HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.3.16. 
SEC(2011) 316 végleges 
. 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA  
 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
   
Javaslat  
 
A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) 
  
{COM(2011) 121  végleges} 
{SEC(2011) 315  végleges}  
HU 3   HU 1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A globalizáció átrajzolta a gazdaság térkép ét. A termelés földrajzi viszonyaiban és a 
nemzetközi piacokon m űködő cégek bels ő szervezetében egyaránt drámai változás ment 
végbe. A folyamatosan haladást mutató piaci integráció kerete radikálisan megváltozik, 
amikor a társasági adó témája  kerül terítékre. 27 különböz ő adórendszer m űködik egymás 
mellett és ütközik gyakran egymással; ilyen viszonyok mellett az Unió piaca továbbra is valóban rendkívül széttöred ezett. Ez a helyzet jelent ős versenyhátrányt jelent az EU-nak f őbb 
kereskedelmi partnereivel, az Egyesült Á llamokkal és Japánnal szemben, amelyekre a 
vállalkozások egységes piacokként tekintenek. 
A cégek jelenleg olyan rendszerek szerint m űködnek, amelyek teljes mértékben lehet ővé 
teszik és elfogadják a t őke megnövekedett mobilitását és a kapcsolt felek közötti, gyakori, 
határon átnyúló ügyleteket. Az adózás alkalm azásában meghatározott fogalmakról, amilyen, 
például, a „forrás” és „illet őség”, amelyeket hagyományosan a viszonylag zárt gazdaságok 
igényeinek kielégítésére alkalmaznak, gyakran kiderül, nem tudják megfelel ően kezelni az 
integrált piacon folyó kereskedelmi tevékenys ég kihívásait. Konkrétan: az egymás mellett 
működő, heterogén, gyakran változó adórendszer ek akadályt jelentenek a nemzetközi 
piacokon verseng ő vállalkozásoknak. A nemzeti adórends zerek továbbá egyre tehetetlenebbek 
az adóelkerülés módjaival szemben. A profitátc soportosítást és az ún.  egyezményvásárlást 
természetes módon megkönnyíti a termelés tényez őinek nagyfokú mobilitása.  
Ebben az összefüggésben több, az adózás jelent ette akadállyal szem besülnek az Unióban 
határon átnyúló tevékenységet fo lyató vállalatok, nevezetesen  
I. Addicionális megfelelési költségek  abból fakadóan, hogy különféle nemzeti 
adórendszereknek és transzferárképzési szabálynak kell eleget tenni. A Bizottság által 2001-ben közzétett társaságiadó-tanul mány szerint az adózással kapcsolatos 
költségek a társaságiadó-bevételek mint egy 2-4%-át teszik ki. Az EU27-ek 
tekintetében ez több mint 10 milliárd EUR-t jelentett 2008-ban. 
II. Kett ős adóztatás , ami akkor fordul el ő, ha ugyanarra a jövedelemre két több 
tagállamban vetnek ki hasonló adókat.  
III. Túladóztatásról  akkor beszélünk, amikor a határ on átnyúló tevékenységek olyan 
adófizetési kötelezettséget keletkeztetnek, amelyek tisztán belf öldi összefüggésben 
fel sem merülnének (például  a különféle tagállamokban m űködő kapcsolt 
vállalkozások vagy állandó telephelyük nem oszthatják fel egymás között a 
veszteségeket, ugyanakkor a csak egyetl en tagállamban letelepedett vállalatok 
veszteségkonszolidációja csökkenti adókötel es bevételüket és adóterhüket).  
2. A  SZUBSZIDIARITÁS VIZSGÁLATA  
A jelenlegi keret, amelyben 27 különf éle nemzeti társaságiadó-rendszer m űködik, 
akadályozza a bels ő piac megfelel ő működését. A tagállamok nem tudnak átfogó megoldást 
találni erre a problémára. A tagállamok álta l külön-külön kidolgozott és  végrehajtott, nem 
összehangolt fellépés csak lemásolná a jele nlegi helyzetet, mivel az adóalanyok ugyanannyi 
adóhatóság illetékessége alá ta rtoznának, mint amennyiben a dófizetési kötelezettségük van. 
HU 4   HU Közösségi fellépés szükséges, amelynek célj a közös szabályokat tartalmazó jogi keret 
kialakítása. A Bizottság kezdeményez őleg lépett fel, nem tévesztve szem el ől, hogy – a 
szubszidiaritás elve alapján – a tagállamok megtartanák önállóságukat a társaságiadó-mérték 
megállapításában. Tehát szabadon határozzák me g adóbevételük nagyságát és összetételét.  
3. A Z UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI  
Az EU-kezdeményezés konkrét szakpolitikai célja a bels ő piacon még meglév ő, a fent 
ismertetett adózási akadályok – azaz a ne mzetközi tevékenységhez kapcsolódó, a 
megfeleléssel összefügg ő addicionális költségek, a kett ős és a túladóztatás – megszüntetése. 
Ennek eredményeként az általá nos cél, hogy javuljon a termel őtőke (befektetett t őke) 
allokálásának gazdasági hatékonysága az Unióban, úgy érhet ő el, hogy csökken a beruházási 
döntésekben az adózás miatt jelentkez ő torzulás, és n ő a határon átnyúló beruházásokra nyitva 
álló lehet őségek száma. Mint ilyen, az EU társaságiadó-rendszerének egyszer űbb működése 
és nagyobb hatékonysága jelent ősen hozzájárul az Európa 2020 st ratégia céljainak eléréséhez 
és a bels ő piac er ősítéséhez, a Egységes piaci intézkedéscsomagban felkarolt 
kezdeményezésnek megfelel ően.  
A gyakorlati cél egy közös szabályrendszer r ögzítése, amellyel az adott európai unióbeli 
vállalatok adóalapj a kiszámítható.  
Hangsúlyozni kell, hogy az eur ópai unióbeli társaságia dó-alap mértékére és megosztására 
gyakorolt hatás nem kifejezett célja a szakpoli tikai kezdeményezésnek. Ezért a tagállamokra 
vonatkozó bevételmegosztást és bevételsemlegességet illet ően nincsenek meghatározott 
célok.  
4. S ZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A jelentés 4 f ő szakpolitikai megoldást vizsgál meg, amelyeket a „beavatkozás nélküli” vagy 
„jelenlegi állapot” forgatókönyvvel (1. választási lehet őség) vet össze:  
• Választható közös társaságiadó-alap  (választható KTA) bevezetése, azaz az érintett 
vállalatok esetében a 27 különböz ő társaságiadó-rendszert e gységes szabályok szerint 
kiszámított közös adóalap váltja  fel (2. választási lehet őség).  
• Kötelező közös társaságiadó-alap  (kötelez ő KTA) bevezetése minden EU-székhely ű 
vállalatra kötelez ő jelleggel (3. választási lehet őség). 
• A választható közös kon szolidált társaságiadó-alap  (választható KKTA) változat szerint a 
társaságok közös (egységes szabályok szer int számított), az egész EU-ra érvényes 
konszolidált adóalapot választanának, am ely felváltaná a jelenlegi 27 különböz ő 
társaságiadó-rendszert és a külön számvitelt (4. választási lehet őség).  
• Ugyanazok a szabályok lennének kötelez őek az Unióban székhellyel rendelkez ő összes 
vállalatra a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap  (kötelező KKTA) értelmében (5. 
választási lehet őség).  
HU 5   HU Minden választási lehet őség esetében kizárólag az adóala p kiszámításához lennének közös 
szabályok; a tagállamok fiskális függetlens ége megmaradna az alkalmazandó adómértékek 
megállapításához.  
5. A  HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
5.1. Az adóalap méretére és megosztására gyakorolt hatás 
A politikai választási lehet őségek a társaságiadó-alap méretében és országon belüli 
megosztásában olyan változásokat eredményeznek, amelyeket érdemes számszer űsíteni, bár 
az ilyen hatások nem kifejezett céljai a vizs gált adóreformnak. Nem érdemes általános 
következtetéseket levonni a különböz ő tagországok bevételeire va gy költségvetési pozíciójára 
gyakorolt, véglegesnek tekinthet ő hatásról, mivel ez végeredményben a különféle adópolitikai 
eszközök vagy adómértékek keverékének lehe tséges alkalmazására vonatkozó nemzeti 
politikai döntésekt ől függ. 
A megállapítások azt jelzik, hogy a közös  adóalapra (KTA) vonatkozó rendelkezések 
bevezetése – a határon átnyúló veszteségek kons zolidálásától elválasztva – általában és a 
legtöbb EU-székhely ű vállalat esetében, a jelenleginél szélesebb adóalapot eredményezne. 
Azonban a növekedés nagyságrendje alapvet ően az értékcsökkenésre vonatkozó és 
alkalmazott szabályoktól függ. A közös adóala p azonban mindenképp mérsékelné az európai 
országokban, az adóalapban je lenleg tapasztalható jelent ős eltéréséket. 
A KKTA rendelkezései alapján lehet ővé válna az eredmény határ on átnyúló konszolidációja. 
Az Amadeus- és az ORBIS-adatb ázisból kiválasztott, az EU-ban m űködő multinacionális 
vállalatok mintáján elvégzet t eredmény azt mutatja, hogy év ente átlagosan az egyes 
mintákban szerepl ő nem pénzügyi vállalkozások kb. 50%-a, a pénzügyieknek pedig 17%-a 
nyerne a határon átnyúló veszteségek közvetlen kompenzációjából. A különböz ő szektorok 
eredményeinek súlyozása azt jelzi, hogy, az érintett csoportok esetében, a KKTA 
forgatókönyv szerinti adóalap átlag 3%-kal  alacsonyabb a „beavatkozás nélküli” 
forgatókönyv szerintinél1.  
A KKTA esetében felmerül a kérdés, hogyan kell felosztani a teljes adóalapot azok között a 
tagállamok között, ahol a multinacionális vállalatcsoport m űködik és, éppen ezért szükség van 
az ad hoc arányos felosztási mechanizmusok meghatározására. A multi nacionális vállalatok 
adóköteles nyereségét a pénzügyi beszámolók ad ataival közelítve kiderül, hogy a személyi 
jellegű ráfordításokkal, eszközökkel és a cé lpiacok szerinti bontásban szerepl ő értékesítési 
bevételekkel egyenl ő mértékben súlyozott képlet növeke dést eredményezne az adóalapban, 
különösen a közép- és kelet-európai tagállamok ban és Németországban, Spanyolországban, 
Franciaországban, Görögországban és Olaszors zágban. A felmérés eredményei azt jelzik, 
hogy a arányos felosztási tényez ők súlyozásának megváltoztatá sa kevéssé befolyásolja az 
adóalap országok közötti relatív megoszlását.  
                                                 
1 Általában véve, az alkalmazott példában, az új, (az adóalapot általában szélesít ő) konszolidációtól 
független, adóalap-rendelkezések és a határon átnyúló, realizált veszteségek közvetlen (az adóalapot 
csökkentő) konszolidációja bevezetés ének együttes hatásaként az aggreg ált adóalapok – a jelenlegivel 
összehasonlítva (és az érintett vállalatokra vonatkozóan) – nagyjából állandóak. 
HU 6   HU 5.2. A megfelelési költségekre gyakorolt hatás  
Felmérések alapján a multinacionális vállalatok esetében, a vállalati megfelelési költségek f ő 
tételei a transzferárazási feladatokhoz  (transzferárképzési dokumentáció, 
engedélyezés/jóváhagyás és döntések, közös megállapodások) kapcsolódnak. Ezenkívül a 
transzferárképzés miatti megfelelési teher id ővel tovább n ő főként két tényez ő miatt: 
i. szigorúbb dokumentációs el őírások az adóhatóság részér ől, amelyeket adóhatósági vizsgálat 
kísér; ii. az üzleti m űködés típusának és terjedelmének k iigazítása és változásai globálisan2.  
A Deloitte – megbízás alapján készített – tanulmánya szerint a KKTA várhatóan jelent ős 
megtakarításokat eredményez megfelelési id őben és ráfordításban, ha egy multinacionális 
vállalat egy másik tagállamban új leányv állalatot alapít. A tanulmányban résztvev ő 
adószakért ők becslése szerint a nagyvállalatok átlagosan több mint 140 000 EUR-t 
(forgalmuk 0,23%-ának megfelel ő összeget) költenek el adó zással összefüggésben, amikor 
egy másik tagállamban alapítanak új leá nyvállalatot. A KKTA 87 000 EUR-val (62%-kal) 
csökkenti ezeket a költségeket. Közepes méret ű vállalkozások esetében a megtakarítás még 
jelentősebb, mivel a költségek vá rhatóan 128 000 EUR-ról (a forgalom 55%-a) 42 000 EUR-
ra (67%-kal) csökkennek. M űködő európai multinacionális válla latok mintacsoportjától nyert 
további bizonyítékok (PwC-tanulmány) az adózással kapcsolatos, visszatér ő feladatokhoz 
kapcsolódó megfelelési teher további mérsékeltebb, de még így is jelent ős csökkenését jelzik. 
A KKTA bevezetését ől várt megtakarítás a megfelel őségre fordított id ő 8 százalékpontjának 
felel meg.  
5.3. A gazdaság egészét érint ő hatások  
A CORTAX CGE-modell (számszer űsített egyensúlyi modell)  használható a különféle 
reformoknak a gazdaság egészét érint ő hatásainak értékelésére. A modellt, amelynek eredeti 
célja az adópolitikai változások ösztönzése az EU tagállamaiban, kib ővítették és a jelen 
hatásvizsgálat céljaira finomhangolták3. Azonban, más általános egyensúlyi modellekhez 
hasonlóan, a CORTAX is él egyszer űsítő feltételezésekkel és vitatható paraméterekkel, és 
nem tudja kiküszöbölni az adópolitikák bizo nyos viselkedési hatásainak erejét övez ő 
bizonytalanságokat. Ami még ennél is fontos abb, hogy a CORTAX nem tudja megragadni a 
belső piac további integrációjából  fakadó, például a nemzetközileg aktív cégek számának 
emelkedésében kifejezhet ő, hosszú távú dinamikus el őnyöket. A határon átnyúló akadályok 
lebontása várhatóan csökkenti a t őkeallokációban megfigyelhet ő torzulásokat, mivel egyrészt 
növeli a hazai és a nemzetközi beruh ázások egymással való helyettesíthet őségét, másrészt 
vonzóbbá teszi az EU egészét a nemzetközi befektet ők számára. A jobb allokációs 
hatékonyság várhatóan nagyobb termelékenységbe n és magasabb foglalkoztatottságban is 
megnyilvánul majd, a nagyobb piacon kiaknázható mérethatékonyságból ered ően.  
A négy különböz ő szakpolitikai választási lehet őségnek – a választható KTA, a kötelez ő 
KTA, a választható KKTA és a kötelez ő KKTA  – a „beavatkozás nélküli” forgatókönyvvel 
került összehasonlításra. Az opcionális  forgatókönyvek abból a feltételezésb ől indulnak ki, 
                                                 
2 Ernst & Young Transzferárképzési felmérés 
3 A kib ővítés az alábbiakat érintette: az i. adóparadicsomok , a nyereség EU-n kívülre történ ő 
átcsoportoítása lehet őségének megragadására; ii. veszteségvalószín űség, a veszteségkonszolidáció 
gazdasági hatásain ak pontos számszer űsítéséhez, és iii. diszkrét (egyedi) telephelyválasztás , amellyel 
modellezhet ő cégek infra-marginális döntése arra vonatkozóan, hogy hol érdemes beruházniuk, annak 
eldöntését megel őzően, hogy mennyit  érdemes beruházni. 
HU 7   HU hogy minden multinacionális az altern atív adórendszereket választja (a hazai vállalatok 
viszont nem); a kötelez ő forgatókönyv szerint viszont a hazai  vállalatoknak is az új adózás 
rendelkezéseit kell alkalmazniuk. Nem zárható ki az a lehet őség, hogy e feltételezés a jóléti 
előnyök alábecslését eredményezi az opcioná lis forgatókönyvek esetében, mivel a 
multinacionális vállalatok várh atóan csak akkor választják az új rendszert, ha az nem 
eredményez alacsonyabb nettó nyereséget, mint amikor különféle nemzeti adórendszereknek kell megfelelniük. Minden forgatókönyv feltétel ezi, hogy a társaságiadó-bevételek állandóak 
az adómérték megállapítását megel őzően annak érdekében, hogy az állami költségvetés 
egyensúlyban legyen, miel őtt a vállalatok az új politikai környezetre reagálnának. 
A közös társaságiadó-alap CGE-elemzésének  fontos gazdasági mechanizmusa (a sz űk adóalap 
és magas kötelez ő adómérték eredményeként kialakul ó) a beruházások torzulásait a 
minimálisra csökkent ő alacsony tényleges adómérték és (a széles adóalapon nyugvó) a 
multinacionális vállalatok nyereségének más ország(ok)ba történ ő átcsoportosítását 
csökkentő, az egyes befektetési választások esetén a befektetés helyszínének vonzerejét 
fokozó alacsony jogszabályi adómér ték közötti választás. Számítá sok szerint a közös adóalap 
új definíciójából következ ő adóalap-szélesítés és az ezzel együtt járó adómérték-csökkentés 
negatívan hat az aggregált jólétre az EU-ban
4.  
Másrészt viszont, a közö s társaságiadó-alap f ő pozitív hatása a megfelelési költségek 
feltételezett csökkenéséb ől ered. Összességében a közös társ aságiadó-alap nem hoz változást 
jóléti előnyök tekintetében európai szinten; ezzel s zemben a választható változat bevezetése a 
multinacionális vállalatoknak a jóléti el őnyök valamelyes növekedését eredményezi. 
A közös KTA-val összehasonlítva, a közös KKTA jóléti hatásai kedvez őbben alakulnak 
mindegyik elemzett forgatókönyv szerint. A teljes, az EU egészét figyelembe vev ő együttes 
végső hatás a GDP 0,02%-a körüli, kismérték ű nettó pozitív jóléti nyereség, nagyjából 
2,4 milliárd EUR (2009. évi adat). Ha a reform különféle elemeinek hatását „szétszedjük”:  
• A konszolidáció és a megosztási képlet poz itív gazdasági hatásának oroszlánrésze az 
alacsonyabb megfelelési költségeknek köszönhet ő. 
• A külön számvitelr ől a megosztási képletre történ ő áttérés elhanyagolhat ó hatást fejt ki a 
GDP-re és a jóléti el őnyökre. Különféle, egymást ellensúlyozó hatások ered ője: gyengébb 
az „ösztönzés” a nyereség és a t őke átcsoportosítására a magas adómérték ű országokból; 
ugyanakkor addicionális torzul ások a képletben szerepl ő tényezők alacsony adómérték ű 
gazdaságokhoz történ ő allokálásában.  
• A veszteségkonszolidáció jellemz ően szűkíti az adóalapot. Ennél fogva, a modell 
feltételezéseivel élve, a társaságiadó-mér ték bizonyos fokú emelésére lehet szükség a 
költségvetés egyensúlyának érdekében. A ve szteségkonszolidáció révén megvalósuló 
alacsonyabb adóteher és a magasabb adómérté kek miatti magasabb adóteher kombinációja 
                                                 
4 A modellben az adóalap szélesítése, amelye t az adómérték csökkenése kísér, a jóléti el őnyök 
csökkenéséhez vezet, ha az egyes országokban külön-külön alkalmazzák , és különösen, ha olyan magas 
adómérték ű országban alkalmazzák, amelyet a profitátcsoportosítás er őteljesen sújt. Azonban a 
koncepció általános, európai szint ű végrehajtása csökkenti az alacson yabb társaságiadó-mérték kedvez ő 
hatásait. Valójában egy ország elhelyezkedés szempontjából meglév ő viszonylagos el őnye nem n ő, ha a 
többi tagállam is csökkenti az adómértéket. Csak a harmadik országgal szembe ni helyszínválasztásokat 
érinti majd. Összességében véve, kevésbé valószín ű, hogy az adóalap-szélesítés és az adómérték-
csökkentés multilaterális politikája nagyobb jóléti ny ereséget eredményez, mint az egyoldalú politika. 
HU 8   HU összességében megemelheti a t őke költségét. Ennek megfelel ően, a beruházások kissé 
visszaesnek, a foglalkoztatottság azonban b ővül az alacsonyabb munkaer őköltségek miatt. 
Összességében, a GDP kismértékben csök ken, ugyanakkor a nettó jóléti hatás 
elhanyagolható. 
6. A  VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Ha mindhárom beazonosított társaságiadó-akadál yt sikerül megszüntetni – a KKTA révén –, a 
vállalkozások ésszer űbb gazdasági döntéseket hozhatnak, ami az Unió egészében javítja a 
gazdasági hatékonyságot. A számszer űsített gazdasági hatások al apján, a válaszható és a 
kötelező KKTA el őnyösebb az alternatív lehet őségekkel szemben, figyelembe véve a 
megfelelési költségekben generált megtakar ítást. Ugyanakkor a makrogazdasági elemezések 
alapján a választható KKTA a leginkább pref erálandó választás az elemzett forgatókönyvek 
közül.  
Az elemzett reformokat – hosszú távon – jelent ős dinamizáló hatások kísérhetik. A kevesebb 
bizonytalanság és a több joghatóság területén m űködő vállalatok jelenlegi (tényleges és 
érzékelt) költségeinek csökkenése a f ő csatorna, amelyen keresztül ezek a hatások várhatóan 
jelentkeznek. Végeredményben mindez a határon átnyúló beruházások jelent ős 
emelkedéséhez vezet az Unión belül az euró pai és a külföldi multinacionális vállalatok 
további terjeszkedése vagy tiszt án belföldi társaságok más tagállamokban megvalósított új 
beruházásai révén. Ugyanezen logika menté n, amilyen mértékben a társaságiadó-rendszer 
jelenlegi széttöredezettsége gátja a nemzetközi piacokra történ ő belépésnek, a kkv-kat 
különösen el őnyös helyzetbe hozza az elemzett reformok révén kialakuló, egyenl ő esélyeket 
biztosító játéktér. Az eltér ő adószabályoknak történ ő megfelelési kötelezettségb ől eredő 
addicionális megfelelési köl tségek kiküszöbölése, tovább á az „egyablakos ügyintézés” 
elvének bevezetése az adóigazgatásba várhatóan er ősíteni fogja a kkv-k határon átnyúló 
terjeszkedéséhez szükséges kapacitásait.  
7. M ONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
A javasolt szakpolitikai beavatkozás több változóra gyakorol hatá st, amelyet nyomon kell 
követni. Makrogazdasági szinten mérni és ér tékelni kell a szakpolitikai választási 
lehetőségeknek a vállalatok adózással összefügg ő megfelelési költségeire, valamint határon 
átnyúló beruházási magatartására gyakorol t hatását. Annak érdekében, hogy legy őzhetőek 
legyenek azok a nehézségek, amelyeket a tényle ges és az érzékelt megfelelési költségek 
megbízható becsléseinek megszerzése jelent, ad hoc felméréseket kell végezni, és célzottan 
kell vizsgálni a választott minták re prezentatív voltát. A kkv-k külföldi b ővítésre való 
hajlandósága különösen sokat elárul a szakpolitikai választási lehet őségek várt hosszú távú 
hatásairól. Ezek a hatások az érintett vállalatok részvételével végzett felmérésekkel és a tényleges beruházási döntésekben megfigyelt döntések elemzésével mérhet ők.  
Makrogazdasági szinten, összhangban azzal a céllal, hogy javuljon a termel őtőke allokációja 
az Európai Unióban, adatokat kell gy űjteni az EU-t célzó és az EU-tagállamok közötti 
közvetlen külföldi befektetésekr ől.  
A jogszabály alkalmazásának következményeir ől szóló értékelésére az irányelv 
végrehajtásáról szóló jogszabályok hatályba lépését követ ő öt év múlva kerül sor. A Bizottság 
HU 9   HU ekkor jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek  és a Tanácsnak az irányelv gyakorlati 
működéséről.  
A jelentés tartalma változhat az irányelv  Tanács által elfoga dott hatályától függ ően.  
1. táblázat: A szakpolitikai választási lehet őségek rangsorolása (1 = a legjobb lehet őség) 
 1. választási 
lehetőség:  
jelenlegi 
helyzet 2. választási 
lehetőség:  
választható 
KTA 3. választási 
lehetőség:  
kötelező 
KTA 4. választási 
lehetőség.  
választható 
KKTA 5. választási 
lehetőség.  
kötelező 
KKTA 
PwC-tanulmány (megfelelési költségek) 2 3 1 
Deloitte-tanulmány (megfelelési költségek) 3 2 1 
CORTAX-tanulmány (makr ogazdasági változók) 4 3 5 1(2) 2(1)