[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.10.2006

SEC(2006) 1239

BIZOTTSÁGI SZEMÉLYZETI MUNKADOKUMENTUM Kísérőokmány Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a Közösségben bejegyzett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről A hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2006)570}

1. P ROBLÉMA-MEGHATÁROZÁS ÉS CÉLKITűZÉS

Számos baleset történik a nagyobb járművek azon vezetői miatt, akik nincsenek tudatában annak, hogy saját járművükhöz nagyon közel vagy amellett egyéb úthasználók is tartózkodnak. E balestek gyakran a kereszteződésekben, csomópontokban vagy körforgalmakban való irányváltáshoz kapcsolódnak, amikor a vezetők nem veszik észre a járműveiket közvetlen körbevevő területen kialakuló holt térben lévő egyéb úthasználókat.

A becslések szerint évente körülbelül 400 ember hal meg az Európai Unióban ilyen típusú balesetben. E balesetek áldozatai általában a gyalogosok vagy az egy nyomon haladó közlekedők, az úthasználók különösen veszélyeztetett kategóriái.

Az európai jogalkotó felfigyelt erre a problémára. Az Európai Parlament és a Tanács 2003-ban elfogadta a közvetett látást biztosító eszközökről szóló 2003/97/EK irányelvet[1]. Ezen irányelv értelmében a tagállami hatóságok 2006-tól csak akkor hagyhatják jóvá az új járműtípusokat és 2007-től pedig az új járműveket, ha azok fel vannak szerelve a holt tereket csökkentő és meghatározott követelményeknek megfelelő tükrökkel vagy a közvetett látást biztosító egyéb eszközökkel. A 2003/97/EK irányelv nemrég került módosításra, a széles szögű és a szoros közelségű visszapillantó tükrökkel való felszerelésnek a 3,5 tonnás – a korábbi 7,5 tonna helyett – tömegű járművekre való kiterjesztése érdekében[2].

A nehéz tehergépjárművek élettartamát figyelembe véve az új szabályozás hosszú ideig meglehetősen korlátozott hatású. Az uniós nehéz tehergépjármű-park (>3,5 tonna) majdnem 5 millió járművet foglal magában. Az EU-n belül évente kevéssel több mint 300 000 új nehéz tehergépjárművet jegyeznek be. Ez azt jelenti, hogy a nehéz tehergépjármű-park 2007-től számítva 16 év alatt – azaz 2023-ig – teljesen kicserélődik.

Az irányelv célja, hogy javítsa a meglévő nehéz tehergépjárművek közvetett látóterét és így segítsen életeket menteni az európai utakon. Mivel a meglévő nehéz tehergépjárművek közvetett látóterének növelése a már jóváhagyott és jogilag engedélyezett rendszerben technikai változtatások véghezvitelét is magában foglalja, különös figyelmet kap az utólagos felszerelés technikai kivitelezhetősége és gazdasági hatékonysága.

2. A KÜLÖNBÖZő LEHETőSÉGEK KÖLTSÉGEI ÉS ELőNYEI

A Bizottság szolgálatai 2004-ben költség-haszon elemzést[3] végeztek a nehéz tehergépjárművek, a könnyű haszongépjárművek, a távolsági és helyi járatú buszoknak a közvetett látást növelő tükrökkel/kamerákkal való utólagos felszereléséről.

Forgatókönyv: az EU-25-ök zámára, időtartam: 2006–2020/haszon-költség arány | Oldalirányú kilátás | Előre való kilátás |

Tükrök helyett kamerák | 0.6 | 0.1 | 0.1 |

Megnövelt tükörköltségek + (50 %) | 2.7 | 0.2 | 0.3 |

Állandó halálozási arány | 5.5 | 0.5 | 0.6 |

10 %-kal kevesebb halálozás (alulbecslés) | 5.3 | 0.4 | 0.6 |

Csak városi területek | 2.3 | 0.2 | 0.3 |

A fenti mátrix értékei az alábbi statisztikai adatokon, becsléseken és feltételezéseken alapuló minden egyes eset haszon-költség arányait mutatják:

Az EU-25-ök járműparkja 2003-ban | nehéz tehergépjármű | könnyű haszongépjármű | buszok |

A járművek száma [millióban] | 4.7 | 22.5 | 0.7 |

Az oldalsó és az elülső tükrökkel való utólagos felszerelés oldalanként 150 euróba, a kamerarendszerrel való felszerelés a becslések szerint 1000 euróba kerül.

Az elkerülhető halálos kimenetelű balesetek becsült száma 2006 és 2020 között, járműkategóriánként és területenként (oldalsó vagy elülső) | nehéz tehergépjármű | könnyű haszongépjármű | buszok |

Oldalirányú kilátás | 1,313 | 626 | 27 |

Előre való kilátás | 200 | 137 | 14 |

A könnyű haszongépjárművek vagy buszok tükrökkel, illetve kamerákkal való utólagos felszerelésének haszon-költség aránya minden megvizsgált esetben jóval 1 alatt van: a költségek meghaladják a hasznot. A nehéz tehergépjárművek esetében a haszon-költség arány csak a közvetett oldalsó látótérben magasabb 1-nél. A nehéz tehergépjárművek oldalsó tükrökkel való utólagos felszerelésének balesetmegelőző potenciálja lényegesen magasabb, mint az összes többi forgatókönyvben rejlő léehetőség együttesen: 1,313 kontra 1,003. Az első esetben körülbelül 4 millió jármű utólagos felszerelésére lenne szükség, az utóbbi esetben pedig 25 millió jármű érintett.

Ezért csak a nehéz tehergépjárművek/oldalirányú kilátást vesszük figyelembe lehetőségként.

1. lehetőség: Nem történik az előírásokban változás – „nem tesz semmit”

A „nem tesz semmit” opció azt jelenti, hogy nem élünk a lehetőséggel, hogy egy egyszerű és nem túlzottan költséges intézkedéssel életeket mentsünk. Az utólagos felszerelésnek csak akkor van értelme, ha azelőtt történik meg, hogy valamennyi nehéz tehergépjárművet kicserélnék új, a 2003/97/EK irányelvvel összhangban lévő tükrökkel felszerelt nehéz tehergépjárművekre A becslések szerint ez 2020-ra történik meg Az utólagos felszerelésről szóló irányelv hatása időben korlátozott és évente csökkenő mértékű.

2. lehetőség: Valamennyi nehéz tehergépjármű (>3,5 tonna) közvetett oldalsó látótere vonatkozásában alkalmazzuk a 2003/97/EK irányelv teljes követelményrendszerét.

Valamennyi nehéz tehergépjármű (>3,5 tonna) közvetett oldalsó látótere vonatkozásában a 2003/97/EK irányelv teljes követelményrendszerének alkalmazása költséghatékony. A 2008-as hatálybalépés esetén fennálló 4,1-es vagy kicsit kisebb haszon-költség arány kitűnő.

Néhány tagállam azt tervezi, hogy nemzeti szinten kötelezővé teszi az utólagos felszerelést. Az egyéni megoldások azonban lehet, hogy ellentmondanak a járművek típusjóváhagyására vonatkozó rendszernek, így a közös piac akadályát képezhetik. Ez azt jelenti, hogy az utólagos felszerelésre irányuló kötelezettségről közösségi szinten kell megállapodni.

Az önkéntes megállapodások valószínűtlennek tűnnek. Az utólagos felszerelést már előíró tagállamok közül (NL, BE, DK) egyikben sem önkéntes alapon történt a megállapodás.

3. lehetőség: A 2003/97/EK irányelv alapján eltérő követelményrendszert alkalmazunk valamennyi nehéz tehergépjármű (>3,5 tonna) oldalsó látótere vonatkozásában.

Az európai utakon közlekedő nehéz tehergépjárművek több mint 50 %-a esetében megoldható a régi tükröknek a 2003/97/EK irányelvnek megfelelő és az előírt közvetett látóteret lefedő tükrökkel való lecserélése. A többi 25 % esetében új tükröket lehetne felszerelni, ha a látótér tekintetében az utólagos felszerelésre vonatkozó követelmények kis mértékben csökkennének (>99 %). Az utólagos felszerelés költségei ezekben az esetekben a szokásos körülmények között nem érik el a 150 eurót.

A fennmaradó 20–25 %-ot utólag fel lehet szerelni új tükrökkel magasabb, de ésszerű költségek árán. Egyes esetekben (<10 %), különösen ha a tükrök cseréje a fülke szerkezetében lényeges változtatásokat igényel, vagy nem áll rendelkezésre olyan visszapillantó tükör, amely megfelel a követelményeknek, megengedett további eszközöket felszerelni, hogy legalább a 2003/97/EK irányelv szerinti látóteret lefedjék. A rendszert jóvá kell hagyniuk a felügyeleti hatóságoknak.

3. HATÁSELEMZÉS

3.1. A társadalmi hatás

A becslések szerint a javaslat haszna, hogy 1200-zal kevesebb halálos kimenetelű közúti baleset lesz, amely 2,4 milliárd euro költségmegtakarítást jelent társadalmi szempontból. Ez főként a veszélyeztetett úthasználókat érinti, azaz a gyalogosokat, a kerékpárosokat és a motorkerékpárosokat.

A közvetett látótér növelését általában üdvözölték továbbá a vezetők. A vezetők tisztában vannak a mostani látótér korlátozottságával, és jobban biztonságban éreznek magukat, a nagyobb látóterük lenne. A tehergépkocsi-vezetők ismerik járműveik holt terei miatt kialakuló veszélyeket, és az e veszély legyőzését segítő jobb eszközök javítanának munkakörnyezeteiken.

Ugyanez az érv hozható fel a tehergépjármű-tulajdonosok esetében is. Legtöbbjük elfogadná az ésszerű költségek árán való utólagos felszerelést. A holt terek jobb lefedése tulajdonképpen munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági kérdés is. Egy adott járműparkban kevesebb baleset bekövetkezése csökkenti a kieső időre vonatkozó működési költségeket és biztosítási díjakat. Az utólagos felszereléssel kapcsolatos fő aggodalom arra irányul, hogy tehergépjárműveik tükrökkel való utólagos felszerelése során a technikai problémák jelentős többletköltségeket okoznak.

3.2. Gazdasági hatás

Az irányelv egyértelmű gazdasági hatással jár a fuvarozó vállalkozásokra nézve. A tehergépjármű-tulajdonosok olyan intézkedésért fizetnek, amely elsősorban az egyéb úthasználókat segíti. Mindazonáltal azt a hasznot is figyelembe véve, amelyet a fuvarozók élveznek, elmondható, hogy a legtöbb szállítási vállalat – amíg nem aránytalanok a költségek és nem okoznak piaci torzulásokat – kész meghatározott összeget kifizetni e fejlesztésért.

Az új tükörre vonatkozó követelmények merev alkalmazása egyes esetekben jelentős költségeket okozhat. Bár a tehergépkocsik nagy része felszerelhető a piacon 150 eurónál kevesebb összegért már megvásárolható rendszerekkel, egyes esetekben magasabb költségek merülnek fel. Igen kevés esetben a nagyobb tükrök nagyobb szélellenállása miatt változtatni kell a fülke szerkezetén is. Különösen az ilyen egyedi esetekben a felügyeleti hatóságok rugalmasak és ésszerű költségekkel járó kivételes megoldásokat is elfogadnak.

Az egyedi esetekben mutatott ezen rugalmas megközelítés a piaci torzulások elkerüléséhez is szükséges. Az európai közúti szállítmányozóipar egyik jellegzetessége, hogy többségében kis vállalkozások alkotják. Nem mindegy, hogy adott esetben ezen vállalkozások egyike, amely három olyan azonos típusú tehergépkocsival rendelkezik, amelyeknél az utólagos felszereléshez változtatni kell a fülkeszerkezeten, 1500 eurót fizet, míg versenytársai tehergépkocsinként 150 eurót fizetnek.

3.3. Egyéb hatások – ügyintézési költségek

Az utólagos felszerelésre irányuló kötelezettséggel járó legnagyobb probléma, hogy ellenőrizni, kell, vajon valamennyi, a kötelezettségvállalás által érintett tehergépkocsit felszerelték-e a szükséges tükrökkel.

1. Lehet, hogy a járművek számára a 71/127/EGK irányelv és annak későbbi módosításai értelmében kiadták a típusjóváhagyást. A legtöbb esetben az ebben az irányelvre vonatkozó javaslatban előírt nagyobb látótér azt jelenti, hogy a 2003/97/EK irányelv által engedélyezett nagyobb görbületű tükröket szerelnek fel, amelyeket azonban a régebbi irányelvek még nem engedélyeztek. Lehet, hogy egyes tagállamokban a tükrök kicserélése miatt egy adott tehergépkocsi nem felel meg többé az eredeti típusjóváhagyásának, hacsak nem adják meg az új tükrök vonatkozásában is a típusjóváhagyást. A német kormány talált megoldást erre az esetre: a tükrök kicserélésének feltétele, hogy megfeleljenek a 2003/97/EK irányelvnek. Szükséges lehet, hogy egyes tagállamok erre a kérdésre megoldást találjanak az irányelv átültetésekor.

2. A tükrök jelenleg összességükben kapnak típusjóváhagyást és a jóváhagyási jelet a tükör foglalatán és nem a tükörfelületen kell elhelyezni. A kicserélt tükröknél nem szükséges jóváhagyási jel vagy jóváhagyás. Ezért ha nem minden tükröt cserélnek le, a foglalaton lévő jóváhagyási jel továbbra is a régi irányelvre utal, míg a tükörfelületen nem olyan lesz jelölés, amely jelezné, hogy az megfelel az új követelményeknek. A tagállamok eljárást dolgoznak ki annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóságok meg tudják állapítani, vajon a tükör megfelel-e az utólagos felszerelési követelményeknek. Szokásos körülmények között elegendő lehet a megfelelést a tükrök gyártója által kiadott igazolással bizonyítani.

3. A járművek nagy része esetében annak ellenőrzése, hogy a tükrök megfelelnek-e ennek a jogi aktusnak, magas költségek nélkül megoldható. Azon járműveket, amelyeket nem lehet ésszerű költségek árán új tükörfelülettel vagy új tükrökkel felszerelni, alternatív eszközökkel kell ellátni. A felügyeleti hatóságok esetileg hagyják jóvá ezeket a járműveket. A felügyeleti hatóságok tapasztalatot gyűjtenek a különböző járműtípusok megfelelő rendszerei tekintetében, és információt cserélnek a lehetséges jóváhagyott technikai megoldásokról. Ilyen lista már létezik Hollandiában, és megkönnyíti az egyedi jóváhagyást, valamint következésképpen lényegesen csökkenti e jóváhagyás költségeit.

4. NYOMONKÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Nyomon kell követni ezen irányelv tagállami átültetéseit. A költség-haszon elemzés módszerével – a 4. fejezetben összefoglaltak szerint – nyomon követhető ezen irányelv hatása: ha sikeres az utólagos felszerelésre irányuló kötelezettségvállalás, mérhetően csökkeni fog a jobbra – az Egyesült Királyságban és Írországban balra – forduló nehéz tehergépjárműtől halálos kimenetelű balesetet szenvedő gyalogosok/kerékpárosok száma. Ezek a számok megtalálhatók a bizottsági közúti baleseti adatbázisban (CARE).

[1] HL L 25., 2004.1.29., 1. o.

[2] HL L 75., 2005.3.22., 33. o. A közvetett rálátást segítő eszközök és az ilyen eszközökkel felszerelt járművek típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2003/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 2005. március 29-i 2005/27/EK bizottsági irányelv.

[3] 2004, Jacobs