C 387/1

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolója – 2019

(2020/C 387/01)

TARTALOMJEGYZÉK

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE 2

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA 3

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 6

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 8

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 44

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA 58

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL 63

ÉVES JELENTÉS A VÉGREHAJTÁSRÓL – AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 95

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE

Az Európai Fejlesztési Alap 2019. évről szóló éves beszámolója a 11. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának X. címével és a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának 18. cikkével összhangban felelősséget vállalok a 11. Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és garantálta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alap eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi helyzetéről.

Rosa ALDEA BUSQUETS számvitelért felelős tisztviselő 2020. június 16.

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1. HÁTTÉR

Az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) számos fejlődő országgal ápol együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célkitűzése az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési segély és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, elsődlegesen abból a célból, hogy hosszú távon csökkentse és megszüntesse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az EU a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. Az európai uniós (a továbbiakban: uniós) fejlesztési együttműködési források három helyről származnak:

— az EU költségvetéséből,

— az Európai Fejlesztési Alapból,

— és az Európai Beruházási Banktól.

Az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA) az EU fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: az AKCS-) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (a továbbiakban: a TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására.

Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az EFA-t a Tanácsban ülésező tagállami képviselők belső megállapodása hozta létre, irányításáért egy külön bizottság felelős. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) felelős. Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) a beruházási keretet kezeli.

Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2014–2020-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az egyes EFA-k időtartama általában mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

A 11. EFA-t létrehozó belső megállapodást a Tanács keretében ülésező részt vevő tagállamok 2013 júniusában fogadták el (1). A megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba.

A Tanács 2018-ban elfogadta a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot (2). Ez hatályon kívül helyezte a korábbi szabályzatot, és a meglévő jogi kötelezettségvállalások sérelme nélkül alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott műveletekre. Ez a szabályzat nem alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott beruházási keretre.

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás keretében a beruházási keretet az EBB hozta létre és kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem a Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, amely az EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló II. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről.

2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

Az Európai Tanács 2013. december 2-án elfogadta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet. Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCSállamokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az EU költségvetésétől eltérően egy többéves jelleggel működő alap. Minden EFA egy rendszerint ötéves időszakra szóló átfogó alapot hoz létre a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérés a költségvetési beszámolóban is látszik, mivel az EFA-k végrehajtását azok teljes összegéhez mérik.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. A Bizottság ezt követően az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást.

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak.

3. ÉV VÉGI JELENTÉSTÉTEL

3.1. ÉVES BESZÁMOLÓ

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EFA pénzügyi kimutatásai a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készülnek. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat valamennyi uniós intézmény és szerv alkalmazza annak érdekében, hogy a számvitelre, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozó egységes szabálykészlet kidolgozása révén megvalósuljon a pénzügyi kimutatások elkészítésével kapcsolatos folyamat harmonizációja. Ezen uniós számviteli szabályokat – tevékenységei egyedi jellegének szem előtt tartásával – az EFA-ra is alkalmazzák.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője készíti el, aki egyben az EFA számvitelért felelős tisztviselője, és gondoskodik arról, hogy az EFA éves beszámolója megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről.

Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra:

I. rész: A Bizottság által kezelt pénzeszközök

i) Az EFA pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések ii) Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai iii) Az EFA és a külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok összevont pénzügyi beszámolója iv) Jelentés az EFA pénzügyi végrehajtásáról

II. rész: Éves jelentés a végrehajtásról – az EBB által kezelt pénzeszközök

i) A beruházási keret pénzügyi kimutatásai

„Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai” szakasz az EFA keretében eddig létrehozott két alap pénzügyi kimutatásait tartalmazza: a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”) és az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”). Ezen alapok különálló pénzügyi kimutatásainak elkészítése a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelősségébe tartozik, külső könyvvizsgálatukat magánszektorbeli könyvvizsgáló végzi. A vagyonkezelői alapok ezen éves beszámolóban szereplő számai előzetes adatok.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottságnak legkésőbb a mérleg fordulónapját követő év július 31-ig kell elfogadnia, majd mentesítés céljából be kell mutatnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

4. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

4.1. ELLENŐRZÉS

Az EFA éves beszámolóját az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: a Számvevőszék) ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

4.2. MENTESÍTÉS

A mentesítés az EFA-források pénzügyi végrehajtásának az adott pénzügyi évre vonatkozó utolsó kontrollja. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését, illetve a Tanács vonatkozó ajánlását követően az Európai Parlament dönt arról, hogy mentesíti-e a Bizottságot az EFA-források adott pénzügyi évi végrehajtására vonatkozó felelőssége alól. E döntése a beszámoló vizsgálatán, a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozattal ellátott éves jelentésén, a Bizottság kérdésekre adott válaszain és a további információkéréseken alapul.

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK

TARTALOMJEGYZÉK

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 8

AZ EFA MÉRLEGE 9

Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA 10

AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA 11

KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL 12

MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 13

EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 15

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 16

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 19

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 44

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2019. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 45

AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEEZLŐI ALAP 2019. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 51

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA 58

ÖSSZEVONT MÉRLEG 59

ÖSSZEVONT EREDMÉNYKIMUTATÁS 60

ÖSSZEVONT CASH FLOW-KIMUTATÁS 61

ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 62

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL 63

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (3)

AZ EFA MÉRLEGE

millió EUR Megjegyzés 2019.12.31. 2018.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Pénzügyi eszközök 2.1 36 — Előfinanszírozás 2.2 910 887 A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások 2.3 266 201 1 213 1 088 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.2 1 288 1 448 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.4 123 138 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.5 1 179 387 2 590 1 973 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 3 803 3 061 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek 2.6 (19) (18) (19) (18) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek 2.7 (516) (241) Passzív időbeli elhatárolások 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (1 854 ) (1 540 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 1 948 1 521 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Valós érték tartalék 2.9 (2) — Aktív EFA-k lehívott tőkéje 2.10 54 809 50 423 Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje 2.10 2 252 2 252 Előző évek áthozott gazdasági eredménye (51 155 ) (47 037 ) Az év gazdasági eredménye (3 956 ) (4 118 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 1 948 1 521





Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR Megjegyzés 2019 2018 BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1 Behajtási tevékenységek 28 4 28 4 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2 Pénzügyi bevétel 7 10 Egyéb bevétel 39 46 46 57 Összes bevétel 74 60 KIADÁSOK Támogatási eszközök 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Társfinanszírozási kiadások 3.4 (14) 17 Finanszírozási költségek 3.5 (1) 7 Egyéb kiadások 3.6 (260) (148) Összes kiadás (4 030 ) (4 178 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (3 956 ) (4 118 )





AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA

millió EUR Megjegyzés 2019 2018 Az év gazdasági eredménye (3 956 ) (4 118 ) Működési tevékenységek Tőkenövekedés – hozzájárulások (nettó) 4 385 4 250 A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (növekedése)/csökkenése (65) (38) Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése 136 (235) Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése 15 (46) Céltartalékok növekedése/(csökkenése) — (4) Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 2 3 Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 275 (322) Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) 37 548 Egyéb nem készpénzes mozgások (2) — Befektetési tevékenységek Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése (36) — NETTÓ CASH FLOW 792 40 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) 792 40 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya 2.5 387 347 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya 2.5 1 179 387





KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL

millió EUR Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Valós érték tartalék (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Tőkenövekedés – hozzájárulások — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Az év gazdasági eredménye — — — (4 118 ) — (4 118 ) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Valósérték-változások (2) (2) Tőkenövekedés – hozzájárulások — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Az év gazdasági eredménye — — — (3 956 ) — (3 956 ) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 2019.12.31. 2018.12.31. Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Pénzügyi eszközök 2.1 — — — 36 36 — — — — — Előfinanszírozás 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Átvezetési számlák 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Passzív időbeli elhatárolások 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Valós érték tartalék 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Aktív EFA-k lehívott tőkéje 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Előző évek áthozott gazdasági eredménye (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Az év gazdasági eredménye (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 2019 2018 Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1 Behajtási tevékenységek 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2 Pénzügyi bevétel (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Egyéb bevétel 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Összes bevétel 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 KIADÁSOK Támogatási eszközök 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Társfinanszírozási kiadások 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finanszírozási költségek 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Egyéb kiadások 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Összes kiadás (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 8. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (7) (7) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (1) (1) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





millió EUR 9. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (40) (40) Az év gazdasági eredménye — (53) (53) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Tőkenövekedés – hozzájárulások 15 (15) (15) Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (27) (27) Az év gazdasági eredménye — (34) — (34) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





millió EUR 10. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból — 47 47 Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból — (112) (112) Az év gazdasági eredménye — (1 000 ) (1 000 ) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból — 28 28 Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból — 181 181 Az év gazdasági eredménye — (529) — (529) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





millió EUR 11. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Valós érték tartalék (G) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F)+(G) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Tőkenövekedés – hozzájárulások (4 250 ) 4 250 — 4 250 Átcsoportosítás a 8., 9. és 10. EFA-ba/EFA-ból — — 112 112 Az év gazdasági eredménye — (3 065 ) — (3 065 ) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Valós érték változások (2) (2) Tőkenövekedés – hozzájárulások (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Az év gazdasági eredménye — (3 393 ) — (3 393 ) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ (4)

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1. SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról olyan információkat nyújtsanak, amelyek a felhasználók széles köre számára hasznosak.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az 1 sz uniós számviteli szabályban („Pénzügyi kimutatások”) kerültek meghatározásra (és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal): valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk. A pénzügyi beszámolás minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (megbízhatóság), az érthetőség, az időszerűség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.2. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.2.1. Beszámolási időszak

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jétől december 31-ig tart.

1.2.2. Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Az éves beszámolóban bemutatott számok ezer euróban értendők, mivel az EU funkcionális pénzneme az euró. A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Eltérő átszámítási szabályok érvényesek az ingatlanokra, gépekre és berendezésekre, valamint az immateriális javakra, amelyek megőrzik a beszerzés napján érvényes euróban kifejezett értéküket.

A devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes átváltási árfolyamain számítják át euróra.

EUR átváltási árfolyamok

Pénznem 2019.12.31. 2018.12.31. Pénznem 2019.12.31. 2018.12.31. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3. Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, az időbeli elhatárolások, a céltartalékok, a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, a függő követelések és kötelezettségek, továbbá az eszközök értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől.

Az észszerű becslések a pénzügyi kimutatások elkészítésének elengedhetetlen részét képezik, és nem csökkentik azok megbízhatóságát. A körülmények változása, új információk felmerülése vagy a tapasztalatok bővülése miatt a becslések módosításra szorulhatnak. A becslések módosítása korábbi időszakokat nem érint, és nem hibakorrekció. A számviteli becslés változásának hatását a felmerülés időszakában többletként vagy hiányként kell megjeleníteni.

1.3. MÉRLEG

1.3.1. Immateriális javak

Az immateriális eszköz egy azonosítható, fizikai megjelenéssel nem rendelkező, nem monetáris eszköz. Az eszköz akkor azonosítható, ha elkülöníthető (vagyis a szervezet akaratától függetlenül a szervezettől elválasztható vagy külön tagolható, pl. értékesítés, átruházás, használatba adás, bérbeadás vagy csere útján, akár egyedileg, akár kapcsolódó szerződéssel, azonosítható eszközzel vagy kötelezettséggel együtt), vagy kötelező érvényű megállapodásokból ered (ideértve a szerződéseken alapuló jogokat vagy egyéb törvény szerinti jogokat is), tekintet nélkül arra, hogy az említett jogok átruházhatók-e vagy a szervezettől, illetve egyéb jogoktól és kötelezettségektől elválaszthatók-e).

A vásárolt immateriális javakat a halmozott amortizációval és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek, és a ráfordítások kizárólag a javak fejlesztési szakaszához kapcsolódnak. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembe helyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukban. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

Az immateriális javak amortizációja a becsült hasznos élettartam (3–11 év) alatt lineárisan történik. Az immateriális javak becsült hasznos élettartama saját gazdasági élettartamuktól vagy egy adott megállapodásban meghatározott jogi élettartamuktól függ.

1.3.2. Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. A bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez, befejezéséhez vagy átadásához közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában. A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági előnyöket vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően a gazdálkodó egység élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek. A földterületekre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendő. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Eszköztípus Lineáris leírási kulcsok Ingatlanok 4 %–10 % Gépek és berendezések 10 %–25 % Bútorok és járművek 10 %–25 % Számítástechnikai berendezések 25 %–33 % Egyéb 10 %–33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevételnek és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének a különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

A lízing egy olyan megállapodás, amelynek keretében a lízingbeadó egy adott összeg megfizetése vagy fizetések sorozata ellenében átadja a lízingbevevőnek azt a jogot, hogy egy adott eszközt a szerződésben meghatározott ideig használhasson. A lízingek pénzügyi lízingek vagy operatív lízingek lehetnek.

A pénzügyi lízing olyan lízing, amelynek keretében a tulajdonjoghoz kapcsolódó valamennyi kockázat és nyereség alapvetően átruházásra kerül a lízingbe vevőre. A pénzügyi lízingben megállapodó lízingbe vevő által a pénzügyi lízing keretében megszerzett eszközök a lízingfutamidő kezdetétől eszköznek, a kapcsolódó lízingkötelmek pedig kötelezettségnek minősülnek. Az eszközöket és a kötelezettségeket a lízingelt vagyontárgy valós értékén, vagy, ha ez alacsonyabb, a minimális lízingfizetések jelenértékével azonos értéken mutatják ki, és ezeket az értékeket a lízing kezdetén határozzák meg. A lízingfutamidő alatt a pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el. A minimális lízingfizetések a finanszírozási költségek (kamatelem) és a fennálló kötelezettség csökkenése (tőkeelem) között oszlanak meg. A finanszírozási költséget a lízing futamideje alatt úgy kell az egyes időszakokhoz rendelni, hogy a kötelezettség fennmaradó egyenlegére, amely a jellege alapján rövid lejáratú/hosszú lejáratú kötelezettségként jelenik meg, állandó időszaki kamatlábat eredményezzen. A függő bérleti díjakat azok felmerülésének időszakában kell ráfordításként elszámolni.

Az operatív lízing a pénzügyi lízingtől eltérő lízing, vagyis ebben az esetben alapvetően a lízingbe adónál marad az eszköz tulajdonjogához kapcsolódó valamennyi kockázat és nyereség. Az operatív lízingben megállapodó lízingbe vevő által teljesítendő operatív lízing fizetések a lízingfutamidő alatt lineáris módszerrel elszámolt ráfordításként jelennek meg az eredménykimutatásban, de a kimutatás nem tartalmazza sem a lízingelt eszközt, sem a lízinghez kapcsolódó kötelezettséget.

1.3.3. Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Azokat az eszközöket, amelyekre amortizációt/értékcsökkenést kell elszámolni, az értékvesztés szükségessége szempontjából akkor vizsgálják meg, amikor a jelentéstétel határidejekor értékvesztésre utaló jelek láthatók. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.3.4. Pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszközök a következő kategóriákba sorolhatók: „az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök”, „kölcsönök és követelések”, „lejáratig tartandó befektetések” és „értékesíthető pénzügyi eszközök”. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i) Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebben a kategóriában mutatják ki. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

ii) Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor a gazdálkodó egység az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

iii) Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeket a gazdálkodó egység határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

iv) Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy a gazdálkodó egység mennyi ideig kívánja tartani őket, amely általában a futamidő. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, a lejáratig tartott és az értékesíthető pénzügyi eszközök vásárlását és értékesítését az ügyletkötés napján jelenítik meg – vagyis azon a napon, amikor a gazdálkodó egység kötelezettséget vállal az eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket a pénzeszköz pénzügyi intézménynél való elhelyezésekor, a hiteleket pedig a hitelfelvevőnek való folyósításkor jelenítik meg. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kezdeti megjelenítéskori valós értékhez hozzáadják az ügyleti költségeket.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy a gazdálkodó egység a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta.

Későbbi értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken értékelik, a valós érték változásaiból eredő nyereséget vagy veszteséget a felmerülés időszakának eredménykimutatásában feltüntetve.

A hitelek és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések nyilvántartása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. A valós érték változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A gazdálkodó egység minden egyes mérlegfordulónapon értékeli, hogy van-e objektív bizonyíték a pénzügyi eszköz értékvesztésére, és hogy az eredménykimutatásban ki kell-e mutatni értékvesztés miatti veszteséget.

1.3.5. Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, vissza kell fizetnie az előfinanszírozást. Így, mivel a szervezet megtartja az előfinanszírozás feletti ellenőrzést, és jogosult a nem elszámolható rész visszatérítésére, az összeg kimutatása az eszközök között szerepel.

Az előfinanszírozás kezdetben akkor jelenik meg a mérlegben, amikor a kedvezményezett hozzájut a pénzeszközhöz. A feltüntetett összeg az átadás során kapott ellenérték. A későbbi időszakokban az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

1.3.6. Követelések és behajtható követelések

Az uniós számviteli szabályok alapján külön kell kimutatni a visszterhes és a nem visszterhes ügyleteket. A két kategória megkülönböztetésének alapja, hogy „követelés” alatt a visszterhes ügyletek miatti követeléseket értjük, míg a nem visszterhes ügyletek esetében, vagyis amikor az Unió más szervezettől úgy kap valamilyen értéket, hogy azért cserébe közvetlenül valamilyen hasonló értéket adna, a „behajtható követelés” az elfogadott terminológia (pl. a saját erőforrások vonatkozásában a tagállamoktól behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök meghatározásának, ezért a hitelek és követelések közé tartoznak és ennek megfelelően kerülnek bemutatásra (lásd: 1.3.4 pont alatt).

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti (kamatokkal és bírságokkal kiigazított) értéken tartják nyilván. Értékvesztési leírásra akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a gazdálkodó egység nem fogja tudni beszedni a behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg.

1.3.7. Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, amelyek magukban foglalják a készpénzt, a bankoknál elhelyezett látra szóló és felmondásos betéteket, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetéseket.

1.3.8. Céltartalékok

Céltartalékot akkor képeznek, ha a gazdálkodó egységnek múltbeli eseményből adódóan jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik fél felé; ebben az esetben nagyon valószínű, hogy a kötelem forráskiáramlást von maga után, amelynek összege megbízhatóan becsülhető. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglévő kötelem rendezéséhez szükséges kiadásnak a beszámoló fordulónapján megbecsült összege. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

A hátrányos szerződésekre vonatkozó céltartalékokat a szerződés felbontásának várható költsége és a szerződés folytatásának várható nettó költsége közül az alacsonyabbnak a jelenértékén értékelik.

1.3.9. Szállítói kötelezettségek

A szállítói kötelezettségek között szerepelnek mind a visszterhes ügyletekkel, például áru- és szolgáltatás-vásárlásokkal kapcsolatos összegek, mind a nem visszterhes ügyletekkel, például a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igényekkel, a vissza nem térítendő támogatásokkal vagy más uniós finanszírozással, illetve a kapott előfinanszírozással kapcsolatos összegek (lásd az 1.4.1. megjegyzést).

Amennyiben a kedvezményezettek vissza nem térítendő támogatást vagy más finanszírozást kapnak, a költségtérítési igények beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.3.10. Időbeli elhatárolás

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén elhatárolt bevételt jelenítenek meg a pénzügyi kimutatásokban, ha a gazdálkodó egység még nem bocsátott ki számlát, de a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása vagy a kapcsolódó áru leszállítása már megtörtént, vagy azt szerződéses megállapodás írja elő. Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják, és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítása a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően történik, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Hasonlóképpen, ha még teljesítetlen szolgáltatások vagy még le nem szállított áruk tekintetében előlegfizetésre kerül sor, a kiadást elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.4. EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.4.1. Bevételek

A bevételek a gazdálkodó egység által kapott vagy követelt gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál bruttó beáramlásait foglalják magukba, és a nettó eszközök tulajdonosi hozzájárulástól eltérő növekményeinek minősülnek.

Az alapul szolgáló ügyletek jellegétől függően az eredménykimutatás megkülönbözteti a következő bevételtípusokat:

i) Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek az adók és a transzferek, mivel esetükben az átadó anélkül biztosít erőforrásokat a fogadó szervezet részére, hogy az –közvetlenül – megközelítőleg egyenértékű ellenszolgáltatást teljesítene.

A transzfer a nem visszterhes ügyletekből származó jövőbeni gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása, amely nem adó. A gazdálkodó egység a transzferek tekintetében akkor jelenít meg eszközt, ha egy múltbeli esemény (a transzfer) következtében olyan erőforrások felett szerez ellenőrzést, amelyek révén várhatóan jövőbeni gazdasági haszonra vagy szolgáltatáspotenciálra tesz szert, és ha a valós érték megbízhatóan mérhető. Ha az erőforrások nem visszterhes ügyletből való beáramlását eszközként (például pénzeszközként) jelenítik meg, akkor azt bevételként is megjelenítik, kivéve ha a gazdálkodó egység az adott transzfer tekintetében olyan meglévő kötelemmel (feltétellel) rendelkezik, amelyet teljesítenie kell ahhoz, hogy a bevételt megjeleníthesse. A feltétel teljesítéséig a bevételt elhatárolják, és kötelezettségként (kapott előfinanszírozásként) jelenítik meg.

ii) Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

1.4.2. Kiadások

A kiadások a gazdasági haszonnak vagy a szolgáltatáspotenciálnak a beszámolási időszakban bekövetkező olyan csökkenései, amelyek eszközök kiáramlásában vagy felhasználásában vagy kötelezettségek felmerülésében nyilvánulnak meg, és a nettó eszközök vagy a saját tőke csökkenéséhez vezetnek. Ide értendők mind a visszterhes ügyletekből, mind a nem visszterhes ügyletekből származó kiadások.

Az áru- és szolgáltatásvásárlásokkal kapcsolatos visszterhes ügyletekből származó kiadások megjelenítésére a készletek leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban számolják el.

A nem visszterhes ügyletekből származó kiadások a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak, és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok. A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet engedélyezi, vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.5.1. Függő követelések

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.5.2. Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan lehetséges kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. Függő kötelezettség megjelenítésére akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli.

1.6. TÁRSFINANSZÍROZÁS

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és a tagállamokkal, a harmadik országokkal és más szervezetekkel szembeni szállítói kötelezettségként kerülnek bemutatásra. Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, különben vissza kell térítenie az eszközöket (vagyis a kapott hozzájárulásokat). A társfinanszírozási megállapodásokkal kapcsolatban fennálló szállítói kötelezettségek a kapott társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült kiadások különbségét jelentik. A nettó eszközértékre gyakorolt hatás nulla.

A társfinanszírozási projektekkel kapcsolatos kiadásokat felmerülésükkor jelenítik meg. A hozzájárulások ennek megfelelő összegét működési bevételként jelenítik meg, így az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla.

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

2.1. PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A EFA pénzügyi eszközeinek értéke 2019. december 31-én 36 millió EUR-t tett ki (2018: nulla). Ez az összeg tartalmaz értékesíthető pénzügyi eszközöket is, amelyek csaknem teljes egészében tőkeinstrumentumokba történt befektetések.

2.2. ELŐFINANSZÍROZÁS

Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Némely esetben a szerződések szerinti fizetési ütemezés az előrehaladási jelentéseken alapuló ütemes kifizetéseket írja elő. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják.

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a felhasználásának ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló fordulónapjától számított tizenkét hónapon belül felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként jelenítik meg. Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Emiatt egyes előfinanszírozási összegek a befektetett eszközöknél szerepelnek.

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Összesen 0 32 766 1 401 2 199 2 335

A teljes előfinanszírozás 2019. december 31-én látható csökkenésének fő oka a 10. EFA keretében történő előfinanszírozás csökkenése (2018: 964 millió EUR). Az EFA életciklusával összhangban a 10. EFA-hoz kapcsolódó több szerződés teljesítésre és lezárásra került. Az aktuális EFA szerinti nyitott szerződések száma 2018-ban körülbelül 2 600 volt, ami 2019-re körülbelül 2 300-ra csökkent. Ebből következően a kedvezményezettek számára teljesített előfinanszírozás szintje csökkent, míg az elszámolt előfinanszírozás növekedett.

Ezt a csökkenést részben ellentételezte a 11. EFA-hoz kapcsolódó előfinanszírozás növekedése (2018: 1 328 millió EUR). A 11. EFA 2015-ben indult, és – tekintettel az elfogadott műveletek végrehajtására – 2019-ben teljesedett ki. A nyitott szerződések száma a 2018-as mintegy 2 300-ról 2019-ben körülbelül 3 400-ra növekedett, ami azt jelenti, hogy a nyitott előfinanszírozás teljes összege 73 millió EUR-val növekedett.

2.2.1. Hosszú lejáratú előfinanszírozás

millió EUR 2019.12.31. 2018.12.31. Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 190 140 Uniós végrehajtó ügynökség 6 — Uniós küldöttség 49 48 244 188 Közvetett irányítás Végrehajtja: EBB és EBA 313 367 Nemzetközi szervezet 291 280 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 22 6 Közjogi szerv 22 24 Harmadik ország 17 21 Uniós szerv és köz-magán társulás 1 — 665 698 Összesen 910 887

2.2.2. Rövid lejáratú előfinanszírozás

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Előfinanszírozás (bruttó) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Elhatárolással elszámolt — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Összesen 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3. Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

A garanciák az előfinanszírozás biztosítására szolgálnak, megszűnésükre az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésekor kerül sor. 2019. december 31-én az EFA által az előfinanszírozásra kapott garanciák összege 46 millió EUR volt (2018: 79 millió EUR).

Az előfinanszírozások többségét a közvetett irányítási mód keretében fizetik ki. Ilyen esetben a garancia kedvezményezettje nem az EFA, hanem az ajánlatkérő szerv. Noha az EFA nem kedvezményezett, az említett garanciák biztosítják eszközeit.

2.3. A VAGYONKEZELŐI ALAPBA FIZETETT HOZZÁJÁRULÁSOK

Ez a megnevezés az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapba és a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapba hozzájárulásként fizetett összeget tartalmazza. Ez nem tartalmazza a vagyonkezelői alapoknál felmerült költségek EFA-t terhelő részét.

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulásokat az EFA közvetlen irányítással kezeli.

millió EUR Nettó hozzájárulás 2018.12.31-én 2019-ben befizetett hozzájárulások A vagyonkezelői alapok 2019. évi nettó kiadásai Nettó hozzájárulás 2019.12.31-én Afrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Összesen 201 600 (535) 266

2.4. VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

millió EUR Megjegyzés 2019.12.31. 2018.12.31. Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések 2.4.1 32 37 Visszterhes ügyletekből származó követelések 2.4.2 91 101 Összesen 123 138

2.4.1. Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Tagállamok — 0 — 1 1 5 Vevők 1 4 17 4 27 26 Közjogi szervek — 9 11 1 21 25 Harmadik államok 0 2 4 0 7 5 Leírás (2) (13) (12) (1) (27) (27) Átvezetési számlák az uniós intézményekkel — — — 4 4 3 Összesen 0 3 20 9 32 37

2.4.2. Visszterhes ügyletekből származó követelések

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Elhatárolt bevétel 1 65 21 0 88 81 EU-val szembeni követelés — — — 4 4 20 Átvezetési számlák 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Összesen 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Az elhatárolt bevétel a projektek előfinanszírozásával, illetve az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap előfinanszírozásával kapcsolatos elhatárolt kamatot (65 millió EUR, illetve 21 millió EUR) tartalmazza.

Az EU-val szembeni követelés az az összeg, amelyet átutaltak az Európai Bizottság tulajdonában lévő vagyonkezelői számlára.

A hatékonyság érdekében az EFA-k egyetlen pénztárkészletével a 11. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként műveleteket kell végrehajtani a különböző EFA-k között, amelyeket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítenek ki.

Átvezetési számlák csak az egyes EFA-k tekintetében kerülnek bemutatásra. Az átvezetési számlák összesített egyenlege nulla.

2.5. PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK (5)

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Elkülönített számlák: Központi bankok — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Folyószámlák Kereskedelmi bankok — — — 421 421 87 Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Összesen — — — 1 179 1 179 387

Az e megnevezés alatt szereplő összegek 792 millió EUR növekedésének fő oka az volt, hogy a tényleges kifizetések összege elmaradt a tervezettől. Az összes EFA-kifizetés a 2019. december 31-i állapot szerint 3 910 millió EUR, míg az éves tervezett összeg 4 400 millió EUR volt. A különbség két fő oka a Világbankkal megkötendő Globális Oktatási Partnerség szerződés aláírásának felfüggesztése, valamint a Csád, Haiti és Benin számára nyújtandó költségvetés-támogatási kifizetések elhalasztása volt.

Ezen túlmenően a Kereskedelmi bankok soron látható növekedés az Egyesült Királyságtól a Natwest Bank számlájára december végén érkezett, a 2020-as évre vonatkozó 264 millió EUR összegű tőkehozzájárulással függ össze (lásd a 2.7.2.1. megjegyzést).

A hasonló korábbi évek és a partnerkockázat csökkentése érdekében a központi bankok számláin több készpénzt tartanak, mint a kereskedelmi bankok számláin (lásd az 5.1. megjegyzést).

KÖTELEZETTSÉGEK

2.6. PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

2.6.1. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

A társfinanszírozási szállítói kötelezettségek azok a források, amelyeket az EFA a társfinanszírozási megállapodások alapján kap. Az EFA ezeket a hozzájárulásokat harmadik felek részére történő, előre meghatározott szolgáltatásnyújtásra használja fel, a fel nem használt forrásokat pedig visszafizeti a társfinanszírozóknak. Azt, hogy a társfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú társfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a felhasználásának ütemezése határozza meg.

Az év végén eseti értékelés alapján megvizsgálják a társfinanszírozási szállítói kötelezettségek teljes körét, és hosszú lejáratúnak minősítenek minden olyan összeget, amelynek felhasználása az elkövetkező 12 hónapban nem várható.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Hosszú lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek — — 1 18 19 18 Rövid lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek — — 38 31 69 68 Összesen — — 39 50 88 86

A társfinanszírozási szállítói kötelezettségek 2,6 millió EUR-os összes növekedése a 2019-ben kapott új társfinanszírozás (17 millió EUR) és a társfinanszírozási projektek miatt felmerült kiadások (14,4 millió EUR) együttes hatására következett be. A társfinanszírozásra vonatkozó számviteli szabályok értelmében a felmerült összegeknek nem volt hatásuk az éves eredményre, mert társfinanszírozási kiadásként (3.4. megjegyzés) és társfinanszírozási bevételként (3.1.1. megjegyzés) egyaránt figyelembevételre kerültek.

2.7. SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Folyó szállítói kötelezettségek 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Egyéb szállítói kötelezettségek 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Összesen — 5 108 404 516 241

2.7.1. Folyó szállítói kötelezettségek

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Szállítók — 4 67 27 97 102 Tagállamok — 0 0 2 2 1 Harmadik államok 0 — 4 74 78 37 Közjogi szervek — 2 70 20 92 43 Egyéb folyó szállítói kötelezettségek (0) (1) (70) (17) (88) (10) Összesen — 5 72 106 182 173

A szállítói kötelezettségek közé az EFA-hoz beérkezett, támogatási tevékenységeivel kapcsolatos költségkimutatások tartoznak. Ezeket a fizetési kérelem beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a becsült elszámolható összegeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be. Az el nem számolható összegeket az egyéb szállítói kötelezettségek tartalmazzák.

2.7.2. Egyéb szállítói kötelezettségek

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek 2.6.1 — — 38 31 69 68 Elhatárolt tőke-hozzájárulás 2.7.2.1 — — — 264 264 — Más egyéb szállítói kötelezettségek — — (2) 3 1 0 Összesen — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Elhatárolt tőke-hozzájárulás

2019. december 31-én a teljes 264 millió EUR összeg az Egyesült Királyság által december végén az EFA-ba befizetett 2020. évi hozzájárulás miatti tétel. 2018. december 31-én nem volt előlegként befizetett tőke-hozzájárulás.

2.8. PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Elhatárolt költségek — 96 240 982 1 318 1 279 Egyéb elhatárolások — — 0 1 1 3 Összesen — 96 240 983 1 319 1 281

Az elhatárolt költségek a folyamatban lévő vagy teljesített, de validált költségtérítési igény nélküli szerződésekkel kapcsolatos becsült működési költségeket tartalmazzák, ahol a kedvezményezettek elszámolható kiadásait a rendelkezésre álló legjobb információkat felhasználva becsülték meg. A becsült elhatárolt költségeknek a kifizetett előfinanszírozással kapcsolatos részét az előfinanszírozási összegek csökkenéseként rögzítették (lásd a 2.2 megjegyzést).

Az e megnevezés alatt látható növekedés a 11. EFA elhatárolt költségei növekedésének (2018: 838 millió EUR) és a 10. EFA elhatárolt költségei csökkenésének (2018: 358 millió EUR) együttes hatására következett be. Ez összhangban áll az EFA életciklusával, és összefügg az említett EFA-k keretébe tartozó nyitott szerződések számának alakulásával is. A 11. EFA működése 2019-ben teljesedett ki, és így 2019. december 31-én lényegesen több nyitott szerződés volt, amelyekre költségbecslést és költségelhatárolást kellett készíteni. A 10. EFA keretében viszont 2019-ben több szerződés is teljesítésre és lezárásra került, aminek eredményeként ezen EFA kapcsán csökkent a nyitott szerződések száma és az elhatárolt költségek összege.

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.9. VALÓS ÉRTÉK TARTALÉK

A számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik.

millió EUR 2019.12.31. 2018.12.31. A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve (2) — Az eredménykimutatásban feltüntetve — — Összesen (2) —

2.10. TŐKE

2.10.1. Aktív EFA-k lehívott tőkéje

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen Tőke 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Le nem hívott tőke — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Lehívott tőke 2018.12.31-én 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Tőke 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Le nem hívott tőke — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Lehívott tőke 2019.12.31-én 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Az alap tőkéje az egyes belső megállapodásokban meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg. A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott összegeket jelentik. A lehívott tőke azokat a hozzájárulásokat jelenti, amelyeket az EFA már lehívott, és a tagállamok kincstári számláira átutalt (lásd lentebb: 2.10.2.).

2.10.2. Lehívott és le nem hívott tőke tagállamok szerint

millió EUR Hozzájárulások a 11. EFA-hoz % Le nem hívott tőke 2018.12.31-én 2019-ben lehívott tőke Le nem hívott tőke 2019.12.31-én Ausztria 2,40 548 (105) 442 Belgium 3,25 742 (143) 599 Bulgária 0,22 50 (10) 40 Horvátország 0,23 51 (10) 42 Ciprus 0,11 25 (5) 21 Csehország 0,80 182 (35) 147 Dánia 1,98 452 (87) 365 Észtország 0,09 20 (4) 16 Finnország 1,51 345 (66) 278 Franciaország 17,81 4 068 (784) 3 285 Németország 20,58 4 700 (906) 3 795 Görögország 1,51 344 (66) 278 Magyarország 0,61 140 (27) 113 Írország 0,94 215 (41) 173 Olaszország 12,53 2 862 (551) 2 311 Lettország 0,12 27 (5) 21 Litvánia 0,18 41 (8) 33 Luxemburg 0,26 58 (11) 47 Málta 0,04 9 (2) 7 Hollandia 4,78 1 091 (210) 881 Lengyelország 2,01 458 (88) 370 Portugália 1,20 273 (53) 221 Románia 0,72 164 (32) 132 Szlovákia 0,38 86 (17) 69 Szlovénia 0,22 51 (10) 41 Spanyolország 7,93 1 812 (349) 1 463 Svédország 2,94 671 (129) 542 Egyesült Királyság 14,68 3 353 (646) 2 707 Összesen 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Mivel a nyolcadik, kilencedik és 10. EFA tőkeösszege a korábbi években teljes egészében lehívásra és könyvelésre került, 2019-ben 4 400 millió EUR lehívására került sor, ami kizárólag a 11. EFA-hoz kapcsolódik.

2.10.3. Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Lezárt EFA-kból átcsoportosított tőke 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ez a megnevezés a lezárt EFA-kból a 8. és a 9. EFA-ba átcsoportosított forrásokat tartalmazza.

2.10.4. Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen Egyenleg (2017.12.31.) (2 503 ) 2 177 120 206 — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába (7) (40) 47 — 0 Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába — — (112) 112 — Egyenleg (2018.12.31.) (2 509 ) 2 137 55 317 — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába (1) (27) 28 — (0) Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába — — 181 (181) — Egyenleg 2019.12.31-én (2 510 ) 2 109 265 136 —

Ez a megnevezés az aktív EFA-kból átcsoportosított forrásokat tartalmazza.

A Cotonoui Megállapodás hatálybalépése óta a korábbi EFA-k fel nem használt pénzeszközeit a kötelezettségvállalás visszavonása után átcsoportosítják a legutóbb megnyitott EFA-ba. A más EFA-kból átcsoportosított források a fogadó alap előirányzatait növelik, a küldő alapét pedig csökkentik. A 10. és a 11. EFA eredményességi tartalékába átcsoportosított pénzeszközök fedezetével csak a belső megállapodásban rögzített különös feltételek mellett lehet kötelezettséget vállalni.

3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

millió EUR Megjegyzés 2019 2018 Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1 28 4 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2 46 57 Összesen 74 60

3.1. NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019 2018 Kiadások visszafizettetése 0 0 9 4 13 21 Stabex-pénzeszközök visszafizettetése — — 0 — 0 0 Társfinanszírozási bevétel 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Összesen 0 0 18 10 28 4

A nem visszterhes bevételek irányítási mód szerinti bontása a következő:

millió EUR 2019 2018 Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 1 1 Uniós küldöttség 6 3 6 4 Közvetett irányítás Végrehajtja: Harmadik ország 15 (13) Nemzetközi szervezet 5 12 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 2 1 22 — Összesen 28 4

3.1.1. Társfinanszírozási bevétel

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és ilyenként nem befolyásolhatják az eredménykimutatást-. A kapott hozzájárulások az adományozási feltételek teljesüléséig, vagyis az elszámolható kiadások felmerüléséig (lásd a 3.4. megjegyzést) a kötelezettségek között maradnak (lásd a 2.6.1. megjegyzést). A megfelelő összeget ezután az eredménykimutatásban társfinanszírozásból származó nem visszterhes bevételként mutatják ki. Következésképpen az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla.

3.2. VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019 2018 Pénzügyi bevétel (0) (0) 3 4 7 10 Egyéb bevétel 1 6 21 12 39 46 Összesen 1 6 24 16 46 57

A pénzügyi bevétel alapvetően a lejárt visszafizetési felszólítások miatti felhalmozott kamatot (6,6 millió EUR) és az előfinanszírozási kamatot foglalja magában. Az egyéb bevételek teljes összege devizaárfolyam-nyereség. A kapcsolódó devizaárfolyam-veszteség kimutatása az egyéb kiadások alatt található (lásd a 3.6. megjegyzést).

KIADÁSOK

3.3. TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019 2018 Programozható segély 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makrogazdasági támogatás — 29 — — 29 26 Ágazati szakpolitika — 0 — — 0 2 AKCS-n belüli projektek — 2 272 678 951 827 Sürgősségi segély — 4 12 97 112 873 Intézményi támogatás — — 0 7 7 18 Vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások — — — 535 535 307 Összesen 0 35 579 3 141 3 755 4 054

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt.

Az e megnevezés alatt látható csökkenés a 11. EFA kiadásai növekedésének (2018: 3 012 millió EUR) és a 10. EFA kiadásai csökkenésének (2018: 984 millió EUR) együttes hatására következett be. Ez összhangban áll az EFA életciklusával, és összefügg az említett EFA-k keretébe tartozó nyitott szerződések számának alakulásával is. A 11. EFA működése 2019-ben teljesedett ki, és így 2019. december 31-én lényegesen több nyitott szerződés volt, amelyekkel kapcsolatban kiadások merültek fel. A 10. EFA keretében viszont 2019-ben több szerződés is teljesítésre és lezárásra került, aminek eredményeként ezen EFA kapcsán kevesebb kiadás merült fel.

Mint ahogy a 11. EFA kapcsán megjegyeztük, a támogatási eszközök kiadásainak szerkezete 2018-hoz képest megváltozott. Ennek az EFA-nak a keretében a sürgősségi segély kiadásai jelentős mértékben csökkentek (2018: 811 millió EUR), ugyanakkor a programozható támogatással, az AKCS-n belüli projekttel és a Vagyonkezelői Alapokhoz történő hozzájárulással kapcsolatos kiadások jelentős mértékben növekedtek (2018: rendre 1 468 millió EUR, 410 millió EUR, 307 millió EUR).

3.4. TÁRSFINANSZÍROZÁSI KIADÁSOK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019 2018 Társfinanszírozás — — 9 5 14 (17)

E megnevezés alá a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban 2019 során felmerült kiadások tartoznak. Meg kell jegyezni, hogy a felmerült kiadások az elhatárolással kapcsolatos becsült összegeket (és ezzel összefüggésben a tavalyi becsült összegekkel kapcsolatos visszaírásokat) is tartalmaznak.

A megfelelő bevételt az eredménykimutatásban megjelenítették (lásd a 3.1.1. megjegyzést).

Támogatási eszközök és társfinanszírozási kiadások irányítási típus szerint

millió EUR 2019 2018 Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 86 122 Uniós végrehajtó ügynökség (13) 31 Vagyonkezelői alap 483 594 Uniós küldöttség 1 141 1 003 1 697 1 750 Közvetett irányítás Végrehajtja: EBB és EBA 145 44 Nemzetközi szervezet 1 003 920 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 126 114 Közjogi szerv 184 231 Harmadik ország 613 977 Uniós szerv köz-magán társulással 1 1 2 073 2 287 Összesen 3 770 4 037

3.5. FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019 2018 Követelések leírása 0 (2) 2 1 1 (7)

Ez a megnevezés a nem visszatéríthető összegek miatti becsült kiadásokat tartalmazza.

3.6. EGYÉB KIADÁSOK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019 2018 Igazgatási és IT-kiadások — — (41) 262 220 112 Kockázatokra és díjakra képzett céltartalék — — — — — (4) Vevőkkel szembeni követeléseken realizált veszteségek — 2 1 1 3 1 Devizaárfolyam-veszteségek 1 6 21 9 37 39 Összesen 1 8 (20) 272 260 148

Ez a megnevezés a támogatási kiadásokat, vagyis az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségeket tartalmazza. Ide tartoznak a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségei, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás stb. költségei.

4. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.1. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Teljesítési biztosítékok — 10 5 0 15 11 Visszatartási garanciák — 5 4 — 9 7 Összesen — 15 8 0 24 17

A teljesítési biztosítékok annak biztosítása érdekében szükségesek, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezetteknek járó időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő felek teljesítsék kötelezettségeiket. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. Az ajánlatkérő jóváhagyásával a szerződő fél az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel.

A közvetett irányítás alá tartozó szerződések esetében a garanciák az EFA-tól eltérő ajánlatkérő szerveket illetik meg, így e garanciákat az EFA nem teszi közzé.

4.2. EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.2.1. Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

A lent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak (RAL, „Reste à Liquider”) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel az eredménykimutatásban. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

2019. december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 10 270 millió EUR-t tett ki (2018-ban: 10 616 millió EUR-t).

5. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EFA pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk a Bizottság által az EFA nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak.

5.1. KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

A pénztári műveletekre vonatkozó szabályokat és elveket a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat és a belső megállapodás határozza meg.

Ezeknek megfelelően a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

(a) Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy az általa kijelölt pénzügyi vállalkozásnál – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad.

(b) Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más pénznemekben is folyósít kifizetéseket.

(c) A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

A Bizottság az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

5.2. DEVIZAKOCKÁZAT

Az EFA év végi devizakockázati kitettsége – nettó pozíció

millió EUR 2019.12.31. 2018.12.31. USD GBP DKK SEK EUR Egyéb Összesen USD GBP DKK SEK EUR Egyéb Összesen Pénzügyi eszközök Követelések és behajtható követelések — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Pénzügyi kötelezettségek Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Szállítói kötelezettségek (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Összesen (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb devizát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést. Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti devizakockázat.

5.3. KAMATLÁBKOCKÁZAT

Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatlábkockázata.

A különböző bankszámláin tartott összegek után kamat keletkezik. A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák.

Az EFA költségvetésébe fizetendő hozzájárulásokat az egyes tagállamok az általuk kijelölt pénzügyi intézménynél nyitott elkülönített számlára fizetik be. Egyes ilyen számlák kamata jelenleg akár negatív is lehet, ezért az érintett egyenlegek minimalizálása céljából készpénzkezelési eljárásokat folytatnak. Emellett az (EU) 2016/888 tanácsi rendeletnek (6) megfelelően e számlák esetleges negatív kamatát az érintett tagállam viseli.

A kereskedelmi bankszámlákon a nap végén fennálló egyenleg után minden nap kamatot írnak jóvá. A kamat jóváírása változó piaci kamatláb alapján történik, a szerződéses (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözet hozzáadásával. A legtöbb számla esetében a kamatszámítás egy piaci referencia-kamatlábhoz kötődik, követve annak bármilyen ingadozását. Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot számolnának.

5.4. HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

Nem késedelmes és nem értékvesztett pénzügyi eszközök:

millió EUR Összesen Nem késedelmes és nem értékvesztett Késedelmes, de nem értékvesztett < 1 év 1–5 év > 5 év Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 123 100 16 7 — Összesen (2019.12.31) 123 100 16 7 — Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 138 121 12 5 — Összesen (2018.12.31) 138 121 12 5 —





Pénzügyi eszközök kockázati kategória szerint:

millió EUR 2019.12.31. 2018.12.31. Követelések Pénzeszközök Összesen Követelések Pénzeszközök Összesen Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek Kiváló és magas fokozatú 7 958 965 5 303 308 Felső középfokozatú — 220 220 — 80 80 Alsó középfokozatú — 1 1 — 4 4 Befektetésre nem ajánlott — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek 1. csoport (tiszta múltú adósok) 116 0 116 133 0 134 2. csoport (a múltban nem teljesítő adósok) — — — — — — Összesen 116 0 116 133 0 134 Összesen 123 1 179 1 302 138 387 525

A befektetésre nem ajánlott és az alsó középfokozatú kategóriába tartozó pénzeszközök főként azon EFA-hozzájárulásokkal kapcsolatosak, amelyeket a tagállamok az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 20. cikkének (3) bekezdésével összhangban általuk nyitott elkülönített számlákra fizetnek be. A szabályzat szerint az ilyen hozzájárulás összegének kifizetéséig az elkülönített számlán kell maradnia.

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik. E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik. Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik).

Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez. Minden számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre. Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony.

Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki.

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. Az eljárásban való részvétel feltétele a Moody's P-1 rövid távú hitelkockázati besorolása vagy azzal egyenértékű minősítés (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

5.5. LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

millió EUR < 1 év 1–5 év > 5 év Összesen Pénzügyi kötelezettségek 516 2 17 535 Összesen (2019.12.31) 516 6 22 516 Pénzügyi kötelezettségek 241 7 11 259 Összesen (2018.12.31) 241 7 11 259

Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására. A tagállami hozzájárulások teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével.

Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak.

Annak érdekében, hogy mindig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság pénztára és az érintett kifizetőhelyek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről.

Ezenfelül az EFA pénztári műveletei kapcsán automatikus készpénz-gazdálkodási mechanizmusok biztosítják, hogy minden nap elegendő készpénz álljon rendelkezésre az összes EFA-bankszámlán.

6. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Az EFA kapcsolt felei a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap, az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap és az Európai Bizottság. Az e jogalanyok közötti ügyletekre az EFA szokásos műveleteinek részeként kerül sor – ezek a műveletek az EU számviteli szabályai értelmében nem tartoznak különleges közzétételi követelmények hatályába.

Az EFA-nak nincs külön vezetése, mivel a Bizottság irányítása alá tartozik. Az EU – és így a Bizottság – felsővezetésének jogosultságai az Európai Unió összevont éves beszámolójában vannak feltüntetve a 7.2. „A felsővezetés fő jogosultságai” megnevezés alatt.

7. MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

Az előzetes beszámoló benyújtásának dátumáig – az alábbiakban kiemelt esemény kivételével – nem jutott az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik.

Az Egyesült Királyság távozása az Európai Unióból

Az Egyesült Királyság 2020. február 1-je óta nem tagállama az Európai Uniónak. A két fél által megkötött, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről rendelkező megállapodás (kilépési megállapodás) alapján az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek alapján ugyanúgy eleget tesz valamennyi fizetési kötelezettségének, mintha még mindig tagállam lenne.

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezete rögzíti, hogy az Egyesült Királyság a 11. EFA és a többi még lezáratlan EFA lezárásáig az EFA részes fele marad, és ezzel összefüggésben ugyanazon kötelezettségeket vállalja, mint a tagállamok az EFA-t létrehozó belső megállapodás keretében, illetve a korábbi EFA-kból eredő kötelezettségeket azok lezárásáig. Megfigyelőként, szavazati jog nélkül, részt vehet az EFA-bizottságban.

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezete azt is rögzíti, hogy amennyiben a 10. EFA projektjeiből vagy korábbi EFA-kból származó bizonyos összegeket a megállapodás hatálybalépésének napjáig nem kötöttek le, vagy visszavontak, úgy az említett összegek Egyesült Királyságra eső részét nem lehet újra felhasználni. 2020. december 31. után ugyanez vonatkozik a 11. EFA keretében le nem kötött vagy visszavont forrásainak az Egyesült Királyságra eső részére is.

Az előzetes beszámoló benyújtásának időpontjában, és a már megkötött és érvényes kilépési megállapodás alapján nem áll fenn olyan pénzügyi hatás, amelyet az EFA 2019. évi beszámolójában be kellene mutatni.

A 2019. évi koronavírus-betegség (Covid19)

A koronavírus járvány 2020 első negyedévében óriási globális hatást váltott ki, többek között a pénzügyi piacokon, ahol valamennyi jelentős index értéke lényeges mértékben csökkent. Ennek következtében nagyobb mértékben ingadozott a valós értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök értéke, és ilyen eszközök az EFA mérlegében is szerepelnek. A koronavírus járvány kitörése miatt – mivel nem módosító eseményről van szó – nincs szükség a beszámolóban bemutatott adatok kiigazítására. A későbbi beszámolási időszakokban a Covid19 valószínűleg hatással lesz a pénzügyi beszámolókban szereplő egyes eszközök és kötelezettségek megjelenítésére és értékelésére. Az előzetes beszámoló benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló információk alapján a koronavírus járvány pénzügyi hatásaira vonatkozóan nem adható megbízható becslés.

8. A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE

Az év gazdasági eredményét az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban a pénzforgalmi szemléletű elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazoknak az alapul szolgáló operatív tranzakcióknak az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg. A táblázathoz fűzött megjegyzések kiegészítő információkat nyújtanak a főbb összeegyeztetett tételek jellegéről.

millió EUR 2019 2018 AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (3 956 ) (4 118 ) Bevételek A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések — (1) A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok (16) (11) A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok 23 11 Előfinanszírozás nettó hatása 53 36 Elhatárolt bevételek (nettó) (67) (39) Egyéb (3) (1) Kiadások A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások 107 115 A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek (672) (366) Előfinanszírozás nettó hatása (44) (179) Elhatárolt kiadások (nettó) 719 484 AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (3 856 ) (4 069 )

8.1. ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – BEVÉTELEK

A pénzügyi év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének.

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket tartalmazza a gazdasági eredmény, költségvetési szempontból azonban nem tekinthetők bevételnek, mivel a befolyt összeget átcsoportosítják a tartalékba, és csak tanácsi határozat révén köthető le újra.

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása sor az előfinanszírozás összegeinek a kedvezményezettek által visszafizetett összegekkel szembeni elszámolását mutatja. Ezek a készpénzbevételek költségvetési bevételek, de nincsenek hatással a gazdasági eredményre, így feltüntetésük egyeztetési célból szükséges.

A nettó elhatárolt bevétel főként az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

8.2. ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – KIADÁSOK

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások az összeegyeztetés céljából beleszámítanak a gazdasági eredménybe, noha nem szerepelnek a költségvetési kiadások között. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegeket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel a tárgyév költségvetési kiadásaihoz tartoznak, de vagy nem befolyásolják a gazdasági eredményt, vagy ha mégis, úgy csökkentik a kiadásokat.

A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni.

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2019. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (7)

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet (8) (a költségvetési rendelet) 234. és 235. cikkével és a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat (9) 35. cikkével összhangban az Európai Bizottság jogosult külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapokat létrehozni (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alapok). Az uniós vagyonkezelői alapokat válságokkal kapcsolatos szükséghelyzeti és szükséghelyzet utáni intézkedések, illetve tematikus intézkedések végrehajtása céljából alapítják, más donorokkal kötött megállapodások útján.

Az uniós vagyonkezelői alapokat az Európai Bizottság hozza létre egy határozattal, miután konzultált az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, vagy megkapta azok jóváhagyását. A határozat magában foglalja a többi donorral kötött alapító megállapodást is.

Az uniós vagyonkezelői alapok csak akkor hozhatók létre és hajthatók végre, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

— az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához,

— az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében,

— az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül,

— az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik.

Minden elkülönített uniós pénzalap esetében létre kell hozni az igazgatótanácsot, amelynek elnöki tisztét a Bizottság tölti be, és amely biztosítja a donorok méltányos képviseletét, továbbá dönt az alap felhasználásáról. Az igazgatótanácsba a hozzájárulást nem fizető tagállamok is küldenek egy-egy képviselőt, akik megfigyelői jogállással rendelkeznek. Az igazgatótanács összetételére vonatkozó szabályokat és az uniós vagyonkezelői alap belső szabályzatát az uniós vagyonkezelői alapot alapító megállapodásban kell rögzíteni.

Az uniós vagyonkezelői alapok korlátozott időtartamra hozhatók létre, az alapító megállapodásban meghatározottak szerint. Ez az időtartam az uniós vagyonkezelői alap igazgatótanácsának kérésére meghosszabbítható, amennyiben a Bizottság jelentést terjeszt be, amelyben megindokolja a meghosszabbítást. Az Európai Parlament és/vagy a Tanács arra kérheti a Bizottságot, hogy függessze fel a vagyonkezelői alap előirányzatait vagy a felszámolás céljával vizsgálja felül az alapító okiratot.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az uniós vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője. Ő felel a valamennyi uniós vagyonkezelői alapra egyaránt vonatkozó számviteli eljárások és a számlatükör meghatározásáért. A Bizottság belső ellenőre, az OLAF és a Számvevőszék ugyanolyan jogkörrel rendelkezik az uniós vagyonkezelői alapok felett, mint a Bizottság által végrehajtott más tevékenységek tekintetében. Az uniós vagyonkezelői alapokat évente független külső ellenőrzésnek kell alávetni.

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A Bizottság eddig négy uniós vagyonkezelői alapot hozott létre:

— A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit. Létrehozásának időpontja 2014. július 15.

— A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap. Létrehozásának időpontja 2014. december 15.

— Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással, valamint az irreguláris migráció és a lakosság lakhelyelhagyása okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap. Létrehozásának időpontja 2015. november 12.

— A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában. Létrehozásának időpontja 2016. december 12.

A Bêkou Vagyonkezelői Alap

Az első többdonoros uniós vagyonkezelői alapot 2014. július 15-én Bêkou néven – ami szango nyelven „reményt” jelent – a Közép-afrikai Köztársaság stabilizációjának és újjáépítésének céljával hozta létre a (Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága, a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága és az EKSZ által képviselt) Bizottság és három uniós tagállam (Németország, Franciaország és Hollandia). Az alap maximális időtartamát 60 hónapban határozták meg. Az EU 2019 májusában jóváhagyta a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap időtartamának 2020 decemberéig történő meghosszabbítását, így az alap időtartama összesen 78 hónapra nőtt.

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap Igazgatótanácsa és operatív bizottsága a donorok és a Bizottság képviselőiből és megfigyelőkből áll. Az Igazgatótanács elfogadja és felülvizsgálja az uniós vagyonkezelői alap stratégiáját. Az Igazgatótanács legalább évente egyszer összeül.

Az operatív bizottság megvizsgálja, jóváhagyja és felügyeli az alap által finanszírozott intézkedések végrehajtását. Jóváhagyja továbbá az éves beszámolót és a vagyonkezelői alap által finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentést.

A Bêkou Vagyonkezelői Alap éves beszámolója

A Közép-afrikai Köztársaságért Európai Uniós Vagyonkezelői alap – a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap – létrehozásáról szóló megállapodás – az alapító megállapodás – 8. cikke és 11.2.1. pontja értelmében az éves beszámoló két részből áll: 1. az uniós vagyonkezelői alap kezelője felelősségébe tartozó éves pénzügyi jelentésből és 2. az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője – aki az említett rendelkezések alapján egyben a vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője – által készített éves pénzügyi kimutatásokból.

Az alapító megállapodás 8. cikkének megfelelően a pénzügyi kimutatásokat a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (uniós számviteli szabályok) szerint kell elkészíteni.

Az éves beszámolót független külső könyvvizsgálatnak vetik alá, és a végleges éves beszámolót az uniós vagyonkezelői alap kezelője és a számvitelért felelős tisztviselő jóváhagyásra benyújtja az operatív bizottságnak (8.3.4(c) pont).

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap éves beszámolóját konszolidálni kell az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójával.

Az év kiemelt eseményei

A 2014 júliusi létrehozása óta a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap 19 programot fogadott el, és több mint 2,5 millió kedvezményezettet ért el. A program célja, hogy a 2013. évi válságot követően segítséget nyújtson a Közép-afrikai Köztársaság és annak lakossága számára. Konkrétabban a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap célja az alapvető szolgáltatásokhoz (elsősorban az egészségügyhöz, vízhez és az alapvető köztisztasághoz) való hozzáférés biztosítása, a gazdasági helyreállítás és a munkahelyteremtés támogatása, valamint a szociális kohézió és megbékélés elősegítése.

A demokratikusan megválasztott kormány léte és a békemegállapodás 2019 februári aláírása ellenére a Közép-afrikai Köztársaság biztonsági helyzete továbbra is ingatag. A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap ezen összetett és feszült helyzetben kihasználja a rugalmasságból és a változó körülményekhez való alkalmazkodóképességből adódó komparatív előnyeit. Emellett a Bêkou Alap továbbra is az egyetlen olyan eszköz, amely a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés tényleges összekapcsolásán (LRRD) alapuló megközelítéssel egyaránt javítja a lakosság és az állam rezilienciáját.

Tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság jelenlegi helyzetére, az EU 2019 májusában jóváhagyta a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap időtartamának 2020 decemberéig történő meghosszabbítását, így az alap időtartama 60 hónapról 78 hónapra nőtt. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt is magában foglaló hivatalos eljárás 2018-ban, az uniós vagyonkezelői alap igazgatótanácsának hivatalos kérését követően kezdődött meg.

A 2019. évi működés néhány kiemelt eseménye:

— Májusban, a békemegállapodás aláírása után a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap új, több ágazatot átfogó fellépést fogadott el a korábban elérhetetlen dél-keleti területek társadalmi-gazdasági helyreállításának támogatására. A fellépés célja az állam és a lakosság közötti szociális szerződés megújítása a gazdaság helyreállításának támogatásával, az alapvető egészségügyi, vízellátási és köztisztasági szolgáltatások újraindításával, a párbeszéd és a szociális kohézió elősegítésével, valamint a helyi önkormányzatok megerősítésével és az állam újraszervezésével. Költségvetési előirányzat: 18 millió EUR.

— A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap októberben egy összesen 15 millió EUR összegű programot fogadott el, melynek célja az volt, hogy a városi és a vidéki területeken támogassa a vállalkozások ösztönzését. Elfogadásra került egy új technikai és kommunikációs segítségnyújtási program is. Ezen túlmenően a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap növelte három folyamatban lévő fellépés költségvetését a következő ágazatokban: egészségügy (21,76 millió EUR-val), a nők társadalmi szerepvállalásának növelése (0,5 millió EUR-val) és társadalmi-gazdasági helyreállítás (0,78 millió EUR-val).

— A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap meghosszabbítását követően az igazgatótanács a novemberi ülésén elfogadta a 2019–2020-ra szóló működési stratégiát. A stratégia három olyan szélesebb ágazatot határoz meg, amelyek továbbra is az alap lényeges beavatkozási területeit jelentik: i. a szociális ágazatok (főleg az egészségügy, a vízellátás és a köztisztaság); ii. a gazdaságirezilienciát javító és a gazdaság helyreállítását szolgáló fellépések; és iii. fokozott támogatás az állam újraszervezéséhez és az megbékélési erőfeszítésekhez.

— A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap projektjei jellemzően ingatag biztonsági környezetben valósultak meg (helyi konfliktusok Banguiban, amelyeket viszonylagos stabilitás követett), de jellemző volt a körülményekre a kormány, a partnerek és a humanitárius szereplők közötti fokozott koordináció is.

Ami a pénzügyeket illeti, az uniós vagyonkezelői alap hozzájárulóinak felajánlásai 2019 végén csaknem 296 millió EUR-t tettek ki. Ez 2018-hoz képest 53 millió EUR összegű növekedés. A 295 millió EUR összegű felajánlásból 31 millió EUR-t még nem erősítettek meg.

A szerződéseket illetően a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap 2019-ben 11 új szerződést írt alá, összesen több mint 28 millió EUR összegben. Az új szerződések az egészségügyet, a vidéki térségek rezilienciáját és a munkahelyteremtést, a regionális nyitás területét és társadalmi-gazdasági helyreállítást érintő programok végrehajtásához járulnak hozzá.

Végül, de nem utolsósorban, a korábbi években teljesített kifizetéseken felül 2019-ben csaknem 32 millió EUR-t fizettek ki; a folyósítások teljes összege így a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap létrehozása óta csaknem 151 millió EUR volt.

A pénzügyi kimutatásokban az említett tevékenységek hatása leginkább a következő területeken nyilvánul meg:

— Előfinanszírozás: 11,405 millió EUR csökkenés a 2018 végi nyitott tételek 2019. év közbeni elszámolása és a kevesebb kifizetett előleg miatt

— Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 3,506 millió EUR növekedés (lásd a cash flow kimutatást) elsősorban az előfinanszírozási kifizetések csökkenése miatt

MÉRLEG

ezer EUR Megjegyzés 2019.12.31. 2018.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Előfinanszírozás 3 273 3 443 3 273 3 443 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 18 312 29 546 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 1 853 1 138 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 17 432 13 926 37 597 44 611 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 40 870 48 054 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek (10) (918) Passzív időbeli elhatárolások (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (40 870 ) (48 054 ) NETTÓ ESZKÖZÖK — — FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Hozzájárulás a tagoktól — — Halmozott többlet — — Az év gazdasági eredménye — — NETTÓ ESZKÖZÖK — —

EREDMÉNYKIMUTATÁS

ezer EUR Megjegyzés 2019 2018 BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel Adománybevételek 48 343 33 682 Kiadások visszafizettetése 68 — 48 410 33 682 Visszterhes ügyletekből származó bevétel Pénzügyi bevétel (2) 1 (2) 1 Összes bevétel 48 408 33 683 KIADÁSOK Működési kiadások (47 620 ) (32 825 ) Egyéb kiadások (789) (858) Összes kiadás (48 408 ) (33 683 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE — —

CASH FLOW-KIMUTATÁS

ezer EUR 2019 2018 Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése 11 405 (24 839 ) Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése (715) (261) Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (13 010 ) (1 982 ) Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (908) 202 Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) 6 734 863 NETTÓ CASH FLOW 3 506 (26 017 ) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) 3 506 (26 017 ) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya 13 926 39 943 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya 17 432 13 926

AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2019. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (10)

HÁTTÉRINFORMÁCIÓK AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet (11) (a költségvetési rendelet) 234. és 235. cikkével és a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat (12) 35. cikkével összhangban az Európai Bizottság jogosult külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapokat létrehozni (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alapok). Az uniós vagyonkezelői alapokat válságokkal kapcsolatos szükséghelyzeti és szükséghelyzet utáni intézkedések, illetve tematikus intézkedések végrehajtása céljából alapítják, más donorokkal kötött megállapodások útján.

Az uniós vagyonkezelői alapokat az Európai Parlamenttel