HU ECB -PUBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2013. július 26). 
az új integrált magyar felügyeleti keretrendszerről  
(CON/2013/ 56) 
 
Bevezetés és jogalap   
2013. június 7 -én az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a továbbiakban: a konzultáló hatóság) arra, hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti 
Bankról szóló törvény1 helyébe lépő törvényjavaslatról (a továbbiakban: a törvényjavaslat).  
2013. június 28 -án a konzultáló hatóság a törvényjavaslatnak a Parlamenti eljárás  során benyújtott 
további érdemi módosításáról (a továbbiakban: a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslat), 
valamint a magyar Alaptörvénynek a Magyar Nemzeti Bank („MNB”) Alaptörvényben meghatározott 
szerepét a pénzügyi felügyeletnek a törvényjavas lat által megteremtendő új intézményi felépítésére 
tekintettel kiszélesítő módosításáról értesítette az EKB -t. 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdé sén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29 -i 
98/415/EK tanácsi határozat2 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és hatodik francia bekezdésein alapul, 
mivel a t örvényjavaslat az MNB -re, valamint a pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok 
stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatáv al összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslat célja   
1.1. A törvényjavaslat a magyar pénzpiac integrált felügyeletére vonatkozó jogi keretrendszer 
megteremtése által megváltoztatja az MNB hatáskörét és intézményi felép ítését. Jelenleg a magyar 
Pénzügyi Szerveztek Állami Felügyelete („PSZÁF”) felügyeli a hitelintézeteket, a tőkepiacokat, a 
biztosítási piacot és a pénzügyi alapokat.  
1.2. A törvényjavaslathoz csatolt indoklás szerint (a továbbiakban: az indoklás) az új rendelkezé sek 
várhatóan erősíteni fogják a magyarországi makroprudenciális kertrendszert, elő fogják mozdítani a 
makro - és mikroprudenciális keretrendszer koordinációját, valamint jelentősen hozzá fognak 
járulni a pénzügyi stabilitás biztosításához.  
                                                           
1  2011. évi CCV III. törvény.  
2  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
ECB -PUBLIC  
2 1.3. A törvényj avaslat értelmében a PSZÁF megszűnik, és annak fel adat- és felelősségi köre 
2013.  október 1 -én az MNB részére kerül átadásra. A jövőben a pénzügyi piacok felügyelete is az 
MNB felelősségi körébe fog tartozni. Ezen túlmenően a törvényjavaslat értelmében az MNB -t 
bízzák meg  a fogyasztóvédelemmel, valamint a fogyasztók és a pénzügyi szolgáltatások nyújtói, 
illetve a pénzpiacokon résztvevő jogalanyok közötti, jelenleg a PSZÁF által működtetett alternatív 
vitarendezési eljárás lefolytatásával.   
1.4. A törvényjav aslathoz benyújtott módosító javaslat értelmében a PSZÁF valamennyi joga és 
kötelezettsége tekintetében az MNB lesz az általános jogutód.  
1.5. A törvényjavaslat az MNB -t jelöli ki a makroprudenciális politikáért és mikroprudenciális 
felügyeletért felelős j ogalanyként. A törvényjavaslat értelmében az alábbiak lesznek az MNB 
részére rendelkezésre álló új makroprudenciális eszközök: a) a túlzott hitelkiáramlás megelőzése és 
kezelése a hitelfedezeti és a hitel/jövedelem követelményekre (a magánszemélyekkel kötö tt 
kölcsönszerződések esetén), valamint a lakó - és kereskedelmi ingatlanfinanszírozási hitelekkel 
kapcsolatos kockázati súlyokra vonatkozó szabályok meghatározása által; b) az anticiklikus 
tőkepuffer szabályozása; c) a rendszerszintű kockázatok megelőzése és kezelése az eszközök és 
források futamidőszerkezete közötti eltérések korlátozására, az eszközök és források 
futamidőszerkezete közötti deviza -eltérések korlátozására, valamint a rövidtávú likviditási 
követelményekre vonatkozó szabályok meghatározása ál tal; d) rendszerkockázati tőkepuffer 
meghatározása a rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények csődvalószínűségének 
csökkentése érdekében.  
1.6. 2013. október 1 -ét követően az MNB kizárólagos hatáskörébe tartozik majd a pénzügyi piacok 
prudenciális felü gyeletével kapcsolatos hatósági döntések meghozatala.   
1.7. A törvényjavaslat alapján továbbá az MNB lesz a magyarországi szanálási hatóság azt követően, 
hogy a nemzeti szanálási rendszer elfogadásra kerül.  Mint ahogy az az indoklásban megjegyzésre 
került , a magyar szanálási keretrendszer jelenleg is kialakítás alatt áll, és a kormányzat biztosítani 
kívánja, hogy a keretrendszer megfelelő elkülönülést tesz lehetővé az MNB felügyeleti teendői, és 
az előre látható szanálási feladatai között.   
1.8. Mint ahogy  az a konzultáló hatóság és az MNB által is elismerésre került, jelentős szervezeti 
átalakításra lesz szükség ezen új feladatoknak az MNB részére történő átadása érdekében. Míg a 
Monetáris Tanács marad az MNB fő döntéshozó testülete, amely egyrészt felelős  annak a Központi 
Bankok Európai Rendszerében („KBER”) betöltött tagságából eredő feladatokhoz kapcsolódó 
stratégiai döntéseinek a meghozataláért, de ezen túlmenően a felügyeleti és makroprudenciális 
feladatokért is, a törvényjavaslat létrehoz egy működési leg elkülönült döntéshozatali rendszert az 
MNB egy új testülete, a Pénzügyi Stabilitási Tanács létrehozatala által. Ez a testület lesz felelős a 
Monetáris Tanácsnak a felügyeleti és makroprudenciális feladatokhoz kapcsolódó stratégiai 
döntései végrehajtásá ért, valamint az ezekhez a feladatokhoz kapcsolódó operatív döntéshozatalért . 
Az MNB működésének irányításáért felelős döntéshozó testület továbbra is az Igazgatóság marad.   
ECB -PUBLIC  
3 1.9. Magyarország az Európai Rendszerkockázati Testületnek a nemzeti hatóságok mak roprudenciális 
felhatalmazásáról szóló, 2011. december 22 -i ERKT/2011/33 ajánlásnak a törvényjavaslat 
elfogadása által kíván megfelelni, habár annak tényleges végrehajtására jóval az Európai 
Rendszerkockázati Testület („ERKT”) által előírt 2013. június 30 -i jelentéstételi határidőt követően 
kerül sor.  
 
2.  Általános észrevételek  
A Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben az EKB számos alkalommal 
üdvözölte a tagállamokban létrehozott olyan intézményi keretrendszereket, amelyek felismerik a 
központi bankoknak a pénzügyi intézmények biztonságának és megbízhatóságának, valamint a 
pénzügyi rendszer egésze stabilitásának az előmozdításában betöltött alapvető szerepét. Minderre 
tekintettel az EKB üdvözli a PSZÁF -nak az MNB -be történő integrálását, mi vel ez az integrált 
intézményi felépítés fokozni fogja az MNB -nek a pénzügyi stabilitás megóvásához, és a 
rendszerszintű kockázatok megelőzéséhez, illetve kezeléséhez történő hozzájárulását.  A 
Magyarországéhoz hasonló viszonylag kis pénzügyi piaccal rendel kező tagállamok esetében erős 
érvek szólnak a felügyeleti és makroprudenciális feladatoknak egyetlen hatóságnál történő 
koncentrálása mellett4. 
Az EKB úgy véli, hogy az MNB -nek a felügyeleti feladatokkal történő megbízása 
összeegyeztethető annak a KBER -el kapcsolatos feladataival. Továbbmenve, tekintettel a magyar 
bankszektornak az euroövezet bankszektorával kapcsolatos strukturális összefonódottságára, az 
EKB arra ösztönzi a magyar jogalkotót, hogy a tervezett bankunió vonatkozásában közelről kísérje 
figye lemmel az Európai Unós jogalkotási fejleményeket.  
Ugyanakkor az EKB megjegyzi, hogy új feladatoknak egy nemzeti központi bank („NKB”) által 
történő felvállalása általánosságban nem járhat az NKB -nak a KBER keretrendszerén belüli, 
valamint az MNB meglévő fe ladatai független végrehajtásának sérelmével5. Ennek megfelelően a 
makroprudenciális feladatok MNB által történő ellátása nem lehet hatással: a) az MNB funkcionális 
és pénzügyi függetlenségére; illetve b) a KBER -nek a Szerződésen valamint a Központi Bankok  
Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányában (a továbbiakban: a KBER 
Alapokmánya) meghatározott feladatainak ellátására6. Ezt megfelelően figyelembe kell venni a 
PSZÁF -nak az MNB -be történő integrációjára vonatkozó rendelkezések meghatároz ása során.  
Az EKB szintén megjegyzi, hogy a törvényjavaslat 4. szakaszának (12) bekezdése nem rendelkezik 
arról, hogy az új feladatok az MNB kizárólagos hatáskörében állnak. Ennek ellent mondanak a 4. 
szakasz (8) és (9) bekezdésében foglaltak, amelyek az E KB meglátása szerint a feladatoknak 
kizárólagosan az MNB -re történő ruházása érdekében kerültek megfogalmazásra.  
                                                           
3  HL C 41., 2012.2.14., 1. o.  
4  Lásd még a CON/2005/39. vélemény 4. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB 
honlapján: www.ecb.europa.eu. 
5  A CON/2003/19 vélemény. 
6  Lásd a CON/201 3/30 vélemény 2.3. bekezdését. 
ECB -PUBLIC  
4  
3. Különös észrevételek  
3.1. Az új felelősségi köröknek az MNB -nek történő átadása, valamint az MNB irányítási 
szerkezete  
3.1.1.  Az MNB -re vo natkozó jogi keretrendszer gyakori módosulása; a Szerződésekben foglaltakkal való 
összeegyeztethetetlenség  
Az MNB -ről szóló törvényt az elmúlt években gyakorta megváltoztatták. A jelenleg hatályos MNB 
törvény 2012. január 1 -én lépett hatályba, és azt már s zámos alkalommal módosították. 
Továbbmenve, a törvényjavaslat 2010. óta a z MNB -ről szóló  törvény második ilyen átdolgozása 
lesz. Az MNB törvény gyakori módosítása, amelyeket az EKB már korábbi véleményeiben7 és 
Konvergenciajelentéseiben8 is kritizált, inst abillá teszik az MNB működését. A központi banki 
függetlenség vonatkozásában a központi bank működéséhez a szilárd jogi keret alapvetően 
szükséges.  
A magyar jogalkotó úgy döntött, hogy az új feladataira tekintettel az MNB jogi keretrendszerében 
bekövetkező  változások bevezetésére egy, az annak jogállását szabályzó új törvény elfogadásával 
kerítenek sort. Az EKB a korábbi véleményeiben9 és Konvergenciajelentésében számos, 
fennmaradó kérdést kifejtett, amelyek orvoslására a jelenlegi jogalkotási eljárás folya mán 
szükséges sort keríteni. Az MNB -re vonatkozó törvénynek összeegyeztethetőnek kell lennie a 
Szerződésekben foglaltakkal, továbbá annak erősítenie kell az MNB intézményi keretrendszerét.  
Továbbra is irányadók az EKB -nak különösképpen a CON/201 2/49 vélemé ny 3.2., 3.3., és 
4. bekezdéseiben kifejtett meglátásai a Monetáris Tanács tagjainak kinevezésével kapcsolatos 
további fékek és egyensúlyok, a Monetáris Tanács tagjainak felmentésével kapcsolatos szabályok - 
ideértve az elnököt és az alelnököket -, valamin t az MNB elnöke és alelnökei által letett eskü 
szövegének vonatkozásában.  
Továbbmenve, az EKB 2012. májusi Konvergenciajelentése10 a monetáris finan szírozás tilalmával 
kapcsolatos, valamint az MNB -nek az eurorendszerbe történő teljes jogi integrációjára vonatkozó 
további biztosítékoknak a z MNB -ről szóló törvény be11 (a törvényjavaslat 35. szakaszának (1) 
bekezdés e, valamint 36 . szakasz a) történő bevezet ését javasolta.  
Az NKB -knak az eurorendszerbe történő jogi integrációja megköveteli azt, hogy a nemzeti jogot 
akként kell módosítani, hogy az lehetővé tegye az eurorendszerrel kapcsolatos feladatok ellátását, 
valamint az EKB határozatainak való megfelelést  azt követően, hogy a tagállam bevezette az eurót. 
Az EKB 2012. évi Konvergenciajelentése számos olyan magyar jogszabályi rendelkezést azonosít, 
amelyek összeegyeztethetetlenek a Szerződés követelményeivel, különösen az MNB -ről szóló 
                                                           
7  Lásd például a  CON/2007/14, CON2008/83, CON/2010/91, CON/2011/104, CON/2012/43 véleményt. 
8  Lásd a 2010. évi Konvergenciajelentés 6.6. fejezetét, valamint a 2012. évi Konvergenciajelentés 6.5. fejezetét. 
9  Lásd a CON/20 11/104, a CON/2011/106, CON/2012/43 és CON/2012/49 véleményt. 
10  Lásd a 243 -248. oldalakat. 
11  Lásd az MNB törvény 12. szakaszának (4) bekezdését, amelyet a törvényjavaslatban az EKB 2012. évi 
Konvergenciajelentésben foglaltak figyelembe vétele nélkül vált oztattak meg.  
ECB -PUBLIC  
5 törvénynek a gazdaságp olitikai célkitűzésekre, a monetáris politikára, a statisztikai adatgyűjtésre, a 
hivatalos devizatartalékok kezelésére, a fizetési rendszerekre, a bankjegykibocsátásra, a 
könyvvizsgálók kinevezésére, a pénzügyi jelentéstételre, az árfolyampolitikára, a nem zetközi 
együttműködésre, valamint az EKB -nak a szankciók kivetésére vonatkozó jogának elismerésével 
kapcsolatos rendelkezései vonatkozásában. Az EKB felhívja a magyar hatóságok figyelmét arra a 
tényre, hogy a Szerződés 131. cikkének való megfelelés megkívá nja, hogy a magyar jogszabályok 
összeegyeztethetők legyenek a Szerződésben és a KBER Alapokmányában12 foglaltakkal, erre 
tekintettel a vonatkozó magyar jogszabályokat az Unióhoz történő csatlakozásig kellett módosítani. 
Erre tekintettel az MNB -nek az eurore ndszerbe történő teljes integrációja érdekében szükséges 
módosításokat szintén a lehető leghamarabb el kell fogadni, míg azoknak azon a napon kell 
hatályba lépniük, amikor Magyarország bevezeti az eurót.  
3.1.2.  Központi banki függetlenség és a monetáris fi nanszírozás tilalma  
Az olyan rendelkezések, amelyek értelmében egy NKB egy felügyeleti hatóság bármely 
kötelezettségének jogutódjává válik, kérdéseket vethet fel a pénzügyi függetlenség és a Szerződés 
123. cikkének (1) bekezdésében13 meghatározott monetáris  finanszírozás tilalma vonatkozásában, 
összefüggésben a Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak 
alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról szóló, 1993. december 13 -i 3603/93/EK 
rendeletben14 foglaltakkal.  
A közpon ti banki függetlenség elve megköveteli a tagállamoktól annak biztosítását, hogy az NKB -
knak elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésére a KBER -rel vagy az eurorendszerrel 
kapcsolatos, továbbá a saját nemzeti feladataik ellátásához15. Az MNB -nek átadott f eladatok 
működési és pénzügyi szempontból nem gyakorolhatnak hatást annak a KBER -el kapcsolatos 
feladatai ellátására. E tekintetben az MNB új feladat ait olyan módon kell ellátni, amely teljes 
mértékben összeegyeztethető az MNB intézményi és pénzügyi függet lenségével, és következésképp 
az nem hátráltathatja a KBER -el kapcsolatos feladatok megfelelő ellátását.  
3.1.3.  A PSZÁF eszközeinek az MNB részére történő átadása  
A törvényjavaslat a PSZÁF által kezelt eszközöknek 2013. október 1 -én az MNB -nek történő 
átadásáról rendelkezik16. Az EKB megjegyzi, hogy ezen eszközök körébe tartozik annak 
valamennyi tulajdona, mint például üzletrésztulajdona és számlaegyenlegei, de nem tartoznak ide a 
PSZÁF ingatlanjai, amelyek a Magyar Állam tulajdonában állnak, és amelyek vona tkozásában az 
MNB kizárólag vagyonkezelői jogokat szerez. A PSZÁF számlaegyenlegei az MNB részére 
kerülnek átutalásra annak  az MNB által történő  szabad felhasználása mellett.  
                                                           
12  Lásd a CON/2013/30 vélemény 2.3. bekezdését.  
13  Lásd a CON/2010/33 vélemény 3.2.3. bekezdését.  
14  HL L 332, 1993.12.31., 1. o.  
15  Lásd az EKB Konvergenciajelentéseit, valamint a CON/2011/69 vélemény 3. bekezdését, valamint a CON/2012/52 
vélemény 2.3. bekezdését.  
16  A törvényjavaslat 174 -177. szakaszai.  
ECB -PUBLIC  
6 3.1.4.  A PSZÁF, valamint a Pénzügyi Békéltető Testület kötelezettségeire vonatkoz ó általános jogutódlás 
és a folyamatban lévő jogi eljárások  
A törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslat akként rendelkezik, hogy az MNB válik a 
PSZÁF valamennyi kötelezettségének általános jogutódává, beleértve többek között annak 
szerződéses jogvisz onyait, a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokat, a peren kívüli jogorvoslati 
eljárásokat, az adózással összefüggő közigazgatási eljárásokat, valamint bármely egyéb típusú jogi 
eljárást is. A törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslat további rend elkezései értelmében a 
PSZÁF -nak a folyamatban lévő közigazgatási perekkel kapcsolatos jogai és kötelezettségei az 
MNB -e fognak hárulni17. Következésképpen, valamennyi olyan jogviszonyért, amely fizetési 
kötelezettséggel jár, továbbá a magyar bíróságok álta l meghozott, a PSZÁF korábbi határozatai 
ellen jogorvoslatért forduló személyek részére kártérítést megállapító ítéletekért az MNB -nek kell 
helytállnia, anélkül, hogy lehetősége lenne utólagos megtérítési igénnyel a Magyar Államhoz 
fordulni. Ez kérdéseket vet fel a pénzügyi függetlenség, valamint a Szerződés 123. cikkében 
meghatározott monetáris finanszírozás tilalmának történő megfelelés vonatkozásában18. Annak 
érdekében, hogy az MNB úgy láthassa el az új felügyeleti feladatait, hogy azok ne gyakoroljanak 
kedvezőtlen hatást a már létező feladatainak ellátására, megfelelő források kell, hogy 
rendelkezésére álljanak, és a PSZÁF kötelezettségei - beleértve a PSZÁF által azoknak az MNB -
nek történő átadását megelőzően végzett felügyeleti tevékenységek ellátásával  kapcsolatos 
kötelezettségeket is - ne háruljanak az MNB -re. Mindezen túlmenően az MNB nem viselhet 
semmilyen, a PSZÁF feladatainak az MNB -nek történő átadása tényleges napját megelőző időhöz 
kötődő pénzügyi költséget vagy felelősséget19. 
Az EKB elvárná, ho gy a PSZÁF feladatainak és hatásköreinek az MNB -re történő ruházását olyan 
intézkedések egészítsék ki, amelyek teljes mértékben mentesítik az MNB -t minden, a PSZÁF 
tevékenységeihez és szerződéses jogviszonyaihoz kapcsolódó, a feladatok átadását megelőző 
időszakra vonatkozó pénzügyi kötelezettség alól. Ennek magában kell foglalnia például a PSZÁF -
al kapcsolatban folyamatban lévő, vagy ajövőbeni peres eljárások során történő jogi képviseletből 
eredő költségeket, valamint valamennyi egyéb jogviszonyból eredő p énzügyi kötelezettséget, 
beleértve az olyan munkaügyi jogviszonyokat is, amely bármely új MNB alkalmazott esetében a 
PSZÁF -al állt fenn20. Az ilyen rendelkezésnek a PSZÁF által működtetett Pénzügyi Békéltető 
Testület 21 működésével kapcsolatos valamennyi költ séget is magában kell foglalnia.  
A monetáris finanszírozás tilalmára vonatkozó rendelkezéssel való összeegyeztethetőség 
megteremtése érdekében az MNB -t mentesíteni kell minden olyan pénzügyi kötelezettség alól, 
                                                           
17  Lásd a törvényjavaslat 175. szakaszát.  
18  Lásd még a CON/2004/31 vélemény 15. bekezdését, a CON/2005/39 vélemény 8. bekezdését, valamint a CON/2011/46 
vélemény 3.2.3. bekezdését.  
19 Lásd pé ldául a CON2010/33 vélemény 3.2. bekezdését, a CON/2011/5 vélemény 3.1. -3.4. bekezdését, a CON/2010/7 
vélemény 2.2.5. bekezdését.  
20  Lásd például a CON2010/33 vélemény 3.2. bekezdését, a CON/2011/5 vélemény 3.1. -3.4. bekezdését, a CON/2010/7 
vélemény 2.2.5 . bekezdését.  
21  A Pénzügyi Békéltető  Testület egy jogi személyiség nélküli független testület, amelynek működését a PSZÁF 
finanszírozza.  
ECB -PUBLIC  
7 amelyek a PSZÁF korábbi tevékenységeiből vagy  jogviszonyaiból erednek. A törvényjavaslat 
ennek megfelelően történő módosításának elmaradása a törvényjavaslatban és az ahhoz benyújtott 
módosító javaslatban foglalt rendelkezéseket összeegyeztethetetlenné tenné a Szerződés 123. és 
130. cikkében foglalta kkal.  
 
3.1.5.  A felügyelt jogalanyok által történő pénzügyi hozzájárulás  
A felügyeleti díjak a felügyelt jogalanyokra vonatkozó törvényekben kerültek meghatározásra. A 
PSZÁF felügyeleti feladataival ka pcsolatos pénzügyi hozzájárulások  megfizetésének módjá ra 
vonatkozó eljárási szabályok jelenleg a PSZÁF elnöke által elfogadott rendeletekben kerültek 
szabályozásra. Ez idáig Magyarországon a pénzügyi felügyelet ellátását teljes mértékben a piaci 
szereplők hozzájárulásából fedezték, és ezt a finanszírozási ren dszert a reformot követően is fenn 
kívánják tartani, annyiban, amennyiben a törvényjavaslat rendelkezik arról, hogy az MNB -nek 
átadott felügyeleti feladatokat a felügyelt jogalanyok hozzájárulásaiból, valamint a  PSZÁF -tól 
átutalt pénzeszközökből finanszíro zzák22. Az EKB értelmezése szerint a PSZÁF elnöke által 
elfogadott rendeletekben foglalt, a PSZÁF felügyeleti feladatainak finanszírozására vonatkozó 
részletes szabályok az MNB által végzett ezen feladatok finanszírozásá ra is irányadóak maradnak 
2013.  októb er 1-ét követően is. Az MNB pénzügyi függetlenségének biztosítása érdekében az új 
felügyeleti feladatait a felügyelt jogalanyok által történő hozzájárulásokból kell fedezni. Ennek 
fedeznie kell az új feladatok MNB -nek történő átadásával, valamint az azok e llátásával kapcsolatos 
valamennyi költséget. Erre tekintettel  az MNB -t a jövőben be kell vonni a felügyelt jogalanyok 
által fizetendő felügyeleti díj mértékének meghatározásába, továbbmenve,  az ilyen hozzájárulások 
számítási módját az MNB által független m ódon, a tényleges költségeket figyelembe véve kell 
megállapítani.  
Továbbmenve, az MNB -nek az új felügyeleti feladataival kapcsolatos működési költségeit 
elkülönítetten kell nyilvántartania a könyveiben, és azokat az MNB belső és külső 
könyvvizsgálóinak is  figyelemmel kell kísérniük.  
3.1.6.  Az MNB -nek a megfelelően képzett alkalmazottak kiválasztására és megtartására vonatkozó joga  
Mint ahogy az korábbi EKB véleményekben23 is kifejezésre juttatásra került, a nem KBER -
specifikus feladatok - mint például a pén zügyi felügyelet vagy a fogyasztóvédelem körébe tartozó 
feladatok - NKB -khoz történő telepítése során megfelelő mennyiségű pénzügyi és személyes 
erőforrást is az NKB -k rendelkezésére kell bocsátani annak érdekében, hogy ezeket a feladatokat 
oly módon végez zék el, hogy azok ne veszélyeztessék NKB -knak a KBER -el kapcsolatos 
feladataik ellátására szolgáló működési kapacitását24. A törvényjavaslat kifejezetten rendelkezik 
arról, hogy annak hatálybalépése napján a PSZÁF megszűnik, továbbá a PSZÁF által létesített  
                                                           
22  Lásd a CON/2010/33 vélemény 3.2.5. bekezdését. 
23  Lásd például a CON/2006/15 vélemény 6.3. bekezdését, a CON/2010/3 3 3.2.4. bekezdését, valamint a CON/2011/5 
vélemény 3.5. bekezdését.  
24  Lásd például a CON/2007/8 vélemény 3. bekezdését, valamint a CON/2011/76 vélemény 3.3. bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
8 valamennyi munkajogviszony is megszűnik25, azaz a PSZÁF egyetlen alkalmazottja sem válik 
automatikusan az MNB alkalmazottjává.  
A törvényjavaslathoz benyújtott módosító indítvány ugyanakko r arról rendelkezik, hogy 
2013.  október 1 -én a PSZÁF valamennyi alkal mazottja az MNB alkalmazottjává válik. Ez a 
rendelkezés sérti az MNB -nek az alkalmazottak kiválasztásához fűzött autonómiájára vonatkozó 
jogát, mivel az nem teszi lehetővé a központi bank számára, hogy kizárólagos és független döntést 
hozzon azzal kapcsola tban, hogy munkaviszonyt alakítson -e ki a korábban a PSZÁF által 
foglalkoztatott alkalmazottakkal26. 
Ugyanakkor a feladatok és felelősségi körök MNB -nek történő átadásának zökkenőmentessé tétele 
érdekében megfelelő időnek kell rendelkezésre állnia az MNB sz ámára a törvényjavaslat hatályba 
lépéséig annak érdekben, hogy az új feladatai megfelelő ellátása érdekében szükség esetén a saját 
választása szerinti szakértő alkalmazottakat vehessen fel.  
A 3.1.4. bekezdésben foglaltakkal összhangban biztosítani kell azt , hogy az MNB nem fog anyagi 
felelősséget vállalni az általa az alkalmazottak kiválasztásához fűzött autonómiára alapján felvett új 
alkalmazottaknak a múltban a PSZÁF -al fennállt foglalkoztatási jogviszonyából eredő pénzügyi 
kötelezettségek tekintetében.  
3.1.7. A Pénzügyi Stabilitási Tanács  
A törvényjavaslat az MNB -n belül létrehoz egy új szervet, amely a makroprudenciális politika, a 
pénzügyi piac felügyelete valamint az MNB -nek a szanálási hatóságként való új feladata 
tekintetében fog döntéseket hozni a M onetáris Tanács által meghatározott stratégiai kereteken belül.  
Az ezzel kapcsolatos feladatok, azaz az MNB makro - és mikroprudenciális feladatai, valamint a 
szanálási hatósági feladatai tekintetében a Monetáris Tanács határozza meg a stratégiai 
keretrends zert. Az igazgatóság fogja végrehajtani a Pénzügyi Stabilitási Tanács határozatait az 
elnökön, valamint különösen az elnöki rendeleteken keresztül.  
A törvényjavaslat a Pénzügyi Stabilitási Tanács al ábbi összetételéről rendelkezik: az MNB elnöke 
elnökként, az MNB -nek a makroprudenciális politikához és a pénzügyi felügyelethez kötődő 
alapvető feladatait felügyelő alelnökök, valamint az elnök által kijelölt vezetők.  A 
Nemzetgazdasági Minisztérium egy ké pviselője, valamint az MNB elnökétől származó meghívás 
alapján további szakértők is részt vehetnek a Pénzügyi Stabilitási Tanács ülésein.  Az EKB üdvözli 
azt, hogy a  külső résztvevők tárgyalási jog a27 nem keletkeztet szavazati jogot ezen résztvevők 
számára. Továbbmenve, ezt a jog ot nem lehet akként gyakorolni, hogy az korlátoz za a Pénzügyi 
Stabilitási Tanács tagjainak függetlenségét.  
3.1.8.  A PSZÁF elnöke által elfogadott jogszabályok  
A PSZÁF -ról szóló törvény jelenleg lehetővé teszi a PSZÁF elnöke számára, h ogy másodlagos 
jogszabályokat fogadjon el a hatáskörébe eső tárgykör szabályozása érdekében. A jogbiztonság 
érdekében ezen jogszabályoknak hatályban kell maradniuk a felügyeleti feladatoknak az MNB 
                                                           
25  A törvényjavaslat 180. szakasza.  
26 Lásd a CON/2010/33 vélemény 3.2.4. bekezdését.  
27  A törvényjavaslat 13. szaka szának (8) bekezdése.  
ECB -PUBLIC  
9 részére történő átadását követően is. Az EKB értelmezése s zerint a törvényjavaslat nem tartalmaz 
olyan rendelkezést, amely kizárná azt, hogy a  PSZÁF elnöke által elfogadott rendeleteket az MNB 
elnöke hatályon kívül helyezze, és azok helyébe az MNB elnöke által független módon elfogadott 
rendeletek et léptessen az MNB új feladatai vonatkozásában.  
Az EKB elvárja, hogy a hatáskörébe tartozó jogszabálytervezetek vonatkozásában a 98/415/EK 
határozatban foglaltaknak megfelelően konzultáljanak vele az MNB elnöke által i elfogadásra 
előkészített nemzeti jogszabályok tervez etéről.  
3.1.9.  Az MNB más szervekkel való együttműködése  
 A törvényjavaslat előírja28, hogy a 4. szakasz (9) bekezdésében foglalt felügyeleti feladatok 
vonatkozásában az MNB nemzetközi szervezetekkel működik együtt a kétoldalú 
megállapodásokban meghatározot t mértékben.  Az MNB információt fog szolgáltatni a nemzetközi 
szervezetek számára, feltéve hogy a vonatkozó magyar jogszabályok lehetőséget biztosítanak az 
adatoknak az ilyen szervezetek részére történő továbbítására.  Ellentétben a PSZÁF törvény egy 
közelm últban történt módosításával29, a törvényjavaslat 139. szakasza nem sorolja fel az EKB -t 
valamint a KBER -t azon szervezetek között, amelyekkel az MNB együttműködik.  Továbbmenve, a 
törvényjavaslatot a tekintetben is módosítani kell, hogy az tükrözze a KBER -el és az EKB -val a 
statisztika terén való együttműködésre vonatkozó jogi kötelezettséget.  Az ilyen együttműködésről a 
KBER Alapokmánya 46.2. cikkének első bekezdése rendelkezik.  Habár a KBER Alapokmányának 
34.1. cikke alapján a statisztika körében elfogadot t rendeletek nem keletkeztetnek jogokat vagy 
kötelezettségeket azon tagállamok tekintetében, amelyek még nem vezették be az eurót, a KBER 
Alapokmányának 5. cikke (statisztikai adatok gyűjtése) minden egyes tagállamra attól függetlenül 
irányadó, hogy az bev ezette -e az eurót.  Továbbmenve, az Alapokmány 5.4. cikkét végrehajtó, az 
Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23 -i 
2533/1998/EK30 tanácsi rendelet 4. cikke előírja a tagállamok számára, hogy „…maguk szervezzé k 
meg a statisztikai adatszolgáltatást, és … teljes körűen működjenek együtt a KBER -el az 
Alapokmány 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében”.  Ennek 
megfelelően azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro, kötelesek nemzet i szinten 
kialakítani és végrehajtani minden olyan intézkedést, amelyet megfelelőnek találnak az EKB 
statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek kielégítése érdekében szükséges statisztikai 
adatgyűjtésre, valamint a statisztika körében az időszerű felk észülésre, amelyre a résztvevő 
tagállammá válásuk érdekében szükség van.  
                                                           
28  Lásd a törvényjavaslat 42. szakaszának (2) bekezdését.  
29  Lásd a PSZÁF törvény 11. szakasza (1) bekezdésének az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2013. évi 
XCVIII. törvényben foglalt módosítását.  
30  HL L 318., 1998.11. 27., 8.  o. 
ECB -PUBLIC  
10 3.1.10.  A Kormánynak a rendeletek elfogadásáról történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség  
 A makroprudenciális feladatok MNB által történő ellátása nem lehet hatással: a) az MN B 
funkcionális, intézményi és pénzügyi függetlenségére; illetve b) a z MNB -nek a Szerződés valamint 
a KBER Alapokmány a alapján a KBER -el kapcsolatos feladatai ellátására.  
 A törvényjavaslat 169. szakaszának (4) bekezdése előírja az MNB elnöke számára, hogy az egyes 
piaci tevékenységeket korlátozó  rendelet e31 vonatkozásában a rendelet elfogadását megelőzően 
tájékoztassa a Kormányt. Az MNB -nek az elfogadás szükségességét is meg kell indokolnia. A 
törvényjavaslat nem ad okot arra, hogy az MNB elnökének miért kel l előzetesen tájékoztatnia a 
Kormányt, így ez a rendeletek elfogadása vonatkozásában felveti a jogosulatlan kormányzati 
befolyás lehetőségét. Ez a makroprudenciális feladatai ellátása során az MNB  függetlenségének 
sérelmét jelentené , amelyet a törvényjavas lat 1. szakaszának (2) bekezdésében foglaltakkal 
összhangban kell biztosítani . 
3.1.11.  Az MNB új feladatainak magára vállalására vonatkozóan javasolt időkeret  
A törvényjavaslat értelmében az MNB -nek az új felügyeleti feladatai tekintetében 2013. október 1 -
én teljessé ggel működőképesnek kell lennie32. Figyelembe véve azt, hogy a törvényjavaslat 
tervezett elfogadására 2013. szeptemberének végén fog sor kerülni, a  törvényjavaslat nem 
rendelkezik a törvényjavaslat elfogadása és a PSZÁF tényleges megszűnése – amely egyben az 
MNB új feladatai megkezdés ének időpontja is -  közötti elégséges idő tartamról33. 
Mint ahogy az a konzultáló hatóság és az MNB részéről is elismerésre került, a felügyelet feladatok 
átvétele „jelentősen összetett feladat”, amely az MNB részéről  komoly szervezeti átalakítást 
követel meg, különösen az alkalmazandó belső szabályok kialakítása, az új feladatok ellátásához 
szükséges emberi és pénzügyi erőforrások biztosítása, valamint a pénzügyi piacok felügyeletével 
kapcsolatos gyakorlati tevékenysé gének megkezdése tekintetében. Mindazonáltal elképzelhető, 
hogy a törvényjavaslat elfogadása és hatályba lépése között rendelkezésre álló idő nem fogja 
lehetővé tenni az MNB számára, hogy 2013. október 1 -től kezdve biztosítsa a teljes pénzügyi piac 
hatékon y felügyeletének folytatólagosságát. A felügyelet folytatólagossága szükséges a pénzügyi 
stabilitás biztosítása érdekében, és alapvető fontosságú az, hogy a felügyeleti szerkezet 
újjászervezése következtében semmilyen időtartamban ne szüneteljen a felügyel et ellátása. Erre 
tekintettel az E KB azt javasolja a konzultáló hatóságnak, h ogy határozzon meg egy, a 
2013.  október 1 -ét követő időpontot az MNB új feladatokkal történő megbízására.  
3.2. Egyes különös feladatoknak az MNB által történő ellátása  
3.2.1.  Az M NB új feladatainak makroprudenciális vonatkozásai  
Az EKB üdvözli, hogy a törvényjavaslat megbízza az MNB -t a rendszerszintű kockázatok 
feltárásához és kezeléséhez kapcsolódó alapvető feladatokkal. Az EKB támogatja a hatékony 
makroprudenciális politikai ker etrendszerek tagállamokon belül történő kialakítását, összhangban 
az ERKT/2011/3 ajánlásban meghatározott alapelvekkel. Továbbmenve, az EKB szerint az EKB -
                                                           
31  Lásd a törvényjavaslat 169. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott rendeletet.  
32  A törvényjavaslat 172. szakasza.  
33  Lásd a CON/2011/46 vélemény 3.2.5. bekezdését és a CON/2010/33 vélemény 3.2.6. bekezd ését. 
ECB -PUBLIC  
11 nak, valamint az NKB -knak vezető szerepet kell játszaniuk a makroprudenciális felügyeletben, 
tekintet tel a pénzügyi stabilitás területén meglévő tapasztalataikra és feladataikra.34 
A rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények lehetséges csődjének elkerülése érdekében 
tervezett intézkedések vonatkozásában a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésr ől és a 
hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló 2013/36/EU irányelv35 
a „globálisan rendszerszinten jelentős intézmények és egyéb rendszerszinten jelentős 
intézmények”36 valamint a „rendszerkockázati tőkepuffer”37 vonatko zásában is külön 
rendelkezéseket tartalmaz a tőkekövetelményekre. Az egyértelműség fokozása és a jogbiztonság 
megteremtése érdekében az EKB azt javasolja, hogy a törvényjavaslat 34. szakaszában foglalt 
rendelkezéseket teljes mértékben hozzák összhangba a 2 013/36/EU irányelv rendelkezéseivel, 
egyértelműen elkülönítve e két különböző típusú eszközt.  
Továbbmenve, javasolt a magyar jogalkotó számára annak megfontolása, hogy a törvényjavaslat 
lefedje azon további eszközöket is, amelyek a 2013/36/EU irányelv érte lmében a nemzeti 
makroprudenciális hatóságok rendelkezésére állnak.  
A fenti észrevételek nem jelentik az ERKT/2011/3 ajánlás nyomonkövetési értékelésében foglalt 
következtetések sérelmét, amelyet a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális 
felügyel etéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24 -i 
1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet38 17. cikke alapján az ERKT fog előkészíteni.  
Ebben az összefüggésben az EKB mindenekelőtt megjegyzi, hogy a törvén yjavaslat 4. szakaszának 
(7) bekezdése nem  csak az új feladatokró l rendelkezik, hanem az MNB -nek a pénzügyi 
közvetítőrendszer ellenállóképességének javítására, valamint a makroprudenciális politika által a 
gazdasági fejlődéshez történő fenntartható hozzájá rulásra vonatkozó új céljáról is. A Szerződés 
127. cikkének (1) bekezdésével, valamint a KBER Alapokmánya 2. cikkében foglaltakkal 
összhangban ez a cél nem veszélyeztetheti  az árstabilitás elsődleges céljá t, amelyről a 
törvényjavaslat 3. szakaszának (1) be kezdése rendelkezik . A törvényjavaslatot ennek tükrözése 
érdekében módosítani kell.  
Továbbmenve, a Szerződés 127. cikkének (1) bekezdésével, valamint a KBER Alapokmánya 
2. cikkében foglaltakkal összhangban, az MNB másodlagos céljai nem veszélyeztethetik a KBER 
elsődleges - és másodlagos céljait. Ez az MNB -nek az Eurorendszerbe történő teljes jogi 
integrációja érdekében szükséges, ennél fogva egy ilyen hatályú jogi rendelkezésnek kell hatályba 
lépnie azon a napon, amikor Magyarország bevezeti az eurót.39 
                                                           
34  Lásd a CON/2013/30 vélemény 2.1. bekezdését.  
35  HL L 176, 2013.6.27., 338. o.  
36  Lásd a 2013/36/EK irányelv 131. cikkét.  
37  Lásd a 2013/36/EK irányelv 133. cikkét.  
38  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.  
39  Lásd még az EKB 2012. évi Konvergenciajelentésé t, országonkénti összefoglaló 57 -58. o. 
ECB -PUBLIC  
12 3.2.2 . Az MNB szanálási hatósági feladata  
A törvényjavaslat40 az MNB -t jelöli ki szanálási hatóságként. Az EKB akként értelmezi, hogy e 
tekintetben a részletes szabályok külön jogszabályban kerülnek meghatározásra.  Az MNB számára 
megfelelő forrásoknak kell rende lkezésre állniuk ezen új feladat ellátása érdekében.  
Mivel az ezt a feladatot részletező jogszabály még nem került előkészítésre, az EKB nincs abban a 
helyzetben, hogy értékelje az MNB -nek a szanálási hatóság feladataival történő megbízására 
vonatkozó képe sségét. A jogbiztonság megteremtése érdekében az MNB ezen új feladatairól 
rendelkező nemzeti jogszabály időszerű elfogadása szükséges. Továbbmenve, a szanálási hatósági 
feladatok MNB által történő ellátása nem lehet hatással: a) az MNB funkcionális, intézm ényi és 
pénzügyi függetlenségére; illetve b) az MNB -nek a Szerződésen valamint a KBER Alapokmányán 
alapuló feladatainak ellátására.  
Mindezen túl EKB megjegyzi, hogy az NKB -k feladatihoz kapcsolódó nemzeti 
jogszabálytervezetek az EKB hatáskörébe esnek, így azok a 98/415/EK határozatban foglaltakkal 
összhangban a konzultációs kötelezettség hatálya alá tartoznak.  
3.2.3.  Az MNB új fogyasztóvédelmi feladata  
Mint ahogy azt az EKB a korábbiakban megjegyezte41, a fogyasztóvédelem nem szerepel az NKB -
knak a KBER Alap okmánya által meghatározott feladatai között.  Ugyanakkor, mint az korábban is 
hangsúlyozásra került42, az EKB véleménye szerint ez a feladat nem befolyásolja a KBER céljait és 
feladatait.  A KBER Alapokmánya 14.4. cikkének utolsó mondata alapján ezt a felada tot az MNB 
felelőssége és kockázata mellett kell ellátni, és azt nem lehet a KBER feladatai közé tartozónak 
tekinteni.  Az EKB értelmezése szerint ez a feladat annak a teljes pénzügyi piac felügyeletével 
kapcsolatos átfogó felelősségére tekintettel került a z MNB -re telepítésre.43 Ez a feladat 
kiegészítheti az MNB felügyeleti hatásköreit , és ezáltal hozzájárulhat a pénzügyi piac 
megbízhatóságához és a piacba vetett bizalom megőrzéséhez.  
Az új hatásköröknek az MNB -hez történő telepítése a pénzügyi szolgáltatási  tranzakciók és az 
MNB felügyelete alá tartozó jogalanyok által kínált szolgáltatások átláthatóságát kívánja 
biztosítani.  Ez a feladatelosztás fokozhatja a nemzeti szabályozói keretrendszer egyértelműségét és 
hatékonyságát, egyúttal biztosítva a megfelelő fogyasztóvédelmet és az egyenlő 
versenyfeltételeket.  A prudenciális felügyelet és a befektető - illetve fogyasztóvédelem célja a 
pénzügyi piac megbízhatóságának megőrzése és a piacba vetett bizalom megerősítése.  
Ugyanakkor, mint azt az EKB korábban már más NKB -k vonatkozásában is kijelentette, fontos 
annak biztosítása, hogy a prudenciális felügyelet valamint a befektető - illetve fogyasztóvédelem 
megfelelően és egyenlő módon legyenek hangsúlyosak, és hogy azok ellátásához megfelelő 
források álljanak rendelkez ésre44. Az ezen kiegészítő hatáskörök MNB részére történő 
                                                           
40  A törvényjavaslat 4. szakaszának (8) bekezdése.  
41  Lásd például a CON/2011/46 vélemény 3.4. bekezdését, valamint a CON/2012/52 vélemény 2.4. bekezdését. 
42  Lásd a CON/2006/47, a CON/2006/38, CON/2007/8 és a CON/20 07/29 véleményt.  
43  Lásd a törvényjavaslat 80 -90. szakaszát.  
44  Lásd a CON/2006/47, a CON/2006/38, CON/2007/8 és a CON/2007/29 véleményt.  
ECB -PUBLIC  
13 rendelkezésre bocsátásakor figyelemmel kell lenni arra, hogy az MNB -nek a KBER feladatai 
ellátására szolgáló kapacitásait sem működési, sem pénzügyi szempontból ne érintse a 
törvényjavaslat által bev ezetett egyetlen további feladat sem.  
3.2.4.  Az MNB -nek az EMIR -el és a SEPA -val, valamint a forgatható utalványok felügyeletével 
kapcsolatos új feladatai  
A magyar hatóságok a közelmúltban konzultáltak az EKB -val45 az MNB -ről szóló, jelenleg 
hatályos törvén ynek a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a 
kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben46 (a 
továbbiakban: EMIR), valamint az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti 
követelményeinek megállapításáról szóló, 2012. március 14 -i 260/2012/EU európai parlamenti és 
tanácsi rendeletben47 (a továbbiakban: SEPA) foglaltak végrehajtása érdekében szükséges 
módosításáról.  
Az MNB -ről szóló törvény ezen legutóbbi módosítása a törvény es fizetőeszköznek nem minősülő 
forgatható utalványokat kibocsátó és visszaváltó jogalanyok tevékenységének felügyeletével 
kapcsolatos rendelkezéseket is bevezetett. Következésképpen, a magyar jogalkotóknak meg kell 
fontolniuk az MNB -nek az EMIR és a SEPA fenti rendelkezéseire, továbbá az ilyen forgatható 
utalványokat kibocsátó jogalanyok regisztrációjára és felügyeletére vonatkozó illetékes hatósági 
szerepével kapcsolatos rendelkezéseknek a törvényjavaslatba történő beillesztését.  
3.2.5.  A törvényjavaslatn ak a bankjegyekre és a pénzérmékre vonatkozó rendelkezései  
 A törvényjavaslatnak az MNB bankjegyek és érmék kibocsátására vonatkozó kizárólagos jogát 
meghatározó 4. szakaszának (2) bekezdése  és a 23-26. szakaszai nincsenek tekintettel a Tanács és 
az EKB e körben fennálló hatásköreire.  
Továbbmenve, a törvényjavaslatnak utalnia kell arra, hogy a „bankjegyek és érmék” -re „a magyar 
és külföldi törvényes fizetőeszközök” -re és a „forgalomban lévő törvényes fizetőeszköz” -re 
vonatkozó hivatkozások az eurobankjegyek et és érméket is lefedik -e. Ezen hivatkozásoknak 
általánosságban főként a törvényes fizetőeszköznek minősülő magyar pénznemet kell magukba 
foglalniuk. Amennyiben a külföldi fizetőeszközök az eurobankjegyeket és érméket is lefedik, úgy 
az EKB az javasolja, hogy a törvényjavaslatban kerüljön pontosításra az, hogy azokra az uniós jog 
vonatkozó rendelkezései alkalmazandók, amelyeket nemzeti jogszabály nem helyettesíthet. A 
jogbiztonság és a konzisztencia érdekében valamennyi fent hivatkozott kérdést meg kell ha tározni.  
A törvényjavaslat 23. szakasza (9) bekezdésének előnyére válna egy olyan módosítás, amely 
tisztázza azt, hogy a biztonsági eszközök működésbe hozatala miatt megrongálódott, magyar 
pénznemben denominált bankjegyek átváltását igénylő személyeknek bi zonyítaniuk kell azt, hogy 
ők a jóhiszeműen eljáró tulajdonosok vagy más módon felhatalmazott személyek, akik áldozatául 
váltak az ezen bankjegyek megrongálódásához vezető ténylegesen elkövetett, vagy megkísérelt 
                                                           
45  Lásd a CON/2013/40 véleményt.  
46  HL L 201, 2012.7.27., 1. o., 14. cikk (1) bekezdés, 15. cikk (1) bekezdés, 18. ci kk , 20. c ikk, 2 1. cikk (1) bekezdés, 
35. cikk, 41. cikk (1) bekezdés, 49. cikk (1) bekezdés, 54. cikk (1) bekezdés.  
47  HL L 94., 2012.3.30., 22. o., 10. cikk.  
ECB -PUBLIC  
14 bűncselekménynek. Ezzel a módosítással elke rülhetővé válna annak lehetővé tétele, hogy maga a 
bűnelkövető kérelmezze az MNB -től az ilyen megrongálódott bankjegyek cseréjét pusztán egy, a 
megrongálódás okát igazoló hivatalos irat bemutatásával, mint ahogy azt a törvényjavaslat 
23. szakaszának (9) be kezdése előírja.  
A bármilyen pénznemben denominált fizetőeszközökre irányadó egyenlő versenyfeltételek 
biztosítása érdekében az „ideértve az euróban denominált fizetőeszközöket is” megfogalmazást be 
kell illeszteni a törvényjavaslat 24. szakaszának (4) és  (5) bekezdésébe a „külföldi fizetőeszköz” 
szavakat követően. Erre azért van szükség, mivel értelmezésünk a „külföldi fizetőeszköz” -re 
történő hivatkozás nem minden esetben foglalja magában az eurobankjegyeket és -érméket48.  
Végezetül, az EKB a törvényjava slat 26. szakasza (2) bekezdésének módosítását javasolja annak 
tisztázása érdekében, hogy az eurobankjegyek és -érmék utánzatainak - ideértve az euroérmékhez 
hasonló emlékérméket és érméket - a vonatkozó uniós jogi követelmények, és nem pedig az 
azoktól el térő, az MNB elnöke által rendeletben meghatározott, az utánzatokra vonatkozó 
követelményeknek kell megfelelniük.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. július  26-án. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Mario DRAGHI  
                                                           
48  Lásd a törvényjavaslat 24. szakaszának (3) bekezdését.