2 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelésének része a feldolgozás, a kondicionálás, a szállítás, az átmeneti tárolás és a geológiai elhelyezés. A végső cél az, hogy mindezen szakaszokban, a nagyon hosszú lebomlási idő egész tartama alatt ne kerülhessenek radionuklidok a bioszférába. E célkitűzések elérése szempontjából meghatározó a mesterséges és a természetes gátrendszerek tervezése, értékelése , nyomon követése és működése ezen időtávlatokban, ez pedig többek között attól is függ, hogy a fűtőelemek, illetve a hulladék hogyan viselkedik az adott geológiai környezetben. Ennek tanulmányozása is része ezen egyedi programnak.

A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelésének része a feldolgozás, a kondicionálás, a szállítás, az átmeneti tárolás és a geológiai elhelyezés. A végső cél az, hogy mindezen szakaszokban, a nagyon hosszú lebomlási idő egész tartama alatt ne kerülhessenek radionuklidok a bioszférába. E célkitűzések elérése szempontjából meghatározó a mesterséges és a természetes gátrendszerek tervezése, értékelése és működése ezen időtávlatokban, ez pedig többek között attól is függ, hogy a fűtőelemek, illetve a hulladék hogyan viselkedik az adott geológiai környezetben. Ennek tanulmányozása is része ezen egyedi programnak.

A polgári nukleáris technológiában szerzett szaktudás szinten tartásához és az e téren betöltött vezető szerep megőrzéséhez elengedhetetlen előmozdítani a nukleáris anyagokra vonatkozó interdiszciplináris alapkutatást mint a technológiai innováció lehetséges forrását. Ehhez pedig ismerni kell, hogy az úgynevezett „5f elemekre” (vagyis az aktinidákra) és vegyületeikre hogyan hatnak a (rendszerint szélsőséges) termodinamikai körülmények. A kísérleti adatok csekély mennyisége és a modellezés alapvető bonyolultsága miatt ezekről a mechanizmusokról jelenleg csak korlátozott ismereteink vannak. Az ezekkel a kérdésekkel foglalkozó alapkutatás elengedhetetlen ezen elemek viselkedésének megértéséhez és ahhoz, hogy korunk kondenzáltanyag-fizikai élvonalában maradjunk. A fejlett modellezésben és szimulációban elért fejlődést is a kutatási programok eredményességének szolgálatába kell állítani.

A nukleáris biztonságot és a működő létesítmények megbízhatóságát folyamatosan optimalizálni kell a piac liberalizálásából, az erőművek üzemidejének meghosszabbításából és a nukleáris ipar úgynevezett „reneszánszából” eredő kihívások kezelése érdekében. Annak érdekében, hogy az – akár nyugati, akár orosz típusú – atomerőművek biztonsági színvonala fennmaradjon és emelkedjen, korszerűbb és kifinomultabb biztonságértékelési módszereket és hozzájuk kapcsolódó elemzőeszközöket kell kifejleszteni és hitelesíteni. A JRC-ben olyan, célzott kísérleti vizsgálatok folynak a háttérben álló fizikai jelenségek és folyamatok jobb megértése érdekében, melyek – az erőműben zajló folyamatok (reaktivitás és hőtani-hidraulikus folyamatok), az üzemi terhelésnek/öregedésnek kitett alkotóelemek, valamint az emberi és a szervezési tényezők fejlett modellezése révén – lehetővé teszik determinisztikus és valószínűségi biztonságértékelési módszerek hitelesítését és ellenőrzését. Ezenkívül a JRC a továbbiakban is központi szerepet fog betölteni a valamennyi tagállam érdekét szolgáló Üzemi Tapasztalatok Európai Visszajelzési Rendszere (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) létrehozásában és működésében. Ez utóbbi célzott jelentéseket fog készíteni bizonyos, az erőműveket érintő konkrét kérdésekről, és elő fogja segíteni az üzemi tapasztalatokról szóló visszajelzések hatékony megosztását és felhasználását, ezáltal pedig az atomerőművek biztonságosabbá tételét, ami valamennyi európai szabályozó hatóságnak érdeke.