[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.20.

COM(2009) 579 végleges

2008/0098 (COD)

Módosított javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(előterjesztő: a Bizottság az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján)

2008/0098 (COD)

Módosított javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

1. A JAVASLAT ELŐTÖRTÉNETE

A javaslat Bizottság általi elfogadása: 2008. május 23.

A javaslat továbbítása a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek

– COM(2008) 311 - A6-0068/2009-2008/0098(COD) –

a Szerződés 95. cikkével összhangban: 2008. május 23.

Az Európai Parlament (első olvasatban elfogadott) véleménye: 2009. április 24.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: 2009. február 25.

A 2009. április 21–24-i ülésen az Európai Parlament Catherine Neris 102 módosítást tartalmazó jelentését első olvasatban 390 „igen”, 4 „nem” szavazattal és 6 tartózkodással elfogadta.

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A Bizottság 2005 októberében a jobb szabályozási és egyszerűsítési stratégia részeként három évre szóló egyszerűsítési programot indított útjára. A program célja olyan jogszabályok kialakítása, amelyek kevesebb terhet jelentenek, és könnyebben lehet őket alkalmazni, azaz hatékonyabbak; ennek során kiváltképp annak felülvizsgálata kap fontos szerepet, hogy az eredetileg választott megközelítés valóban a leghatékonyabb eszköz-e a jogszabály céljainak eléréséhez. Az építési termékekről szóló 89/106/EGK tanácsi irányelv leegyszerűsítése egyike a stratégia részét képező kezdeményezéseknek.

Az építési termékekről szóló irányelv célja, hogy biztosítsa az építési termékek szabad mozgását és használatát a belső piacon. Mivel az építési termékek olyan köztes termékek , amelyeket építményekben szándékoznak felhasználni, a biztonság fogalma olyan mértékben érvényes ezekre a termékekre, amennyiben az építmények biztonságosságához hozzájárulnak. Ez a sajátosság a magyarázata annak, hogy az építési termékekről szóló irányelv harmonizált módszerek meghatározásával éri el célját, azaz csak a termékek teljesítményének pontos és megbízható leírását harmonizálja, de a termékre vonatkozó biztonsági követelményeket már nem, ellentétben az új megközelítést követő irányelvekkel.

A Bizottság javaslata az építési termékekről szóló irányelvet rendelettel szándékozik felváltani annak érdekében, hogy pontosabban meghatározza e közösségi jogszabály céljait, végrehajtását pedig egyszerűbbé és hatékonyabbá tegye.

A javaslat a jobb szabályozásra irányuló kezdeményezés részeként pontosítja az alapvető fogalmakat és a CE-jelölés használatát; egyszerűsített eljárásokat vezet be, hogy csökkentse a vállalatokra, különösen a kkv-kra háruló költségeket; továbbá növeli az egész rendszer hitelességét azáltal, hogy új és szigorúbb kritériumokat ír elő az építési termékek teljesítményállandóságának értékelésében és ellenőrzésében részt vevő testületek kijelölésére.

A javaslat célja konkrétabban annak biztosítása, hogy pontos és megbízható információk álljanak rendelkezésre az építési termékek teljesítményéről. Ezt egy olyan rendszeren keresztül lehet elérni, amely két fő elemből áll: egyfelől a termékek teljesítményének értékeléséhez szükséges módszereket biztosító, harmonizált műszaki specifikációkból, harmonizált szabványokból és európai értékelési dokumentumokból; másfelől pedig számos olyan bejelentett szervből és műszaki értékelést végző szervből, amelyeket szigorúan meghatározott technikai kritériumok szerint jelöltek ki, és amelyek hozzájárulnak e módszerek helyes alkalmazásához.

3. A BIZOTTSÁG ÁLLÁSFOGLALÁSA AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLTALI MÓDOSÍTÁSOKRÓL

3.1. Áttekintés

A. A Bizottság az Európai Parlament által jóváhagyott számos módosítás elfogadását indokoltnak tekintette, mivel azok az eredeti bizottsági javaslat lényegén nem változtatnak: mi több, a pontosabb megfogalmazás által igen gyakran a szöveg jobb minőségéhez járulnak hozzá. Noha a Bizottság üdvözli ezeket a módosításokat, néhány esetben mégis kissé eltérő megfogalmazást választott.

A Bizottság által elfogadott változtatások közül a (17) preambulumbekezdést törlő, illetve a 21. cikket módosító 17., illetve 20. módosítás voltak azok a módosítások, amelyek a bizottsági javaslatot a legnagyobb mértékben megváltoztatták. A Parlament ezáltal az európai műszaki értékelések használatát azokra az esetekre korlátozta, amikor a szóban forgó termék nem, vagy nem teljes mértékben képezi harmonizált szabvány tárgyát. Tekintettel a harmonizált szabványok speciális jellegére ebben az összefüggésben (teljesítményalapú szabványok), a Bizottság elfogadja ezeket a módosításokat, amennyiben azok a javaslat fő céljával nem ellentétesek.

B. Néhány módosítást a Bizottság azonban nem tudott elfogadni, mert azok a fent említett célokkal összeegyeztethetetlen módon megváltoztatták volna a bizottsági javaslat lényegét. Az említett módosítások elutasításának okai között érdemes kiemelni, hogy a változtatások számos esetben nyilvánvalóan összeegyeztethetetlenek voltak az áruk belső piacáról szóló csomagban meghatározott általános elvekkel. Ráadásul néha horizontális jellegük miatt nem illettek össze a bizottsági javaslat ágazatspecifikus jellegével. Az említett módosítások némelyikének elfogadása belső ellentmondásokhoz vezetett volna a javaslat egészében.

C. Végezetül egy sor módosítás azért került elutasításra, mert jelentős mértékű, közvetlen hatást gyakoroltak volna a javaslat lényegére. A legfontosabbak az alábbi kérdéseket érintik:

a) a gyártók kötelezése arra, hogy CE-jelölést helyezzenek el termékeiken, még akkor is ha – idevágó jogszabályi előírások hiányában – nincs valódi teljesítménynyilatkozat érdemi tartalommal; ez ahhoz vezetne, hogy a CE-jelölés jelentése „kiürülne”, ami nemcsak elfogadhatatlan, hanem még a vállalkozásokra is felesleges terheket róna;

b) a termékekben található veszélyes anyagok bejelentésének kötelezettsége, amely a REACH által előírt kötelezettségeknél is szigorúbb, és amelyet különösebb indoklás vagy hatásvizsgálat nélkül vezetnek be;

c) a nemzeti jelölések megtartásának lehetősége a CE-jelölés mellett. Ebben a tekintetben a plenáris ülésen tartott szavazás a jó irányba tett lépésként értékelhető, mivel elutasították a 7. cikkre irányuló 54. módosítást, amely az említett lehetőségnek teret engedett volna; az ehhez kapcsolódó (30) preambulumbekezdésre irányuló 17. módosítást azonban megtartották.

D. A Tanács folytatta a megkezdett munkát, amelynek célja a javaslat technikai minőségének javítása és az elnökségek megbízatásának meghatározása volt a Parlamenttel folytatandó további tárgyalások tekintetében. A legtöbb parlamenti módosítással a Tanács is foglalkozott – és sokukkal kapcsolatban elutasító álláspontra helyezkedett. Másfelől a Tanácsban elért haladás bizonyos mértékben tükröződött a parlamenti módosítások tartalmában is, azaz előkészítette egy olyan közös, megbízható kiindulási alap megteremtését, amely a második olvasatban lehetővé teszi az intézmények közötti kompromisszumon való munkálkodást. A Bizottság minden, az intézmények előtt álló munkát megkönnyítő erőfeszítést örömmel fogad.

3.2. A módosítások elemzése

1. módosítás – (1) preambulumbekezdés

A Parlament ezzel a módosítással az építőiparral kapcsolatos környezeti szempontokat kívánja kiemelni. A cél elvileg elfogadható, de a „természetes” és az „ember alkotta” környezet közötti megkülönböztetés ebben az esetben indokolatlannak tűnik. Ezért a Bizottság újrafogalmazta a szöveget, hogy az említett különbségtételt figyelmen kívül hagyja.

A tagállamok jogszabályai szerint az építményeket úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy azok ne veszélyeztessék a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát, és a környezetet se károsítsák .

124. módosítás – (7a) preambulumbekezdés (új)

Az új preambulumbekezdés célja, azaz a 2. cikk (5) bekezdésében foglalt fogalom – az „építési termékek szállítása a közösségi piacon” – hatókörének pontosítása, támogatható. Az a pontosítás is említésre méltó, miszerint az építési termékeiket az építményekbe beépítő gyártók számára lehetővé kell tenni, de nem kell előírni, hogy a termékek teljesítményéről nyilatkozzanak. A Bizottság álláspontja szerint egy ilyen preambulumbekezdés feleslegessé tenné a 2. cikk (5) bekezdésének kiegészítéséhez hasonló betoldásokat, és az áruk belső piacáról szóló csomagban foglalt fogalommeghatározásokkal való egységesség megmaradna. A preambulumbekezdések sorrendjének belső logikájára tekintettel azonban jobbnak tűnik ezt az új szöveget az eredeti (21) preambulumbekezdés után beilleszteni.

Vö. a (21c) preambulumbekezdéssel .

(21c) Az építmények helyszínén előállított termékek nem tekintendők az építési termékek közösségi piacon történő szállításának fogalmába tartozónak. Az építési termékeiket az építményekbe beépítő gyártók számára nem kötelező jelleggel lehetővé kell tenni, hogy ennek a rendeletnek megfelelően nyilatkozzanak a termékek teljesítményéről.

2. módosítás – (8a) preambulumbekezdés (új)

Ennek a kiegészítésnek az a célja, hogy kiemelje annak szükségességét, hogy az építési termékek használatával kapcsolatos egészségügyi és biztonsági szempontokat a termékek teljes életciklusa alatt figyelembe kell venni. A Bizottság támogatja az ilyen célokat, ezért elvben elfogadja ezt a módosítást. A szöveget azonban újrafogalmazta, hogy csak ez az egy szempont kapjon hangsúlyt. A Bizottság szerint továbbá jobb lenne ezt a kiegészítést az eredeti (14) preambulumbekezdés után beilleszteni.

Vö. a (14) preambulumbekezdéssel .

4. módosítás – (11a) preambulumbekezdés (új)

A 4. módosítás a környezetvédelmi terméknyilatkozatokat érinti, de nem felel meg egyik cikknek sem, mivel a javaslat szövege nem említi a környezetvédelmi terméknyilatkozatokat, holott azok a most is folyó, megbízás alapján végzett szabványosítási munka tárgyát képezik. Ezenfelül ezeket eddig csak önkéntes alapon történő használatra szánták. Ezért a Bizottság kiigazította a módosítás szövegét, amikor felvette a módosított javaslatba (lásd lent). Ráadásul a Bizottság álláspontja szerint ezt a kiegészítést célszerűbb lenne új preambulumbekezdésként felvenni a szövegbe, (43c) számmal (az a preambulumbekezdés pedig, amelyet a Parlament ugyanezzel a számmal javasolt, a (43b) számot kapná).

Vö. a (43c) preambulumbekezdéssel .

(43c) Az erőforrások fenntartható felhasználásának és az építmények környezeti hatása értékelésének összefüggésében a környezetvédelmi terméknyilatkozatok (Environmental Product Declaration – EPD) használatát – ha vannak – ösztönözni kell.

125. módosítás – (11b) preambulumbekezdés (új)

Ezen új preambulumbekezdés célja, hogy felvegye a szövegbe az eredetileg a (12) preambulumbekezdésben megemlített, a fő építésitermék-jellemzők tekintetében a harmonizált szabványokban megállapított teljesítményosztályok használatát. A Bizottság teljes mértékben támogatni tudja azt a módot, ahogyan ezt a Parlament ezt ösztönözni kívánja. Mivel ezek a fogalmak jobban illeszkednek ide, a Parlament általi módosítások elfogadása javítja a javaslat minőségét; a (12) preambulumbekezdés tekintetében pedig a megfelelő szövegrészek törlését javasoljuk. A szöveg rövidítése érdekében a Parlament által javasolt változat néhány csekély jelentőségű szerkesztői kiigazítását javasoljuk. – Mivel az előző, a fentiekben (11a) preambulumbekezdésként szereplő módosításnak a fent említett magyarázat alapján új helyet javasolunk a szövegben, az új, szóban forgó preambulumbekezdés a módosított javaslatban a (11a) számot kaphatná.

(11a) Adott esetben a fő termékjellemzőkhöz rendelt teljesítményosztályok harmonizált szabványokban történő használatát ösztönözni kell a bizonyos építményekre vonatkozó, alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb különböző körülmények figyelembevétele céljából. Ha a Bizottság még nem határozta meg a teljesítményosztályokat, az európai szabványügyi testületeket fel kell jogosítani arra, hogy felülvizsgált megbízás alapján ilyen osztályokat határozzanak meg.

(12) preambulumbekezdés

Ha a rendeltetés szerinti végfelhasználás bármely lényeges termékjellemzővel kapcsolatban minimális teljesítményszinteket tesz szükségessé, amelyeknek az építési termékeknek eleget kell tenniük a tagállamokban, akkor ezeket a szinteket a harmonizált műszaki specifikációkban kell meghatározni. ( TÖRÖLVE : a bizonyos építményekre vonatkozó, alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb különböző körülmények figyelembevétele céljából.)

5. módosítás – (14) preambulumbekezdés

Az ehhez a preambulumbekezdéshez fűzött kiegészítés a harmonizált szabványok által szabályozott termékkör bővítését érinti – amely elv teljes mértékben támogatásra érdemes. A szöveg bizonyos mértékben újrafogalmazásra került annak érdekében, hogy ezen erőfeszítések hatókörét valamennyi releváns szereplőre kiterjesszük (és ne csak a Bizottságra), és kimondottan bevezessük azt a célt, hogy felvegyük a harmonizált szabványok hatókörébe azokat az építési termékeket, amelyek tekintetében az európai műszaki engedélyekre vonatkozó iránymutatás vagy az európai értékelési dokumentumok elegendő tapasztalati alapot szolgáltatnak. A Bizottság szerint e kiegészítés hatókörének kibővítése feleslegessé tenné a Parlament által javasolt hasonló módosításokat: azaz a 20. cikk módosítását (vö. a 120. módosítással, amely az említett cikket egy új, (3a) bekezdéssel egészíti ki) és az 53. cikk módosítását (vö. a 89. módosítással, amely az említett cikket egy második albekezdéssel egészíti ki).

A fenti módon beszúrt új szöveg mellett, amelyet e preambulumbekezdés negyedik albekezdéseként illesztenek be, a Bizottság módosított javaslata két további új albekezdést is magában foglal: A második a „teljesítmény” fogalmára vonatkozik, amelyet a Bizottság szerint célszerűbb ezen a helyen leírni, semmint a 2. cikkben meghatározni (vö. a lentiekben tárgyalt 27. módosítással). A harmadik albekezdés a fent kifejtettek szerint (vö. a 2. módosítással) a (8a) preambulumbekezdésnek felel meg, amelyet a Parlament javaslata alapján illesztenek be a rendelet szövegébe.

Ezeknek a harmonizált szabványoknak tartalmazniuk kell azokat a megfelelő eszközöket, amelyekre az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény harmonizált értékelésekor szükség van. A harmonizált szabványokat a Bizottság által elfogadott megbízások alapján és a 98/34/EK irányelv 6. cikkének megfelelően kell kidolgozni, és ezeknek ki kell terjedniük az építési termékek releváns családjaira.

Az építési termékek teljesítményét ebben az összefüggésben a termék fő jellemzőihez rendelt teljesítményként kell érteni, amelyet szintekkel vagy osztályokkal, illetve leírással fejeznek ki.

Az építési termékek teljesítményének értékelésekor a termékek használatával kapcsolatos egészségügyi és biztonsági szempontokat a termékek teljes életciklusa alatt figyelembe kell venni.

A harmonizált szabványok hatálya alá tartozó építési termékek körét bővíteni kell, különösen azáltal, hogy adott esetben a meglévő európai értékelési dokumentumok vagy európai műszaki engedélyekre vonatkozó iránymutatás alapján az ilyen szabványok kidolgozását megbízásba adják.

8. módosítás – (16) preambulumbekezdés

A 8. módosításnak az a célja, hogy megszüntesse az európai műszaki értékelések és harmonizált szabványok párhuzamos használatát, azaz, hogy az európai műszaki értékelések kiadását azokra az esetekre korlátozza, amikor a kérdéses építési termékek nem, vagy nem teljes mértékben képezik harmonizált szabvány tárgyát. A Bizottság kiáll e módosítás mellett, amelynek szövegén csak kisebb, szerkesztői jellegű változtatást akar eszközölni. – Kiegészítésképpen a javaslat többi részével való egységesség érdekében az „importőrökre” való hivatkozást el kell hagyni, és a megfogalmazást ki kell javítani, ugyanis csak a gyártókat kell felhatalmazni vagy kötelezni arra, hogy teljesítménynyilatkozatot tegyenek, és termékeiket CE-jelöléssel lássák el. A (18) és (22) preambulumbekezdés, valamint a 4. és 12. cikk és a II. melléklet tekintetében hasonló változásokat végeztünk.

Annak érdekében, hogy az építési termékek gyártói ( TÖRÖLVE : és importőrei) a harmonizált szabványok által nem vagy nem teljes mértékben szabályozott építési termékek teljesítményéről nyilatkozatot állíthassanak ki, európai műszaki értékelésről szükséges rendelkezni.

9. módosítás – (17) preambulumbekezdés

A Bizottság ezt a módosítást is elfogadja, amely teljesen összhangban van a Parlament általi 8. módosításból eredő (16) preambulumbekezdéssel.

TÖRÖLVE.

11. módosítás – (20) preambulumbekezdés, első rész („A műszaki értékelést végző szerveknek … biztosítja azok átláthatóságát”)

A (20) preambulumbekezdés módosításának első részébe illesztett szöveg az átláthatóság elvét hangsúlyozza az európai értékelési dokumentumok kidolgozásának és az európai műszaki értékelések kiadásának összefüggésében. Az elképzelés támogatást érdemel, különös tekintettel a gyártónak az eljárásban betöltött szerepére. A Bizottság szerint azonban jót tenne a szövegnek néhány kiigazítás, egyrészt az átláthatóság általános fontosságának ebben az összefüggésben történő figyelembe vétele érdekében, másrészt pedig azért, hogy az ezzel kapcsolatos bizalmas adatkezelés miatt óvatosságra intsen. A javasolt megfogalmazás révén ezek az egymásnak látszólag ellentmondó célok a preambulumbekezdés végén összhangba kerülnek.

A műszaki értékelést végző szerveknek létre kell hozniuk egy szervezetet, amely az európai értékelési dokumentumok ( TÖRÖLVE : dokumentumtervezetek) kidolgozásának és az európai műszaki értékelések kiadásának eljárásait koordinálja, és biztosítja azok átláthatóságát és szükségszerű bizalmas kezelésüket .

18. módosítás – (33 a) preambulumbekezdés (új)

Ez az új preambulumbekezdés arra irányul, hogy az importőröket kizárja 26–28. cikk hatálya alól. Az elgondolás elviekben elfogadható, de a Bizottság szerint a Parlament által jóváhagyott szöveg némi újrafogalmazásra szorul. Ez a kérdés a 77. és 83. parlamenti módosításhoz is kapcsolódik (lásd lent), amelyek a 26. és 27. cikket e célból új bekezdésekkel egészítik ki: mindenesetre jobbnak tűnik, ha nem ismételnénk meg ugyanazon elveket ezekben az összefüggésekben, hanem a szóban forgó új preambulumbekezdésben egyszer és mindenkorra tisztáznánk ezt a kérdést. A Bizottság véleménye szerint továbbá megfelelőbb lenne ezt a kiegészítést új preambulumbekezdés formájában, (34a) számmal az eredeti (34) preambulumbekezdés után a szövegbe illeszteni.

Vö. a (34a) preambulumbekezdéssel .

A hatékonyabb piacfelügyelet biztosítása érdekében az építési termékek teljesítményértékelésére szolgáló minden egyszerűsített eljárásnak csak azokra a természetes vagy jogi személyekre kell vonatkoznia, akik az általuk forgalmazott termékeket maguk gyártják.

21. módosítás – (43a) preambulumbekezdés (új)

A 21. módosítás azt kívánja kiemelni, hogy a javaslat elfogadását követően elengedhetetlenül szükség lesz átfogó tájékoztató kampányokra. Ez elvileg teljes mértékben támogatható: a kérdés szerepel a Bizottság munkaprogramjában is. Ezt amellett szóló érvként is lehet tekinteni, hogy a Bizottságnak nyilvánvalóan kiegészítő humánerőforrásra és pénzügyi forrásokra van szüksége az ilyen tevékenységek céljára. A Bizottság a módosított javaslatban a Parlament által elfogadott szövegen csak igen jelentéktelen szerkesztői módosításokat végzett.

A Bizottságnak és a tagállamoknak az érdekeltekkel együttműködve tájékoztató kampányokat kell indítaniuk az építőipari szektor, különösen a gazdasági szereplők és az építési termékek felhasználóinak tájékoztatása céljából a közös műszaki nyelv kialakítását, az egyes gazdasági szereplők és a felhasználók közti felelősségmegosztást, az építési termékek CE-jelöléssel való ellátását, valamint az építményekre vonatkozó alapvető követelmények, illetve a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek felülvizsgálatát illetően.

23. módosítás – (43c) preambulumbekezdés (új)

Ez az új preambulumbekezdés megelőlegezi az építményekre vonatkozó 7. alapvető követelmény tartalmát. Elvileg e módosítás támogatható, bár felmerül vele kapcsolatban néhány kérdés (az építményekre vonatkozó többi alapvető követelménnyel kapcsolatban nem javasolták, hogy már a preambulumbekezdések is kitérjenek rájuk). Ráadásul a Parlament általi 93. módosítást, amely az I. melléklet hasonló és támogatásra méltó kiegészítésére irányul, itt nem vették figyelembe. Ezért a Bizottság a módosított javaslat szövegét kissé újrafogalmazta. – Mivel a Bizottság a Parlament általi előző módosítást, a (43b) preambulumbekezdést nem támogatja, a módosított javaslatban a szóban forgó preambulumbekezdés kaphatná a (43b) számot, helyet hagyva így a Parlament egy másik újabb preambulumbekezdésének, amelyet (11a) preambulumbekezdésként javasoltak, és amelyet most (43c) preambulumbekezdésként lehetne beilleszteni a szövegbe.

Az építményekre vonatkozó, 7. alapvető követelménynek (a „természeti erőforrások fenntartható használata”) különösen az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás utáni újrahasznosíthatóságát és az építmények tartósságát kell figyelembe vennie, valamint azt, hogy az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használjanak.

24. módosítás – 1. cikk

A 24. módosítás a Bizottság számára teljes mértékben elfogadható módon tovább kívánja pontosítani a javaslat tárgyát. A Bizottság szerint azonban a szöveget kis mértékben ki kell igazítani: a szabályok meghatározásának összefüggésében be kell toldani a „ harmonizált ” kifejezést.

Ez a rendelet meghatározza az építési termékek forgalmazásának feltételeit, azáltal, hogy harmonizált szabályokat állapít meg az építési termékek teljesítményének fő jellemzői tekintetében történő kifejezésével és a CE-jelölés építési termékeken történő használatával kapcsolatban.

115. módosítás – a 2. cikk (1a) bekezdése (új):

Ez az új fogalommeghatározás az európai műszaki értékelések korlátozott használatára vonatkozik, és segítséget nyújt a szóban forgó helyzetek megkülönböztetésére. Mivel az ilyen jellegű pontosítások a javaslat előnyére válnak – az európai műszaki értékelések és harmonizált szabványok párhuzamos használatát megszüntető, lényeges módosításukat követően –, a Bizottság teljes mértékben támogatja őket. Úgy tűnik azonban, hogy ez az új preambulumbekezdés megfelelőbb helyre kerülne, ha a (12a) bekezdés formájában illesztenék be a szövegbe (az eredeti javaslat számozását követve); ezenkívül a módosított javaslat néhány helyen újrafogalmazásra került, hogy a szöveg még egyértelműbb és tömörebb legyen.

Vö. a 2. cikk (12a) bekezdésével.

12a. „termék, amely nem vagy nem teljes mértékben képezi harmonizált szabvány tárgyát”: olyan építőipari termék, amelynek teljesítménye fő jellemzőinek tekintetében nem értékelhető teljes mértékben valamely meglévő harmonizált szabvány alapján, többek között az alábbi okok miatt:

a) termék nem képezi egyik meglévő harmonizált szabvány tárgyát sem; vagy

b) a harmonizált szabványban meghatározott értékelési módszer a termék legalább egy fő jellemzője tekintetében nem megfelelő; vagy

c) a harmonizált szabvány a termék legalább egy fő jellemzője tekintetében nem tartalmaz megfelelő értékelési módszert;

27. módosítás – a 2. cikk (3a) bekezdése (új):

A 27. módosítás abban áll, hogy az „ építési termék teljesítményére ” vonatkozó, új fogalommeghatározással egészíti ki a szöveget . Ahhoz azonban, hogy ezt be lehessen illeszteni, javítani kell a megfogalmazáson, hogy valóban megfeleljen a fogalommeghatározás iránti igényeknek. Az „érték”, a „szint”, az „osztály” és a „küszöbérték” fogalmát ebben és további más összefüggésben is egységesen kell használni; ami pedig az „egyéni” jelzőt illeti, úgy tűnik, hogy nem ad hozzá semmit a mondat jelentéséhez. Ezért a Bizottság összességében úgy tekinti, hogy a módosított javaslatban jobb ezzel a kérdéssel a preambulumbekezdésekben foglalkozni (vö. a (14) preambulumbekezdéssel, ahová ez a kiegészítés bekerült).

Vö. a (14) preambulumbekezdéssel .

116. módosítás – a 2. cikk (3b) bekezdése (új)

Ez az új fogalommeghatározás a „ küszöbszintre ” vonatkozik. Ahhoz azonban, hogy be lehessen illeszteni, javítani kell a megfogalmazáson, hogy valóban megfeleljen a fogalommeghatározás iránti igényeknek. A „jellemző” kifejezést itt a „paraméter” szó értelmében használják. Ezért, valamint a „műszaki” és „szabályozási” küszöbszintek közötti különbségtételnek jogi következményeiből adódó félreértések elkerülése végett ki kellett igazítani a szöveget. Az „érték”, a „szint”, az „osztály” és a „küszöbszint” fogalmát ebben és más előző összefüggésekben is egységesen kell használni, ami más cikkekkel is összefügg (vö. a 18. és 20. cikkel). A Bizottság módosított javaslata azt a megoldást szorgalmazza, hogy a „teljesítményre” vonatkozó, 27. parlamenti módosítás tartalma a preambulumbekezdésekbe kerüljön be (vö. a (14) preambulumbekezdéssel), a (3a) bekezdésbe pedig újabb fogalommeghatározást illesszenek be, mégpedig a „ szint ” fogalmának meghatározását.

3a. „szint”: az a számértékben kifejezett eredmény, amellyel az építési termék fő jellemzői vonatkozásában vizsgált teljesítményének értékelése zárul;

3b. „küszöbszint”: az építési termék minimális vagy maximális teljesítményszintje, amelyet a harmonizált szabványban foglalt specifikáció határoz meg;

117. módosítás – a 2. cikk (3c) bekezdése (új)

Ez az új meghatározás az „ osztály ” fogalmára vonatkozik. Ahhoz azonban, hogy be lehessen illeszteni a szövegbe, javítani kell a megfogalmazáson, hogy valóban megfeleljen a fogalommeghatározás iránti igényeknek. A „jellemző” kifejezést itt a „paraméter” szó értelmében használják. Ezért a megfogalmazást ennek megfelelően ki kell javítani. Az „érték”, a „szint”, az „osztály” és a „küszöbszint” fogalmát ebben az összefüggésben is, akárcsak az előzőekben, egységesen kell használni.

3c. „osztály”: az építési termékek teljesítményszintjeinek egy minimális és egy maximális érték által határolt tartománya;

30. módosítás – a 2. cikk (4a) bekezdése (új):

A 30. módosítás az „ európai műszaki értékelés ” fogalmának meghatározásával egészíti ki a javaslatot. A Bizottság támogatja az ötletet jelenlegi formájában. Mivel azonban a parlamenti módosítás utolsó része feleslegesnek tűnik, mert ugyanez a tárgya a megfelelő rendelkező cikkeknek is, néhány fogalmazásbeli változtatásra van szükség a Bizottság módosított javaslatának szövegében; ezenkívül a (13a) bekezdés (az eredeti javaslat szerkezetében) alkalmasabb helynek tűnik a fogalommeghatározás számára.

Vö. a 2. cikk (13a) bekezdésével

13a. „európai műszaki értékelés”: az építési termék fő jellemzőinek vonatkozásában vizsgált teljesítményének dokumentált értékelése, összhangban a megfelelő európai értékelési dokumentummal;

39. módosítás – a 2. cikk (4b)–(4m) bekezdéseinek sorrendje (részben új)

A 39. módosítás a Parlament azon óhaját tükrözi, hogy megváltoztassa a szóban forgó fogalommeghatározások sorrendjét. A Bizottság elfogadhatónak tartja a sorrend megváltoztatására irányuló ötletet, de tartózkodik tőle, amíg nem tisztázták és meg nem határozták, hogy mely fogalommeghatározások kerüljenek be a végleges szövegbe. Ezt az esetleges újrarendezést ki kellene terjeszteni ezenkívül az (1a)–(4a) bekezdésre (a parlamenti módosításokon belül, amint azt fent már részben javasoltuk), valamint a (16a)–(20) bekezdésre is. Ezért a Bizottság a módosított javaslatban egyelőre nem reagál a 39. módosításra.

36. módosítás – a 2. cikk (4c) bekezdése

Ezen módosítás célja, hogy a Bizottság eredeti javaslatában szereplő, az európai értékelési dokumentumokra vonatkozó (13) bekezdésben szereplő fogalommeghatározást új elemek hozzáadásával pontosítsa: az első része jelenlegi formájában elfogadható. Az európai értékelési dokumentumok tárgyára vonatkozó megszorítást megismétlő, befejező rész ellenben feleslegesnek tűnik.

13. „európai értékelési dokumentum”: a műszaki értékelést végző szervek szervezete által az európai műszaki értékelés kiadása céljából elfogadott dokumentum;

33. módosítás – a 2. cikk (4e) bekezdése

A parlamenti módosítások sorában ez a módosítás az eredeti bizottsági javaslat (7) bekezdésének felel meg, amely a „gyártó” fogalmára vonatkozik. Mivel ez a módosítás a 768/2008/EK határozat végleges szövegének megfelelő első kiigazítás, a Bizottság örömmel elfogadja ebben a formájában.

7. „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki az építési terméket gyártja, vagy aki saját nevében vagy védjegye alatt egy ilyen terméket gyártat és forgalmaz ;

32. módosítás – a 2. cikk (4i) bekezdése

A parlamenti módosítások sorában ez a módosítás az eredeti bizottsági javaslat (5) bekezdésének felel meg, amely a „piaci hozzáférhetőség biztosításának” fogalmára vonatkozik. A Bizottság eredeti javaslata az áruk belső piacáról szóló csomagban következetesen alkalmazott szóhasználatot követi. Bár a Bizottság elvileg egyetért a Parlament által javasolt pontosításokkal, többek között a fent említett okból úgy véli, hogy ezt a tárgykörrel jobb lenne csak a preambulumbekezdésekben foglalkozni (vö. a fentiekkel, a 124. módosítással és a módosított javaslat (21c) preambulumbekezdésével).

Vö. a (21c) preambulumbekezdéssel

34. módosítás – a 2. cikk (16a) bekezdése (új):

A 34. módosítás abban áll, hogy új fogalommeghatározást vezet be, mégpedig a „felhasználó” fogalmának meghatározását . A javaslat e fogalommeghatározással történő kiegészítése elfogadható, de az érintett felelősségi körökre vonatkozó jogforrások vonatkozásait is kellő mértékben figyelembe kell venni. Így a Parlament által javasolt szövegen helyenként változtatni kell a Bizottság módosított javaslatának szövegében. Ezenkívül úgy tűnik, hogy ez az új szöveg megfelelőbb helyen lenne az eredeti javaslat tagolása szerinti (11a) bekezdésben.

11a. „felhasználó”: az a természetes vagy jogi személy, aki az érintett tagállam hatályos jogszabályai szerint az építési termékek építményekbe történő biztonságos beépítéséért felelős;

35. módosítás – a 2. cikk (16b) bekezdése (új)

Ez a módosítás új fogalommeghatározást vezet be, amely a „műszaki értékelést végző szervekre” vonatkozik. A Bizottság hajlik arra, hogy elviekben elfogadja ezt a módosítást, feltéve, hogy megfogalmazását a szükséges mértékben kiigazítják: a Parlament által javasolt szöveg utolsó része, amely megismétli az európai értékelési dokumentumok tárgykörét, feleslegesnek tűnik ezen a helyen. Ezenkívül úgy tűnik, hogy ez az új szöveg megfelelőbb helyen lenne az eredeti javaslat tagolása szerinti (12b) bekezdésben.

12b. „műszaki értékelést végző szerv”: egy tagállam által kijelölt testület, amelynek feladata az európai értékelési dokumentumok kidolgozásában való részvétel és az európai műszaki értékelések kiadásához kapcsolódó feladatok ellátása;

40. módosítás – a 2. cikk (18) bekezdése

A 40. módosítás arra irányul, hogy pontosítsa az „üzemi gyártásellenőrzés” fogalmának meghatározását azáltal, hogy néhány új elemmel egészíti ki. A Bizottság elvben elismeri, hogy szükség van némi pontosításra ezen a helyen, azonban az új elemek közül nem mindegyik tűnik teljesen indokoltak: némelyik túlzó megszorításokkal jár. Ráadásul néhány fogalom használata nincs összhangban a javaslat fő irányvonalával, ami, úgy tűnik, további kiigazításokat tenne szükségessé.

18. „üzemi gyártásellenőrzés”: az üzemi gyártás folyamatos, dokumentált, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően történő belső ellenőrzése;

41. módosítás – a 2. cikk (20a) bekezdése (új):

A 41. módosítás a „készlet” fogalmára vonatkozó, új meghatározást vezet be . A javaslatnak e fogalommeghatározással történő kiegészítésére irányuló ötlet elfogadható, azonban a szöveg megfogalmazása előnyére változna, ha jobban figyelembe venné az építőipari ágazat gyakorlati elvárásait és az építési termékekről szóló irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatait. Ezenkívül úgy tűnik, hogy ez az új szöveg megfelelőbb helyen lenne a javaslat eredeti tagolása szerinti (1a) bekezdésben.

Vö. a 2. cikk (1a) bekezdésével

1a. „készlet”: legalább két külön elemből álló készlet, amelyet össze kell szerelni ahhoz, hogy az építménybe be lehessen építeni;

47. módosítás – az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja (új):

A 47. módosítás az „általános” felhasználás fogalmához kapcsolódik. A Bizottság elfogadja ezt az ötletet, de a bevett gyakorlatot követve ezt a kifejezést inkább a „rendeltetés szerinti végfelhasználás” kifejezéssel kellene helyettesíteni.

50. módosítás – a 6. cikk (1) bekezdésének első albekezdése

Az 50. módosítás a 6. cikk (1) bekezdésének újrafogalmazásában áll, amelynek célja, hogy valamelyest egyszerűbbé tegye a teljesítménynyilatkozatok elektronikus úton történő benyújtását. A 6. cikk (2) bekezdésének gyökeres megváltoztatása is a Parlament azon kívánságát tükrözi, hogy az elektronikus úton történő benyújtást részesítse előnyben. Ha ezt az új irányt a tagállamok is széles körben elfogadnák, a Bizottságnak sem lenne semmi kifogásolnivalója ez ellen.

51. módosítás - a (6) cikk (2) bekezdése

Az 51. módosítás összhangban van az 50. módosítással: a Parlament azon kívánságát tükrözi, hogy az elektronikus úton történő benyújtás előnyt élvezzen. Ha ezt az új irányt a tagállamok is széles körben elfogadnák, a Bizottságnak sem lenne semmi kifogásolnivalója ez ellen. A megfogalmazáson azonban változtatni kellene, ugyanis úgy tűnik, hogy a „gyártó” kifejezés nem a megfelelő fogalom ebben az összefüggésben.

53. módosítás - a 7. cikk (1) bekezdésének első albekezdése („A CE-jelölést … nem lehet elhelyezni”)

Az 53. módosítás első része ugyan nem módosítja a javaslat értelmét, de a Bizottság nem tartja szükségesnek.

56. módosítás – a 8. cikk (4a) bekezdése (új)

Az 56. módosítás ugyan nem jelent gondot tartalmilag, de nincs szükség rá, mert a 765/2008/EK rendelet is hasonló rendelkezéseket tartalmaz. Ha mégis bekerülne a szövegbe, a megfogalmazáson még javítani kellene.

58. módosítás – a 9. cikk (1a) bekezdése (új)

Az 58. módosítás a Parlament azon óhaját tükrözi, hogy hangsúlyozza a jövőbeni termékinformációs kapcsolattartó pontok függetlenségét (lásd „építésitermék-információs kapcsolattartó pontok” a Bizottság módosított javaslatában), és arra kötelezze a Bizottságot, hogy iránymutatást dolgozzon ki a kapcsolattartó pontok feladatköréről. A Bizottság elvileg egyetért mind a két elképzeléssel; azonban néhány megfogalmazásbeli változtatás elkerülhetetlennek tűnik, különösen, ha figyelembe vesszük az építésügyi állandó bizottság jelenlegi és tervbe vett szerepét. Minden olyan rendelkezést, amely a Bizottságot arra „hatalmazza fel”, hogy saját belátása szerint járjon el, úgy is lehet értelmezni, hogy ugyanakkor – a megfelelő rendelkezések nélkül – mások hasonló jogait korlátozza. A függetlenségre vonatkozó szempontokat pedig jobb lenne külön bekezdésbe felvenni: annak érdekében, hogy minél jobban illeszkedjenek a szövegbe és más, újonnan felmerülő szükségletek is kellő figyelmet kapjanak, a Bizottság módosított javaslata alapos átfogalmazás eredményeként több bekezdésen keresztül foglalkozik ezzel a kérdéssel.

1. A tagállamok a 764/2008/EK rendelet 9. cikkében foglalt rendelkezések szerint, amelyek tárgya a kapcsolattartó pontok kijelölése és adataik közlése, építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat hoznak létre.

2. Az említett rendelet 10. és 11. cikkének rendelkezései az építésitermék-információs kapcsolattartó pontokra is érvényesek, az építési termékek vonatkozásában.

3. Az említett rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokon kívül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok az adott tagállam területén az építési termékek egyes típusainak beépítése, összeszerelése vagy üzembe helyezése tekintetében alkalmazandó jogszabályi előírásokról is tájékoztassanak.

4. Az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok függetlenek minden olyan testülettől vagy szervezettől, amelyek részt vesznek a CE-jelölés megszerzésének eljárásában.

61. módosítás – a 16. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második része („Adott esetben a harmonizált szabványok tartalmazzák a termék általános felhasználási módját … szabályozási bizottsági eljárás keretében”)

A Bizottság elviekben elfogadja azt az elképzelést, hogy ezek a fogalmak is a szabványok részét képezzék, de a jelenlegi gyakorlattal való összhang érdekében az „általános felhasználás” kifejezést a „rendeltetés szerinti végfelhasználás” kifejezéssel kell felváltani. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a 2. cikket is ki kellene egészíteni ezen új fogalom meghatározásával, amelyet a 2. cikk (17a) bekezdése formájában javasolunk a szövegbe illeszteni. Ami a módosítás többi részét illeti, a fő jellemzők típusai közötti különbségtétellel való kapcsolat, illetve a IV. melléklet első táblázatára való hivatkozás nem tűnik célravezetőnek ezen a helyen.

2. A harmonizált szabványok tartalmazzák azokat a módszereket és kritériumokat, amelyek az építési termékek fő jellemzőinek tekintetében történő teljesítményértékelésére szolgálnak.

Ha a vonatkozó megbízás így rendelkezik, vagy egyéb műszaki indokok szükségessé teszik, a harmonizált szabvány a hatálya alá tartozó termékek rendeltetés szerinti végfelhasználására vonatkozik.

A 2. cikk (17a) bekezdése

17a. „rendeltetés szerinti végfelhasználás”: az ezen rendelet VI. mellékletében felsorolt vagy a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációban meghatározott építési termékek valamely végfelhasználása;

119. módosítás – a 18. cikk (2), (3) és (4) bekezdése

A 119. módosítás számos olyan előző módosítás kombinációja, amelyet a Parlamentben javasoltak ezzel a cikkel kapcsolatban. A módosítás általános céljai teljes mértékben elfogadhatók a Bizottság számára, de a parlamenti munka eredményeként kialakult megfogalmazásnak javára válna némi – elsősorban szerkesztői jellegű – kiigazítás. Úgy tűnik, hogy a felülvizsgált megbízásokra való hivatkozás a (2) bekezdésben jobban betöltené célját, ha a második albekezdés második feléből az első albekezdés végére kerülne.

2. Ha a Bizottság nem határozott meg teljesítményosztályokat az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában, akkor ezeket az európai szabványügyi testületek határozhatják meg a harmonizált szabványokban, felülvizsgált megbízás alapján .

Ha a Bizottság meghatározta a teljesítményosztályokat az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában, akkor az európai szabványügyi testületek a harmonizált szabványokban ezeket az osztályokat használják.

A (3) bekezdés a „ minimális teljesítményszintek ” meghatározásával foglalkozik, törli az eredeti szövegben szereplő „ vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül ” kitételt, amelyet ezért a következő, megfelelően átfogalmazott (3a) bekezdés gyanánt kellene a javaslatba felvenni. Megemlítendő, hogy a Bizottság a módosított javaslatban a korábban használt fogalmat a „ küszöbszint ” fogalmával váltotta fel, amint azt már fent kifejtettük ezen új fogalommeghatározás összefüggésében, amely a 2. cikk (3b) bekezdésében kapott helyet. Az „ általános felhasználásra ” való hivatkozást szintén módosítani kell: a „ rendeltetés szerinti végfelhasználásra ” kell átírni, amint azt fent a 16. cikk (2) bekezdése kapcsán elmagyaráztuk (vö. a 61. módosítással).

3. Ha a vonatkozó megbízás előírja, az európai szabványügyi testületeknek a harmonizált szabványokban küszöbszinteket kell megállapítaniuk a fő jellemzők és adott esetben a rendeltetés szerinti végfelhasználások tekintetében, amelyeknek az építési termékeknek meg kell felelniük a tagállamokban.

3a. A Bizottság meghatározhatja, hogy egy termék milyen feltételek mellett tekinthető úgy, hogy vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy bizonyos teljesítményszintnek vagy -osztálynak.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

Ha a Bizottság nem határozott meg ilyen feltételeket, akkor felülvizsgált megbízás alapján az európai szabványügyi testületek határozhatják meg ezeket a harmonizált szabványokban.

A Parlament által a (4) bekezdés tekintetében elfogadott változtatásokat, amelyek a tagállamok azon kötelezettségére vonatkoznak, hogy a közösségi szinten az egyes szabályozási tevékenységekre kidolgozott osztályozási rendszereket kövessék, a Bizottság el tudja fogadni jelenlegi formájukban.

4. A tagállamok csak az európai szabványügyi testületek által a harmonizált szabványokban kidolgozott osztályozási rendszerek szerint vagy a Bizottság által létrehozott osztályozási rendszerek szerint határozhat ják meg az építési termékek által fő jellemző ik vonatkozásában teljesítendő teljesítményszinteket vagy -osztályokat ( TÖRÖLVE : az építési termékek) .

67. módosítás – a 19. cikk (3) bekezdése

Ez a módosítás a Parlament azon óhaját tükrözi, hogy mind a megbízásokba, mind a harmonizált műszaki specifikációkba kerüljön be a „ tervezett általános felhasználásra ” vonatkozó információ (amely fogalom nyilvánvalóan ugyanazt takarja, mint a Parlament által előzőleg használt „ általános felhasználás ”, amelyet a 16. cikk (2) bekezdése kapcsán már említett okokból a „ rendeltetés szerinti végfelhasználás ” kifejezéssel kell felváltani (vö. a 61. módosítással)). Noha a Bizottság ezt az elgondolást teljes mértékben támogatja, előnyösebbnek tűnik ezzel a kérdéssel csak a 16. cikken belül foglalkozni, amely mind a szabványok, mind a megbízások tárgykörét és tartalmát konkrétabban taglalja, valamint a 20. cikkben (a cikk új (2a) bekezdése gyanánt), amelyben az európai értékelési dokumentumokról van szó. Ezek a rendelkezések már a módosított javaslat mindkét említett cikkébe bekerültek, ami a Bizottság szerint indokolatlanná teszi a 19. cikk ez irányú módosítását.

A 20. cikk (2a) bekezdése

2a. A műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete az európai értékelési dokumentumban küszöbszinteket határoz meg az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában a gyártó által meghatározott rendeltetés szerinti végfelhasználáson belül.

68. módosítás – a 20. cikk (1) bekezdése

A 68. módosítás a Parlament által elfogadott azon változtatások közé tartozik, melyek célja, hogy megszüntessék az európai műszaki értékelések és harmonizált szabványok párhuzamos használatát, azaz az európai műszaki értékelések kiadását azokra az esetekre korlátozzák, amikor a kérdéses építési termékek nem, vagy nem teljes mértékben képezik harmonizált szabvány tárgyát (vö. a (16) preambulumbekezdésre vonatkozó 8. módosítás kapcsán kifejtettekkel). Mint említettük, a Bizottság támogatja ezt az általános döntést; álláspontja szerint azonban elegendő lenne ezt a módosítást a 21. cikk (1) bekezdésébe beilleszteni, de nem szükséges minden összefüggésben megemlíteni. Ezért a Bizottság módosított javaslata nem tartalmaz a 20. cikk (1) bekezdésére vonatkozó változtatásokat.

Vö. a 21. cikk (1) bekezdésével .

1. A harmonizált szabvány által nem vagy nem teljes mértékben szabályozott építési termék európai műszaki értékelését (European Technical Assessment – ETA) valamely műszaki értékelést végző szerv adja ki európai értékelési dokumentum alapján, a II. mellékletben megállapított eljárás szerint, valamely gyártó vagy importőr kérésére.

120. módosítás – a 20. cikk (3a) bekezdése (új)

Ez a módosítás egy olyan új bekezdésben áll, amellyel a Parlament az európai értékelési dokumentumokról a harmonizált szabványokra való áttérést kívánja támogatni; erre a teljes mértékben támogatható elvre már a (14) preambulumbekezdést érintő 5. módosításban kitértünk. A Bizottság nézőpontja szerint összességében jobbnak tűnik csak az említett preambulumbekezdés kiemelt hivatkozásaiban foglalkozni e kérdéssel, a javaslat rendelkező részének ilyen jellegű módosításai nélkül. A módosított változat ezért ezt az irányvonalat követi.

Vö. a (14) preambulumbekezdéssel .

71. módosítás – a 24. cikk (2) bekezdésének első albekezdése

Ezzel a módosítással a Parlament a szakértői értékelések átláthatósága és a rákövetkező fellebbezési eljárások hozzáférhetősége iránti igényt kívánja hangsúlyozni. A Bizottság szerint olyan célokról van szó, amelyeket érdemes követni, de (az átláthatóságot illetően) a bizalmas adatkezeléssel kapcsolatos kérdéseket is figyelembe kell venni ebben az összefüggésben. Továbbá valamennyi fellebbezési eljárást úgy kell kialakítani, hogy azok hozzáférhetők legyenek, különben nem lehetne szó fellebbezésről. Ezeket a részben ellentmondó célokat leginkább úgy lehetne összeegyeztetni, hogy a „megfelelő” jelzőt máshová illesztjük be, hogy az ne csak a fellebbezési eljárásokat, hanem valamennyi említett összefüggést minősítse.

2. A Bizottság megfelelő eljárásokat állapít meg az értékelés elvégzésére, ideértve az értékelés következményeként hozott döntések elleni ( TÖRÖLVE : megfelelő) fellebbezési eljárásokat is.

122., 111. és 77. módosítás – a 26. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja, valamint (1a) albekezdése (új) és (2a) bekezdése (új)

Valamennyi szóban forgó módosítás a 26. cikkre vonatkozik, amely az egyszerűsített eljárások túlnyomó részével foglalkozik. Konkrétabban a Parlament ezúttal főként a vizsgálati eredmények megosztására és lépcsőzetes felhasználására (b) és c) pont), valamint az importőrök ezen eljárásokból történő kizárására helyezi a hangsúlyt.

Először is a Parlament pontosítani kívánja, hogy milyen feltételek mellett lehet a vizsgálati eredményeket megosztani (b) pont), különös tekintettel a szóban forgó vizsgálati eredményeket eredetileg megszerző gyártó beleegyezésére. A Bizottság elfogadja és teljes mértékben támogatja ezt a pontosítást, amelyet ebben a formában át is vett a módosított bizottsági javaslatba (az utolsó „ vagy ” kötőszó elhagyásával, melynek használata azt a hamis benyomást keltheti, hogy a gyártó dönthet úgy is, hogy a 26. cikkben felsorolt különféle alternatív eljárások közül csak egyet alkalmaz).

A vizsgálati eredmények lépcsőzetes felhasználására (c) pont) vonatkozó parlamenti módosítás a „ rendszerszolgáltatóra ” történő hivatkozások beszúrásával kezdődik. A Bizottság ezt a módosítást is elfogadja, mert az jobbá és pontosabbá teszi a javaslat szövegét. A következő két új mondat azonban némileg feleslegesnek tűnik, illetve a második mondat szükségtelenül szigorú előírásokat tartalmaz a gyártóra nézve. Ezért a Bizottság a módosított javaslat szövegébe nem vette át ezeket.

Végezetül a Parlament új bekezdést kíván a szövegbe illeszteni, amely az importőröknek a cikk hatálya alóli kizárásáról szól. Alapvetően elfogadható az elgondolás, de a Bizottság szerint, amint azt fent a 18. parlamenti módosítás kapcsán kifejtettük (új (33a) preambulumbekezdés, amely a Bizottság módosított javaslatában (34a) preambulumbekezdés gyanánt szerepel), jobbnak tűnik nem megismételni ugyanazokat az elveket a szóban forgó összefüggésben: a Bizottság ezért inkább azt a megoldást részesíti előnyben, hogy az említett új preambulumbekezdésben tisztázza ezt a kérdést egyszer és mindenkorra. Kiegészítésképpen megjegyzendő, hogy a 14. cikk a hatálya alá tartozó „gyártók” számára nem keletkeztet új jogokat, csak újabb kötelezettségeket ró rájuk. Ez a kérdés a 83. parlamenti módosítással is összefügg (lásd lent), amely a 27. cikket ugyanebből a célból hasonló bekezdéssel egészíti ki. Az említett okokból a módosított bizottsági javaslatba nem került be ilyen új bekezdés.

a) az általa forgalomba hozott építési termék egy vagy több fő jellemzője tekintetében vizsgálat vagy számítás nélkül, illetve további vizsgálat vagy számítás nélkül vélhetően elér egy bizonyos teljesítményszintet vagy -osztályt, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak vagy bizottsági határozatnak megfelelően . (TÖRÖLVE: ;)

b) az általa forgalomba hozott építési termék típusa megfelel egy olyan, más gyártó által előállított, másik építési termék típusá nak , amelyet a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően már megvizsgáltak. E feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben e másik termék vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.

A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vizsgálati eredményeit, ha erre engedélyt kapott az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért.

c) az általa forgalomba hozott építési termék olyan, alkatrészekből álló rendszer, amelyet a gyártó a rendszer vagy a rendszer valamely alkatrészének szolgáltatója által adott pontos utasítások alapján szerel össze, és a szolgáltató már megvizsgálta a szóban forgó rendszert vagy annak alkatrészét egy vagy több fő jellemzője tekintetében a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően. A feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben a rendelkezésére bocsátott rendszer vagy alkatrész vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.

A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vagy rendszerszolgáltató vizsgálati eredményeit, ha erre engedélyt kapott az érintett gyártótól vagy rendszerszolgáltatótól , aki továbbra is felel a vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért.

78. módosítás – a 27. cikk címe

A Parlament a 78. módosítással az „ építési termékeket gyártó ” szavakkal kívánja kiegészíteni a cikk címét. Ugyanezt javasolja a 79. módosításban is, de itt a cikk első bekezdésének vonatkozásában. Bár a Bizottság elfogadja ezt az elképzelést, azon a véleményen van, hogy nincs szükség ezen kifejezés mind a címben, mind a cikk szövegében történő megismétlésére.

79. módosítás - a 27. cikk (1) bekezdése

Ez a módosítás csupán ugyanazon kiegészítés megismétlésében áll, amelyet a Parlament a cikk címéhez javasolt (vö. a fent tárgyalt előző módosítással). Noha a Bizottság elfogadja az e mögött meghúzódó elvet, úgy tűnik, hogy a szóban forgó megoldás nem járul hozzá megfelelőképpen az eredeti javaslat pontosításához e tekintetben. Annak érdekében, hogy szélesebb körben elfogadható kompromisszumot érjünk el a mikrovállalkozások kezelésével kapcsolatban, a jelenleg folyó vita eredményeit fokozottabb mértékben figyelembe kell venni. A Bizottság módosított javaslatának szövege ezt a gondolatmenetet tükrözi.

Az építési termékeket gyártó mikrovállalkozások az V. mellékletben meghatározott 4. vagy 5. rendszer esetében a típusvizsgálat alapján történő terméktípus-meghatározás helyett egyéni műszaki dokumentációt alkalmazhatnak. Az egyéni műszaki dokumentáció igazolja, hogy az építési termék megfelel az alkalmazandó előírásoknak.

83. módosítás – a 27. cikk (2c) bekezdése (új)

A Parlament ide is új bekezdést kíván beilleszteni, amely az importőröknek a cikk hatálya alóli kizárásáról szól. Az elképzelés alapvetően elfogadható, de a Bizottság szerint, amint azt fent a 18. parlamenti módosítás kapcsán kifejtettük (új (33a) preambulumbekezdés, amely a Bizottság módosított javaslatában (34a) preambulumbekezdés gyanánt szerepel), jobbnak tűnik nem megismételni ugyanazokat az elveket a szóban forgó összefüggésben.

84. módosítás – a 28. cikk (1) bekezdése

Ezzel a módosítással a Parlament azt akarja hangsúlyozni, hogy fokozottabb mértékben el kell nyerni a piac bizalmát az egyéni műszaki dokumentációnak a szóban forgó egyszerűsített eljárásban történő felhasználását illetően. A Bizottság elvben egyetért ezzel a céllal. Az egyéni műszaki dokumentáció célja (ebben vagy más összefüggésben is) azonban nem az, hogy a „biztonságot garantálja”, hanem hogy bebizonyítsa és indokolja: léteznek az adott egyszerűsített eljárás használatára vonatkozó, előre meghatározott feltételek. A „azonos szintű bizalmi és megbízhatósági szintet garantál” szóhasználat némileg zavarosnak tűnik, ezért át kell fogalmazni, hogy jobban megfeleljen ezen új rendelkezés valós céljainak. Ezenkívül a javaslat az építményekkel szemben támasztott követelményeket következetesen „ az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek ” nevezte, nem pedig „ lényegi követelményeknek ”. A fenti okokból a Bizottság a jelenleg zajló vita eredményeinek fényében egyszerűsíteni szeretne a bekezdés szövegén. A módosított javaslat szövege ezért ezt a gondolatmenetet tükrözi.

1. Nem ipari gyártási eljárással, külön megrendelésre tervezett és előállított, egyetlen beazonosított építménybe beépített építési termék esetén a gyártó az V. mellékletben meghatározott, alkalmazandó rendszer teljesítményértékelésre szolgáló részét egyéni műszaki dokumentációval helyettesítheti, amely igazolja, hogy az említett termék megfelel az alkalmazandó előírásoknak.

86. módosítás – a 33. cikk (5) bekezdése

A 86. módosítás a „gyártó számára biztosított teljes átláthatóságra” való hivatkozással egészíti ki a szöveget. Amint már fent említettük, a Bizottság teljes mértékben támogatja ezt az elvet (vö. a (20) preambulumbekezdésre vonatkozó 11. módosítással), de természetesen csak a bizalmas adatkezelés szempontjai miatt szükséges megszorítások figyelembe vételével.

88. módosítás – az 51. cikk (2a) bekezdése (új)

Ezzel a módosítással, amely a szóban forgó cikket új bekezdéssel egészíti ki, a Parlament az állandó bizottság tagjainak függetlenségét kívánja kiemelni. A Bizottság elfogadhatónak tartja ezt az elvet, mivel az hozzájárulna az átláthatóság és a tárgyilagosság növeléséhez. A szöveget azonban kissé le kell rövidíteni, mivel ebben az összefüggésben az értékelések nem a „ megfelelőségre ” irányulnak (vö. a 19. cikkel és az V. melléklettel).

2a. A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett bizottság tagjai függetlenek legyenek az építési termékek fő jellemzőinek értékelésében és állandóságuk ellenőrzésében részt vevő felektől.

89. módosítás - az 53. cikk (3) bekezdése

A 89. módosítás a szóban forgó bekezdés két kiegészítésében áll. Először is a javaslat eredeti szövegében foglalt, az európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatásokra való hivatkozást kiterjesztették az értékelési eljárás egységes értelmezésére is. Különbséget kell tenni azonban az értékelési eljárás egységes értelmezéseinek teljes körű, formális elfogadása – amely státuszt az építési termékekről szóló irányelvben (amely meg sem említi őket) soha nem élveztek – , valamint adott esetben tartalmuknak (a tervbe vett és kifejlesztett értékelési módszereknek) az ebben az összefüggésben történő, legkiterjedtebb használata között. Ez utóbbi cél elérést a II. mellékletbe beillesztett módosítások biztosítják. Bár a Bizottság a módosítás ezen részét eredményező alapgondolatot elfogadja, amint fent kifejtettük, a cikk e célú megváltoztatása nem tűnik sem szükségesnek, sem célszerűnek.

Másodszor a szöveg új albekezdéssel egészült ki, mégpedig ugyanabból a célból, mint a fent említett 20. cikk (3a) bekezdésében, azaz az európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatásokról a harmonizált európai szabványokra való áttérést megkönnyítendő. Amint már korábban említettük, ez feltehetően nem a legmegfelelőbb hely ennek a hivatkozásnak; jobb lenne (mint ahogy már meg is történt) a preambulumbekezdésekben kitérni rá (vö. a (14) preambulumbekezdés kiigazított szövegével). Az említett okokból a Bizottság nem módosította a javaslat szóban forgó bekezdését.

Vö. a (14) preambulumbekezdéssel és a II. melléklettel

90. módosítás - az I. melléklet első bekezdése

Ezzel a módosítással a Parlament azt kívánja kiemelni, hogy az építmények teljes életciklusa alatt, azaz az építés fázisától a lebontásig, mindenki egészségét és biztonságát figyelembe kell venni. A módosítás tartalma elviekben elfogadható, de a Bizottság szerint a megfogalmazás némi kiigazításra érdemes. Ez a kérdés a 2. módosításhoz, valamint a Parlament által (8a) preambulumbekezdésként (a Bizottság módosított javaslatában a (14) preambulumbekezdésbe) beillesztett szöveghez kapcsolódik, amelyek az építési termékeket illetően ugyanezt a megközelítést alkalmazzák.

Az építményeknek mind egészükben, mind különálló részeikben meg kell felelniük a rendeltetésük szerinti használatnak, különös tekintettel az építmények teljes életciklusa során érintett személyek egészségére és biztonságára .

91. módosítás - az I. melléklet 3. része Bevezető szavak

A 91. módosítás az építményekre vonatkozó alapvető követelmények 3. részének bevezető szavait egészíti ki, ismét kiemelve, hogy a teljes életciklus megközelítését kell az építési termékek tekintetében alkalmazni. A „munkavállalók biztonságára” való utalás ebben az összefüggésben, valamint abból a célból, hogy az építési és lebontási fázist is figyelembe vegyék, jelenlegi formájában elfogadható. A 89/391/EGK irányelv azonban már foglalkozik ezzel a kérdéssel. Mindenesetre a megfogalmazáson némileg változtatni kell: például a „teljes életciklusuk alatt” betoldás a Parlament által elfogadott formájában kissé kétértelmű.

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy életciklusuk során sem a munkavállalók , sem a lakók, sem a szomszédok higiéniájára, egészségére és biztonságára ne jelentsenek veszélyt, és teljes életciklusuk alatt, építésük, használatuk és lebontásuk közben ne gyakoroljanak túlzott hatást sem a környezet minőségére, sem az éghajlatra a következők által:

92. módosítás – az I. melléklet 6. részének első része („Az építményeket … munkájukat”)

Ez a módosítás az építményekre vonatkozó alapvető követelmények 6. részére irányul. Az első részével, azaz a „világító-” kifejezésnek az eredeti javaslatba történő beillesztésével, a Bizottság egyetért. A parlamenti módosítás másik részét a Bizottság nem tudta támogatni, mert összemossa az I. melléklet tulajdonképpeni tárgyát képező építési termékeket az építési termékekkel szemben támasztott követelményekkel, amelyeket nem ebben az összefüggésben kellene meghatározni.

Az építményeket, valamint fűtő-, hűtő-, világító- és szellőzőberendezéseiket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a használatukhoz szükséges energia mennyisége a létesítmény helyszínének éghajlati adottságaihoz és az ott lakók hőigényéhez mérten alacsony maradjon.

93. módosítás - az I. melléklet 7. részének bevezető szavai

A 93. módosítás a „legalább” szövegrésznek az építményekre vonatkozó alapvető követelmények 7. részébe történő beillesztésében áll. Ezt a betoldást el lehet fogadni. Arra azonban különös figyelmet kell fordítani ebben az összefüggésben, hogy az építményekre vonatkozó alapvető követelmények nem kötelezik a tagállamokat semmire, hanem pusztán az a szerepük, hogy kijelöljék az építmények (tágabb értelemben vett) biztonsága szempontjából fontosnak tekintett „területeket”.

Az építményeket úgy kell megtervezni, kivitelezni és lebontani, hogy a természeti erőforrások fenntartható használata és legalább a következők biztosítottak legyenek:

94. módosítás - a II. melléklet címe

Ez a módosítás a II. melléklet címét érinti, az európai értékelési dokumentumok és az európai műszaki értékelések hatályát egészíti ki. Ez a kérdést a szöveg előző részeiben már tisztáztuk. Noha a Bizottság elfogadja ezt a módosítást jelenlegi formájában, ilyen körülmények között nem tekintette szükségesnek, hogy ezt a hivatkozást ide is beillessze.

99. módosítás – a III. melléklet 4. pontja

Ez a módosítás a szóban forgó termékek „általános felhasználására” való hivatkozásnak a III. mellékletbe való beillesztésével függ össze. Annak érdekében, hogy a javaslat egészének szóhasználata egységes legyen, ezt a kiegészítést a „rendeltetés szerinti végfelhasználásra” kell módosítani, mert a szöveg többi részében is ez a kifejezés szerepel.

4. A termék azonosítása (a nyomonkövethetőség céljából) és hivatkozás a rendeltetés szerinti végfelhasználásra :

102–106. módosítás - az V. melléklet 1. részének 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. pontjának bevezető szavai

Ezek a módosítások arra irányulnak, hogy a rendszereknek ugyanaz maradjon a számozása, mint amit az építési termékekről szóló irányelv is használ. A Bizottság teljes mértékben támogatja e kérdés újbóli felvetését és átgondolását: azonban kellő figyelmet kell fordítani ebben az összefüggésben a Tanácsban jelenleg zajló vita eredményeként felmerült egyéb lehetőségekre is. Ezért e körülmények között a Bizottság a módosított javaslatban egyelőre nem reagál a 102–106. módosításra.

3.3. Módosított javaslat

Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 250. cikkének (2) bekezdésére, a Bizottság a fentiek szerint módosítja javaslatát.