HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 13.11.2008 
SEC(2008) 2859 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM,  
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: 
A TANÁCS IRÁNYELVE 
a tagállamok minimális k őolaj- és/vagy k őolajtermék-készletezési kötelezettségér ől  
A HATÁSTANULMÁNY ÖSSZEFOGLALÁSA  
   
{COM(2008) 775} 
{SEC(2008) 2858} 
 
HU 2   HU A hatástanulmány, amely kapcsán ez az öss zefoglaló benyújtásra került, a Bizottság 
munkaprogramjának 2008/TREN/001. sz. pontjáva l kapcsolatos. A tanulmány az uniós 
biztonsági k őolajkészletekr ől szóló jogszabályok felülvizsgálat áról szóló jogalkotási javaslat 
előkészítésének keretein  belül készült. 
A hatástanulmány a Bizottságon belül végzett elemzéseken alapul, amelyeket az érdekelt 
felekkel folytatott több strukturált (a k őolaj-ellátási csoportban, a berlini fosszilis 
tüzelőanyagok fórumán) és informális konzultá ció, valamint egy nyilvános, formális 
konzultáció támaszt alá. 
Háttér  
Az Európai Tanács 2007. márciusi ülésén hang súlyozták, hogy javítani szükséges az Európai 
Unió egésze és az egyes tagállamok ellá tásának biztonságát, például hatékonyabb 
válságkezel ő mechanizmusok kidolgozásával. Ezzel összefüggésben – különösen a válság 
idején rendelkezésre álló k őolaj fontosságára hivatkozva, és a Nemzetközi Energiaügynökség 
válságkezel ő mechanizmusaival való összhang sz ükségességét hangsúlyozva – sürgették a 
kőolajkészletekre vonatkozó közösségi  mechanizmusok felülvizsgálatát. 
A probléma elemzése  
A biztonsági k őolajkészletek Unión belüli létrehozásár a és felhasználására vonatkozó jogi 
keret az 1960-as évek végén és az 1970-es évek elején létrehozott szabályokon alapul. Az 
elmúlt években a k őolajellátás megszakadásának kockázata több oknál fogva megn őtt, köztük 
a globális kereslet – a termelési kapacitások b ővíthetőségének korlátozottságával párosuló – 
megnövekedése, a kínálat néhány (gyakran politikailag nem stabil) ország kezében való koncentrációja, a geopolitikai konfliktusok terjedése, valami nt a természeti katasztrófák 
számának növekedése miatt. A jelenlegi globális  tendenciák és az Eu rópai Unióban történt 
fejlemények (például az egymást követ ő bővítések, a bels ő piac megvalósítása, a csökken ő 
uniós termelés) olyan tényez ők, amelyek szükségessé teszik a meglév ő uniós készletezési 
jogszabályok felülvizsgálatát. 
Ezenkívül a jelenlegi rendszer elemzése ol yan gyenge pontokat mutatott ki, amelyek 
akadályozhatják a megfelel ő működést az ellátás tényleges megszakadása esetén. 
Jelenleg a tagállamok szabadon alakíthatják ké szletezési szabályozásukat. Ez uniós szinten 
nagyon eltér ő rendszerekhez és gyakorlati megol dásokhoz vezetett. Kétséges, hogy 
valamennyi tagállami rendszer képes-e garantál ni, hogy a biztonsági készletek szükség szerint 
teljes mértékben rendelkezésre álljanak, illet ve hatékonyan mobilizálhatóak legyenek. Úgy 
tűnik például, hogy egyes tagállam okban a jelenlegi gyakorlat lehet ővé teszi a gazdasági 
szereplők működési készleteinek bizton sági készletekként történ ő elszámolását. Több 
tagállamban úgynevezett „jegyek” túlzott haszná lata szintén kétségessé teheti a készletek 
rendelkezésre állását. 
Az 1974-ben létrehozott Nemzetközi Energiaügynökség párhuzamos rendszert m űködtet. Bár 
rendszerint ugyanazok a készletek az Európai Unió és a Nemzetközi Energiaügynökség által 
előírt készletezési kötelezettségeknek való  megfelelésnél is figyelembe vehet ők, a számítási 
módszerek és a jelentések teré n tapasztalható különbségek jelent ős adminisztrációs terhet 
rónak azokra a tagállamokra, amelye k az energiaügynökségnek is tagjai.  
 
HU 3   HU Az Európai Unió továbbá nem rendelkezik összehangolt fellépést lehet ővé tevő eljárásokkal, 
ami a gyakorlatban rendkívül nehézzé teszi a válsághelyzetekben alapvet ő fontosságú gyors 
döntések és hatékony intézkedések meghozatalát . A jelenlegi jogszab ályokban nem tisztázott 
az uniós rendszernek a Nemzetközi Energiaüg ynökséggel és eljárása ival összefüggésben 
játszott szerepe. 
Bár a jelenlegi szabályozás „mé ltányos és hátrányos megkülönböztetést ől mentes” 
készletezési rendelkezéseket ír el ő, tartalmaz olyan kiskapukat, amelyek lehet ővé tehetik a 
piaci szerepl ők különböz ő kategóriái közötti verseny torzulását.  
Végül, a készletek összetétele nem feltétlenül azt tükrözi, amire egy válságban valóban 
szükség lehet. 
E hibák miatt nem biztos, hogy egy válságban a rendszer a kívánt eredményeket hozza, ami 
azzal a kockázattal jár, hogy a gazdaságot jelent ős károk érik.  
A jelenlegi rendszer él ősködésre is módot ad: az eset legesen kevésbé megbízható 
rendszerekkel rendelkez ő tagállamok számíthatnak a re ndezett szabályozással rendelkez ő 
országokra. Ez azonban vesz élyezteti az Unió egészéne k a válsághelyzetekre való 
felkészültségét. 
Célok  
A felülvizsgálat általános szakpolitikai célja a tagállamok adminisztrációs kötelezettségeinek 
optimalizálásával egyidej űleg a rendszer további er ősítése. 
A válsághelyzeti intézkedések rendszerét jobban összhangba kell hozni az Unió 
szükségleteivel, hogy amennyiben megszakad a k őolajellátás, képes és kész legyen 
hatékonyan és teljes mért ékben koordinált módon reagál ni. Ennek következtében a 
rendszernek minimalizálnia, vagy  legalábbis csökkentenie kell az  ellátás megszakadásának az 
Európai Unió gazdaságára és társad almára gyakorolt negatív hatásait. 
Ezzel egy id őben – amennyire lehetséges  – az is cél, hogy egyszer űsödjön a szabályozási 
környezet, valamint csökkenjenek a tagállamok és a vállalkozások megfeleléssel járó terhei. 
Szakpolitikai lehet őségek  
A hatástanulmányban négy szakpolitikai lehet őséget vizsgáltak meg. Ezek a lehet őségek 
lényegében a készletek rendelkezésre ál lásának problémájával kapcsolatosak. 
• Az első lehetőség az, hogy nem történik szakpolitikai változás. 
• A második lehet őség az, hogy nem módosítanák a kész letekre vonatkozó jelenlegi 
rendelkezéseket, hanem meger ősítenék a biztonsági készlete k rendelkezésre állásának 
állami ellen őrzését és a válsághelyzeti eljárásokat.. Ez azzal járna, hogy a Bizottság vagy 
az általa megbízottak ellen őriznék és vizsgálnák a biztonsági készleteket, valamint a 
tagállamoknak rendszeresen felül kellene vizsgálniuk válsághelyzeti eljárásaikat. 
• A harmadik lehet őség az, hogy valamennyi kilencven na pi készlet állami tulajdonban 
marad egy ügynökség kezelésében, esetlegesen uniós szint ű ellenőrzés mellett. A 
 
HU 4   HU készleteket a kereskedelmi készletekt ől elkülönítve kellene tárolni, és legalább egy részük 
kőolajtermék-készlet kellene legyen. 
• A negyedik lehet őség az, hogy a tagállamok a biztonság i készletek egy (harminc napi) 
részét kötelez ő állami vagy ügynöks égi tulajdonban lév ő speciális készlet formájában 
tárolni. Ezeket a készleteket olyan termékekb ől kell tárolni, amelyek tükrözik az ország 
fogyasztási szokásait. Ha készle tezési kötelezettséget írnak el ő a vállalkozások számára, 
azok jogot kapnak arra, hogy a kötelezettség ükkel kapcsolatos feladatokat átadják a 
kormánynak vagy az ügynökségnek. 
• A harmadik és a negyedik lehet őség keretében korlátoznák az úgynevezett „jegyek” 
használatát. 
Mivel a felmerült problémák egy része független a fenti lehet őségek közötti választástól, 
azokkal külön foglalkoztak. 
• Egyértelm űbbé kell tenni a válsághe lyzeti eljárásokat: a Ne mzetközi Energiaügynökség 
valamely fellépése során az ügynökség tagországainak a Bizottság kifejezett jóváhagyása 
nélkül is tudniuk kell részt venni a fellé pésben, míg a Bizottságnak az ügynökségben nem 
tag tagállamok hozzájárulásait koordinálnia kell. 
• Javasolták, hogy a készletezé si kötelezettségeket han golják össze a Nemzetközi 
Energiaügynökség által el őírt (a nettó importmennyiségen alapuló) készletezési 
kötelezettségekkel, és írjanak el ő kötelezettséget a jelent ős kőolajtermel ő tagállamok 
számára.  
• A Nemzetközi Energiaügynökség és az Eurost at által már használt, havonta kitöltend ő 
kőolaj- és földgázkérd őív (MOS) néhány kiigazítást követ ően a biztonsági készletek 
jelentésére használt kérd őív helyébe léphet. 
Hatásvizsgálat  
Részletesen elemezték a négy szakpolitikai lehet őség hatásait, és szisztematikusan 
ellenőrizték a következ őkre gyakorolt hatásokat: 
• felkészültség a válsághelyzetekre, vagyi s az Unió képessége arra, hogy kezelje a 
kőolajellátás megszakadásának problémáját, 
• a tagállamok, a vállalkozások és a Bizottság által viselt pénzügyi  és adminisztrációs terhek. 
Más (környezeti, társadalmi és gazd asági) hatásokat is megvizsgáltak. 
Az egyes lehet őségek hatásainak elemzését neheze bbé tették a tagállamok készletezési 
rendszerei közötti lényeges különbségek. A hatások szükségszer űen eltérnek a különböz ő 
tagállamokban, els ősorban attól függ ően, hogy a készleteket jelenleg f őként az állami 
ügynökségek/kormányok vagy a vállalko zások tartják-e fenn. Valószín űleg a lehetséges 
szakpolitikai lehet őségek végrehajtásának módja is be folyásolja a hatásokat, különös 
tekintettel a pénzügyi te her méretére és visel őjére.  
A hatástanulmány eredményét a következ őképpen lehet összefoglalni. 
 
HU 5   HU Az első lehetőség (nincs szakpolitikai változás) nyilvánvalóan nem jár további pénzügyi vagy 
adminisztrációs teherrel, de nem t ud hatékony és az egész Unióra kiterjed ő felkészültséget 
garantálni. A jelenlegi rendszer minden gyenge  pontja megmaradna, ezzel kockára téve az 
Európai Unió azon képességét, hogy reagáljon a k őolajellátás megszakadására. Ez aggasztó, 
mivel ennek esetei a jöv őben gyakoribbakká és jelent ősebb mérték űvé válhatnak. Tekintettel 
az Európai Uniónak a folyamatos k őolaj- és a k őolajtermék-ellátástól való függ őségére az 
ellátás megszakadásának sú lyos következményei lennének. 
A második lehet őség (a létez ő rendszer keretei között az ellen őrzés és a koordináció 
megerősítése) nem tenné lehet ővé az összes jelenlegi hiányosság rendezését, és az egész 
Unióra kiterjed ő szilárd és egységes rendszer létrehozását.  
Az ellenőrzéseknek, vizsgálatoknak és felülvizsgál atoknak mérsékelt költségvetési vonzatai 
lennének. Az állami rendszerek felülvizsgál ata segíthetne a legj obb gyakorlati megoldások 
terjesztésében, a fokozott ellen őrzések pedig bizonyosan el ősegítenék a szabályok 
megsértésének felderítését, de nem lennének kezelve a készletek elégtelensége mögött rejl ő 
okok. Az ellátás jelent ős mérték ű megszakadása esetén valószín űleg az els ő lehetőség 
keretében várhatóakhoz hasonló, súlyos  következményekre kellene számítani. 
A harmadik lehet őség (a biztonsági készletek kötelez ő állami/köztulajdonba helyezésével 
központosított uniós rendszer létre hozása) értelmében a kilencve n napi speciális biztonsági 
készletek az állam kezében lennének, egy ügynökség kezelné, az Európai Unió pedig 
esetlegesen ellen őrizné őket, és el lennének különítv e a kereskedelmi készletekt ől. Így 
biztosan rendelkezésre állók lennéne k válsághelyzetben, az „együtt történ ő tárolással” járó 
előnyök egy része azonban (például a készletek automatikus cserél ődése vagy a 
fogyasztókhoz való közelsége) elveszne.. 
Megszűnne a tagállami rendszerek jelenlegi sokfélesége, és az esetleges él ősködés is. 
Ezenkívül ez a lehet őség elősegítené a tárolt és a felszabadított készletek nyomon követését.  
Ma csak két tagállam biztonsági készletei vannak teljes egészében állami tulajdonban. E 
lehetőség keretében tehát a legtöbb tagállamnak nagy mértékben meg kellene változtatnia 
jelenlegi készletezési rendszerét, ami jelent ős, (2008 októbere második felének piaci árain 
számítva) 55 milliárd eurós nagyságrend ű állami kiadást igényelne. Ezt nem feltétlenül 
indokolják az ellátás megszakadásának korábbi es eti, valamint vitath ató lenne az arányosság 
és a szubszidiaritás szempontjából is. 
A negyedik lehet őség (a jelenlegi rendszer felülvizsgált változatának keretein belül speciális 
uniós biztonsági készletek létr ehozása) olyan speciális készle teket eredményezne, amelyek az 
ellátás megszakadása esetén vitathata tlanul rendelkezésre álló kiegészít ő készletek lennének; 
a javasolt, harminc napi mennyiség elegend ő lenne az ellátás megszak adása olyan esetinek 
kezelésére, mint amilyenek a múltban el őfordultak. A tagállamok – a földrajzi helyzetük, 
finomítási kapacitásaik és má s egyedi adottságaik megfelel ő figyelembe vételével –, nagyon 
rugalmasan választhatnák meg azt, hogy hogyan tesz nek eleget a készlet ezési kötelezettség 
fennmaradó részének. 
A tagállamok többsége elég közel áll ahhoz, hogy megfeleljen ennek a lehet őségnek. A ma 
teljes mértékben vállalkozások számára el őírt készletekre hagyatkozó öt tagállamnak azonban 
jelentős erőfeszítéseket kellene tennie: 12,5 millió tonna kormányzati/ügynökségi készletet 
kellene létrehozniuk. E készletek vásárlással történ ő létrehozása (2008 októbere második 
 
HU 6   HU felének piaci árain számítva) körülbelül 5 milliárd euróba kerülne. Mindazonáltal nem 
feltétlenül kellene megvásárolniuk a készlete ket; a pénzügyi teher mértéke a választott 
gyakorlati szabályozástó l függne. A tárolás m űködési költségeit illet ően a tagállamok tárolási 
költségeir ől készült felmérés azt mutatta ki, hog y a kormányzati/ügynökségi tárolás olcsóbb, 
mint a vállalkozások általi tárolás. 
Ez a lehet őség ésszer ű védelmet nyújt az ellátás megszakadása ellen, de végrehajtásának 
költségeit a tagállamok egy ré szének kellene viselnie. 
A verseny esetleges torzulását illet ően az els ő és a második lehet őség nem jelentene 
megoldást a meglév ő problémákra. A harmadik lehet őség a vállalkozások számára el őírt 
készletek felszámolásával segítené a piaci szerepl ők különböz ő kategóriái közötti verseny 
esetleges torzulásainak megs züntetését. A negyedik lehet őség keretében a vá llalatoknak joguk 
lenne a kötelezettségei kkel kapcsolatos feladatokat átad ni az államra vagy ügynökségének. 
Ennek eredményeként a piaci szerepl ők közötti hátrányos megkülönböztetés lehet ősége 
jelentősen csökkenne. Különösen az lenne el őnyös, hogy az elegend ő tárolókapacitással nem 
rendelkez ő kisebb vállalkozások egyszer ű és költséghatékony mód on tehetnének eleget 
kötelezettségeiknek. 
A társadalmi hatások attól függnek, hogy az egyes lehet őségek keretében hogyan lehet 
reagálni az ellátás megszakadására. Ha a biztonsági k őolaj-készletezési rendszer nem képes 
enyhíteni a hátrányos gazdasági következményeke t (például magas energiaárak) csökkenteni, 
az valószín űleg különösen a társadalom legkiszolgá ltatottabb rétegeinek fog ártani.  
A környezetre gyakorolt hatás akkor fordulhat el ő, ha valamelyik szakpolitikai lehet őség új 
tárolólétesítmények építését teszi szükségessé. Mivel a készletezési kötelezettség összmennyisége egyik lehet őség alapján sem változna lénye gesen, elvileg nincs szükség 
további tárolási kapacitá sra. Ha azonban megsz űnne a biztonsági és a kereskedelmi készletek 
együtt történ ő tárolásának gyakorlata, amint azt a harmadik, illetve (a speciális készletek 
esetében) a negyedik lehet őség javasolja, egyes tagállamokban új létesítmények építése 
válhatna szükségessé. 
A válságkezelés, a számítások és a jelentésté tel módjában javasolt változások függetlenek a 
négy szakpolitikai lehet őségtől, ezért hatásukat külön értékelték. 
A javasolt válságkezelési s zabályok és eljárások lehet ővé fogják tenni, hogy – a múltban 
tapasztalt késedelmek és zavarok elkerüléséve l, valamint a Nemzetközi Energiaügynökségben 
nem tag tagállamok intézkedéseinek koordinálásá val és orientálásával  – az Európai Unió 
hatékonyabban tudjon hozzájárulni az energiaügynökség fellépéseihez. 
A Nemzetközi Energiaügynökség nemzetközileg  elfogadott szabályainak való nagyobb 
mértékű megfelelés nem csupán az adminisztráció s terheket csökkentené (legalábbis az 
ügynökségben tag országok számára), hanem lehet ővé tenné, hogy az uniós készleteket úgy 
használják fel, hogy kedvez őbb hatással legyenek az ügynökség fellépéseire. 
Ha a továbbiakban a havonta kitöltend ő kőolaj- és földgázkérd őív lenne a jelentéstétel f ő 
eszköze, az csökkentené az adminisztrációs te rheket, és a Nemzetközi Energiaügynökséggel 
közös alapot teremtene a válsághelyzetekre való felkészültség értékeléséhez. Valószín űleg 
szükség lesz azonban a kérd őív kiigazítására, hogy teljes mé rtékben összhangban legyen az 
aktualizált uniós szabályokkal, és adatai hivatkozhatók legye nek az esetleges jogsértési 
eljárások során. Azt is meg kell vizs gálni, hogy (például a JODI kérd őív használatával) le 
 
HU 7   HU lehet-e rövidíteni jelentéstételi id őt annak érdekében, hogy a biztonsági készletekkel 
kapcsolatos adatok naprakészebbek legyenek. 
A hatástanulmány nem foglalkozott a keresked elmi készletekre vonatkozó heti jelentések 
esetleges bevezetésének hatásaival. Erre egy külön tanulmány fog kitérni a jelentéstételre 
vonatkozó részletes végrehajtási  szabályok kidolgozását követ ően. 
Következtetés  
Mivel a második lehet őség közvetlenül nem oldaná meg a je lenlegi rendszer hiányosságait, 
várhatóan nem javítaná jelent ősen a biztonsági készle tek rendelkezésre állását. A harmadik 
lehetőség a válsághelyzetekre való felkészültsé g lényeges javulását vonná maga után, de 
olyan áron, ami nehezen indokolható. Az el őnyöket és költségeket összevetve a negyedik 
lehetőség tűnik a legmegfelel őbb választási lehet őségnek, f őleg, ha a vizsgálatokra 
(ellenőrzésekre és felülvizsgálatokra) vonatko zó gyakorlati rendelkezésekkel egészül ki. 
Figyelembe kell azonban venni, hogy végrehajtásána k költségei aránytala nul oszlanak meg, 
ami a terhek legnagyobb részének viselésére kényszerül ő néhány tagállamban politikai 
szempontból kevésbé elfogadha tóvá teszi ezt a lehet őséget. 
 
HU 8   HU  Első lehetőség: nincs 
szakpolitikai változás Második 
lehetőség: az 
ellenőrzés 
fokozása Harmadik lehet őség: 
központosított 
rendszer Negyedik lehet őség: harminc napi speciális 
készletek 
kilencven napi mennyiség A tárolási 
kötelezettség 
összmennyisége kilencven napi mennyiségkilencven napi 
mennyiség kilencven napi 
mennyiség legalább harminc napi 
mennyiség a fennmaradó rész 
A számítás alapja fogyasztás nettó behozatal 
A készletek 
tulajdonosa nincs különös szabály nincs különös 
szabály állam  állam/ügynökség nincs különös szabály 
A készletek kezelése nincs különös szabály nincs különös 
szabály állam vagy ügynökség ügynökség vagy speciális 
állami ellen őrzés nincs különös szabály 
A kereskedelmi 
készletekkel való 
együttes tárolás nincs kifejezetten tiltva megengedett nem megengedett nem megengedett megengedett 
„Jegyek” nincs korlátozva nincs korlátozva korlátozott korlátozott  (ügynökségen keresztül) 
„közvetített” 
Minimális 
termékarány nincs nincs van van nincs 
Rendszeres ellen őrzés 
és felülvizsgálat nincs van nincs nincs nincs 
Jelentéstétel havonta kitöltend ő külön 
kérdőíven havonta teend ő, az MOS/JODI-n alapul 
 
HU 9   HU Válságkezelés konzultáció a k őolaj-
ellátási csoportban a Nemzetközi Energiaügynökség válsághelyze ti politikáinak és intézkedéseinek kiegészítése, 
egyértelm ű készlet-felszabadítási mechanizmusok, a k őolaj-ellátási csoport válságkezelési szerepének 
erősítése 
1. táblázat: a szakpolitikai lehet őségek összefoglalása
 
HU 10   HU Kritériumok Első lehetőség: nincs 
szakpolitikai változás Második lehet őség: az 
ellenőrzés fokozása Harmadik lehet őség: 
központosított rendszer Negyedik lehet őség: harminc 
napi speciális készletek 
Hatás a 
válsághelyzetekre 
való 
felkészültségre és a 
készletek 
rendelkezésre 
állására egyes államok készletezési 
rendszereiben kétséges a 
készletek rendelkezésre állása  néhány jogsértési eljárást 
követően a készletek 
rendelkezésre állása várhatóan 
javulni fog, de más problémák 
megmaradnak válsághelyzet esetén a 
biztonsági készletek „friss 
kőolajként” teljes kör űen 
rendelkezésre állók 
valamennyi tagállamban elegendő speciális biztonsági 
készletek, az ellátás 
megszakadásának a múltban 
már bekövetkezettekhez 
hasonló esetei kezelésére  
Pénzügyi terhek nincs változás a Bizottság számára nem 
jelentős további költség (a 
tagállamok számára csak 
akkor, ha a 
vizsgálatok/ellen őrzések során 
a szabályok megsértésétre 
derül fény) komoly további költségek a 
legtöbb állam esetében, 
miközben a vállalkozások 
terhei megsz űnnek körülbelül a tagállamok 
felében további költségek az 
állam/ügynökség számára, 
miközben a vállalkozások 
terhei csökkennek 
Adminisztrációs 
terhek nincs változás a Bizottság adminisztrációs 
terhei nőnek (felülvizsgálatok, 
vizsgálatok/ellen őrzések) a legtöbb állam terhei n őnek, 
miközben a vállalkozások 
terhei megsz űnnek egyes államok terhei n őnek 
(készletkezel ő ügynökségek 
létrehozása) 
Gazdasági hatások a verseny esetleges torzulása a verseny esetleges torzulása a piaci szerepl ők közötti 
hátrányos megkülönböztetés 
teljesen megsz űnik a verseny torzulásai 
csökkennek 
Társadalmi 
hatások nő a társadalmi feszültségek 
kockázata csökken a társadalmi 
feszültségek kockázata csökken a társadalmi 
feszültségek kockázata csökken a társadalmi 
feszültségek kockázata 
Környezeti 
hatások nincs hatás nincs hatás esetlegesen további 
tárolókapacitásra lehet szükség esetlegesen további 
tárolókapacitásra lehet szükség 
2. táblázat: A szakpolitikai lehet őségek hatásainak összehasonlítása