Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai statisztikai programról (2013–2017) /* COM/2011/0928 végleges - 2011/0459 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. A javaslat okai és céljai Az uniós szakpolitikák végrehajtása az EU, valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, összehasonlítható és megbízható statisztikai információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek továbbá ahhoz, hogy a közvélemény megértse Európát, valamint hogy a polgárok részt vehessenek a demokratikus folyamatokban és megvitathassák az EU jelenét és jövőjét. Az elmúlt évek során az európai statisztikai rendszer (ESR) számos kihívással szembesült. Először is az európai statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. Másrészről megváltozott a statisztikák jellege – a tényeken alapuló döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó minőségi kritériumoknak, továbbá egyre erősödő igény tapasztalható az összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt. Harmadsorban az új – köztük közel valós idejű információkat szolgáltató – információs piaci szereplők megjelenése következtében az ESR részéről a jövőben a minőség, valamint – rövid távú statisztikák esetén – különösen az időszerűség kap prioritást. Negyedrészt a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek további enyhítése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent. A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre” című közleménye[1], valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia[2] az ESR munkamódszerének áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény és a közös ESR-stratégia végrehajtása képezi az európai statisztikai program (ESP) alapját. Ennek alapján az európai statisztikai programra irányuló javaslat célja az európai statisztikák 2013 és 2017 között történő fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét adó, átfogó program létrehozása, és ezzel egyidejűleg az európai statisztikák készítését szolgáló, a fenti közleményben részletezett új módszer bevezetése. 1.2. Háttér-információk A többéves európai statisztikai program létrehozásának jogalapja az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[3] 13. cikkének (1) bekezdése. A rendelet szerint az európai statisztikai programnak – legfeljebb ötéves időszakra – biztosítania kell az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit. Célja, hogy meghatározza az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információkkal kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt a válaszadók adatszolgáltatói terhei és a kapcsolódó költségek alapján kell mérlegelni. Az ESP célkitűzéseit részletesen a 223/2009/EK rendeletnek3 megfelelő éves munkaprogramok fogalmazzák majd meg. A program eredményeiről időközi jelentés, valamint a program időtartamának leteltét követően végső értékelő jelentés készül. 1.3. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenlegi, a vonatkozó európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott, a 2008 és 2012 közötti időszakra kiterjedő közösségi statisztikai program[4] a hetedik ilyen program. 1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Az európai statisztikák elsődleges célja, hogy megbízható, objektív, összehasonlítható és koherens tényadatokkal alapozzák meg az európai szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését. A jelen javaslat összhangban van az uniós prioritásokkal, mivel az e program keretében kifejlesztett, készített és közzétett statisztikák hozzájárulnak az Unió kiemelt fontosságú szakpolitikái végrehajtásához, úgymint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia[5], valamint a Bizottságnak a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt stratégiai prioritásai[6] által érintett egyéb szakpolitikák (a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, a növekedés és a társadalmi kohézió, a polgárok Európája, valamint a globalizáció). 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK 2.1. Konzultáció az érdekeltekkel A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre E javaslat előkészítését megelőzően 2010 júliusában konzultációkra került sor az európai statisztikák felhasználóival – azaz a Bizottság főigazgatóságaival, az Európai Központi Bankkal és az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal[7] – a 2013 és 2017 közötti időszakban várható, az európai statisztikák iránti igényeikkel kapcsolatban. A tagállamok, az EFTA tagországai, valamint a tagjelölt országok közvetlenül részt vettek a javaslat kidolgozásában. A konzultáció a következőképpen zajlott: Először, 2010 júliusában a statisztika különböző szakterületeivel foglalkozó, az európai statisztikák különböző statisztikai területeken tevékenykedő készítőit képviselő igazgatói csoportokkal került sor konzultációkra a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó igényeikről . Ezt követően a nemzeti statisztikai intézetek főigazgatóival[8] konzultáltak 2010. szeptember 29-én és 30-án tartott ülésükön a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó prioritásokról. Az érdekeltekkel a 2013 és 2017 közötti statisztikai igényeikről folytatott ESR-konzultációk eredményei alapján külső és belső konzultáció céljából elkészítették a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP első tervezetét. A tervezetet 2011 májusában terjesztették az európai statisztikai rendszer bizottsága (ESR-bizottság) elé. Az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal, a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal és az ESR programozási és koordinációs munkacsoportjával párhuzamos konzultációk folytak. Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése Az európai statisztikák felhasználói által tett észrevételek rövid ismertetése Az Eurostat az európai statisztikák iránti, 2013 és 2017 közötti igényekre vonatkozó tájékoztatási kérelmére a Bizottság összesen 14 főigazgatósága, valamint az Európai Központi Bank adott választ. A válaszadók többsége a hatáskörébe tartozó európai szakpolitikák támogatásához szükséges statisztikákra vonatkozó részletes szükségleteket sorolt fel. A javaslat ugyan kifejezetten nem említi e szükségletek mindegyikét, azonban az Eurostat alaposan elemezte és figyelembe vette azokat a program célkitűzéseinek megfogalmazása során. Az európai statisztikák készítői által tett észrevételek rövid ismertetése Az Eurostat 2013 és 2017 közötti igényekre vonatkozó tájékoztatási kérelmére összesen hat igazgatói csoport (a módszertani igazgatói csoport, az informatikai igazgatói csoport, a szociális statisztikákért felelős igazgatók, az igazgatók regionális, térbeli és környezeti statisztikákról, valamint számlákról szóló ülése, az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság, valamint a vállalkozások statisztikáiért felelős igazgatói csoport) válaszolt. Az igazgatói csoportok hangsúlyozták az új statisztikák iránti növekvő igény és a rendelkezésre álló korlátozott erőforrások közötti egyensúly megteremtésének szükségességét. Ebben az összefüggésben a meglévő adatok felhasználásának maximalizálását ajánlották az új adatgyűjtések elvégzése helyett, továbbá a meglévő információk felhasználásának optimalizálása érdekében az egyéb adatszolgáltatókkal folytatott kapcsolattartást, a szükséges adatszint csökkentését, az adatgyűjtés hatékonyságának korszerű IKT-technológiák alkalmazásával való fokozását, a különböző jogi aktusok közötti összhang elemzését, valamint a statisztikai eszközök és a felhasználók függetlenítését az egyedi felmérések különböző célokra történő kidolgozása révén. Megemlítették továbbá annak szükségességét, hogy meg kell erősíteni az Eurostat statisztikák készítésében betöltött koordinátori szerepét. Ezeket, valamint más, konkrét észrevételeket a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vették az ESP célkitűzéseinek megfogalmazása során. 2010. szeptember 29–30-i ülésén a nemzeti statisztikai intézetek főigazgatói támogatták az ESP tekintetében javasolt megközelítést és az ESP kiemelt területeit, továbbá hangsúlyozta annak szükségességét, hogy az ESP megfelelően rugalmasnak kell lennie, lehetővé téve a konkrét intézkedéseknek az éves programozási ciklusba történő belefoglalását. Az erőforrások mind nemzeti, mind európai szinten tapasztalható nagyfokú korlátozottsága, valamint az adminisztratív terhek további csökkentése iránti igény miatt a nemzeti statisztikai intézetek főigazgatói kiemelték a prioritások stratégián alapuló megközelítés szerinti meghatározásának fontosságát a következő többéves program tekintetében. Az ESP (2013–2017) első tervezetével kapcsolatban tett főbb észrevételek rövid ismertetése Az ESR-bizottság 2011 májusában tartott ülése általánosságban támogatta a tervezett megközelítést. Több küldöttség emelte ki az ESP ambiciózus jellegét, és fejezte ki aggodalmát az erőforrások nemzeti szintű korlátozottsága és az ESP-ben említett új kezdeményezések száma közötti ellentmondás miatt. Egyes küldöttségek elismerték ugyan a rugalmas program szükségességét, azonban kétségségeiknek adtak hangot az ESP általános jellegét és részletességének hiányát illetően, továbbá kiemelték a jövőbeni éves munkaprogramokkal való összekapcsolásának szükségességét. Bizonyos küldöttségek kételyeiket fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy reális-e az új kezdeményezések finanszírozása, amely az európai statisztikák új készítési módszerének megnövekedett hatékonyságából adódna. Néhány küldött arra mutatott rá, hogy meg kell fontolni az ilyen megtakarítások elérésének egyéb módjait (pl. fokozott prioritásmeghatározás, nagyobb hatékonyság, az igazgatási adatok jobb felhasználása, a technológia nagyobb mértékű alkalmazása, valamint a bevált gyakorlatok megosztása). Egyes küldöttségek kiemelték, hogy egyértelműbben hangsúlyozni kell a válaszadói terhek csökkentésének szükségességét, egy küldöttség pedig a prioritások meghatározására vonatkozó rész konkrét intézkedések megfogalmazásával történő megerősítését javasolta. Sok küldöttség jelezte, hogy a minőségi címkézés tekintetében óvatos megközelítésre van szükség, , és részletekbe menő tárgyalásokat szorgalmazott. Számos küldöttség üdvözölte az ESR-en belüli és azon túli partnerségek megerősítését, és hangsúlyozta a mind az ESR-en belüli, mind a Központi Bankok Európai Rendszerével és más nemzetközi szervezetekkel való fokozott együttműködés fontosságát. A programozási és koordinációs munkacsoporttal folytatott konzultációnak szintén a fenti szempontok voltak a főbb eredményei. A nemzeti statisztikai intézetek többsége általánosságban támogatta az ESP-t, azonban egyesek fenntartásukat fejezték ki az európai statisztikák készítésének új módszerére vonatkozó célkitűzés megfogalmazásával, valamint a jogalkotási politikával kapcsolatban. Konkrét megjegyzéseket tettek meghatározott statisztikai területekre vonatkozóan, illetve pontosítást kértek az ESP bizonyos részeivel kapcsolatban. Az Eurostat részletesen elemezte és a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP átdolgozott változatának megfogalmazása során figyelembe vette az ESP tervezetével kapcsolatban beérkezett összes észrevételt. Annak érdekében, hogy általános és rugalmas, az új fejlemények figyelembevételét lehetővé tevő tervezési eszközként szolgálhasson, az ESP általános jelleggel meghatározza a következő programozási időszakra elérendő stratégiai célkitűzéseket és létrehozandó eredményeket. Az ESP az Eurostat által a prioritások meghatározásához kialakított stratégiai alapú megközelítés iránti elkötelezettséget tükrözi. E megközelítés alapján a negatív prioritásokkal kapcsolatos munka az éves munkaprogramok előkészítésének szerves részét képezi, elvégzésére tehát sor kerül az ESP hatálya alá tartozó időszakban. Az ESP a következő öt évre előirányozott intézkedések fő területeinek és célkitűzéseinek meghatározásával biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét. E célkitűzések részletesebb meghatározását és ütemezését az éves munkaprogramok tartalmazzák. Ily módon egyértelmű kapcsolat jön létre az ESP és az éves munkaprogramok között. Az ESP teljes mértékben összhangban van az ESR-bizottság által már elfogadott, az új statisztikakészítési módszerre vonatkozó közös ESR-stratégiával; új elemeket nem vezettek be, és az ESP a stratégia végrehajtását tükrözi. 2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Az ESP előkészítése során külső szakértőkkel is konzultáltak. Különösen az európai statisztikai tanácsadó bizottságot, valamint a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságot kérték fel a programtervezet véleményezésére. A programtervezettel kapcsolatban adott véleményében az európai statisztikai tanácsadó bizottság kitért az erőforrások korlátozottságának kérdésére, valamint a prioritásmeghatározás folytatásának szükségességére, hogy azonosítani lehessen a negatív prioritásokat. Az európai statisztikai tanácsadó bizottság ebben az összefüggésben kiemelte a hatékonyságnövelés szükségességét a technológia lehetőségeinek nagyobb mértékű alkalmazása és a más célokra gyűjtött adatok kihasználása révén, és egyúttal elismerte, hogy problémát jelent az, hogy a tagállami statisztikai rendszerek kiforrottsága eltérő. Az európai statisztikai tanácsadó bizottság hangsúlyozta továbbá a tudásmegosztás fontosságát, és szorgalmazta, hogy azt – az új kutatások költségeinek csökkentése érdekében – ki kell terjeszteni a fejlesztési tevékenységekre is. A bizottság ezenkívül rámutatott az adatok felhasználása maximalizálásának és a meglévő adatok további integrációjának és felhasználásának fontosságára. A programtervezettel kapcsolatos véleményében a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság általános támogatását fejezte ki az ESP-t illetően, valamint a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák fejlesztése és koordinációja tekintetében meghatározott fő prioritások és célkitűzések tekintetében is. A monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság hangsúlyozta a statisztikai területek közötti és az ESR-en belüli integráció fontosságát a többcélú statisztikák készítése szempontjából, továbbá kiemelte annak szükségességét, hogy a globalizáció jelenségével kapcsolatos statisztikai információk kidolgozására kell törekedni, és rámutatott az adminisztratív adatok fokozott használatának, valamint a gazdaság leginkább bővülő részeire történő nagyobb összpontosításnak a fontosságára. Ezen túlmenően a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság üdvözölte a statisztikai megfeleltetési és adatkapcsolási technikák, valamint a szabványosított informatikai eszközök szélesebb körű használatát. Végül a bizottság hangsúlyozta a Központi Bankok Európai Rendszerével, valamint az európai és nemzetközi szervezetekkel közös projektek és összehangolt fejlesztések keretében történő megerősített együttműködés fontosságát. Az Eurostat részletesen elemezte és a program átdolgozott változatának megfogalmazása során figyelembe vette a külső szakértőktől az ESP tervezetével kapcsolatban kapott összes észrevételt. 2.3. A hatások és a következmények elemzése A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy a program középpontjában a kijelölt célkitűzések hatékony elérése iránti igény álljon, valamint hogy a költségvetési korlátokat már a program tervezési szakaszától kezdődően figyelembe lehessen venni. Az előzetes értékelés keretében négy alternatívát határoztak meg: Az ESP szempontjából először tekintetbe vett alternatíva egy további ötéves – azaz 2013-tól 2017-ig tartó – program elfogadására irányuló javaslat volt. A jelenlegi, a 2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó közösségi statisztikai program külön utalást tartalmaz a következő többéves program időtartamára vonatkozóan, kimondva, hogy a program időszakának figyelembe kell vennie az Európai Parlament megbízatásának idejét. Az Európai Parlament jelenlegi megbízatása 2009 júliusától 2014 júniusáig tart, a következő megbízatási időszak pedig 2014 júliusában kezdődik és 2019 júniusában ér véget. Mivel a jelenlegi, 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program 2012 végéig tart, mindez azt jelentené, hogy új, kétéves átmeneti ESP-t (2013–2014) kellene kidolgozni, vagy a jelenlegi, 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai programot kellene kiterjeszteni 2014-ig. A további lehetséges alternatívák között szerepel harmadrészt a „zéró” alternatíva, azaz a 2013 és 2017 közötti ESP kidolgozásának és elfogadásának mellőzése, valamint negyedrészt az a lehetőség, amely szerint az információkat általánosságban más – azaz nem feltétlenül az ESR-en belüli – statisztikakészítők szolgáltatják. Ezután a hatásvizsgálat keretében a különböző forgatókönyvek alapos mérlegelését és elemzését követően háromra szűkítették az alternatívák számát, és ezek hatásait és következményeit részletekbe menően megvizsgálták. E három alternatíva és azok becsült hatásai a következők: 1. alternatíva: „zéró” alternatíva, az európai statisztikai program mellőzése Az európai statisztikai program által biztosított jogi keretek hiányában az európai statisztikákat a Bizottság különböző szolgálatai függetlenül, saját erőforrásaikra támaszkodva gyűjtik és/vagy készítik az ESR intézményi adatszolgáltatói és/vagy magánszférabeli adatszolgáltatók közreműködésével. Egy európai szintű ötéves statisztikai program be nem vezetése a hosszú távú tervezés hiányát vonná maga után, amely viszont a statisztikai információk fejlesztésének, készítésének és közzétételének természetes előfeltétele. Európai statisztikai program nélkül valószínűtlen a kijelölt célkitűzések teljesítése. Ez esetben az európai statisztikák készítésének nem lenne jogi kerete és működési költségvetése. A statisztikák felhasználóinak (a Bizottság főigazgatóságainak, az EKB-nak stb.) összehangolatlan és a kellő hatékonyságot nélkülöző módon maguknak kellene statisztikákat készíteniük vagy beszerezniük, és az európai statisztikák minőségére vonatkozóan nem lenne közösen elfogadott minőségi biztosíték. Európai statisztikai program nélkül a statisztikák készítése költségvetés és átfogó tervezés nélkül történne. Ez egyúttal növelné az egyének, háztartások, vállalkozások, valamint az ESR keretében statisztikai adatszolgáltatással foglalkozó intézmények válaszadói terheit. 2. alternatíva: a 2013 és 2017 közötti ESP a 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai programot ismétli meg Ez az alternatíva nem jár változással a jelenlegi közösségi statisztikai program hatálya alá tartozó statisztikák tekintetében. Ez a lehetőség alapforgatókönyvnek tekinthető, amely a többi alternatíva viszonyítási alapjaként szolgál. A szolgáltatott statisztikák a 2008 és 2012 közötti időszak szakpolitikai igényeinek felelnének meg, és nem vennék figyelembe az új fejleményeket, valamint az Európai Unió új, kiemelt politikáinak, például az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia, valamint a Bizottság által a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt stratégiai prioritásokhoz kapcsolódó egyéb szakpolitikák igényeit. E statisztikákat ezenkívül az úgynevezett „kályhacsőmodell”[9] alapján, azaz az európai statisztikák készítését segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszer kihasználása nélkül állítanák elő. 3. alternatíva: új ötéves európai statisztikai program létrehozása Az érintettek egy új, ötéves – azaz 2013-tól 2017-ig tartó – időszakot átfogó európai statisztikai program elfogadását javasolják. Ezen alternatíva alapján az európai statisztikák jobban megfelelnének a felhasználók igényeinek. Kölcsönösen elfogadott minőségi garancia érvényesül majd, és a statisztikák készítése az új statisztikakészítési módszernek köszönhetően költséghatékonyabb lesz. A 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP-ben meghatározott célkitűzések összhangban lesznek a Bizottság stratégiai prioritásaival, és foglalkozni fognak azon kihívásokkal, amelyekkel az európai statisztikai rendszer az elkövetkező években szembesül. 2.3.4. A kockázatok összegzése Az 1. alternatíva nagy kockázatokkal jár, mivel ebben az esetben az európai statisztikák készítésének nincsenek jogi keretei, és így a statisztikák minősége, valamint a statisztikakészítés hatékonysága nem biztosított. Ezekben az esetekben a statisztikákat a különböző statisztikakészítők összehangolatlan módon állítanák elő. A 2. alternatívával járó kockázatok azzal függnek össze, hogy a szolgáltatott statisztikák részben elavult szakpolitikai prioritásoknak felelnének meg, és e statisztikákat hagyományos módszerrel – azaz az európai statisztikák készítését szolgáló új, hatékonyságnövelést és jobb minőséget biztosító módszer kihasználása nélkül – állítanák elő. A nem megfelelő statisztikák számottevő költségekkel járnának. A 3. alternatívával összefüggő kockázatok viszonylag csekélynek tekinthetők, mivel ebben az esetben az európai statisztikák a meghatározott jogi kereteken belül készülnének; biztosított lenne tehát a statisztikák minősége és az előállítási módszer hatékonysága, mivel az európai statisztikák fejlesztése, összegyűjtése és közzététele összehangolt módon történne. 2.3.5. Az előnyben részesített alternatíva A 3. alternatíva, azaz az új, ötéves, a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP tűnik a legjobb választásnak, mivel ez az egyetlen alternatíva, amely biztosítaná valamennyi kijelölt célkitűzés megvalósulását, azaz i. a felhasználók igényeinek lefedettség, időszerűség, összehasonlíthatóság és megbízhatóság szempontjából megfelelő, jó minőségű statisztikák szolgáltatását, ii. a statisztikai információk költséghatékony előállítását, valamint iii. a válaszadók válaszadási és adminisztratív terheinek csökkentését. Következésképpen a három alternatíva közül ez az egyetlen, amely képes kielégítő választ adni az európai statisztikai rendszert érintő valamennyi kihívásra. E forgatókönyv szerint a következő ESP 2013. január 1-jén kezdődik és 2017. december 31-én ér véget. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. A javasolt intézkedés összefoglalása A javaslat létrehozza a 2013-tól 2017-ig tartó időszakra vonatkozó európai statisztikai programot. A program biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét, valamint a programozási időszakra előirányozott intézkedések fő területeit és célkitűzéseit. 3.2 Jogalap Az európai statisztikák tekintetében a jogalapot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke jelenti. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. E cikk meghatározza az európai statisztikák készítésének követelményeit, és úgy rendelkezik, hogy ennek a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság jegyében és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének tiszteletben tartásával kell történnie. 3.3 A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a javasolt intézkedés célját, nevezetesen az európai statisztikáknak a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP keretében történő fejlesztését, készítését és közzétételét; ezért ez a cél uniós szinten, európai uniós jogi aktus alapján jobban megvalósítható, mivel kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk uniós szintű, az ezen jogi aktus hatálya alá tartozó valamennyi statisztikai területre kiterjedő, szükséges harmonizációjának összehangolására, míg magát az adatgyűjtést a tagállamok végezhetik. Következésképpen az Európai Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. 3.4 Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az arányosság elvének megfelelően e rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lépi túl a célhoz szükséges mértéket. A javaslat ötéves időszakra vonatkozó célkitűzéseket állapít meg. E célkitűzések részletesebb meghatározását és ütemezését a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozott és az ESR-bizottság véleményének figyelembevételével elfogadott éves munkaprogramjai tartalmazzák. Ezenkívül az új statisztikai követelményekről a tagállamok korai és közvetlen bevonásával kidolgozott egyedi jogszabályok rendelkeznek. 3.5 A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más eszközök nem felelnek meg a következő ok(ok) miatt. A javaslat célkitűzései és tartalma miatt a rendelet a legmegfelelőbb jogi aktus. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az uniós költségvetést terhelő teljes összeg a program 2013-tól 2017-ig tartó időtartamára 299,4 millió EUR (jelenlegi árakon), amelyből 57,3 millió EUR a 2007 és 2013 közötti, 242,1 millió EUR pedig a 2014 és 2017 közötti programozási időszakra vonatkozik. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés A javaslat felülvizsgálatra és hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. Európai Gazdasági Térség A javasolt rendelet érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. 2011/0459 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai statisztikai programról (2013–2017) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] szerint többéves, az uniós intézkedések finanszírozásának keretét biztosító európai statisztikai programot kell létrehozni. (2) Az említett rendeletnek megfelelően az európai statisztikai programnak az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információk iránti igényekkel kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt az adatszolgáltatói terhek és a válaszadók kapcsolódó költségei alapján kell mérlegelni. (3) Az európai statisztikáknak a többéves program jogszabályi keretein belül történő fejlesztését, készítését és közzétételét az Európai Unió statisztikai hatósága – azaz a Bizottság (Eurostat) –, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok között az európai statisztikai rendszerben megvalósított, szoros és összehangolt együttműködés útján kell végezni[11]. (4) Az e program keretében fejlesztett, készített és közzétett statisztikáknak hozzá kell járulniuk az Európai Unió működéséről szóló szerződésben megfogalmazott európai uniós szakpolitikák, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia[12], valamint a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt bizottsági stratégiai prioritások (azaz a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, az agrárpolitikai reform, a növekedés és a társadalmi kohézió, a polgárok Európája, valamint a globalizáció[13]) által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához, és azokat az e program keretében finanszírozott intézkedések révén kell előmozdítani azokban az esetekben, amelyekben az Európai Unió egyértelmű hozzáadott értéket képes létrehozni. (5) Az elmúlt évek során az európai statisztikai rendszer számos kihívással szembesült. – Először is az európai statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. – Másrészről megváltozott a statisztikák jellege – a tényeken alapuló döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó, magas minőségi követelményeknek, továbbá egyre nagyobb igény tapasztalható az összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt. – Harmadsorban az új – köztük közel valós idejű információkat szolgáltató – információs piaci szereplők megjelenése következtében az ESR részéről a jövőben a jó minőség, valamint – rövid távú statisztikák esetén – a különösen az időszerűség kap prioritást. – Negyedrészt a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek további enyhítése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent. A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre” című közleménye[14], valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia[15] az ESR munkamódszerének áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény végrehajtása képezi az európai statisztikai program alapját. (6) Annak érdekében, hogy az európai statisztikák előállításához a nemzeti és európai statisztikakészítők számára korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá lehessen igazítani a statisztikák iránti növekvő igényekhez, a Bizottságnak a többéves program részleteit megfogalmazó éves statisztikai munkaprogramok előkészítése során ki kell térnie a statisztikai prioritások alapos, a kevésbé fontos követelményeket csökkentő és a meglévő folyamatokat leegyszerűsítő, ugyanakkor a hivatalos statisztikák magas minőségi elvárásait megtartó értékelésére. Figyelembe kell továbbá venni az adatszolgáltatókra – így a vállalkozásokra, a központi, regionális vagy helyi kormányzati egységekre, háztartásokra és magánszemélyekre – nehezedő terheket. (7) Ebben az összefüggésben meg kell valósítani a pénzügyi terhek ésszerű megosztását az európai uniós és a tagállami költségvetések között. Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten túlmenően a nemzeti statisztikai intézeteknek és más nemzeti hatóságoknak ezért nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük az e program megvalósítása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedések végrehajtásához. (8) Az európai statisztikák e rendelet szerinti fejlesztése, készítése és közzététele során a nemzeti és európai statisztikai hivataloknak tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánláshoz mellékelt, európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatban, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, az európai statisztikák szilárd minőségirányításáról szóló, 2011. április 15-i bizottsági közleményben[16] meghatározott elveket. (9) Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikke szerint megfelelő pénzügyi struktúrát kell kidolgozni az együttműködési hálózatok támogatására. (10) Rendelkezni kell az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban „EFTA-/EGT-országok”) programban történő részvételének lehetővé tételéről. Rendelkezni kell továbbá más országok – különösen az Európai Unió szomszédos országai, valamint az európai uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy csatlakozó országok – programban történő részvételének lehetővé tételéről. (11) A program végrehajtásának összefüggésében adott esetben ösztönözni kell a programban részt nem vevő harmadik országokkal való együttműködést, figyelembe véve az adott országok és az Unió között fennálló bármilyen vonatkozó megállapodást. (12) Annak érdekében, hogy az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló [...] rendelet [az új költségvetési rendelet] []. cikkének megfelelően finanszírozási határozatoknak minősüljenek, a Bizottság által a program végrehajtása céljából elfogadott éves munkaprogramoknak meg kell határozniuk a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját és a teljes összegeket. Tartalmazniuk kell emellett a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedésekre előirányzott összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét is. A támogatások esetében ki kell térniük a prioritásokra, az alapvető értékelési kritériumokra és a társfinanszírozás maximális mértékére. (13) Mivel e rendelet célját – a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó európai statisztikai program létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél európai uniós szinten jobban megvalósítható, az Európai Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (14) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy az e rendelet által létrehozott program középpontjában a célkitűzések hatékony elérése iránti igény álljon, valamint hogy a költségvetési korlátokat már a program tervezési szakaszától kezdődően figyelembe lehessen venni. A program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell, többek között független, külső értékelők általi értékelés révén. A program értékelése érdekében mérhető célkitűzések megfogalmazására és mutatók kidolgozására került sor. (15) Ez a rendelet meghatározza a program teljes időtartamára vonatkozó pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[17] 37. pontja szerint elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára. (16) Az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a teljes kiadási ciklusban, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben bírságok alkalmazását. (17) A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az európai statisztikai program tervezetét előzetes vizsgálat céljából benyújtották az európai statisztikai rendszer bizottságának, a 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[18] létrehozott európai statisztikai tanácsadó bizottságnak, valamint a 2006/856/EK tanácsi határozattal[19] létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságnak, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az európai statisztikai program létrehozása Létrejön a 2013-tól 2017-ig tartó időszakra vonatkozó európai statisztikai program (a továbbiakban: program). 2. cikk Hozzáadott érték A program hozzáadott értéke annak biztosításában áll, hogy az európai statisztikák az uniós szakpolitikák kidolgozásához, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges információkra összpontosítanak. Emellett a program hozzájárul az erőforrások hatékony felhasználásához, mivel az általa támogatott intézkedések lényeges mértékben hozzájárulnak a harmonizált, összehasonlítható és megbízható statisztikai információk fejlesztéséhez, készítéséhez és közzétételéhez. 3. cikk Hatály (1) Ez a rendelet az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének programozási keretét, valamint a 2013 és 2017 közötti időszakra előirányozott intézkedések fő területeit és célkitűzéseit. (2) Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának programja[20] (a továbbiakban „MEETS-program”) 2013. december 31-i lezárásáig a program nem terjed ki a MEETS-program által előírt intézkedésekre, azonban tartalmaz 2014 és 2017 között végrehajtandó célkitűzéseket a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területén. 4. cikk Célkitűzések (1) A rendelet általános célkitűzése, hogy az európai statisztikai rendszer az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatójának szerepét töltse be. (2) A program végrehajtása érdekében tett statisztikai intézkedések során a következő egyedi célkitűzések megvalósítására kell törekedni: – 1. célkitűzés: a prioritásokat megfelelően tükröző, az európai uniós szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása; – 2. célkitűzés: az európai statisztikák készítését segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása; – 3. célkitűzés: az európai statisztikai rendszeren belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani. (3) Az e cikkben említett célkitűzések és a program végrehajtásának nyomon követését lehetővé tevő mutatók részletes leírását a melléklet tartalmazza. A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a célkitűzések éves szintű, részletes tervezése szükséges, amelynek részét képezi egy, a folyamat szerves részét képező prioritásmeghatározási mechanizmus. A célkitűzéseket az európai statisztikai rendszer – azaz az Unió statisztikai hatósága, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok közötti partnerség – keretében folytatott, szoros és összehangolt együttműködés útján kell megvalósítani. 5. cikk Statisztikai irányítás és minőség A programot az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat elveivel összhangban hajtják végre a kiváló minőségű, harmonizált európai statisztikák készítése és közzététele, valamint a teljes európai statisztikai rendszer megfelelő működésének biztosítása céljából. A statisztikai válaszadók adminisztratív terheinek csökkentéséhez való hozzájárulás érdekében megfelelő intézkedéseket kell hozni az ESR-en belüli jó koordináció és hatékony prioritásmeghatározás biztosítására. A nemzeti hatóságok és az Unió statisztikai hatósága biztosítják, hogy az európai statisztikák megfeleljenek az európai minőségi előírásoknak, és az Európai Unió intézményi felhasználóinak, kormányzatainak, regionális hatóságainak, kutatóintézeteinek, civil szervezeteinek, vállalkozásainak és lakosságának igényeit szolgálják. 6. cikk Finanszírozás (1) A program végrehajtásához rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg 299,4 millió EUR, amelyből 57,3 millió EUR a 2007 és 2013 közötti, 242,1 millió EUR pedig a 2014 és 2017 közötti programozási időszakhoz tartozik. (2) A Bizottság az uniós pénzügyi támogatást az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló XX/2012 rendeletnek megfelelően hajtja végre. (3) Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten túlmenően az e program végrehajtása érdekében – különösen a nemzeti statisztikai intézetek vagy más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) között létrejött megállapodások útján – elfogadott egyes statisztikai intézkedések nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban részesülnek. 7. cikk Adminisztratív és technikai segítségnyújtás A program számára elkülönített pénzügyi keret a program irányításához és célkitűzései eléréséhez szükséges előkészítési, nyomonkövetési, felügyeleti, ellenőrzési és értékelési tevékenységek kiadásait is fedezheti, ideértve különösen a tanulmányokat, a szakértői találkozókat, a statisztikai szakértők díjazásával kapcsolatos kiadásokat, a tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadásokat, valamint a technikai és adminisztratív segítségnyújtás minden egyéb, a Bizottság részéről a program irányításával kapcsolatban felmerülő kiadásokat. 8. cikk Éves munkaprogramok A program végrehajtása érdekében a Bizottság a 223/2009/EK rendelet 17. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelő éves munkaprogramokat fogad el, amelyek meghatározzák a célkitűzéseket és a várható eredményeket. 9. cikk A beavatkozások típusai Az uniós pénzügyi hozzájárulások támogatások vagy közbeszerzési szerződések, illetve a 2. cikkben említett célkitűzések eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozások formájában nyújthatók. 10. cikk Támogatható intézkedések (1) Az uniós pénzügyi hozzájárulások a 3. cikkben említett célkitűzések eléréséhez szükséges, az európai statisztikák fejlesztésére, készítésére és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. A 2. cikknek megfelelően az Európai Unió számára magas hozzáadott értéket képviselő intézkedések elsőbbséget élveznek. (2) A 223/2009/EK rendelet 15. cikkének megfelelően az együttműködési hálózatok támogatására irányuló pénzügyi hozzájárulás biztosítható az intézkedések számára nyújtott támogatások formájában, és a támogatható költségek legfeljebb 95%-át fedezheti. (3) Adott esetben működési támogatások ítélhetők oda a 11. cikk (3) bekezdésében említett szervezetek működésének támogatására; ezek a támogatások nem haladhatják meg a támogatható költségek 50%-át. (4) A tagállamok részéről a felméréseken alapuló intézkedések végrehajtása során keletkező kiadások finanszírozásához való hozzájárulásként egyösszegű kifizetés nyújtható – a felmérésenként meghatározott felső határig – minden olyan adatállomány után, amellyel kapcsolatban hiánytalan felmérési eredményeket továbbítanak a Bizottságnak. Az összegeket a Bizottság rögzíti, megfelelően figyelembe véve az adott felmérés összetettségét. 11. cikk A támogatásokra jogosult kedvezményezettek (1) A 223/2009/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően az abban meghatározott kedvezményezettek ajánlattételi felhívás nélkül is részesülhetnek támogatásban. (2) Az együttműködési hálózatok – a költségvetési rendeletnek megfelelő ajánlattételi felhívás nélkül – az 1. bekezdésben említett kedvezményezettekre és más szervekre is kiterjedhetnek. (3) A 10. cikk (3) bekezdésében említett működési támogatások olyan szervezeteknek ítélhetők oda, amelyek az alábbi kritériumok mindegyikének megfelelnek: a) nem profitorientált szervezetek, amelyek függetlenek az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, és amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat végrehajtását, valamint az európai statisztikák készítésének új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és támogatják. b) a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról. 12. cikk Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme (1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne sérüljenek. (2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet keretében forrásokban részesülő valamennyi kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/EK rendeletben előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e e rendelet alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Európai Unió pénzügyi érdekeit sérti. Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat. 13. cikk Harmadik országok részvétele a programban Az alábbiak vehetnek részt az európai statisztikai programban: a) az EFTA-/EGT-országok, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; b) az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, arra jelölt vagy a csatlakozási folyamatban részt vevő országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, az ezen országokkal kötött megfelelő két- vagy többoldalú, az adott országok európai uniós programokban való részvételének általános elveit meghatározó megállapodásokban foglalt feltételekkel összhangban. 14. cikk Jelentések (1) A Bizottság az európai statisztikai rendszer bizottságával folytatott konzultációt követően legkésőbb 2015 júniusáig időközi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elért eredményekről. (2) A Bizottság – az európai statisztikai rendszer bizottságával folytatott konzultációt követően – 2018 végéig a program végrehajtásáról szóló végső értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 15. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Kelt […], az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET A 2013 és 2017 közötti európai statisztikai program statisztikai infrastruktúrája és célkitűzései Bevezető Az uniós szakpolitikák végrehajtása az EU, valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, összehasonlítható és megbízható statisztikai információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek továbbá ahhoz, hogy a közvélemény megértse Európát, valamint hogy a polgárok részt vehessenek a demokratikus folyamatokban és megvitathassák az EU jelenét és jövőjét. Az európai statisztikai program biztosítja az európai statisztikák a 2013 és 2017 közötti időszakban történő fejlesztésének, készítésének és közzétételének jogszabályi keretét. Az európai statisztikákat e jogszabályi keretek között az európai statisztikai rendszeren belül folytatott szoros és összehangolt együttműködés útján fejlesztik, készítik és teszik közzé. A program keretében fejlesztett, készített és közzétett statisztikák hozzájárulnak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégiában és annak megfelelő kiemelt kezdeményezéseiben megfogalmazott európai uniós szakpolitikák, valamint a Bizottság stratégiai prioritásai által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához. Tekintettel arra, hogy a 2013 és 2017 közötti ESP egy ötéves időszakot felölelő többéves program, valamint hogy az európai statisztikai rendszer célja, hogy megőrizze a statisztika területén betöltött kiemelkedő szerepét, a 2013 és 2017 közötti ESP hatályát és célkitűzéseit tekintve ambiciózus; a program megvalósítása ugyanakkor lépésenkénti megközelítés alapján történik. Statisztikai infrastruktúra Az ESP statisztikai információs infrastruktúrát hoz létre. Ezt az infrastruktúrát a különböző felhasználási módok széles körű és intenzív alkalmazására tekintettel kell kialakítani. Az európai statisztikai információk előállítására vonatkozó döntések mozgatórugója a politikaalkotás, azonban e statisztikáknak más döntéshozók, kutatók, vállalkozások, valamint általánosságban az európai polgárok számára is hozzáférhetőeknek kell lenniük, mivel közjavak, amelyekért a polgárok és a vállalkozások fizetnek, akiknek szintén részesülniük kell a szolgáltatások előnyeiből. Ahhoz, hogy az infrastruktúra teljesíthesse célját, olyan megalapozott koncepcionális keret alapján kell megtervezni, amely egyrészt biztosítja a több célra való alkalmasságot, másrészt lehetővé teszi a felhasználók átalakuló igényeihez való rugalmas alkalmazkodást az elkövetkező évek során. A statisztikai információk infrastruktúráját az alábbi rész ismerteti: A STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK INFRASTRUKTÚRÁJA Magyarázat Adatok: a statisztikai hatóságok által hagyományos statisztikai tevékenységek útján (mintavételes felmérésekkel, teljes körű felmérésekkel stb.) gyűjtött adatok, illetve egyéb forrásokból származó, statisztikai célokra újrafelhasznált adatok. Ezek az egyes szakpolitikai területek – pl. a munkaerőpiac, a migráció vagy a mezőgazdaság – igényeire szabott információk. E fogalom magában foglalja továbbá az igazgatási célból gyűjtött, azonban a statisztikai hatóságok által statisztikai célokra felhasznált információkat is (ezeket általában igazgatási forrásokból származó adatoknak nevezik). Számviteli rendszerek: nemzetközileg elfogadott szabályokon alapuló, koherens és integrált számlák, mérlegek és táblázatok. A számviteli keretrendszer biztosítja a magas fokú konzisztenciát és összehasonlíthatóságot; a statisztikai adatok az elemzés és a politikaalkotás céljainak megfelelően kialakított formában állíthatók össze és mutathatók be. Mutatók: a mutatók egy adott kulcsfontosságú kérdéssel vagy jelenséggel kapcsolatos, összefoglaló jellegű értékek, amelyeket megfigyelt tények sorozata alapján állapítanak meg. A mutatók segítségével meghatározható a viszonylagos helyzet, vagy megjeleníthetők a pozitív vagy negatív irányú változások. A mutatók általában közvetlen forrásként szolgálnak az uniós és globális szakpolitikák számára. A stratégiai fontosságú szakpolitikai területeken a célkitűzések meghatározásában és azok elérésének figyelemmel kísérésében van jelentőségük. Ezen az átfogó rendszeren belül az ESP a statisztikai információk három további csoportját különbözteti meg: vállalkozások, polgárok Európája, valamint térinformatikai, környezeti, mezőgazdasági és egyéb ágazati statisztikák. Az uniós és vonatkozó globális szakpolitikák olyan eszközök, amelyek meghatározzák azokat a statisztikai követelményeket, amelyekre az ESP az újratervezett szerkezeti felépítés és a megfelelő statisztikakészítési folyamatok révén reagál. Ezért minden egyes uniós és globális szakpolitika megjelenik a statisztikai infrastruktúra különböző elemeiben, és az ESP azok mindegyikére vonatkozóan egyedi tevékenységeket tartalmaz. Az elkövetkező évek során meghatározott új szakpolitikákat a mutatók/számlák képzését segítő új módszerek kialakításával fogják lefedni, amelyek a három pillér keretében előállított statisztikai információkon alapulnak. STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK – SZERKEZET ÉS DINAMIKA Célkitűzések A program általános célkitűzése, hogy az európai statisztikai rendszer az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatójának szerepét töltse be; ennek megvalósulása érdekében a következő egyedi célkitűzéseknek kell teljesülniük: – 1. célkitűzés: a prioritásokat megfelelően tükröző, az európai uniós szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása; – 2. célkitűzés: az európai statisztikák készítését segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása; – 3. célkitűzés: az európai statisztikai rendszeren belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani. Ezek az egyedi célkitűzések az alábbiakban ismertetett kiemelt területre bonthatók fel. Az 1. célkitűzésre az „I. Statisztikai források”, a 2. célkitűzésre a „II. Az uniós statisztikák készítésének módszerei”, a 3. célkitűzésre pedig a „III. Partnerség” című rész vonatkozik. I. STATISZTIKAI EREDMÉNYEK MUTATÓK 1.1. EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiának a 2010. júniusi Európai Tanács általi jóváhagyása jelentős mértékben befolyásolta az Európai Uniót és a nemzeti szakpolitikákat az elkövetkező években érintő stratégiai menetrendet. Ez a menetrend számos olyan kiemelt célt és kezdeményezést határoz meg, amelyekkel kapcsolatban az ESR-nek több területre (az innováció, a kutatás és a fejlesztés feltételeinek javítására, a foglalkoztatás előmozdítása, az EU éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzéseinek teljesítése, az erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás, az oktatás színvonalának növelése – többek között a tanulmányi célú mobilitás –, az aktív és egészséges időskor, valamint a társadalmi befogadásnak a szegénység csökkentése általi előmozdítása) vonatkozó statisztikai mutatókat kell szolgáltatnia. Célkitűzés: Jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia végrehajtásának nyomon követéséhez. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaira vonatkozó frissített, az Eurostat weboldalán elérhető mutatók (a foglalkoztatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az energia/éghajlatváltozás, az oktatás, a környezetvédelem, a szociális védelem és a társadalmi befogadás területén); · statisztikák, melyek az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései végrehajtását segítenek nyomon követni; · további, az Európai Unió gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi politikájának előzetes és utólagos értékeléséhez forrásként szolgáló mutatók. 1.2. GAZDASÁGI KORMÁNYZÁS A válság és a pénzügyi piacokon kialakult feszültségek rámutattak az uniós gazdasági kormányzás megerősítésének szükségességére. Az EU a gazdasági kormányzás és a koordináció terén már tett döntő fontosságú lépéseket, melyek némelyike a folyamatban levő statisztikai tevékenységek mellett jelentős statisztikai következményekkel fog járni. Célkitűzés: Az uniós döntéshozók és a lakosság számára lényeges új statisztikai információk kidolgozása és a meglévők továbbfejlesztése a megerősített és integrált uniós gazdasági kormányzás, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumot és a gazdaságpolitikát integráló felügyeleti ciklus vonatkozásában. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a makrogazdasági egyensúlyhiányt jelző eredménytáblához és az azt megalapozó elemzéshez szükséges statisztikai adatok; · a továbbfejlesztett Stabilitási és Növekedési Paktumhoz szükséges statisztikai adatok; · a versenyképesség mérésére szolgáló mutatók kidolgozása és előállítása; · az előállítási lánc megbízható minőségirányításának megvalósítása, amely a tagállami upstream államháztartási adatokra és a mögöttes munkafolyamatokra is kiterjed. Célkitűzés: Az európai döntéshozók megbízható statisztikákkal és mutatókkal való ellátása igazgatási és szabályozási célokra, valamint az egyes uniós szakpolitikák terén tett kötelezettségvállalások nyomon követéséhez. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az igazgatási és szabályozási célokra szolgáló statisztikák körét a felhasználókkal közösen határozzák meg és fogadják el, ideértve a GNI- és héaalapú saját forrásokkal, a strukturális alapokkal, valamint a díjazás és a nyugdíjak, továbbá a kétévenkénti kiküldetési juttatások uniós személyzeti szabályzat szerinti kiszámítására vonatkozó követelményekkel kapcsolatos statisztikák nyomon követését; · e mutatók megbízható minőségirányítási keretének meghatározása, végrehajtása és ismertetése. 1.3 GAZDASÁGI GLOBALIZÁCIÓ A pénzügyi válság hatásai, a határokon átívelő áramlások növekedése és az előállítási folyamatok szétaprózódása rámutatott a globalizálódott előállítás koherensebb keretének és fokozott mérésének szükségességére. Célkitűzés: Az uniós döntéshozók és a lakosság számára a gazdasági globalizációval és a globális értékláncokkal kapcsolatban rendelkezésre álló mutatók és statisztikai információk javítása. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a gazdasági globalizációra és a globális értékláncokra – többek között a természeti erőforrások áramlásaira és az azoktól való függőségre – vonatkozó meglévő mutatók frissítése és új mutatók kidolgozása, valamint az Eurostat weboldalán való közzététele; · a globális értékláncok elemzése adott esetben megfelelő, adatokra/eredményekre vonatkozó táblázatok, valamint külkereskedelmi és vállalkozási statisztikák segítségével, ideértve a mikroadatok összekapcsolását. SZÁMVITELI KERETEK „A GDP-n innen és túl” című bizottsági közlemény, valamint a Stiglitz–Sen–Fitoussi-jelentés közzététele új lendületet adott a statisztikai rendszer fő kihívása tekintetében: hozzájárult annak megoldásához, hogy miként lehet több területet érintő kérdésekre vonatkozóan jobb, az összetett társadalmi, környezeti és gazdasági jelenségeket leíró integráltabb statisztikákhoz jutni a gazdasági termeléssel kapcsolatos hagyományos méréseken túl. A számlák európai rendszere (ESA) valamennyi gazdasági statisztika számára integrált és egységes keretet biztosít, amelyet egyéb mutatókkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy átfogóbb információkat szolgáltathasson a politikaalkotáshoz és a döntéshozatalhoz. 2.1 GAZDASÁGI ÉS TÁRSADALMI TELJESÍTMÉNY A gazdasági válság fokozta a gazdasági ingadozások jobb megértését és elemzését lehetővé tevő, és ezáltal a döntéshozatali folyamatot megkönnyítő, magas színvonalú makrogazdasági mutatók szükségességét. Az egyre inkább globalizálódó előállítás egy, a különböző területekről származó statisztikák értelmezését és integrálását megkönnyítő, egységes keret kialakítását teszi szükségessé. Célkitűzés: A gazdasági teljesítmény kiegészítő mérése a globalizáció, az életminőség, a gazdasági fenntarthatóság, az egészség, a jólét és a társadalmi kohézió különböző dimenziói révén. A globalizált statisztikakészítés elemzését szolgáló keret kidolgozása. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a bevétel/fogyasztás háztartások közötti megoszlására vonatkozó mutatók előállítása (a nemzeti számlákra vonatkozó aggregátumoknak a háztartások körében végzett felmérések adataival való egyeztetése útján); · éves, negyedéves és regionális nemzeti számlák alkalmazása és összeállítása az ESA 1995/2010-nek megfelelően; · árakkal kapcsolatos időszerű és jó minőségű statisztikák, különös tekintettel a harmonizált fogyasztói árindexek összeállítására; · legalább két új terület (pl. kutatás és fejlesztés, egészségügy, társadalmi számlák) tekintetében kidolgozott szatellitszámlák; · a növekedés és a termelékenység mérésére szolgáló adatbázis létrehozása; · a globalizált statisztikakészítés elemzését segítő koncepcionális keret kidolgozása. Célkitűzés: Kulcsfontosságú makrogazdasági és társadalmi mutatók, valamint európai gazdasági főmutatók (Principal European Economic Indicators, PEEI) biztosítása az uniós és globális statisztikai adatok iránti igényeket kielégítő mutatók koherens készlete formájában, továbbá a PEEI-k kiigazítása a felhasználók átalakuló igényeinek megfelelően. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a kulcsfontosságú makrogazdasági, társadalmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos mutatók rendszereinek összehangolt kidolgozása; · harmonizált módszertan a kulcsfontosságú makrogazdasági és társadalmi mutatók, valamint a PEEI-k tekintetében; · a mutatók nemzetközi összehasonlíthatóságának továbbfejlesztése; · a mutatók értelmezését és közzétételét megkönnyítő továbbfejlesztett eszközök; · valamennyi tagállam tekintetében rendelkezésre álló harmonizált, lakásügyi és kapcsolódó statisztikák. 2.2 KÖRNYEZETI FENNTARTHATÓSÁG A környezetnek a jelen és jövőbeni nemzedékek érdekében történő védelme, megőrzése és javítása, valamint az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelem kiemelt hangsúlyt kap az európai témák között, és az uniós Szerződések célkitűzései közé tartozik. Ahhoz, hogy az e területeken végrehajtott szakpolitikák hatásosak lehessenek, különböző területekre vonatkozó statisztikai információkra van szükség. Célkitűzés: Környezeti számlák, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák rendelkezésre bocsátása, figyelembe véve az e területen bekövetkező nemzetközi fejleményeket. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · A fő nemzeti számlák „szatellitszámláiként” kidolgozott környezeti számlák egységes rendszere, amely információkat szolgáltat a légköri kibocsátásokról, az energiafogyasztásról, valamint az anyagi-természeti erőforrások és a víz áramlásairól és az azokból rendelkezésre álló készletekről, az alapvető és kritikus nyersanyagok kereskedelméről, a környezetvédelmi adókról és a környezetvédelemre fordított kiadásokról, adott esetben ideértve a környezetkímélő növekedést/beszerzést. · Olyan mutatók továbbfejlesztése, kidolgozása, előállítása és terjesztése, amelyek az éghajlatváltozás okozta másodlagos terhelésekre és hatásokra vonatkoznak, ideértve az egészségre gyakorolt hatásokat, a sebezhető pontokat és az alkalmazkodás terén tett előrelépéseket. ADATOK 3.1 VÁLLALKOZÁSOK Az európai vállalkozásokkal számos uniós szakpolitika foglalkozik. A vállalkozások ugyanakkor alapadatokat is szolgáltatnak. Ennek megfelelően nagy a kereslet a tágabb értelemben vett, vállalkozásokra vonatkozó statisztikák iránt, amelyek célja nemcsak a döntéshozatali folyamat támogatása, hanem annak biztosítása is, hogy az európai polgárok és vállalkozások könnyebben megértsék a nagyvállalatokat, a közepes méretű társaságokat és kkv-kat különbözőképpen kezelő szakpolitikák hatásait, amihez egyre nagyobb szükség van részletes és harmonizált statisztikákra. Ezzel egyidejűleg csökkenteni kell az adminisztratív és adatszolgáltatási terheket. Célkitűzés: A statisztikakészítési folyamatok hatékonyságának és eredményességének növelése. Minőségi statisztikák szolgáltatása azon kulcsfontosságú területekkel kapcsolatban, amelyek középpontjában a vállalkozások állnak; ilyenek például vállalkozásokkal kapcsolatos statisztikák, a rövid távú mutatók, a vállalkozások humán tőkébe és készségekbe történő befektetései, a nemzetközi ügyletek, a globalizáció, az egységes piac figyelemmel kísérése, a K+F és az innováció, valamint az idegenforgalom. Különös figyelmet kell fordítani az adatok hozzáférhetőségére a magas hozzáadott értéket előállító ipari vagy szolgáltatási ágazatokban. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a statisztikai rendszerben vagy a társadalmi szférában rendelkezésre álló adatok újrafelhasználása, valamint közös infrastruktúra és eszközök létrehozása; · vállalkozásokkal kapcsolatos éves és évközi statisztikai információk és mutatók szolgáltatása; · olyan statisztikai információk szolgáltatása, amelyek Európának a világban betöltött szerepét, valamint az EU-nak a világ többi részével fennálló kapcsolatát írják le; · statisztikai információk szolgáltatása a globális értékláncok elemzéséhez, valamint az eurócsoportra vonatkozó olyan nyilvántartás kidolgozása, amely a globalizációval kapcsolatos, több területet érintő információk gyűjtésének alapjául szolgál; · új egyensúly megteremtése az áruk és szolgáltatások kereskedelmében a szolgáltatásokra és intézkedésekre vonatkozó adatok jobb elérhetősége révén, valamint olyan intézkedések, amelyek új egyensúlyt teremtenek az árukról és szolgáltatásokról szóló statisztikai információk terén; · az egységes piac figyelemmel kísérésére szolgáló eszközök – például élelmiszerár-nyomonkövetési eszköz és az ahhoz kapcsolódó mutatók – kidolgozása; · az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés terén elért teljesítmény kulcsfontosságú területeire vonatkozó minőségi statisztikák szolgáltatása a szabadalmi lajstromok nagyobb mértékű használata, valamint az egyedi mikroadatok fokozott kutatása és statisztikai célú hasznosítása által; · az idegenforgalmi kínálatra és keresletre vonatkozó, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása optimalizált adatgyűjtés és az idegenforgalmi adatoknak más területekkel való nagyobb mértékű integrációja által; · ésszerűsített adatgyűjtés a vállalati szakmai továbbképzéssel kapcsolatban. 3.2 A POLGÁROK EURÓPÁJA Az európai polgárok számos uniós szakpolitikának állnak a középpontjában. Következésképpen a tágabb értelemben vett társadalmi statisztikákra nagy szükség van a döntéshozatali folyamat támogatásához, valamint ahhoz, hogy az európai polgárok könnyebben felmérhessék az e szakpolitikák által a saját életükre gyakorolt hatást. Célkitűzés: Színvonalas statisztikák szolgáltatása a szociálpolitika azon kulcsfontosságú területeire vonatkozóan, amelyek esetén a polgárok érdekei állnak a középpontban; ilyenek például a társadalmi kohézió, a szegénység, a demográfiai kihívások (különösen az idősek és a migráció kapcsán), a munkaerőpiac, az oktatás és a képzés – ideértve a fiatalok tanulmányi célú mobilitását –, a kultúra, a testmozgás, az életminőség, a biztonság, az egészség, a fogyatékosság, a fogyasztás, a szabad mozgás és az egységes piac, a fiatalok mobilitása, a technológiai innováció, valamint az újfajta életviteli döntések. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az európai társadalmi statisztikák konszolidált alapinfrastruktúrája, ideértve több, felméréses és adminisztratív alapú adatgyűjtési módszert; · a munkaerő- (LFS), valamint a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó (SILC) felmérések korszerűsítése, amelynek összefüggésében felülvizsgálják valamennyi társadalmi felmérés – elsősorban az LFS és a SILC statisztikák – tartalmát, kialakítását és adatgyűjtési vonatkozásait (különösen az adatgyűjtés módját); · oktatásra és képzésre vonatkozó statisztikák szolgáltatása, ideértve a felnőttoktatási felmérés (AES) állandó modulokká átalakítás révén történő ésszerűsítését és korszerűsítését, annak érdekében, hogy az megfeleljen az oktatási és képzési adatokkal szemben támasztott elvárásoknak; · a testmozgással és a kultúrával kapcsolatos statisztikák szolgáltatása; · a biztonsággal[21], az egészséggel[22] és a fogyatékossággal kapcsolatos statisztikák szolgáltatása; · a migrációs statisztikák általános alkalmazására irányuló munkaprogram intézkedéseinek végrehajtása; · a társadalmi haladás mérésére szolgáló életminőségi mutatók biztosítása. 3.3 TÉRINFORMATIKAI, KÖRNYEZETI, MEZŐGAZDASÁGI ÉS EGYÉB ÁGAZATI STATISZTIKÁK A statisztikák térbeli hivatkozásokkal ellátott adatokkal és térinformatikai elemzéssel való összekapcsolása új, nagy horderejű lehetőségeket nyit meg, amelyeket az ESR részletesen meg fog vizsgálni. Az egyedi kérdésekre – például a kis területeket érintő becslések bizalmas kezelésére és statisztikai érvényességére – kiemelt figyelmet kell fordítani. Az Európa 2020 stratégiát és az éghajlatváltozási politikát támogató, energiára és közlekedésre vonatkozó, jó minőségű statisztikák a jövőben különösen fontos szerepet fognak játszani. A mezőgazdaság a 2013 és 2017 közötti időszakban megőrzi az európai szakpolitikák közötti kiemelt szerepét. A statisztikai tevékenységeket erőteljesen befolyásolja majd a közös agrárpolitika 2013 utáni alakulása. A hangsúlyt a környezeti, biodiverzitással/ökoszisztémákkal kapcsolatos, gazdasági, az emberek egészségére és biztonságára vonatkozó, valamint társadalmi dimenziókra helyezik. Célkitűzés: A tényeken alapuló döntéshozatal támogatása a társadalmi, gazdasági és környezeti statisztikákkal összekapcsolt térinformációs adatok rugalmasabb és nagyobb mértékű felhasználása révén. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az Európai Közösség térinformációs infrastruktúrája (INSPIRE), és különösen az EU geoportáljának továbbfejlesztése, karbantartása és működtetése; · földrajzi információknak a földhasználati felmérésekre és távérzékelésre vonatkozó uniós programokkal együttműködésben történő rendelkezésre bocsátása; · adott esetben a statisztikai adatok integrációja, és ezáltal a célzott, térbeli és időbeli elemzésekhez szükséges többforrásos, rugalmas infrastruktúra létrehozása. Célkitűzés: Jó minőségű környezeti statisztikák szolgáltatása az uniós szakpolitika-kidolgozási folyamat támogatása érdekében. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · erőforrásokra – például hulladékra és újrahasznosításra, vízre, nyersanyaglelőhelyekre, ökoszisztéma-szolgáltatásokra és biodiverzitásra – vonatkozó kulcsfontosságú nemzeti, illetve – ha mód van rá – regionális szintű környezeti statisztikák, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló, a helyitől az uniósig valamennyi vonatkozó szinten hozott intézkedések és szakpolitikák támogatására szolgáló, éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák. Célkitűzés: Jó minőségű, energiával és közlekedéssel kapcsolatos statisztikák szolgáltatása az uniós szakpolitikák támogatása érdekében. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · megújuló energiaforrásokra vonatkozó statisztikák készítése és terjesztése; · energiamegtakarítással/energiahatékonysággal kapcsolatos statisztikák készítése és terjesztése; · közlekedésbiztonsággal, az utasok mobilitásával, a közúti forgalom mérésével és az intermodális áruszállítással kapcsolatos statisztikák készítése és közzététele. Célkitűzés: Statisztikák fejlesztésével, készítésével és közzétételével kapcsolatos, rendszeres tevékenységek révén jó minőségű mezőgazdasági, halászati és erdészeti statisztikák szolgáltatása olyan közös mezőgazdasági és halászati politika kidolgozásához és figyelemmel kíséréséhez, amely a fenntarthatósághoz, valamint a vidékfejlesztéshez kapcsolódó, kulcsfontosságú európai stratégiai célkitűzéseket tükrözi. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a mezőgazdasági adatok gyűjtésének felülvizsgálata és egyszerűsítése a közös agrárpolitika 2013 utáni felülvizsgálatával összhangban ; · a mezőgazdasági adatok gyűjtési folyamatainak átalakítása, különösen a szolgáltatott adatok minőségének és időszerűségének javítása érdekében; · földhasználati-/lefedettségiadat-kezelési rendszer kidolgozása és megvalósítása; · a koherens agrár-környezeti mutatókra irányuló adatgyűjtési rendszer megvalósítása; · megfelelő regionális bontás biztosítása; · az erdőgazdálkodási környezeti és gazdasági számlák integrált rendszeréből (Integrated Environmental and Economic Accounting for Forestry, IEEAF) származó, többek között az erdők területére, a faállomány mennyiségére és értékére, valamint az erdészettel és a fakitermeléssel kapcsolatos gazdasági számlákra vonatkozó kulcsfontosságú erdészeti adatok alkalmazása és közzététele. II. AZ UNIÓS STATISZTIKÁK KÉSZÍTÉSÉNEK MÓDSZEREI Az ESR-nek jelenleg több kihívással is szembe kell néznie: a jó minőségű statisztikák iránti egyre nagyobb kereslet, a komplex, többdimenziójú statisztikák iránti növekvő igény, új információs piaci szereplők megjelenése, a források korlátozottsága, a válaszadók statisztikai terheinek további csökkentése iránti igény, valamint a kommunikációs eszközök diverzifikációja. Ez a hivatalos európai statisztikák készítése és közzététele módszereinek progresszív kiigazítását teszi szükségessé. 1. MINŐSÉGIRÁNYÍTÁS AZ ESR-BEN Célkitűzések: Az átdolgozott, európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzaton alapuló minőségirányítási rendszer megvalósítása az ESR-ben, ideértve olyan új nyomon követési mechanizmusok bevezetését, amelyek a tagállamokkal közösen elfogadott, a statisztikába vetett bizalomra vonatkozó kötelezettségvállalások alapján értékelik a magatartási szabályzatnak való megfelelést . A magatartási szabályzat végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának erősítése, valamint annak biztosítása, hogy a minőségről szóló jelentéstétel a különböző felhasználói igényekre összpontosítson. A célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg: · a magatartási szabályzat teljes körű végrehajtása; · megállapodás a tagállamokkal a statisztikába vetett bizalomra vonatkozó kötelezettségvállalásokról; · az ESR és a KBER minőségbiztosítási keretének összehangolása; · a felhasználók minőségről szóló jelentéstétellel kapcsolatos igényeinek való megfelelés. 2. A PRIORITÁSOK MEGHATÁROZÁSA ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Az európai statisztikai rendszernek egy jelentős kihívással kell szembenéznie: meg kell találnia a módját, hogy a tagállamok jelentősen csökkent költségvetése, valamint a Bizottság és a tagállamok humánerőforrás-politikájában alkalmazott létszámstop mellett miként elégítheti ki jó minőségű európai statisztikákkal a statisztikák iránti növekvő keresletet. Az erőforrások európai és tagállami korlátozottságára tekintettel fontos megerősíteni a prioritások meghatározására irányuló és egyszerűsítési intézkedéseket, ami valamennyi ESR-partner részéről elkötelezettséget igényel. Az éves munkaprogramok előkészületeinek szerves részeként prioritásmeghatározási mechanizmust vezettek be, amelyet a 2013 és 2017 közötti ESP folyamán alkalmaznak majd. Ez többek között a meglévő statisztikai követelmények olyan éves felülvizsgálatát foglalja magában, amely az adminisztratív jellegű mechanizmus helyébe a felhasználók, statisztikakészítők és válaszadók érdekeit figyelembe vevő stratégiai megközelítést helyezi. Célkitűzés: Az ESR prioritásmeghatározási mechanizmusának megvalósítása a jelentéstételi követelmények egyszerűsítése érdekében, valamint abból a célból, hogy az ESR rugalmassága nőjön a statisztikák iránti új igényekhez való igazodás érdekében, figyelembe véve a statisztikakészítők korlátait és a válaszadói terheket. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a prioritások meghatározása és az erőforrások ennek megfelelően történő elosztása; · az ESR prioritásainak meghatározása az éves munkaprogram részeként; · a felhasználókkal és statisztikakészítőkkel folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele az éves munkaprogramban; · a felhasználók tájékoztatása az egyszerűsítendő statisztikai területekről és a csökkentendő/megszüntetendő adatgyűjtésekről. 3. TÖBBCÉLÚ STATISZTIKÁK ÉS A HATÉKONYSÁG NÖVELÉSE A STATISZTIKAKÉSZÍTÉS SORÁN Célkitűzések: Olyan ESR működési felépítés fokozatos bevezetése, amely az uniós statisztikák integráltabb elkészítését teszi lehetővé, a statisztika-készítési módszerek és metaadatok harmonizálása és szabványosítása, a statisztika-készítési folyamatok horizontális (statisztikai területek közötti) és vertikális (ESR-partnerek közötti) integrációjának a szubszidiaritás elvére tekintettel történő javítása az ESR-en belül, többféle adatforrás használata és integrálása, többcélú statisztikák készítése. A célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg: · a megfelelő igazgatási adatok nagyobb mértékű felhasználása valamennyi statisztikai területen; · az európai statisztikák új adatforrásainak meghatározása és használata; · az európai és nemzeti statisztikai hatóságok nagyobb mértékű részvétele az igazgatási nyilvántartások tervezésében; · statisztikai megfeleltetési és adatkapcsolási technikák szélesebb körű alkalmazása az uniós statisztikák kínálatának bővítése érdekében; · a gyors szakpolitikai válaszadásra irányuló európai megközelítés alkalmazása a statisztikák tekintetében; · az uniós statisztikák készítési folyamatainak az ESR összehangolt intézkedései révén megvalósított, magasabb fokú integrációja; · a statisztikai koncepciók további harmonizálása a statisztikai területek között; · rugalmas informatikai referenciainfrastruktúra és műszaki szabványok kidolgozása és végrehajtása az interoperabilitás, az adatok és metaadatok megosztása, valamint a közös adatmodellezés javítása érdekében; · szabványos informatikai eszközök alkalmazása a statisztikai munkafolyamatokban; · a harmonizált módszerek (köztük az adatgyűjtésre vonatkozó, vegyes módszereket alkalmazó megközelítések) és harmonizált metaadatok használatának és elérhetőségének növelése; · a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásainak a vállalkozásokkal kapcsolatos valamennyi statisztikai egység tárolásában és a nemzeti számviteli ágazatok adatforrásaként betöltött szerepének megerősítése. Célkitűzés: Az ESR megfelelő működésének és koherenciájának hatékony együttműködés és kommunikáció útján történő biztosítása. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az ESR-en belüli partnerség eredményes és hatékony támogatása; · az ESR-en belüli teher- és munkamegosztás folyamatainak meghatározása és végrehajtása; · az együttműködési hálózatok továbbfejlesztése és működőképessé tétele. 4. KÖZZÉTÉTEL ÉS TÁJÉKOZTATÁS Célkitűzések: Az ESR-nek az uniós statisztikák első számú adatforrásává tétele valamennyi felhasználó – különösen a köz- és magánszférabeli döntéshozók – számára az olyan jó minőségű statisztikai tájékoztatási szolgáltatás révén, amely az európai statisztikákhoz való szabad hozzáférés elvein alapul. A statisztikák felhasználói és készítői közötti párbeszéd elmélyítése és kiterjesztése a felhasználók jó minőségű statisztikák iránti igényeinek kielégítése érdekében. A felhasználók új fejlesztésekbe történő korai bevonása kulcsfontosságú az ESR eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében. A közzétételi termékek körének bővítése és ésszerűsítése annak érdekében, hogy azok megfeleljenek az új technológiákat alkalmazó felhasználók igényeinek. Költséghatékony és integrált, biztonságos infrastruktúra kialakítása az ESR-en belül a hivatalos statisztikák bizalmas adataihoz történő tudományos célú hozzáférés érdekében. Nyilvános használatú állományok előállításának megkezdése. A célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg: · az ESR-nek az európai statisztikák felhasználóinak első számú referenciájaként való elismerése; · integrált, biztonságos infrastruktúra bevezetése az uniós mikroadatokhoz való hozzáféréshez; · olyan rendszer bevezetése, amely a felhasználóknak a statisztikai információkhoz való azonnali hozzáférésre és az adatok értelmezését segítő tanácsadásra irányuló kérelmeinek kezelésére szolgál; · a közzétételi termékeknek az új technológiákat alkalmazó felhasználók igényeihez történő igazítása; · nagyobb számú statisztikai kimenet a több területet érintő kérdések vonatkozásában; · az új (pl. SDMX-alapú) tájékoztatási és közzétételi technológiák nagyobb mértékű használata; · a statisztikai kutatási célú mikroadat-készletek nagyobb kínálata. 5. KÉPZÉS, INNOVÁCIÓ ÉS KUTATÁS Célkitűzések: Az ESR-en belüli tanulmányi és fejlesztési igények kielégítése képzések, valamint tanulmányi és fejlesztési lehetőségek kombinációja révén . Az ESR tagjai közötti együttműködés javítása az ismeretek átadása terén, valamint a statisztika-készítés bevált gyakorlatainak és közös, innovatív megközelítéseinek megosztása és végrehajtása témájában. A kutatói közösségeknek a statisztika-készítési láncok fejlesztése, valamint a hivatalos statisztikai információk minőségének javítása terén folytatott tevékenységeinek, részvételének és közreműködésének megszervezése. A célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg: · posztgraduális képzések (pl. hivatalos statisztikai mesterképzés) kidolgozása; · a felhasználók igényeinek megfelelő képzési programok biztosítása; · a kutatási projektek eredményeinek a statisztikák készítése és közzététele tekintetében való alkalmazása; · az ESR-nek a statisztikai kutatóközösségek referenciájaként való elismerése; · a kutatóközösségek széles körű bevonása a hivatalos statisztikák területén folytatott kutatási tevékenységekbe; · az ESR-en belül a gyakorlatok megosztására és a közös megoldások alkalmazására szolgáló, megfelelő eszközök bevezetése. III. PARTNERSÉG AZ ESR-EN BELÜLI ÉS AZON TÚLI PARTNERSÉG Célkitűzés: Az ESR továbbfejlesztett irányítási keretének megvalósítása. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · a statisztikára vonatkozó, felülvizsgált jogszabályok végrehajtása, az Eurostat szerepéről szóló határozat; · teljes statisztikai területekre kiterjedő keretrendeletek elfogadása. Célkitűzés: Az Eurostatnak az Európai Unió Statisztikai Hivatalaként betöltött koordináló szerepének továbbfejlesztése. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az Eurostat a statisztikai vonatkozások tekintetében már a korai szakaszban részt vesz valamennyi bizottsági kezdeményezésben; · rendszeres, felső vezetői szintű párbeszédek szervezése az érdekeltekkel. Célkitűzés: A Központi Bankok Európai Rendszerével, valamint a statisztikai vagy igazgatási célú adatok előállításában részt vevő európai és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés megerősítése közös projektek és összehangolt fejlesztések útján . Az európai és a nemzetközi szabványok közötti összhang biztosítása. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az ESR és a KBER közös minőségbiztosítási keretének megvalósítása; · az Eurostat nemzetközi tanácsadói csoportokban való egyre nagyobb mértékű részvétele; · az együttműködés új módjainak meghatározása és megvalósítása; · Az új SNA-[23]/ESA-[24], SEEA-[25]/EEEA-[26] és fizetésimérleg-kézikönyv végrehajtása. Célkitűzés: Statisztikai tanácsadási és statisztikai segítségnyújtási tevékenységek harmadik országokban történő előmozdítása és végrehajtása az EU külpolitikai prioritásaival összhangban, különös tekintettel a bővítésre és az európai szomszédságpolitikára. A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni: · az ESR vezető szerepének érvényesítése a nemzetközi színtéren; · jó minőségű adatok szolgáltatása uniós külpolitikai célokra; · a bizottsági szolgálatok támogatása a növekedési és nemzetközi együttműködési politikák végrehajtásában, a nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolataikban, valamint az Európán kívüli régiókkal vagy országokkal közös statisztikai érdeket jelentő kérdések terén; · a bővítési folyamatot és tárgyalásokat támogató, vonatkozó statisztikai adatok közzététele; · az adathiányhoz vezető új tagállami eltérés iránti kérelmek minimalizálása; · megállapodások/egyetértési megállapodások aláírása harmadik országokkal; · technikai együttműködési programok tervezése és megvalósítása; · az adatok harmonizációjára és közzétételére összpontosító technikai segítségnyújtás. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Időtartam és a pénzügyi hatás 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányító és ellenőrző rendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat. 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[27] Statisztika (3403 – Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása). 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa þ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[28] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A javaslat összhangban van az Európai Unió prioritásaival, mivel az e program keretében fejlesztett, készített és közzétett statisztikák hozzájárulnak az Unió kiemelt fontosságú szakpolitikáinak – köztük az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia, valamint a Bizottságnak a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt stratégiai prioritásai (azaz a gazdaságirányítás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, növekedés és társadalmi kohézió, a polgárok Európája, valamint a globalizáció) által érintett egyéb szakpolitikák – végrehajtásához. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. konkrét célkitűzés: Az európai uniós szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3403 – Statisztikai információk előállítása 2. konkrét célkitűzés: Az európai statisztikák új készítési módszerének megvalósítása A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3403 – Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása 3. konkrét célkitűzés: Az ESR-en belüli és azon túli partnerség erősítése 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása A részletesebb célkitűzéseket a Bizottság éves statisztikai munkaprogramjai határozzák meg. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Az Európai Parlamentre és a Tanácsra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van a Szerződésekkel, a pénzügyi tervekkel és az Európai Unió szakpolitikai prioritásaival, tükrözi az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igényeket; az ESP részét képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a vállalkozások és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló mechanizmus. A tagállamok részt vesznek az ESP előkészületeiben. Az ESP végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét. A biztosi testületre és a bizottsági szolgálatokra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van a Szerződésekkel és a pénzügyi tervekkel; az ESP tükrözi az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igényeket, továbbá annak részeként megbízható minőségirányítási rendszert valósítanak meg. Az ESP hatékony értékelés, valamint a tevékenységalapú költségvetés-tervezésnek megfelelő erőforrás-elosztási keret hatálya alá fog tartozni. A nemzeti statisztikai intézetekre (köztük a nemzeti statisztikai intézetek főigazgatóira, az ESR-bizottságra, a partnerségi csoportra, az igazgatói csoportokra), valamint más, nemzeti statisztikakészítőkre hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP részét képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a vállalkozások és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló mechanizmus. Az ESP a vonatkozó bizottsági közlemény végrehajtására irányuló közös ESR-stratégiát tükrözi. A tagállamok részt vesznek az ESP előkészületeiben. Az ESP végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét. Az európai statisztikai tanácsadó bizottságra, az Európai Központi Bankra, a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságra, valamint más, nem intézményi felhasználókra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP-ben tükröződnek az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igények, a felhasználók számára pedig biztosított, hogy a statisztikák az adott célra alkalmasak (időszerűek és a felhasználók szakpolitikai igényeinek és elvárásainak megfelelőek) legyenek. Az Eurostatra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van az európai uniós statisztikák készítésének módszeréről szóló közleménnyel, annak részeként megbízható minőségirányítási rendszert valósítanak meg, a koherens, strukturált éves programozás és erőforrás-elosztás stabil keretét biztosítja, valamint pontos képet ad az Eurostat fejlődésének irányáról, továbbá hatékony értékelés tárgya lesz. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. A 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP-ben felsorolt összes célkitűzéshez feltüntetik a fő intézkedéseket és mutatókat. A 2013 és 2017 közötti ESP célkitűzéseit részletesebben az éves munkaprogramokban tervezik meg, az eredményeket pedig a teljes programozási időszak folyamán nyomon követik. Az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója szerepének betöltésével kapcsolatos általános célkitűzést a következők segítségével követik nyomon: – az Eurostat felhasználói elégedettségről készített felmérése, és különösen az európai statisztikák általános minőségének „jó” vagy „nagyon jó” értékelést adó felhasználók aránya. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A többéves európai statisztikai program létrehozásának alapja az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet3 13. cikkének (1) bekezdése, amely szerint az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének keretét, valamint a főbb területeket és az előirányzott intézkedéseket az európai statisztikai programnak kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információkkal kapcsolatos prioritásokat. A javaslat által megcélzott kedvezményezettek az európai statisztikák készítői, azaz az Európai Parlament és a Tanács, a Bizottság főigazgatóságai, az Európai Központi Bank, a nemzeti statisztikai intézetek és az európai statisztikák egyéb, tagállami készítői, az ESAC, a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMBF), továbbá más, nem intézményi felhasználók, valamint természetesen a lakosság is. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó hozzáadott érték A politikai döntéshozóknak és a piaci szereplőknek döntéseik meghozatalához és azok végrehajtásának nyomon követéséhez és értékeléséhez folyamatosan statisztikákra van szükségük. A statisztikák a demokráciák és modern gazdaságok rendezett és hatékony működésének alapvető fontosságú infrastruktúráját biztosítják. Az Európai Uniónak küldetése teljesítéséhez magas színvonalú statisztikai információs szolgáltatásra van szüksége. Az európai statisztikáknak megbízhatónak, időszerűnek, valamint politikai befolyástól mentesnek kell lenniük, és azokat alkalmas formában kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Ezenkívül előkészítésüknek nem szabad túlzott terhet rónia az adatszolgáltatókra, gyűjtésüket pedig a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban kell végezni. Az Eurostat a nemzeti statisztikai hatóságokkal, valamint az egyes tagállamokban az európai statisztikák fejlesztéséért, készítéséért és közzétételéért felelős egyéb, nemzeti hatóságokkal közösen létrehozta az összefoglaló néven ESR-nek nevezett partnerséget. Ennek a partnerségnek az EGT-országok is tagjai. A tagállamok nemzeti és uniós célokra gyűjtenek adatokat és állítanak össze statisztikákat. Az ESR olyan hálózatként működik, amelyben az Eurostat feladata, hogy a nemzeti statisztikai hatóságokkal szoros együttműködésben mutassa az utat a statisztikák harmonizációja terén. Az ESR tevékenysége elsősorban uniós szakpolitikai területekre összpontosít, és a harmonizációt az uniós szakpolitikák kibővítése nyomán szinte az összes statisztikai területre kiterjesztették. Az ESR a lehetséges szinergiák kihasználása, valamint az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése céljából, és ezáltal a jövőbeni kihívásoknak megfelelni képes, korszerű előállítási rendszer lehetőségének megteremtése érdekében segíti az ismeretek és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, valamint az új technológiák, közös eszközök és együttműködési hálózatok kidolgozását. A harmonizációra, ésszerűsítésre és szabályozásra irányuló erőfeszítések kezdeményezésére az európai uniós szint a legalkalmasabb, ahol az ilyen projektek optimális hatékonysággal hajthatók végre. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A jelenlegi, 2008–2012-ig tartó közösségi statisztikai program4 egyik fő korlátját az jelenti, hogy annak struktúráját ötéves időszakra rögzítették, a célkitűzéseket pedig részletesen meghatározták. A jelenlegi program elfogadása óta számos jelentős változás következett be. Megváltozott az európai statisztikák készítésének alapvető jogi kerete. Elfogadták az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről szóló közleményt, azt követően pedig a közös ESR-stratégiát, hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés, új Európai Bizottság lépett hivatalba (2010 januárjától 2014 decemberéig tartó hivatali idővel), több új szakpolitikai kezdeményezést indítottak útnak (például az Európa 2020 stratégiát5), és megerősítették az ESR irányítási struktúráját. A jelenlegi programban ezen új fejlemények egyike sem jelenik meg, az részben elavulttá vált, és ellentmondás tapasztalható a tervezett és a ténylegesen megvalósított tevékenységek között. Mindez csökkenti a program végrehajtásáról szóló jelentés relevanciáját, mivel a programban számos lényeges tevékenység nem jelenik meg, ugyanakkor olyanokkal kapcsolatban is jelentést kell tenni, amelyeket az említ ugyan, azonban azok végrehajtása már nincs folyamatban. Az európai statisztikai program előkészítésének folyamata tekintetében a partnerségi csoport[29] 3. munkacsoportja a 2013–2017-ig tartó többéves programozási ciklust javasolta. Azt is javasolták, hogy jelentősebb szerepet játsszanak az ESR-partnerek (az ESR-bizottság, a DGINS, az igazgatói csoportok és az ESAC) a program előkészítésének folyamatában. Megemlítendő, hogy a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programjának utólagos értékeléséről szóló jelentése[30] a jövőbeni többéves programokra vonatkozó ajánlásokat tartalmazott, nevezetesen a következőket: A közösségi statisztikai program és az éves munkaprogramok közötti kapcsolat javítása. A közösségi statisztikai programot olyan keretprogramként alakították ki, amely ötéves stratégiai elképzelést fogalmaz meg, és amely a teljes időszak során az éves munkaprogramokkal együtt biztosítja a közösségi stratégiai program rugalmasságát és helytállóságát. A közösségi statisztikai program referenciaként történő felhasználásával az éves munkaprogramoknak határozottan említést kell tenniük a vonatkozó közösségi statisztikai programról, és azon kell alapulniuk. A közösségi statisztikai program nyomon követésének javítása. A közösségi statisztikai program átfogó nyomon követését olyan kulcsfontosságú mutatók meghatározásával kell végrehajtani, amelyek a programidőszakban elegendő információt szolgáltatnak az operatív és a stratégiai célkitűzések megvalósításáról. A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a 2008–2012. évi közösségi statisztikai program félidős értékeléséről szóló jelentése olyan szempontokat emelt ki, amelyeket a jövőben figyelembe kell venni, és ezek a következők: – A statisztikai információkra vonatkozó új igények meghatározása. Több és kombinált adatforrásokat felhasználó, valamint a módszertant, fogalmakat és fogalommeghatározásokat összehangoló, integráltabb megközelítésre van szükség. – Az ESR-en belüli partnerségek megerősítése. Kiemelték, hogy szükség van több, különböző integrációs együttműködési modell tagállamokkal történő kialakítására. – A tevékenységek prioritásainak újbóli meghatározására vonatkozó fogalmi megközelítés, valamint a közösségi statisztikai program végrehajtásához szükséges források elérhetőségének értékelését a válaszadói terhek és a készítési költségek csökkentése érdekében szükségesnek ítélték. Érdemes megemlíteni, hogy a jelenlegi, 2008–2012-ig tartó közösségi statisztikai programra kitért az Eurostat belső ellenőrzésének az értékelési funkcióra vonatkozó ellenőrzési jelentése[31], amely rámutatott a jelenlegi program előzetes értékelésének hiányára, valamint a jövőbeni programok esetén ilyen értékelés a költségvetési rendeletnek[32] (27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[33] (21. cikk) megfelelő elvégzését ajánlotta. A túlzottan részletes programmal járó korlátoknak az új vagy változó politikai prioritásokhoz és fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében történő elkerülése céljából a 2013 és 2017 közötti ESP-t olyan általános tervezési eszközként alakították ki, amely a megvalósítandó célkitűzéseket és intézkedéseket általános módon írja le, és ezáltal a részletes célkitűzéseket és intézkedéseket megfogalmazó éves statisztikai munkaprogramok kidolgozásához átfogó keretet biztosít. . Mind az ESR-en belül bekövetkezett változások, mind az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről szóló közlemény végrehajtása a jövőbeni kihívásoknak való megfelelésre, valamint a kereslet és a források közötti egyensúly megteremtésére irányuló kiemelt figyelmet kíván meg a 2013 és 2017 közötti európai statisztikai programtól. Az erős ESR-partnerség elengedhetetlen, ezért az érdekeltekkel való szélesebb körű konzultációt beépítették a program előkészítésére irányuló útitervbe. A korábbi tapasztalatokra építkezve a tervezési és jelentéstételi folyamatok közötti összhang érdekében olyan mechanizmusokat vezetnek be, amelyek jobban összekapcsolják a program célkitűzéseit az éves munkaprogramokkal, valamint javítják a program végrehajtásának nyomon követését és értékelését. A 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program félidős értékelésében tett ajánlásokat figyelembe vették a 2013 és 2017 közötti ESP célkitűzéseinek és mutatóinak kidolgozása során. Így különösen előirányozták a statisztikai követelmények prioritásainak a válaszadói terhek és a statisztikakészítői költségek csökkentése érdekében történő újbóli meghatározása tekintetében az ESR-bizottságnak 2010. november 18-án bemutatott prioritásmeghatározási mechanizmus[34] megvalósítását. Végül a költségvetési rendeletnek[35] (27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[36] (21. cikk) megfelelően elkészítették az előzetes értékelést. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb kapcsolódó eszközökkel A jelenlegi, 2008-tól 2012-ig tartó közösségi statisztikai program mellett a 2009 és 2013 közötti időszakban egy másik többéves program, az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálása programjának (MEETS) végrehajtása is folyamatban van. A programok irányítási hatékonysága növelésének érdekében az Eurostat a jövőben kettő helyett egy többéves program végrehajtása mellett döntött. Ennek megfelelően a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területével kapcsolatos, 2013 utáni célkitűzések, valamint a társadalmi statisztikák korszerűsítésére