[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.5.6.

COM(2011) 252 végleges

2011/0109 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere |

A javaslat okai és céljai Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Brazil Szövetségi Köztársaság (a továbbiakban: „Brazília”) közötti légiközlekedési megállapodást a Bizottság tárgyalta meg a Tanácstól 2010 októberében kapott felhatalmazás alapján. Az EU és Brazília közötti légi járatok üzemeltetése jelenleg az egyes tagállamok és Brazília közötti kétoldalú megállapodások alapján történik. Az Európai Unió légiközlekedési külpolitikájának részét képezi átfogó légiközlekedési megállapodások megtárgyalása a kulcsfontosságú partnerekkel olyan esetekben, amelyekben bizonyítást nyert, hogy ezek a megállapodások hozzáadott értéket képviselnek és gazdasági előnyökkel járnak. A megállapodás célkitűzései a következők: - fokozatos piacnyitás az útvonalakhoz és a kapacitáshoz való hozzáférés terén, viszonossági alapon; - a légi szolgáltatások előmozdítása a légi fuvarozók közötti verseny alapján, minimális kormányzati beavatkozás és szabályozás mellett; - megkülönböztetésmentesség és egyenlő feltételek biztosítása a gazdasági szereplők számára; - a szabályozási együttműködés előmozdítása, valamint – a gyakorlatban megvalósítható mértékben – a szabályozások és a megközelítések összehangolása. |

Háttér-információk A tárgyalási irányelvek egy átfogó légiközlekedési megállapodás megtárgyalásának általános célkitűzését állapítják meg, a piacra jutás fokozatos és kölcsönös megnyitása és a szabályozási konvergencia biztosítása érdekében. 2011. március 17-én a két fél a tárgyalási irányelvekkel összhangban parafálta a Brazíliával kötendő megállapodás tervezetét. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A tagállamok és Brazília között hatályban lévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel szemben a megállapodás rendelkezései irányadóak. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az átfogó légiközlekedési megállapodás Brazíliával történő megkötése az Európai Unió légiközlekedési külpolitikája fejlesztésének fontos eleme, amint azt „A Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról” című COM(2005) 79 végleges bizottsági közlemény is megfogalmazza. |

2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. Ezenkívül menetközben egyeztetett az érdekelt felekkel is. |

Konzultáció az érdekeltekkel |

A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A Bizottság konzultált az érdekeltekkel, különösen a légi fuvarozók, a repülőterek és a szakszervezetek képviselőiből álló konzultációs fórum révén. |

Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A tárgyalások során képviselt uniós álláspont kidolgozásakor kellő mértékben figyelembe vételre kerültek az érdekeltek észrevételei. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat A megállapodás biztosítja az EU és Brazília közötti légiközlekedési piac fokozatos megnyitását. Egy a Bizottság számára 2009-ben készített tanácsadói jelentés becslései szerint a piacot megnyitó, átfogó EU–Brazília légiközlekedési megállapodás a piacnyitás tényleges első évében mintegy 460 000-rel több utast jelentene, a fogyasztók számára pedig akár évi 460 millió EUR hasznot biztosítana. Az EU–Brazília megállapodás várhatóan pozitív hatással lesz a foglalkoztatottságra: éveken át ösztönözni fogja a munkahelyteremtést. A liberalizáció következtében – közvetlen és közvetett módon – várhatóan létrejövő munkahelyek száma összesen 980 (az alsó határ 870, a felső határ pedig 1360). A jelentést a CIRCA adatbázis útján a tagállamok és az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották. A megállapodás értelmében vegyes bizottság jön létre, amely a megállapodás végrehajtásának és hatásainak felügyeletéért felel. |

3. A javaslat jogi elemei |

A javaslat összefoglalása A megállapodás a főbb elveket tartalmazó törzsszövegből és a következő két mellékletből áll: az útvonal-meghatározásról, a forgalmi jogokról és a működési rugalmasságról szóló I. mellékletből, valamint a kétoldalú légiközlekedési megállapodásokról szóló II. mellékletből. |

Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése a 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben. |

A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. Az egyes tagállamok által kötött hatályban lévő megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel szemben a megállapodás rendelkezései irányadóak. A megállapodás egyidejűleg valamennyi uniós légi fuvarozó számára egyenlő és egységes piacra jutási feltételeket állapít meg, továbbá az Európai Unió és Brazília szabályozási együttműködésére vonatkozóan új rendelkezéseket vezet be a légi járatok biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése érdekében. A szóban forgó rendelkezéseket csak uniós szinten lehet meghozni, mert azok számos, kizárólag uniós hatáskörbe tartozó területet érintenek. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |

A megállapodás lehetővé teszi, hogy egyszerre terjesszék ki hatályát mind a 27 tagállamra, mert ugyanazon szabályokat alkalmazza megkülönböztetés nélkül, és mert illetőségre való tekintet nélkül valamennyi uniós légi fuvarozó számára előnyös. E légi fuvarozók a jövőben szabadon üzemeltethetnek járatokat az Európai Unió bármely pontja és Brazília bármely pontja között, amire eddig nem volt lehetőség. |

Ha megszűnik a piacra jutás valamennyi korlátozása az EU és Brazília között, az nemcsak új belépőket vonz a piacra, illetve nemcsak a kihasználatlan repülőterek esetében teremt szolgáltatási lehetőségeket, hanem előmozdítja az európai uniós légi fuvarozók közötti konszolidációt is. |

A megállapodás valamennyi európai uniós légi fuvarozó számára hozzáférést biztosít a kereskedelmi lehetőségekhez, például a szabad árképzés lehetőségéhez. A tárgyalási felhatalmazás egyik további célja, hogy azonos versenyfeltételeket biztosítson az Európai Unió és Brazília valamennyi légi fuvarozója számára, és ez szoros szabályozási együttműködést tesz szükségessé, amely csak uniós szinten valósítható meg. Végezetül a felhatalmazás egyik kulcsfontosságú célkitűzése az volt, hogy keretet hozzon létre az európai uniós légi fuvarozók számára az üzleti tevékenység Brazíliában felmerülő akadályainak kezeléséhez és megoldásához. Az említett problémák megoldása érdekében az Unió nagyobb súllyal léphet fel, mint az tagállami szinten lehetséges volna. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

A megállapodás végrehajtására vonatkozó kérdések megvitatására vegyes bizottságot hoznak létre. A vegyes bizottság ösztönözni fogja az új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről vagy fejleményekről szóló szakértői szintű eszmecseréket, és mérlegeli a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit. A vegyes bizottság a Bizottság és a tagállamok képviselőiből áll. |

A tagállamok ezenkívül továbbra is ellátják az általuk a nemzetközi légi közlekedés terén hagyományosan végzett igazgatási feladatokat, azonban egységesen alkalmazott közös szabályok szerint. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt aktus: nemzetközi megállapodás. |

Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A légiközlekedési külkapcsolatok csak nemzetközi megállapodások révén rendezhetők. |

4. Költségvetési vonzatok |

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |

2011/0109 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére összefüggésben 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

(1) A Bizottság az Unió és a tagállamok nevében tárgyalásokat folytatott a Brazil Szövetségi Köztársasággal kötendő légiközlekedési megállapodásról (a továbbiakban: „a megállapodás”).

(2) A 2011/xxx/EU tanácsi határozattal összhangban a megállapodást …-án/-én aláírták.

(3) Megfelelő eljárási szabályokat szükséges megállapítani az Uniónak és a tagállamoknak a megállapodás 21. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban való képviselete és koordinációja tekintetében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Megkötés

(1) Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti légiközlekedési megállapodást az Unió nevében a Tanács ezennel megköti. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

(2) A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki az Európai Unió nevében jogosult elvégezni a megállapodás 27. cikke szerinti értesítéseket annak kifejezésére, hogy az Európai Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

2. cikk

Vegyes bizottság

(1) A megállapodás 21. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban az Európai Unió és a tagállamok képviselőik által képviseltetik magukat.

(2) A vegyes bizottságban az Európai Uniót a Bizottság képviseli.

(3) A joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő és az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a vegyes bizottságban az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot a Bizottság állapítja meg, és erről a Tanács és a tagállamok előzetesen értesítést kapnak.

(4) Az Európai Unió hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyesbizottsági határozatok tekintetében az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el, kivéve ha az európai uniós szerződések az alkalmazandó szavazási eljárásokra vonatkozóan eltérően rendelkeznek.

(5) A tagállami hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyesbizottsági határozatok tekintetében az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján – egyhangú szavazással a Tanács fogadja el, kivéve ha egy tagállam az említett álláspont elfogadását követő egy hónapon belül arról értesíti a Tanács Főtitkárságát, hogy a vegyesbizottsági határozatot csak saját jogalkotási szerveinek egyetértésével hagyhatja jóvá.

3. cikk

Vitarendezés

(1) A megállapodás 22. cikke szerinti vitarendezési eljárások során az Uniót a Bizottság képviseli.

(2) Az Unió hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a megállapodás 22. cikke alapján hozandó bármely megfelelő intézkedésről a Bizottság határoz, egyeztetve a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből álló különbizottsággal.

4. cikk

A Bizottság tájékoztatása

(1) A tagállamok előzetesen értesítik a Bizottságot az általuk a megállapodás 5. cikke értelmében elfogadni szándékozott, a Brazil Szövetségi Köztársaság valamely légitársasága engedélyének elutasítására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról.

(2) A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 7. cikke (Biztonság) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

(3) A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 8. cikke (A légi közlekedés védelme) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

MELLÉKLET

LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS

A BRAZIL SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

VALAMINT

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI

KÖZÖTT

A megállapodás tárgymutatója

Preambulum

Fogalommeghatározások

Jogok biztosítása

3. Engedély

4. A légi fuvarozók alkalmassága és illetősége tekintetében hozott szabályozási döntések kölcsönös elismerése

5. Engedély visszavonása

6. Jogalkalmazás

7. Biztonság

8. A légi közlekedés védelme

9. Kereskedelmi lehetőségek

10. Külföldi befektetés

11. Vámok és illetékek

12. Használati díjak

1 Viteldíjak

1 Statisztikák

1 Versenykörnyezet

16. Környezetvédelem

17. Légiforgalmi szolgáltatás

18. Fogyasztóvédelem

19. Munkaügyi kérdések

20. Számítógépes helyfoglalási rendszerek

21. A vegyes bizottság

22. Vitarendezés

23. Kapcsolat más megállapodásokkal

24. Módosítás

25. Megszűnés

26. A megállapodás nyilvántartásba vétele

27. Hatálybalépés

MELLÉKLETEK

I. melléklet Elfogadott szolgáltatások és meghatározott útvonalak

II. melléklet Kétoldalú légiközlekedési megállapodások

Egyrészről A BRAZIL SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG (a továbbiakban: „Brazília”);

és

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MÁLTA,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban együttesen: „a szerződések”) feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: „a tagállamok”),

valamint másrészről az EURÓPAI UNIÓ;

Brazília és az Európai Unió tagállamai, a nemzetközi polgári repülésről létrejött, 1944. december 7. napján Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény feleiként, az Európai Unióval együtt;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légi fuvarozók közötti piaci versenyen, valamint minimális kormányzati beavatkozáson és szabályozáson alapuló légiközlekedési rendszer létrehozását;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légi fuvarozással kapcsolatos érdekeiket;

FELISMERVE a hatékony légi fuvarozásnak a kereskedelem, az idegenforgalom és a befektetések előmozdításával kapcsolatos jelentőségét;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy javítsák a légi szolgáltatásokat;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy biztosítsák a légi fuvarozásban a biztonság és a védelem legmagasabb fokát;

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy kiaknázzák a szabályozási együttműködés és – a gyakorlatban megvalósítható mértékben – a szabályozások és megközelítések összehangolásának lehetséges előnyeit;

ELISMERVE a versenyképes légi szolgáltatásokból és az életképes légi szolgáltatási iparágakból esetleg adódó jelentős lehetséges előnyöket;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a versenyképes légi szolgáltatási környezetet, elismerve, hogy amennyiben nem léteznek egyenlő versenyfeltételek a légi fuvarozók számára, a lehetséges előnyök esetleg nem valósulnak meg;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék légi fuvarozóik számára, hogy e megállapodás alapján tisztességes és egyenlő lehetőségek mellett nyújtsák a légi szolgáltatásokat;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy maximalizálják az előnyöket az utasok, a fuvaroztatók, a légi fuvarozók és a repülőterek, valamint munkavállalóik és más olyan felek számára, akik ezekből az előnyökből közvetetten részesülnek;

MEGERŐSÍTVE a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és végrehajtása során a környezetvédelem jelentőségét;

TUDOMÁSUL VÉVE a fogyasztóvédelemnek, valamint a légi szolgáltatásokkal kapcsolatban a megfelelő szintű fogyasztóvédelem ösztönzésének a fontosságát;

TUDOMÁSUL VÉVE a légiközlekedési ágazat számára a tőke jelentőségét a légi szolgáltatások továbbfejlesztésében;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az említett egyezményt kiegészítő légiközlekedési megállapodást kössenek,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:

1. „megállapodás”: ez a megállapodás, e megállapodás mellékletei és függelékei, valamint ezek módosításai;

2. „légi fuvarozás”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, díj vagy ellenszolgáltatás ellenében légi járműveken történő szállítása, amely – az egyértelműség érdekében – magában foglalja a menetrendszerű és a nem menetrendszerű szolgáltatásokat;

3. „illetőség meghatározása”: annak megállapítása, hogy az e megállapodás alapján járatok üzemeltetését kínáló légi fuvarozó eleget tesz-e a tulajdonlására, tényleges ellenőrzésére és központi ügyvezetésének helyére vonatkozóan a 3. cikkben foglalt kritériumoknak;

4. „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény, beleértve:

1. az egyezmény 94. cikkének a) pontja értelmében hatályos valamennyi olyan módosítást, amelyet Brazília, valamint a tagállam vagy tagállamok egyaránt ratifikáltak, az adott kérdésre való tekintettel, továbbá

2. az egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott valamennyi mellékletet vagy módosítást, amennyiben az adott melléklet vagy módosítás bármely időpontban érvényes mind Brazília, mind pedig a tagállam vagy tagállamok vonatkozásában, az adott kérdésre való tekintettel;

5. „alkalmasság meghatározása”: annak megállapítása, hogy az e megállapodás alapján szolgáltatások üzemeltetését kínáló légi fuvarozó az említett szolgáltatások üzemeltetéséhez kielégítő pénzügyi kapacitással és megfelelő irányítási szakértelemmel rendelkezik-e, és hajlandó-e betartani az említett szolgáltatások üzemeltetésére irányadó törvényeket, rendeleteket és követelményeket;

6. „teljes költség”: a szolgáltatásnyújtás költsége, valamint az általános igazgatási költségekért felszámított ésszerű díj összege;

7. „nemzetközi légi fuvarozás”: egynél több állam területe feletti légtérben áthaladó légi fuvarozás;

8. „a Latin-amerikai Polgári Repülési Bizottság tagállamai”: Argentína, Aruba, Belize, Bolívia, Brazília, Chile, Costa Rica, Dominikai Köztársaság, Ecuador, Guatemala, Honduras, Jamaica, Kolumbia, Kuba, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Salvador, Uruguay és Venezuela;

9. „fél”: egyrészről Brazília, másrészről az Európai Unió vagy tagállamai, illetve az Európai Unió és tagállamai, vonatkozó hatáskörüknek megfelelően;

10. „központi ügyvezetés helye”: a légi fuvarozó azon fél területén található központi irodája vagy székhelye, amelyen belül a légi fuvarozó elsődleges pénzügyi feladatait és működésének irányítását gyakorolják, ideértve annak folyamatos légi alkalmassági irányítását is;

11. „nem kereskedelmi célú leszállás”: utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények légi fuvarozásba történő felvételétől vagy kirakásától eltérő bármely célra irányuló leszállás;

12. „állami támogatás”: bármely, a kormányzat vagy regionális szerv, vagy más állami szervezetek által nyújtott pénzügyi hozzájárulás, amely például az alábbi formákat öltheti:

3. valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet azon gyakorlata, amely pénzeszközök közvetlen átengedését – például juttatásokat, kölcsönöket vagy tőkeinjekciót –, pénzeszközöknek a vállalkozás részére történő lehetséges közvetlen átruházását, illetve a vállalkozás kötelezettségeinek – például kölcsöngaranciáknak, tőkeinjekciónak, tulajdonjognak, biztosításnak vagy csődvédelemnek – az átvállalását foglalja magában;

4. valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet egyébként esedékes bevételéről lemond vagy azt nem hajtja be;

5. valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet az általános infrastruktúrától eltérő árukat vagy szolgáltatásokat biztosít, illetve árukat vagy szolgáltatásokat vásárol; vagy

6. valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet kifizetéseket teljesít egy finanszírozási mechanizmus javára, vagy magánjogi szervet bíz meg azzal, illetve utasít arra, hogy hajtson végre egy vagy több olyan feladattípust az a), b) és c) pontban ismertetettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól;

és általa a kedvezményezett előnyhöz jut.

13. „díjszabás”: az utasok, poggyász és/vagy (a postai küldemények kivételével) áru légi fuvarozás – ideértve adott esetben a légi fuvarozással összefüggő felszíni fuvarozást is – keretében történő szállítására a légi fuvarozók által – ideértve ügynökeiket is – felszámított bármely viteldíj, díjtétel, díj vagy támogatás, valamint az ilyen viteldíj, díjtétel, díj vagy támogatás – ideértve az árakat is – elérhetőségére irányadó feltételek, továbbá az ügynökségi szolgáltatásokra és más kisegítő szolgáltatásokra vonatkozó feltételek;

14. „terület”: Brazília esetében az ország fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó földterületek (szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, az Európai Unió esetében pedig azok a földterületek (szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben és az ezeket felváltó okmányokban megállapított feltételek szerint. E megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása úgy értendő, hogy nem sérti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület feletti szuverenitással kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között fennálló európai uniós légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozatnak megfelelően, továbbá

15. „használati díj”: a légi fuvarozókra a repülőtér, a repülőtéri környezet, a léginavigációs, illetve légiközlekedés-védelmi berendezések vagy szolgáltatások – többek között a kapcsolódó szolgáltatások és berendezések – igénybevételéért kirótt díj.

2. cikk

Jogok biztosítása

(1) Mindegyik fél biztosítja a másik fél számára a másik fél légi fuvarozói által teljesített nemzetközi légi fuvarozás tekintetében az alábbi jogokat:

7. a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga;

8. a területén nem kereskedelmi céllal történő leszállás joga;

9. nemzetközi légi fuvarozási jog az I. melléklet rendelkezéseivel összhangban, és

10. az e megállapodásban meghatározott egyéb jogok.

(2) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő oly módon, mintha az:

11. Brazília légi fuvarozói számára bármely tagállam területén jogot biztosítana az adott tagállam területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – ellentételezésért történő – fedélzetre való felvitelére;

12. az Európai Unió légi fuvarozói számára Brazília területén jogot biztosítana Brazília területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – ellentételezésért történő – fedélzetre való felvitelére.

3. cikk

Engedély

Az egyik fél légi fuvarozója által benyújtott kérelmek kézhezvételekor a másik fél minimális eljárási haladékkal ad ki megfelelő engedélyeket és jóváhagyásokat, feltéve hogy:

13. egy brazíliai légi fuvarozó esetében az adott légi fuvarozó Brazília vagy a Latin-amerikai Polgári Repülési Bizottság tagállamainak többségi tulajdonában áll, és felette a tényleges ellenőrzést ezek gyakorolják, amelyek különösen a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodást (horizontális megállapodást) kötöttek az Európai Unióval és/vagy az említett államban vagy államokban illetőséggel rendelkező személyekkel; továbbá a légi fuvarozó feletti tényleges szabályozási ellenőrzést az üzemben tartási engedélyét kibocsátó Brazília gyakorolja és tartja fenn, illetve az adott légi fuvarozó központi ügyintézésének helye Brazília területén van;

14. európai uniós légi fuvarozó esetében az adott légi fuvarozó az Európai Unió valamely tagállama vagy tagállamai, Svájc, vagy az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás aláíró államai, és/vagy az említett államban vagy államokban illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonában áll és felette a tényleges ellenőrzést ezek gyakorolják; továbbá a légi fuvarozó feletti tényleges szabályozási ellenőrzést az üzemben tartási engedélyének kibocsátásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, illetve az adott légi fuvarozó központi ügyintézésének helye az Európai Unió területén van;

15. a légi fuvarozó eleget tesz a nemzetközi légi fuvarozás üzemeltetése tekintetében az adott fél által – az alkalmazás vagy alkalmazások figyelembevétele mellett – szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek értelmében előírt feltételeknek, továbbá

16. az e megállapodás 7. cikkében (Biztonság) és 8. cikkében (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket fenntartják és alkalmazzák.

(2) A felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás aláírásától kezdődően az engedélyek megadása tekintetében előmozdítják az eljárások egyszerűsítését és összehangolását. A 21. cikk szerinti vegyes bizottság e megállapodás aláírását követő egy éven belül e tekintetben együttműködési eljárást alakít ki.

4. cikk

A szabályozási döntések kölcsönös elismerése

a légi fuvarozók alkalmassága és illetősége tekintetében

Az egyik fél légi fuvarozója engedély iránti kérelmének kézhezvételekor a másik fél illetékes hatóságai ugyanúgy haladéktalanul elismerik az első fél illetékes hatóságai által az érintett légi fuvarozó alkalmasságára és/vagy illetőségére vonatkozóan hozott döntést, mintha ezt a döntést saját illetékes hatóságai hozták volna, és az alábbi a) és b) pontban foglaltak kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkoznak.

17. Amennyiben a légi fuvarozó engedély iránti kérelmének kézhezvételét vagy ilyen engedély megadását követően a kedvezményezett fél illetékes hatóságai okkal feltételezik, hogy a másik fél illetékes hatóságai által hozott döntés ellenére az e megállapodás 3. cikkében (Engedély) előírt, a megfelelő engedélyek vagy jóváhagyások megadására vonatkozó feltételek nem teljesültek, ideértve a bármelyik fél által kijelölt légi fuvarozók tulajdonjogához kapcsolódó szabályozási döntéshez kapcsolódó okokat is, erről haladéktalanul tájékoztatják az említett hatóságokat, feltételezésüket érdemben megindokolva. Ebben az esetben bármelyik fél kezdeményezhet konzultációt – esetleg a megfelelő illetékes hatóságok képviselői is – és/vagy kérhet az említett feltételezés szempontjából releváns kiegészítő információt, és az ilyen kérelmeknek a lehető leghamarabb eleget kell tenni. Ha a kérdés tisztázatlan marad, azt bármelyik fél az e megállapodás 22. cikke (Vegyes bizottság) szerint létrejött vegyes bizottság elé utalhatja. Ha a kérdést a vegyes bizottság nem tudja rendezni, a felek fenntartják azt a lehetőséget, hogy elutasítsák, visszavonják, felfüggesszék vagy korlátozzák a működési engedélyeket, vagy az érintett légi fuvarozók műveleteit más módon felfüggesszék vagy korlátozzák.

18. Ez a cikk nem vonatkozik az alábbiakkal kapcsolatos döntések elismerésére:

19. biztonsági tanúsítványok vagy engedélyek;

20. biztonsági intézkedések; vagy

21. biztosítási fedezet.

5. cikk

Engedély visszavonása

(1) Bármelyik fél jogosult arra, hogy a másik fél légi fuvarozójának működési engedélyeit vagy műszaki jóváhagyásait visszavonja, felfüggessze vagy korlátozza, illetve működését egyéb módon felfüggessze vagy korlátozza, amennyiben:

22. egy brazíliai légi fuvarozó esetében az adott légi fuvarozó nem Brazília vagy a Latin-amerikai Polgári Repülési Bizottság tagállamainak többségi tulajdonában áll, és felette a tényleges ellenőrzést nem ezek gyakorolják, amelyek különösen a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodást (horizontális megállapodást) kötöttek az Európai Unióval és/vagy az említett államban vagy államokban illetőséggel rendelkező személyekkel; továbbá a légi fuvarozó feletti tényleges szabályozási ellenőrzést nem az üzemben tartási engedélyét kibocsátó Brazília gyakorolja és tartja fenn, illetve az adott légi fuvarozó központi ügyintézésének helye nem Brazília területén van;

23. európai uniós légi fuvarozó esetében az adott légi fuvarozó nem az Európai Unió valamely tagállama vagy tagállamai, Svájc, vagy az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás aláíró államai, és/vagy az említett államban vagy államokban illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonában áll és felette a tényleges ellenőrzést nem ezek gyakorolják; továbbá a légi fuvarozó feletti tényleges szabályozási ellenőrzést nem az üzemben tartási engedélyét kibocsátó tagállam gyakorolja és tartja fenn, illetve az adott légi fuvarozó központi ügyintézésének helye nem az Európai Unió területén van;

24. a légi fuvarozó nem tett eleget az e megállapodás 6. cikkében (Jogalkalmazás) említett törvényeknek és rendeleteknek; vagy

25. valamelyik fél e megállapodás 15. cikkével (Versenykörnyezet) összhangban megállapította, hogy a versenykörnyezetre vonatkozó feltételek nem teljesülnek.

(2) Amennyiben nincs szükség azonnali intézkedések megtételére az e cikk (1) bekezdése c) vagy d) pontjának vagy (3) bekezdésének való további meg nem felelés megakadályozása céljából, az e cikkben létrehozott jogok csak a másik féllel folytatott konzultációt követően gyakorolhatók.

(3) Ez a cikk egyik fél jogait sem korlátozza a másik fél légi fuvarozója vagy légi fuvarozói működési engedélyének vagy műszaki jóváhagyásának – az e megállapodás 7. cikkében (Biztonság) vagy 8. cikkében (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezésekkel összhangban történő – visszatartása, visszavonása, korlátozása, illetve feltételekhez kötése tekintetében.

6. cikk

Jogalkalmazás

(1) Az egyik fél azon törvényeit és rendeleteit, amelyek a nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi járműveknek a saját területére történő belépésével, illetve az onnan való távozásával kapcsolatosak, illetve az ilyen légi járműveknek az adott területen belüli üzemeltetésére és irányítására vonatkoznak, alkalmazni kell a másik fél légi fuvarozói által használt légi járművekre, és az ilyen légi járműveknek eleget kell tenniük azoknak az első fél területére történő belépéskor vagy távozáskor, illetve az adott területen való tartózkodásuk során.

(2) Az egyik fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légi járművön tartózkodó utasok, személyzet vagy rakomány területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával kapcsolatos, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek (beleértve a belépésre, engedélyezésre, bevándorlásra, útlevelekre, vámvizsgálatra és karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai szabályozásokat) a másik fél légi fuvarozóinak utasai, személyzete vagy rakománya – illetve a nevükben eljáró személyek – megfelelnek.

7. cikk

Biztonság

(1) A felek újólag megerősítik a légi közlekedés biztonsága terén folytatott szoros együttműködés fontosságát. Ezzel összefüggésben a felek további együttműködést folytatnak, ideértve a légiközlekedési műveletekkel kapcsolatos együttműködést is, különösen a nemzetközi légi közlekedés biztonságára esetleg hatással lévő információk megosztásának lehetővé tétele, az egymás légi közlekedés biztonságával kapcsolatos felügyeleti tevékenységeiben való részvétel vagy a légi közlekedés biztonságával kapcsolatos közös felügyeleti tevékenységek lefolytatása, valamint – többek között harmadik országokkal – közös projektek és kezdeményezések kidolgozása érdekében. Ennek az együttműködésnek a kialakítására az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló , 2010. július 14-én Brazíliavárosban létrejött megállapodás (a továbbiakban: „a biztonsági megállapodás”) keretében kerül sor, a biztonsági megállapodás hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

(2) Az egyik fél által a biztonsági megállapodással összhangban kiadott vagy érvényesített és még hatályban lévő légialkalmassági bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket a másik fél és légügyi hatóságai a légi járatok üzemeltetése céljából érvényesnek ismerik el, feltéve, hogy e bizonyítványokat vagy engedélyeket legalább a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által meghatározott nemzetközi előírásoknak és ajánlott gyakorlatoknak megfelelően és azokkal összhangban adták ki vagy érvényesítették.

(3) Az egyik fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai bármikor kérelmezhetnek konzultációt a másik féllel vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságaival az e légügyi hatóságok által fenntartott vagy alkalmazott biztonsági előírásokra és követelményekre vonatkozóan. Ha az említett konzultációkat követően a kérelmező fél, illetve hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai megállapítják, hogy a másik fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai ténylegesen nem tartanak fenn és nem alkalmaznak olyan biztonsági előírásokat és követelményeket ezeken a területeken, amelyek – ellenkező döntés hiányában – az egyezmény alapján megállapított minimumelőírásokkal legalább azonosak, ezt a felet vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságait értesítik ezekről a megállapításokról és az e minimumelőírásoknak való megfeleléshez szükségesnek tekintett lépésekről. Ha a másik fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai nem tesznek megfelelő korrekciós intézkedést tizenöt (15) napon vagy egy esetleg meghatározott más határidőn belül, az a kérelmező fél, illetve hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai számára alapot képez arra, hogy visszavonják, felfüggesszék vagy korlátozzák a működési engedélyeket és műszaki jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggeszthetik vagy korlátozhatják azon légi fuvarozó működését, amelynek biztonsági felügyelete a másik félnek vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságainak a feladata.

(4) Mindegyik fél elfogadja, hogy az egyik fél légi fuvarozója által vagy nevében üzemeltetett bármely légi járművet a másik fél területén való tartózkodás közben a másik fél légügyi hatóságai földi ellenőrzésnek vethetik alá a légi jármű és a személyzet vonatkozó okmányai érvényességének, valamint a légi jármű és felszerelései látható állapotának ellenőrzése céljából, feltéve hogy az ellenőrzés nem okoz indokolatlan késedelmet a légi jármű üzemeltetésében.

(5) Ha az egyik fél légügyi hatóságai a földi ellenőrzés elvégzését követően megállapítják, hogy egy légi jármű vagy a légi jármű üzemeltetése nem felel meg az adott időpontban az egyezmény értelmében alkalmazandó minimumelőírásoknak, illetve ha megállapítják az adott időpontban az egyezmény által megállapított biztonsági előírások tényleges fenntartásának és alkalmazásának hiányát, az említett fél légügyi hatóságai értesítik e megállapításokról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről a másik fél azon légügyi hatóságait, amelyek a légi járművet üzemeltető légi fuvarozó biztonsági felügyeletéért felelősek. Ha tizenöt (15) napon belül nem kerül sor megfelelő korrekciós intézkedés megtételére, a megkereső légügyi hatóságok visszavonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a működési engedélyeket és műszaki jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a légi járművet üzemeltető légi fuvarozó működését. Ugyanez a döntés hozható a földi ellenőrzés céljából történő hozzáférés megtagadása esetén.

(6) Mindegyik fél jogosult hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai révén azonnali intézkedést tenni – ideértve a működési engedélyek és műszaki jóváhagyások visszavonását, felfüggesztését vagy korlátozását, illetve a másik fél légi fuvarozója működésének egyéb módon történő felfüggesztését vagy korlátozását is –, ha azt a következtetést vonják le, hogy ez a légi közlekedés biztonságának közvetlen fenyegetettsége miatt szükséges. Amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható, az ilyen intézkedéseket tevő fél törekszik arra, hogy a másik féllel előzetesen konzultáljon.

(7) A valamely fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai által az e cikk (3), (5) vagy (6) bekezdésével összhangban megtett bármely intézkedést meg kell szüntetni, amint az említett intézkedés alapjául szolgáló ok megszűnik.

8. cikk

A légi közlekedés védelme

(1) A felek a nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban újólag megerősítik, hogy a polgári légi közlekedés jogellenes beavatkozásokkal szembeni védelmével kapcsolatos kölcsönös kötelezettségük e megállapodás szerves részét képezi.

(2) A felek – a nemzetközi jog szerinti jogaik és kötelezettségeik általános érvényének korlátozása nélkül – különösen a következő jogi aktusok rendelkezéseivel járnak el összhangban: a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban aláírt egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-én Hágában aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban aláírt egyezmény, a nemzetközi polgári légi közlekedést szolgáló repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montrealban aláírt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus robbanóanyagoknak, azok felderítése céljából történő megjelöléséről szóló, 1991. március 1-jén Montrealban aláírt egyezmény, továbbá a polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó, mindkét félre kötelező bármely más egyezmény és jegyzőkönyv.

(3) A felek – kérelemre – minden szükséges segítséget megadnak egymásnak bármely, a polgári légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés kezelésében, ideértve a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete, valamint a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények megelőzését is.

(4) A felek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által meghatározott nemzetközi légiközlekedés-védelmi előírásokkal és megfelelő ajánlott gyakorlatokkal összhangban járnak el. A felek előírják, hogy a területükön bejegyzett légi járművek üzemeltetői, a területükön központi ügyintézési hellyel vagy állandó lakóhellyel rendelkező légijármű-üzemeltetők, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői a szóban forgó légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el.

(5) Mindegyik fél hatékony intézkedések megtételét biztosítja saját területén, a légi járművek védelme, valamint az utasok, a személyzet, poggyászuk és kézipoggyászuk átvizsgálása, továbbá a rakománynak és a légi járművön található készleteknek a beszállás, illetve a berakodás előtt és közben történő átvizsgálása érdekében, továbbá gondoskodik arról, hogy ezek az intézkedések igazodjanak a polgári légi közlekedés védelmét érintő megnövekedett fenyegetésekhez. A felek megállapodnak abban, hogy a másik fél által a területéről történő távozásra és az ott-tartózkodásra előírt védelmi rendelkezéseket be kell tartani. A felek méltányos megfontolás tárgyává teszik a másik fél egy-egy konkrét fenyegetéssel szembeni különleges védelmi intézkedésekre irányuló kérelmét.

(6) Az államok szuverenitását teljes mértékben figyelembe véve és kölcsönösen tiszteletben tartva az egyik fél a területére való belépés tekintetében elfogadhat védelmi intézkedéseket, amelyeket haladéktalanul közölni kell a másik féllel. Ez a fél figyelembe veszi a másik fél által már alkalmazott védelmi intézkedéseket, valamint a másik fél által esetleg javasolt véleményeket. Mindegyik fél elismeri azonban, hogy e cikk egyetlen rendelkezése sem korlátozza a felek azon képességét, hogy elutasítsák olyan járatnak vagy járatoknak a területére történő belépését, amelyet vagy amelyeket a védelme szempontjából fenyegetésnek ítél.

(7) A felek hozhatnak sürgősségi intézkedéseket, ideértve a konkrét védelmi fenyegetések kezelését célzó módosításokat is. Az említett intézkedésekről haladéktalanul értesítik a másik fél hatáskörrel rendelkező hatóságait.

(8) A légi fuvarozás védelmének biztosítására tett azonnali intézkedések szükségességének sérelme nélkül a felek megerősítik, hogy a védelmi intézkedések mérlegelésekor értékelik a nemzetközi légi fuvarozásra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat, továbbá ezeket a tényezőket – a jogszabályokban megengedett mértékben – figyelembe veszik a védelmi problémák kezeléséhez szükséges és megfelelő intézkedések meghatározásakor.

(9) Polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, illetve az utasok, a személyzet, a légi jármű, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmény esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, az említett cselekmények vagy veszélyek gyors és biztonságos megszüntetéséhez szükséges megfelelő intézkedések megtétele révén.

(10) Mindegyik fél megtesz minden olyan intézkedést, amelyet ésszerűnek tart annak biztosítására, hogy a területén a földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítés vagy egyéb jogellenes cselekményeknek kitett légi jármű a földön maradjon, hacsak annak felszállását az emberi élet védelmére vonatkozó kényszerítő kötelezettség szükségessé nem teszi. Ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg kölcsönös konzultáció alapján kerül sor.

(11) Amennyiben az egyik fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik fél nem e cikk rendelkezéseinek megfelelően járt el, az adott fél hatáskörrel rendelkező hatóságai azonnali konzultációkat kérhetnek a másik fél hatáskörrel rendelkező hatóságaitól. E konzultációknak a kérelem kézhezvételétől számított tizenöt (15) napon belül kell megkezdődniük. Amennyiben az említett konzultációk megkezdésének napjától számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, a konzultációkat kérő fél – a rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében – a másik fél légi fuvarozójának vagy légi fuvarozóinak működési engedélyét és műszaki jóváhagyásait visszatarthatja, visszavonhatja, felfüggesztheti vagy feltételekhez kötheti. Szükséghelyzetben vagy az e cikk rendelkezései betartása további elmulasztásának megakadályozása érdekében a felek ideiglenes intézkedést tehetnek.

9. cikk

Kereskedelmi lehetőségek

Üzleti tevékenység

(1) A felek egyetértenek abban, hogy a gazdasági szereplők üzleti tevékenysége előtti akadályok gátolnák az e megállapodás révén megvalósítandó előnyöket. A felek ezért megállapodnak abban, hogy e megállapodás aláírásától kezdődően mindkét fél légi fuvarozóinak üzleti tevékenysége előtti akadályokat hatékonyan és kölcsönösen eltávolítják, amennyiben az említett akadályok kereskedelmi ügyleteket gátolhatnak, versenytorzulást idézhetnek elő vagy gátolhatják az egyenlő versenyfeltételek kialakulását.

(2) Az e cikk hatálya alá tartozó kereskedelmi lehetőségekkel kapcsolatos nemzeti törvényekre és rendeletekre utaló hivatkozások esetén a felek gondoskodnak arról, hogy ezek a törvények és rendeletek ne gátolják indokolatlanul a kereskedelmi ügyleteket.

(3) A 21. cikkel összhangban létrehozott vegyes bizottság az üzleti tevékenységgel és a kereskedelmi lehetőségekkel kapcsolatos együttműködési folyamatot alakít ki, nyomon követi a gazdasági szereplők számára az üzleti tevékenység folytatása során felmerülő akadályok tényleges kezelése közben elért előrehaladást, rendszeresen felülvizsgálja a fejleményeket, többek között a jogszabályi és szabályozási változásokra irányulóakat. A 21. cikkel (Vegyes bizottság) összhangban bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását az e bekezdés alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása céljából.

A légi fuvarozók képviselői

(4) A felek törvényei és rendeletei értelmében légi fuvarozóik jogosultak arra, hogy szabadon hozzanak létre képviseleteket a másik fél területén a légi fuvarozás és a kapcsolódó szolgáltatások promóciója és értékesítése céljából.

(5) A felek légi fuvarozói – a másik félnek a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó törvényeivel és rendeleteivel összhangban – bevihetik a másik fél területére és ott foglalkoztathatják a légi fuvarozási szolgáltatás támogatásához szükséges vezetőket, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb szakembereket. Szükség esetén mindegyik fél elősegíti és felgyorsítja a munkavállalási engedélyek kiadását az e bekezdés szerinti képviseleteken foglalkoztatott személyzet – köztük a kilencven (90) napot meg nem haladó, bizonyos ideiglenes feladatokat végzők – számára, a hatályos törvényekre és rendeletekre is figyelemmel.

Földi kiszolgálás

(6) a) Az alábbi b) pont sérelme nélkül a másik fél területén nyújtott földi kiszolgálással kapcsolatban minden légi fuvarozót megillet:

i. a saját földi kiszolgálása („önkiszolgálás”) ellátásának joga, vagy

ii. a teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló szolgáltatók – többek között légi fuvarozók – közül való választás joga, amennyiben a felek törvényei és rendeletei alapján a piacra jutás számukra megengedett, és amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon.

b) A fenti a) pont i. és ii. alpontjában foglalt jogok csak a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek szerinti korlátozások hatálya alá tartoznak. Amennyiben az említett korlátozások kizárják az önkiszolgálást, és a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók között nem áll fenn tényleges verseny, az érintett fél biztosítja, hogy mindezek a szolgáltatások valamennyi légi fuvarozó számára egyenlően és megfelelően hozzáférhetőek legyenek; az említett szolgáltatások árait a vonatkozó, objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok szerint kell meghatározni.

Résidőkiosztás a repülőtereken

(7) A rendelkezésre álló résidőket a felek területén lévő repülőtereken független, átlátható, megkülönböztetésmentes módon és kellő időben kell kiosztani. A légi fuvarozó számára engedélyezni kell, hogy a kiosztott résidőknek megfelelően működjön, menetrendek, programok vagy üzemeltetési tervek további jóváhagyása nélkül.

Üzemeltetési tervek, programok és menetrendek

(8) Az e megállapodás alapján üzemeltetett légi járatokra vonatkozó üzemeltetési tervek, programok, illetve menetrendek bejelentését a felek kizárólag tájékoztatási célokra írhatják elő. Ha bármelyik fél ilyen bejelentést ír elő, minimálisra csökkenti a bejelentési követelményeknek és eljárásoknak a másik fél légi fuvarozást végző közvetítőire és légi fuvarozóira háruló adminisztratív terheit.

Értékesítés, helyi kiadások és pénzeszközök átutalása

(9) A felek törvényei és rendeletei értelmében a felek bármely légi fuvarozója jogosult arra, hogy légiközlekedési szolgáltatásait és a kapcsolódó szolgáltatásokat a másik fél területén közvetlenül és/vagy a légi fuvarozó belátása szerint az ügynökein, a légi fuvarozó által kijelölt egyéb közvetítőn vagy egyéb, rendelkezésre álló csatornán keresztül értékesítse. Minden légi fuvarozó jogosult ilyen fuvarozási szolgáltatást és kapcsolódó szolgáltatásokat értékesíteni, és bármely személy jogosult ilyen fuvarozási szolgáltatást és kapcsolódó szolgáltatásokat az érintett terület valutájában vagy szabadon átváltható valutákban megvásárolni.

(10) A felek légi fuvarozói a másik fél területén helyi valutában fizethetnek a helyi kiadásokért, az üzemanyag-vásárlást is beleértve. A felek légi fuvarozói mérlegelésük szerint – a valutákat szabályozó nemzeti törvényeknek és rendeleteknek megfelelően – szabadon átváltható valutában fizethetik ki az ilyen kiadásokat a másik fél területén.

(11) A felek a másik fél bármely légi fuvarozója számára biztosítják azt a jogot, hogy a helyi szinten elköltött összegeken túli többletbevételt szabadon átváltható valutára váltsa és a másik fél területéről hazautalja, és – kivéve, ha ez nem egyeztethető össze a valutákat szabályozó nemzeti törvényekkel és rendeletekkel – az általa választott országba vagy országokba utalja. Az átváltást és az átutalást azonnal, korlátozás és illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a folyó banki ügyletekre és átutalásra, a légi fuvarozó utalásra vonatkozó alapkérelmének időpontjában alkalmazandó árfolyamon. Az említett bevételek átváltása és átutalása mentesül mindennemű adminisztratív teher, illetve átváltási díj alól, kivéve ha azokat szokásosan bankok számítják fel az említett átváltás és átutalás lebonyolítása céljából. E cikk rendelkezései nem mentesítik egyik fél légi fuvarozóit sem azon illetékek, adók és hozzájárulások alól, amelyeket egyébként meg kell fizetniük. Ha valamely uniós tagállam és Brazília között létezik a kettős adóztatás elkerülését célzó különmegállapodás, illetve kétoldalú keretek között elfogadott, az adott uniós tagállam és Brazília között pénzeszközök átutalását szabályozó különmegállapodás vagy bármely más rendelkezés a bevétel/nyereség adóztatása tárgyában, akkor azok a rendelkezések irányadók.

Együttműködési megállapodások

(12) A megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások üzemeltetése vagy nyújtása során a felek bármely légi fuvarozója kereskedelmi együttműködési megállapodásokat köthet, például helyfoglalási (blocked space) vagy helymegosztási (code share) üzemeltetési együttműködés céljából:

26. ugyanazon fél bármely légi fuvarozójával vagy légi fuvarozóival;

27. a másik fél bármely légi fuvarozójával vagy légi fuvarozóival;

28. harmadik ország bármely légi fuvarozójával vagy légi fuvarozóival, valamint

29. bármely ország bármely felszíni (szárazföldi vagy tengeri) fuvaroztatójával;

feltéve, hogy i. az üzemeltető fuvarozó rendelkezik a megfelelő forgalmi jogokkal és ii. a megállapodások eleget tesznek a felek által a nemzetközi légi fuvarozás üzemeltetésére vagy nyújtására szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek értelmében előírt feltételeknek.

A felek előírhatják a légi fuvarozók számára, hogy az e megállapodás szerinti kereskedelmi együttműködési megállapodásokról – kizárólag tájékoztatási céllal – értesítsék az illetékes hatóságokat.

(13) A kereskedelmi együttműködési megállapodásokat is érintő, értékesített utasszállítás tekintetében a vásárlót az értékesítés helyén, de mindenképpen a beszállást megelőzően tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes szakaszaiban mely fuvaroztatók fognak eljárni.

(14) Az utasszállítás tekintetében, a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók nem tartoznak a légi közlekedésre vonatkozó törvények és rendeletek hatálya alá kizárólag azon az alapon, hogy az ilyen felszíni fuvarozást a légi fuvarozó a saját nevében végzi. A felszíni fuvarozást végző szolgáltatók mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntése tekintetében, hogy kötnek-e együttműködési megállapodásokat. A konkrét megállapodásokra vonatkozó döntés meghozatalakor a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók figyelembe vehetik többek között a fogyasztók érdekeit, valamint a technikai, gazdasági, térbeli és kapacitásbeli korlátokat.

(15) E megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a felek légi fuvarozói és közvetett árufuvarozási szolgáltatói korlátozás nélkül alkalmazhatnak a nemzetközi légi fuvarozáshoz kapcsolódó bármilyen felszíni árufuvarozást a felek területén lévő bármely pontra vagy pontról, illetve harmadik országokban, ideértve a vámhivatallal rendelkező valamennyi repülőtérre és repülőtérről való fuvarozást is, és ideértve adott esetben az alkalmazandó törvények és rendeletek alapján a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozására való jogosultságot is. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légi fuvarozók dönthetnek úgy, hogy maguk végzik el a felszíni fuvarozást, vagy egyéb felszíni fuvarozót – beleértve az egyéb légi fuvarozók által üzemeltetett felszíni fuvarozást és a közvetett légi árufuvarozó szolgáltatókat – bízhatnak meg. Az ilyen kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat a kombinált légi és felszíni fuvarozásra kiszabott egységes, átfogó áron kínálhatják, feltéve hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen fuvarozás tényeit illetően.

Franchise/márkahasználat

(16) A felek légi fuvarozói jogosultak bármelyik fél vagy harmadik ország vállalkozásaival – többek között légi fuvarozóikkal – franchise- vagy márkahasználati megállapodásokat kötni, feltéve hogy a légi fuvarozók rendelkeznek a megfelelő engedéllyel, és eleget tesznek az ilyen megállapodások tekintetében a felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek értelmében előírt feltételeknek, ideértve e megállapodás 7. cikkével (Biztonság) és 8. cikkével (A légi közlekedés védelme) kapcsolatos feltételeket is.

Kölcsönbérlet

(17) A felek légi fuvarozói – az érintett felek törvényeivel és rendeleteivel összhangban – megállapodásokat köthetnek a következőkkel légi járművek nemzetközi légi fuvarozás céljára személyzettel vagy személyzet nélküli biztosítására:

30. a felek bármely légi fuvarozójával vagy légi fuvarozóival, és

31. harmadik ország bármely légi fuvarozójával vagy légi fuvarozóival;

feltéve, hogy az említett megállapodások valamennyi részes fele rendelkezik a megfelelő engedéllyel, és eleget tesz az említett megállapodások tekintetében a felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek értelmében előírt feltételeknek. Egyik fél sem írja elő a légi járművet biztosító légi fuvarozó számára, hogy rendelkezzen az e megállapodás szerinti forgalmi jogokkal azokra az útvonalakra, amelyeken a légi járművet üzemeltetni fogják. A felek előírhatják, hogy ezeket a megállapodásokat illetékes hatóságaik jóváhagyják. Ha valamely fél ilyen jóváhagyást ír elő, a légi fuvarozók számára minimálisra csökkenti a jóváhagyási eljárások adminisztratív terheit.

10. cikk

Külföldi befektetés

A felek engedélyezik a másik fél illetőségével rendelkező személyek számára, hogy a légi fuvarozóikban legfeljebb 49 %-os szavazati jogosultságot biztosító tulajdonjoggal és ellenőrzéssel rendelkezzenek.

11. cikk

Vámok és illetékek

(1) Az egyik fél területére történő megérkezéskor a másik fél légi fuvarozói által a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű, annak szokásos felszerelései, a földi berendezések, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, a pótalkatrészek (a hajtóműveket is beleértve), a légi járművek készletei (többek között az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi jármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek a viszonosság alapján mentesek mindkét fél nemzeti, állami és/vagy helyi hatóságai által kivetett és nem a nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, közvetett jövedéki adó, valamint hasonló díj és illeték alól, feltéve hogy e berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak.

(2) Viszonossági alapon mentesek továbbá az e cikk (1) bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével:

32. a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;

33. az egyik fél területére a másik félnek a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezései és pótalkatrészei (beleértve a hajtóműveket is);

34. az egyik fél területére a másik fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;

35. a felek vámjogszabályai értelmében, az egyik fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok, többek között ingyenes reklámanyagok, amelyeket a másik fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülés azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték.

(3) Az ezzel ellentétes értelmű egyéb rendelkezések sérelme nélkül e megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a feleket abban, hogy a területük két pontja között szolgáltatást nyújtó légi fuvarozó számára a légi járművében történő felhasználásra szánt és a területükön megkülönböztetésmentes alapon beszerzett üzemanyagokra adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki.

(4) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett berendezések és készletek esetében előírhatják azoknak a megfelelő hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezését.

(5) Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légi fuvarozói az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott tételeknek a másik fél területére történő átszállítására vagy kölcsönzésére olyan légi fuvarozóval kötöttek szerződést, amely hasonlóképpen élvezi a másik fél által biztosított effajta mentességeket.

(6) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra, a területükön belüli két olyan pont között üzemeltetett légi járat üzemeltetésének egy szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás engedélyezett.

(7) Szükség esetén az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében az egyik fél kérhet segítséget a másik féltől – annak légi fuvarozója vagy légi fuvarozói nevében – az állam és a helyi önkormányzatok által az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott árukra kivetett adók, vámok, illetékek és díjak, valamint üzemanyag-forgalmi adók alóli mentesség garantálásában, az e cikkben ismertetett körülmények között, kivéve ha az illetékek a szolgáltatásnyújtás költségén alapulnak. Ilyen kérelemre a másik fél a megfelelő kormányzati egység vagy hatóság figyelmébe ajánlja a kérelmező fél véleményét, és szükség esetén megfelelő intézkedést tesz az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezések helyes alkalmazásának biztosítására.

(8) A felek területén közvetlenül átmenő forgalomban érintett poggyász és áru mentesül az olyan adók, vámok, díjak és más hasonló illetékek alól, amelyek nem a nyújtott szolgáltatás költségén alapulnak.

(9) A légi járművön használt szokásos felszerelések, valamint a bármelyik fél légi fuvarozója által használt légi jármű fedélzetén szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik fél területén csak az adott területen működő vámhatóságok jóváhagyásával rakodhatók ki. Ebben az esetben azok újraexportálás vagy a vámszabályozásoknak megfelelő egyéb eltávolítás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete alá helyezhetők.

(10) E megállapodás rendelkezései a behozatalt terhelő, említett adó kivételével nem érintik a héa területét. Egy-egy tagállam és Brazília között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő egyezmények rendelkezéseit e megállapodás nem érinti.

12. cikk

Használati díjak

(1) A felek díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légi fuvarozóira kivethető használati díjaknak igazságosnak, ésszerűnek és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A másik fél légi fuvarozóira kivetett ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légi fuvarozó számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel kiszabni.

(2) A másik fél légi fuvarozóira kivetett használati díjaknak átláthatónak kell lenniük, és nem haladhatják meg a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri, repülőtéri környezetvédelmi, léginavigációs és légiközlekedés-védelmi berendezések és szolgáltatások biztosításának a díjszabásért felelős illetékes hatóságoknál vagy szerveknél felmerülő teljes költségét. Ezek a díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani.

(3) A felek ösztönzik a területükön található, díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek, valamint a szolgáltatásokat és a berendezéseket igénybe vevő légi fuvarozók közötti konzultációt. A felek ösztönzik a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a légi fuvarozók közötti azon információk cseréjét, amelyek – e cikk (1) és (2) bekezdésének elveivel összhangban – szükségesek lehetnek a díjak méltányosságának megfelelő felülvizsgálatához. A díjszabásért felelős illetékes hatóságok a használati díjak módosítására irányuló bármely javaslat esetében ésszerű időn belül értesítik a felhasználókat annak érdekében, hogy azok véleményt nyilváníthassanak és bármely módosítás végrehajtása előtt észrevételeket tehessenek.

13. cikk

Viteldíjak

(1) A felek lehetővé teszik, hogy a légi fuvarozók a viteldíjakat a szabad és torzulásmentes verseny alapján szabadon állapítsák meg.

(2) Bármelyik fél diszkriminációmentes módon kérheti, hogy légügyi hatóságait – egyszerűsített módon és kizárólag tájékoztatási céllal – értesítsék a területéről származó szolgáltatásokért mindkét fél légi fuvarozói által kínált viteldíjakról. Előírható, hogy a légi fuvarozók az említett értesítést legkésőbb egy-egy viteldíj első kínálásakor megtegyék.

(3) A felek légügyi hatóságai között sor kerülhet megbeszélésekre például, de nem kizárólag olyan kérdések megvitatása érdekében, mint a viteldíjakkal, valamint az esetleg igazságtalan, ésszerűtlen vagy megkülönböztetést alkalmazó viteldíjakkal kapcsolatos értesítésre vonatkozó követelmények és eljárások.

14. cikk

Statisztikák

(1) Az egyik fél légügyi hatóságai előírhatják a másik fél légügyi hatóságai számára, hogy – a saját törvényeikben és rendeleteikben előírtaknak megfelelően, diszkriminációtól mentesen és ésszerűen előírható módon – szolgáltassanak rendelkezésre álló statisztikákat az e megállapodás alapján teljesített szolgáltatások forgalmával kapcsolatban.

(2) A felek a vegyes bizottság keretében együttműködnek a légi szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából közöttük folytatott statisztikai információcsere elősegítése érdekében.

15. cikk

Versenykörnyezet

(1) Mindegyik fél tisztességes és egyenlő lehetőséget biztosít mindkét fél légi fuvarozói számára az e megállapodás hatálya alá tartozó légi fuvarozás biztosítása során folytatott versenyhez. Mindegyik fél – időről időre módosuló – versenyjogát alkalmazni kell a megfelelő felek joghatósága alá tartozó légi fuvarozók működésére. A felek közös célkitűzése a versenyjog összeegyeztethetősége és konvergenciája, és megfelelő módon és adott esetben együttműködnek a versenyjog alkalmazása területén.

(2) A felek megerősítik, hogy a szabad és torzulásmentes verseny fontos e megállapodás célkitűzéseinek előmozdításához, és megjegyzik, hogy versenyjoguk eredményes és tényleges végrehajtása hozzájárul a felek közötti légiközlekedési szolgáltatások nyújtásának hatékony működéséhez. A felek elismerik, hogy a versenyhatóságaik közötti együttműködés és koordináció a verseny előmozdítását és a versenyjogi kérdések tényleges megoldását, továbbá a versenyjoguk alkalmazása során tapasztalható eltérések lehetőségének csökkentését, vagy azok hatásának minimálisra csökkentését szolgálja.

(3) Mindegyik fél biztosítja, hogy a repülőterek, légi útvonalak, légiforgalmi irányítói szolgáltatások és léginavigációs szolgáltatások, a légi közlekedés védelme, valamint a területén biztosított egyéb kapcsolódó berendezések és szolgáltatások megkülönböztetéstől mentesen rendelkezésre álljanak a másik fél légi fuvarozói általi felhasználásra.

(4) A felek elismerik, hogy a kormányzati szubvenciók és támogatások kedvezőtlenül befolyásolhatják a légi fuvarozóknak a versenyhez való tisztességes és egyenlő lehetőségét az e megállapodás hatálya alá tartozó nemzetközi légi fuvarozás biztosítása során. Korlátozás nélkül ez magában foglalhat bármely kormányzati jogalany által juttatott tőkeinjekciókat, kereszttámogatást, támogatásokat, garanciákat, kedvezményt vagy adómentességet, csődvédelmet vagy biztosítást.

(5) Ha az egyik fél megállapítja, hogy légi fuvarozóival szemben a másik fél megkülönböztetést vagy tisztességtelen gyakorlatokat alkalmaz, vagy a másik fél által mérlegelt vagy nyújtott állami támogatás vagy támogatás kedvezőtlenül befolyásolná vagy kedvezőtlenül befolyásolja az első fél légi fuvarozóinak tisztességes és egyenlő lehetőségét a torzulásmentes versenyre, észrevételeket nyújthat be a másik félnek. Ilyen esetekben továbbá bármelyik fél kérheti a 21. cikk (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság ülésének összehívását a kérdés mérlegelése érdekében.

(6) Amennyiben a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációkat követően bármelyik fél úgy véli, hogy továbbra is fennállnak az (5) bekezdésben említett feltételek, és azok légi fuvarozójának vagy légi fuvarozóinak valószínűleg helyrehozhatatlan kárt okoznak, a 21. cikk (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság által megállapított eljárásoknak és kritériumoknak megfelelően intézkedést tehet. Minden ilyen intézkedésnek megfelelőnek és arányosnak kell lennie, hatályát és időtartamát tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia. Az intézkedés kizárólag az (5) bekezdésben említett feltételek előnyeit élvező légi fuvarozóra vagy légi fuvarozókra irányulhat, és nem sértheti egyik fél azon jogát sem, hogy a 22. cikk (Vitarendezés) értelmében intézkedést tegyen.

(7) A fenti (5) és (6) bekezdésben leírt megbeszélések során a felek:

36. összehangolják intézkedéseiket a megfelelő hatóságokkal;

37. mérlegelnek olyan alternatív eszközöket, amelyek – az általános versenyjoggal és fogyasztóvédelmi joggal összhangban – szintén megvalósíthatják az intézkedés célkitűzéseit, továbbá

38. figyelembe veszik a másik fél véleményét és a másik fél egyéb nemzetközi megállapodások szerinti kötelezettségeit.

(8) A fenti (1)–(7) bekezdésben foglaltak ellenére e cikk egyetlen rendelkezése sem korlátozza a felek versenyhatóságainak hatáskörét, és a versenyjog végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdés e hatóságok kizárólagos hatáskörébe tartozik.

16. cikk

Környezetvédelem

(1) A felek – a légi közlekedés fenntartható fejlesztésének előmozdítása révén – elismerik a környezet védelmének szükségességét. A felek együtt kívánnak működni a nemzetközi légi közlekedés környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos kérdések feltárása érdekében.

(2) A felek elismerik az együttműködés fontosságát, annak érdekében, hogy figyelembe vegyék és minimálisra csökkentsék a légi közlekedés környezetre gyakorolt hatását, és biztosítsák bármely intézkedésnek az e megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetőségét.

(3) A felek – a nemzetközi légi közlekedés környezeti hatásainak kezelésére irányuló együttműködés javítása érdekében – támogatják és kötelesek ösztönözni a szakértők közötti információcserét és rendszeres párbeszédet, többek között a következő területeken:

39. környezetbarát légiközlekedési technológiára irányuló kutatás és fejlesztés;

40. légiforgalmi szolgáltatási innováció, a légi közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében;

41. légiközlekedési célú megújuló üzemanyagokra irányuló kutatás és fejlesztés;

42. a nemzetközi légi közlekedés környezeti hatásainak kezelésével kapcsolatos kérdésekre irányuló véleménycsere, továbbá

43. a zaj nyomon követését és enyhítését célzó intézkedések, a légi közlekedés egészségügyi és környezeti hatásainak csökkentése érdekében.

(4) A felek emellett – többoldalú környezetvédelmi jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban – javítják a nemzetközi légi közlekedésből származó üvegházhatású gázkibocsátások kezelését célzó intézkedésekkel kapcsolatos, többek között pénzügyi és technológiai együttműködést.

(5) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mintha az korlátozná a felek illetékes hatóságainak azzal kapcsolatos hatáskörét, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak a légi közlekedés környezeti hatásainak megakadályozására vagy egyéb módon kezeljék azokat, feltéve hogy az említett intézkedések teljes mértékben összeegyeztethetők a nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel.

17. cikk

Légiforgalmi szolgáltatás

A felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos biztonsági felügyeleti és szakpolitikai kérdések tényleges kezelésében az általános járathatékonyság optimalizálása, a költségcsökkentés, valamint a meglévő rendszerek biztonságának és kapacitásának javítása érdekében. A felek ösztönzik polgári légiközlekedési hatóságaikat és léginavigációs szolgáltatóikat, hogy továbbra is működjenek együtt szabályozási kérdésekben és a kölcsönös átjárhatóság területén annak érdekében, hogy – amennyiben lehetséges – még jobban integrálják mindkét fél rendszereit, csökkentsék a légi közlekedés környezeti hatását, és adott esetben információkat osszanak meg.

18. cikk

Fogyasztóvédelem

(1) A felek megerősítik a fogyasztói érdekek védelmének jelentőségét.

(2) A felek elismerik az e területen folytatott kölcsönös együttműködés jelentőségét, valamint annak fontosságát, hogy a kerüljék a légi fuvarozóknak szánt összeegyeztethetetlen követelmények előírását. E célból a felek a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással az e területen végrehajtandó jövőbeli fejlesztésekről és szabályozási javaslatokról.

19. cikk

Munkaügyi kérdések

(1) A felek elismerik az e megállapodás által a munkaügyre, a foglalkoztatásra és a munkavégzési feltételekre gyakorolt hatások vizsgálatának fontosságát. A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó munkaügyi kérdésekben együttműködést folytatnak.

(2) A felek elismerik a nyílt és versenyképes piacokból adódó jelentős gazdasági haszon és a munkavállalók számára megfogalmazott magas szintű munkaügyi előírások együttes jelenlétekor felmerülő előnyök fontosságát. A felek oly módon hajtják végre e megállapodás rendelkezéseit, amely – az érintett vállalatok tulajdonjogától vagy jellegétől függetlenül – hozzájárul a magas szintű munkaügyi előírásokhoz, valamint annak biztosításához, hogy a jogszabályaikban foglalt jogok és elvek ne kerüljenek veszélybe.

Bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását a kérelmező fél által jelentősnek tartott munkaügyi kérdések megtárgyalása céljából.

20. cikk

Számítógépes helyfoglalási rendszerek

(1) Az egyik fél területén működő, számítógépes helyfoglalási rendszerek (CRS) értékesítői jogosultak arra, hogy CRS-eiket átadják, karbantartsák vagy szabadon hozzáférhetővé tegyék olyan utazási ügynökségek vagy utazási társaságok részére, amelyeknek a fő üzleti tevékenysége utazással kapcsolatos termékek forgalmazása a másik fél területén, feltéve hogy a CRS eleget tesz a másik fél vonatkozó szabályozási követelményeinek.

(2) A saját területén egyik fél sem írja elő és nem engedélyezi, hogy a másik fél CRS-értékesítőinek a saját CRS-értékesítői számára előírtaknál szigorúbb követelményeket írjanak elő a CRS-ek képernyői (beleértve a szerkesztési és megjelenítési paramétereket is), műveletei, az azokkal kapcsolatos gyakorlatok, azok értékesítése, illetve tulajdonjoga tekintetében.

(3) Az egyik fél azon CRS-tulajdonosai/-üzemeltetői, amelyek megfelelnek a másik fél vonatkozó szabályozási követelményeinek, ha léteznek ilyenek, ugyanúgy jogosultak arra, hogy a másik fél területén CRS-ek tulajdonosai legyenek, mint a másik fél CRS-tulajdonosai/-üzemeltetői.

21. cikk

A vegyes bizottság

(1) A mindkét fél képviselőiből álló vegyes bizottság e megállapodás alkalmazásának felügyeletéért felel és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. A vegyes bizottság szükség esetén és legalább évente egyszer ülésezik. Bármelyik fél kérheti ülés összehívását.

(2) A vegyes bizottság határozatot hoz eljárási szabályzatáról.

(3) A vegyes bizottság konszenzusos alapon működik és hoz határozatokat.

(4) E megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés rendezése érdekében bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított két hónap múlva kell összehívni, kivéve ha erről a felek másként állapodnak meg.

(5) A vegyes bizottság az e megállapodás által kifejezetten előírt esetekben fogalmaz meg ajánlásokat és hoz határozatokat, és különösen megállapítja a 15. cikk (Versenykörnyezet) (6) bekezdésében említett eljárásokat és kritériumokat.

(6) A vegyes bizottság együttműködést is kialakít – különösen, de nem kizárólag – a következő területeken:

44. az e megállapodás szerinti légi szolgáltatásokat érintő piaci feltételek felülvizsgálata;

45. olyan, az üzleti tevékenységgel kapcsolatos kérdések kezelése és lehetőség szerint hatékony rendezése, amelyek többek között akadályozhatják a piacra jutást és az e megállapodás szerinti szolgáltatások zavartalan működését, ezáltal egyenlő versenyfeltételeket, szabályozási konvergenciát biztosítva és minimálisra csökkentve a légi járatok üzemeltetésének szabályozási terhét.

46. információcsere, ideértve a nemzeti jognak és politikáknak az e megállapodás hatálya alá tartozó légi szolgáltatásokat esetleg érintő változásaival kapcsolatos tanácsadást is;

47. az e megállapodás hatálya alá tartozó, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről – például a fogyasztóvédelemről – szóló, szakértői szintű eszmecsere ösztönzése, a megközelítések lehetséges mértékű összeegyeztethetőségének megvalósítása érdekében;

48. e megállapodás továbbfejlesztése lehetséges területeinek mérlegelése, ideértve a megállapodás módosítására irányuló ajánlást is;

49. a befektetéssel, tulajdonjoggal és ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések megvitatása;

50. szabályozási együttműködés kialakítása és kölcsönös kötelezettségvállalás a szabályok és intézkedések kölcsönös elismerésének és konvergenciájának megvalósítása érdekében;

51. adott esetben a nemzetközi szervezetekben kezelt légiközlekedési kérdésekre irányuló konzultáció ösztönzése a harmadik országokkal fennálló kapcsolatokban és többoldalú megállapodásokban, ideértve a közös megközelítés elfogadásának mérlegelését is, továbbá

52. a közöttük folytatott statisztikai információcsere elősegítése az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából.

(7) Ha a felek légiközlekedési politikai intézkedéseket vagy egyéb, a légi közlekedésre esetleg jelentős hatással bíró intézkedéseket dolgoznak ki vagy hajtanak végre, értékelik az adott intézkedések által az e megállapodásban foglalt jogokra gyakorolt lehetséges hatásokat. Bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását a légiközlekedési politikai intézkedések vagy egyéb, a légi közlekedésre esetleg jelentős hatással bíró intézkedések lehetséges hatásainak megvitatása, valamint annak érdekében, hogy a felek által az e megállapodásban foglalt jogok tekintetében teendő megfelelő lépéseket ajánljon. Amennyiben az említett intézkedések kedvezőtlen hatással járnak, a vegyes bizottság a hatáskörén belül megfelelő lépéseket tesz a kedvezőtlen hatások minimálisra csökkentése érdekében.

(8) Ez a megállapodás nem zárja ki a felek illetékes hatóságai között a vegyes bizottságon kívül folytatott együttműködést és tárgyalásokat, ideértve a védelem, a biztonság, a környezetvédelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a légiközlekedési infrastruktúra, a verseny és a fogyasztóvédelem területét. A felek tájékoztatják a vegyes bizottságot az említett együttműködés és tárgyalások olyan eredményéről, amely hatással lehet e megállapodás végrehajtására.

22. cikk

Vitarendezés

Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos, a 15. cikk alapján felmerülő kérdésektől eltérő, a vegyes bizottság ülésén nem rendezett vita rendezhető diplomáciai úton, és amennyiben tartósan fennáll, a felek megegyezése alapján döntéshozó személy vagy szerv elé utalható (Közvetítés). Amennyiben a felek nem állapodnak meg ebben, a vitát – bármelyik fél kérésére – döntőbírósághoz továbbítják az általuk egyeztetendő eljárásokkal összhangban.

23. cikk

Kapcsolat más megállapodásokkal

(1) A 27. cikke értelmében történő hatálybalépésekor ez a megállapodás az irányadó a II. melléklet 1. szakaszában felsorolt kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel szemben, a II. melléklet 2. szakaszában előírtak kivételével.

(2) Amennyiben a felek többoldalú megállapodás részes felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, e megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni ezt a megállapodást.

24. cikk

Módosítás

E megállapodás bármely módosítását a felek kölcsönösen meghatározhatják az e megállapodás 21. cikkével (Vegyes bizottság) összhangban tartott konzultációk szerint. A módosítások a 27. cikkben (Hatálybalépés) meghatározott feltételekkel összhangban lépnek hatályba.

25. cikk

Megszűnés

Bármelyik fél, bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik felet az e megállapodás megszüntetésére irányuló döntéséről. Az erről szóló értesítést egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek is meg kell küldenie. E megállapodás a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, egy évvel a megszűnésre vonatkozó írásbeli értesítés keltét követően, kivéve ha ezen időszak lejárta előtt a felek megegyeznek az értesítés visszavonásáról.

26. cikk

A megállapodás nyilvántartásba vétele

Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban ezt a megállapodást és bármilyen módosítását a hatálybalépését követően a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága nyilvántartásba veszi.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás és ennek bármely módosítása a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon későbbi értesítés keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárásnak eleget tettek. E jegyzékváltás céljából Brazília átadja az Európai Uniónak az Európai Unió és tagállamai részére szóló diplomáciai jegyzéket, és az Európai Unió átadja Brazíliának az Európai Unió és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzéket vagy jegyzékeket. Az Európai Unió és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzék(ek) közleményeket tartalmaz(nak), amelyekben minden egyes tagállam megerősíti, hogy az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tett.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt […]-ban/-ben a […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

a Brazil Szövetségi Köztársaság részéről: az Európai Unió részéről:

Ausztria részéről:

Belgium részéről:

Bulgária részéről:

stb.

I. MELLÉKLET

ÚTVONAL-MEGHATÁROZÁS

1. Az e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja és II. mellékletének 2. szakasza alkalmazásában mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légi fuvarozói számára, hogy az alábbiakban meghatározott útvonalakon járatokat üzemeltessen:

53. az Európai Unió légi fuvarozói esetében:

az Európai Unió előtti pontok – az Európai Unió és tagállamai területén belüli pontok – közbenső pontok – Brazílián belüli pontok – Brazílián túli pontok.

54. Brazília légi fuvarozói esetében:

Brazília előtti pontok – Brazílián belüli pontok – közbenső pontok – az Európai Unión és tagállamai területén belüli pontok – azokon túli pontok.

FORGALMI JOGOK

2. Mindegyik fél biztosítja a másik fél légi fuvarozói számára az alábbi forgalmi jogokat a meghatározott útvonalakon:

Menetrendszerű és nem menetrendszerű kombinált szolgáltatások:

- Brazília légi fuvarozói esetében: nemzetközi légi fuvarozás biztosításának joga Brazília bármely pontja, valamint az Európai Unió és tagállamai területén lévő bármely pont között

- az Európai Unió légi fuvarozói esetében: nemzetközi légi fuvarozás biztosításának joga az Európai Unió és tagállamai területén lévő bármely pont és Brazília bármely pontja között

E bekezdés egyetlen rendelkezése sem tekintendő úgy, hogy Brazília légi fuvarozói számára jogot biztosítana arra, hogy egy tagállam területén a fedélzetére – ellentételezésért szállított és egy másik tagállam területén lévő pontra küldött – utasokat, poggyászt, árut és/vagy levélpostai küldeményt vegyen fel;

Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások:

- Brazília légi fuvarozói esetében: nemzetközi légi fuvarozás biztosításának joga Brazília bármely pontja, valamint az Európai Unió és tagállamai területén lévő bármely pont között, korlátlan forgalmi jogok mellett, közbenső pontokon keresztül és/vagy azokon túli pontokra (ötödik szabadság szerinti jogok)

- az Európai Unió légi fuvarozói esetében: nemzetközi légi fuvarozás biztosításának joga az Európai Unió és tagállamai területén lévő bármely pont és Brazília bármely pontja között, korlátlan forgalmi jogok mellett, közbenső pontokon keresztül és/vagy azokon túli pontokra (ötödik szabadság szerinti jogok).

A kizárólag árufuvarozási szolgáltatások üzemeltetése során a felek kihagyhatják bármely fenti pont érintését, amennyiben az útvonalon az elfogadott szolgáltatások a területükön kezdődnek, illetve ott fejeződnek be.

MŰKÖDÉSI RUGALMASSÁG

3. Mindkét fél légi fuvarozói a meghatározott útvonalakon bármely, illetve valamennyi járatuk tekintetében saját döntésük szerint:

55. egyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek légi járatokat;

56. különböző járatszámokat kombinálhatnak egyazon járaton belül;

57. kiszolgálhatják az e melléklet 1. és 2. bekezdésében meghatározott, valamint az e megállapodás 9. cikkének (9) bekezdésében meghatározott kereskedelmi együttműködési megállapodások hatálya alá tartozó közbenső pontokat és az azokon túli pontokat, továbbá a felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben;

58. kihagyhatnak bármilyen pontot vagy pontokat;

59. bármely légi járműjéről bármely másik légi járműjére bármely ponton átcsoportosíthatnak forgalmat (légi járművek bármely kombinációja);

60. megszakíthatják útjukat bármelyik fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton;

61. a másik fél területén keresztül tranzitszállítást hajthatnak végre;

62. kombinálhatják a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére;

63. ugyanazon szolgáltatás alkalmával kiszolgálhatnak egynél több pontot (co-terminalling)

iránybeli, illetve földrajzi korlátozás nélkül és a légi szállításra vonatkozóan az e megállapodásban engedélyezett egyéb jogok elvesztése nélkül, feltéve hogy a szolgáltatások a területükön indulnak vagy fejeződnek be.

4. Mindegyik fél lehetővé teszi minden egyes légi fuvarozó számára, hogy az általa kínált nemzetközi légi fuvarozásban a járatsűrűséget és a kapacitást a piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsa meg. E joggal összhangban egyik fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a légi járatok sűrűségét vagy gyakoriságát, vagy a másik fél légi fuvarozói által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait.

II. MELLÉKLET

KÉTOLDALÚ LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSOK

1. szakasz

Az e megállapodás 23. cikkében foglaltaknak megfelelően ez a megállapodás irányadó az alábbi, Brazília és a tagállamok között létrejött kétoldalú megállapodások rendelkezéseivel szemben:

64. Azok a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Unió tagállamai közötti, módosított vagy ténylegesen felváltott légiközlekedési szolgáltatási megállapodások, amelyek e megállapodás aláírásának napján hatályosak:

65. a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Brazil Szövetségi Köztársaság között a menetrendszerű légi szolgáltatásokról létrejött, 1957. augusztus 29-én Rio de Janeiróban aláírt megállapodás,

66. az Ausztria kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 1993. július 16-án Bécsben aláírt megállapodás,

67. a Dán Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1969. március 18-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás,

68. a spanyol kormány és a Brazil Egyesült Államok kormánya között a menetrendszerű légiközlekedésről létrejött, 1949. november 28-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás,

69. a Francia Köztársaság és a Brazil Szövetségi Köztársaság között a légiközlekedésről létrejött, 1965. október 29-én Párizsban aláírt megállapodás,

70. a Magyar Köztársaság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 1997. április 3-án Brazíliavárosban aláírt megállapodás,

71. az Olaszország és a Brazil Egyesült Államok között a menetrendszerű légi szolgáltatásokról létrejött, 1951. január 23-án Rómában aláírt megállapodás,

72. a Holland Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1976. július 6-án Brazíliavárosban aláírt megállapodás,

73. a Portugál Köztársaság és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 2002. november 11-én Lisszabonban aláírt megállapodás,

74. a Svéd Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1969. március 18-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás,

75. a Brazil Egyesült Államok kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között a légiközlekedésről 1946. október 31-én Rio de Janeiróban létrejött megállapodás.

76. Azok a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Unió tagállamai közötti, módosított légiközlekedési szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már aláírtak, de amelyek még nem léptek hatályba:

77. a Belga Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 2009. október 4-én Brüsszelben aláírt megállapodás,

78. a Lengyel Köztársaság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 2000. március 13-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás.

2. szakasz

E melléklet 1. szakasza ellenére gyakorolhatók és elfogadhatók azok a meglévő és új jogok, többek között a közbenső és az azokon túli pontok kiszolgálásához fűződő jogok, valamint azok a Brazília és az uniós tagállamok közötti, fenti kétoldalú megállapodások vagy egyéb megállapodások szerinti kedvezőbb rendelkezések vagy elbánások, amelyek nem tartoznak e megállapodás hatálya alá, vagy amelyek ennél kedvezőbbek, amennyiben nincs az Európai Unió légi fuvarozói között az illetőségük alapján történő megkülönböztetés.

3. szakasz

E melléklet 1. szakasza ellenére az e megállapodás 1. cikke (Fogalommeghatározások) szerinti „terület” fogalommeghatározásának hatálya alá nem tartozó területek esetében az 1. szakaszban felsorolt, Brazília, valamint a Dán Királyság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kétoldalú megállapodások továbbra is alkalmazandók, az azokban foglalt feltételek szerint.