HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2022.2.8.  
COM(2022) 45 final  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK  
A csipekről szóló európai jogszabály   
 
1 
  
 
 
A CSIPEKRŐL SZÓLÓ EURÓP AI JOGSZABÁLY  
1. Bevezetés  
A félvezető csipek a digitális és digitalizált termékek alapvető építőelemei. Az 
okostelefonoktól és autóktól kezdve a kritikus egészségügyi, energetikai, mobilitási, 
kommunikációs és ipari automatizálási alkalmazásokon és infrastruktúrákon át a csipek 
központi szerepet játszanak a modern digitális gazdaságban. Meghatározzák a digitáli s 
rendszerek teljesítményjellemzőit, többek között a biztonságot és az energiahatékonyságot, 
amelyek elengedhetetlenek az EU digitális és zöld gazdaságra való átállásához. Kritikusak a 
jövő kulcsfontosságú digitális technológiái, többek között a mestersége s intelligencia (MI), az 
5G és a pereminformatika szempontjából is, amint azt az EU 2030 -ig tartó digitális 
évtizedéről szóló közlemény is megfogalmazza.1 Egyszerűen fogalmazva, csipek nélkül nincs 
„digitális” világ.  
A világjárvány 2020 eleji kezdete óta Európában és a világ más régióiban jelentős ellátási 
kihívások és csiphiány tapasztalható. Mivel a digitális transzformáció felgyorsul, és a 
társadalom minden szegmensébe behatol, a csiphiány minden ágazatban aláássa az ipari 
termelést és a gazdasági fejlő dést, és súlyos társadalmi következményekkel járhat. 
A félvezető -ellátási lánc zavarai ráirányították a világ figyelmét a gazdaság és a mindennapi 
életünk központi elemét képező csipekre.  
A félvezető -ágazat egyszerre tőke - és tudásintenzív, és gyors techn ológiai fejlődésnek van 
kitéve. A csipek gyártása globális, összetett és egyes fontos szegmensekben túlságosan 
koncentrált ellátási láncban történik. Jelenleg például a világon csak két, Tajvanon és Dél -
Koreában működő vállalat képes a legfejlettebb csipek  gyártására.  
A félvezető -ágazatban Európa egyes konkrét területeken erős, például az autóiparban és a 
feldolgozóiparban széles körben használt erősáramú elektronikai alkatrészek, 
rádiófrekvenciás és analóg eszközök, érzékelők és mikrovezérlők tervezése te rén. Európa 
egyben a félvezető -kutatás központja is a világon. Vezető kutatóközpontjai vannak, amelyek 
előmozdítják a legkorszerűbb félvezető -technológiák globális fejlődését. Az európai 
technológia valójában kulcsfontosságú szerepet játszik a csipek minia türizálásában2; a 
következő generációs nagy teljesítményű csipek előállításához olyan ötletekre van szükség, 
mint a FinFET és a Gate All Around3, az FDSOI technológia4 pedig kulcsfontosságú az 
energiafogyasztás csökkentéséhez.   
                                                 
1  COM(2021) 118.  
2  A miniatürizálás (Moore -törvény) a csipek tervezésének egyik fő hajtóereje: a megfigyelés, amely szerint 
18 havonta megkétszereződik a félvezető adott területén a tranzisztorok száma, és ezáltal a számítási 
teljesítmény, közel 60  éve igaznak bizonyul. A mai korszerű csipeken egy cm2 szilícium néhány tízmilliárd 
tranzisztort tartalmaz.  
3  A fejlett csipekhez használt, a nem planáris térvezérlésű tranzisztorok (FinFET -ek) utódjainak számító 
nanohuzalos térvezérlésű tranzisztorok (GAAFET -ek) elengedhetetlen tec hnológiát jelentenek a 3  nm alatti 
tranzisztorok eléréséhez.  
4  Az olyan folyamattechnológia, mint a teljes hasznosítású szilícium a szigetelőn (FDSOI), biztosítja a 
csökkentett szilíciumgeometria előnyeit az egyszerűsített gyártási folyamat, valamint a te ljesítmény és az 
energiafogyasztás közötti jó kompromisszum révén.  
 
2 
 Európa a nagy csipgyártó üzemek működtetéséhez szükséges anyagok és berendezések 
tekintetében is nagyon jó helyzetben van, és számos vállalat alapvető szerepet tölt be az 
ellátási láncban. Erős és diverzifikált ipari végfelhasználói ágazatokkal is rendelkezik, mint a 
gépjárműipar,  az ipari automatizálás, az egészségügy, az energetika, a kommunikáció, a 
mezőgazdaság stb.  
Ezen erősségek ellenére Európa globális félvezetőpiaci részesedése mindössze 10  %5, és 
nagyrészt harmadik országbeli beszállítókra támaszkodik.  Az ellátási lánc meg szakadása 
esetén az európai csipkészletek néhány héten belül kimerülhetnek6 egyes ipari ágazatokban, 
például a gépjárműiparban, ami számos európai iparágat a termelés lelassítására vagy 
leállítására kényszeríthet. Ezenkívül Európában korlátozottak a csipgy ártási kapacitások, és 
azok is főként a már kiérlelt technológiai csomópontok (22  nm-es és nagyobb) terén állnak 
fenn, míg az élvonalbeli (7  nm-es és kisebb) csipek esetében egyáltalán nincs gyártási 
kapacitás7. Emellett a tervezés, a csomagolás és az össz eszerelés terén is erős Európa 
függése8. 
A digitális átállás felgyorsulásával és a csipek iránti világszintű kereslet gyors növekedésével9 
(az évtized végére várhatóan megkétszereződik a kereslet10) a félvezetők erős geostratégiai 
érdekek és a globális tech nológiai verseny középpontjában állnak. A vezető gazdaságok 
igyekeznek gondoskodni arról, hogy el legyenek látva a legfejlettebb csipekkel, mivel egyre 
inkább ettől függ, hogy képesek -e a (gazdasági, ipari, katonai) cselekvésre és a digitális 
transzformáci ó irányítására. Már most jelentős beruházásokat hajtanak végre, és az innovációt 
és a termelési kapacitásuk megerősítését támogató intézkedéseket vezetnek be. A csipekről 
szóló amerikai jogszabályjavaslat 2026 -ig 52  milliárd  USD -t irányoz elő gyártásra és K+F-
re11. Kína felgyorsítja a technológiai szakadék megszüntetésére irányuló erőfeszítéseit, és a 
becslések szerint az elmúlt egy évtizedben befektetett összeg 2025 -re eléri a mintegy 
150 milliárd  USD -t, egy sor olyan tervvel és kezdeményezéssel összhangban , mint a „Made in 
China 2025”12. Japán a közelmúltban bejelentette, hogy 8  milliárd  USD állami finanszírozást 
biztosít a belföldi félvezetőipari beruházások számára, amelyet további finanszírozás egészít 
                                                 
5  Forrás: „ Strengthening the semiconductor supply chain in an uncert ain era ” (A félvezető -ellátási lánc 
megerősítése egy bizonytalan korban), Boston Consulting és SIA (Félvezetőipari Szövetség).  
6  Ezek a Bizottság becslései, amelyek a „just in time” gyártási gyakorlaton alapulnak, amely a készletek 
alacsony szinten tartás ával minimálisra csökkenti a hulladék mennyiségét és növeli a hatékonyságot. Ez a 
gyakorlat széles körben érvényesül az autóipari ellátási láncban – The semiconductor shortage in autos:  
Strategies for  success  (Félvezetőhiány az autóiparban: sikerstratégiák) | McKinsey . Az Egyesült Államokban 
például az ágazat csipkészlete a 2019.  évi 40  napról kevesebb mint 5  napra csökkent.  
https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information   
7  A félvezetőgyártásban a folyamattechnológia hagyományosan a tranzisztor méretével van összefüggésben, és 
nanométerben (nm) mérik; 1  nm a méter egymilliárdod része. A kisebb technológiai csomópontok nagyobb 
teljesítményt és energiahatékonyságot biztosítanak, de a gyártásuk is bonyolultabb és költségesebb. Jelenleg 
az 5 nm-ig tartó tartományban gyártanak csipeket, a 3  nm el őgyártás, a 2  nm pedig fejlesztés alatt áll.  
8  A csomagolás és az összeszerelés a csipgyártás utolsó fázisa. Ezek számos ahhoz szükséges feldolgozási 
lépést jelentenek, hogy a csip az elektronikus eszközökben használható formába kerüljön. A lapkákat 
része kre vágják, kialakítják a kötéseket, majd a csipeket tokozzák, hogy védjék a külső hatások, például a 
páratartalom, a vegyszerek stb. ellen. A fejlett csomagolásban több alkotóelemet integrálnak egyetlen 
eszközbe.  
9 A kereslet 2021 -ben 17  %-kal volt magasabb, mint 2019 -ben, amit viszont nem kísért arányos 
kínálatnövekedés, tehát a kereslet és a kínálat között jókora különbség alakult ki, 
https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information   
10  A SEMI (Semiconductor Equipment and Materials International) és a VLSI Research előrejelzése.  
11 https://www.congress.gov/bill/117th -congress/senate -bill/1260?s=1&r=52   
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R46767   
 
3 
 majd ki13. Dél -Korea a hazai vállalatainak K+F -be és g yártásba történő magánberuházásainak 
adókedvezmények révén történő támogatásával segíti félvezetőiparát, amely beruházások a 
becslések szerint 450  milliárd  USD -t tesznek ki 2030 -ig14.  
Tekintettel a növekvő geopolitikai feszültségekre, a kereslet gyors növe kedésére és az ellátási 
lánc további zavarainak lehetőségére, Európának ki kell használnia erősségeit, és hatékony 
mechanizmusokat kell bevezetnie annak érdekében, hogy megszilárdítsa vezető szerepét, és 
biztosítsa az ellátásbiztonság ot a globális ipari lá ncon belül. Ez az egyetlen módja annak, 
hogy Európa rendelkezzen az eszközökkel a válság idején szükséges befolyás eléréséhez, és 
az ellátási láncok új geopolitikai vonatkozásai ellenére is fenntartsa a globális ellátási láncok 
működését. Ez azt jelenti, h ogy a kölcsönös függőségi viszonyokat kiegyensúlyozottabbá kell 
tenni, és elő kell mozdítani az egyedi hibaponttól mentes, reziliens ellátási láncokat.  
Euró pa rendelkezik a jövő félvezető piacain az ipari vezető szerep betöltéséhez szükséges 
eszközökkel. Célja, hogy 2030 -ra az élvonalbeli és fenntartható félvezetők világtermelésének 
legalább 20  %-át elérje, a világtermelés értékét tekintve15. A cél nem csupán a túlzott 
függőségek csökkentése, hanem az egyre inkább digitalizált piacok és a technológiai 
válto zások által kínált lehetőségek kiaknázása is. Ez javítani fogja az európai félvezető -
ökoszisztéma és általában az európai ipar – köztük a kkv -k – versenyképességét, mivel az ipar 
az egész EU -ban biztonságosabban fér majd hozzá a jól teljesítő és energiahat ékony 
csipekhez, és innovatív termékeket fog előállítani Európa polgárai és a világ piacai számára.  
Ennek eléréséhez Európának jelentősen növelnie kell termelési kapacitását, és képességeket 
kell kialakítania az élvonalbeli technológiák terén. Gyors és el egendő beruházás nélkül 
Európa piaci részesedése kevesebb mint 5  %-ra csökken, tekintettel a piac 
megkétszereződésére és a világ más részein tett erőfeszítések mértékére. Ez késleltetheti a 
következő generációs csipek európai ipar általi elfogadását is, ve szélyeztetve annak szélesebb 
körű versenyképességét és technológiai autonómiáját.  
Noha a félvezetőipar minden más iparágnál többet fektet be K+F -be és termelő 
berendezésekbe, a beruházásokkal kapcsolatos kockázatok és azok nagyon hosszú távú 
megtérülése, valamint a félvezető -technológia stratégiai jelentősége miatt az ágazat mindig is 
állami támogatásban részesült16. Az EU elsősorban kutatási keretprogramjai révén támogatja 
az ágazatot, és korábban az iparággal együtt ambiciózus célokat tűzött ki a piaci ré szesedés 
tekintetében17. A beruházások többsége azonban a K+F -re összpontosított, és nem volt 
elegendő az ágazat előtt álló kihívás kezeléséhez. Átfogóbb intézkedéscsomagra és 
finanszírozási rendszerekre, valamint a kínálati és keresleti oldal szereplőinek sokkal 
szorosabb együttműködésére van szükség.   
A csiphiány európai gazdaságra gyakorolt hatása rávilágított arra, hogy sürgősen további 
lépéseket kell tenni. Az erőfeszítéseket most kell elkezdeni: mozgósítani kell az összes érintett 
állami és magánszerep lőt, ki kell aknázni az erősségeket, diverzifikálni kell a képességeket, 
kezelni kell a strukturális hiányosságokat, új piacokat kell felkarolni és nemzetközi 
partnerségeket kell kiépíteni.  
                                                 
13 https://www.reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/  
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push   
15  Lásd az 1.  lábjegyzetet.  
16  A PCAST 2017.  évi jelentése  a félvezetőkről.  
17  Electronics industry submits plan to make Europe a global leader in micro and nano -electronics  (Az 
elektronikai ipar Európa globális mikro - és nanoelektronikai vezető szerepének elérésére vonatkozó tervet 
nyújt be).  
 
4 
 2021.  szeptember  15-én Ursula von der Leyen, a Bizottság elnöke az  Unió helyzetéről szóló 
beszédében18 bejelentette a csipekről szóló európai jogszabályt, rámutatva arra, hogy össze 
kell kapcsolni Európa világszínvonalú kutatási kapacitásait, és össze kell hangolni az uniós és 
nemzeti beruházásokat az értéklánc mentén.  
A csipekről szóló európai jogszabály szerint a virágzó félvezető -ökoszisztéma és a reziliens 
ellátási lánc kialakítása érdekében Európa erősségeire kell építeni és orvosolni kell a fennálló 
hiányosságokat, és olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek felkészí tenek az ellátási lánc 
jövőbeli zavaraira, előre jelzik azokat és reagálnak rájuk.  
A csipekről szóló jogszabály egyedülálló lehetőséget kínál Európa számára, hogy a 
tagállamok együttesen, Európa egészének javát szolgálva lépjenek fel. Rövid távon lehetővé 
teszi a jövőbeli csipválságok megértését és előrejelzését, azok kezelését a tagállamokkal 
szoros együttműködésben, és felvértezi az Uniót azokkal az eszközökkel, amelyekkel néhány 
hasonlóan gondolkodó ország rendelkezik19. Rövid és középtávon erősíteni fogj a az uniós 
gyártási tevékenységeket, és támogatni fogja a kapacitásbővítést és az innovációt a teljes 
értéklánc mentén, kezelve ezzel az ellátás biztonság  és a reziliensebb ökoszisztéma iránti 
igényt. Közép - és hosszú távon pedig megerősíti Európa technológ iai vezető szerepét, 
miközben előkészíti azokat a szükséges technológiai képességeket, amelyek támogatják a 
tudástranszfert a laboratórium és a gyártólétesítmény között, és Európát technológiai vezetői 
pozícióba emelik az innovatív értékesítési piacokon.   
Ez a közlemény ismerteti az összefüggéseket, és Európa félvezető -ökoszisztémájának 
megerősítését célzó intézkedéscsomagot javasol a digitális évtizedre vonatkozóan. E célból a 
közleményt a következő dokumentumok kísérik:  
– Egy európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat a reziliens európai 
ökoszisztéma kiépítése és Európa technológiai vezető szerepének megerősítése, a 
csipgyártásba történő beruházások megfelelő keretének biztosítása, valamint a 
félvezetőpiaci válságok kezelése terén a tagállam ok és a Bizottság közötti hatékony 
koordináció biztosítása érdekében.  
– A tagállamoknak címzett bizottsági ajánlás, amely előrevetíti a rendeletjavaslatban 
előirányzott kulcsfontosságú intézkedéseket a javaslat elfogadásáig, és a jelenlegi hiány 
leküzdése ér dekében azonnal elindítható irányítási keretre tesz javaslatot.  
– Tanácsi rendeletjavaslat a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő 
létrehozásáról szóló (EU)  2021/2085  tanácsi rendelet módosításáról.  
2.  Európa kilátásai és piaci lehetősége i 
2.1. Globális félvezetőhiány  
A jelenlegi félvezetőhiány több tényező együtteséből adódik: a digitális technológiák iránti 
erős és gyorsuló kereslet, a félvezetőipar ellátási láncainak strukturális jellemzői – például a 
félvezetők felhasználóinak „just -in-time” gyártási modelljeivel ütköző hosszú gyártási 
ciklusok, vagy a Covid19 -válság által tovább súlyosbított rugalmatlan és koncentrált kínálat –, 
valamint a geopolitikai feszültségek. A gazdaság és a társadalom széles körű digitalizációja 
miatt a csipek  iránti kereslet már a világjárvány előtt is jelentősen nőtt (pl. az 5G telefonokban 
és antennákban, az új videojátékokban, a dolgok internetéhez használt érzékelőkben és 
                                                 
18  Az Unió helyzete 2021 – Az Európa Bizottság streaming -szolgáltatása (europa.eu) .  
19  Például a védelmi termelési törvény (Defence Production Act) az Egyesült Államokban.  
 
5 
 eszközökben stb.). A világjárvány súlyosbította a helyzetet, és számos párhuzamos fej lemény 
révén rávilágított arra, hogy a csipek létfontosságú szerepet töltenek be a modern 
gazdaságokban és társadalmakban.  
A kijárási korlátozások miatt terjedő távmunka, otthonoktatás és digitális szórakoztatás 
következtében megugrott a kereslet az infor matikai berendezések – többek között a  személyi 
számítógépek, laptopok és perifériák, vezeték nélküli hálózatok, játékkonzolok, 
adatközpontok, szerverek és hálózati berendezések –, valamint az ezekhez szükséges csipek 
iránt.  
Számos  csipgyár ideiglenesen bezárt a világjárvány, valamint az elmúlt két évben 
bekövetkezett természeti katasztrófák miatt, ami megterhelte a globális félvezető -
értékláncokat. A  Kelet -Ázsiából Európába irányuló félvezető -szállítmányok tovább lassultak 
az ellát ási lánc általános problémái miatt, amelyeket a kormányok által a világjárvány elleni 
küzdelem érdekében világszerte bevezetett szállítási korlátozások okoztak.  
Az iparban nehezebbé vált a tervezés és a kereslet előrejelzése. A hiány oroszlánrészét többek  
között az autógyártók viselték. 2020 elején az autógyártók a kereslet csökkenésével 
visszafogták csipmegrendeléseiket. A csipgyártó üzemek a szabad kapacitást az informatikai 
berendezések gyártására csoportosították át. A mikor 2020 végén fellendült a járm űvek iránti 
kereslet,  a csipgyártók teljes kapacitással működtek, így az autógyártóknak akár egy évig 
vagy annál hosszabb ideig is várakozniuk kellett20. Ennek eredményeként Európában és 
világszerte több autógyárat is bezártak, a munkásokat elbocsátották21. Az európai autógyártók 
az uniós csipgyártási kapacitás növelésére és a külföldi importtól való függés csökkentésére 
szólítottak fel22. Globális szinten az állandó megrendelésekhez képest a csiphiány miatt 
11,3 millió autót nem lehetett legyártani 2021 -ben23; egyes tagállamokban a termelés 34  %-
kal csökkent 2019 -hez képest, és 1975 -ös szintre esett vissza24. Az ipari berendezések 
ágazatát hasonlóan súlyosan érintette a válság25. 
Az ellátási zavarokat  az Egyesült Államok és Kína közötti kereskedelmi feszültségek is 
tovább erősítették, és egyes vélemények szerint az Egyesült Államok által bevezetett további 
exporttilalmaktól való félelem néhány kínai vállalatot a csipek felhalmozására késztette.  
Ami a legfontosabb, hogy a kereslet megugrását nem kísérte a kínálat, amely nem tudott kellő 
gyorsasággal növekedni. Minden egyes csiptípushoz gyártósorokat kell létrehozni, és ez a 
folyamat több hónapot és több milliárd eurót vesz igénybe. Ráadásul kevés a gyártósor, és 
ezek koncentráltak; mindig a teljes kapacitáshoz közel  kell dolgozniuk, hogy fedezni tudják a 
nagyon magas beruházási költségeket, ami kevés rugalmasságot hagy a keresleti hullámokhoz 
való igazodáshoz.  
Összességében több gazdasági ágazat is érintett. Az esetleges késedelem az egészségügyi 
eszközökhöz, példáu l az intenzív ellátásban használt megfigyelő berendezésekhez, a 
                                                 
20 „Understanding the global chip shortages ” (A globális csiphiány megértése), J.P. Kleinhans és J. Hess, 
Stiftung Neue Verantwortung, 2021 . 
21  A félvezetők hiánya a becslések szerint 210  milliárd  USD bev ételkiesést okozott a gépjárműiparnak 2021 -
ben – Alixpartners , 2021.  
22  https://www.acea.auto/message -dg/chip -shortage -auto-industry -calls-for-more -eu-made -semiconductors/   
23  Az AutoForecast Solutions  becslései.  
24  Forrás: Verband der Automobilindustrie . 
25  A hiányok hatása a 2021.  január és október közötti időszakban az uniós ipari termelés 5,1  százalékpontos 
visszaeséséhez vezetett. A visszaesés egyharmada a gépjárművek (0,9  %) és a gépek és berendezése k (0,8  %) 
ágazatából származott. https://voxeu.org/article/impact -shortages -manufacturing -eu  
 
6 
 
szívritmus -szabályozókhoz, a vércukormérőkhöz vagy a defibrillátorokhoz szükséges 
speciális csipek szállításában életveszélyes következményekkel járhat26. A hitelkártyák nem 
állíthatók elő megf elelő számban, a fogyasztói elektronikai eszközök elfogytak. Az olyan 
stratégiai ágazatok is veszélyben vannak, mint a védelem, a biztonság és az űrkutatás. 
Megbízhatatlan hamisított csipek kezdtek beszivárogni a piacokra, ami veszélyezteti az 
elektronikai  eszközök biztonságát és megbízhatóságát27. 
Nem valószínű, hogy a jelenlegi hiány 2023 vagy akár 2024 előtt megszűnik. Mivel a kereslet 
tovább fog gyorsulni, és a termelési kapacitások megszilárdulásához időre van szükség, a 
csiphiány fennmarad, és fokozódik az inflációs nyomás.  
2.2. A félvezetőpiacok és -technológia alakulása  
A csipek globális piacának értéke 2021 -ben mintegy 550  milliárd  USD volt28. A globális 
kereslet nagy része ma a számítástechnikai végfelhasználási alkalmazásokból, ideértve a 
személyi számítógépeket és az adatközpont -infrastruktúrát (32  %), a távközlésből, ideértve a 
mobiltelefonokat és a hálózati infrastruktúrát (31  %), valamint a fogyasztói elektronikából 
(12 %) származik. Magas a növekedési ütem azokban a szegmensekben, ahol korábban az 
analóg és mechani kus technológia volt elterjedt, például a gépjárműiparban és az ipari 
gyártásban (mindkét esetben 12  %), amelyekben Európa erős29 (1. ábra).  
                                                 
26  A fejlett gyógyászati technológiai eszközöket gyártó cégek szövetsége, az Advanced Medical Technology 
Association nemrégiben végzett felmérése  szerint a gyógyászati technológiai vállalatok kétharmad a használ 
félvezetőket termékeik legalább felében.  Valamennyi válaszadó tapasztalt némi zavart a csipellátási 
láncában. A késések mértéke igen különböző, 2  héttől akár több mint 52  hétig is terjedhet;   
Pacemaker, Ultrasound Companies Seek Priority Amid Chi p Shortage (A szívritmus -szabályozót, 
ultrahangos készülékeket gyártó vállalatok elsőbbséget szeretnének a csiphiány alatt), The Wall Street 
Journal, 2021.  
27 Ezzel összefüggésben a kormányok és hatóságok félvezetőkkel kapcsolatban 2021  novemberében tartott  
plenáris ülésén megvitatták a hamisított félvezetők kérdését.  
28  Az IC Insights  szerint az értékesítés 2021 -ben 26  %-kal volt magasabb,  mint 2020 -ban, 2022 -re pedig 11  %-
os növekedés várható.  
29  A Félvezetőipari Szövetség (SIA) 2021.  évi ténykönyve (2020.  évi adatok).  
 
7 
 1. ábra:  Félvezetőpiaci szegmensek eszköztípus szerinti és végfelhasználói ágazat szerinti kereslet 
alapján30 
Az adatmennyiségek folyamatos növekedésének, valamint az egyre növekvő számítási 
teljesítmény, a mesterséges intelligencia és a konnektivitás egyre több mindenbe való 
integrálásának következményeként a csipek globális piaca 2030 -ra várhat óan meghaladja az 
1 billió  USD -t. 
A csipek iránti növekvő kereslet oka az új piaci lehetőségekben is keresendő, többek között a 
következő területeken:  
 Mesterséges intelligencia: az MI számos ágazatra nagyobb hatást fog gyakorolni. 
A szükséges teljesítmény eléréséhez külön számítási és érzékelőarchitektúrákra van 
szükség, és az MI -csipek szegmense messze a leggyorsabban növekvő mikroelektronikai 
terület, amelynek éves növekedési üteme az elkövetkező években várhatóan 40  % fölött 
lesz31. 
 Pereminformatika : az a datfeldolgozás fokozatosan eltolódik a felhőalapú 
adatközpontokból a hálózat perifériájára, ahol az adatok keletkeznek. Az 5G konnektivitás 
tovább fogja lendíteni a dolgok internetének piacbővülését, és az elemzők arra 
számítanak, hogy 2025 -re az adatok ak ár 80  %-át a peremen dolgozzák fel, aminek 
következtében az ipari dolgok internete és a vállalkozások által előállított adatok32 – 
ágazatok, amelyekben az EU alapvető kompetenciákkal rendelkezik – körüli 
pereminformatikai piacok 35  %-os éves növekedési rátá t érnek el.  
 A digitális transzformáció általában, valamint a vertikális ágazatok alakulása:  a minden 
iparág esetében a stratégia központi elemének számító csatlakoztatott eszközök száma 
2025 -re várhatóan tízszeresére nő. Ez különösen igaz az olyan ágazato kra, mint a gyártás 
és az automatizálás, a mezőgazdaság, a távközlési hálózatok, az energetikai infrastruktúra 
és az egészségügyi szolgáltatások. Például az egészségügyi ágazatban a félvezetők 
növekedése 2020 és 2025 között várhatóan évi 10  %-os lesz33. A villamosítás és az 
önvezető járművek által vezérelt kereslet a gépjárműiparban is fokozódik: 2026 -ra a 
járművek elektronikai piacának éves növekedési üteme várhatóan közel 15  % lesz, és a 
piac 78  milliárd  USD -re nő34. 
Az idevonatkozó tendenciák közé tartozna k az egyes ipari ágazatok igényeire szabott egyedi 
kialakítások is. A hagyományos és a feltörekvő piaci szegmensekben előforduló különféle 
felhasználási esetek kielégítéséhez és a nagyobb teljesítmény eléréséhez területspecifikus 
architektúrákra van szüksé g, ami növeli az egyedi csipek iránti keresletet. A félvezetők 
megnövekedett értéke miatt a felhasználó vállalkozások – például az online platformok vagy a 
gépjárműipari vállalatok – közös tervezésbe vagy akár saját csipek gyártásába kezdenek.  
Az ágazatot  a gyors  technológiai  fejlődés  is ösztönzi,  amely  új távlatokat  nyit a 
miniatürizálásban,  miközben  növeli  a számítási  teljesítményt,  csökkenti  a költségeket  és 
                                                 
30  Forrás: SIA/WSTS , IC Insights.  
31  A Technavio , az Allied Market Research  és a Market Research Future  előrejelzése.  
32  IOT Analytics .  
33  „Semiconductor in Healthcare Market:  Industry Insights, Major Key Players and Current Trends Analysis” 
(Félvezetők az egészségügyi piacon: az iparági adatok, a főbb kulcsszereplők és a jelenlegi trendek 
elemzése), MarketWatch, 2021.  
34  A Yole Developpem ent előrejelzése . 
 
8 
 korlátozza  az energiafogyasztást.  Ennek  jellemző  példái  a következők:  új 
tranzisztortechnológiák,  mint a Gate  All Around  és a fejlett  FDSOI ; új rendszer -integrációs  
architektúrák,  amelyek  lehetővé  teszik  különböző  csipek  összekapcsolását;  kialakulóban  lévő,  
úttörő  technológiák,  például  a kvantum -35 és neuromorf36 technológiák,  valamint  a fejlett  
process zormagokon  alapuló  új számítástechnikai  architektúrák,  beleértve  a nyílt 
forráskódúakat  is. Ezen  túlmenően  az olyan  új lapkaanyagok  használata,  mint a karborundum  
és a gallium -nitrid  nagyobb  teljesítményt  nyújt  majd  a kommunikációs  és erősáramú  
elektronika i alkalmazásokban  az elektromos  közlekedés  és a megújuló  energia  területén.   
Végezetül az elektronikai termékek – a tartósságot szem előtt tartó tervezésnek és a 
korszerűsítési szolgáltatásoknak köszönhető – hosszabb idejű használata csökkenteni fogja a 
készülékcserék számát és az új termékek iránti igényt. A mikrocsipekhez szükséges anyagok 
visszanyerhetők az elektronikus hulladékból; például műszakilag lehetséges az összetett 
félvezető anyagok újrafeldolgozása, bár jelenleg csak nagyon kis mennyiségben.  
2.3. Európa helyzete  
Az európai ipar számos erősséggel és gyengeséggel rendelkezik a félvezető -értékláncban. 
Európa helyzetéről a 2.  ábra ad áttekintést.  
A félvezető -ágazatot intenzív K+F tevékenység jellemzi: a vállalatok bevételeik több mint 
15 %-át következő generációs technológiák kutatásába fektetik be . Az EU világelső kutatási 
és technológiai szervezeteknek  ad otthont, és Unió -szerte számos kiváló egyetem és 
kutatóintézet működik. Az európai kutatási és technológiai szervezetek fedezik fel a világ  
néhány legfejlettebb csipjének gyártása mögött meghúzódó technikákat. A mai csipek 
számítási teljesítménye a FinFET folyamattechnológia szüntelen miniatürizálásának 
köszönhető, amelyet viszont az Európában kifejlesztett extrém ultraibolya (EUV) litográfia  
segített elő. Az Európában kifejlesztett és ipari alkalmazásra bevezetett FDSOI kiegészítő 
folyamattechnológia, amely jelentős teljesítményelőnyöket kínál az akkumulátorral működő 
eszközök energiahatékonysága terén. A FinFET és FDSOI folyamattechnológiáko n alapuló 
csipek minden ma gyártott mobiltelefonban jelen vannak.  
 
                                                 
35  A kvantumtechnológiák a példa nélküli számítástechnikai, kommunikációs és érzékelési képességek ígéretét 
hordozzák önálló megoldásként vagy a klasszikus megoldásokba integrálva. Az első, kvantumtechnológiákon 
alapuló komponensek már je len vannak a piacon.  
36  A neuromorf architektúrák az emberi agy neurális szerkezetét és működését szimulálják, és lehetővé teszik, 
hogy a csipek folyamatosan tanuljanak, jelentősen javítva az energiahatékonyságot.   
 
9 
 2. ábra : A félvezető -ellátási lánc: az érintett szegmensek teljes uniós piaci részesedése  
A félvezetőgyártásban szakosodott szállítók által biztosított számos egyedi anyagra, vegyi 
anyagra  és kifinomult berendezésre van szükség a gyártási folyamat minden egyes 
szakaszához. Európa az eszközök és nyersanyagok, például szubsztrátumok és gázok 
világviszonylatban vezető beszállítóinak ad otthont37. Az ellátási lánc ezen részén a 
gyártóberendezése k terén egyes európai szereplők nagyon erősek saját piaci szegmenseikben, 
olyannyira, hogy az EU -ban gyártott berendezések, például az EUV litográfiai gépek nélkül a 
világon nem állíthatók elő fejlett csipek.  
Európa meghatározott félvezetőkomponensek terve zésére szakosodott vezető csipgyártókkal 
is rendelkezik. Az uniós félvezető -beszállítók világszinten vezető szerepet töltenek be két 
nagy növekedési potenciállal rendelkező piac, a gépjárműipar számára készített és az ipari 
berendezésekbe szánt csipek teré n38.  
Európa olyan ipari ágazatoknak is otthont ad, amelyek erős felhasználói bázist képviselnek, és 
amelyek a jövőbeli kereslet mozgatórugói lesznek, ideértve többek között a fejlettebb 
csomópontok iránti keresletet. A félvezetőgyártó vállalatok egyre inká bb közösen tervezik a 
csipeket a végfelhasználó vállalatokkal a rendszer teljesítményének javítása érdekében; ez 
olyan tendencia, ahol Európának még van hova fejlődnie.  
Ezen erősségek ellenére az EU részesedése a félvezető csipek globális bevételéből jele nleg 
mintegy 10  %, míg az 1990 -es években meghaladta a 20  %-ot39. Az európai gyártás részben a 
nagy számítástechnikai vállalatok hiánya és azon mobiltelefon -gyártók hanyatlása miatt 
csökkent, amelyek indokolhatnák a nagyon jelentős beruházásokat. A magas gy ártási 
költségek azt is eredményezték, hogy a gyártás Ázsiába került, ahol alacsonyabbak a 
                                                 
37  Ezen erősségek ellenére Európa bizonyos anyagok, például a fotorezisztens anyagok vagy a szilíciumfém 
tekintetében harmadik országoktól függ. A nyersanyagok tekintetében a reziliencia kiépítésének elősegítése 
érdekében az Európai Bizottság létrehozta az Európai Nyersanyagszövetséget  (ERMA).   
38  Az uniós vállalatok erősek a gépjárműipari csipek tervezésében, de a gyártás egy része más régiókban is 
zajlik.  
39   Forrás: Decision/Carsa . 

 
10 
 költségek és nagyobb az állami támogatás.  Az elmúlt néhány évben az európai félvezetőipar 
ismét beruház a gyártásba, de nem elegendő mértékben ahhoz, hogy fenntartsa  a jövőben 
várható növekedést.  
Manapság a legtöbb vállalat gyártóüzemek nélküli (ún. „fabless”) (vagy korlátozott számú 
ilyen üzemmel működő – ún. „fab -lite”) modell alapján működteti üzleti tevékenységét, 
vagyis a gyártás egészét (vagy egy részét) kiszervezik csipgyártó üzemekbe (ún. „ foundry” -
kba). Az európai csipgyártók az olyan piacokon történő termelésre összpontosítottak, ahol 
erősek, mint például az analóg berendezések, és amelyek még nem igénylik a 
számítástechnika és a távközlés által igényelt legkorszerűbb csomópontokat. Még ha  csak 
Európában gyártanak is 7  nm alatti gyártásra szolgáló berendezéseket, Európában nincsenek 
22 nm alatti technológiai csomópontokat gyártó üzemek, miközben a jövő piacai egyre inkább 
az 5  nm alatti technológiai csomópontok felé fognak elmozdulni. Ami a  csipek 
összeszerelését, ellenőrzését és csomagolását illeti, azokat hagyományosan Kelet -Ázsiába 
szervezik ki.  
Mivel egy csip több milliárd tranzisztort tartalmaz, egy új csip tervezése több száz mérnök 
több éves munkáját igényelheti, külső szellemi tulaj don és az elektronikai tervezést 
automatizáló (EDA) szoftverek felhasználásával. A főbb szállítók Európán kívül találhatók. 
Ugyanakkor Unió -szerte jelentős a tehetséges mérnökök köre, és mostanában egyre több 
európai kisvállalkozás aktív a fejlett processz orok és gyorsítók tervezésében, különösen az 
MI-csipek terén.  
3. A digitális évtizedre vonatkozó csipstratégia  
3.1. Európa jövőképe és annak megvalósításához szükséges stratégiai eszközei  
Tekintettel a csipek digitális gazdaságban betöltött központi szerep ére, geopolitikai 
dimenziójára és a termelési kapacitás jelenlegi erőteljes koncentrációjára, az Uniónak 
sürgősen meg kell erősítenie félvezető -ökoszisztémáját, növelve rezilienciáját és 
ellátásbiztonságát, valamint csökkentve külső függőségeit.  
2020  decemberében 22 tagállam aláírta  a processzorokra és félvezető -technológiákra 
vonatkozó európai kezdeményezésről szóló nyilatkozatot40. Nyugtázták, hogy Európa 
részesedése a globális félvezetőpiacon jóval elmarad a gazdasági helyzetétől. Megállapodtak 
abban, ho gy „a kulcsfontosságú technológiai, biztonsági és társadalmi kihívások kezelése 
érdekében különös erőfeszítést tesznek a processzor - és félvezető -ökoszisztéma 
megerősítésére, valamint az ipari jelenlét kiterjesztésére az ellátási lánc egészében”. Erre 
építve a Bizottság 2021  márciusában közzétett digitális iránytűje41 azt a célt tűzte ki, hogy 
2030 -ra „az élvonalbeli és fenntartható félvezetők gyártása az Unióban […] a világ 
termelésének legalább 20  %-át teszi ki”.  „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezé sű, 
2030 -ig szóló szakpolitikai program létrehozásáról szóló javaslat42 megerősítette ezt a 
törekvést.  
Európa igen erős, diverzifikált és számos tagállamra kiterjedő eszközökkel rendelkezik, és ezt 
az ambiciózus jövőképet a köz - és a magánszféra részéről eg yaránt szükséges erőfeszítésekkel 
és kritikus beruházástömeggel képes teljesíteni.   
                                                 
40  Együttes nyilatkozat a processzorokról és a félve zető-technológiákról |  Európa digitális jövőjének 
megtervezése (europa.eu) .  
41  COM(2021) 118.  
42  COM(2021) 574.  
 
11 
 Az ágazat által a gazdaságra és számos közérdekű területre gyakorolt jelentős pozitív 
továbbgyűrűző hatásokat figyelembe véve Európának példátlan mértékű beruházásokat kell  és 
lehet mozgósítania. A jelentős közberuházás elengedhetetlen lesz a magas szintű 
magánberuházások eléréséhez, amelyek az európai vállalatok esetében már most is évi 
6 milliárd  EUR -t tesznek ki. A félvezetőkbe történő fokozott beruházás valamennyi ipari 
ágazatot és a társadalom egészét szolgálni fogja, és valamennyi tagállam számára előnyökkel 
jár. 
A még szorosabb együttműködés szintén sikertényező lesz. Európának mozgósítania kell és 
lehet tehetségeit és eszközeit. A Kulcsfontosságú Digitális Technológiá k (KDT) Közös 
Vállalkozás43 keretében már folyamatban van a számos érintett köz - és magánszférabeli 
érdekelt fél közötti szoros együttműködés. Ezt meg kell erősíteni és tovább kell bővíteni 
annak érdekében, hogy a tagállamok kollektív érdekeit szolgáló euró pai projekteken keresztül 
bevonják az értéklánc valamennyi szereplőjét, a kutatói közösség vezetőit.  
Emellett ki kell aknázni azt az értéket, amelyet Európa – például a tanúsítási követelmények 
közbeszerzésben való alkalmazásával –, a biztonságnak tulajdo nít, ideértve a kritikus 
infrastruktúrák biztonságát, az adatvédelmet és az energiahatékonyságot; ez segíthet a kereslet 
ösztönzésében is.  
Miközben Európa vezető szerepet tölt be a kutatásban a szerte a kontinensen megtalálható 
fontos szervezetek révén, m eg kell és meg is tudja szüntetni a laboratóriumok és a 
gyártóüzemek közötti szakadékot azáltal, hogy kihasználja erősségeit a következő területeken: 
i. berendezések és anyagok; ii. rendszermegoldások és rendszer -integráció; iii. erős jelenlét az 
olyan gyo rsan növekvő piaci szegmensekben, mint a gépjárműipar, a gyógyászati technológia, 
a kommunikáció, az energetika és a gépek; valamint iv. a kutatás és a tudományos kiválóság, 
ahol tovább kell erősíteni a technológiai kapacitásokat. A siker nagyban azon múli k, hogy a 
felek – az iparági szereplők az értéklánc mentén, a közszféra és a kutatóhelyek – képesek -e 
közös erőfeszítéseiket tenni, és elmélyíteni az együttműködést.  
Végezetül Európa erőfeszítéseinek az előtte álló lehetőségekre kell összpontosítaniuk. Elő ször 
meg kell vizsgálni, hogy mire van szüksége a növekedési piacnak és a körforgásos 
gazdaságnak, például kis energiaigényű komponensekre, a processzorok új generációjára, 
amelyek nagyobb teljesítményűek és kifejezetten az adatelemzéshez, a mesterséges 
intelligenciához és a pereminformatikához készültek, a terabites kommunikációhoz használt 
rádiófrekvenciás és 5G/6G alkatrészekre, valamint az integráltabb erősáramú elektronikára, 
beleértve az újrafeldolgozhatóságot és a tágabb fenntarthatósági szempontokat  is. Másodszor 
arra kell összpontosítani, hogy a technológia milyen megoldásokat kínál ezen igények 
kielégítésére: legfeljebb 2  nm a FinFET és a Gate -all-around technológiákban, és legfeljebb 
10 nm az FDSOI, a kvantum, a neuromorf technológiákban, de az EU V litográfiában is a 
gyártáshoz. Európának fejlesztenie kell képességeit ezeken a területeken, vezető szerepet kell 
betöltenie a technológiai fejlődésben és az új technológia ipari felhasználásában, mozgósítania 
kell a beruházásokat, és elő kell segítenie az új technológiák alkalmazását az európai ipar, 
különösen a kkv -k által annak biztosítása érdekében, hogy versenyképes maradjon a 
                                                 
43  A Kulcsfontoss ágú Digitális Technológiák Közös Vállalkozás ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) 
2021  novemberében jött létre. Ez egy háromoldalú együttműködés a Bizottság, a részt vevő államok 
(tagállamok és társult országok) és az  ipar között. 2027 -ig legfeljebb 3,6  milliárd  EUR összegű 
közberuházást mozgósít (az EU és a részt vevő államok részéről). Emellett a magánszféra érdekelt felei a 
tervek szerint azonos összegű beruházást fognak végezni.  
 
12 
 technológiai versenyben, beleértve a hagyományosan az érett csipekre összpontosító 
iparágakért folyó versenyt is.  
3.2. Strat égiai célkitűzések  
E jövőkép megvalósítása érdekében a csipekre vonatkozó európai stratégia a következő öt 
stratégiai célkitűzés köré szerveződik : 
Először is Európának meg kell erősítenie kutatási és technológiai vezető szerepét . Ez 
elengedhetetlen ahhoz, hogy megőrizzük Európa jelenlegi eszközeit számos áttörést jelentő 
technológia terén, beleértve az Unió összes ágazatát kiszolgáló, következő generációs 
termelőüzemek kiépítéséhez szükséges berendezésgyártást és fejlett anyagokat.  
Másodszor, Európának ki kell építenie és meg kell erősítenie saját innovációs kapacitását 
a fejlett, energiahatékony és biztonságos csipek tervezése, gyártása és csomagolása terén, 
és azokat gyártott termékekké kell alakítania.  Ez hosszabb távon garantálja a csipekkel 
való ellátást, kiszolgálja az ipar és a közszféra igényeit, és ösztönzi az innovációt a tágabb 
értelemben vett gazdaságban. Ehhez elengedhetetlen a kísérleti gyártósorokba, valamint a 
fejlett tervezési, tesztelési és kísérleti létesítményekbe és eszközökbe való beruházás. 
A kísérleti gyártósorok nyílt és megkülönböztetésmentes feltételek mellett hozzáférhetők 
lesznek az ellátási lánc szereplői számára; egyedülálló világszínvonalú létesítményekként 
Európát erős partn erré teszik a globális színtéren, és szilárd alapot biztosítanak a nemzetközi 
együttműködés megerősítéséhez.  
Harmadszor, Európának megfelelő keretet kell kialakítania, hogy  jelentősen növelje 
termelési kapacitását 2030 -ig. Mivel a piac 2030 -ra várhatóan m egkétszereződik, az európai 
célkitűzések eléréséhez a termelés megnégyszerezésére van szükség. Ez azonban nem csak a 
mennyiségről szól. Európának megfelelő helyzetben is kell lennie ahhoz, hogy Európában 
tudja előállítani a legfejlettebb csipeket, ki tudja  elégíteni a felhasználók igényeit és 
diverzifikálni tudja a piacokhoz való hozzáférést, belépve azokra a piacokra, ahol Európa 
most még nincs jelen, biztosítva ugyanakkor, hogy a csipgyártás figyelembe vegye lehetséges 
környezeti lábnyomát is. Meg kell er ősíteni továbbá az ellátásbiztonság ot, különösen az olyan 
kritikus ágazatokban, mint a közbiztonság szempontjából releváns ágazatok. Ehhez 
Európának vonzania kell a területén található termelőüzemekbe irányuló, akár az Unión 
belülről, akár azon kívülről ér kező beruházásokat, és meg kell teremtenie a megfelelő 
feltételeket és a kedvező keretet a magánberuházások számára.  
Negyedszer, Európának  kezelnie kell az akut szakemberhiányt, új tehetségeket kell 
vonzania és támogatnia kell a képzett munkaerő megjelené sét, mivel a jelenlegi hiány 
korlátozza az ökoszisztéma megerősítésére irányuló erőfeszítéseket.  
Összességében Európának mélyrehatóan meg kell értenie a félvezetők globális ellátási 
láncait annak  érdekében, hogy figyelemmel kísérje azok működését, megérts e a jövőbeli 
tendenciákat, előre jelezze a zavarokat, kiegyensúlyozottabb képességeken és kölcsönös 
érdekeken alapuló nemzetközi partnerségeket alakítson ki, időben tudjon reagálni, hogy 
megakadályozza a nemzetközi ellátási láncok összeomlását, és lehetővé  tegye az EU számára, 
hogy szükség esetén megfelelő intézkedéseket hozzon.  
A fentiek elérése érdekében az Uniónak szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal, 
valamint az összes érintett köz - és magánszférabeli érdekelt féllel az erőfeszítések 
összehang olása , a tudás és az erőforrások egyesítése, valamint egy élénk és reziliens 
félvezető -ökoszisztéma létrehozása érdekében Európában. Emellett, tekintettel a globalizált 
félvezető -értékláncra, az Uniónak erős nemzetközi partnerségeket kell kialakítania, kül önösen 
hasonlóan gondolkodó partnerekkel. Ez javítani fogja a koordinációt, és minimálisra 
 
13 
 csökkenti az esetlegesen egymásnak ellentmondó célkitűzések számát. Ezek a partnerségek 
biztosítják a harmadik országok ágazati szakpolitikáinak alapos értékelését, valamint az 
ellátási kihívások kezelésére irányuló közös megközelítéseket, többek között kölcsönösen 
előnyös diverzifikációs stratégiák révén.  
A fentiek végrehajtása lehetővé teszi Európa számára, hogy EU -szerte dinamikus 
ökoszisztémát építsen ki, amelynek  előnyeit minden tagállam élvezhetné, és amely vonzza a 
termelésbe, a tervezésbe és a K+F -be történő beruházásokat, valamint a világ legjobb 
tehetségeit, akik képesek lesznek megvalósítani a jövőképet. Ezek a fejlemények megerősítik 
Európa környezetvédelmi  céljainak elérésére vonatkozó képességeit, felgyorsítják a digitális 
és zöld átállást, miközben javítják az Unió biztonságát. Ehhez most határozott fellépésre van 
szükség, és ez az oka annak, hogy a Bizottság az e közleményben vázolt intézkedéscsomagra 
tesz javaslatot.  
3.3. Az ambíció megvalósítása  
Az európai csipstratégia számos intézkedést és kezdeményezést határoz meg, amelyekhez 
jelentős beruházások társulnak az előzőekben megfogalmazott jövőkép és célkitűzések 
megvalósítása érdekében.  
A csipekről szóló uniós jogszabály támogatására irányuló, szakpolitika által vezérelt 
beruházások44 teljes szintje az eddigi bejelentések alapján 2030 -ig a becslések szerint 
meghaladja majd a 43  milliárd  EUR -t. Ez valószínűleg hasonló volumenű további hosszú távú 
magán beruházásokat vonz és ösztökél.  
Ez a közberuházás magában foglalja az Európai Csipkezdeményezés tervezett 
11 milliárd  EUR összegű támogatását45, amelynek célja a kutatási, tervezési és gyártási 
kapacitások terén a technológiai vezető szerep elérésének fina nszírozása 2030 -ig. Ehhez 
egyesíteni kell az Unió és a tagállamok beruházásait, amelyekhez várhatóan magánszereplők 
is hozzájárulnak majd. Ezt az induló és növekvő innovatív vállalkozásoknak és az ellátási 
láncok más vállalatainak nyújtott sajáttőke -támoga tás egészíti ki az együttesen 
„Csipfinanszírozási Alapnak” nevezett beruházáskönnyítési tevékenységek révén, amelyek 
tervezett teljes beruházási értéke legalább 2  milliárd  EUR. Ezek a különböző intézkedések 
együttesen várhatóan közvetlenül 15  milliárd  EUR -t meghaladó köz - és magánberuházásokat 
eredményeznek. Ez kiegészíti azokat a hiteleket, amelyeket az EBB a teljes félvezető -
ökoszisztémának nyújthat.  
Az Európai Csipkezdeményezéshez nyújtott tagállami támogatás ezenfelül származhat a 
helyreállítási és rez ilienciaépítési terveikben meghozott, mikroelektronikát célzó 
intézkedésekből, illetve nemzeti vagy regionális alapokból. További támogatás biztosításához 
a tagállamok mérlegelhetik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fel nem használt 
hitelkapaci tásának kihasználását is  
A tagállamok például már terveznek beruházni egy új közös európai érdeket szolgáló fontos 
projektbe, amely határokon átnyúló innovatív projekteket támogat a mikroelektronikai 
értéklánc mentén, többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön és a 
strukturális alapokon keresztül.  Ez a beruházás kiegészíti a nagy gyártóüzemek 
létrehozásához nyújtott, küszöbön álló támogatást.  
                                                 
44 Közberuházás és mozgósított saját tőke-támogatás.  
45 Ideértve a meglévő Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást.  
 
14 
 A fenti beruházások a félvezetőkre vonatkozó, már meglévő kutatási és innovációs 
programokat és fellépéseket, például a Horizont Európa és a Digitális Európa programot 
egészítik ki. Ami a technológiai vezető szerep támogatását illeti, a Digitális Európa pr ogram 
hatóköre kibővül. Ezen túlmenően a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös 
Vállalkozás megerősítésre kerül, célkitűzései az európai csipstratégia célkitűzéseihez 
igazodnak majd, új elnevezése pedig „csipekkel foglalkozó közös vállalkozás” lesz. A közös 
vállalkozás fokozni fogja az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy egyesítse a félvezetők terén 
megfigyelhető innováció erősödő ütemének ellenőrzés alá vonásához elengedhetetlen 
pénzügyi és technikai eszközöket, jelentős továbbgyűrűző hatásokat generá ljon a társadalom 
számára, és a közös európai érdeket szolgáló stratégiák és beruházások egyesítése révén 
megossza a kockázatvállalást. A tagállamokkal partnerségben elősegíti a nemzeti 
programokkal való koherens összehangolást, és támogatja az innovatív n agyszabású 
projekteket. Célja, hogy figyelembe vegye a tagállamoknak az infrastruktúra fejlesztéséhez és 
a megerősített kapacitásokhoz fűződő kollektív érdekeit, az uniós értéklánc szereplőinek javát 
szolgálva. Sikere ezért csak a tagállamok és az Unió egy üttes erőfeszítésére épülhet, 
amelynek célja mind a jelentős tőkeköltségek, mind a virtuális tervezési, tesztelési és kísérleti 
erőforrások széles körű elérhetőségének, valamint az ismeretek, készségek és kompetenciák 
terjesztésének támogatása. Megújult kü ldetése keretében a közös vállalkozás az Unió 
félvezetőkkel kapcsolatos erőfeszítéseinek zászlóshajójává válik.  
A következő szakaszok a célkitűzések megvalósítására irányuló konkrét intézkedéseket és 
kezdeményezéseket ismertetik.  
3.3.1.  Vezető szerep a k utatás, az innováció és a berendezésgyártás terén  
Annak érdekében, hogy megőrizze és megerősítse vezető szerepét a kutatás és innováció, 
valamint a berendezésgyártás terén, Európa már a Horizont Európa program keretében 
beruházásokat tervezett a következő generációs technológiákba.  
A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás keretében támogatandó jövőbeli kutatási 
tevékenységek erősíteni fogják a vertikális iparágak jövőbeli szükségleteinek támogatását, és 
biztosítani fogják a társadalmi és környezeti kihívás ok kezelését. A kutatási erőfeszítések 
például a 2  nm alatti tranzisztorméret elérésére szolgáló technológiákra, az MI forradalmi 
technológiáira, a rendkívül alacsony energiaigényű processzorokra, az újfajta anyagokra46, 
valamint a különböző anyagok heterog én és 3D integrálására és a kialakulóban lévő, például a 
nyílt forráskódú RISC -V számítástechnikai architektúrán alapuló tervezési megoldásokra 
fognak összpontosítani.  
A közös vállalkozás más releváns, például anyagokkal, gyártással, intelligens hálózatokk al és 
egészségügyi ellátással foglalkozó európai partnerségekkel, illetve a csipeket felhasználó 
iparágakkal is együttműködhet.  
Emellett a Horizont Európa keretében létrejött, 1  milliárd  EUR összegű Kvantum 
vezérprogram47 támogatja a kvantumcsipekkel kapcs olatos kutatást, tekintettel arra, hogy az 
                                                 
46  2022.  február  7-én az ipar és a kutatóhelyek főbb szereplői előterjesztették a „Manifesto proposing a 
Systemic Approach of Advanced Materials for Prosperity:  a 2030 Perspective” (Javaslat a fejlett anyagok 
rendszerszerű megközelítésére a jólét érdekében: jövőkép 2030 -ig) című nyilatkozatot, amelyben rámutattak, 
hogy a félvezető anyagok következő generációja fel fogja lendíteni az új „innovációs piacokat” Európ ában.  
47  A Kvantum vezérprogram olyan hosszú távú kutatási kezdeményezés, amely kvantumtechnológiákat fejleszt 
ki például a kvantuminformatika és -szimuláció, a kvantumkommunikációs hálózatok, valamint a 
kvantumérzékelés és -metrológia területén.  
 
15 
 magában hordozza az áttörés lehetőségét az összetett számítási feladatokban vagy a rendkívül 
biztonságos kommunikációban.  
A tagállamok a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteken keresztül további 
támogatá st nyújtanak az ipari kutatáshoz és innovációhoz. Jelenleg előkészítés alatt áll a 
második, mikroelektronikával foglalkozó közös európai érdeket szolgáló fontos projekt48. 
A közös európai érdeket szolgáló fontos projektben várhatóan mintegy 20 tagállam több  mint 
100 leendő résztvevője lesz érdekelt. Valamennyi főbb piaci szegmenst érinteni fog, különös 
hangsúlyt fektetve az innovációra olyan területeken, mint az MI -processzorok, a 
pereminformatika, az elektromos mobilitás, a biztonság és az energiahatékonysá g. A közös 
európai érdeket szolgáló fontos projekt a jelentős vertikális piacnak számító, és az európai 
kompetenciákat az 5G és a 6G technológiák terén megerősíteni képes kommunikáció területét 
érintő projekteket is magában foglal. A projektek a félvezetők  teljes ellátási láncára kiterjedő 
holisztikus megközelítést fognak követni.  
3.3.2.  Vezető szerep a tervezésben, a gyártásban és a csomagolásban  
Az új „Európai Csipkezdeményezés” célja az EU félvezető -technológiai és innovációs 
kapacitásainak megerősítése, valamint közép - és hosszú távon vezető szerepének biztosítása a 
félvezető -technológia terén.  Biztosítani fogja a fejlett félvezető -tervezési eszközök, a 
következő generációs csipekhez szükséges kísérleti gyártósorok és a legújabb félvezető -
technológia innovatív alkalmazásaihoz szükséges tesztüzemek elterjesztését Európa -szerte. 
Emellett bővíteni fogja a technológiai és mérnöki kapacitást a kvantumcsipek  terén azáltal, 
hogy fejlett technológiai és mérnöki kapacitásokat épít ki ezen a területen.   
A kezdeményezés építeni fog Európának a kutatás terén betöltött vezető szerepére, és azon 
belül a kutatási és technológiai szervezetek és a kulcsfontosságú termelőberendezés -gyártók, 
az integrált tervező -gyártó vállalatok49 és az erős felhasználói ágazato k képességeire, és ki is 
kívánja terjeszteni Európa vezető szerepét ezen a területen.  
A kezdeményezés egyesíti az Unió és a tagállamok beruházásait a magánbefektetők további 
beruházásainak mozgósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás kiegészíti a már  tervezett 
kutatási tevékenységeket, amelyek eredményeit a kísérleti gyártósorok és a tervezési 
infrastruktúra folyamatosan felhasználja majd. A kezdeményezés hozzá fog járulni a 
szétaprózott erőfeszítések egységesítéséhez és jelentős bővítéséhez annak érd ekében, hogy 
megszüntesse a laboratórium és a gyártóüzem közötti szakadékot, valamint hogy létrejöjjön 
az Európa kutatási és innovációs kiválóságát ipari innovációs kapacitássá alakító, időtálló 
ökoszisztéma.  
A kezdeményezés támogatni fogja az élénk és rez iliens félvezető -ökoszisztéma meglétét 
Európában, beleértve a technológiai innováció szereplőit, valamint az ellátási és felhasználói 
iparágakat, elősegítve a korai használatba vételt és az előnyök megosztását Európa -szerte. 
A kínálati és keresleti oldal s zereplői közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú 
sikertényező lesz.  A processzorokkal és félvezető -technológiákkal foglalkozó európai 
szövetség50 más érdekelt felekkel együtt tanácsadó szerepet fog játszani a kezdeményezésben.   
Az új Európai Csipkezdem ényezés végrehajtására elsősorban a csipekkel foglalkozó közös 
vállalkozáson keresztül kerül sor. Az Európai Csipkezdeményezés keretében zajló K+I 
                                                 
48  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019 -2024/breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more-resilient -eu-chips -supply -chain_en   
49  Félvezetőgyártó vállalatok, amelyek csipeket terveznek , gyártanak és adnak el ügyfeleiknek.  
50  https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies   
 
16 
 tevékenységek és kapacitásépítés ötvözése ugyanazon közös vállalkozáson belül kölcsönös 
előnyökhöz fog vezetn i a kezdeményezés és a meglévő közös vállalkozás hatóköre és 
célkitűzései közötti szinergiáknak köszönhetően.  
Tervezési stratégia  
A tervezés kulcsfontosságú képesség a félvezetők terén a különböző alkalmazási és 
felhasználói igényekhez igazított újfajta re ndszerek kialakításához. A fejlett csipek tervezése, 
gyártása és csomagolása terén Európa innovációs képességének megerősítése érdekében az 
integrált félvezető -technológiákhoz való nagyszabású tervezési infrastruktúra épül egy 
Európa -szerte elérhető virtuális platformon keresztül. Az érdekelt felek – köztük az innovatív 
kkv-k és kutatási és technológiai szervezetek – a szellemi tulajdonra vonatkozó egyértelmű 
szabályok mellett hozzáférnek majd a tervezési infrastruktúrához.  
Ez a platform a meglévő és új tervezési könyvtárakra fog épülni, amelyek számos élvonalbeli 
és új technológiát integrálnak. A meglévő elektronikaitervezés -automatizáló eszközökkel 
együtt a platform lehetővé tenné olyan új funkciókkal rendelkező újfajta alkatrészek és 
rendszerek terv ezését, mint a kis energiaigény, a biztonság, valamint az új rendszerintegráció 
és a 3D összeszerelési képességek. A folyamatos fejlesztés során új tervezési képességekkel 
bővül, ahogy egyre több technológia és processzorterv kerül bele, beleértve a nyílt 
forráskódúakat is.  Az innovatív tervezési követelmények az elektronikai termékek tartósságát 
és korszerűsíthetőségét is célozzák.  
A szövetség és a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás összehozza a csipgyártókat és a 
felhasználókat, hogy egyedi processzor okat tervezzenek és fejlesszenek ki olyan területeken, 
mint az ipari automatizálás, a gépjárműipar vagy a kommunikáció, valamint a tervezés terén 
tevékenykedő számos európai kkv -t. A nemzetközi együttműködés is fontos lesz a 
legkorszerűbb tervezési eszközö khöz való hozzáférés szempontjából.  A platform ösztönözni 
fogja a felhasználói közösségek széles körű együttműködését a tervezőirodákkal, a szellemi 
tulajdont biztosító beszállítókkal és az eszközbeszállítókkal, a tervezőkkel és a kutatási és 
technológiai szervezetekkel, és elő fogja segíteni annak biztosítását, hogy a csipek következő 
generációival kapcsolatos szellemi tulajdon Európából származzon.  
Kísérleti gyártósorok az innovatív termelés előkészítésére, valamint tesztelésre és 
kísérletezésre  
A csipek  termékfejlesztésének középső szakasza nagyon költséges és kockázatos lehet, és az 
ipari felhasználás valódi szűk keresztmetszetévé válhat. A kezdeményezés ezért kiterjedt 
kísérleti gyártósorokat  hoz létre és alkalmaz a prototípus -készítéshez és az innovác ió 
fokozásához, hogy áthidalja a laboratóriumi bemutatás és a gyártóüzemben történő gyártás 
közötti szakadékot.  
A kezdeményezés a meglévő kísérleti gyártósorokra fog épülni, olyan infrastruktúrát 
fejlesztve ki, amely alkalmas arra, hogy az új fejlett technológiákat magasabb érettségi szintre 
emelje, és elősegítse a gyorsabb ipari elterjedésüket és kereskedelmi hasznosításukat. Az ily en 
korszerű létesítmények eszközöket biztosítanak az ipar számára az újfajta 
rendszerkialakítások prototípusainak teszteléséhez, kikísérletezéséhez és validálásához, 
integrálva az új, áttörést hozó technológiákat, például a kvantum -, MI - vagy neuromorf 
technológiákat, valamint az olyan új funkciókat, mint a biztonság vagy az 
energiahatékonyság. Ez segíteni fog abban, hogy a tervezők azonnal visszajelzést kapjanak 
tervezési modelljeik finomításához és tökéletesítéséhez a gyártásra való átállás előtt, lehetőv é 
téve számukra, hogy jelentősen lerövidítsék a fejlesztési ciklust.  
A kezdeményezés támogatni fogja olyan új kísérleti gyártósorok kifejlesztését, mint például 
az FDSOI -gyártósor (10  nm és az alatt), az élvonalbeli (2  nm alatti) csomópontok gyártósora 
 
17 
 és a 3D heterogén rendszereket integráló és a fejlett csomagolással foglalkozó gyártósor . Ezek 
a kísérleti gyártósorok elő fogják mozdítani az európai szellemi tulajdont a gyártási 
technológia, valamint a korszerű gyártóberendezések és anyagok terén. Megerős ítik a 
berendezések beszállítóival a fejlett technológiák fejlesztése érdekében kialakított 
partnerségeket, és olyan ipari indíttatású projekteket fognak támogatni, amelyek a 
prototípusok esetében a laboratóriumból a gyártóüzembe való átmenetre, a 
koncepci óigazolások validálására és a gyártósorokra történő technológiatranszferre 
összpontosítanak. Ezek a kísérleti gyártósorok – különösen az FDSOI -vel foglalkozók – olyan 
nagy energiahatékonyságú csipek kifejlesztését teszik lehetővé, amelyek központi szerepet  
játszanak a zöld átállásban az olyan ágazatokban, mint a gépjárműipar, az IKT vagy a 
mobilitás.  
A kísérleti gyártósorok és az előzőekben említett tervezési platform össze lesz kapcsolva, 
mivel a kísérleti gyártósorok lehetővé teszik a tervezői közösség s zámára a technológiai 
lehetőségek tesztelését és validálását, mielőtt azok kereskedelmi forgalomba kerülnének. Ez a 
kapcsolat biztosítja, hogy az új csip - és rendszertervek teljes mértékben kiaknázzák az új 
technológiákban rejlő lehetőségeket, és élvonalbe li innovációt eredményezzenek.  
Ez a technológiai infrastruktúra alapvető fontosságú Európa tudásának, kapacitásának és 
képességeinek bővítéséhez, megszüntetve a kutatás és az üzleti finanszírozású gyártás közötti 
innovációs szakadékot, valamint mind a kere slet, mind és termelés növeléséhez Európában az 
évtized végére51. Erős szinergiák érhetők el a különböző kísérleti gyártósorok együttes 
fejlesztésével, például egy európai csipipari konzorcium révén, amely egyesíti az uniós 
hozzájárulást a tagállamok és más résztvevők közös erőforrásaival.  
Emellett  a kvantum rendkívül í géretes technológia a számítástechnika, a kommunikáció és az 
érzékelés területén. A kezdeményezés támogatni fogja a kvantumcsipek (azaz a 
kvantumhatásokat kihasználó csipek) fejlesztésének felgyorsítását szolgáló technológiai és 
mérnöki kapacitások kiépíté sét. Ez olyan tevékenységeket foglal magában, mint a 
kvantumcsipek kísérleti gyártósorainak fejlesztése, valamint azok tesztelése és 
kikísérletezése.  
A csipek tanúsítása  
A jövőbeli intelligens eszközöknek, rendszereknek és konnektivitási platformoknak fe jlett 
elektronikára kell támaszkodniuk, és meg kell felelniük az energiahatékonysági, bizalmi és 
kiberbiztonsági követelményeknek, amelyek nagymértékben függnek az alapul szolgáló 
technológia jellemzőitől. A tagállamok  már megállapodtak abban, hogy a megbí zható 
elektronikára vonatkozó közös szabványok és adott esetben tanúsítás, valamint a 
csiptechnológián alapuló vagy azt széles körben használó alkalmazásokban használt 
biztonságos csipek és beágyazott rendszerek beszerzésére vonatkozó közös követelm ények 
kidolgozásán munkálkodnak .  
A zöld, megbízható és biztonságos csipek52 fejlesztésében betöltött vezető szerepre  építve a 
potenciálisan nagy társadalmi hatással járó kritikus ágazatok és technológiák esetében 
referenciaként szolgáló tanúsítási eljárásokra van  szükség. Az e csipek zöld jellemzőit, 
megbízhatóságát és biztonságosságát igazoló tanúsításnak ki kell terjednie a teljes értékláncra, 
                                                 
51  A tervezési infrastruktúrába és kísérleti gyártósorokba történő beruházások szükségessé tehetik a tagállami 
társfinanszírozást, amelyeknek adott esetben  tiszteletben kell tartaniuk az állami támogatási szabályokat.  
52  2020 -ban számos vezető uniós gyártó állított ki közös kritériumokon alapuló tanúsítványokat.  
 
18 
 egészen a csipek végtermékekbe való integrációjáig; a tanúsítást a közbeszerzés során is 
figyelembe kell venni, és elő k ell mozdítani a nemzetközi szabványosítási tevékenységekben .  
A Bizottság a köz - és a magánszféra érdekelt feleivel konzultálva – többek között a 
processzorokkal és félvezető -technológiákkal foglalkozó szövetségen keresztül – azonosítani 
és rangsorolni fog ja azokat az ágazatok és termékeket, amelyek zöld jellemzőiket, 
megbízhatóságukat és biztonságosságukat illetően problémákkal küzdenek és ezért tanúsítási 
eljárásokat igényelnek; mindeközben figyelembe fogja venni a harmonizált uniós jogból 
eredő, jogilag alkalmazandó követelményeket, valamint az európai kiberbiztonsági tanúsítási 
keretrendszeren  53 belüli releváns tevékenységeket.  
3.3.3.  Az európai ökoszisztéma fellendítése és az ellátásbiztonság  
Az új fejlett gyártóüzemekbe történő beruházás elengedhetetlen az Unió ellátásbiztonságának 
és az ellátási lánc rezilienciájának megőrzéséhez, és emellett jelentős p ozitív hatást gyakorol a 
tágabb értelemben vett gazdaságra is. Pozitív hatások jelentkeznek mind akkor, amikor a 
termelés fejlettebb  techn ológiák irányába fejlődik (pl. méretezés, funkcionális integráció vagy 
teljesítmény, beleértve az energiahatékonyságot is), mind pedig akkor, amikor innovatív 
technológiai folyamatokat vezetnek be.  
Az ilyen fejlett üzemekbe történő magánberuházások valósz ínűleg jelentős állami támogatást 
igényelnek. Tekintettel az ágazat rendkívül magas belépési korlátaira és tőkeintenzitására, a 
Bizottság elismeri, hogy eseti alapú értékelésre van szükség, ahol az állami támogatás olyan 
támogatást is magában foglal, amely  nem tartozik a meglévő iránymutatások hatálya alá. 
Ilyen esetekben, amint azt az új kihívásoknak megfelelő versenypolitikáról szóló 
közleményben már be jelentették54, indokolt lehet állami forrásokból fedezni a bizonyított 
finanszírozási hiány akár 100  %-át is, ha egyébként nem léteznének ilyen létesítmények 
Európában. Az ilyen eseteket a Bizottságnak közvetlenül az EUMSZ 107.  cikke 
(3) bekezdésének c)  pontja alapján kell értékelnie. E rendelkezés értelmében a Bizottság az 
állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetőnek tekintheti az egyes gazdasági 
tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az 
nem befolyásolja h átrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes 
mértékben, mérlegelve az ilyen állami támogatás pozitív hatásait a kereskedelemre és a 
versenyre gyakorolt valószínű negatív hatásával szemben.  
A támogatás pozitív hatásainak a versenyre és  a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásaival 
szemben történő általános mérlegelése során a Bizottság figyelembe fogja venni azt a tényt, 
hogy az új gyártóüzemek a maguk nemében e lsők az Unióban,  mivel  az Unió legkorszerűbb 
technológiáin – például a techn ológiai csomópont és a karborundumhoz és gallium -nitridhez 
hasonló szubsztrátumanyagok tekintetében – túlmutató technológiák, valamint más, jobb 
teljesítményt, folyamattechnológiát vagy energetikai és környezeti teljesítményt nyújtó 
termékinnováció előállí tása céljából jöttek létre. A Bizottság mérlegelni fogja továbbá, hogy 
ezek az üzemek hosszú távon életképesek -e folyamatos működési támogatás nélkül, és 
                                                 
53  Az Európai Parlament és a Tanács (EU)  2019/881 rendelete (2019.  április  17.) az ENISA -ról (az Európai 
Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségről) és az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági 
tanúsításáról, valamint az 526/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (kiberbiztonsági jogszabály) 
(EGT -vonatkozású szöveg).  
54  COM(2021) 713 final.  
 
19 
 egyértelműen elkötelezettek -e a folyamatos innováció iránt az Unió félvezető -
ökoszisztémájában55.  
A csipekről szóló jogszabályra irányuló rendelettervezet meghatározza a maga nemében e lső 
fogalm át, amelyet a Bizottság figyelembe fog venni az állami támogatások értékelése során. 
A csipekről szóló jogszabályra irányuló rendelettervezet emellett bevezet kétfa jta „maga 
nemében első” létesítményt: a „ nyílt uniós üzemek ” gyártási kapacitásuk jelentős részét más 
ipari szereplők számára történő termelésre fordítják; míg az „ integrált gyártólétesítmények ” 
saját piacaikat kiszolgáló alkatrészeket terveznek és  gyártanak. Ha egy létesítmény megkapja 
a nyílt uniós üzem vagy integrált gyártólétesítmény minősítést, az számos előnnyel fog járni. 
Lehetővé teszi a gyorsított engedélyezést és a javasolt Európai Csipkezdeményezés keretében 
létrehozott kísérleti gyártósor okhoz való elsőbbségi hozzáférést. Megerősíti továbbá, hogy a 
gyártólétesítménybe történő beruházás hozzájárul a félvezetőkkel való ellátás biztonságához 
az Unióban, és ezért közérdeket szolgál. A „nyílt uniós üzemek” és az „integrált 
gyártólétesítmények” elismerésére és az állami támogatás engedélyezésére vonatkozó 
eljárásokat adott esetben párhuzamosan kell lefolytatni. A Bizottság szolgálatai koordinálják 
ezeket a párhuzamos értékeléseket a döntéshozatal felgyorsítása érdekében, az egyidejű 
döntéshozatal  céljával.  
A támogatásnak ösztönző hatásúnak, szükségesnek, megfelelőnek és arányosnak kell lennie. 
Ez különösen azt jelenti, hogy nem nyújtható támogatás olyan beruházásokhoz, amelyekről 
már a támogatási kérelem benyújtása előtt döntés született, hogy a b eruházásra a támogatás 
nélkül nem kerülne sor, hogy az állami támogatás megfelelő eszköz, és nem létezik ennél 
kevésbé torzító alternatíva, és  hogy az indokolatlan versenytorzulás a lehető legkisebb 
mértékű. Ebben az összefüggésben is szerepet játszanak az ok a feltételek, amelyek alapján a 
csipekről szóló jogszabály szerinti létesítményeknek a maguk nemében e lsőne k kell lenniük, 
mivel biztosítják, hogy a támogatás azokra a területekre korlátozódjon, ahol nem áll 
rendelkezésre kellően megbízható ellátás az U nióban, és hogy a támogatás ne szorítsa ki a 
meglévő vagy tervezett magánkezdeményezéseket56. A versenytorzulások korlátozásának és 
az arányosság biztosításának további tényezője a túlkompenzáció elkerülése. Ennek 
megfelelően elfogadhatók a kellően bizonyít ott finanszírozási hiányig terjedő állami 
támogatási összegek57. 
Az egyes vizsgált esetek jellemzőitől függően a Bizottság a fennmaradó versenytorzító 
kockázatokat ellensúlyozó további pozitív hatásokat is figyelembe vesz. E hatások közé 
tartozik a támogato tt projektnek a félvezető -értékláncra gyakorolt pozitív hatása az 
ellátásbiztonság garantálása és a képzett munkaerő növelése tekintetében, vagy annak pozitív 
                                                 
55  A jövőbeli technológiákra irányuló ilyen további K+F beruházások a kedvezményezettek független 
hozzájárulásának formájában valósulnának meg, és ezeket a finanszírozási hiány számításakor figyelmen 
kívül hagynák.  
56  Előfordulhat, hogy több párhuzamos projektet a maga nemében elsőnek ismernek el, amennyiben 
bizonyítható, hogy az állam által támogatott tevékenységek nem szorítják ki a meglévő vagy tervezett 
magántevékenységeket. A verseny indokolatlan torzulásának elker ülése érdekében minden állami támogatási 
javaslatot az érdemei alapján értékelnek. Ez magában foglalja a szükségesség átfogó megítélését a 
kapacitásfelesleg elkerülése érdekében.  
57  Ez azt jelenti, hogy a létesítmény Unión belüli létrehozásának biztosításá hoz szükséges finanszírozási hiányt 
megfelelően bizonyítani kell például a várható európai termelési költségek összehasonlításával, reális 
feltételezések alapján, egy hiteles üzleti terv részeként, beleértve az ágazat referenciamutatóként szolgáló 
tőkearán yos megtérüléseit , és összehasonlítva ezeket a kedvezményezettektől származó konkrét 
bizonyítékokon alapuló, reális beszerzési vagy termelési alternatívákkal (globálisan is), és/vagy olyan 
biztosítékok bemutatásával, amelyek biztosítják a bejelentett finan szírozásihiány -elemzésben előre nem 
jelzett többletnyereség méltányos elosztását.  
 
20 
 hatása az innovatív termékekhez közvetlen környezetükben hozzáférő kkv -k és vertikális 
vállalkozá sok innovációs potenciáljára, vagy bármely más olyan előny, amely széles körben 
és megkülönböztetés nélkül megosztható az Unió gazdaságában. E tekintetben a maga 
nemében első létesítményre vonatkozó feltételek mellett relevánsak a nyílt uniós üzemek és az 
integrált gyártólétesítmények elismerésére vonatkozóan a javasolt csipekről szóló 
jogszabályban meghatározott feltételek, különös tekintettel a csipek következő generációjába 
való beruházásra vonatkozó kötelezettségvállalásra58, valamint a közszolgáltatási 
kötelezettségek minden olyan területen kívüli alkalmazásának elkerülése érdekében nyújtott 
garanciákra, amelyek alááshatják a kiemelt fontosságú megrendelések végrehajtására 
vonatkozó követelményt. Relevánsnak tekinthető a kohézióhoz és a határon átnyúló 
együttműködéshez való pozitív hozzájárulás is.  
Azon projektek esetében, amelyekre vonatkozóan az állami támogatást a javasolt csipekről 
szóló jogszabály elfogadása előtt bejelentik, a Bizottság figyelembe fogja venni, hogy 
megfelelnek -e a javasolt csipekrő l szóló jogszabályban a nyílt uniós üzemekre és az integrált 
gyártólétesítményekre vonatkozóan meghatározott kritériumoknak, azzal az elvárással, hogy a 
csipekről szóló jogszabály hatálybalépését követően az ilyen projektek kérelmezik a hivatalos 
elismerés üket.  
Beruházás egy innovatív és élénk félvezető -ökoszisztémába  
A félvezetőipar a magas tőkeintenzitás, a magas kockázatok, az összetett műszaki projektek 
és a beruházások megtérülésének hosszabb ideje miatt általában kevésbé vonzó a befektetők 
számára, mint más ágazatok. Ennek következtében az ágazat nagyon nehezen jut 
finanszírozáshoz, akár saját tőke és hitelek révén is. Különösen az induló innovatív 
vállalkozások és a kkv -k számára okoz gyakran nehézséget az innovatív csúcstechnológiába 
vagy digitális  technológiákba történő beruházások megfelelő piaci finanszírozása a jó 
növekedési kilátások és a megalapozott üzleti tervek ellenére.  
A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés megkönnyítése és a dinamikus és reziliens 
félvezető -ökoszisztéma fejlődéséne k támogatása érdekében az Unió két beruházási 
lehetőségen59 keresztül végzi majd az együttesen „ Csipfinanszírozási Alapnak ” nevezett 
finanszírozási tevékenységeket.  
Először is az InvestEU keretében létrejön egy a félvezetőipart célzó, saját tőkével kombinált 
vegyesfinanszírozási eszköz az Európai Beruházási Bank Csoporttal szoros 
együttműködésben. Ez sajáttőke - és kvázisajáttőke -finanszírozás révén, elsősorban 
kockázatitőke -alapokon keresztül, támogatja a félvezető - és kvantumtechnológiák terén 
kitűn ő növekvő innovatív vállalkozásokat és kkv -kat, megkönnyítve a piaci terjeszkedésüket, 
tekintettel arra, hogy Európa gazdasági rezilienciáját meg kell erősíteni. Az EBB készen áll 
arra is, hogy az EU törekvéseivel összhangban fokozza a félvezető -értéklánco n belüli 
finanszírozását. Az EBB -hitelek a beruházások legfeljebb 50  %-át támogathatják a teljes 
                                                 
58  A kutatás -fejlesztésbe és innovációba való beruházás független lenne a finanszírozási hiány elemzésétől a 
gyártási kapacitásokra kiterjedő esetleges állami támogatási érté kelés keretében.  
59  A tagállamok az uniós állami támogatási szabályokkal összhangban társfinanszírozhatják a 
Csipfinanszírozási Alap  által támogatott projekteket. A tagállami társfinanszírozás történhet állami szerveken 
vagy állami forrásokat felhasználó g azdasági egységeken, például nemzeti fejlesztési bankokon keresztül, 
valamint az InvestEU -rendelet szerinti vegyesfinanszírozási műveletek vagy tagállami komponens keretében.  
 
21 
 értékláncban, a K+F+I -től a berendezésekig, beleértve a kísérleti és tesztelési központokat is, 
és a tervezéstől a nagy volumenű gyártásig és a fejlett csipkap acitás bővítéséig60.  
Másodszor, a Horizont Európa Európai Innovációs Tanácsa (EIC) – különösen az 
akcelerátorprogramján keresztül – vissza nem térítendő támogatások és saját tőke formájában 
célzott beruházási lehetőségeket biztosít a félvezető - és kvantumt echnológia -ágazatban 
piacteremtő innovációs potenciállal rendelkező, magas kockázatú, innovatív kkv -k, köztük az 
induló innovatív vállalkozások támogatására, és segíti őket innovációik kidolgozásában és 
befektetők vonzásában.  
 
3.3.4.  Készségek és kompetenc iák 
Az elmúlt 20 évben egyre nőtt a tehetségek iránti kereslet az elektronikai ágazatban, így az 
európai mikroelektronikai ipar 2018 -ban már 455  000 magas képzettséget igénylő 
munkahelyet biztosított közvetlenül. Az elektronikában azonban alacsony a nők ré szvétele az 
oktatásban és a foglalkoztatásban, és a munkaerőhiány jelentősen akadályozza az ágazat 
további növekedését.  
Az ágazat előtt álló fő kihívás a magasan képzett tehetségek bevonzása és megtartása. Ehhez 
hozzáférést kell biztosítani az ipar által használt korszerű tervezési és gyártóberendezésekhez, 
valamint több képzést kell biztosítani a diákok számára a valós üzleti problémákról.  
Az Európai Csipkezdeményezés ezért támogatni fogja az oktatási, képzési, készségfejlesztési 
és átképzési kezdeményez éseket is.  A fellépés elő fogja segíteni  a posztgraduális 
programokhoz, a rövid távú képzésekhez, a munkaközvetítéshez/szakmai gyakorlatokhoz és 
tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez, a fejlett laboratóriumokban folyó képzéshez stb. 
való hozzáférést a m ikroelektronika területén. Emellett a kezdeményezés elő fogja mozdítani  
az Európa -szerte működő kompetenciaközpontok hálózatát, amely hozzáférést biztosít a 
félvezetőkkel kapcsolatos műszaki szakértelemhez és kísérletekhez, segítve a vállalatokat, 
különöse n a kkv -kat a tervezési képességek megközelítésében és javításában, valamint a 
készségfejlesztésben. A kompetenciaközpontok vonzóak lesznek mind az innováció , mind az 
új tehetségek számára . 
A fentiekhez szoros együttműködésre lenne szükség az érintett szereplőkkel, például  az 
oktatási és képzési szolgáltatókkal, az iparral és a szociális partnerekkel annak érdekében, 
hogy növeljék a szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések elérhetőségét, 
felhívják a diákok figyelmét az e területen kí nálkozó lehetőségekre, és támogassák a 
mesterképzésre és doktori képzésre irányuló ösztöndíjakat, a nők részvételének növelése 
céljából is, többek között az EU STEM Koalíción keresztül.  
A tevékenységek az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) t apasztalataira 
építenek, és figyelembe veszik az egyetemekre vonatkozó európai stratégiát és a digitális 
oktatási cselekvési tervet.   
A tagállamoknak meg kell erősíteniük nemzeti készségfejlesztési stratégiáikat is a 
mikroelektronika területén, köztük  a ne mzeti reformtervekben szereplő stratégiákat, erre 
többek között az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap Plusz révén  
kerülhetne sor .  
                                                 
60 Az EBB általi további finanszírozás a kereslettől és a kellő gondosságtól függe ne. 
 
 
22 
 Végezetül a processzorokkal és félvezető -technológiákkal foglalkozó európai szövetség 
fontos sz erepet játszhat az ipar elkötelezettségének biztosításában a készségfejlesztési 
paktum61 által nyújtott kereten belül azáltal, hogy a tudatosságot növelő tevékenységeket 
szervez az érintett oktatási intézményekben, valamint kötelezettséget vállal a szakmai 
gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések kínálatának növelésére. Az Erasmus+ 
emellett lehetőséget kínál azoknak a diákoknak, akik egy másik európai országban végeznek 
szakmai gyakorlatot62. 
3.3.5.  A globális ellátási láncok megértése és felkészülés a jövőbeli válságokra  
A félvezető -értéklánc esetében fennáll a hiány kockázata; a kereslet növekedése erős, egyes 
piaci szegmensek koncentráltak, a költségek magasak és a kínálat nem rugalmas. Ezenkívül a 
kínálat és a kereslet nem átlátható. Hiány esetén ezek a tényezők geopolitikai feszültségeknek 
teszik ki Európát. A kockázatok mérséklése érdekében az Uniónak és a tagállamoknak össze 
kell hangolniuk intézkedéseiket, és ki kell fejleszteniük a csipek ell átási láncai működésének 
nyomon követésére – többek között az információgyűjtésre –, valamint a válságok észlelésére 
és korrekciós intézkedések révén történő kezelésére irányuló képességeiket.  
Ennek érdekében az Unió és tagállamai összehangolt kockázatért ékelést végeznek, amely 
meghatározza a korai előrejelző mutatókat, és időben jelzi az ellátási láncot érintő jelentős 
kockázatokat. Kétféle intézkedésre kerül sor: az állandó nyomon követés alá tartozók 
(felkészültség) és azok, amelyek csak válság esetén a ktiválhatók (válságreagálás). Ellátási 
hiány esetén intézkedéseket kell hozni Európa ellátásbiztonságának garantálására. Biztosítani 
kell a más válságkezelési eszközökkel, például az Egészségügyi Szükséghelyzet -
felkészültségi és -reagálási Hatósággal (HERA )63 és a hamarosan létrejövő egységes piaci 
szükséghelyzeti eszközzel (SMEI)64 való koherenciát és összehangolást.  
Ami a felkészültséget illeti, a tagállamok bizonyítékokat szolgáltatnának az érintett nemzeti 
piacokról a kockázatértékelés elvégzéséhez és a félvezetők hiányának előrejelzéséhez 
szükséges korai előrejelzések bevezetéséhez. A Bizottság célzott felméréseket  is indítana az 
érdekelt felek körében, a félvezetők gyártásában és beszerzésében részt vevő vállalatokat 
megcélozva.  
A válaszok segítségével a Bizottság értékelni tudná azokat a tényezőket, pl. szűk 
keresztmetszeteket, tendenciákat és eseményeket, amelye k zavarokhoz vezethetnek a 
félvezető -ellátási láncban az Unióban . A tagállamoknak továbbá lehetőséget kell biztosítaniuk 
az érintett érdekelt szervezetek – többek között az ágazati szövetségek és a fő felhasználói 
kategóriák képviselői – számára, hogy tájé koztatást nyújtsanak a kereslet és a kínálat atipikus 
változásairól, valamint az ellátási láncuk ismert zavarairól, beleértve a kritikus félvezetők 
vagy nyersanyagok elérhetetlenségét, az átlagosnál hosszabb átfutási időt, a szállítás 
késedelmét és a kivét eles áremelkedéseket.  
                                                 
61  Uniós készségfejlesztési paktum:  továbbképzési és átképzési kezdeményezés a mikroelektronikai iparban 
tanulók és dolgozók számára |  Európa digitális jövőjének megtervezése (europa.eu) . A készségfejlesztési 
paktum az  európai készségfejlesztési program (europa.eu)  egyik kiemelt kezdeményezése, amelyet 
2020.  november  10-én indítottak el. A mikroelektronika területén ez 2  milliárd  EUR öss zegű köz - és 
magánberuházást jelent, amely több mint 250  000 munkavállaló és diák számára biztosít továbbképzési és 
átképzési lehetőségeket (2021 –2025) Európa elektronikai klasztereiben.  
62  https://myinternship.eu/   
63  COM(2021) 576 final.  
64  COM(2021) 350 final.  
 
23 
 Az értéklánc esetleges zavarainak előrejelzéséhez alapvető fontosságú a helyzet elemzése a 
nyomonkövetési szakaszban és a nemzetközi partnerekkel folytatott megbeszéléseken 
keresztül gyűjtött adatok alapján. Ezek az információk eleng edhetetlenek ahhoz, hogy építeni 
lehessen az olyan konkrét kezdeményezésekkel foglalkozó nemzetközi partnerségekre, 
amelyek segíthetnek megelőzni, vagy legalábbis enyhíteni az ilyen zavarok hatásait. 
A megbízható és kölcsönösen előnyös megoldások lehetőség ének növelése érdekében az EU 
csipekre vonatkozó stratégiája nemcsak az eszközök és a tárgyalási pozíció aszimmetriájának, 
hanem az ipari fejleményekkel kapcsolatos információk aszimmetriájának csökkentésében is 
fontos szerepet fog játszani. Az ellátási lá nc esetleges válságának észlelése esetén az Unió 
törekedni fog arra, hogy egyeztessen a partnerekkel annak érdekében, hogy együttműködésen 
alapuló megoldást találjanak a helyzet kezelésére.  
A gazdaság kritikus ágazatait és a társadalmat érintő jelentős za varok esetén a gyors, 
hatékony és összehangolt uniós reagálás lehetővé tétele érdekében válságreagálásra kerül sor.  
A válságreagálási eszköztár aktiválására a válsághelyzettel arányos intézkedések révén 
kerülne sor. Az eszköztár olyan intézkedéseket tartalmazna, mint a kötelező 
információgyűjtés, a kritikus ágazatok megrendeléseinek előre sorolása és a közös beszerzési 
rendszerek. Ezen túlmenően a testület kifejtheti véleményét a Bizottságnak arról, hogy 
helyénvaló -e az exportellenőrzések bevezetése. Ez az uniós válasz nem érinti a nemzetközi 
partnerekkel közösen párhuzamosan indított további lehetséges kezdeményezéseket.  
A fentiek kezelése, valamint a gördülékeny, hatékony és összehangolt együttműködés 
elősegítése érdekében létrejön a félvezetőkkel fo glalkozó európai testület. A testület a 
tagállamok és a Bizottság magas szintű képviselőiből fog állni. Tanácsot ad és segítséget 
nyújt a Bizottságnak az ellátás biztonságával és rezilienciájával kapcsolatos felkészültségi és 
nyomonkövetési kérdések kezelé sében.  
Egy ilyen koordinációs mechanizmus azonnali aktiválása, valamint a jelenlegi csiphiányra 
való gyors, hatékony és összehangolt uniós reagálás lehetővé tétele érdekében a Bizottság 
ajánlást terjeszt a tagállamok elé, amely arra ösztönzi a tagállamoka t, hogy működjenek 
együtt a Bizottsággal a félvezető -ellátási lánc nyomon követése és az esetleges zavarok 
előrejelzése érdekében. A Bizottság arra bátorítja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek és 
szolgáltassanak információkat a félvezetőválság nemzeti piacaik on tapasztalható jelenlegi 
helyzetéről, valamint vitassanak meg és fogadjanak el megfelelő, hatékony és arányos 
válságreagálási intézkedéseket nemzeti és uniós szinten. E koordinációs mechanizmus 
azonnali alkalmazásával a tagállamok már a jövőbeli rendelet  elfogadása előtt is fontos 
lépéseket tehetnek a jelenlegi hiány leküzdése érdekében.  
4. Nemzetközi együttműködés  
Az ellátás biztonság , valamint a nagy teljesítményű és erőforrás -hatékony félvezetők tervezési 
és gyártási kapacitásának javításával az EU hozzájá rul a félvezetők globális ellátási lánca 
egyensúlyának helyreállításához. A cél a kapacitásának javítása az ellátási lánc egészében – 
többek között az élvonalbeli technológiákban –, valamint a földrajzi szegmentáció vagy 
koncentráció elkerülése az ellátási  lánc egyes részein annak érdekében, hogy válság idején 
hatékony tárgyalási pozícióban legyen. Emellett az EU átfogó célkitűzése, hogy kiszolgálja a 
jelentős mértékben megnövekedő globális keresletet, és részesedést szerezzen a bővülő 
piacon.  
E törekvés e lérése érdekében az EU -nak proaktívan kell kezelnie kölcsönös függőségét a 
világ többi részével, melynek célja kettős: i. megbízható globális piactér biztosítása az európai 
termékek számára; és ii. az ellátás biztonságának garantálása válsághelyzetekben is.  
 
24 
 E célkitűzések megvalósításához kiegyensúlyozott félvezető -partnerségek kialakítására lesz 
szükség hasonlóan gondolkodó országokkal. E partnerségek célja az lenne, hogy 
együttműködési kereteket határozzanak meg a kölcsönös érdeklődésre számot tartó 
kezdem ényezésekre vonatkozóan, és törekedjenek az arra irányuló kötelezettségvállalásra, 
hogy válság idején biztosítsák az ellátás folyamatosságát. Ahhoz, hogy ez a 
kötelezettségvállalás érdemi legyen, szilárd ténybeli alapra van szükség, a kínálati és keresleti  
oldali iparág érdekelt feleinek közreműködésével.  
Az ellátás biztonság ot illetően az alábbi elemek képezhetik a partnerségek részét: a potenciális 
sokkok jobb láthatósága a küszöbön álló hiányok enyhítésével kapcsolatos információk, 
bevált módszerek és ér tesülések rendszeres megosztása révén; hatékony korai előrejelző 
mechanizmusok a válsághelyzetekre való felkészültség megerősítése érdekében; 
információcsere a hosszú távú befektetési stratégiákról; nemzetközi szabványosítási 
tevékenységek; valamint az exp ortellenőrzések összehangolása, biztosítva az előzetes 
egyeztetést és kezelve a nem kívánt következményeket. A reziliencia szempontjából releváns 
egyéb témák, különösen a munkaerő fejlesztése, a termelés környezeti hatásainak 
csökkentésére irányuló bevált módszerek és a fokozott kutatási együttműködés részét 
képezhetik egy olyan kiegyensúlyozott partnerségnek, amely egyértelmű kölcsönös 
előnyökkel járna a reziliencia és az ellátás biztonság , valamint a viszonosság tekintetében65.  
Első lépésként az említett lehetőséget olyan hasonlóan gondolkodó partnerekkel kell 
megvizsgálni – meglévő vagy új fórumok felhasználásával –, mint az Egyesült Államok, 
Japán, Dél -Korea, Szingapúr, Tajvan és mások.  
Emellett az EU szoros együttműködést fog  kialakítani a szomszédos országokkal a félvezető -
ellátási láncok reziliensebbé tétele érdekében.  
Európa célja egy olyan együttműködésen alapuló megközelítés kialakítása, amely megoldást 
talál az ellátás biztonság  kérdésére . Az EU -nak ugyanakkor fel kell k észülnie egy ilyen 
megközelítés esetleges kudarcára, a politikai helyzet hirtelen megváltozására vagy előre nem 
látható válságokra, amelyek veszélyeztethetik az EU ellátásbiztonságát. A csipekről szóló 
európai jogszabály válságreagálási eszköztára biztosít aná az EU számára az ilyen helyzetek 
kezeléséhez és végeredményben az általános európai reziliencia biztosításához szükséges 
eszközöket.  
5. Következtetés  
Európa vezetői kapacitásainak megerősítése a félvezetők terén a jövőbeli 
versenyképességének előfeltétele , és egyben technológiai szuverenitás és biztonság kérdése is . 
A csipekről szóló jogszabálycsomag végrehajtása jelentős lépés lesz Európa félvezetőkkel 
kapcsolatos strukturális gyengeségeinek kezelése és a globális és egymástól kölcsönösen 
függő ökosziszté mában elfoglalt helyének megerősítése felé. Felkérjük a Tanácsot és az 
Európai Parlamentet, hogy támogassák ezt a megközelítést, a lehető legrövidebb időn belül 
megvalósítva e törekvést.  
                                                 
65  A Horizont Európa uniós kutatási program, amely részben finanszírozza a csipekkel foglalkozó közös 
vállalkozást, már most is a világ legnyitottabb programja a harmadik országbeli partnerek előtt. Az Unió 
rezilienciája és az ellátásbiztonság szempontjából lényeges tényezőkkel kapcsolatos, egy vagy több 
kulcsfontosságú, hasonlóan gondolkodó partnerrel kötött szélesebb körű partnerség keretében az Uniónak 
készen kell állnia arra, hogy a viszonosság és az EU s tratégiai érdekei alapján megvizsgálja az ilyen 
partnerekkel való szorosabb együttműködés lehetőségeit, többek között a közös vállalkozás keretében.