TOURISM

[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.3.29.

COM(2010)117 végleges

2010/0063 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS .../…./E U RENDELETE

AZ IDEGENFORGALOMRA VONATKOZÓ EURÓPAI STATISZTIKÁKRÓL

(EGT-vonatkozású szöveg)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat okai és céljai Az idegenforgalom jelentősége Európa gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődése szempontjából általánosan elismert. Az idegenforgalomra vonatkozó statisztikai információgyűjtésről szóló, 1995. november 23-i 95/57/EK tanácsi irányelv[1] idegenforgalmi statisztikákkal kapcsolatos, uniós szintű információs rendszer létrehozását írta elő. Az irányelv hozzájárult a nemzeti adatgyűjtési rendszerek létrehozásához, amelyek a szálláshelyek kapacitásáról és kihasználtságáról üzleti szempontból, az idegenforgalmi keresletről pedig a látogató szempontjából tartalmaznak adatokat. Az Európai Unióban jelenleg elérhető idegenforgalmi tárgyú statisztikák az irányelv nélkül nem jöhettek volna létre. Az irányelv sikere ellenére mind az adatfelhasználók, mind az adatszolgáltatók kiemelték, hogy naprakésszé kell tenni a jogszabályt. Egyrészt az irányelv hatálybalépése óta gyorsan változó idegenforgalmi piac új, illetve különböző felhasználói igények kialakulásával járt, ami a módosított változók és bontások, továbbá az időszerűbb adatok szintjén jelentkezik. Másrészt pedig még mindig van mit tenni a keretrendszer összehasonlíthatósága és teljessége érdekében a változók és fogalmak további harmonizációja által. Ennek egyik velejárója az lesz, hogy a turisztikai szatellitszámlák (Tourism Satellite Accounts – TSA) összeállításához valószínűleg több alapvető idegenforgalmi statisztika áll majd rendelkezésre. |

120 | Háttér-információk A javaslat célja, hogy naprakésszé tegye és optimalizálja az idegenforgalommal kapcsolatos európai statisztikák meglévő keretrendszerét, vagyis a 95/57/EK tanácsi irányelvet. Az elmúlt évtizedben az idegenforgalmi statisztikák jogi alapját illetően a bizottsági közlemények és európai parlamenti állásfoglalások sürgették a változást. Mióta az irányelv hatályba lépett, mind az idegenforgalmi ágazat, mind az idegenforgalmi kereslet jelentős változásokon ment keresztül. Összhangban azzal a követelménnyel, hogy a hivatalos statisztikáknak relevánsnak kell lenniük, azaz a tényleges és lehetséges felhasználói igényeknek meg kell felelniük, a javaslat felülvizsgálja az olyan változókat, mint az idegenforgalomra fordított kiadások, és figyelembe veszi azokat az új keletű jelenségeket is, mint a négy vendégéjszakánál rövidebb utak növekvő száma vagy az internet használata utazásfoglalás céljára. A javaslat a kínálati oldal szempontjából a megváltozott felhasználói igényekre is reagál, pl. a szobakihasználtságra vonatkozó adatokkal. A javaslat ezenfelül az adattovábbításra előírt határidőket is aktualizálja. A javaslat tovább harmonizálja a használt változókat és fogalmakat, és nagy mértékben javít az idegenforgalmi statisztikák teljességén is, például azáltal, hogy a statisztikákat az összes bérelt szálláshelyre kiterjeszti, és az egynapos utakat tévő látogatókról és a nyaralónak nem minősülő látogatókról szóló statisztikákat is magában foglalja, amelyekre igen nagy a kereslet. Ezenkívül a javaslat figyelembe veszi azt is, hogy egyensúlyt kell teremteni egyrészt a felhasználói igények, másrészt a válaszadókra és a nemzeti statisztikai intézetekre nehezedő terhek között. Az új változók és bontások bevezetését ellensúlyozza az irányelv néhány eddigi előírásának eltörlése. A kiegészítő előírások – főként a vállalkozásoktól származó információk – szintje az általános terhelést hivatott viszonylag stabil szinten tartani. A háztartásoktól vagy turistáktól begyűjtendő információkat illetően a javaslat az adatgyűjtési hatékonyság és a válaszadói teher nyomon követésére váltakozó kérdéseket vezet be azon változók tekintetében, amelyek feltehetően strukturálisabb jellegűek, valamint a turistautakról szóló statisztikák céljára mikroadatok továbbítását írja elő. Ennek az a célja, hogy a nemzeti adatgyűjtők közösen használhassák az idegenforgalmi statisztikák harmonizált összeállításán alapuló tükörstatisztikákat, valamint a továbbított adatok terén használt fogalmak, meghatározások, és adatszolgáltatási formátumok egyre inkább közelítsenek egymáshoz. Ha lehetetlennek bizonyulna a jogi keretrendszer aktualizálása, megeshet, hogy az idegenforgalomról szóló európai statisztikák veszítenek relevanciájukból, és az idegenforgalomhoz kapcsolódó politikai területeken ellehetetlenülhet a megalapozott döntéshozatal. |

130 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Mivel ez a javaslat arra irányul, hogy aktualizálja a meglévő rendelkezéseket, és hozzáigazítsa azokat az újonnan keletkezett igényekhez, a meglévő jogi alapot – azaz a 95/57/EK tanácsi irányelvet – hatályon kívül kell helyezni. |

140 | Összhang az EU egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az Európai Tanács 2007. december 14-i elnökségi következtetéseiben kiemelte az idegenforgalom döntő szerepét az Európai Unióban a növekedés serkentésében és a munkahelyteremtésben. Az idegenforgalom növekvő fontossága, valamint az egyéb politikai területekre gyakorolt hatása, kezdve a regionális politikánál, a vidéki gazdaságok diverzifikációján, a tengerpolitikán, a foglalkoztatáson, a fenntarthatóságon és a versenyképességen át egészen a szociálpolitikáig és a társadalmi befogadásig („mindenki számára elérhető turizmus”), a statisztikai rendszer kiigazítását teszi szükségessé. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

211 | A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre 2004 és 2009 között az Európai Statisztikai Rendszer keretén belül intenzív műszaki konzultáció folyt az adatszolgáltatókkal az egyes munkacsoportokban. A nemzeti adatszolgáltatók számos alkalommal felkérést kaptak, hogy vonják be az adott tagállam szerinti érintett feleket a megbeszélésekbe. Konzultációt folytattak ezenkívül a Bizottságon belül (ENTR, AGRI, MARE, REGIO, SANCO, ENV, EAC, TREN és EMPL főigazgatóság) és az ágazat képviselőivel is. |

212 | Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése E javaslat a valamennyi érdekelt fél között zajló, átfogó tárgyalások eredményeként jött létre; figyelembe veszi a prioritást élvező, új felhasználói igényeket, valamint ellensúlyozza a következtükben esetleg felmerülő további adatgyűjtési és adat-összeállítási terhet. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Érintett tudományterületek/szakterületek Az Eurostat Főigazgatóság idegenforgalmi statisztikákkal foglalkozó munkacsoportjában részt vevő nemzeti képviselők olyan szakértők, akik ismerik a hatályos jogszabályokat, valamint az idegenforgalmi statisztikák gyűjtésének és összeállításának nemzeti rendszereit. A Bizottság releváns szervezeti egységeinél dolgozó idegenforgalmi szakembereket, illetve az idegenforgalomhoz kapcsolódó politikai elemzőket is bevonták a konzultációba. |

222 | Alkalmazott módszerek 2004 és 2008 között az Eurostat javaslatait munkacsoportokban vitatták meg, amelyeken a nemzeti statisztikai intézetek vagy a nemzeti idegenforgalmi hatóságok kutatási osztályainak képviselői is részt vettek, csakúgy mint a Bizottság egyéb szervezeti egységei és a külső érdekelt felek. Ezeket a javaslatokat aztán bemutatták a plenáris munkacsoportnak, ahol azokat ismét megvitatták. Az Eurostat ezenkívül 2007 első felében kétoldalú egyeztetéseket is folytatott a Bizottság azon egyéb szervezeti egységeivel, amelyek az idegenforgalomban érintettek lehetnek. |

223 | A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők Nemzeti statisztikai intézetek, nemzeti idegenforgalmi hatóságok, a Bizottság szervezeti egységei, ágazati képviselők (pl. HOTREC, EFFAT). |

2249 | A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan komoly kockázat meglétéről nem tettek említést. A szakértők köreiben általános volt az egyetértés arról, hogy az idegenforgalmi statisztikák jogi alapját naprakésszé kell tenni. |

225 | A számos értekezleten és konzultációs körön kapott szakértői javaslatok nyomán kiegyensúlyozott javaslat született, amely – például a tengerpolitika terén vagy az idegenforgalom társadalmi dimenzióját tekintve – kielégíti a felhasználói igényeket, de emellett szem előtt tartja az adatgyűjtés hatékonyságát is, hogy a válaszadók járulékos terhét a lehető legkisebbre csökkentse. |

226 | A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A munkacsoportok értekezleteivel kapcsolatos dokumentumok és az értekezletekről készült jegyzőkönyvek elérhetők a CIRCA-n keresztül. |

230 | A hatások és következmények elemzése 1. lehetőség (alapeset, vagyis nincs új uniós intézkedés). Ha az Európai Unió nem hozna új intézkedést, Európa-szerte gyengülne az idegenforgalmi statisztikák összehasonlíthatósága és harmonizációja, és egy olyan helyzetben, amikor az idegenforgalom nagyrészt EU-n belüli idegenforgalomból áll, nem lehetne teljesen kimeríteni a partnerországok által közös fogalmak és adatszolgáltatási formátumok alapján gyűjtött statisztikák hatékony használatának lehetőségét. Ha nem harmonizálják a hivatalos forrásból származó idegenforgalmi statisztikákat, vagy azok az adatszolgáltatás önkéntes jellege miatt vagy hiányosak, vagy egyáltalán nincsenek, kereskedelmi forrásokhoz kell folyamodni. Következésképp az adatok minősége csorbát szenvedhet, a fent említett döntéshozatali területeken való hatékony használatuk pedig veszélybe kerülhet. 2. lehetőség (uniós intézkedés a javaslat alapján). Az európai statisztikák javasolt keretrendszere nyomán az adatok összehasonlíthatóbbá, ezáltal pedig mind az európai, mind a nemzeti szintű felhasználók számára relevánsabbá válnak. Ezenkívül a közös fogalmak és adatszolgáltatási formátumok segíthetnek az idegenforgalmi statisztikák összegyűjtésének és használatának hatékonyabbá tételében, például azáltal, hogy ugyanarról az utazásról nem gyűjtenek adatokat a lakóhely szerinti országban és a felkeresett tagállamban is. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedés összefoglalása E rendelet célja, hogy az idegenforgalomra vonatkozó európai statisztikák rendszeres előállításának közös keretrendszert teremtsen, az idegenforgalmi keresletre és kínálatra vonatkozó, harmonizált európai statisztikáknak a tagállamok általi összegyűjtése, összeállítása, feldolgozása és továbbítása útján. |

310 | Jogalap Az európai statisztikák jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke. Ez a cikk az európai statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmazza meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. |

320 | A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |

321 | Az összehasonlíthatóság valamennyi statisztikai adat esetében központi minőségügyi kérdés. Világos európai keretrendszer nélkül, azaz közös statisztikai fogalmakat, adatszolgáltatási formátumokat és minőségi előírásokat meghatározó európai jogszabályozás nélkül az összehasonlíthatóságot nem tudják a tagállamok kellő mértékben megvalósítani. E célból 1995 óta létezik idegenforgalmi statisztikákra vonatkozó európai jogszabály. A felhasználók és az adatszolgáltatók most azonban a jogszabály naprakésszé tételét kérték. |

323 | Ha csak a tagállamok lépnének fel e téren, az a következő okból érintené hátrányosan a tagállami érdekeket: Mivel az idegenforgalom – belföldi összetevője mellett – a beutazó és kiutazó idegenforgalom formájában jelentős nemzetközi dimenzióval is rendelkezik, a tagállamok idegenforgalmi hatóságai azt akarják, hogy nemzetközileg összehasonlítható statisztikai információk álljanak a rendelkezésükre. A közös uniós keretrendszer használatával gyűjtött és összeállított statisztikák nélkül az idegenforgalmi statisztikák (nemzeti) rendszerei kevésbé lennének relevánsak és hatékonyak. A közös fogalmakat és adatszolgáltatási formátumokat használó közös keretrendszer hiánya ezenkívül veszélyeztetné, illetve megakadályozná a tükörstatisztikák megosztásának lehetőségét. |

A javaslat célkitűzései uniós szintű fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg jobban: |

324 | A javaslat céljait uniós jogi aktus alapján könnyebben meg lehet valósítani az Európai Unió szintjén, hiszen kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk szükséges harmonizációját uniós szinten koordinálni; míg az idegenforgalomra vonatkozó adatok gyűjtését, illetve az összehasonlítható idegenforgalmi statisztikák összeállítását a tagállamok is meg tudják szervezni. Az Európai Unió ezért az EUSz. 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. |

325 | Ami a statisztikák minőségi mutatóinak használatát illeti, melyek azt bizonyítják, hogy a célt uniós szinten jobban meg lehet valósítani, megjegyzendő, hogy mivel a javaslat harmonizált európai idegenforgalmi statisztikák összeállítására irányul, azt csak uniós szinten lehet megvalósítani. A javaslat nyomán az adatok összehasonlíthatóbbak, és így relevánsabbak is lesznek. |

327 | A releváns, időszerű, összehasonlítható és koherens európai statisztikák érdekében a javaslat arra törekszik, hogy harmonizálja a fogalmakat, a statisztikák tárgyát, a kért információk jellemzőit, a lefedettséget, a minőségi kritériumokat, valamint az adatszolgáltatásra szabott határidőket és az adatszolgáltatás eredményeit. Az adatgyűjtés mikéntjéről azonban a tagállamok döntenek, mivel a nemzeti adatgyűjtők vannak leginkább abban a helyzetben, hogy meg tudják ítélni, melyek a legmegfelelőbb módszerek és adatforrások. Ezért a módszertani normák terén az uniós kezdeményezés az ajánlott útmutatóknak a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben történő kidolgozására korlátozódik. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

331 | Az arányosság elvével összhangban a rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl azon. Nem írja elő az egyes tagállamok számára az adatgyűjtési mechanizmusokat, csupán a továbbítandó adatokat határozza meg a harmonizált struktúra és ütemezés biztosítása érdekében. |

332 | Az adattovábbítás csökkentett gyakorisága néhány esetben, valamint a felméréseken kívüli források (pl. közigazgatási források vagy megfelelő statisztikai becslési technikák) szélesebb körű használatának lehetősége a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a gazdasági szereplők és a polgárok anyagi és adminisztratív terheit hivatott enyhíteni. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

341 | Javasolt aktus: rendelet. |

342 | Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A megfelelő eszköz kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információszükséglet miatt az európai statisztikák alapjogszabályként irányelvek helyett egyre inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet azért élvez előnyt, mivel az Európai Unió egészére nézve állapítja meg ugyanazt a szabályt, és nem hagy teret a tagállamoknak arra, hogy ne teljes körűen, vagy csupán részleteiben alkalmazzák a jogszabályt. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésre. Ezzel ellentétben az irányelvek célja a nemzeti jogszabályok összehangolása. Az irányelvek célkitűzéseiket tekintve kötelezők a tagállamokra nézve, ugyanakkor a nemzeti hatóságoknak lehetőségük nyílik arra, hogy kiválasszák a célkitűzés megvalósításának legmegfelelőbb módját. Emellett ezeket át is kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más, 1997 óta elfogadott, statisztikai jogi aktusokkal is. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

409 | Magának a javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. Az Európai Unió költségvetésében szereplő idevágó előirányzatok függvényében azonban a tagállamok – e javaslat 3. cikkének (3) bekezdésében említett jövőbeli lehetséges ad hoc modulokkal kapcsolatban – a Bizottságtól pénzügyi hozzájárulást kaphatnak, a költségvetési rendeletnek a támogatásokra vonatkozó rendelkezései szerint elszámolható költségek legfeljebb 70 %-a erejéig. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

510 | Egyszerűsítés |

511 | A javaslat eredményeképpen mind a hatóságokra (uniós vagy tagállami szinten), mind a magánfelekre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsödnek. |

513 | A kínálat oldalára vonatkozó, régiók szerinti bontás részletességének csökkentése, a statisztikák tárgykörének az idegenforgalmi szálláshelyek mérete szerinti szűkítésének lehetősége, valamint a kereslet oldalára vonatkozó statisztikák tekintetében a negyedévenkénti adatok továbbításának eltörlése egyszerűsíteni fogja az Európai Unió és a nemzeti hatóságok munkáját. |

514 | A lehetőség, mely szerint az adatgyűjtés tárgykörét az idegenforgalmi szálláshelyek kapacitására és kihasználtságára lehet szűkíteni, enyhíteni fogja a válaszadók, különösen a mikrovállalkozások terheit. Azzal, hogy a tagállamok a szükséges adatokat több forrás (felmérések, közigazgatási adatok vagy becslések) felhasználásával állíthatják elő, a Bizottság arra törekszik, hogy enyhítse a válaszadók – a vállalatok, csakúgy mint a háztartások – terheit. |

520 | Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása a meglévő jogszabály hatályon kívül helyezését eredményezi. |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus érinti az EGT-t, ezért a teljes EGT-ben hatályosnak kell lennie. |

2010/0063 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…./ EU RENDELETE

AZ IDEGENFORGALOMRA VONATKOZÓ EURÓPAI STATISZTIKÁKRÓL

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek történő továbbítása után,

az európai statisztikai rendszer bizottsága véleményének kikérése után,

a rendes jogalkotási eljárással összhangban,

mivel:

1. Az Európai Tanács 2007. december 14-i elnökségi következtetéseiben kiemelte, hogy az idegenforgalom milyen döntő szerepet játszik az Európai Unióban a növekedés serkentésében és a munkahelyteremtésben, valamint felszólította a Bizottságot, a tagállamokat, a gazdasági ágazatot és az egyéb érdekelt feleket, hogy fogjanak össze a fenntartható és versenyképes európai idegenforgalom menetrendjének időben történő végrehajtása érdekében.

2. A tagállamok gazdaságában fontos szerepet betöltő, az idegenforgalmi tevékenységek révén nagy foglalkoztatási potenciált magában rejtő uniós idegenforgalmi ágazat versenyképességének bármilyen felméréséhez az idegenforgalom alapos ismeretére van szükség, mind volumene, jellemzői, a turisták profilja, valamint az idegenforgalomra fordított kiadások tekintetében.

3. Ahhoz, hogy felmérjük a keresletnek az idegenforgalmi szálláshelyek befogadóképességére gyakorolt szezonális befolyását, és segítsük az állami hatóságokat és a gazdasági szereplőket abban, hogy megfelelőbb stratégiákat és politikát dolgozzanak ki az üdülések szezonális eloszlásának és az idegenforgalmi tevékenységeknek a fejlesztésére, havi adatokra van szükség.

4. Az idegenforgalmi ágazatban tevékenykedő európai vállalkozások többsége kis- vagy középvállalkozás (kkv); stratégiai jelentőségük az európai idegenforgalomban nem csupán gazdasági értékükre és jelentős munkahelyteremtő potenciáljukra korlátozódik. Ezek a vállalkozások – az európai régiókra oly jellemző vendégszeretet és helyi identitás értékének megőrzése által – egyben a helyi közösségek stabilitását és jólétét is megalapozzák. Tekintettel e vállalatok méretére figyelembe kell venni a kkv-kra nehezedő potenciális adminisztratív terheket, és küszöbrendszert kell bevezetni annak érdekében, hogy a felhasználók igényeit úgy lehessen kielégíteni, hogy mindeközben csökkenjen a statisztikai adatok szolgáltatóira, elsősorban a kkv-kre nehezedő válaszadási teher.

5. Az idegenforgalomra vonatkozó statisztikai információgyűjtésről szóló, 1995. november 23-i 95/57/EK tanácsi irányelv[2] hatálybalépése óta a turisztikai magatartásban tapasztalható változások, csakúgy mint a rövid és az egynapos utak fokozott jelentősége, amelyek számos országban vagy régióban az idegenforgalomból származó bevételek jelentős részét teszik ki, továbbá a nem bérelt szálláshelyek vagy kisebb létesítményekben elérhető szálláshelyek növekvő fontossága, valamint az internetnek a turisták foglalási szokásaira és az idegenforgalmi ágazatra gyakorolt egyre fokozódó hatása azzal jár, hogy az idegenforgalmi statisztikáknak igazodniuk kell az új fejleményekhez.

6. Annak érdekében, hogy az idegenforgalom európai gazdaságokban kifejtett makroökonómiai jelentőségét a turisztikai szatellitszámlák nemzetközileg elfogadott rendszere alapján fel lehessen mérni, javítani kell az ilyen adatgyűjtés – valamint amennyiben azt a Bizottság szükségesnek ítéli meg, a turisztikai szatellitszámlák céljára harmonizált táblázatok továbbításáról szóló jogalkotási javaslat előkészítésének – alapját képező, alapvető idegenforgalmi statisztikák elérhetőségén, teljességén és átfogó jellegén, ami a jelenleg a 95/57/EK irányelvben meghatározott jogi előírások naprakésszé tételét teszi szükségessé.

7. Az idegenforgalmi ágazat fontos, gazdasági és társadalmi jelentőségű kérdéseinek – kiváltképp a speciális kutatást igénylő új kérdések – elemzéséhez a Bizottságnak mikroadatokra van szüksége. Az európai idegenforgalom elsősorban Európán belülre irányul, ami annyit tesz, hogy a kiutazó idegenforgalom iránti keresletre vonatkozó, harmonizált európai statisztikákból származó mikroadatok egyben „tehermentes” statisztikai forrást jelentenek az úti célt képező tagállam számára a beutazó idegenforgalom iránti kereslet terén, és ezáltal elkerülhető a turistaforgalom figyelemmel kísérésének megkettőzése.

8. Az elismert uniós keretrendszer segíthet megbízható, részletes és összehasonlítható adatokat biztosítani, amelyek viszont lehetővé teszik az idegenforgalmi kereslet és kínálat szerkezetének és alakulásának megfelelő figyelemmel kísérését. A statisztikai és metaadatok módszertana, fogalmai és programjai tekintetében elengedhetetlen a kellő mértékű összehasonlíthatóság uniós szinten.

9. Az e rendelet referenciakeretét képező, az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009 tanácsi rendelet[3] szerint a statisztikák gyűjtése a következő normáknak kell, hogy megfeleljen: pártatlanság, átláthatóság, megbízhatóság, tárgyszerűség, tudományos függetlenség, költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése.

10. Az európai statisztikák e rendelet értelmében történő készítése és közzététele során a nemzeti és uniós statisztikai hatóságok a statisztikai programbizottság által 2005. február 24-én elfogadott európai statisztikai magatartási szabályzatnak megfelelően járnak el, melyet csatoltak a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló bizottsági ajánláshoz[4].

11. Mivel az idegenforgalomra vonatkozó, összehasonlítható és átfogó európai statisztikák gyűjtését és készítését a tagállamok nem képesek a közös statisztikai jellemzők és minőségi követelmények, valamint a módszertani átláthatóság hiánya miatt megfelelő módon megvalósítani, de a közös statisztikai keretrendszernek köszönhetően mindez hatékonyabban valósítható meg uniós szinten, ezért az Európai Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

12. Az idegenforgalmi ágazatban, valamint a Bizottság és az európai idegenforgalmi statisztikák egyéb felhasználói által megkövetelt információk típusában tapasztalható változások fényében a 95/57/EK irányelv rendelkezései már nem töltik be céljukat. Mivel a vonatkozó jogszabályokat aktualizálni kell, a 95/57/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

13. A közös normák használatának és összehasonlítható statisztikák előállításának biztosítására a rendelet a megfelelő eszköz.

14. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[5] összhangban fogadják el.

15. Hatásköröket kell a Bizottságra ruházni, hogy a fogalommeghatározások, a statisztikák tárgya, a kért információk jellemzői, a megfigyelés tárgya és az adattovábbítási határidők kiigazítása céljából az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet közös keretrendszert hoz létre az idegenforgalomra vonatkozó európai statisztikák rendszeres előállításához.

E célból az idegenforgalmi keresletre és kínálatra vonatkozó, harmonizált statisztikai adatokat a tagállamok gyűjtik, összeállítják, feldolgozzák és továbbítják.

2. cikk

Fogalommeghatározások

16. E rendelet alkalmazásában:

17. „referencia-időszak”: az az időszak, amelyre az adatok vonatkoznak;

18. „referenciaév”: egy naptári évnek megfelelő referencia-időszak;

19. „NACE Rev.2”: az európai unióbeli gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[6] meghatározott, közös statisztikai osztályozása;

20. „NUTS”: a területi egységeknek az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[7] meghatározott, közös statisztikai osztályozása európai unióbeli regionális statisztikák előállítása céljából;

21. „idegenforgalom”: a szokásos környezetükön kívül eső fő úti célra kevesebb mint egy évre utazó látogatók tevékenysége, bármilyen fő célból (üzleti tevékenység, szabadidős tevékenység vagy egyéb személyes cél), anélkül hogy a meglátogatott helyen rezidens valamely jogalany foglalkoztatná a látogatót; a fogalom mind az egynapos utakra, mind a vendégéjszakával járó utakra kiterjed;

22. „szokásos környezet”: az a nem feltétlenül összefüggő földrajzi terület, amelyen belül egy adott személy a mindennapi életével összefüggő teendőit végzi; a következő kritériumok alapján kerül meghatározásra: a közigazgatási határok átlépése vagy a szokásos lakóhelytől való távolság, a látogatás gyakorisága, a látogatás célja;

23. „belföldi idegenforgalom”: egy bizonyos tagállam rezidensei által megtett utak ugyanazon tagállamon belül;

24. „beutazó idegenforgalom”: egy bizonyos tagállamba tett utak olyan látogatók által, akik nem a felkeresett tagállam rezidensei;

25. „kiutazó idegenforgalom”: egy bizonyos tagállam rezidenseinek a tagállamon kívül tett útjai;

26. „nemzeti idegenforgalom”: a belföldi és a kiutazó idegenforgalom együttesen;

27. „belső idegenforgalom”: a belföldi és a beutazó idegenforgalom együttesen;

28. „idegenforgalmi szálláshely”: a 696/93/EGK tanácsi rendelet[8] mellékletében található fogalommeghatározás szerinti szakosodott egység, amely fizetett szolgáltatásként – melynek árára ugyan részben vagy egészben állami támogatás adható – rövid távú vagy átmeneti szálláshely-szolgáltatásokat kínál a NACE Rev.2. 55.1 (szállodai szolgáltatás), 55.2 (üdülési, egyéb átmeneti szálláshely-szolgáltatás) és 55.3 (kempingszolgáltatás) csoportjai szerint;

29. „nem bérelt szálláshely”: családtagok vagy barátok által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott szálláshely és saját használatú szálláshely, ideértve az időmegosztásos üzemeltetésű ingatlanokat is.

30. A Bizottság a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az (1) bekezdésben foglalt fogalommeghatározások kiigazítására.

3. cikk

A statisztikák tárgya és a kért információk jellemzői

31. E rendelet alkalmazásában a tagállamoknak az alábbiakról kell adatokat szolgáltatniuk a 7. cikknek megfelelően:

32. belső idegenforgalom, az idegenforgalmi szálláshelyek kapacitása és kihasználtsága tekintetében az I. melléklet 1., 2. és 3. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban;

33. belső idegenforgalom, a nem bérelt szálláshelyeken töltött vendégéjszakák tekintetében, az I. melléklet 4. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban;

34. nemzeti idegenforgalom, az idegenforgalmi kereslet tekintetében, ami kiterjed az idegenforgalomban való részvételre, a turistautak és a látogatók jellemzőire, a II. melléklet 1. és 2. szakaszában meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban;

35. nemzeti idegenforgalom, az idegenforgalmi kereslet tekintetében, ami kiterjed az egynapos utak jellemzőire, a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal meghatározott változókkal, rendszerességgel és bontásokban. Az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 9. cikknek megfelelően fogadják el.

36. A Bizottság a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a statisztikák tárgyának és a kért információk jellemzőinek, valamint a mellékletek tartalmának kiigazítására.

37. A kért információk körét meghaladó ad hoc modulok egy évnél hosszabb időszakot nem ölelhetnek fel; ezeket a modulokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett, szabályozási bizottsági eljárással kell meghatározni, legkésőbb három hónappal a referencia-időszak kezdete előtt. Az ad hoc modulok legfeljebb öt változóra terjedhetnek ki.

4. cikk

A megfigyelés tárgya

38. A megfigyelés tárgya a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott követelmények tekintetében – az I. melléklet eltérő rendelkezéseinek hiányában – a 2. cikk (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott, idegenforgalmi szálláshelyet nyújtó valamennyi létesítmény.

39. A megfigyelés tárgya a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelmények tekintetében a rezidensek vagy nem rezidensek által nem bérelt szálláshelyen töltött összes vendégéjszaka.

40. A megfigyelés tárgya a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában az idegenforgalomban való részvételről szóló adatokkal kapcsolatban meghatározott követelmények tekintetében – a II. melléklet 1. szakasza eltérő rendelkezéseinek hiányában – az adott tagállam területén élő összes rezidens.

41. A megfigyelés tárgya a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában a turistautak és a látogatók jellemzőiről szóló adatokkal kapcsolatban meghatározott követelmények tekintetében – a II. melléklet 2. szakasza eltérő rendelkezéseinek hiányában – az összes olyan turistaút, amely a rezidens populáció szokásos környezetén kívül esik, legalább egy vendégéjszakára kiterjed, és a referencia-időszak alatt kezdték meg.

42. A megfigyelés tárgyát a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában az egynapos utak jellemzőiről szóló adatokkal kapcsolatban meghatározott követelmények megállapítására a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 9. cikknek megfelelően.

43. A Bizottság a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a megfigyelés tárgyának a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményekhez történő hozzáigazítása céljából.

5. cikk

Minőségi kritériumok és jelentések

44. A tagállamok biztosítják a továbbított adatok minőségét,

45. E rendelet alkalmazásában a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minőségértékelési szempontok követendők.

46. A tagállamok minden évben jelentést tesznek a Bizottságnak (az Eurostatnak) a referenciaév referencia-időszakaira vonatkozó adatok minőségéről és minden módszertani változtatásról. A jelentést a referenciaév végét követő kilenc hónapon belül nyújtják be.

47. A Bizottság az (2) bekezdésben említett minőségi szempontoknak a rendelet hatálya alá tartozó adatokra történő alkalmazásakor a minőségi jelentések részletes szabályait és felépítését a 12. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással határozza meg.

6. cikk

Adatforrások

Ami az adatgyűjtés alapját illeti, a tagállamok minden lehetséges intézkedést meghoznak az eredmények minőségének és összehasonlíthatóságának fenntartásához. A tagállamok a szükséges statisztikai információk előállításához különböző források kombinációját használhatják:

a) felmérések, amelyekben az adatszolgáltató egységeket időszerű, pontos és teljes információk megadására kérik;

b) egyéb megfelelő források, az adminisztratív adatokat is beleértve, ha azok az időszerűség és a relevancia szempontjából megfelelőek;

c) megfelelő statisztikai becslési eljárások.

7. cikk

Adattovábbítás

48. A tagállamok az adatokat, ideértve a bizalmas adatokat is, a statisztikai adatok bizalmas kezelésének hatálya alá tartozó adatok továbbítására vonatkozó hatályos uniós rendelkezések szerint továbbítják a Bizottságnak (az Eurostatnak).

49. A tagállamok az I. mellékletben és a II. melléklet 1. szakaszában felsorolt adatokat aggregált táblázatok formájában továbbítják, amihez a Bizottság (Eurostat) által meghatározott, standardizált adatcsere-formátumot használják. Az adatokat elektronikus úton továbbítják vagy töltik fel a Bizottság (Eurostat) egypontos adatbeviteli rendszerébe. Az adattovábbításra vonatkozó gyakorlati részleteket a 12. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően fogadják el.

50. A tagállamok a II. melléklet 2. szakaszában felsorolt adatokat a Bizottság (Eurostat) által meghatározott, standardizált adatcsere-formátum szerint továbbítják, teljes mértékben ellenőrzött, szerkesztett és szükség szerint imputált mikroadat-állományok formájában, ahol a továbbított adatkészletben minden egyes megfigyelt utazást egyedi bejegyzésként rögzítenek. Az adatokat elektronikus úton továbbítják vagy töltik fel a Bizottság (Eurostat) egypontos adatbeviteli rendszerébe. Az adattovábbításra vonatkozó gyakorlati részleteket a 12. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően fogadják el.

51. A tagállamok az alábbi adatokat továbbítják:

52. az I. mellékletben meghatározott, eltérő rendelkezések hiányában az I. melléklet 1. és 2. szakaszában felsorolt éves adatokat a referencia-időszak végét követő hat hónapon belül;

53. az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt havi adatokat a referencia-időszak végét követő három hónapon belül;

54. a rezidens és nem rezidens lakosok által az idegenforgalmi szálláshelyekben töltött vendégéjszakákhoz kapcsolódó, az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt, gyorsan rendelkezésre bocsátandó kulcsmutatókat a referencia-időszak végét követő nyolc héten belül;

55. az I. melléklet 4. szakaszában felsorolt adatokat – ha a tagállam továbbításuk mellett dönt – a referencia-időszak végét követő kilenc hónapon belül;

56. a II. mellékletben felsorolt adatokat a referencia-időszak végét követő hat hónapon belül; a II. melléklet 2. szakaszát illetően a referencia-időszakban megkezdett, de be nem fejezett turistautak kiegészítő adatait a referencia-időszak végét követő kilenc hónapon belül lehet benyújtani.

57. A Bizottság a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a (4) bekezdésben meghatározott adattovábbítási határidők kiigazítására.

58. A rendelet által előírt valamennyi adat tekintetében az első referencia-időszak a rendelet hatálybalépésének évét követő naptári év január 1-jén kezdődik.

8. cikk

Módszertani kézikönyv

A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben módszertani kézikönyvet állít össze, és rendszeresen aktualizálja tartalmát; a kézikönyv az e rendelet szerint előállított európai statisztikákra vonatkozó iránymutatásokat, köztük a kért információk jellemzőire alkalmazandó fogalommeghatározásokat és az adatminőség biztosítását célzó közös normákat is tartalmaz.

9. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

59. A Bizottság határozatlan időre felhatalmazást kap a 2. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és (2) bekezdésében, a 4. cikk (5) és (6) bekezdésében, valamint a 7. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

60. Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot

61. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 10. és a 11. cikk határozza meg.

10. cikk

A felhatalmazás visszavonása

62. Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 2. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és (2) bekezdésében, a 4. cikk (5) és (6) bekezdésében, valamint a 7. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást.

63. Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja arról a másik jogalkotót és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

64. A visszavonásról szóló határozat véget vet az abban foglalt felhatalmazásnak. Ez a határozat azonnal vagy a határozatban szereplő későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

11. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása

65. Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő két hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbítható.

66. Amennyiben ezen időszak lejártakor sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, vagy amennyiben ezt megelőzően az Európai Parlament és a Tanács értesítette a Bizottságot arról a döntéséről, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus a benne szereplő rendelkezésekben megjelölt időpontban hatályba lép.

Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a szóban forgó jogi aktus nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

12. cikk

A bizottság

67. A Bizottság munkáját az európai statisztikai rendszer bizottsága segíti.

68. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

1 3. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 95/57/EK irányelv hatályát veszti.

E rendelet hatálybalépésének évében a tagállamok a 95/57/EK irányelv szerint nyújtják be az eredményeket az év valamennyi referencia-időszakára.

1 4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Rendelkezései teljes egészében kötelezők és közvetlenül alkalmazandók valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök […] […]

I. MELLÉKLET

Belső idegenforgalom

1. szakasz: Az idegenforgalmi szálláshelyek kapacitása

A. Az éves adatokhoz továbbítandó változók és bontások

1) NUTS 2. (regionális) és nemzeti szinten

Szálláshely-típus | Változók | Bontások |

NACE 55.1 | Létesítmények száma Férőhelyek száma Szobák száma | a) és b) helységtípus |

NACE 55.2 | Létesítmények száma Férőhelyek száma | a) és b) helységtípus |

NACE 55.3 | Létesítmények száma Férőhelyek száma | a) és b) helységtípus |

2) [fakultatív] Csak nemzeti szinten

Szálláshely-típus | Változók | Bontások |

NACE 55.1 | Létesítmények száma Férőhelyek száma Szobák száma | méretkategória |

B. A tárgykör szűkítése

1) A „szállodai szolgáltatások” és az „üdülési, egyéb átmeneti szálláshely-szolgáltatások” tekintetében a megfigyelés tárgya legalább a következőt foglalja magában: valamennyi, legalább tíz férőhellyel rendelkező idegenforgalmi szálláshely.

2) A „kempingszolgáltatások” tekintetében a megfigyelés tárgya legalább a következőt foglalja magában: valamennyi, legalább tíz leállóhellyel rendelkező idegenforgalmi szálláshely.

3) Az Európai Unió idegenforgalmi szálláshelyein egy évben töltött összes vendégéjszakák kevesebb mint 1 %-át magukénak tudó tagállamok addig szűkíthetik a megfigyelés tárgyát, hogy minden, legalább húsz férőhellyel (illetve legalább húsz állóhellyel) rendelkező idegenforgalmi szálláshelyet figyelembe vegyenek.

2. szakasz: Az idegenforgalmi szálláshelyek kihasználtsága (belföldi és beutazó idegenforgalom)

A. Az éves adatokhoz továbbítandó változók és bontások

1) NUTS 2. (regionális) és nemzeti szinten

Szálláshely-típus | Változók | Bontások |

Összesen (az idegenforgalmi szálláshelyek összes típusa) | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma | a) és b) helységtípus |

NACE 55.1 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése |

Nettó férőhely-kihasználtsági arány Nettó szobakihasználtsági arány |

NACE 55.2 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése |

NACE 55.3 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése |

2) Csak nemzeti szinten

Szálláshely-típus | Változók | Bontások |

NACE 55.1 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma | a) és b) helységtípus a vendég lakóhelye szerinti ország vagy földrajzi terület [fakultatív] méretkategória |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése | a vendég lakóhelye szerinti ország vagy földrajzi terület |

Nettó férőhely-kihasználtsági arány Nettó szobakihasználtsági arány | [fakultatív] méretkategória |

NACE 55.2 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma | a) és b) helységtípus a vendég lakóhelye szerinti ország vagy földrajzi terület |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése | a vendég lakóhelye szerinti ország vagy földrajzi terület |

NACE 55.3 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma | a) és b) helységtípus a vendég lakóhelye szerinti ország vagy földrajzi terület |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése | a vendég lakóhelye szerinti ország vagy földrajzi terület |

B. A havi adatokhoz nemzeti szinten továbbítandó változók és bontások

Szálláshely-típus | Változók | Bontások |

NACE 55.1 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése |

Nettó férőhely-kihasználtsági arány Nettó szobakihasználtsági arány |

NACE 55.2 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése |

NACE 55.3 | Rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma Nem rezidensek által idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma |

Rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése Nem rezidensek idegenforgalmi szálláshelyekre történő megérkezése |

C. A tárgykör szűkítése

1) A „szállodai szolgáltatások” és az „üdülési, egyéb átmeneti szálláshely-szolgáltatások” tekintetében a megfigyelés tárgya legalább a következőre kiterjed: valamennyi, legalább tíz férőhellyel rendelkező idegenforgalmi szálláshely.

2) A „kempingszolgáltatások” tekintetében a megfigyelés tárgya legalább a következőt foglalja magában: valamennyi, legalább tíz leállóhellyel rendelkező idegenforgalmi szálláshely.

3) Az Európai Unió idegenforgalmi szálláshelyein egy évben töltött összes vendégéjszakák kevesebb mint 1 %-át magukénak tudó tagállamok addig szűkíthetik a megfigyelés tárgyát, hogy minden, legalább húsz férőhellyel (illetve legalább húsz állóhellyel) rendelkező idegenforgalmi szálláshelyet figyelembe vegyenek.

4) Azokban az esetekben, amikor a tárgykört az 1), 2) vagy 3) pont szerint szűkítik, évente becsült adatokat kell továbbítani a referenciaév alatt a rezidensek és nem rezidensek által a megfigyelés tárgya alól kivételt képező idegenforgalmi szálláshelyeken töltött vendégéjszakák teljes számáról.

5) Az első olyan referenciaévben, amely tekintetében e rendelet adatszolgáltatást ír elő, a 4) pontban említett becsült adatokat a referencia-időszak végét követő tizenkét hónapon belül kell továbbítani.

6) A tagállamok a szállodák és hasonló szálláshelyek nettó szobakihasználtsága tekintetében addig szűkíthetik a megfigyelés tárgyát, hogy minden, legalább 25 szobával rendelkező idegenforgalmi szálláshelyet figyelembe vegyenek.

D. Gyorsan rendelkezésre bocsátandó kulcsmutatók

A rendelet 7. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett gyorsan rendelkezésre bocsátandó kulcsmutatók azok a mutatók, amelyek a B. címsor alatt felsorolt változókra és bontásokra utalnak.

3. szakasz: Az 1. és 2. szakasz tekintetében alkalmazandó osztályozások

A. Szálláshelytípus

A szálláshelytípusok tekintetében használt, a NACE 55.1, 55.2 és 55.3 csoportjaira hivatkozó, három kategória a következő:

- szállodai szolgáltatás

- üdülési, egyéb átmeneti szálláshely-szolgáltatás

- kempingszolgáltatás

B. a) helységtípus

Az a) helységtípus tekintetében használt, az idegenforgalmi szálláshelyek helye szerinti település (vagy ennek megfelelő közigazgatási egység) urbanizációs fokára utaló három kategória a következő:

- sűrűn lakott terület

- közepes mértékben lakott terület

- ritkán lakott terület

C. b) helységtípus

A b) helységtípus tekintetében használt, az idegenforgalmi szálláshelyek helye szerinti település (vagy ennek megfelelő közigazgatási egység) tengerhez való közelségére utaló két kategória a következő:

- tengerparti

- nem tengerparti

D. Méretkategória

A méretkategória tekintetében használt, az idegenforgalmi szálláshelyek szobáinak számára utaló három kategória a következő:

- kis létesítmények: 25 szoba alatt

- közepes méretű létesítmények: 25–99 szoba

- nagy létesítmények: legalább 100 szoba

E. Országok és földrajzi területek

Az idegenforgalmi szálláshelyek vendégeinek lakóhelye szerinti ország és földrajzi terület tekintetében használt kategóriák a következők:

- Európai Unió (EU); az EU egyes tagállamairól külön kell adatokat szolgáltatni

- Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA); Izlandról, Norvégiáról, Svájcról (ideértve Liechtensteint is) külön kell adatokat szolgáltatni

- egyéb európai országok (az EU-n és az EFTA-n kívül; Oroszország, Törökország és Ukrajna kivételével)

- Oroszország

- Törökország

- Ukrajna

- Afrika; Dél-Afrikáról külön kell adatokat szolgáltatni

- Észak-Amerika; az Amerikai Egyesült Államokról és Kanadáról külön kell adatokat szolgáltatni

- Közép- és Dél-Amerika; Brazíliáról külön kell adatokat szolgáltatni

- Ázsia; a Kínai Népköztársaságról, Japánról, a Koreai Köztársaságról külön kell adatokat szolgáltatni

- Ausztrália, Óceánia és egyéb területek; Ausztráliáról külön kell adatokat szolgáltatni

4. szakasz: Belső idegenforgalom nem bérelt szálláshelyeken

A. Az éves adatokhoz továbbítandó változók

[fakultatív] A referenciaévben nem bérelt szálláshelyeken töltött vendégéjszakák

B. Bontás

[fakultatív] Az A. címsor alatt megadott változót – amennyiben az EU lakosairól van szó – a látogatók lakóhelye szerinti ország szerint kell bontani, az EU-n kívül rezidens személyeket pedig egyetlen kiegészítő kategóriában kell összefoglalni.

II. MELLÉKLET

Nemzeti idegenforgalom

1. szakasz: Az idegenforgalomban való részvétel

A. Az éves adatokhoz továbbítandó változók és bontások

Változók | A magán- vagy személyes célú idegenforgalmi utak időtartam és úti cél szerinti bontásban | Szociodemográfiai bontások |

1. A magán- vagy személyes célú idegenforgalom-ban részt vevő, legalább 15 éves rezidensek száma a referenciaév alatt 2. A magán- vagy személyes célú idegenforgalom-ban részt nem vevő, legalább 15 éves rezidensek száma a referencia év alatt | a) bármilyen út (legalább egy, 1 vendégéjszakával járó út) b) csak belföldi utak (legalább egy, 1 vendégéjszakával járó belföldi út, ahol kiutazás nem történt) c) csak kiutazások (legalább egy, 1 vendégéjszakával járó kiutazás, ahol belföldi út nem történt) d) belföldi utak és kiutazások (legalább egy, 1 vendégéjszakával járó belföldi út és legalább egy, 1 vendégéjszakával járó kiutazás) e) rövid utak (legalább egy, 1-3 vendégéjszakával járó út) f) hosszú utak (legalább egy, 4 vendégéjszakával járó út) g) hosszú utak, csak belföldi utak (legalább egy, 4 vendégéjszakával járó magáncélú belföldi út, ahol legalább 4 vendégéjszakával járó, magáncélú kiutazás nem történt) h) hosszú utak, csak kiutazások (legalább egy, 4 vendégéjszakával járó magáncélú kiutazás, ahol legalább 4 vendégéjszakával járó, magáncélú belföldi út nem történt) i) hosszú utak, belföldi utak és kiutazások egyaránt (legalább egy, 4 vendégéjszakával járó magáncélú belföldi út és legalább egy, 4 vendégéjszakával járó magáncélú kiutazás) | 1. Nem 2. Korcsoport 3. [fakultatív] Iskolai végzettség 4. [fakultatív] Foglalkoztatási helyzet 5. [fakultatív] Háztartásonkénti jövedelem |

A magán- vagy személyes célú idegenforgalmi utak időtartam és úti cél szerinti bontását a szociodemográfiai bontásokkal kell kombinálni.

B. A háromévente benyújtandó adatokhoz továbbítandó változók és bontások

Változók | A referenciaévben az idegen-forgalomból való kimaradás fő okai szerinti bontás (a válaszadó több felelet közül választhat) | Szociodemográfiai bontások |

1. A referenciaévben az idegenforgalomban részt nem vett, legalább 15 éves rezidensek száma (nem tett egy, legalább egy vendégéjszakával járó, magáncélú utat sem a referenciaév alatt) | a) anyagi okok (nincs pénze nyaralásra, nem engedheti meg magának a nyaralást) b) nincs szabadideje családi kötelezettségek miatt c) nincs szabadideje tanulmányi kötelezettségek miatt d) egészségügyi okok e) jobban szeret otthon lenni, nincs kedve utazni f) biztonság g) egyéb ok | 1. Nem 2. Korcsoport 3. [fakultatív] Iskolai végzettség 4. [fakultatív] Foglalkoztatási helyzet 5. [fakultatív] Háztartásonkénti jövedelem |

A referenciaévben az idegenforgalomból való kimaradás fő okai szerinti bontást a szociodemográfiai bontásokkal kell kombinálni.

A háromévente benyújtandó változókra vonatkozó első referenciaév az e rendelet hatálybalépésének évét követő második naptári év.

C. A szociodemográfiai bontásokra alkalmazandó osztályok

1) Nem: férfi, nő.

2) Korcsoport: 15 éven aluli [fakultatív], 15–24 éves, 25–34 éves, 35–44 éves, 45–54 éves, 55–64 éves, 65 éves vagy idősebb, a 25–44 éves és a 45–64 éves korosztály tekintetében részösszegekkel.

3) Iskolai végzettség: alacsony (0., 1. vagy 2. szint az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere (ISCED) szerint), közepes (3. vagy 4. ISCED-szint), magas (5. vagy 6. ISCED-szint).

4) Foglalkoztatási helyzet: foglalkoztatott (alkalmazott vagy önfoglalkoztató), munkanélküli, hallgató (vagy tanuló), egyéb nem dolgozó személy.

5) Háztartásonkénti jövedelem: kvartilisekben megadva.

2. szakasz: Turistautak és turistautakat te vő látogatók

A. A továbbítandó változók

Változók | Továbbítandó kategóriák | Rendszeresség |

1. | Az indulás hónapja | Évente |

2. | Az utazás időtartama vendégéjszakákban megadva | Évente |

3. | [Csak a kiutazások esetében] az utazás időtartama: a belföldön töltött vendégéjszakák száma | Háromévente |

4. | Fő célország | a rendelet 8. cikke szerint megírt módszertani kézikönyvben található országlistának megfelelően | Évente |

5. | Az utazás fő célja | a) magán-/személyes cél: szabadidős tevékenység, kikapcsolódás, üdülés b) magán-/személyes cél: rokonok és barátok meglátogatása c) magán-/személyes cél: egyéb (pl. zarándokút, egészségügyi kezelés stb.) d) szakmai/üzleti cél | Évente |

6. | Csak a magán-/személyes célú utak esetében] Az úti cél típusa, az alábbi kategóriák használatával, több válasz megjelölésének lehetőségével | a) város b) tengerpart c) vidék (ideértve a tópartokat, folyókat stb. is) d) tengeri utasszállító hajó e) hegyek (hegyvidékek, dombok stb.) f) egyéb | Háromévente |

7. | [Csak a magán-/személyes célú utak esetében] Gyermekek részvétele az utazásban | a) igen b) nem | Háromévente |

8. | Fő közlekedési eszköz | a) repülő (repülőutak vagy egyéb légi közlekedési szolgáltatások) b) hajó (menetrend szerinti személyszállító hajók és kompok, tengeri utasszállító hajók, kedvtelési célú hajók, bérelt hajók stb.) c) vonat d) busz, távolsági autóbusz (menetrend szerinti vagy sem) e) gépjármű (magán vagy bérelt) f) egyéb | Évente |

9. | Fő szálláshely | a) bérelt szállás: szállodák vagy hasonló szálláshelyek b) bérelt szállás: kempingek, lakókocsiparkok (nem állandó lakóhelyek) c) bérelt szállás: egyéb bérelt szállás (egészségügyi létesítmények, ifjúsági szállók, jachtkikötőhelyek stb.) d) nem bérelt szállás: saját nyaraló e) nem bérelt szállás: rokonok vagy barátok által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott szálláshelyek f) nem bérelt szállás: egyéb nem bérelt szállás | Évente |

10. | Az utazás lefoglalása: a fő közlekedési eszköz lefoglalása utazásszervezőn vagy utazási irodán keresztül | a) igen b) nem c) nem tudja | Háromévente |

11. | Az utazás lefoglalása: a fő szálláshely lefoglalása utazásszervezőn vagy utazási irodán keresztül | a) igen b) nem c) nem tudja | Háromévente |

12. | [Csak olyan utazások esetén, ahol a fő közlekedési eszközt és a fő szálláshelyet nem utazásszervezőn vagy utazási irodán keresztül foglalták le] utazásfoglalás (egyénileg) | a) a szolgáltatásokat közvetlenül a szolgáltatónál foglalták le b) nem volt szükség foglalásra | Háromévente |

13. | Utazásfoglalás: szervezett társasutazás | a) igen b) nem | Háromévente |

14. | Utazásfoglalás: a fő közlekedési eszköz internetes foglalása | a) igen b) nem c) nem tudja | Háromévente |

15. | Utazásfoglalás: a fő szálláshely internetes foglalása | a) igen b) nem c) nem tudja | Háromévente |

16. | Az egy utazóra jutó, közlekedéssel kapcsolatos költségek az utazás során | Évente |

17. | Az egy utazóra jutó, szállással kapcsolatos költségek az utazás során | Évente |

18. | Az egy utazóra jutó egyéb költségek az utazás során, amelyekről külön kell adatokat szolgáltatni (18b): tartós, illetve értékes fogyasztási cikkek | Évente |

19. | A látogató profilja: nem, az alábbi kategóriák szerint | a) férfi b) nő | Évente |

20. | A látogató profilja: életkor | Évente |

21. | A látogató profilja: lakóhely szerinti ország | Évente |

22. | [fakultatív] A látogató profilja: iskolai végzettség | a) alacsony (ISCED 0, 1 vagy 2) b) közepes (ISCED 3 vagy 4) c) magas (ISCED 5 vagy 6) | Évente |

23. | [fakultatív] A látogató profilja: foglalkoztatási helyzet | a) foglalkoztatott (alkalmazott vagy önfoglalkoztató) b) munkanélküli c) hallgató (vagy tanuló) d) egyéb nem dolgozó személy | Évente |

24. | [fakultatív] A látogató profilja: háztartásonkénti jövedelem kvartilisekben megadva | Évente |

B. A tárgykör szűkítése

A megfigyelés tárgya az összes olyan turistaút, amely a rezidens népesség szokásos környezetén kívül esik, legalább egy vendégéjszakára kiterjed, és a referencia-időszak alatt kezdték meg; a 15 évesnél fiatalabb személyekre vonatkozó adatok megadása fakultatív.

C. Rendszeresség

1) Az A. 3), A. 6), A. 7) címsor alatt felsorolt, háromévente benyújtandó változók és kategóriák tekintetében az első referenciaév az e rendelet hatálybalépését követő második naptári év.

2) Az A. 10)–A. 15) címsor alatt felsorolt, háromévente benyújtandó változók és kategóriák tekintetében az első referenciaév az e rendelet hatálybalépését követő harmadik naptári év.

[1] HL L 291., 1995.6.12., 32. o.

[2] HL L 291., 1995.12.6., 32. o.

[3] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

[4] COM(2005) 217 végleges.

[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[6] HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

[7] HL L 154., 2003.6.21., 1. o.

[8] HL L 76., 1993.3.30., 1. o.