ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
E.

mivel a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztettség kérdése olyan meghatározó probléma, amely minden társadalomban megtalálható, és amelyet leginkább olyan átfogó és széleskörű szakpolitikákkal lehet kezelni, amelyek alkalmazása szűk és hatóköre széles, és amelyek nemcsak a gyermekeket, hanem családjaikat és közösségeiket is célozzák, valamint azáltal, hogy elsősorban új lehetőségek és megoldások megteremtésébe fektetnek be; mivel a társadalom minden részét be kell vonni e problémák megoldásába, a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságoktól a civil társadalomig és a magánszektorig;
19.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon e kibocsátás-ellenőrzési területeknek az Unió valamennyi tengerére való kiterjesztéséről a hajókból származó megengedett NO x - és SO x -szintek egységes módon történő csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy a SO x - és NO x -kibocsátás összesített csökkentése közvetlen hatással van a finomrészecskék (PM10 és PM2,5) mennyiségének csökkentésére;
bb)

emeljék magasabb szintre az Indiával való digitális összekapcsoltságot célzó uniós törekvéseket, figyelemmel az EU digitális átalakulásra vonatkozó stratégiájára; működjenek együtt Indiával a kritikus technológiák fejlesztése és használata terén, szem előtt tartva azokat a fontos stratégiai és biztonsági következményeket, amelyek az ilyen forradalmi technológiákkal járnak; ruházzanak be partnerségekbe a digitális szolgáltatások és a felelős és emberi jogi alapú mesterséges intelligencia fejlesztése terén; üdvözljék India arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az általános adatvédelmi rendelethez hasonlóan magas szintű személyesadat-védelmet biztosítson, és továbbra is támogassák Indiában az adatvédelmi reformot; hangsúlyozzák a megerősített együttműködés kölcsönös előnyeit ezen a területen; továbbra is ösztönözzék a jogszabályi keretrendszerek közötti konvergenciát annak érdekében, hogy biztosítsák a személyes adatok és a magánélet védelmének magas szintjét, többek között lehetséges adattovábbítás megfelelőségi határozatok által, annak érdekében, hogy elősegítsék a biztos és biztonságos határokon átnyúló adatáramlást, lehetővé téve a szorosabb együttműködést, különösen az IKT és a digitális szolgáltatási ágazatban; jegyezzék meg, hogy az adatokról szóló indiai és európai rendelet összehangolása jelentősen megkönnyítené a kölcsönös együttműködést, a kereskedelmet, valamint az információk és a szakértelem biztonságos átadását; dolgozzanak azért, hogy megismételjék az Unió nemzetközi barangolási megállapodásait Indiával;
G.

mivel a máltai hatóságok által vezetett és az Europol által segített gyilkossági nyomozások eredményeként sikerült több gyanúsítottat azonosítani, ellenük vádat emelni és eljárást indítani, köztük a gyilkosság hátterében álló potenciális megrendelő ellen is, aki a dubaji székhelyű 17 Black Ltd. vállalat tulajdonosa és az ElectroGas Malta Ltd. igazgatótanácsának korábbi tagja; mivel a Szövetségi Nyomozóiroda (FBI) is részt vett a nyomozásokban;
R.

mivel a társadalmi kohézió az Unió egyik fő alapelve; mivel azonban az Unióban továbbra is jelentős különbségek vannak az élet- és munkakörülmények terén; mivel a magasabb bérek és GDP, a stabil szociális biztonság, a munkaerőpiachoz való könnyebb hozzáférés és a magasabb foglalkoztatási ráta a munkavállalók EU-n belüli mobilitását befolyásoló legfontosabb tényezők közé tartoznak (28); mivel másrészt a szegénység, a társadalmi kirekesztés, a rossz élet- és munkakörülmények és a szociális segítség hiánya az EU-n belüli mobilitás kényszerítő tényezői; mivel az egyes kritikus ágazatokban néhány tagállamban fennálló tartós munkaerőhiány nagyrészt a rossz munkakörülményekkel és az alacsony bérszintekkel is magyarázható; mivel a hiányzó munkaerőt az ezekben az ágazatokban fennálló munkakörülmények javításával kell kezelni, különösen a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások révén, ahelyett, hogy a rossz munkakörülményekkel járó munkát a migráns és az utazó munkavállalókra hagynák, ideértve a határt átlépő munkavállalókat és a határ menti ingázókat és/vagy a be nem jelentett munkavállalókat is;
24.

hangsúlyozza, hogy befektetéseket kell végrehajtani az MI-nek és alkalmazásainak az oktatásban, a kulturális és audiovizuális ágazatban történő fejlesztésével, bevezetésével és felhasználásával kapcsolatos kutatásba és innovációba; hangsúlyozza, hogy e szolgáltatásokba az államnak is be kell ruháznia, és hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek kiegészítő hozzáadott értéket teremtenek, hozzájárulva nemcsak e cél megvalósulásához, hanem az MI által ezen ágazatokban és különösen az oktatásban kínált potenciális lehetőségek maradéktalan kihasználásához is, amit az utóbbi években végrehajtott magánberuházások jelentős volumene is alátámaszt; kéri a Bizottságot, hogy találjon kiegészítő finanszírozást az MI-vel kapcsolatos alkalmazásokra irányuló kutatás és innováció előmozdítására ezekben az ágazatokban;
11.

hangsúlyozza, hogy a szabványosítási rendszernek holisztikus megközelítésen kell alapulnia, és az importált hidrogénre is alkalmazhatónak kell lennie; felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be szilárd és átlátható fenntarthatósági kritériumokat tartalmazó szabályozási keretet a hidrogén EU-n belüli tanúsítására és nyomon követésére, figyelembe véve annak üvegházhatásúgáz-lábnyomát az értéklánc egészében – a szállítást is beleértve –, hogy az elegendő kiegészítő megújuló villamosenergia-termelésbe való beruházást is ösztönözze; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy 2021-ben a lehető leghamarabb hozzon létre egy olyan szabályozási keretet a hidrogénre vonatkozóan, amely biztosítja a szabványosítást, a tanúsítást, a származási garanciákat, a címkézést és az értékesíthetőséget a tagállamokban, továbbá használja fel az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer közelgő felülvizsgálatát annak megvizsgálására, hogy milyen változtatásokra van szükség a hidrogénben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásához az uniós éghajlat-politikai célokhoz való hozzájárulás érdekében, figyelembe véve a kibocsátásáthelyezés kockázatát;
33.

sajnálatának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadságának és a tömegtájékoztatás szabadságának helyzete miatt, amely területen öt egymást követő bizottsági jelentés is megállapította, hogy „nincs előrelépés”, különösen ami az RTCG közszolgálati műsorszolgáltató munkáját illeti; határozottan elítéli minden formáját a média elleni támadásoknak és az újságírók megfélemlítésének, és felszólít ezek sürgős és hatékony kivizsgálására, beleértve a múltbeli eseteket is, az újságírók ellen elkövetett bűncselekmények büntetlenségének megszüntetése érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az újságírók elleni erőszak egyes esetei továbbra is megoldatlanok; további lépésekre szólít fel a média és az újságírók függetlenségének biztosítása érdekében; sürgeti Montenegrót, hogy biztosítson olyan feltételeket, amelyek elősegítik a véleménynyilvánítás szabadságának tényleges gyakorlását, amely az EU egyik alapvető értéke és Montenegró uniós csatlakozási folyamatának kulcsfontosságú eleme;
—

tekintettel az Európai Bíróság C-623/17. sz., Privacy International kontra Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs és társai ügyben hozott, 2020. október 6-i ítéletére (3),
27.

emlékeztet arra, hogy az államok kötelesek megvédeni a környezetvédőket és családjukat a zaklatással, megfélemlítéssel és erőszakkal szemben, ahogyan azt az emberi jogi jogszabályok is rögzítik, valamint hogy kötelesek garantálni alapvető szabadságaikat, valamint elismerni az őslakos népek és a helyi közösségek jogait, továbbá el kell ismerniük a biológiai sokféleség csökkenése és a környezetkárosodás elleni küzdelemhez való, tapasztalataik és ismereteik révén történő hozzájárulásukat; hangsúlyozza különleges szerepüket és szakértelmüket a földgazdálkodás és -megőrzés terén, és felszólít az őslakos népekkel való fokozott együttműködésre és e népek befogadására, valamint a vonatkozó döntéshozatali folyamatokban való demokratikus részvételük megerősítésére, beleértve a nemzetközi klímadiplomáciához kapcsolódókat is; üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa az őslakos népek részvételét több projekt, például az őslakos népek dokumentációs, kutatási és információs központja (DOCIP) egyedi támogatása révén; ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő az őslakos népek és az Európai Unió, valamint a nemzetközi fórumok közötti párbeszédet és együttműködést, különös tekintettel az éghajlatváltozásra;
C.

mivel a Törökországról szóló, 2014 óta készült bizottsági jelentések, és különösen a 2019. és 2020. évi jelentések elemzése azt mutatja, hogy Törökország kormánya sajnos a tagjelölt országoktól elvárt magatartással ellentétben egyre inkább és gyors ütemben távolodik az EU értékeitől és normatív keretétől, nemcsak a belföldi demokratikus helyzet romlására, hanem az agresszív külpolitikai lépésekre is tekintettel, ideértve az uniós tagállamokkal szembeni jogellenes intézkedéseket is; megjegyzi, hogy e jelentések értelmében Törökország nem hajtotta végre a korábbi jelentésekben foglalt ajánlásokat, rámutatva a török fél elkötelezettségének hiányára és kétségbe vonva Törökország csatlakozási szándékát; mivel a többi érintett intézmény, például az Európa Tanács, valamint a nemzetközi emberi jogi szervezetek is aggodalommal és kritikusan értékelték a törökországi helyzet általános romlását; mivel ezt tükrözi az EJEB által tárgyalt esetek és meghozott kritikus ítéletek növekvő száma is; mivel a megfigyelések szerint e visszaesés három fő területet érint: a jogállamisági és az alapjogi helyzet romlása, az intézményi keret és a kapcsolódó reformok, valamint a párbeszéd és a diplomácia helyett az egyre inkább konfliktusokat és katonai lehetőségeket kereső külpolitika; mivel az említett mindhárom területen egyértelmű eltérések mutatkoznak az uniós normákhoz, politikákhoz és érdekekhez képest;
—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) és a BINUH „Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens” című, 2021. január 18-i közös jelentésére,
—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030” (A HIV elleni küzdelem előmozdításának és az AIDS-járvány 2030-ig történő felszámolásának gyorsított folyamata) címmel kiadott, HIV-ről/AIDS-ről szóló, 2016. június 8-án elfogadott politikai nyilatkozatára,
C.

mivel az emberi jogok, a szabadság, a méltóság és az emberek jóllétének képviseletére és védelmére a demokrácia a legalkalmasabb, ami – többek között – egyet jelent a hatalmon lévő erők váltakozásával, a szabad és tisztességes választásokkal, valamint a politikai pluralizmus tiszteletben tartásával; mivel a közelmúltban elfogadott kubai alkotmány 5. cikke kiemeli, hogy a Kubai Kommunista Párt a legfelsőbb állami hatóság, amit a 4. és 229. cikk is megerősíti azzal, hogy nyomatékosítja: a szocializmus visszafordíthatatlan rendszer; mivel a 2019. évi új alkotmány nemcsak a rendszer védelmét és bármely, a szabadságok és jogok megreformálására irányuló folyamat befagyasztását, hanem azok korlátozásának kiterjesztését is szolgálta; mivel a rendszer súlyosan korlátozza a különböző politikai meggyőződésű embereket abban, hogy részt vegyenek a politikai közéletben és politikai tisztséget töltsenek be; mivel továbbra sincsenek olyan feltételek, amelyek garantálják a bírói függetlenséget, különösen az aktivistákat és másként gondolkodókat érintő ügyek tekintetében;
F.

mivel folyamatban van a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet vizsgálata; mivel Raman Prataszevicsen és Szofija Szapegán kívül több más azonosítatlan személy is leszállt a gépről Minszkben; mivel az Oroszországi Föderáció több, Moszkvába menekült belarusz ellenzéki aktivistát őrizetbe vett, és továbbra is támogatja a belarusz rezsimet, pénzügyi szempontból is;
—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a „Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework” (A nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés: a nemek közötti egyenlőség érvényesítése az uniós költségvetésben és makrogazdasági szakpolitikai keretben) című, 2019. április 10-én közzétett tanulmányára (26),
B.

mivel 2021. április 14-én Anthony Blinken amerikai külügyminiszter bejelentette az amerikai csapatok 2021. szeptember 11-ig végrehajtandó egyoldalú kivonását az ország területéről; mivel a NATO-szövetségesek az „in together, out together” (együtt be, együtt ki) elvet követik, így ezzel egy időben szintén kivonják csapataikat;
1.

sürgeti a Bizottságot, hogy ismerje el az Euranet Plus mint független rádióhálózat egyedülálló jellegét, amely sikeresen áthidalja az EU és polgárai közötti információs szakadékot azáltal, hogy erősíti az uniós politika valamennyi területének megértését és előmozdítja a vitát; hangsúlyozza, hogy az Euranet Plus egyesíti a gyártási és műsorszolgáltatási kapacitásokat, és magas színvonalú szerkesztői szolgáltatásokat nyújt a csatlakozott rádióállomásoknak és magának az ügynökségnek, amely koprodukciókat tervez, elősegíti a cseréket és páneurópai, személyre szabott és lekérhető formátumokat állít elő tagjai számára; arra a következtetésre jut, hogy az Euranet Plus így egyedülálló kaput jelent a közszolgálati és magán műsorszolgáltatók jelentős csoportja számára, amelyek az EU 12 hivatalos nyelvén megjelenő tartalmukkal naponta több mint 15 millió olyan hallgatót érnek el, akik egyébként nem foglalkoznának az EU-val kapcsolatos kérdésekkel;
F.

mivel – noha az Unió népessége jelentősen növekedett az elmúlt évtizedekben – a növekedés üteme most folyamatosan csökken, és hosszú távon várhatóan a népesség is jelentősen csökkenni fog; mivel 2015 volt az első olyan év, amikor az EU-ban természetes népességcsökkenés volt tapasztalható, azaz többen haltak meg, mint ahányan születtek; mivel 2019-ben Európa népessége a világ népességének csupán 6,9 %-át tette ki, és 2070-ra a világ népességének kevesebb mint 4 %-át fogja kitenni, és különösen Kelet- és Dél-Európában várható erőteljes népességcsökkenés az alacsony termékenységi ráta és az e területekről kiinduló, Unión belüli nettó migráció együttes hatása miatt; mivel az európai területeken tapasztalt hosszú távú demográfiai tendenciákból továbbra is a születési arány csökkenése és a társadalmak öregedése rajzolódik ki, néhány legkülső régió kivételével, mint amilyen többek között Mayotte, ahol 2050-re a 2010. évi szinthez képest a népesség 38 %-os növekedése várható, vagy Francia Guyana, ahol 26 %-os növekedést vetítenek előre ugyanezen időszakban (10);
L.

mivel az európai fejlesztésfinanszírozási struktúrával foglalkozó „bölcsek” magas szintű munkacsoportja 2019. október 7-én közzétette végleges jelentését, amely három lehetőséget vázol fel a jövőbeli Európai Éghajlatvédelmi és Fenntartható Fejlesztési Bank létrehozására, az alábbiak szerint: a) az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankra (EBRD) és az EBB külső finanszírozási tevékenységeire építve; b) a jelenlegi uniós pénzügyi intézmények külső tevékenységeinek összevonása egy új, vegyes tulajdonú pénzügyi intézménybe; c) az EBB összes külső tevékenységének áthelyezése egy EBB-leányvállalatba, jelentős egyéb részvényesekkel; mivel a Tanács 2019. decemberi következtetései szerint csak az a) és c) lehetőséget kell megvizsgálni; mivel még mindig várni kell az egyes lehetőségekre vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányok eredményeire, amelyeknek már 2020 őszén be kellett volna érkezniük;
20.

elítéli, hogy a szaúdi politikai rendszer továbbra is mélyen antidemokratikus, és az ambiciózus emberi jogi reformok bejelentése ellenére továbbra is kegyetlenül elnyomja a legtöbb eltérő hangot; kiemeli, hogy Dzsamál Hasogdzsi újságíró 2018. október 2-i isztambuli szaúdi konzulátuson történt meggyilkolása továbbra is visszatartó erejű üzenet minden Szaúd-Arábiában tartózkodó kritikus hang számára, beleértve azokat is, akiket jelenleg békés aktivizmusuk miatt tartanak fogva; határozottan támogatja a globális emberi jogi szankciós mechanizmus alkalmazását a Szaúd-Arábiában elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekért, többek között a Dzsamál Hasogdzsi újságíró meggyilkolásáért felelős személyekkel szemben; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy alaposan kövesse nyomon a Callamard-jelentést, amely feltárja Mohamed bin Szalmán szaúdi koronaherceg érintettségét;
33.

megismétli, hogy az EU legitimitásának és a polgároknak az intézmények munkájába vetett bizalmának növelése érdekében teljes mértékben be kell vonni a polgárokat az uniós döntéshozatali folyamatba; hangsúlyozza, hogy ezért állandó részvételi mechanizmusokra van szükség, amelyek lehetővé teszik és ösztönzik a polgárok részvételét nemcsak a szavazásban, hanem az uniós döntéshozatalban és más meglévő csatornákon és eszközökben is; e mechanizmusok tekintetében támogatja a figyelemfelkeltő fejlesztő tevékenységeket a mechanizmusok hatásainak és hatékonyságának maximalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy európai, nemzeti, regionális és helyi szinten is szükség van ilyen mechanizmusokra, valamint a különböző szintű intézmények közötti megfelelő horizontális és vertikális koordinációra;
26.

úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. fenntartható fejlesztési cél elérése és a szexuális és reproduktív jogok és egészségvédelem menetrendjének további előmozdítása érdekében elengedhetetlen a káros nemi normák és sztereotípiák elleni küzdelem is; emlékeztet arra, hogy a férfiakat és a fiúkat is fontos bevonni ebbe a menetrendbe; ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a férfiakat és a fiúkat bevonják azon projektekbe és programokba, amelyek a nemi alapú erőszak valamennyi formája és az ártalmas sztereotípiák elleni küzdelmet célozzák; kiemeli e tekintetben, hogy az átfogó párkapcsolati és szexuális oktatás kulcsfontosságú szerepet játszik abban, hogy a gyermekek és a fiatalok elsajátítsák az egészséges, egyenlőségen alapuló, támogató és biztonságos, valamint megkülönböztetéstől, kényszertől és erőszaktól mentes kapcsolatok kialakításához szükséges készségeket, továbbá megelőzhető legyen a szexuális, nemi alapú és kapcsolati erőszak; ösztönzi ezért a tagállamokat, hogy vezessenek be az életkornak megfelelő, átfogó szexuális és párkapcsolati oktatást a fiatalok számára az iskolákban;
9.

hangsúlyozza, hogy a világjárvány a vidéki, városi és városkörnyéki környezetben is veszélyezteti az élelmezésbiztonságot; hangsúlyozza, hogy a legeltetéses gazdálkodás ökológiailag megfelelő, környezetbarát, helyi élelmiszertermelési módszer, és ezért egy fenntartható élelmiszerrendszer részét képezi; rámutat arra, hogy a legeltető állattenyésztők különösen ki vannak téve az élelmezésbiztonsági zavarok és az éghajlatváltozás hatásainak; alapvető fontosságúnak tartja a legeltető állattenyésztők támogatását a pandémia idején a helyi piacokhoz való biztonságos hozzáférés biztosításával annak garantálása érdekében, hogy továbbra is képesek legyenek fehérjében gazdag élelmiszereket biztosítani a helyi lakosságnak, hogy az emberek és az állatok szabadon átléphessék a határokat, hogy az állományaik hozzájussanak a vízhez és a legelőkhöz, valamint hogy a mobil közösségi egészségügyi csoportok figyelemmel kísérjék a helyzetet, és egyedi esetekben, de szükség esetén a közegészség fenntartása érdekében is beavatkozzanak; felszólít a legeltető állattenyésztők számára történő készpénztranszferre annak biztosítása érdekében, hogy fedezzék alapvető szükségleteiket, beleértve az élelmiszereket és a takarmányt is, és kéri, hogy humanitárius segítségnyújtás formájában a megélhetési támogatás részeként takarmánytámogatást is biztosítsanak az állományok számára, amennyiben erre szükség van;
9.

tudomásul veszi a szubszidiaritással, az arányossággal és a „kevesebbet hatékonyabban” kérdésével foglalkozó munkacsoport következtetéseit; felhívja a figyelmet arra, hogy a Parlament úgy vélte, hogy a Bizottság által létrehozott munkacsoportban való részvétel figyelmen kívül hagyná a Parlament intézményi szerepét és jogállását, amely az Európai Unió egyetlen közvetlenül választott intézménye és uniós szinten képviseli a polgárokat és a vállalkozásokat, és politikai ellenőrzési feladatokat lát el a Bizottság felett, következésképpen úgy határozott, hogy elutasítja a felkérést, hogy tagok kinevezésével vegyen részt a munkacsoportban; üdvözli a munkacsoport jelentésében található eredményeket és ajánlásokat, amelyek szerint az EU hozzáadott értéket képvisel valamennyi meglévő tevékenységi területen, és azt a tényt, hogy a munkacsoport nem határozott meg olyan, a Szerződés hatálya alá tartozó hatásköröket vagy szakpolitikai területeket, amelyeket teljes egészében vagy részben véglegesen át kellene ruházni a tagállamokra; felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre ezeket a következtetéseket, és különösen vonja be jobban és teljesen a helyi és regionális hatóságokat a konzultációs folyamataiba, továbbá építse be a „mintahálózatot” annak érdekében, hogy a döntéshozatali folyamat során értékelje mindkét elv alkalmazását; megjegyzi, hogy ehhez szilárd elkötelezettségre lesz szükség, többek között az uniós társjogalkotók részéről is; javasolja továbbá a parlamentközi együttműködés meglévő kereteinek értékelését és továbbfejlesztését;
14.

riasztónak tartja, hogy egyes tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek függetlensége határozottan romlik, valamint egyre nyíltabban nem tartják be az uniós jogot, beleértve az EUB ítéleteit is; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége egyes tagállamokban továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amint az némelyik országfejezetben is tükröződik; felhívja a Bizottságot, hogy egyértelműen értékelje és jelölje meg ezeket a hiányosságokat és azokat a feltárt tényeket, amelyeket a jogállamiság súlyos megsértésével fenyegető egyértelmű kockázatként azonosított; mély aggodalommal tölti el, hogy a Bizottság nem reagál azonnal és jogi úton az országfejezetekben azonosított, jogállamiságot érintő komoly kockázatokra, különösen azután, hogy ezek a jogállamiság megsértésével ténylegesen valóra is válnak; felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a különböző nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek érdemi, egyszerű és egyértelmű értékelését, és emelje ki, hogy hol lehet alkalmazni a bevált gyakorlatokat a hasonló rendszerekben, és hogyan lehetne kezelni a hasonló hiányosságokat;
33.

hangsúlyozza, hogy az új kihívásokhoz való alkalmazkodás miatti nyomás nem nehezedhet kizárólag a halászati és akvakultúra-ágazatra, mivel ezek már most is magas szintű környezetvédelmi és szociális normákat alkalmaznak; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a többi tengeri tevékenységet, így például a szabadidős horgászatot, a part menti turizmust, a kikötői és hajózási tevékenységeket, valamint az erőforrások kiaknázásával kapcsolatos tevékenységeket is vonják be, mivel ezekben is szigorítani kell a kék gazdaságra való sikeres átálláshoz szükséges szabványokat;
—

tekintettel a brit verseny- és piacfelügyeleti hatóság „Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers” [Algoritmusok: Hogyan csökkenthetik a versenyt és milyen károkat okozhatnak a fogyasztóknak?] című, 2021. január 19-i kutatási dokumentumára,