HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 3.12.2008 
SEC(2008) 2982 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az [egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok 
egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felel ős 
tagállam meghatározására vonatkozó feltételek  és eljárási szabályok megállapításáról] 
szóló […/…/]EK rendelet hatékony alka lmazása érdekében az ujjlenyomatok 
összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról  
  
A hatásvizsgálat összefoglalása  
  
{COM(2008) 825 végleges} 
{SEC(2008) 2981}  
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
A dublini rendelet (a 2003. február 18-i 343/2003/ EK tanácsi rendelet) célja, hogy egyértelm ű 
és működőképes mechanizmust hozzon létre az uniós tagállamokban, valamint a bels ő 
határellen őrzés nélküli övezeten belül benyújtott , menedékjog iránti kérelmekért való 
felelősség megállapítására. Azzal a szándékkal született, hogy kezelje az ún. 
„menedékkérelem shopping ” problémáját (azaz, hogy a kérelmez ő válogathat, melyik 
tagállamban szeretné benyújtani a kérelmét): a rendelet ennek érdekében megakadályozza a 
menekültügyi eljárásokkal való visszaélés azon módját, amely során egyazon személy több tagállamban egyszerre vagy egymás után több menedékjog iránti kérelmet nyújt be. Szintén 
céljai közé tartozik az országról országra vándorló menekültek  jelenségének elkerülése 
(mármint, hogy ne állhasson el ő olyan helyzet, amelyben a tagá llamok mindegyike azt állítja, 
hogy nem ő a felelős egy adott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért). 
Így 2000. december 15-én hatályba lépett az „EURODAC” létrehozásáról szóló 
2725/2000/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:  EURODAC-rendelet), és 2003. január 15-én 
a menedékkér ők ujjlenyomatainak összehasonlítá sára irányuló közösségi szint ű informatikai 
rendszer is megkezdte m űködését.  
A dublini vívmányokat az Unió minden tagállama, továbbá Norvégia és Izland is 
végrehajtotta. 2008. február 28-án nemzetköz i megállapodások jöttek létre Svájc és 
Liechtenstein dublini vívmányokhoz való csatla kozásáról, amelyek azonnal hatályba lépnek, 
amint ezen országok elkezdik alkalmazni a schengeni vívmányokat.  (E hatásvizsgálatban a 
„tagállam” kifejezés minden olyan államo t magában foglal, amely alkalmazza a dublini 
vívmányokat.) 
A bizottsági szolgálatok elvégezték a dublini rendszer átfogó értékelését (a továbbiakban: 
értékelő jelentés), amely az EU RODAC központi rendszere m űködtetésének els ő három évére 
irányul (2003–2005). A jelentés s zámot adott a dublini rendszer m űködésének pozitív 
elemeiről, ám egyúttal felhívta a figyelmet az átültetéssel kapcsolatos hiányosságokra és 
problémákra is. 
A hatásvizsgálat az értékel ő jelentés mellett számos egyéb jelentés megállapításaira is 
támaszkodik. 2005-ben sor ke rült a DubliNet m űszaki értékelésére. Az európai adatvédelmi 
biztos adatvédelmi szempontból vizsgálta az EURODAC-rendelet alkalmazását, és 2007 
júliusában vizsgálati jelentést
1 és tevékenységi jelentést2 adott ki a 2005 és 2007 közötti 
időszakra vonatkozóan. Az EURODAC szakért ői bizottságának 2007. október 4. és 5. között 
tartott ülésén és azt követ ően további hozzájárulások ér keztek a tagállamoktól.  
A hatásvizsgálatról szól ó zárójelentés-tervezetr ől kikérték a Bizottság hatásvizsgálati 
testületének véleményét, amely ezt 2008. szepte mber 26-án ki is bocsátotta. A testület 
ajánlásai kell ően figyelembe vették. 
                                                 
1 Az Eurodac felügyeletével megbízott koordi nációs csoport jelentése az Eurodac els ő összehangolt 
vizsgálatáról, (2007. július 17.).  
2 Az Eurodac összehangolt felügyelete – Tevékeny ségi jelentés, 2005–2007., 2008. április 21.  
HU 3   HU 2. A PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA 
A Politikai terv a menekültügyr ől – Az Unió országaiban bizt osított védelem összehangolt 
megközelítése című bizottsági dokumentummal3 összhangban ez a hatásvizsgálat az értékel ő 
jelentésben azonosított problémák közül az alább felsoroltakkal foglalkozik.   
2.1. Továbbra is jelentkez ő késések az ujjlenyomat ok továbbítása terén 
A hatályos rendelet az ujjlenyomatadatoknak a központi egységhez való továbbításának 
határidejér ől nagyon általános módon fogalmaz. Úgy rendelkezik, hogy a tagállamok 
„haladéktalanul ujjlenyomatot vesznek” és  ezeket „haladéktalanul továbbítják”. A 
gyakorlatban a szigorú határid ő és a már eleve általános határid ő be nem tartására vonatkozó 
szankciók hiánya miatt korábban egyes tagállamokban az ujjlenyomatokkal kapcsolatban harminc napot is elér ő késések jelentkeztek, míg 2007- ben a leghosszabb késés közel 12 
napos volt. Egyes tagállamokban nem volt tapasztalható jelent ős előrelépés az EURODAC 
üzembe helyezése óta, annak ellenére, hogy a bizottsági szolgálatok az éves tevékenységi jelentésekben és az EURODAC szakért ői bizottságán keresztül rendszeresen emlékeztették 
őket ennek fontosságára. A késedelmes tová bbítások következményeké nt a dublini rendelet 
által a felel ősségre vonatkozóan meghatározott elvekkel ellentétes eredmények állhatnak el ő 
(például „hibás találatok” és „hiányzó találatok”, amint ezt az EURODAC központi egységének tevékenységeir ől szóló éves jelentés kifejti).  
2.2. Az egy tagállamban már nemzetközi védelemben részesül ő személyek 
menedékjog  iránti kérelmeinek kisz űrhetetlensége 
A hatályos rendelet értelmében a tagállam oknak kérelmezniük kell, hogy a központi egység 
zárolja a menekültként elismert személyek ad atait. Amennyiben olyan személy adataira 
vonatkozóan fordul el ő találat, akit ől menedékkér őként vettek ujjlenyomatot, ám kés őbb 
adatait valamely tagállam zárolta, mivel a szóba n forgó személyt menekültként ismerte el, a 
központi egység statisztikai célból rögzíti a talá latot, a származási hely szerinti tagállamnak 
viszont „nincs talála t” üzenetet küld.  
A hatályos rendelet ugyanakkor el őírja, hogy öt évvel az EU RODAC tevékenységének 
megkezdését követ ően a Szerz ődés vonatkozó rendelkezéseinek megfelel ően határozatot 
hoznak arról, hogy az azokra a személyekre vonatkoz ó adatokat, akiket valamely tagállamban 
menekültként elismertek és bef ogadtak, tárolni kell-e az els ő kategóriába tartozó adatokkal 
való összehasonlítás céljából; vagy korábban – amikor a szóban forgó személyt menekültként 
elismerik – törölni kell-e ezeket.  
Az EURODAC központi egysége által gy űjtött statisztikai adatok azt mutatják, hogy 
működésének kezdetét ől számítva (2007. december 31-ig) a 1 005 323 menedékkér ői adatból 
24 464-et (2,4 %-ot) zároltak. E 24 464 adatból 414 eredményezett zárolt adatra vonatkozó találatot. Ez azt jele nti, hogy 414 elismert me nekült újból menedékjog iránti kérelmet nyújtott 
be, akár a menekülti jogállást elismer ő tagállamban, akár másik tagállamban
4. E jelenség 
                                                 
3 COM(2008) 360.  
4 A menedékkér ő vagy menekült szempontjából a menedékkérelmek többszörös benyújtása elvben azzal 
az előnnyel járhat, hogy megnöveli a bizonyos szint ű védelemhez jutás esélyét. Hangsúlyozni kell 
ugyanakkor, hogy az egyik tagállamból a másikba való átköltözés anyagi költségeket jelent a 
menedékkér ő számára, továbbá kényelmetlenséggel és bizonytalansággal jár. Jórészt a 
menedékkér őknek nyújtott tájékoztatás min őségétől és mennyiségét ől függ az, hogy a dublini rendszer 
ténylegesen milyen visszatartó hatást fejt ki a menedékkérelmek többszörös benyújtásával szemben.  
HU 4   HU ellentétben áll a dublini rendszer alapelveivel, mivel ha a tagállamok számára nem láthatóak a 
jelenleg zárolt esetekre vonatkoz ó találatok, új menekültügyi el járás indulhat más – vagy akár 
ugyanazon – tagállamban, és így további forrás okat áldoznak olyan személy ügyére, akit már 
valamely tagállam védelemben részesített. A tagállam számára az ilyen esetek zárolásának feloldásával elérhet ővé váló információk természetesen dönt ő jelentőségűek lehetnek a 
menekültügyi eljárás során.  
2.3. Az adattörlés nem megfelel ő hatékonyságú kezelése  
A hatályos rendelet értelmében az adatbázisból az els ő kategóriába tartozó adatokat tíz év 
után, illetve a második kategóriába tartoz ókat két év után automatikusan törlik. A határid ő 
lejártát megel őző adattörlés  kötelező a származási hely szerinti tagállamra nézve (vagyis azon 
tagállamra nézve, amely a területén menedékjogot kér ő vagy küls ő határ tiltott átlépése során 
elfogott személy adatait rögzítette az EURODA C központi adatbázisában), amint tudomására 
jut, hogy az érintett személy állampolgárságot szerzett  valamely tagállamban (az 1. és a 2. 
kategória esetében), továbbá amin t tudomásukra jut, hogy az érintett elhagyta a tagállamok 
területét , illetve tartózkodási engedélyt  állítottak ki számára (a 2. kategória esetében). 
Az is gondot okoz, hogy a származási hely szerinti tagállamok gyakran nincsenek tudatában 
annak, hogy valamely másik származási hely  szerinti tagállam törölt olyan adatokat , amelyek 
megfeleltek az általa szintén korábba n az EURODAC adatbá zisában rögzített 
ujjlenyomatadatnak, ebb ől következ ően ezen adatok tekintetében a határid ő lejártát megel őző 
törlés az összes származás hely szerinti tagállamra nézve kötelez ő. Ez az adatvédelmi elvek 
súlyos megszegését jelenti, amelyek érte lmében a személyes adatokat törölni kell, 
amennyiben azok tárolása már nem szükséges, t ovábbá kétségeket vet fel arra vonatkozóan, 
hogy a tagállamok betartják-e az adatvédelmi kötelezettségeket. 
2.4. Az EURODAC adatbázisáho z hozzáféréssel rendelkez ő nemzeti hatóságok 
pontatlan meghatározása hátráltatja a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost felügyeleti szerepük betöltésében 
Az EURODAC-rendelet értelmében a tagállamoknak közölniük kell Bizottsággal azon 
hatóságok jegyzékét, amelye k hozzáférhetnek az EURODAC központi adatbázisában 
nyilvántartott adatokhoz , az EURODAC-rendeletben meghat ározott célokból. Adatvédelmi 
szempontból az erre vonatkozó hatályos  rendelkezések tú l általános jelleg űek, mivel a 
tagállamok korlátlan számú hatóságot tartalm azó jegyzéket közölhetnek anélkül, hogy 
bármilyen információt szolgáltatnának az adott hatóság nemzeti szint ű hatáskörér ől és az 
érintett osztályokról. A Bizottság az értesí téseket csupán tudomásul veszi és kezeli, 
felügyeleti szerepét azonban nem töltheti be kielégít ő módon.  
E kérdést számos alkalommal felvetette az  európai adatvédelmi biztos és a nemzeti 
adatvédelmi hatóságok is, megalapozott fé lelmüknek adva hangot arra vonatkozóan, hogy 
nem tudják megfelel ően értékelni, hogy az EURODAC-re ndelet összefüggésében valamennyi 
adatvédelmi szabályt helyesen alkalmazzák-e, mivel nincs információjuk arról, hogy az egyes tagállamokban pontosan kik is férhetnek hozzá az adatokhoz.  
HU 5   HU 3. POLITIKAI  CÉLKIT ŰZÉSEK 
3.1. Általános célkit űzések 
3.1.1.  A menedékjog iránti kérelem megvizs gálására illetékes állam hatékonyabb 
meghatározásának lehet ővé tétele  
3.1.2.  Az adatvédelmi szempontok megfelel őbb figyelembevétele  
3.2. Konkrét célkit űzések 
3.2.1.  Az ujjlenyomatok valóban halad éktalan továbbításának garantálása 
3.2.2.  A menedékkérelmek többszörös benyújtásának megel őzése a menekültek által 
benyújtott menedékjog iránti ké relmek feldolgozásának mell őzésével 
3.2.3.  Az adattörlési kötelezettségek betartásának javítása 
3.2.4.  Annak lehet ővé tétele, hogy a Bizottság, az eur ópai adatvédelmi biztos és a nemzeti 
adatvédelmi hatóságok hatékonyan fel ügyelhessék az EURODAC-rendelet 
végrehajtására kijelölt nemzeti hatós ágoknak az EURODAC adataihoz való 
hozzáférését 
3.3. Alapvető jogok 
Szintén figyelembe vettük az érintett alapvet ő jogokra gyakorolt pozitív és negatív hatásokat. 
Mivel az EURODAC-rendelet olyan technika i eszköz, amely a dublini rendelet egyes 
kritériumainak hatékony végrehaj tását szolgálja, az alapvet ő jogokra kifejtett hatásokat a 
menedékjog és a személyes adatok védelméh ez való jog vonatkozásában vizsgáltuk.  
4. AZ ELŐNYBEN  RÉSZESÍTETT  SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉG 
A javasolt kiegészít ő szakpolitikai lehet őségek összetettségének fokát figyelembe véve a jelen 
összefoglalás csupán az el őnyben részesített lehet őség főbb elemeinek felsorolására 
szorítkozik. Az el őnyben részesített szakpolitikai lehet őség jogalkotási lehet őségeket  és a 
tagállamok közötti gyakorlati együttm űködés elősegítésére  összpontosító lehet őségeket 
egyaránt tartalmaz. 
4.1. 1. sz. probléma: Továbbra is jelentkez ő késések az ujjlenyomatok továbbítása 
terén  
C lehetőség: jogalkotás – egyértelm űbb határid ő megjelölése a rendeletben  
A tagállamokkal az EURODAC szakért ői bizottságának 2007. október 4. és 5. között tartott 
ülésének keretében folytatott konzultációk al apján az lehetne a megoldás, hogy a határid ő 
bizonyos fokú rugalmasságának megtartása mellett végs ő határidőt jelölnénk ki. Olyan 
megszövegezést javaslunk, amely kimondja, hogy az adatokat a lehet ő legrövidebb id őn belül, 
de legkés őbb meghatározott számú napon belül tovább ítani kell (e pontos számot meg kell 
még határozni) – ez kielégítené a végs ő határidő megjelölésének igényét, ugyanakkor 
biztosítaná azt, hogy ezután is fenntartanák jó  teljesítményüket azon tagállamok, amelyek 
HU 6   HU jelenleg a határid őre vonatkozóan megállapítandó id őtartamnál hamarabb küldik el az 
adatokat.  
4.2. 2. sz. probléma: Az egy tagállamban már nemzetközi védelemben részesül ő 
személyek menedékjog ir ánti kérelmeinek kisz űrhetetlensége  
Bb lehet őség: Az el őzőleg első kategóriába tartozóként („CAT1”) rögzített adatok 
tárolása és megkülönböztet ő jelzéssel való ellátása 
Amennyiben valamely tagállam jelzi, hogy harm adik ország olyan állampolgára részére 
nyújtott nemzetközi védelmet, akinek adatait korábban az EURODAC-ban els ő kategóriába 
tartózóként („CAT1”) tároltá k, a központi egység a nemzetköz i védelemre való jogosultság 
elismerését feltüntet ő megkülönböztet ő jelzéssel láthatná el e személy adatait.  
4.3. 3. sz. probléma: Az adattörlés nem megfelel ő hatékonyságú kezelése  
C lehetőség: A központi egység által biztosított automatizált tájékoztatás 
Amennyiben egy tagállam olyan ujjlenyomatadatoka t (és ezekkel együtt nyilvántartott egyéb 
adatokat) töröl, amelyekre vonatkozóan mege gyezési találat van olyan ujjlenyomatokkal, 
amelyeket származási országként más tagállam ok is rögzítettek a rendszerben, ez utóbbi 
tagállamok automatizált üzenetet kaphatnának.  
4.4. 4. sz. probléma: Az EURODAC adat bázisához hozzáféréssel rendelkez ő nemzeti 
hatóságok pontatlan meghatározása, ami há tráltatja a Bizottságot és az európai 
adatvédelmi biztost felügyeleti szerepük betöltésében 
A. lehetőség: Jogszabályi kötelezettség bevezeté se arra vonatkozóan, hogy a kijelölt 
hatóság lényeges adatairól tájékoztassák a Bizottságot 
Jogszabályban rögzített lehet őség biztosítása a Bizottság sz ámára a hatóságok kijelölésének 
felügyeletére azáltal, hogy a tagállamok számára kötelez ővé válik hivatalos értesítésükben 
adatokat szolgáltatni arról, pontosan mib ől áll az adott hatóság nemzeti szint ű hatásköre és 
melyek a hatóságon belül azok az érintett osztályok, amelyek az EURODAC-rendeletek 
alkalmazásával foglalkoznak. 
Az összehasonlító elemzés alapján az el őnyben részesített szakpolitikai lehet őség az 1C, a 
2Bb, a 3C és a 4A szakpolitikai lehet őség együttes alkalmazása.  
Előnyben részesített lehet őség: az 1C, a 2Bb, a 3C és a 4A szakpolitikai lehet őség együttes alkalmazása  
Értékelési kritériumok  Osztályo
zás Az osztályozás alátámasztása és a szakpolitikai lehet őség azon 
jellemzői, amelyek a kívánt hatás eléréséhez szükségesek  
Jelentőség 
Az ujjlenyomatok valóban haladéktalan 
továbbításának garantálása   √√√ A rendeletben megjelölt pontos határid ő mellett a tagállamoknak 
pontosabban kell betartaniuk az ujjlenyomatok kell ő időben 
történő felvételére és továbbítására  vonatkozó kötelezettségüket, 
hogy ezáltal lehet ővé váljon a felel ős tagállam helyes 
meghatározása. Mivel egyértelm ű és objektív határid ő lenne, a 
Bizottságnak lehet ősége lenne jogsértési eljárás indításával 
intézkedni, amennyiben mégis jelent ős késések jelentkeznének a 
tagállamok részér ől.  
HU 7   HU Előnyben részesített lehet őség: az 1C, a 2Bb, a 3C és a 4A szakpolitikai lehet őség együttes alkalmazása  
Értékelési kritériumok  Osztályo
zás Az osztályozás alátámasztása és a szakpolitikai lehet őség azon 
jellemzői, amelyek a kívánt hatás eléréséhez szükségesek  
A menedékkérelmek többszörös 
benyújtásának megel őzése a menekültek 
által benyújtott menedékjog iránti 
kérelmek feldolgozásának mell őzésével  √√√ Döntő jelentőségű információt jelent a nemzeti menekültügyi 
hatóságok számára azon tény isme rete, hogy egy bizonyos személy 
már nemzetközi védelemben részesül egy tagállamban, és így e 
kérelmek elbírálása során id őt és egyéb forrásokat lehet 
megtakarítani.  
Az adattörlési kötelezettségek betartásának javítása 
 √√√ Amennyiben egy tagállam olyan ujjlenyomatadatokat (és ezekkel 
együtt nyilvántartott egyéb adatokat)  töröl, amelyekre vonatkozóan 
megegyezési találat van olyan ujjlenyomatokkal, amelyeket 
származási országként más tagállamok is rögzítettek a rendszerben, ez utóbbi tagállamok automatizált üzenetet kapnának. Ezáltal 
várhatóan biztosítható lesz, hogy a törlend ő adatokat ténylegesen 
töröljék a tagállamok, tehát az adatbázisban nem tárolnának 
semmilyen adatot a szükségesnél hosszabb ideig.  
Annak lehet ővé tétele, hogy a Bizottság, 
az európai adatvédelmi biztos és a 
nemzeti adatvédelmi hatóságok 
hatékonyan ellen őrizhessék az 
EURODAC-rendelet végrehajtására 
kijelölt nemzeti hatóságoknak az 
EURODAC adataihoz való hozzáférését  √√√ Ha a tagállamok hivatalos értesíté sükben adatokat szolgáltatnának 
az adott hatóság nemzeti szint ű hatáskörének pontos leírásáról és 
az EURODAC-rendeletek alkalmazásával foglalkozó érintett 
hatósági osztályokról, lehet ővé válna az EURODAC-kal 
kapcsolatos tagállami tevékenységek megfelel ő felügyelete.  
Az átültetés megvalósíthatósága  
– A hatályos szerz ődés értelmében  √√√ Nincsenek el őre látható nehézségek vagy kockázatok az el őnyben 
részesített lehet őségek együttes alkalmazásával kapcsolatban.  
– Az új szerz ődés értelmében  √√√ Nincsenek el őre látható nehézségek vagy kockázatok az el őnyben 
részesített lehet őségek együttes alkalmazásával kapcsolatban.  
Végrehajtási költségek  √√√ Vö. 2. melléklet.  
5.  FELÜGYELET  ÉS ÉRTÉKELÉS 
Az EURODAC központi egysége által gy űjtött statisztika révén valósul meg az operatív 
célkitűzések megvalósulásának felügy elete – e célokat a következ ő pontok ismertetik: 3.3.1. 
(„hibás találatok” és „hiányzó találatok” megel őzése), 3.3.2. (annak biztosítása, hogy a 
menekültek menedékjog iránti kérelmei ne ke rüljenek feldolgozásra), valamint 3.3.3. (az 
adattörlés biztosítása a hatá lyos EURODAC-rendelet által el őírt feltételeknek megfelel ően). 
Az első két pont tekintetében megszilárdult gyakorl at az, hogy már jelenleg is havonta készül 
ezekre vonatkozóan statisztika. A 3.3.3. célkit űzéssel kapcsolatban az el őnyben részesített 
megoldás a központi egység által végzett lépésekb ől áll, tehát az automatizált 
információnyújtás felügyelete szinté n nem jelent majd nehézséget. 
A 3.3.4. pontban megjelölt operatív célkit űzés megvalósulását (amely célkit űzés annak 
lehetővé tételére vonatkozik, hogy a Bizottság és az európai adatvédelmi biztos pontos 
információkkal rendelkezzen arról, hogy az egye s tagállamokban pontosan kik is férhetnek 
hozzá az adatokhoz) a Bizottság rend szeresen felügyelni fogja. 
Annak érdekében továbbá, hogy felügyelhet ő legyen a felülvizsgált rendelet tagállamok általi 
hatékonyan alkalmazása, rendszeres értékelést  javasolunk a dublini rendszer általános 
értékelése keretében. Az el őnyben részesített lehet őségek együttes alkalmazása hatásainak 
erősítése céljából az EURODAC-ra vonat kozóan további rendszeres szakért ői megbeszélések 
szervezését tervezzük.