ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(25) A közös vállalkozások irányításának biztosítania kell, hogy döntéshozatali folyamataik képesek legyenek lépést tartani a gyorsan változó társadalmi-gazdasági és technológiai környezettel és a globális kihívásokkal. A közös vállalkozásoknak ki kell használniuk az összes érdekelt fél szakértelmét, tanácsait és támogatását feladataik hatékony végrehajtása, valamint az uniós és nemzeti szintű szinergiák biztosítása érdekében. Ezért a közös vállalkozásokat fel kell hatalmazni arra, hogy tanácsadó szerveket hozzanak létre azzal a céllal, hogy e szervek szakértői javaslattal lássák el őket és elvégezzenek minden egyéb tanácsadói feladatot, amely a közös vállalkozások célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. A tanácsadó szervek létrehozásakor a közös vállalkozásoknak biztosítaniuk kell a szakértők kiegyensúlyozott képviseletét a közös vállalkozás tevékenységi körén belül , többek között a nemek egyensúlya tekintetében is . Az e szervek által nyújtott tanácsnak tudományos szempontokat kell megjeleníteniük, és be kell mutatniuk a nemzeti és regionális hatóságok, valamint a közös vállalkozások egyéb érdekelt feleinek szempontjait is.

(25) A közös vállalkozások irányításának biztosítania kell, hogy döntéshozatali folyamataik átláthatók legyenek, és képesek legyenek lépést tartani a gyorsan változó társadalmi-gazdasági és technológiai környezettel és a globális kihívásokkal. A közös vállalkozások irányító testületének a nemek közötti egyensúly és a földrajzi diverzitás elvét is figyelembe kell vennie. A közös vállalkozásoknak ki kell használniuk az összes érdekelt fél , többek között az egyetemek és más kutatóintézetek, az ipar képviselői és a kkv-k szakértelmét, tanácsait és támogatását feladataik hatékony végrehajtása, valamint az uniós , nemzeti és regionális szintű szinergiák biztosítása érdekében. Ezért a közös vállalkozásokat fel kell hatalmazni arra, hogy tanácsadó szerveket hozzanak létre azzal a céllal, hogy e szervek szakértői javaslattal lássák el őket és elvégezzenek minden egyéb tanácsadói feladatot, amely a közös vállalkozások célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. A tanácsadó szervek létrehozásakor a közös vállalkozásoknak biztosítaniuk kell a szakértők kiegyensúlyozott képviseletét a közös vállalkozás tevékenységi körén belül. Az e szervek által nyújtott tanácsnak tudományos szempontokat kell megjeleníteniük, és be kell mutatniuk a nemzeti és regionális hatóságok, valamint a közös vállalkozások egyéb érdekelt feleinek és a civil társadalmi szervezeteknek a szempontjait is.
(17) A közvéleménnyel és az érdekelt felekkel – például egészségügyi szakemberekkel – folytatott következetlen kommunikáció negatív hatással lehet a reagálás eredményességére közegészségügyi szempontból, valamint a gazdasági szereplőkre nézve is. Ezért a megfelelő alcsoportok által is segített Egészségügyi Biztonsági Bizottságban folyó reagáláskoordinálásnak magában kell foglalnia a kommunikációs üzenetekkel és stratégiákkal kapcsolatos gyors információcserét, valamint a kommunikációs problémák megoldását is, mégpedig annak érdekében, hogy a kockázatokkal és válsághelyzetekkel kapcsolatos, a nemzeti szükségletekhez és körülményekhez igazítandó kommunikációt – a népegészségügyi kockázatok meggyőző és független értékelése alapján – össze lehessen hangolni. Az ilyen információcsere célja, hogy megkönnyítse annak monitoringját, hogy a közvélemény és az egészségügyi szakemberek felé intézett üzenetek világosak és koherensek-e. Tekintettel az ilyen típusú válságok ágazatokon átívelő jellegére, biztosítani kell a koordinációt más releváns elemekkel, például az (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmussal is (17).

(17) A közvéleménnyel és az érdekelt felekkel – például egészségügyi és népegészségügyi szakemberekkel – folytatott következetlen kommunikáció negatív hatással lehet a reagálás eredményességére közegészségügyi szempontból, valamint a gazdasági szereplőkre nézve is. Ezért a megfelelő alcsoportok által is segített Egészségügyi Biztonsági Bizottságban folyó reagáláskoordinálásnak magában kell foglalnia a kommunikációs üzenetekkel és stratégiákkal kapcsolatos gyors információcserét, valamint a kommunikációs problémák megoldását is, mégpedig annak érdekében, hogy a kockázatokkal és válsághelyzetekkel kapcsolatos, a nemzeti és regionális szükségletekhez és körülményekhez igazítandó kommunikációt – a népegészségügyi kockázatok holisztikus, meggyőző és független értékelése alapján – össze lehessen hangolni. Azon tagállamokban, melyekben a régiók is rendelkeznek népegészségügyi hatáskörrel, ezen régióknak is kell információt szolgáltatniuk. Az ilyen információcsere célja, hogy megkönnyítse annak monitoringját, hogy a közvélemény és az egészségügyi szakemberek felé intézett üzenetek világosak és koherensek-e . Az ECDC-nek a tagállamoknak és az egészségügyi szakembereknek tett ajánlásait követően a nagyközönségre is ki kell terjesztenie kommunikációs tevékenységét egy olyan online portál létrehozásával és kezelésével, melynek célja ellenőrzött információk megosztása és a dezinformáció elleni küzdelem . Tekintettel az ilyen típusú válságok ágazatokon átívelő jellegére, biztosítani kell a koordinációt más releváns elemekkel, például az (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozattal (17) létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmussal is.
(7)

Az időszerű és teljes körű adatokhoz való hozzáférés előfeltétele annak, hogy a Központ gyors kockázatértékeléseket végezhessen, beleértve a járványügyi modellezést és előrejelzést is. A Központ munkájának hatékony támogatása céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a Központ teljesítse a küldetését, a tagállamoknak kellő időben összehasonlítható és jó minőségű adatokat kell közölniük a Központtal a fertőző betegségek , például a HIV, a vírusos hepatitis B és C és a tuberkulózis felügyeletére, valamint a fertőző betegségekkel kapcsolatos más különös egészségi problémákra – például az antimikrobiális rezisztenciára vagy az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekre – , továbbá azoknak a jelentős nem fertőző betegségekre gyakorolt hatására vonatkozóan , beleértve a mentális egészséggel kapcsolatos hatásokat is. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a Központ küldetéséhez kapcsolódó rendelkezésre álló tudományos és technikai adatokat és információkat, tájékoztatniuk kell a Központot minden határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyről, valamint tájékoztatást kell nyújtaniuk számára a készültségi és reagálási tervről és az egészségügyi rendszer kapacitásáról . A párhuzamos erőfeszítések és az eltérő ajánlások elkerülése érdekében a Központnak és a tagállamoknak meg kell állapodniuk a kommunikációra vonatkozó határidőkről, esetmeghatározásokról, mutatókról, előírásokról, protokollokról és eljárásokról , valamint folyamatos információcserére van szükség a Központ, a WHO és a nemzeti ügynökségek között .
a) Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak nem kell külön alapvető platformszolgáltatásként azonosítania a 2. cikk 2. pontja alapján azonos kategóriába tartozó alapvető platformszolgáltatásokat főként azon az alapon, hogy azokat különböző doménnevek – akár országkód szerinti legfelső szintű doménnevek (ccTLD), akár általános legfelső szintű doménnevek (gTLD) – felhasználásával nyújtja, vagy pusztán földrajzi attribútumok alapján. b) Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak. c) Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket az érintett vállalkozás integrált formában kínál, de i. amelyek a 2. cikk 2. pontja alapján nem tartoznak az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába, vagy ii. amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak.
(3) E rendelet az áruk és/vagy szolgáltatások értékesítése, valamint az építési és szolgáltatási koncessziók odaítélésére vonatkozó szerződések odaítélésére alkalmazandó. A rendeletet csak olyan szerződések odaítélésére kell alkalmazni, amelyek esetében az árukat és szolgáltatásokat közbeszerzési céllal szerzik be. Ezt a rendeletet olyan szerződések odaítélésére nem lehet alkalmazni, amelyek esetében az árukat viszonteladásra, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt termékek előállítására történő felhasználás céljára szerzik be. Ezt a rendeletet olyan szerződések odaítélésére nem lehet alkalmazni, amelyek esetében a szolgáltatásokat viszonteladásra, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt szolgáltatásnyújtás során történő felhasználás céljára szerzik be.
(10)

Amennyiben a tagállamok és a Bizottság nem értenek egyet a tradicionális saját források rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban, az átláthatóság javítása és a tagállamok védelemhez való jogának tisztázása érdekében a 609/2014/EU, Euratom rendeletben hivatalossá kell tenni és be kell vezetni a felülvizsgálati eljárást. Ezenkívül be kell vezetni a fenntartással történő befizetés jelenlegi gyakorlatát tükröző rendelkezéseket is, lehetővé téve, hogy a tagállamok az EUMSZ 268. cikkével és 340. cikkének (2) bekezdésével összhangban jogalap nélküli gazdagodásra irányuló keresetet indítsanak a Bizottsággal szemben.
(26)

Annak biztosítása érdekében, hogy a készülékekbe beépített hordozható elemek esetében, azok hulladékká válását követően sor kerüljön azok megfelelő, elkülönített gyűjtésére, kezelésére és magas színvonalon végzett újrafeldolgozására, szükség van olyan rendelkezésekre, amelyek biztosítják az elemek ilyen készükékekből való eltávolíthatóságát és cserélhetőségét. Szabályokat kell megállapítani a könnyű szállítóeszközökben használt elemekre vonatkozóan is. A használt elemeknek is cserélhetőnek kell lenniük azon készülékek várható élettartamának a meghosszabbítása érdekében, amelyeknek a részét képezik. E rendelet általános rendelkezései kiegészíthetők konkrét, elemmel működő termékekre vonatkozó követelményekkel, a 2009/125/EK irányelv szerinti végrehajtási intézkedések keretében. Amennyiben más uniós jogszabály biztonsági okokból konkrétabb követelményeket határoz meg elemek termékekből (pl. játékokból) való eltávolítására vonatkozóan, akkor azokat a különleges szabályokat kell alkalmazni. Ezenkívül rendelkezéseket kell megállapítani az ipari elemek, a gépjárműelemek és az elektromos meghajtású gépjárműben használt elemek eltávolíthatóságának és cserélhetőségének biztosítására is, figyelembe véve azok eltérő jellegét és sajátos biztonsági követelményeit.
(8) Ilyen érdemi kapcsolat áll fenn az Unióval, ha a szolgáltató székhellyel rendelkezik az Unióban, vagy ennek hiányában egy vagy több tagállamban jelentős számú felhasználója van , vagy a tevékenységei egy vagy több tagállam felé irányulnak . Az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység valamennyi releváns körülmény alapján állapítható meg, beleértve az olyan tényezőket is, mint az adott tagállamban általában használt nyelv vagy pénznem használata, a termékek vagy szolgáltatások megrendelésének lehetősége vagy nemzeti felső szintű domain használata. A valamely tagállam felé irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás a vonatkozó nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy a tagállamban használt nyelvű hirdetéseket közölnek, vagy ügyfélkapcsolatok kezeléséből, például az adott tagállamban általánosan használt nyelven történő ügyfélszolgálat biztosításából. Érdemi kapcsolat akkor is feltételezhető, ha a szolgáltató tevékenysége egy vagy több tagállam felé irányul az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 17. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően. Másrészről egy honlap Unióból való puszta technikai elérhetősége csak ilyen alapon nem minősül az Unióval fennálló érdemi kapcsolatnak.

(8) Ilyen érdemi kapcsolat áll fenn az Unióval, ha a szolgáltató székhellyel rendelkezik az Unióban, ennek hiányában pedig az érdemi kapcsolat kritériumát annak alapján kell értékelni , hogy a tevékenységek egy vagy több tagállamra irányulnak-e . Az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység valamennyi releváns körülmény alapján állapítható meg, beleértve az olyan tényezőket is, mint az adott tagállamban általában használt nyelv vagy pénznem használata, a termékek vagy szolgáltatások megrendelésének lehetősége vagy nemzeti felső szintű domain használata. A valamely tagállam felé irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás a vonatkozó nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy a tagállamban használt nyelvű hirdetéseket közölnek, vagy ügyfélkapcsolatok kezeléséből, például az adott tagállamban általánosan használt nyelven történő ügyfélszolgálat biztosításából. Érdemi kapcsolat akkor is feltételezhető, ha a szolgáltató tevékenysége egy vagy több tagállam felé irányul az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 17. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően. Másrészről egy honlap Unióból való puszta technikai elérhetősége csak ilyen alapon nem minősül az Unióval fennálló érdemi kapcsolatnak.
(29) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 70. cikkének utolsó mondatában az Európai Parlamentre és a nemzeti parlamentekre ruházott különleges szerepre tekintettel, amelyet a nemzeti parlamentek tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 12. cikkének c) pontja is kiemel, a Tanácsnak és a Bizottságnak teljeskörűen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket az értékelések tartalmáról és eredményeiről. Ezen túlmenően, amennyiben a Bizottság javaslatot nyújt be e rendelet módosítására vonatkozóan, a Tanács – eljárási szabályzata (39) 19. cikke (7) bekezdésének h) pontjával összhangban – konzultál az Európai Parlamenttel, hogy a végső szöveg elfogadását megelőzően a lehető legteljesebb mértékben figyelembe vehesse az Európai Parlament véleményét.

(29) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 70. cikkének utolsó mondatában az Európai Parlamentre és a nemzeti parlamentekre ruházott különleges szerepre tekintettel, amelyet a nemzeti parlamentek tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 12. cikkének c) pontja is kiemel, a Tanácsnak és a Bizottságnak legkésőbb az értékelési eljárás lezárása után 14 nappal teljeskörűen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket az értékelések tartalmáról és eredményeiről. Ezen túlmenően, amennyiben a Bizottság javaslatot nyújt be e rendelet módosítására vonatkozóan, a Tanács – eljárási szabályzata (39) 19. cikke (7) bekezdésének h) pontjával összhangban – konzultál az Európai Parlamenttel, hogy a végső szöveg elfogadását megelőzően a lehető legteljesebb mértékben figyelembe vehesse az Európai Parlament véleményét.
(14)

A tartalék felülvizsgálatának és a szén-dioxid-piacot érintő várható fejleményeknek összefüggésében végzett elemzés azt mutatja, hogy 2023 után a forgalomban lévő összes kibocsátási egység 12 %-ának évenkénti tartalékba helyezése nem elegendő ahhoz, hogy megakadályozza a kibocsátási egységek többletének jelentős növekedését az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben. Ezért a százalékos arányt 2023 után is 24 %-on kell tartani, és a tartalékba helyezendő kibocsátási egységek minimális számának továbbra is 200 milliónak kell lennie.
(7) Jóllehet a kibocsátáskereskedelem a közúti és tengeri közlekedésből, valamint az épületekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra is vonatkozni fog , az (EU) 2018/842 rendelet hatálya megmarad. Az (EU) 2018/842 rendelet ezért továbbra is alkalmazandó lesz a belföldi hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, a nemzetközi hajózásból származó kibocsátásra viszont nem. Egy tagállam (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátását, amelyet figyelembe kell venni a megfelelőségi ellenőrzések során, továbbra is akkor kell meghatározni, amikor lezárult az üvegházhatású gázok tagállami jegyzékeinek az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34) szerinti felülvizsgálata.

(7) Jóllehet a kibocsátáskereskedelem a közúti és tengeri közlekedésből, valamint az épületekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra is vonatkozhat , az (EU) 2018/842 rendelet hatálya megmarad. Az (EU) 2018/842 rendelet ezért továbbra is alkalmazandó lesz a belföldi hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, a nemzetközi hajózásból származó kibocsátásra viszont nem. Egy tagállam (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátását, amelyet figyelembe kell venni a megfelelőségi ellenőrzések során, továbbra is akkor kell meghatározni, amikor lezárult az üvegházhatású gázok tagállami jegyzékeinek az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34) szerinti felülvizsgálata. Egyes ágazatok kibocsátása azonban az elmúlt években vagy nőtt, vagy stabil maradt.
(-1b)

Az Európai Parlament az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában (1b) sürgette a Bizottságot, hogy hozzon gyors és ambiciózus intézkedéseket globális felmelegedés mértékének 1,5 oC-os szintre való korlátozása érdekében. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) 2018. október 8-i, „Global warming of 1.5 oC” (1,5 oC-os globális felmelegedés) című, 2021. augusztus 7-i, „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok) című, valamint 2022. február 28-i, „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Éghajlatváltozás 2022: hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség) című jelentésének eredményei nyomán még sürgetőbbé vált a Párizsi Megállapodás 1,5 oC-os célkitűzésének fenntartása. Az IPCC igen nagy bizonyossággal állapította meg, hogy az éghajlatváltozás veszélyezteti az emberek jólétét és bolygónk egészségét, és ha az alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló összehangolt, előrelátó globális fellépésben további késedelem mutatkozik, akkor elszalasztjuk a rövid és rohamosan zsugorodó lehetőséget, hogy mindenki számára élhető és fenntartható jövőt biztosítsunk. Az IPCC megállapította, hogy az éghajlatváltozás következményei sokkal pusztítóbbak, ha a globális felmelegedés nem áll meg az 1,5 oC-os határon és eléri a 2 oC-ot. Emellett a globális hőmérséklet a korábban vártnál előbb, azaz átlagosan a következő 20 évben éri el vagy haladja meg az 1,5 oC-ot. Továbbá azt is megállapította, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának azonnali és nagymértékű csökkentése nélkül a globális felmelegedést nem lehet többé 1,5 oC-ra vagy akár 2 oC-ra korlátozni. Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa továbbá 2021. október 8-i 48/13-as határozatában a biztonságos, tiszta, egészséges és fenntartható környezethez való jogot emberi jogként ismerte el.
(6) A tagállamok által elfogadott GloBE-modellszabályokat úgy kell végrehajtani, hogy az a lehető legszorosabban igazodjon a globális megállapodáshoz. Ez az irányelv szorosan követi a GloBE-modellszabályok tartalmát és szerkezetét. Az elsődleges uniós joggal, pontosabban a letelepedés szabadságával való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében ezen irányelv szabályait alkalmazni kell a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező szervezetekre, valamint az adott tagállamban található anyavállalat ott illetőséggel nem rendelkező szervezeteire. Az irányelvet alkalmazni kell továbbá a nagyon nagy árbevételű, kizárólag belföldi tevékenységet folytató vállalatcsoportokra is. Ennélfogva a jogi keret kialakítása révén elkerülhető lenne a határokon átnyúló és a belföldi helyzetek közötti hátrányos megkülönböztetés kockázata. Minden olyan szervezet – beleértve a jövedelem-hozzászámítási szabályt alkalmazó anyavállalatot is –, amely alacsony adómértéket alkalmazó tagállamban található, a kiegészítő adó hatálya alá tartozna. Hasonlóképpen kiegészítő adó terhelné ugyanazon anyavállalatnak más alacsony adómértéket alkalmazó tagállamban található csoporttagjait is.

(6) A tagállamok által elfogadott GloBE-modellszabályokat úgy kell végrehajtani, hogy az a lehető legszorosabban igazodjon a globális megállapodáshoz. A megállapodás sikere teljes mértékben az Unión belüli és globális, átlátható és következetes végrehajtástól függ majd. Ez az irányelv általánosságban követi a GloBE-modellszabályok tartalmát és szerkezetét , de azoktól bizonyos vonatkozásokban, többek között egyes szabályok Unión belüli alkalmazása tekintetében eltér . Az elsődleges uniós joggal, pontosabban a letelepedés szabadságával való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében ezen irányelv szabályait alkalmazni kell a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező szervezetekre, valamint az adott tagállamban található anyavállalat ott illetőséggel nem rendelkező szervezeteire. Az irányelvet alkalmazni kell továbbá a nagyon nagy árbevételű, kizárólag belföldi tevékenységet folytató vállalatcsoportokra is. Ennélfogva a jogi keret kialakítása révén elkerülhető lenne a határokon átnyúló és a belföldi helyzetek közötti hátrányos megkülönböztetés kockázata. Minden olyan szervezet – beleértve a jövedelem-hozzászámítási szabályt alkalmazó anyavállalatot is –, amely alacsony adómértéket alkalmazó tagállamban található, a kiegészítő adó hatálya alá tartozna. Hasonlóképpen kiegészítő adó terhelné ugyanazon anyavállalatnak más alacsony adómértéket alkalmazó tagállamban található csoporttagjait is.
(9) Pénzügyi hozzájárulásnak kell fennállnia, amelyet közvetlenül vagy közvetve egy harmadik ország hatóságai nyújtanak . A pénzügyi hozzájárulás közjogi és magánszervezeteken keresztül is nyújtható. Azt, hogy egy közigazgatási intézmény nyújt-e pénzügyi hozzájárulást, eseti alapon kell megállapítani, kellő figyelemmel az érintett intézmény jellemzőire, valamint az intézmény működése szerinti országban uralkodó jogi és gazdasági környezetre, ideértve a kormányzat gazdaságban betöltött szerepét is. A pénzügyi hozzájárulás magánszervezeten keresztül is nyújtható, amennyiben annak intézkedései a harmadik országnak tulajdoníthatók.

(9) Pénzügyi hozzájárulásnak kell fennállnia, amelyet közvetlenül vagy közvetve egy harmadik ország nyújt . A pénzügyi hozzájárulás közjogi és magánszervezeteken keresztül is nyújtható. Azt, hogy egy közigazgatási intézmény pénzügyi hozzájárulást nyújt-e , eseti alapon kell megállapítani, kellő figyelemmel az érintett intézmény jellemzőire, valamint az intézmény működése szerinti harmadik országban uralkodó jogi és gazdasági környezetre, ideértve a kormányzatnak az említett harmadik ország gazdaságában betöltött szerepét is. A pénzügyi hozzájárulás magánszervezeten keresztül is nyújtható, amennyiben annak intézkedései a harmadik országnak tulajdoníthatók. A pénzügyi hozzájárulással gazdaságilag egyenértékű támogatási intézkedéseket szintén pénzügyi hozzájárulásnak kell tekinteni. Ilyen pénzügyi hozzájárulásnak tekinthető az is, amikor a kedvezményezett kiváltságos hozzáféréssel rendelkezik a belföldi piachoz, nevezetesen a nemzeti jog által biztosított kizárólagos vagy különleges jogok, valamint az alkalmazandó szabályok alóli, de jure vagy de facto szelektív kivételek vagy ezzel egyenértékű intézkedések révén az áruk vagy szolgáltatások harmadik országban történő nyújtása tekintetében, illetve az uralkodó jogi és gazdasági feltételekből adódóan a belföldi kötött piac előnyeit élvezi. Ez mesterséges versenyelőnyhöz vezethet, amely a belső piacon kiaknázható, és ezáltal súlyosbíthatja a támogatások torzító hatását.