A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a költségvetés által fedezett garanciákról 2011. június 30-i állapot /* COM/2012/066 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1........... Bevezetés....................................................................................................................... 3 2........... A költségvetés által fedezett műveletek típusai................................................................. 3 3........... A legutóbbi, 2010. december 31-i jelentés óta történt események.................................... 4 3.1........ Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás........................... 4 3.2........ Makroszintű pénzügyi támogatás..................................................................................... 4 3.3........ Euratom......................................................................................................................... 5 3.4........ Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus................................................................ 5 3.5........ Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia...................... 5 4........... A költségvetés által fedezett kockázatok adatai............................................................... 6 4.1........ A kockázat fogalma........................................................................................................ 6 4.2........ A kockázat összetevői.................................................................................................... 6 4.3........ A költségvetés által viselt éves kockázat.......................................................................... 8 4.3.1..... Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok.......................................................................... 9 4.3.2..... Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok............................................................ 10 4.4........ A kockázat alakulása.................................................................................................... 11 5........... Nemteljesítés, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok................................... 13 5.1........ Kifizetések készpénzforrásokból................................................................................... 13 5.2........ Kifizetések a költségvetésből........................................................................................ 14 5.3........ A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása................................................. 14 6........... A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap................................................................. 14 6.1........ Visszafizettetések.......................................................................................................... 14 6.2........ Eszközök..................................................................................................................... 14 6.3........ Előirányzott összeg....................................................................................................... 14 7........... Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 15 7.1........ Célkitűzések................................................................................................................. 15 7.2........ Kockázatelemzési módszerek....................................................................................... 15 1. Bevezetés A jelentés célja, hogy nyomon kövesse az Európai Unió költségvetése által viselt hitelkockázatot, amely a nyújtott garanciák, valamint az Európai Unió által közvetlenül végrehajtott vagy az Európai Beruházási Bank külső mandátumán keresztül közvetett módon megvalósuló hitelfolyósítási műveletek folyománya. Ez a jelentés a költségvetési rendelet 130. cikke alapján készült, amely szerint a Bizottságnak évente kétszer jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról[1]. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található. 2. A költségvetés által fedezett műveletek típusai Az Európai Unió költségvetése (a továbbiakban: a költségvetés) által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciaműveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók: – az Európai Unió által a Bretton Woods-i intézményekkel közösen harmadik országoknak makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a makroszintű pénzügyi támogatás (macro-financial assistance – MFA)[2], fizetésimérleg-hitelek (balance-of-payments loans – BoP)[3], amelyek az euróövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-nehézségeit enyhítik, továbbá az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)[4] keretében nyújtott hitelek, amelyekkel az olyan tagállamoknak nyújthatnak támogatást, amelyek általuk nem befolyásolható nehézségekkel kerülnek szembe, valamint – mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek, azaz az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás, amelyet a bank Unión kívüli államoknak biztosít európai uniós garancia mellett[5] megvalósuló műveletekhez kapcsolódóan (az EBB külső hitelnyújtási tevékenysége)[6]. Az EBB garantált külső hitelnyújtási tevékenységére, az Euratom-kölcsönökre és a makroszintű pénzügyi támogatás keretében adott kölcsönökre 1994 óta a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap[7] (a továbbiakban: az alap), míg a fizetésimérleg-hitelekre és az EFSM keretében nyújtott hitelekre közvetlenül a költségvetés nyújt fedezetet. Az alap az EU-n kívüli országoknak, vagy az ezekben az országokban megvalósuló projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre nyújt fedezetet. Célja, hogy: – likviditási tartalékot biztosítson annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a költségvetés igénybevétele minden egyes esetben, amikor egy garanciával fedezett hitel kapcsán nemteljesítésre vagy fizetési késedelemre kerül sor, valamint – a Bizottság és az EBB által az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek garanciáival kapcsolatos uniós szakpolitika fejlesztését célzó pénzügyi keret meghatározásával megteremtse a költségvetési fegyelem betartatásának eszközét[8]. Amennyiben a harmadik ország tagállamá válik, az adott országnak nyújtott hitelekre többé nem az alap biztosít fedezetet, és a kockázatot közvetlenül a költségvetés viseli. Az alapot a költségvetésből töltik fel, és az alap forrásainak el kell érniük az alap által fedezett hitelek és hitelgaranciák kinnlevő összegének meghatározott hányadát. Ez a százalékos arány, más néven célráta, jelenleg 9 %. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetésnek kell biztosítania a szükséges forrásokat. 3. A legutóbbi, 2010. december 31-i jelentés óta történt események 3.1. Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás 2011 első felében két művelet végrehajtására került sor összesen 1,35 milliárd EUR értékben. 2011. március 24-én folyósították a Romániának nyújtott hitel 1,2 milliárd EUR összegű negyedik részletét, a 0,15 milliárd EUR összegű ötödik részlet folyósítására pedig 2011. június 22-én került sor. A Tanács emellett 2011. május 12-én úgy határozott, hogy középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatást bocsát Románia rendelkezésére legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegben[9]. 3.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 2011 első felében nem volt hitelfolyósítás. 3.3. Euratom A beszámolási időszakban nem történt hitelfolyósítás. 3.4. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus · Előzmények A 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 122. cikkének (2) bekezdése alapján[10] létrehozta az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (a továbbiakban: EFSM). A költségvetés teljes támogatását élvező mechanizmus keretében legfeljebb 60 milliárd EUR áll rendelkezésre, amely az érintett tagállam fizetésképtelensége esetén garantálja a kölcsönök visszafizetését. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatás az érintett tagállamnak biztosított kölcsön vagy hitelkeret formájában történik. Ezért a Bizottság felhatalmazást kap, hogy az Európai Unió nevében hitelt vegyen fel a tőkepiacokon. · 2010. december 31-ét követő új műveletek A Tanács 2011. május 30-án döntött arról, hogy a 78 milliárd EUR-t kitevő hároméves közös EU–IMF programmal összefüggésben az EFSM keretében legfeljebb 26 milliárd EUR összegű uniós pénzügyi támogatást nyújt Portugáliának. Ez a döntés a Tanács 2010 decemberében hozott határozatát egészíti ki, miszerint az EFSM keretében legfeljebb 22,5 milliárd EUR összegű uniós pénzügyi támogatást irányoz elő Írországnak. Az EFSM program keretében összesen 48,5 milliárd EUR összegű támogatás került kifizetésre (további információ ezen műveletekkel kapcsolatban a kockázat alakulásáról szóló 4.4. fejezetben olvasható). A válság kezelésének részeként két másik mechanizmus létrehozására is sor került, ezek azonban nem jelentenek kockázatot az uniós költségvetés számára: – a részt vevő tagállamok által arányossági alapon garantált Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF)[11],valamint – a Bizottság által központilag összevont, a többi euróövezeti tagállamtól származó kétoldalú kölcsönök révén finanszírozott, Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás[12]. 3.5. Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia A 2007–2013-as időszakra szóló külső mandátum keretében 2011 első felében a hitelszerződés-aláírások üteme 7%-kal nőtt, és összesen 1 090 millió EUR összegre kötöttek szerződést. A beszámolási időszakban 1 050 millió EUR folyósítására került sor, így a mandátum keretében folyósított hitelek kumulatív összege 2011. június 30-én elérte a 7 028 millió EUR-t, ami a 2010. december 31-i állapothoz képest 17 %-os emelkedést jelent. 4. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 4.1. A kockázat fogalma A költségvetés által viselt kockázat a garantált műveletek tekintetében kinnlevő tőke és kamat összegéből ered. E jelentés alkalmazásában a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használatos: – A „teljes fedezett kockázat” megállapítása az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kint levő teljes tőke – beleértve a felhalmozott kamatot is – összege alapján történik[13]. – A „költségvetés által viselt éves kockázatként” meghatározott költségvetési megközelítés alapja az esedékes éves törlesztőrészletek azon maximális összegének a kiszámítása, amelyet az Európai Uniónak egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna[14]. 4.2. A kockázat összetevői A fedezett teljes kinnlevő összegek jelentette maximális kockázat 2010-ig többnyire a harmadik országoknak nyújtott műveletekhez volt köthető. A 2011-es év pénzügyi válsága komoly hatást gyakorolt a tagállamok államháztartására, ami a megnövekedett állami finanszírozási igények kielégítése érdekében egyre élénkebb uniós hitelnyújtási tevékenységhez vezetett. Ennek eredményeképpen 2011. június 30-tól kezdődően a kockázati összetevők az alábbiak szerint módosultak: · a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg 64 %-a a költségvetés által közvetlenül fedezett, a tagállamoknak nyújtott hitelekkel kapcsolatos hitelfelvételi műveletekhez köthető, · a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg fennmaradó 36%-át a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap) által fedezett, harmadik országoknak nyújtott hitelfelvételekből és kölcsönökből ered. Az 1. táblázatban látható a költségvetés által 2011. június 30-án fedezett teljes kockázat. 1. táblázat: Költségvetési fedezettel rendelkező kinnlevőségek teljes összege 2011. június 30-án, millió EUR || Kinnlevő tőke || Felhalmozott kamat || Összesen || % Tagállamok* || || || || Makroszintű pénzügyi támogatás || 38 || 0 || 38 || <1% Euratom || 410 || 2 || 412 || 1% Fizetésimérleg-támogatás || 13 400 || 177 || 13 577 || 25% EBB*** || 3 061 || 28 || 3 088 || 6% EFSM || 17 900 || 113 || 18 013 || 33% Tagállamok összesen || 34 808 || 320 || 35 129 || 64% Harmadik országok** || || || || Makroszintű pénzügyi támogatás || 460 || 3 || 462 || 1% Euratom || 45 || 0 || 45 || <1% EBB*** || 19 191 || 151 || 19 342 || 35% Harmadik országok összesen || 19 695 || 154 || 19 849 || 36% Mindösszesen || 54 503 || 474 || 54 978 || 100% * A költségvetés által közvetlenül fedezett kockázat. Ide tartoznak a makroszintű pénzügyi támogatás keretében, valamint az Euratom és az EBB által az EU-csatlakozást megelőzően nyújtott hitelek is. ** Az alap által fedezett kockázat. *** Az EBB hitelezési műveleteinek körülbelül 83 %-át (állami és állami szint alatti hitelezési műveletek) átfogó garancia fedezi, míg az EBB többi műveletének csak politikai kockázatokkal szemben van fedezete (2010. december 31-i állapot). A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinnlevő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról. A költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kinnlevő összege a 2010. december 31-i állapothoz képest jelentősen, 55%-kal emelkedett, és elérte az 54,98 milliárd EUR-t. A növekedést elsősorban az EFSM keretében folyósított 17,9 milliárd EUR magyarázza (Írország 11,4 milliárd EUR, Portugália pedig 6,5 milliárd EUR összegű támogatásban részesült). A 2009. május 6-i 2009/459/EK tanácsi határozatban rögzített fizetésimérleg-támogatás utolsó részleteiként továbbá 1,35 milliárd EUR-t folyósítottak Romániának. Az EBB harmadik országokba irányuló nettó kifizetéseinek összege 486 millió EUR-ral növekedett 2011 első felében. 4.3. A költségvetés által viselt éves kockázat 2011 második felében a költségvetés 3,6 milliárd EUR-ra[15] nyújt fedezetet (közvetlenül vagy az alap révén), ami a 2011. június 30-án kinnlévő teljes összegből ebben az időszakban esedékes összeget jelenti. Ebből 2,6 milliárd EUR (körülbelül 73 %) a tagállamoktól esedékes, míg a többi harmadik országoktól. 4.3.1. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok a) az uniós csatlakozás előtt nyújtott EBB-hitelekre, MFA-hitelekre és Euratom-kölcsönökre, b) a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében adott hitelekre, valamint c) az EFSM keretében nyújtott hitelekre vonatkoznak. 2. táblázat: A tagállamok rangsora a költségvetés által 2011 második felében viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Maximális kockázat || Részesedés az összes maximális kockázatból 1 || Magyarország || 2 145,6 || 81,9% 2 || Románia || 197,0 || 7,5% 3 || Írország || 111,7 || 4,3% 4 || Lengyelország || 40,1 || 1,5% 5 || Bulgária || 37,5 || 1,4% 6 || Cseh Köztársaság || 36,7 || 1,4% 7 || Szlovák Köztársaság || 26,7 || 1,0% 8 || Lettország || 9,1 || 0,3% 9 || Szlovénia || 5,9 || 0,2% 10 || Ciprus || 4,6 || 0,2% 11 || Litvánia || 2,7 || 0,1% 12 || Észtország || 0,5 || 0,0% 13 || Málta || 0,3 || 0,0% || Összesen || 2 618,4 || 100,0% A 2. táblázatból látható, hogy a 2011 második felére eső visszafizetések nagyságát tekintve Magyarország és Románia az első, illetve második helyen áll a tagállamok között. 4.3.2. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok Az alap harmadik országoknak nyújtott, 2040-ig terjedő futamidejű garantált hitelekre nyújt fedezetet. 2011 második felében az alap harmadik országokkal kapcsolatban 961 millió EUR maximális éves kockázatot visel[16], (ez a teljes maximális éves kockázat 27%-a). A negyvennégy ország közül a legmagasabb kockázatot jelentő tíz rangsorolása az alábbi táblázatban található, összes kinnlévőségük alapján. Az alap által a harmadik országokhoz kapcsolódóan viselt éves kockázatból 754,2 millió EUR (78%) ezeket az országokat érinti. Gazdasági helyzetük vizsgálatára és értékelésére a bizottsági szolgálati munkadokumentumban kerül sor. 3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora a költségvetés által 2011 második felében viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Maximális kockázat || Részesedés az összes maximális kockázatból || Euromoney hitelkockázat-minősítés[17] 09/2010 || 03/2011 1 || Törökország || 220,7 || 29,3% || 50/185 || 54/100 2 || Egyiptom || 91,7 || 12,2% || 64/185 || 88/100 3 || Marokkó || 87,8 || 11,6% || 62/185 || 67/100 4 || Tunézia || 86,6 || 11,5% || 69/185 || 81/100 5 || Szerbia || 75,8 || 10,1% || 70/185 || 86/100 6 || Libanon || 54,0 || 7,2% || 76/185 || 91/100 7 || Dél-Afrikai Köztársaság || 47,9 || 6,4% || 44/185 || 48/100 8 || Szíria || 39,3 || 5,2% || 128/185 || NA 9 || Bosznia–Hercegovina || 27,0 || 3,6% || 113/185 || NA 10 || Brazília || 23,2 || 3,1% || 41/185 || 42/100 A 10 ország összesen || || 754,2 || 100,0% || || 4.4. A kockázat alakulása A bizonytalanság szintje változatlanul magas, mivel a világméretű gazdasági és pénzügyi válság továbbra is hatással van az EU gazdasági fellendülésére és a globális növekedésre. Az egyes dél-mediterrán országokat érintő geopolitikai feszültségek néhány harmadik ország esetében még bizonytalanabbá teszik a gazdasági fellendülést. · Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott európai uniós középtávú pénzügyi támogatás 2008 novemberében, a későbbiekben pedig 2009 januárjában és májusában történő újbóli aktiválása lehetőséget adott Magyarországnak, majd Lettországnak és Romániának arra, hogy visszaállítsa a befektetők bizalmát. Magyarország 2011 decemberében fizette vissza az első, 2 milliárd EUR összegű részletet. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus 50 milliárd EUR-ra rögzített teljes keretén belül szükség esetén még 35 milliárd EUR használható fel további fizetésimérleg-támogatásra. · Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) Az államkötvény-piacokon megfigyelhető feszültség továbbra is magas 2011 első felében. Az EFSM és EFSF életbe léptetése, továbbá az azokat kiegészítő kétoldalú kölcsönök ellenére a mai napig feszültség tapasztalható a periférikus helyzetben lévő euróövezeti országok állampapír-kibocsátási feltételeit illetően. A tagállamok kormányainak megnövekedett refinanszírozási szükséglete az elkövetkező hónapok és évek során nem szűnő nehézséget fog jelenteni. Az ECOFIN Tanács következtetéseiben a mechanizmus maximális összegét 60 milliárd EUR-ban rögzíti[18], de a jogszabályi korlátot a tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése jelenti, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló tartalékra korlátozza[19]. 2011 elején Portugália pénzügyi piacaira nehezedett komoly nyomás az egyre növekvő államadósság és annak kezelési költségei miatt. 2011. április 7-én Portugália hivatalosan pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól és a Nemzetközi Valutaalaptól (a továbbiakban: IMF)[20]. E kérelmet követően az eurócsoport és a Tanács 2011. május 17-én fogadta el a hároméves pénzügyi támogatási csomag feltételeit. A pénzügyi csomag Portugália finanszírozási szükségleteit 78 milliárd EUR-ig fedezi, terheit pedig egyenlő arányban a következők viselik: – az EFSM 26 milliárd EUR összegig[21] (amelyet közvetlenül a költségvetés fedez), – az EFSF 26 milliárd EUR-ig, – az IMF 26 milliárd EUR-ig. Az EFSM keretében Portugáliának nyújtott támogatásról szóló határozat a 2010. decemberi, Írországnak legfeljebb 22,5 milliárd EUR-t előirányzó határozaton[22] felül született. Az EFSM 60 milliárd EUR összegű finanszírozási keretén belül szükség esetén még 11,5 milliárd EUR használható fel további támogatásokra[23]. A görög adósságválság enyhítése és az euróövezet egészének pénzügyi stabilitása érdekében 2011. július 21-én az euróövezeti csúcstalálkozón megállapodás született néhány intézkedésről, többek között a Görögország részére a jövőben nyújtandó EFSF-kölcsönök lejáratának meghosszabbításáról és kamatainak csökkentéséről. A csúcstalálkozó következtetéseivel összhangban ez kettős hatást gyakorol az EFSM-re: a) a Portugáliába és Írországba irányuló hitelnyújtási műveletek esetében visszamenőlegesen csökkentik az EFSM kamatrését,valamint b) meghosszabbítják a jövőben folyósítandó összegek lejáratát. · Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek A harmadik országoknak nyújtott MFA-hitelekről a Tanács – a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az Európai Parlament és a Tanács – egyedi határozatot hoz. A Lisszaboni Szerződés szerinti döntéshozatalt javítandó az MFA-keretrendeletre vonatkozó új jogalkotási javaslat került kidolgozásra[24]. A keretrendeletre vonatkozó javaslat szerint az MFA döntéshozatali eljárása a többi külső finanszírozási eszköz esetében alkalmazott eljáráshoz lenne hasonló, azaz egy tagállami képviselőkből álló bizottság felügyelete mellett a Bizottság hatáskörébe tartozna, hogy makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatokat fogadjon el, a 2011. március 1-jén hatályba lépett, új komitológiai szabályok által bevezetett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban[25]. 2011 első felében nem folyósítottak hitelt makroszintű pénzügyi támogatás keretében. Az összesen 126 millió EUR összegű két MFA-hitelnyújtási művelet[26] folyósítására 2011 júliusában került sor. · Euratom-kölcsönök A tagállamoknak, illetve egyes, az Európai Unión kívüli támogatható államoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-kölcsönök felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85 %-át már fel is használták. A fennmaradó mozgástér mintegy 600 millió EUR, amelyet újabb projektek finanszírozására lehetne felhasználni. · EBB-hitelek Az EBB 2007–2013-as időszakra szóló általános mandátuma keretében 2011. június 30-ig összesen 17 691 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből az említett időpontig még 7 180 millió EUR várt folyósításra (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A6. táblázatát). Az EBB külső mandátumának félidős értékelését követően az Európai Parlament és a Tanács 2011. október 13-án új határozatot fogadott el (a 2011. október 25-i 1080/2011/EU határozat) az Európai Unión kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott európai uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről. Az új határozat 2011. október 30-án lépett hatályba. Ennek eredményeképpen az EBB finanszírozási műveletei keretében megnyitott hitelek és nyújtott hitelgaranciák teljes összegét – valamennyi kapcsolódó összeg hozzáadásával és a visszafizetett összegek levonásával – 25 800 millió EUR maximális felső összeghatárról 29 484 millió EUR-ra emelnék[27]. Az európai uniós garancia az EBB finanszírozási műveleteinek keretében folyósított hitelek és nyújtott garanciák együttes összegének legfeljebb 65 %-át fedezheti. Tekintettel az egyes dél-mediterrán országokat érintő geopolitikai feszültségekre, nem zárható ki, hogy be kell vonni az alapot az e térségbe irányuló, uniós garanciával fedezett hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítések fedezésére (az uniós garanciát élvező országokkal kapcsolatos információkat lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A1. és A2. táblázatában). 5. Nemteljesítés, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 5.1. Kifizetések készpénzforrásokból A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket[28]. 5.2. Kifizetések a költségvetésből Mivel 2011 első felében nem fordult elő fizetési késedelem, a 01 04 01. „Uniós és Euratom hitelfelvételi, valamint EBB-hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai uniós garanciák” elnevezésű, („p. m.” bejegyzéssel ellátott) költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat. 5.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása[29] Amennyiben az Európai Unió által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[30]. 2011 első felében az alapból nem történt lehívás. 6. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 6.1. Visszafizettetések[31] 2011. június 30-án nem volt az alap által visszafizettetendő tartozás. 6.2. Eszközök 2011. június 30-án az alap nettó eszközállománya[32] 1 487 416 919 EUR-t tett ki. 6.3. Előirányzott összeg Az alapnak el kell érnie a műveletekből eredő összes fennálló, a felhalmozott kamatokkal növelt tőkekötelezettség 9 %-ában meghatározott szintet (előirányzott összeg). Az alap forrásai (1 487 416 919 EUR) és a garanciaalap-rendelet szerinti kint levő tőkekötelezettségek[33] (19 848 481 968 EUR) közötti arány 2010. december 31. és 2011. június 30. között 7,7%-ról 8,8%-ra növekedett. 2010 végén az alap forrásai alacsonyabbak voltak az előirányzott összegnél. Az alapról szóló rendelet feltöltési szabályainak megfelelően 260 170 000 EUR összegű feltöltést illesztettek be a 2012. évre vonatkozó előzetes költségvetésbe. Ezt az összeget 2012 februárjában fogják átcsoportosítani a költségvetésből az alapba. 7. Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 7.1. Célkitűzések A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintették át a költségvetés által harmadik országok tekintetében viselt kockázatokat. Ez a szakasz – amelyet a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza egészít ki – az alap számára legnagyobb kitettséget jelentő vagy uniós hiteleszközöket (MFA-hitelek és Euratom-kölcsönök) igénybe vevő harmadik országok makrogazdasági elemzését mutatja be. 7.2. Kockázatelemzési módszerek A bizottsági szolgálati munkadokumentumban levő kockázatelemzés a garantált hitelekből részesülő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. Ez az értékelés nem tartalmaz a várható veszteségekre és a visszafizettetett összegekre vonatkozó becsléseket, amelyek kétségkívül rendkívül bizonytalanok. A bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázataiban levő országkockázati mutatók a nemteljesítés kockázatának alakulását jelzik. A költségvetés számára 2011. június 30-án a legnagyobb hitelkockázatot és kitettséget (MFA-hiteleket és Euratom-kölcsönöket beleértve) jelentő országokkal kapcsolatos kockázatelemzést a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza tartalmazza. [1] A költségvetés által 2010. december 31-án fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2011)528 jelentésből és az ezt kísérő SEC(2011)1011 munkadokumentumból áll. [2] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. Az ilyen támogatásokról további információk találhatók a COM(2011)408 bizottsági jelentésben és a SEC(2011)874 munkadokumentumban. [3] A Tanács 332/2002/EK rendelete (2002. február 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.). [4] Az EFSM-et 2010. május 11-én hozták létre a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet alapján (HL L 118., 2010.5.12., 1.o.). A fizetésimérleg-támogatáshoz hasonlóan működik, de valamennyi tagállam, így az euróövezeti tagállamok számára is rendelkezésre áll. [5] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i, a 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatot felváltó 633/2009/EK határozata („a külső mandátumról szóló határozat”) (HL L 190., 2009.7.22.) alapján 2011. június 30-án a garancia a 2007. február 1. és 2011. október 31. közötti időszakra vonatkozott. Időközben az Európai Parlament és a Tanács 2011. október 25-i 1080/2011/EU határozata (HL L 280., 2011.10.27., 1. o.) alapján a garancia időtartama 2013. december 31-ig meghosszabbításra került. [6] Az EBB-mandátumok részletei az A1. táblázatban szerepelnek, a jogalapok hivatkozásait a bizottsági szolgálati munkadokumentum A4. táblázata sorolja fel. [7] A Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete (2009. május 25.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált változat), („a garanciaalapról szóló rendelet”) (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). [8] Bár a külső kockázatokat végeredményben fedezi az Európai Unió költségvetésének garanciája, a garanciaalap olyan eszközként szolgál, amely a fizetési nemteljesítés kockázatával szemben nyújt védelmet az uniós költségvetés számára. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2010)418 dokumentumban és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SEC(2010)968) található. [9] A Tanács 2011/288/EU határozata (2011. május 12.) a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [10] A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése pénzügyi támogatás nyújtásáról rendelkezik olyan tagállamok számára, amelyeknek általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán kell nehézségekkel megküzdeniük. [11] Az EFSF-fel kapcsolatos további információ a http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm honlapon található. [12] A Görögországgal között hitelkeret-megállapodás – ECFIN – Európai Bizottság: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [13] Lásd a jelentés 1. táblázatát. [14] E számítás céljából feltételezik, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előbbre, vagyis csak az esedékes törlesztőrészleteket veszik figyelembe (lásd még a jelentés 2. és 3. táblázatát, valamint a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatát). [15] Ez a 2011 második felében esedékes összegeket foglalja magában (a 2011. június 30-án kinnlevő teljes összegből), és feltételezi, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előbbre. A részleteket lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában. [16] Ez a 2011 második felében esedékes összegeket foglalja magában (a 2011. június 30-án kinnlevő teljes összegből), és feltételezi, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előbbre . A részleteket lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában. [17] Minél magasabb a rangsorbeli szám, annál kisebb az ország hitelképessége. Az országokat nullától 185-ig vagy 100-ig terjedő skálán helyezik el (az országok számát 2011 januárjától 185-ről 100-ra csökkentették). 185, illetve 100 jelentik a legmagasabb nemteljesítési kockázatot. Előfordulhat, hogy egy adott ország minősítése javul, és ennek ellenére hátrább kerül a rangsorban, ha az összes minősített országra vonatkozó átlagos globális minősítés javul. [18] Lásd az ECOFIN Tanács 2010. május 9–10-i rendkívüli üléséről kiadott sajtóközleményt (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/HU/ecofin/121114.pdf). [19] A Tanács 407/2010/EU rendelete (2010. május 11.) az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.). [20] A Tanács 2011/344/EU végrehajtási határozata (2011. május 30) a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88.o.). [21] 2011. május 31-én folyósították Portugáliának az első, 1,75 milliárd EUR-s részletet. 2011 júniusáig 6,5 milliárd EUR került folyósításra. [22] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/ireland/index_en.htm [23] Az EFSM-re vonatkozó további információkat lásd az Európai Unió 2010. évi hitelfelvételi és hitelnyújtási tevékenységeit bemutató bizottsági jelentésben, COM(2011) 485. [24] A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után az MFA-határozatokat már nem egyedül a Tanács hozza, meghozataluk a rendes jogalkotási eljárás keretében (együttdöntés) történik. [25] Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.), amely felváltotta az 1999/468/EK tanácsi határozatot. [26] Örményország 26 millió EUR-ban és Szerbia 100 millió EUR-ban részesült. [27] A 3 684 millió EUR összegű többletet két részre kell osztani: 2 000 millió EUR összegű keretet különítenek el az éghajlatváltozás elleni küzdelmet finanszírozó kiegészítő mandátum számára, és 1 684 millió EUR szolgál az EBB kockázati műveleteinek megerősítésére. [28] Lásd a Közösség saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét (HL L 130., 2000.5.31., 1–12. o.). [29] 1994-es létrehozása óta az alapból összesen 478 millió EUR-t hívtak le. [30] További részletekért lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 1.4.3. szakaszát. [31] 1994-es létrehozása óta az alap általi visszafizettetés összesen 576 millió EUR-t tett ki (ez a visszafizetett tőke és kamat összegét, valamint a késedelmes fizetés miatti büntetőkamatokat és a realizált árfolyamnyereséget és –veszteséget tartalmazza). [32] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak). [33] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.