[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.11.2004

COM(2004) 755 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

Kutatási és fejlesztési együttműködési megállapodás az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kínai Népköztársaság kormánya között az atomenergia békés felhasználásáról

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

Kutatási és fejlesztési együttműködési megállapodás az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kínai Népköztársaság kormánya között az atomenergia békés felhasználásáról

Az Euratom-Szerződés 101. cikkének második albekezdésével összhangban,

2003. június 11-i határozatával a Tanács irányelveket adott a Bizottságnak, hogy folytasson tárgyalásokat a kínai hatóságokkal az Euratom és Kína közötti együttműködési megállapodásról, amely elsősorban a kutatásra és fejlesztésre irányul, de rendelkezéseket tartalmaz a nukleáris anyagok esetleges kereskedelmére vonatkozólag is.

Az október közepén Pekingben tartott tárgyalások során a kínai hatóságok megerősítették az előzőleg már két alkalommal is kifejtett álláspontjukat, mely szerint ezt a megállapodást Kína és a Közösség között egészében és kizárólagosan kutatási és technikai együttműködésnek tekintik. Ennek alapján egy kölcsönösen megállapodott szöveg került meghatározásra.

Ez a kölcsönös érdeken alapuló megállapodástervezet mindkét fél számára hozzáférést biztosít a másik fél kutatási tevékenységeihez, továbbá minden, az Euratom keretprogramban[1] szereplő területre kiterjed és rugalmas működési szabályokat határoz meg.

A megállapodás annak lehetőséget is megteremti, hogy a felek K+F célokra igénybe vehessék egymás létesítményeit. Ez különösen fontos a Közösség számára, amelynek nukleáris kutatásra alkalmas üzemei elavulóban vannak, míg Kína új és nagy teljesítményű létesítményeket fejleszt és épít.

Ez a megállapodás a nukleáris anyagok non-proliferációjával és ellenőrzésével, a fizikai védelemmel, a nukleáris biztonsággal és a nukleáris anyagok visszaszállítási körülményeivel kapcsolatos szempontokra vonatkozó specifikus rendelkezéseket tartalmaz. A megállapodás figyelembe veszi a Kína és az egyes tagállamok között már fennálló kétoldalú megállapodásokat.

A megbízás elfogadásának idejére a Tanács és a Bizottság megállapodott arról, hogy a Tanácsot informálisan tájékoztatják a megbeszélés tárgyát képező szövegről folytatott tárgyalások alakulásáról. A megállapodástervezet előterjesztésére október 27-én szerdán a Tanácsban került sor.

A Tanácsot felkérték a megállapodás szövegének jóváhagyására, valamint arra, hogy engedélyezze a Bizottságnak a megállapodás aláírását az Európai Atomenergia-közösség nevében.

MELLÉKLET

Kutatási és fejlesztési együttműködési megállapodás az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kínai Népköztársaság kormánya között az atomenergia békés felhasználásáról

AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (EURATOM),

a továbbiakban: a Közösség,

egyrészről, valamint

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,

a továbbiakban: Kína

másrészről

a továbbiakban: a szerződő felek,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az atomenergia békés, nem robbantási célú felhasználása terén továbbfejlesszék a hosszú távú, tartós együttműködést, amely a kölcsönös előny és viszonosság alapján mind Kína, mind a Közösség és tagállamai javára válik;

FIGYELEMBE VÉVE az Európai Gazdasági Közösség és a Kínai Népköztársaság között 1985-ben létrejött kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodást, és megállapítva, hogy az Európai Közösség és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, 1998-ban aláírt tudományos és technológiai együttműködési megállapodás hatályába tartozó számos tudományos és technológiai területen élénk együttműködésre és információcserére került sor;

FIGYELEMBE VÉVE a tudomány és a technológia fontosságát a felek gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából, valamint azzal az óhajjal, hogy a tudományos és technológiai kutatás terén való együttműködést formális alapokra helyezzék, amely az atomenergia békés célú felhasználása terén kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken szélesíti és megszilárdítja az együttműködés keretében végzett tevékenységek körét, és ösztönözzék az ilyen jellegű együttműködés eredményeinek a gazdaság és társadalom javára történő alkalmazását;

MIVEL a Közösségnek és a Kínai Népköztársaságnak az atomenergia békés célokra történő felhasználása terén való együttműködése fokozza a kutatási tevékenységet a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken, illetve a gazdasági együttműködést;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Közösség és Kína jelenleg kutatási és fejlesztési tevékenységet folytat az atomenergia békés célokra történő felhasználása terén, és hogy a másik fél kutatási és fejlesztési tevékenységeiben való, viszonosságon alapuló részvétel kölcsönös előnyökkel jár;

FIGZELEMBE VÉVE különösen mindkét fél – a Közösség és Kína – azon eltökélt szándékát, hogy a szabályozott termonukleáris fúzió terén megszilárdítsák együttműködésüket a jelen megállapodás szerint, valamint további ajánlott megállapodás keretében.

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE Kína kormányának, a Közösségnek és tagállamai kormányainak a nukleáris non-proliferáció iránti erős elkötelezettségét, beleértve azon kapcsolódó biztosítéki és kivSZTEli ellenőrzési szabályok szigorítását és hatékony alkalmazását, amelyek keretében a Kína és Közösség közötti, az atomenergia békés felhasználása terén való együttműködést meg kell valósítani;

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy a Kínai Népköztársaság kormánya, a Közösség és tagállamai kormányai támogatják a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ, a továbbiakban: az Ügynökség) célkitűzéseit, beleértve annak biztosítéki rendszerét, és azon óhajukat, hogy előmozdítsák az atomfegyverek elterjedésének megakadályozását célzó, 1968. július 1-jén kelt atomsorompó-egyezményhez (a továbbiakban: az atomsorompó-egyezmény) történő csatlakozást;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a nukleáris biztosítékok a Közösségben az Euratom-Szerződés VII. fejezetének hatálya és a Közösség, tagállamai és az Ügynökség között kötött biztosítéki megállapodások hatálya szerint kerülnek alkalmazásra;

MIVEL helyénvaló az atomenergia békés célú felhasználása terén történő együttműködés előmozdítására jogi keretet létrehozni, különösen összpontosítva a kölcsönös előnyökkel járó jelen lehetőségekre;

FELISMERVE, hogy Kína, a Közösség és tagállamai az atomenergia békés felhasználásának, valamint az egészségügyre, a biztonságra, az atomenergia békés felhasználására és a környezetvédelemre irányuló jogszabályaik és rendeleteik által szavatolt biztonság terén hasonlóan fejlett szintet értek el;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy ez az atomenergia békés felhasználása terén történő K+F együttműködésre irányuló megállapodás az EU és Kína között hozzájárul a T&T globális együttműködéshez.

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Cél

Ezen megállapodás átfogó célja, hogy az atomenergia békés, nem robbantási és nem katonai célú felhasználásában– a Közösség és Kína közötti átfogó együttműködési kapcsolatok elmélyítésének szándékával – ösztönözze és egyszerűsítse a K+F együttműködést.

A megállapodás célja, hogy előmozdítsa a Közösség és Kína tudományos és műszaki együttműködését, megkönnyítse a kínai kutatóegységek részvételét a vonatkozó közösségi kutatási programok keretében folyó kutatási projektekben, és hogy biztosítsa a Közösség és tagállamai kutatóegységeinek részvételét a hasonló területen végzett kutatási projektekben.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

1. „felek”: a Kínai Népköztársaság kormánya és az Európai Atomenergia-közösség „fél”: a fenti felek egyike

2. „Közösség”:

(a) az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződéssel létrejött jogi személy, valamint

(b) azon területek, amelyekre az Euratom-Szerződés alkalmazandó.

3. „együttműködési tevékenység”: bármely tevékenység, amelyre a felek ezen megállapodás értelmében vállalkoznak vagy amelyet támogatnak, beleértve a közös kutatást is;

4. „információ”: a közös kutatásból származó tudományos vagy műszaki adatok, kutatási és fejlesztési eredmények vagy módszerek, továbbá minden olyan egyéb adat, amelyet az együttműködési tevékenység résztvevői – szükség szerint a felek – a szükségesnek ítélnek;

5. „szellemi tulajdon”: az 1967. július 14-én Stockholmban aláírt, a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló egyezmény 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdon;

6. „közös kutatás” olyan kutatási vagy technológiai fejlesztés, amelyet vagy az egyik vagy mindkét fél pénzügyi támogatásával vagy anélkül hajtanak végre és amely a Közösség és Kína részéről résztvevők együttműködésével jár, valamint a felek vagy a tudományos kutatási programokat végrehajtó, tudományos és technológiai szervezeteik és ügynökségeik írásban közös kutatásként jelölnek meg. Abban az esetben, ha csak az egyik fél általi finanszírozás áll fenn, a kijelölést is az a fél és az adott projekt résztvevői végzik;

7. „résztvevő” vagy „kutatói entitás” bármely természetes vagy jogi személy, bármely kutatóintézet vagy egyéb jogalany vagy vállalat, aki/amely a Közösségben vagy Kínában székhellyel rendelkezik és részt vesz az együttműködési tevékenységben, beleértve magukat a feleket is;

8. „szellemi tevékenység eredménye” az információ és/vagy szellemi tulajdon;

9. a „nukleáris anyag”

(a) „alapanyag”, nevezetesen a természetben előforduló izotópkeveréket tartalmazó urán; szegényített 235-ös uránizotóp; tórium; bármelyik az előzőek közül fém, ötvözet, vegyület vagy sűrítmény formájában; bármely anyag, amely az előbbiek közül egyet vagy többet olyan koncentrációban tartalmaz, ahogyan azt az Ügynökség kormányzó tanácsa által az Ügynökség 1956. október 26-án kelt alapokmányának (a továbbiakban: az alapokmány) XX. cikke meghatározza, illetve amelyet mindkét fél illetékes hatóságai egymás írásbeli értesítését követően elfogadnak, továbbá olyan egyéb anyag, amelyet az Ügynökség kormányzó tanácsa az alapokmány XX. cikke szerint meghatároz és a felek illetékes hatóságai egymás írásbeli értesítését követően elfogadnak.

(b) „különleges hasadóképes anyag” nevezetesen plutónium; 233-as urán; dúsított 233-as vagy 235-ös uránizotóp; bármely anyag, amelyik az előbbiek közül egyet vagy többet tartalmaz; továbbá olyan egyéb anyag, amelyet az Ügynökség kormányzó tanácsa az alapokmány XX. cikke szerint meghatároz és a felek illetékes hatóságai egymás írásbeli értesítését követően elfogadnak. A „különleges hasadóképes anyag” nem foglalja magában az „alapanyag”-ot.

10. „Érzékeny nukleáris anyag” a leválasztott plutónium (beleértve a MOX-üzemanyagot) vagy a 235-ös izotópban már 20% fölé dúsított urán és/vagy 233-as urán.

3. cikk

Alapelvek

Az együttműködési tevékenységeket az alábbi elvek alapján kell folytatni:

1. az előnyök általános egyensúlyán alapuló kölcsönös haszon;

2. a felek kutatási tevékenységeihez és technológiai fejlesztéseihez való kölcsönös hozzáférés;

3. alkalomszerű információcsere, amely befolyásolhatja az együttműködési tevékenységek résztvevőinek a működését;

4. a szellemi tulajdon hatékony védelme és a szellemi tulajdonjogok méltányos megosztása.

4. cikk

A K+F együttműködés területei

Az e megállapodás szerinti együttműködés kiterjedhet minden kutatási tevékenységre és technológiai fejlesztésre – a továbbiakban: K+F –, beleértve az Európai Atomenergia-közösségnek aKözösséget létrehozó szerződés 7. cikkének hatálya alá tartozó, nukleáris kutatásra és képzési tevékenységre irányuló keretprogramját és a megfelelő tudományos és technológiai területeken Kínában folytatott minden hasonló K+F tevékenységet.

Az e megállapodás szerinti együttműködés a felek illetékességébe tartozó hatókörben a következő K+F területeket foglalhatja magában:

a) sugárvédelem és sugárzás-ellenőrzés,

b) nukleáris biztosítéki intézkedések,

c) nukleáris biztonság és nukleáris technológia,

d) innovatív koncepciók,

e) nukleáris mérések és referenciaanyagok,

f) nukleáris medicina,

g) nukleáris létesítmények leállítása,

h) radioaktívhulladék-gazdálkodás,

i) szabályozott termonukleáris fúzió,

k) nukleáris oktatás és képzés,

l) egyéb együttműködési területek, amelyben a felek megegyezhetnek, amennyiben megfelelö program vonatkozik rájuk.

5. cikk

Együttműködési formák

1. A feleknek – figyelemmel hatályos jogszabályaikra, rendeleteikre és szakpolitikáikra – törekedniük kell e megállapodás keretében az együttműködési tevékenységek résztvevői körének legnagyobb mértékű kiszélesítésére annak érdekében, hogy tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeikben hasonló részvételi lehetőséget biztosíthassanak.

2. Az együttműködési tevékenységek a következő formát ölthetik:

(a) Kínai kutatóegységek részvétele az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatásra és képzési tevékenységre irányuló keretprogramjainak hatályába tartozó K+F projektekben, valamint a Közösségben letelepedett kutatóegységek részvétele a hasonló, kínai K+F ágazatok projektjeiben. Az ilyen részvételre minden fél hatályos szabályai és eljárásai kötelezőek,

(b) a felek K+F programjaiban hatályos eljárások szerint végrehajtott K+F projektek közös teljesítése (pooling),

(c) tudósok, kutatók és műszaki szakértők látogatása és cseréje,

(d) tudományos szemináriumok, konferenciák, szimpóziumok és munkaértekezletek közös szervezése, valamint szakértők részvétele e tevékenységekben,

(e) minták, anyagok, eszközök és berendezések cseréje, megosztása és átszállítása kísérleti célokra,

(f) az e megállapodás szerinti együttműködés szempontjából releváns gyakorlatra, jogszabályokra, rendeletekre és programokra vonatkozó információk cseréje.

(g) bármely egyéb tevékenységi forma, amelyet a megállapodás 12. cikkével összhangban létrehozott irányítóbizottság javasol, és amely a mindkét fél által alkalmazott szakpolitikákkal és eljárásokkal összhangban állónak tekinthető. A közös K+F projektek végrehajtása akkor kezdődhet, ha a résztvevők technológiakezelési tervet fejlesztettek ki, ahogyan azt e megállapodás B2. melléklete jelzi.

A nukleáris anyagok e cikkben említett együttműködés szerinti átszállítására a feleknek és a Közösség tagállamainak az atomenergia békés felhasználásával kapcsolatban tett vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban kerül sor.

6. cikk

A megállapodás hatálya alá tartozó tételek

1. A Kína és a Közösség között átadott nukleáris anyagok, akár közvetlenül, akár egy harmadik országon keresztül szállítják azokat, az átvevő fél joghatóságának területére történő belépésükkor e megállapodás hatálya alá kerülnek, feltéve hogy az átadó fél írásban értesítette az átvevő felet a tervezett átadásról, és az átvevő fél írásban elismerte, hogy a tételt e megállapodás hatálya alá tartozónak tekinti, valamint hogy a javasolt átvevő, amennyiben nem azonos az átvevő féllel, az átvevő fél területi joghatósága alá tartozó illetékes személy.

2. Az e megállapodás hatályába tartozó nukleáris anyagok addig maradnak ennek a megállapodásnak a hatálya alatt, amíg:

(a) az adott tételt e megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban az átvevő fél joghatóságán kívüli területre nem továbbították,

(b) a felek meg nem egyeznek arról, hogy az adott tétel ne tartozzék e megállapodás hatályába, vagy

(c) az e megállapodás 8. cikke (1) bekezdésében említett vonatkozó megállapodásokban a biztosítéki intézkedések lejártát érintő rendelkezésekkel összhangban meg nem határozzák, hogy a nukleáris anyag felhasználásra került, vagy úgy került hígításra, hogy a továbbiakban már nem használható fel semmilyen, a nemzetközi biztosítéki intézkedések szempontjából releváns nukleáris tevékenységhez, illetve gyakorlatilag felhasználhatatlanná vált,

3. A felek megfelelő hatóságainak működési eljárásokat kell létrehozniuk vagy módosítaniuk e megállapodás rendelkezéseinek hatékony végrehajtásának érdekében, külünösen a fenti (1) és (2) bekezdés értelmében meghatározott írásbeli értesítések és igazolások tekintetében.

7. cikk

Békés felhasználás

1. Az e megállapodás szerinti együttműködés békés, nem robbantási célokat szolgál.

2. (2) Az e megállapodás szerint átadott nukleáris anyagok kizárólag békés célokra használhatók fel, azokat semmilyen nukleáris robbanószerkezetben, illetve nukleáris robbanószerkezetre irányuló kutatáshoz vagy fejlesztéshez nem lehet felhasználni.

8. cikk

Biztosítéki intézkedések

Az e megállapodás keretében történő együttműködés adott esetben megköveteli a közösségi biztosítéki intézkedések alkalmazását és az Ügynökség biztosítéki intézkedései alkalmazásának elfogadását. Ennek következtében nukleáris anyag e megállapodás szerinti szállítása az Euratom-Szerződés és a NAÜ szerint a Közösség területén annak megfelelő biztosítéki intézkedései hatályába tartozik a következő biztosítéki egyezmények szerint (mivel ezek módosítása és változtatása előfordulhat):

1. az 1998. szeptember 22-én aláírt kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, 1973. április 5-én kelt egyezmény (INFCIRC/193)az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Finn Köztársaság, a Német Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Közösség és az Ügynökség között az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: biztosítéki egyezmény a Közösség nukleáris fegyverekkel nem rendelkező tagállamainak) III. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról,

2. az 1998. szeptember 22-én aláírt kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, 1976. szeptember 6-án kelt egyezmény Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Közösség és az Ügynökség között az atomsorompó-egyezménnyel kapcsolatban a biztosítéki intézkedések alkalmazásáról Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában (a továbbiakban: biztosítéki egyezmény az Egyesült Királyságnak), valamint

3. az 1998. szeptember 22-én aláírt kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, 1978. július 27-én kelt egyezmény Franciaország, a Közösség és az Ügynökség között a biztosítéki intézkedések alkalmazásáról Franciaországban (a továbbiakban: biztosítéki egyezmény Franciaországnak),

4. a Kínai Népköztársaság és az Ügynökség közötti egyezmény (INFCIRC/369) szerint, amely 1989. szeptember 18-án lépett hatályba, és amelyet a 2002 márciusában hatályba lépő kiegészítő jegyzőkönyv egészített ki.

A megállapodás vonatkozó intézkedéseinek végrehajtása a tagállamok számára nem járhat – adott esetben – a fent említett egyezmények az Ügynökség általi alkalmazásából vagy kétoldalú megállapodásaikból származó kötelezettségeken felüli járulékos kötelezettségekkel .

9. cikk

Fizikai védelem

1. Az e megállapodás alapján átadott nukleáris anyagok vonatkozásában a Kínai Népköztársaság kormánya, a Közösség tagállamainak kormányai, valamint adott esetben az Európai Bizottság azon kritériumoknak megfelelő fizikai védelmi intézkedéseket alkalmaznak, amelyeket külön-külön elfogadtak, és amelyek minimumként eleget tesznek a NAÜ INFCIRC/254/Rev.6/I. Rész dokumentumának C mellékletében lefektetett szinteknek. Továbbá a felek elismerik, hogy az időről időre frissített INFCIRC/225/rev.4 NAÜ-dokumentumban (Nukleáris anyagok és berendezések fizikai védelme) meghatározott ajánlások hasznos iránymutatásként szolgálnak a felhasználás, tárolás és szállítás során az e megállapodás hatálya alá kerülő nukleáris anyagok fizikai védelmére szolgáló rendszerek meghatározásához.

2. Az e megállapodás hatályába tartozó nukleáris anyagok nemzetközi szállítása tekintetében Kína, a Közösség tagállamai és – adott esetben – a Közösség az 1987. február 8-án hatályba lépett, a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezmény (INFCIRC/274/Rev 1) rendelkezéseivel összhangban jár el, amelynek szerződő felei, valamint megfelelnek a NAÜ radioaktív anyagok biztonságos szállításával kapcsolatos szabályozásnak.

10. cikk

Nukleáris biztonság

A nukleáris biztonságról szóló egyezmény (CSN (Nukleáris Biztonsági Tanács) – NAÜ-dokumentum INFCIRC/449) rendelkezései alkalmazandók amelynek Kína, az EURATOM és tagállamai szerződő felei. A CSN, a megállapodás szerződő felei és a tagállamok szerint vállalt kötelezettségekhez nem kerülnek megállapításra kiegészítő kötelezettségek.

11. cikk

Visszaszállítás

1. Az e megállapodás szerint átszállított nukleáris anyagok nem kerülnek visszaszállításra az átvevő fél területi joghatóságán kívülre, kivéve az átadó fél joghatóságába tartozó területre, kivéve ha az átvevő félnek biztosítékai vannak arra, hogy az e megállapodás A. mellékletében meghatározott feltételek megfelelően teljesülnek, vagy ilyen biztosítékok hiányában akkor, ha az átadó fél az előzetes írásbeli tájékoztatást követően jóváhagyta azt.

2. A fenti (1) bekezdésnek való megfelelés kiegészítéseként az e megállapodás szerint szállított érzékeny nukleáris anyagok előzetes írásbeli jóváhagyás nélkül nem szállíthatók vissza a felek területi joghatóságán kívülre, ha Kínából a Közösségbe szállítanak érzékeny nukleáris anyagot, amely a Kína és az átvevő harmadik ország között az atomenergia békés felhasználására irányuló, megfelelő kétoldalú együttműködési megállapodás hatályába tartozik, vagy ha a Közösségből Kínába történő szállítás esetében az átvevő harmadik ország a Közösség által összeállítandó listán szerepel és a visszaszállításról az átvevő ország értesítette az átadó országot.

12. cikk

Együttműködési tevékenységek koordinációja és megkönnyítése

1. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek koordinációját és megkönnyítését Kína nevében a Tudományos és Technológiai Minisztérium és a Közösség nevében az Európai Közösségek Bizottságának szervezeti egységei végzik ügyvezetői minőségben.

2. Az ügyvezetők létrehoznak egy K+F együttműködési irányítóbizottságot (a továbbiakban: a megállapodás igazgatásáért felelős irányítóbizottság), amely mindkét fél részéről azonos számú hivatalos képviselőből áll, és eljárási szabályait saját maga fogadja el.

3. Az irányítóbizottság feladatai közé tartozik:

(a) a 4. cikkben említett különböző K+F együttműködési tevékenységek, valamint a K+F fejlesztési együttműködés keretébe tartozó tevékenységek előmozdítása és felügyelete,

(b) az 5. cikk 2. pontjának első francia bekezdése szerint a K+F együttműködés lehetséges ágazatai közül azoknak a kölcsönös érdeklődésre számot tartó elsőbbségi ágazatoknak és alágazatoknak a kijelölése a következő évre, amelyekben együttműködni szándékoznak,

(c) az 5. cikk 2. pontjának második francia bekezdése szerint kölcsönös előnnyel járó és egymást kiegészítő projektek közös teljesítésének előterjesztése a felek tudósainak,

(d) az 5. cikk 2. pontjának hetedik francia bekezdése szerint ajánlások kidolgozása,

(e) tanácsadás a felek számára az e megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban történő együttműködés elmélyítésére és fejlesztésére vonatkozóan,

(f) e megállapodás hatékony működésének és végrehajtásának felülvizsgálata,

(g) három évente jelentés készítése a felek számára az e megállapodás szerinti együttműködés helyzetéről, előrehaladásának elért szintjéről és hatékonyságáról.

4. Az irányítóbizottság általános szabályként a közösen egyeztetett ütemtervvel összhangban évente ülésezik közösen elfogadott ütemterv szerint, az ülésekre felváltva a Közösségben és Kínában kerül sor. Rendkívüli ülések is összehívhatók bármelyik fél kérésére.

5. Az utazáson és ellátáson kívüli egyéb olyan költségeket, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az irányítóbizottság üléséhez, a fogadó fél viseli. Az irányítóbizottságban vagy annak nevében felmerülő egyéb költségeket az a fél viseli, amelynek tagjával összefüggésben az keletkezett.

13. cikk

Finanszírozás

1. Az együttműködési tevékenységek feltétele, hogy megfelelő pénzeszközök álljanak rendelkezésre, és a felek alkalmazandó jogszabályai, rendeletei, szakpolitikái és programjai vonatkoznak rájuk.

Az együttműködési tevékenységek résztvevőinek költségei nem vezetnek a pénzeszközök egyik féltől a másikhoz történő átutalásához.

2. Amennyiben az egyik fél különleges együttműködési szabályozása rendelkezik a másik fél résztvevőinek pénzügyi támogatásáról, bármely ezen tevékenységre irányuló támogatás, pénzügyi vagy egyéb hozzájárulás az egyik fél részéről a másik fél résztvevői számára az egyes felek területén alkalmazandó jogszabályokkal és rendeletekkel összhangban adó- és vámmentes.

14. cikk

A személyzet és a kísérleti berendezések belépése

Mindegyik fél ésszerű lépéseket és erőfeszítést tesz a területén alkalmazandó jogszabályok és rendeletek hatályán belül az e megállapodás rendelkezéseivel a felek által meghatározott együttműködési tevékenységekben résztvevő személyek és a kísérleti célra használt anyagok, adatok, minták, eszközök és berendezések területükre történő belépésének, tartózkodásának és kilépésének megkönnyítése érdekében. Kiváltképpen, az e megállapodás keretében az egyik fél területére importált javak a vámok, adoterhek és vámilletékek alól mentességet élveznek.

1 5. cikk

Információterjesztés és -felhasználás

A közösségi K+F projektekben résztvevő, Kínában székhellyel rendelkező kutatóegységek a részvételből származó információk és szellemi tulajdon tulajdonjoga, terjesztése és hasznosítása tekintetében követik a közösségi K+F specifikus programokból származó kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokat, csakúgy mint e megállapodás B. mellékletének rendelkezéseit, mely e megállapodás integrált részét képezi.

A kínai K+F projektekben résztvevő Közösségben székhellyel rendelkező kutatóegységeket a részvételből származó információk és szellemi tulajdon tulajdonjoga, terjesztése és hasznosítása tekintetében ugyanazon jogok és kötelezettségek illetik meg, mint a kínai kutatóegységeket, és a megállapodás B mellékletének rendelkezései is ugyanúgy vonatkoznak rájuk.

Az e megállapodás rendelkezései nem használhatók fel kereskedelmi vagy ipari előnyök szerzésére; nem sérthetnek belföldi vagy külföldi, kereskedelmi vagy ipari érdekeket egyik szerződő illetve felhatalmazott fél részéről sem; nem gátolhatják sem a szerződő felek, sem a közösségi tagállamok kormányainak nukleáris politikáját; nem akadályozhatják a nukleáris energia békés célú és nem robbantásos hasznosításának támogatását; nem akadályozhatják a szerződés tárgyát képező megnevezett és meg nem nevezett tételek mozgását sem az érintett szerződő fél területi hatáskörén belül, sem a szerződő felek között.

16. cikk

Bizalmas kezelés

Minden fél vállalja – a 15. cikk sérelme nélkül – a megállapodás lezárásán vagy végén túlmenően is a másik felet érintő és a megállapodás tárgyához nem közvetlenül kapcsolódó bármely információ, tény vagy esemény titokban tartását, amelyről a megállapodás végrehajtása során tudomást szerezhettek.

1 7. cikk

Területi hatály

Ez a megállapodás egyrészről az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben meghatározott feltételek szerint és azon területeken kerül alkalmazásra, amelyeken azt a szerződést alkalmazzák, másrészről a Kínai Népköztársaság területén. Ez nem akadályozza meg a nemzetközi joggal összhangban a nyílt tengeren, a világűrben vagy harmadik ország területén való együttműködési tevékenység folytatását.

1 8. cikk

Kétoldalú nukleáris együttműködési megállapodások

Ez a megállapodás nem sérti a Közösség egyes tagállamai és Kína között fennálló kétoldalú megállapodások rendelkezéseit.

Ezen túlmenően ez a megállapodás nem sérti a Közösség vagy a Közösség egyes tagállamai és Kína között fennálló vagy a jövőben létrejövő, egyéb nukleáris tételek (berendezések, nem nukleáris anyagok és érzékeny technológia) szállítására vonatkozó megállapodásokat.

19. cikk

Hatálybalépés, megszüntetés és vitarendezés

1. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges belső eljárásaik lezárultak.

2. Ennek a megállapodásnak a hatálya harminc évre terjed, amelynek lejártával ötéves kiegészítő időszakokra meghosszabbítható.

3. E megállapodás kizárólag a felek beleegyezésével módosítható. A módosítások azon a napon lépnek hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás módosításának hatálybalépéshez szükséges vonatkozó belső eljárásaik lezárultak.

4. E megállapodást bármelyik fél megszüntetheti a másik félhez intézett írásbeli értesítéssel, hathónapos felmondási idővel a kezdeti harmincéves időszak, vagy bármelyik további ötéves időszak végén. A megállapodás lejárta vagy megszüntetése nem befolyásolja a hatálya alatt megkötött bármely egyezmény vagy a B. melléklettel összhangban esedékes különös jogok és kötelezettségek érvényességét.

5. Amennyiben bármelyik fél vagy a Közösség egy tagállama e megállapodás hatálybalépését követően bármikor az e megállapodás szerinti kötelezettségek és különösen a 7., 8., 9., és 11. cikkben foglalt kötelezettségek lényeges jogsértését eredményező intézkedést tesz, a másik félnek jogában áll az e megállapodás szerinti további együttműködéssel felhagyni, vagy a megállapodást teljesen vagy részlegesen felfüggeszteni vagy megszüntetni.

6. Minden a megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdés vagy vita a felek kölcsönös megegyezésével kerül rendezésre a 12. cikkben meghatározott irányítóbizottság keretében.

7. Az e megállapodás szerinti további együttműködés bármely okból történő teljes vagy részleges megszüntetésének sérelme nélkül e megállapodás 7., 8., 9., 11., 15. és 16. cikke továbbra is alkalmazásra kerül.

8. E megéllapodás másolatát cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, spanyol, svéd és kínai nyelven is el kell készíteni. Az angol és kinai jelenti a hitelesített változatot.

FENTIEK HSZTELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt …év ………… hónapjának ……………. napján, két példányban, angol és kínai nyelven.

az Európai Atomenergia-közösség részéről | a Kínai Népköztársaság kormánya részéről |

A. MELLÉKLET

1. A visszaszállított tételek csak békés, nem robbantási céllal kerülnek felhasználásra az átvevő harmadik országban.

2. Amennyiben az átvevő harmadik ország nukleáris fegyverekkel nem rendelkező ország, úgy az országban minden nukleáris anyag az Ügynökség biztosítéki intézkedéseinek hatályába tartozik.

3. Abban az esetben, ha a nukleáris anyagot visszaszállították, az Ügynökség biztosítéki intézkedéseit alkalmazzák a nukleáris anyagra az átvevő harmadik országban.

4. Abban az esetben, ha a nukleáris anyagot visszaszállították, az átvevő harmadik országban a nukleáris anyag fizikai védelmére legalább az e megállapodás 9. cikkében. előírt szintű, megfelelő intézkedéseket tesznek.

5. A visszaszállított tételeket nem szállítják tovább az átvevő harmadik országból egy másik országba, legfeljebb akkor, ha az utóbbi ország e A. mellékletben meghatározott biztosítékokkal szolgál.

B-1. MELLÉKLET

Iránymutatások a megállapodás szerinti közös kutatói tevékenységből eredő szellemi tulajdonjogok elosztásáról

A JOGOK BIRTOKLÁSA, ELOSZTÁSA ÉS GYAKORLÁSA

1. E melléklet, kifejezetten eltérő megegyezés hiányában az e megállapodás alapján végrehajtott valamennyi közös kutatási tevékenységre alkalmazandó. A résztvevők közösen dolgozzák ki a közös kutatás során létrehozandó információ és szellemi tulajdon, a továbbiakban a szellemi tevékenység eredménye (SZTE), tulajdonjogára és felhasználására – a közzétételt is beleértve – vonatkozó közös technológiakezelési terveket (TKT). E terveket a felek azon egyedi kutatási és fejlesztési együttműködési szerződések megkötése előtt hagyják jóvá, amelyekre azok utalnak. A TKT kidolgozása a közös kutatás céljainak, a résztvevők egymáshoz viszonyított hozzájárulásának, a terület vagy a felhasználási terület alapján történő engedélyezés előnyeinek és hátrányainak, az alkalmazandó jogszabályok által előírt követelményeknek és a résztvevők által szükségesnek tartott egyéb tényezőknek a figyelembevételével történik. A közös technológiakezelési tervekben ki kell térni a vendégkutatók által végzett kutatásokra vonatkozó, a szellemi tevékenység eredményével kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre is.

2. A technológiakezelési tervekben nem érintett, a közös kutatás során létrehozott SZTE-t a felek jóváhagyásával a technológiakezelési tervben meghatározott elveknek megfelelően kell elosztani. Nézeteltérés esetén az SZTE az olyan közös kutatásban résztvevők közös tulajdona, amelyből az SZTE származik. Minden olyan résztvevő, akire ezt a rendelkezést alkalmazni kell, földrajzi korlátozás nélkül jogosult ennek az SZTE-nek a saját kereskedelmi céljaira történő felhasználására.

3. Mindkét fél biztosítja, hogy a másik fél, illetve annak résztvevői rendelkeznek az ezeknek az elveknek megfelelően számukra elosztott, SZTE-re vonatkozó jogokkal.

4. A megállapodás által érintett területeken a versenyfeltételek fenntartása mellett mindkét fél törekszik az e megállapodás alapján szerzett jogok olyan módon történő gyakorlásának biztosítására, hogy az ösztönözze különösen az alábbiakat:

i) a megállapodás alapján létrehozott, jogszerűen nyilvánosságra hozott vagy egyéb jogszerű módon hozzáférhetővé tett információk terjesztése és felhasználása;

ii) a nemzetközi műszaki szabványok elfogadása és végrehajtása.

II. SZERZŐI JOGVÉDELEMBEN RÉSZESÜLŐ ALKOTÁSOK

1. E megállapodás szerint a feleket vagy résztvevőiket megillető szerzői jogokat a Berni Egyezményben (1971. évi Párizsi Okmány) foglaltaknak megfelelően kell kezelni.

2. A III. szakasz sérelme nélkül, a TKT eltérő rendelkezése hiányában a felek, illetve a közös kutatás résztvevői a kutatások eredményeinek közzétételét közösen végzik. Az előbbi általános szabályra is figyelemmel a következő eljárásokat kell alkalmazni:

a) abban az esetben, ha valamelyik fél vagy e fél résztvevői által az e megállapodás alapján végzett közös kutatásból származó tudományos és műszaki folyóiratokat, cikkeket, jelentéseket, könyveket – beleértve a videófelvételeket és a szoftvert is – hoz nyilvánosságra, az ilyen művek fordítására, sokszorosítására, átdolgozására, továbbítására és nyilvános terjesztésére a másik fél vagy annak résztvevői az egész világra kSZTErjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes felhasználási engedéllyel rendelkezik;

b) a felek biztosítják, hogy az e megállapodás alapján végzett közös kutatásból származó és független kiadók által közölt tudományos jellegű irodalmi művek terjesztése a lehető legszélesebb körben történjék;

c) az e megállapodás rendelkezései alapján nyilvánosan terjesztendő és elkészítendő, szerzői jogvédelemben részesülő alkotások valamennyi példányán fel kell tüntetni a mű szerzőjének (szerzőinek) nevét vagy álnevét, kivéve ha a szerző (szerzők) kifejezetten lemond(anak) nevének (nevüknek) feltüntetéséről. Ezen felül a példányoknak egyértelmű utalást kell tartalmazniuk a felek és/vagy képviselőik és/vagy szervezeteik együttes támogatására.

III. NYILVÁNOSSÁGRA NEM HOZHATÓ INFORMÁCIÓK

1. Dokumentumjellegű, nem nyilvánosságra hozható információ

a) Mindkét fél, illetve megfelelő esetben a felek résztvevői a lehető legkorábbi időpontban és lehetőleg a technológiakezelési tervben meghatározzák azokat az információkat, amelyeket e megállapodással kapcsolatban nem kívánnak nyilvánosságra hozni, figyelembe véve többek között a következő követelményeket:

- az információ titkos jellege abban az értelemben, hogy egészében vagy részeinek összességeként nem köztudomású, illetve jogszerű eszközökkel nem könnyen hozzáférhető a terület szakértői számára,

- az információ tényleges vagy lehetséges kereskedelmi értéke az információ titkos jellege miatt,

- az információ korábbi védelme abban az értelemben, hogy az azt a jog szerint ellenőrző személy az adott körülmények között indokolt intézkedéseket tett a titkosság fenntartására.

A felek és résztvevőik egyes esetekben megállapodhatnak arról, hogy – eltérő rendelkezés hiányában – az e megállapodás alapján folytatott közös kutatások során közölt, kicserélt vagy létrehozott információt, vagy annak egy részét nem lehet nyilvánosságra hozni.

b) Mindkét fél biztosítja, hogy az e megállapodás szerinti, nyilvánosságra nem hozható információ, valamint annak ebből következő privilegizált volta könnyen felismerhető legyen a másik fél számára, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat révén. Ez vonatkozik a szóban forgó információ vagy annak valamely része másolataira is.

A megállapodás alapján nyilvánosságra nem hozható információt átvevő félnek tiszteletben kell tartania az információ privilegizált jellegét. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek, amikor a tulajdonos az információt a terület szakértői számára korlátozás nélkül nyilvánosságra hozza.

c) Az e megállapodás alapján közölt, nyilvánosságra nem hozható információt az információt átvevő fél a hozzá tartozó, illetve alkalmazásában álló személyek, illetve a kimondottan a folyamatban lévő közös kutatás sajátos céljából meghatalmazott érintett szervezeti egységei vagy szervezetei számára adhatja tovább, amennyiben az ilyen módon továbbadott, nyilvánosságra nem hozható információval kapcsolatban titkossági megállapodást kötnek, és azt a fentieknek megfelelően egyértelműen ilyen információként határozzák meg.

d) Az e megállapodásnak megfelelően nyilvánosságra nem hozható információt átvevő fél az azokat átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával az ilyen információt a c) pontban egyébként megengedettnél szélesebb körben terjesztheti. A felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéssel kapcsolatos előzetes írásbeli hozzájárulás kérelmezésére és elnyerésére vonatkozó eljárások kidolgozásában, és mindegyik fél a hazai politikái, rendeletei és jogszabályai által megengedett mértékben adja meg ezt a hozzájárulást.

2. Nem dokumentumjellegű, nyilvánosságra nem hozható információ

A felek vagy résztvevőik az e megállapodás alapján szervezett szemináriumokon és egyéb üléseken közölt, nem dokumentumjellegű, nyilvánosságra nem hozható, vagy egyéb bizalmas vagy privilegizált információt, illetve a személyzet bevonásából, a létesítmények használatából vagy közös projektekből származó információt az e megállapodásban a dokumentum jellegű információra megállapított elveknek megfelelően kezelik, azzal a feltétellel, hogy az ilyen nyilvánosságra nem hozható, vagy egyéb bizalmas vagy privilegizált információ átvevőjét az információ közlésének időpontjában tájékoztatják annak bizalmas jellegéről.

3. Ellenőrzés

Mindkét fél törekszik annak biztosítására, hogy az általa e megállapodás alapján átvett, nyilvánosságra nem hozható információ ellenőrzése az itt leírtaknak megfelelően történjen. Ha az egyik fél úgy ítéli meg, hogy bizonyosan vagy valószínűsíthetően nem lesz képes betartani a fenti (1) és (2) bekezdésben a terjesztés tilalmára megállapított rendelkezéseket, erről haladéktalanul tájékoztatja a másik felet. A megfelelő intézkedések meghatározása céljából a felek ezt követően konzultálnak egymással.

B-2. MELLÉKLET

A technológiakezelési terv (TKT) indikatív jellemzői

A TKT a résztvevők között megkötendő, a közös kutatás végrehajtásával és a résztvevők kötelezettségeivel és jogaival kapcsolatos egyedi megállapodás. Az SZTE tekintetében a TKT rendszerint a következőkre tér ki: tulajdonjog, oltalom, felhasználói jogok a kutatás és fejlesztés céljaira, felhasználás és terjesztés, beleértve az együttes közzététellel kapcsolatos megállapodásokat, a vendégkutatók jogai és kötelezettségei, valamint a viták rendezésére szolgáló eljárások. A TKT kSZTErjedhet az elsődleges és másodlagos információkra, az engedélyezésre és a teljesítésre vonatkozó szabályokra is.

[1] A Tanács 2002. június 3.-i döntése az Európai Atomenergia-közösség 6. Keretprogramjának keretében a nukleáris kutatás és képzési tevékenységgel kapcsolatban, mely szintén hozzájárul az Európai Kutatási Térség megvalósításához (2002 és 2006 között).