2010. július 7., szerda

A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***I

P7_TA(2010)0271

A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a pénzügyi rendszer uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (3),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (4),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (5),

mivel:

(1) A pénzügyi stabilitás előfeltétele annak, hogy a reálgazdaság munkahelyeket, hitelt és növekedést biztosítson. A pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá a pénzügyi felügyelet területén, amely nem tudta megakadályozni a pénzügyi rendszer túlzott mértékű kockázatvállalását. A válságnak komoly következményei voltak az adófizetőkre, számos mára munkanélkülivé vált uniós polgárra és sok kis-és középvállalkozásra nézve. A tagállamok nem engedhetik meg maguknak a pénzintézetek kisegítését egy ugyanilyen mértékű új válság esetén anélkül, hogy megsértenék a stabilitási és növekedési paktum szabályait .

(1a) Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira (a „pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló, 2000. április 13-i állásfoglalásában (6), az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló, 2002. november 21-i állásfoglalásában (7), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című, 2007. július 11-i állásfoglalásában (8), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (9), „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. október 9-i állásfoglalásában (10), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló, 2009. április 22-i állásfoglalásában (11), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2009. április 23-i állásfoglalásában (12)).

(2) 2008 novemberében a Bizottság azzal bízta meg a Jacques de Larosière vezette magas szintű csoportot (a „de Larosière-csoport”), hogy készítsen ajánlásokat arról, hogy miként kellene megszilárdítani az európai felügyeleti szabályokat, biztosítva ezáltal a polgárok magasabb szintű védelmét és a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítását.

(3) A 2009. február 25-én bemutatott zárójelentésében (a de Larosière-jelentés) a de Larosière-csoport – többek között – a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő, közösségi szintű szerv létrehozását javasolta.

(4) 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében az Európai Bizottság örömmel fogadta és széleskörűen támogatta a de Larosière-csoport ajánlásait. Az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésén a résztvevők egyetértettek abban, hogy szükség van az Európai Unióban működő pénzügyi intézmények szabályozásának és felügyeletének javítására, és hogy a de Larosière-csoport jelentését veszik alapul az intézkedések kidolgozásához.

(5) Az „Európai pénzügyi felügyelet” című, 2009. május 27-i közleményében a Bizottság az uniós szintű pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló jelenlegi szabályokhoz egy sor reformot fogalmazott meg, így például a makroprudenciális felügyeletért felelős Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására vonatkozó javaslatot. 2009. június 9-i ülésén a Tanács, június 18–19-i ülésén pedig az Európai Tanács adta támogatását a Bizottság elképzeléseihez, és üdvözölte a Bizottságnak a jogalkotási javaslatok előterjesztésére irányuló szándékát, amelyekkel 2010-re már létrejöhet az új keret. A Bizottság álláspontjával összhangban a Tanács többek között megállapította, hogy „az EKB-nak elemzési, statisztikai, adminisztratív és logisztikai segítséget kell nyújtania az ESRB-nek, a nemzeti központi bankoktól és felügyeleti hatóságoktól kapott technikai tanácsadásra is építve.” Az EKB által az ESRB-nek nyújtott segítség, valamint az ESRB-re ruházott és számára kijelölt feladatok nem sérthetik az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSz.) is rögzített alapelvet, amely szerint az EKB függetlenül látja el feladatait.

(5a) Tekintettel a nemzetközi pénzpiacok integráltságára erős, globális szintű kötelezettségvállalásra van szükség az Unió részéről. Az ESRB-nek magas szintű tudományos testület szakértelmét kellene igénybe vennie, és vállalnia kellene az annak biztosításához szükséges minden globális felelősséget, hogy az Unió hallassa hangját a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekben, szoros együttműködésben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF), a Pénzügyi Szolgáltatások Testületével (FSB) és a G-20-as csoport valamennyi partnerével.

(5b) Az ESRB-nek többek között részt kell vennie az IMF, az FSB és a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) által 2009 októberében közzétett, a G-20-nak címzett, „Útmutatás a pénzintézetek, piacok és eszközök rendszerben betöltött szerepének értékeléséhez” című jelentésének bevezető részében szereplő ajánlások végrehajtásában, amelyek szerint a rendszerkockázatnak dinamikusnak kell lennie a pénzügyi ágazat és a világgazdaság fejlődésének figyelembevétele érdekében. A rendszerkockázatot úgy lehet tekinteni, mint a pénzügyi szolgáltatások leállásának veszélyét, melynek oka a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének meggyengülése, és amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve.

(5c) Az „Útmutatás a pénzintézetek rendszerben betöltött szerepének értékeléséhez” című jelentés megállapítja továbbá, hogy a rendszerszintű kockázatok értékelése minden bizonnyal a gazdasági környezettől függően változik. Az értékelést befolyásolja a pénzügyi infrastruktúra és a válságkezelő intézkedések, valamint a hiányosságok felmerülésükkor történő kezelésének képessége. Egyes intézmények fontosak lehetnek a helyi, nemzeti vagy nemzetközi pénzügyi rendszer és gazdaság szempontjából. A piacok és az intézmények rendszerben betöltött szerepének azonosítását segítő legfontosabb kritérium a nagyságuk (a pénzügyi rendszer egyes elemei által nyújtott pénzügyi szolgáltatások nagyságrendje), helyettesíthetőségük (a rendszer más elemei mennyiben tudják nyújtani ugyanazokat a szolgáltatásokat kudarc esetén) és összekapcsoltságuk (a rendszer más elemeihez való kapcsolódásuk). Az e három kritériumon alapuló értékelést ki kell egészíteni a pénzügyi sebezhetőség és az intézményi keret azon képességének értékelésével, hogy miként tudják kezelni a pénzügyi kudarcokat.

(5d) Az ESRB feladata a rendszerkockázat értékelése a normális időszakokban, ezzel enyhítve a rendszer kitettségét az egyes elemei eredménytelenségéből eredő kockázatoknak, és növelve a pénzügyi rendszer megrázkódtatásokkal szembeni ellenálló képességét. Az ESRB-nek tehát biztosítania kell a pénzügyi stabilitást, és enyhítenie kell a belső piacot és a reálgazdaságot sújtó negatív hatásokat. Céljainak elérése érdekében az ESRB-nek elemeznie kell minden érdemi információt, főként a vonatkozó jogszabályokat, amelyek hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra, például a számviteli, a csőd- és az állami támogatási szabályokat.

(6) Az Unió és a globális pénzügyi rendszerek megfelelő működése és az azokra leselkedő veszélyek enyhítése nagyobb együttműködést igényel a makro- és mikroszintű felügyelet között. Amint „A globális bankválságra adott szabályozási válasz” című, 2009. márciusi Turner-áttekintés megállapítja: „A határozottabb fellépéshez vagy a nemzeti hatáskörök erősítése – ami kevésbé nyitott egységes piacot eredményez – vagy az európai integráció fokozása szükséges”. Mivel a szilárd pénzügyi rendszer szerepet játszik a versenyképesség és a növekedés biztosításában az Unióban, és hatással van a reálgazdaságra, a Larosière-jelentés ajánlásának megfelelően az uniós intézmények is az európai integráció erősítése mellett tették le a voksukat.

(6a) Az újonnan kialakított makroszintű felügyeleti rendszer hiteles és elismert vezetést igényel. Ezért tekintettel alapvető szerepére és nemzetközi és belső hitelére, a Larosière-jelentés szellemében az ESRB elnökének az EKB elnökének kell lennie. Emellett az elszámoltathatósági követelményeket is erősíteni kell, és a tapasztalatok, a háttér és a vélemények változatosságának biztosítása érdekében bővíteni kell az ESRB testületeinek összetételét is.

(6b) A de Larosière-jelentés kimondja azt is, hogy a makroprudenciális felügyeletnek nincs értelme, ha az nem gyakorol valamiféleképpen befolyást a mikroszintű felügyeletre, és a mikroprudenciális felügyelet sem képes hatékonyan biztosítani a pénzügyi stabilitást a makroszintű fejlemények megfelelő figyelembevétele nélkül.

(6c) Létre kell hozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét (ESFS), amely hálózatként működve összefogja a nemzeti és uniós szintű pénzügyi felügyeleteket. Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő lojális együttműködés elve szerint az ESFS részes feleinek bizalommal és egymást kölcsönösen tiszteletben tartva kell együttműködniük első sorban annak érdekében, hogy biztosítsák az egymás közötti megfelelő és megbízható információk áramlását. Uniós szinten a hálózat az ESRB-ből és három mikrofelügyeleti hatóságból tevődik össze: a …/2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Bankfelügyelet), a …/2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Értékpapír-piaci Felügyelet) és a …/2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet). ▐

(7a) Az ESRB-nek igazgatótanácsból, irányítóbizottságból, titkárságból és tudományos tanácsadó bizottságból kellene állnia.

(8) Indokolt esetben az ESRB általános jellegű, az Unió egészét, egyes tagállamokat vagy tagállamok egy csoportját érintő figyelmeztetéseket ad ki és ajánlásokat hoz nyilvánosságra , pontos ütemezést adva a megfelelő válaszlépés megtételéhez. Amennyiben egy tagállam vagy tagállamok csoportja számára ilyen figyelmeztetést vagy ajánlásokat adnak ki, az ESRB javaslatot tehet megfelelő támogató intézkedésekre. Adott esetben a Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az ESRB, egy hatóság, az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére – egy hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását.

(8a) Mérlegelve azt, hogy bizonyos körülmények között a nyilvánosságra hozatal segíthet az ajánlás betartásának előmozdításában az ESRB-nek el kell döntenie, hogy egy-egy ajánlást titkosan kell-e kezelni vagy nyilvánosságra kell-e hozni

(8b) Az ESRB-nek ki kell dolgoznia egy színkódot, amely lehetővé teszi az érdekelt felek számára a kockázat jellegének jobb azonosítását.

(9) Súlyuk és legitimitásuk növelése érdekében ezeket a figyelmeztetéseket és ajánlásokat az Európai Parlamenten, a Tanácson, a Bizottságon, a címzetteken és – adott esetben – az európai felügyeleti hatóságokon keresztül adják ki.

(10) A figyelmeztetések és ajánlások tényleges érvényesülésének biztosítása érdekében az ESRB-nek a címzettek jelentéseire támaszkodva nyomon kell követnie az ajánlások betartását. Az ajánlások címzetteinek meg kell indokolniuk az ESRB ajánlásainak való, kellő időben történő megfelelés elmulasztását (a „cselekedj vagy indokolj” mechanizmus) , különösen az Európai Parlament számára . Az ESRB számára lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz forduljon akkor, amikor nem elégedett a címzettek ajánlásokra adott válaszával . ▐

(12) Az ESRB-nek évente legalább egyszer – széles körű pénzügyi zavarok esetén ennél gyakrabban – jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács részére.

(13) Tekintettel a pénzügyi stabilitás területén meglévő tapasztalataikra és feladataikra az EKB-nak és tagállami jegybankoknak vezető szerepet kell játszaniuk a makroprudenciális felügyelet terén. A mikroprudenciális felügyeleti szerveknek az ESRB munkájában való részvétele kulcsfontosságú annak biztosítása szempontjából, hogy a makroprudenciális kockázatok elemzése a pénzügyi rendszer fejleményeire vonatkozó teljes körű és pontos információkon alapuljon. Ennek érdekében az európai felügyeleti hatóságok elnökei szavazati joggal rendelkező tagok . A nyíltság szellemében hat olyan független személy is tagja az igazgatótanácsnak, akik nem tagjai egyetlen európai felügyeleti hatóságnak sem, és akiket általános szakértelmük és az Unió iránti elkötelezettségük, valamint tudományos területen vagy a magánszektorban különösen a kis- és középvállalkozásokban, szakszervezetekben vagy pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként vagy fogyasztóiként meglévő különböző hátterük alapján kell kiválasztani, és a függetlenségüket és megbízhatóságukat szavatoló valamennyi feltételnek eleget tesznek . Az összes tagállam illetékes nemzeti hatóságának egy-egy képviselője szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatótanács ülésein .

(14) A Bizottság tagjának részvétele segít majd kapcsolatot teremteni az Unió makrogazdasági és pénzügyi felügyeletével, míg a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökének részvétele a pénzügyminisztériumoknak a pénzügyi stabilitás megőrzésében betöltött fontos szerepét tükrözi.

(14a) Mivel az Európai Gazdasági Térséghez vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó harmadik országok bankjai és pénzügyi intézményei az Unión belül tevékenységet folytathatnak, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ezen országok mindegyikének egy-egy magas rangú képviselője részt vegyen az igazgatótanács ülésein, feltéve, hogy ahhoz anyaországuk hozzájárul.

(15) Rendkívül fontos, hogy az ESRB tagjai a feladataikat pártatlanul lássák el, és kizárólag az Európai Unió egészének pénzügyi stabilitását tartsák szem előtt. Amennyiben nem érhető el konszenzus, az ESRB-nek a figyelmeztetésekkel és ajánlásokkal kapcsolatos szavazásainál a szavazatok egyenértékűek és a döntések – általános szabályként – egyszerű többséggel születnek.

(16) A pénzügyi intézmények és piacok összekapcsoltsága maga után vonja, hogy a potenciális rendszerszintű kockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia. E rendszerszintű kockázatok a pénzügyi szolgáltatások leállásának veszélyét rejtik magukban, amelynek oka az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és amely jelentős negatív következményekkel járhat a belső piacra és a reálgazdaságra nézve. A rendszer szempontjából bármilyen pénzügyi intézmény és közvetítő, piac, infrastruktúra és eszköz jelentőséggel bírhat. Az ESRB-nek ezért hozzá kell férnie mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a feladatai ellátásához, de közben szükség szerint meg kell őrizni ezen adatok bizalmas jellegét.

(17) A piaci szereplők értékes információkkal szolgálhatnak a pénzügyi rendszert érintő folyamatok megértéséhez. Indokolt esetben ezért az ESRB-nek konzultálnia kell a magánszektor érintett feleivel (a pénzügyi ágazat képviselői, a fogyasztók szervezetei, a Bizottság vagy az uniós jogszabályok által a pénzügyi szolgáltatások terén létrehozott csoportok stb.), és megfelelő lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy kifejthessék álláspontjukat. Továbbá mivel a rendszerkockázatnak nincs merev meghatározása, és a rendszerkockázat értékelése a gazdasági környezet függvényében változhat, az ESRB munkatársainak és tanácsadóinak nagy tapasztalattal és hozzáértéssel kell rendelkezniük. ▐

(19) Az ESRB létrehozásának közvetlenül hozzá kell járulnia a belső piac célkitűzéseinek eléréséhez. Az Unión belül a pénzügyi rendszer uniós szintű makroprudenciális felügyelete integráns részét képezi az új felügyeleti rendszernek, mivel a makroprudenciális szempont szorosan összekapcsolódik a mikroprudenciális felügyeletnek az európai felügyeleti hatóságokra bízott feladataival. Az érdekelt felek csak akkor mernek határokon átnyúló pénzügyi tevékenységeket folytatni, ha olyan szabályok vannak érvényben, amelyek kellő mértékben figyelembe veszik a mikro- és makroprudenciális kockázatok kölcsönös függőségét. Az ESRB-nek nyomon kell követnie és értékelnie kell a folyamatokból eredő, a pénzügyi stabilitást veszélyeztető azon kockázatokat, amelyek ágazati szinten vagy a pénzügyi rendszer egészének szintjén fejthetnek ki hatásokat. Az ilyen kockázatok kezelése révén az ESRB-nek közvetlenül hozzá kell járulnia egy integrált uniós felügyeleti struktúra kiépítéséhez, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok időben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai intézkedéseiket. Ezzel elejét veszi az eltérő megközelítések alkalmazásának és javítja a belső piac működését.

(20) Tekintettel arra, hogy az európai pénzügyi piacok integrációja miatt a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani az uniós pénzügyi piacok hatékony makroprudenciális felügyeletét, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

(20a) A de Larosière-jelentésben foglalt javaslatnak megfelelően fokozatos megközelítés szükséges, továbbá az Európai Parlament és a Tanács … (13) -ig elvégzi az ESFS, az ESRB és az európai felügyeleti hatóságok teljes felülvizsgálatát.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk ▐

1. Létrejön az Európai Rendszerkockázati Testület (a továbbiakban: ESRB). Székhelye Frankfurt.

1a. Az ESRB része a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS), melynek célja az Unió pénzügyi rendszerének felügyelete.

1b. Az ESFS a következőket foglalja magában:

(a) az ESRB;

(b) a(z) …/2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA];

(c) a …/2010/EU rendelettel létrehozott Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság (EIOPA);

(d) a …/2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) [EBA];

(e) a(z) …/2010/EU rendelet [EBA], a(z) …/2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) …/2010/EU rendelet [EIOPA] 40. cikkével létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságok Vegyes Bizottsága (Vegyes Bizottság);

(f) a(z) …/2010/EU rendelet [EBA], a(z) …/2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) …/2010/EU [EIOPA] rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tagállami hatóságok;

(g) a(z) …/2010/EU rendelet [EBA], a(z) …/2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) …/2010/EU rendelet [EIOPA] 7. és 9. cikkében említett feladatok elvégzése céljából a Bizottság;

A b), c) és d) pontban említett európai felügyeleti hatóságok székhelye Frankfurt.

A hatóságoknak az Európai Unió legfontosabb pénzügyi központjaiban lehetnek képviseletei.

1c. Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő lojális együttműködés elve szerint az ESFS részes felei bizalommal és egymást kölcsönösen tiszteletben tartva működnek együtt, biztosítva egymás között a megfelelő és megbízható információáramlást.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) „pénzügyi intézmény”:

a(z) …/2010/EU rendelet [EBA], a(z) …/2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) …/2010/EU rendelet [EIOPA] 1. cikkének (2) bekezdésében említett jogi szabályozás hatálya alá tartozó bármely vállalkozás, továbbá az Unióban működő valamennyi olyan vállalkozás vagy szervezet, amelynek pénzügyi tevékenységei rendszerszintű kockázatot jelenthetnek, akkor is, ha a lakossággal nem állnak közvetlen kapcsolatban;

b) „pénzügyi rendszer”: a pénzügyi intézményeket, a pénzügyi piacokat , termékeket és a piaci infrastruktúrákat foglalja magában ;

ba) „rendszerszintű kockázat” : a pénzügyi rendszer leállásának veszélye, amely jelentős negatív következményekkel járhat a belső piacra és a reálgazdaságra nézve; A rendszer szempontjából bizonyos mértékben valamennyi pénzügyi közvetítő, piac és infrastruktúra jelentős lehet.

3. cikk

Küldetés, célkitűzések és feladatok

1. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) az Unió pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért felel a pénzügyi rendszer fejleményeiből eredő, az EU pénzügyi stabilitását fenyegető rendszerszintű kockázatok kiszűréséhez vagy mérsékléséhez való hozzájárulás érdekében, figyelembe véve a makrogazdasági fejleményeket is, a széles körű pénzügyi zavarok időszakainak elkerülése és a belső piac zavartalan működéséhez való hozzájárulás céljából, ezáltal biztosítva a pénzügyi ágazat gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását .

2. A (1) bekezdésben meghatározott célok érdekében az ESRB az alábbi feladatokat látja el:

a) az összes olyan lényeges információ – beleértve azokat a jogszabályokat is, amelyek hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra, például a számviteli, átszervezési és felszámolási szabályokat – meghatározása és/vagy szükség szerint gyűjtése és elemzése ▐ az (1) bekezdésben meghatározott célok érdekében ;

b) a rendszerszintű kockázatok feltárása és rangsorolása;

c) figyelmeztetések kiadása és adott esetben nyilvánosságra hozatala , ha a rendszerszintű kockázatokat jelentősnek ítélik;

d) az azonosított kockázatokra vonatkozó korrekciós intézkedésekre irányuló ajánlások megtétele és adott esetben nyilvánosságra hozása ;

da) a Bizottságnak címzett, bizalmas figyelmeztetés kiadása, amennyiben az ESRB úgy ítéli meg, hogy a(z) …/2010/EU rendelet [ESMA], a(z) …/2010/EU rendelet [EIOPA] és a(z) …/2010/EU rendelet [EBA] 10. cikkében meghatározott vészhelyzet alakulhat ki. Annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, szükséges-e az európai felügyeleti hatóságoknak címzett, a vészhelyzet meghatározásáról szóló határozat elfogadása, az ESRB elemzi a helyzetet;

e) a figyelmeztetések és ajánlások betartásának nyomon követése,

f) szoros együttműködés az ESFS többi érintettjével , és – adott esetben – a feladatai ellátásához szükséges, a rendszerkockázatokkal kapcsolatos információk megosztása az európai felügyeleti hatóságokkal; az ESRB az európai felügyeleti hatóságokkal együttműködésben kidolgozza különösen azokat a mennyiségi és minőségi mutatókat (kockázati jelzőrendszert), amelyek alapján a határokon átnyúló, potenciálisan rendszerszintű kockázatot jelentő intézmények felügyeleti besorolást kapnak. E besorolást az egyes intézmények kockázati profiljában bekövetkezett lényegi változásoknak megfelelően rendszeresen felül kell vizsgálni. A felügyeleti besorolás döntő jelentőségű eleme azon döntéseknek, hogy a nehéz helyzetben lévő intézményt közvetlen felügyelet alá vonják vagy működésébe beavatkozzanak.

fa) adott esetben részvétel a Vegyes Bizottságban;

g) egyeztetés a makroprudenciális felügyelethez kapcsolódó kérdésekről a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, különösen a Nemzetközi Valutaalappal és a Pénzügyi Stabilitási Tanáccsal, valamint harmadik országok illetékes szerveivel;

h) egyéb kapcsolódó feladatok ellátása az uniós jogszabályokban meghatározottak szerint.

II. FEJEZET

SZERVEZET

4. cikk

Struktúra

1. Az ESRB igazgatótanácsból, irányítóbizottságból , titkárságból és tudományos tanácsadó bizottságból áll.

2. Az igazgatótanács hozza meg az ESRB-re bízott feladatok teljesítéséhez szükséges döntéseket.

3. Az irányítóbizottság az igazgatótanács üléseinek előkészítésével, a megvitatásra kerülő dokumentumok áttekintésével és az ESRB munkájának nyomon követésével támogatja az ESRB döntéshozatali folyamatait.

4. A titkárság felel az ESRB napi működéséért és a személyzeti kérdésekért. Az igazgatótanács elnökének irányítása alatt a […]/2010/EU tanácsi rendelettel [ESRB] összhangban magas szintű elemzési, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az ESRB-nek. Szakmai tanácsokat kérhet az európai felügyeleti hatóságoktól, a tagállami jegybankoktól és a tagállami felügyeletektől is .

5. A ▐ 12. cikkben említett tudományos tanácsadó bizottság ▐ tanácsotés segítséget nyújt az ESRB munkájához kapcsolódó kérdésekben.

5. cikk

Elnökség

1. Az ESRB elnöke az EKB elnöke .

1a. Az első alelnököt az EKB Általános Tanácsa tagjai közül az EKB Általános Tanácsa tagjai 5 éves ciklusra választják meg tekintettel az euróövezeten belüli és az azon kívüli tagállamok kiegyensúlyozott képviseletének szükségességére. Az elnök egyszer újraválasztható.

1b. A második alelnök a Vegyes Bizottságnak a …/2010/EU rendelet [EBA], a …/2010/EU rendelet [ESMA] és a …/2010/EU rendelet [EIOPA] [XX] cikke értelmében kinevezett elnöke;

1c. Az elnöknek és az alelnököknek az Európai Parlamentben nyilvános meghallgatáson kell számot adnia arról, hogy az e rendelet szerinti kötelezettségeiknek milyen módon kívánnak eleget tenni.

2. Az elnök elnököl az igazgatótanács és az irányítóbizottság ülésein.

3. Az elnök távollétében az alelnökök rangsor szerint elnökölnek az igazgatótanács és/vagy az irányítóbizottság ülésein.

4. Amennyiben az elnöknek vagy első alelnöknek megválasztott személynek az EKB Általános Tanácsában betöltött hivatala az öt év lejárta előtt megszűnik, illetve az elnök vagy az első alelnök bármilyen okból kifolyólag nem tudja ellátni feladatait, új elnököt vagy első alelnököt kell választani az (1a) bekezdéssel összhangban.

5. Az ESRB-t kifelé az elnök képviseli.

6. cikk

Igazgatótanács

1. Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai:

a) az EKB elnöke és alelnöke;

b) a tagállami jegybankok elnökei;

c) az Európai Bizottság egy tagja;

d) az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke;

e) az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke;

f) az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke;

fa) hat független személy, akiket a vegyes bizottság javaslata alapján az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai jelölnek ki; a jelöltek nem lehetnek az európai felügyeleti hatóságok tagjai, és őket általános szakértelmük, illetve tudományos területen vagy más szektorban – különösen a kis- és középvállalkozásokban, szakszervezetekben vagy pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként vagy fogyasztóiként – meglévő különböző hátterük alapján kell kiválasztani; jelölésekor a Vegyes Bizottságnak jeleznie kell, hogy mely személyeket jelöli az irányítóbizottságba is; a kijelölt személyek feladataik ellátása során egyetlen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól, jogalanytól vagy magánszemélytől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat; tartózkodnak a kötelezettségeikkel vagy a feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen cselekedetektől.

2. Az igazgatótanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai:

a) e cikk (3) bekezdésével összhangban az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy-egy magas szintű képviselője;

b) a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) elnöke.

3. Ami a tagállami felügyeleti hatóságok képviseletét illeti, a magas szintű képviselők a megvitatandó napirendi ponttól függően cserélődnek, kivéve, ha a tagállami felügyeleti hatóságok egy közös képviselőről állapodtak meg .

4. Az igazgatótanács eljárási szabályzatát az ESRB állapítja meg.

7. cikk

Pártatlanság

1. Az igazgatótanács vagy az irányítóbizottság tevékenységeiben való részvétel vagy az ESRB-hez kapcsolódó egyéb tevékenység végzése során az ESRB tagjai feladataikat pártatlanul és kizárólag az Európai Unió egészének érdekében végzik. Nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat a tagállamoktól, az Unió intézményeitől, sem más állami vagy magánszervezettől .

1a. Az igazgatótanács azon tagjai, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai, függetlenül látják el feladataikat.

2. Sem a tagállamok, sem az európai uniós intézmények, sem pedig más állami vagy magánszervezet nem befolyásolhatják az ESRB tagjait az ESRB-vel kapcsolatos feladataik ellátása kapcsán.

8. cikk

Hivatali titoktartás

1. Az ESRB igazgatótanácsának tagjai és az ESRB-nek vagy az ESRB-vel kapcsolatos munkát végző vagy végzett személyek (ideértve a központi bankok, a tudományos tanácsadó bizottság, az európai felügyeleti hatóságok és az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok érintett munkavállalóit is) még feladataik megszűnését követően sem adhatnak ki a hivatali titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat.

2. Az ESRB tagjai az általuk megszerzett információkat csak feladataik ellátása idején és a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben használhatják fel.

3. A 16. cikk és a büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett személyek nem hozhatnak semmilyen, feladataik teljesítése közben kapott bizalmas információt semmilyen személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összesített adatok formájában történő közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.

4. Az egyes pénzügyi intézményekre vonatkozó információk ▐, illetve az olyan információk védelme érdekében, amelyekből az egyes pénzügyi intézmények azonosíthatók, az ESRB az európai felügyeleti hatóságokkal közösen az információk bizalmas kezelésére vonatkozó eljárásokról állapodik meg és ilyen eljárásokat hoz létre .

9. cikk

Az igazgatótanács ülései

1. Az igazgatótanács rendes plenáris üléseit az igazgatótanács elnöke hívja össze. Évente legalább négy ilyen ülést kell tartani. Az igazgatótanács rendkívüli ülését az igazgatótanács elnökének vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább egyharmadának a kezdeményezésére lehet összehívni.

2. Az igazgatótanács ülésein minden tagnak személyesen kell részt vennie, nem képviseltethetik magukat.

3. A (2) bekezdéstől eltérően, a részvételében hosszabb időtávon keresztül akadályoztatott tag helyettest jelölhet ki. Az akadályoztatott tagot olyan személy is helyettesítheti, akit az érintett intézményre vonatkozó szabályok szerint hivatalosan kijelöltek a képviselő ideiglenes helyettesítésére.

3a. Az igazgatótanács üléseire szükség esetén meg lehet hívni az egyéb kapcsolódó tevékenységeket ellátó nemzetközi intézmények magas szintű képviselőit.

3b. Az igazgatótanács üléseire szükség esetén, eseti jelleggel és a megvitatásra váró napirendi ponttól függően meg lehet hívni egy harmadik állam, különösen az Európai Gazdasági Térséghez vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó állam egy magas szintű képviselőjét.

4. Az üléseken elhangzottak titkosak.

10. cikk

Az igazgatótanács szavazási rendjei

1. Az igazgatótanács minden szavazati joggal rendelkező tagjának egy szavazata van.

2. A 18. cikk (1) bekezdésében foglalt szavazási eljárások sérelme nélkül, az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező, jelenlévő tagok egyszerű többségével dönt. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

3. Az igazgatótanács határozatképességéhez a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmadának részvétele szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen egyharmados részvétellel lehet döntést hozni. Az eljárási szabályzat rendelkezik a rendkívüli ülés összehívására alkalmazandó, megfelelő értesítésről.

3a. A (2) bekezdéstől eltérően, egy figyelmeztetés vagy ajánlás nyilvánosságra hozatalához a szavazatok kétharmados többségére van szükség.

11. cikk

Irányítóbizottság

1. Az irányítóbizottság tagjai:

a) az ESRB elnöke;

b) az ESRB első alelnöke;

ba) az EKB alelnöke;

c) az igazgatótanács négy további tagja, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai, tekintettel az euróövezethez tartozó és azon kívüli tagállamok kiegyensúlyozott képviseletének szükségességére . Az igazgatótanács azon tagjai választják maguk közül három évre, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai.

d) az Európai Bizottság egy tagja;

e) az Európai Felügyeleti Hatóság elnöke (Bankfelügyelet);

f) az Európai Felügyeleti Hatóság elnöke (Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) ;

g) az Európai ▐ Felügyeleti Hatóság elnöke ( Értékpapír-piaci felügyelet ); ▐

(ha) három személy a 6. cikk (1) bekezdés fa) pontjában említett hat független személy közül .

Amennyiben az irányítóbizottság valamely választott tagjának helye megüresedik, az igazgatótanács új tagot választ a megüresedett helyre.

2. Az irányítóbizottság üléseit az elnök hívja össze legalább negyedéves gyakorisággal, az igazgatótanács üléseit megelőzően. Az elnök eseti üléseket is összehívhat.

12. cikk

Tudományos tanácsadó bizottság

1. A tudományos tanácsadó bizottság tagjai:

a) az irányítóbizottság által javasolt, elismert szakértelemmel rendelkező és garantáltan független kilenc szakértő, akik széles körű szakmai tapasztalatot és képességeket tudnak felmutatni, és akik megbízatását az igazgatótanácsnak kell jóváhagynia négyéves időszakra, amely megújítható; a kijelölt személyek feladataik ellátása során egyetlen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól, jogalanytól vagy magánszemélytől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat; tartózkodnak a kötelezettségeikkel vagy a feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen fellépésektől; ▐

c) az Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) egy képviselője;

d) az Európai Felügyeleti Hatóság (Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) egy képviselője;

e) az Európai ▐ Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci felügyelet) egy képviselője;

f) a Bizottság két képviselője;

g) az Európai Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy képviselője. ▐

2. A tudományos tanácsadó bizottság elnökét az igazgatótanács nevezi ki az igazgatótanács elnökének javaslata alapján.

3. A bizottság a 4. cikk (5) bekezdésében említett feladatait az igazgatótanács elnökének kérésre végzi.

4. A tudományos tanácsadó bizottság munkáját az ESRB titkársága segíti, a titkárság vezetője részt vesz a bizottság ülésein.

4a. A tudományos tanácsadó bizottság szükség esetén az eljárás korai szakaszában nyílt és átlátható módon, ugyanakkor a titoktartási kötelezettséget figyelembe véve konzultációkat szervez az érintettekkel, többek között a piaci résztvevőkkel, fogyasztói testületekkel, tudományos szakértőkkel.

4b. A tudományos tanácsadó bizottság számára minden szükséges eszközt, különösen analitikai és IKT-eszközöket rendelkezésre bocsátanak, hogy feladatait sikeresen elvégezze.

13. cikk

Egyéb tanácsadók

Feladatai ellátása során az ESRB indokolt esetben kikéri a magán- vagy közszektor érdekelt feleinek, különösen pedig, de nem kizárólag az európai felügyeleti hatóságok tagjainak véleményét .

14. cikk

Hozzáférés a dokumentumokhoz

1. Az ESRB birtokában lévő dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) alkalmazandó.

2. E rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül az igazgatótanács elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat.

3. Az ESRB által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke szerint meghozott döntések tekintetében az EUMSz. 228., illetve 263. cikkében megállapított feltételek alapján az ombudsmannál panasszal, valamint a Bíróságnál keresettel lehet élni.

III. FEJEZET

FELADATOK

15. cikk

Információk gyűjtése és cseréje

1. A rendszerkockázatokkal kapcsolatos, a feladataik ellátásához szükséges információkról az ESRB tájékoztatja az európai felügyeleti hatóságokat.

2. Az európai felügyeleti hatóságok, a Központi Bankok Európai Rendszere, a Bizottság, a tagállami felügyeleti hatóságok és a tagállami statisztikai hatóságok szorosan együttműködnek az ESRB-vel, és az európai uniós jogszabályokkal összhangban biztosítanak számára minden olyan információt, amelyre szüksége van a feladatai teljesítéséhez.

3. A …/2010/EU rendelet [EBA], a …/2010/EU rendelet [ESMA] és a …/2010/EU rendelet [EIOPA] 21. cikkének (2) bekezdésétől függően az ESRB az európai felügyeleti hatóságoktól főszabályként összefoglaló vagy összegyűjtött formában kérhet információkat, amelyek alapján az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók. ▐

3a. Mielőtt e cikkel összhangban adatokat kérne, az ESRB először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a központi bankok európai rendszere által előállított, terjesztett és továbbfejlesztett létező statisztikákat.

3b. Amennyiben a kért adatok nem állnak az érintett hatóságok rendelkezésére vagy azokat nem közlik időben, az ESRB a központi bankok európai rendszerétől, a tagállami felügyeleti hatóságoktól vagy a tagállami statisztikai hatóságoktól is kérheti az adatokat. Amennyiben az adatok nem állnak az említett hatóságok rendelkezésére, az ESRB az érintett tagállamtól is kérheti azokat.

3c. Amennyiben az ESRB nem összefoglaló vagy összegyűjtött formájú információkat kér, az indokolással ellátott kérelemnek magyarázattal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy az egyes pénzügyi intézetekkel kapcsolatos információkat miért ítéli szisztematikus jelentőségűnek és szükségesnek, tekintettel az uralkodó piaci helyzetre.

▐

5. Minden egyes, nem összefoglaló vagy összegyűjtött formájú információkra irányuló kérést megelőzően az ESRB alapos konzultációt folytat az érintett európai felügyeleti hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy a kérés indokolt és arányos legyen. Amennyiben az illetékes európai felügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelem nem indokolt és arányos, haladéktalanul visszaküldi a kérelmet az ESRB-nek, és további indokolást kér. Azt követően, hogy az ESRB az érintett európai felügyeleti hatóság számára elkészítette a további indokolást, a kért információkat a kérelem címzettje megküldi az ESRB-nek, feltéve hogy a címzett jogszerűen hozzáférhet az érintett adatokhoz.

16. cikk

Figyelmeztetések és ajánlások

1. A 3. cikk (1) bekezdésében szereplő célkitűzés elérését veszélyeztető jelentős kockázatok felmerülésekor az ESRB figyelmeztetéseket, illetve indokolt esetben a korrekcióra irányuló ajánlásokat ad ki.

2. Az ESRB által a 3. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával összhangban kiadott figyelmeztetés és ajánlás általános vagy egyedi jellegű, címzettje lehet a Közösség egésze, egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság. Amennyiben a figyelmeztetés vagy ajánlás címzettje egy vagy több felügyeleti hatóság, az érintett tagállamot erről értesítik. Az ajánlások pontos ütemezést is adnak a válaszlépések megtételére. A kapcsolódó uniós szabályozással kapcsolatban a Bizottság is lehet az ajánlások címezettje.

3. A figyelmeztetéseket és ajánlásokat az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a (2) bekezdésnek megfelelő címzettekhez is el kell juttatni, és amennyiben egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság a címzett , a figyelmeztetéseket és az ajánlásokat el kell juttatni az európai felügyeleti hatóságokhoz is.

4. Az európai gazdaságban rejlő kockázatokkal kapcsolatos tudatosság fokozása és e kockázatok kiemelt kezelése érdekében az ESRB az ESFS-szel szorosan együttműködve színkódrendszert dolgoz ki a különböző kockázati szinteknek megfelelő helyzetek számára.

Az ESRB e besorolások kritériumainak kidolgozása után figyelmeztetéseiben és ajánlásaiban – ha szükséges – eseti jelleggel jelzi, hogy az adott kockázat mely kategóriába tartozik.

16a. cikk

Fellépés vészhelyzetekben

Olyan kedvezőtlen fejlemények esetében, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzpiacok rendes működését és integritását vagy az Európai Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását, az ESRB figyelmeztetést adhat ki.

A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az ESRB, egy hatóság, az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére – egy hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását. A Bizottság megfelelő időközönként, de legalább havonta egyszer felülvizsgálja ezt a határozatot, és amint lehet, bejelenti a vészhelyzet megszűnését.

Amennyiben a Bizottság vészhelyzet fennállását állapítja meg, arról megfelelő módon és késedelem nélkül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

17. cikk

Az ESRB ajánlásainak nyomon követése

1. Amennyiben a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett ajánlások címzettje egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság, a címzettek tájékoztatják az ESRB-t arról, hogy milyen válaszintézkedéseket hoztak az ajánlás nyomán, illetve magyarázatot adnak arra, hogy miért nem tettek intézkedést. Az Európai Parlamentet , a Tanácsot és indokolt esetben az európai felügyeleti hatóságokat is tájékoztatni kell.

2. Amennyiben az ESRB úgy ítéli meg, hogy valamely ajánlásának egyik címzettje nem vagy nem megfelelően tartotta be az ajánlást, illetve a címzett mindezt nem indokolta meg , erről tájékoztatja az Európai Parlamentet , a Tanácsot, a Bizottságot és adott esetben az érintett európai felügyeleti hatóságokat.

2a. Amennyiben az ESRB a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően határozatot hozott, az Európai Parlament adott esetben a címzettet az illetékes bizottságával folytatandó eszmecserére hívhatja. Ez az ESRB jelenlétében folytatott eszmecsere kifejezetten akkor bír jelentőséggel, amikor egy nemzeti határozat egy vagy több tagállamra is hatást gyakorolhat (spill over effect).

18. cikk

Nyilvánosságra hozott figyelmeztetések és ajánlások

1. Az ESRB igazgatótanácsa eseti alapon dönt arról, hogy egy-egy figyelmeztetést vagy ajánlást nyilvánosságra kell-e hozni. A 10. cikk (2) bekezdésétől eltérően, egy figyelmeztetés vagy ajánlás nyilvánosságra hozatalához a szavazatok kétharmados minősített többségére van szükség. A 10. cikk (3) bekezdése ellenére az e bekezdés értelmében hozott határozatok esetében a határozatképességhez kétharmados részvétel szükséges.

2. Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nyilvánosságra hoz, a címzett(ek)et erről előre tájékoztatni kell.

2a. Az ESRB által kiadott figyelmeztetések és ajánlások címzettjei számára biztosítani kell a jogot, hogy véleményüket és érveiket, valamint az ESRB által kiadott figyelmeztetésekre és ajánlásokra adott választ nyilvánosságra hozzák.

3. Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nem hoz nyilvánosságra, a címzettek és adott esetben a Tanács, valamint az európai felügyeleti hatóságok mindent megtesznek a figyelmeztetés vagy ajánlás bizalmas jellegének megőrzése érdekében. ▐

3a. Az igazgatótanács által az egy-egy figyelmeztetés vagy ajánlás kiadása előtt végzett elemzés alapjául szolgáló adatokat megfelelő, névtelen formában nyilvánosságra hozzák. Bizalmas figyelmezetések esetében az információkat csak bizonyos idő elteltével teszik hozzáférhetővé, erről az ESRB eljárási szabályzata rendelkezik.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Elszámoltathatóság és jelentéstételi kötelezettségek

1. Az ESRB elnökét évente legalább egyszer, de kiterjedt pénzügyi zavarok esetén ennél gyakrabban meghívják az Európai Parlamentben az ESRB az Európai Parlament és a Tanács számára készített éves jelentésének közzétételekor megrendezett éves meghallgatásra. E meghallgatásokra más kontextusban kerül sor, mint az Európai Parlament és az Európai Központi Bank elnöke közötti monetáris párbeszédre .

1a. Az e cikkben említett jelentés tartalmazza azokat az információkat, amelyekről a 18. cikkel összhangban az ESRB igazgatótanácsa úgy határoz, hogy nyilvánosságra kell hozni. E jelentéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

2. A Tanács vagy a Bizottság kérésére az ESRB egyes kérdéseket külön megvizsgál.

2a. Az Európai Parlament felkérheti az ESRB elnökét és az irányítóbizottság más tagjait, hogy vegyenek részt az Európai Parlament illetékes bizottságai meghallgatásain.

20. cikk

Felülvizsgálati záradék

…-ra/re (15) a Bizottság által készített jelentés alapján, az EKB véleményének megismerése után az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálja a rendeletet és megállapítja, hogy szükséges-e az ESRB céljainak és szervezetének felülvizsgálata.

A jelentés különösen azt értékeli, hogy:

a) helyénvaló-e az ESFS felépítésének egyszerűsítése és erősítése a makro- és a mikroszint, valamint az európai felügyeleti hatóságok közötti koherencia fokozása érdekében;

b) indokolt-e az európai felügyeleti hatóságok szabályozási hatáskörének növelése;

c) az ESFS fejlődése összhangban áll-e az e területen tapasztalható globális fejlődéssel;

d) elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással;

e) a közzétételi követelmények vonatkozásában megfelelő-e az elszámoltathatóság és átláthatóság?

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.