C 398/21

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 398/18)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet (1) a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Münchener Bier”

EU-szám: PGI-DE-0516-AM04 – 2019. július 25.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Név: Verein Münchener Brauereien e.V.

Cím: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München, Németország

Tel. +49 244184770

Fax +49 244184780

E-mail: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Jogos érdek:

A kérelmező az eredeti kérelmezővel azonos. Az egyesület a szóban forgó termék termelőinek vagy feldolgozóinak szövetsége.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☐ Földrajzi terület

☐ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat a földrajzi területtel

☐ Címkézés

☐ Egyéb [kérjük, határozza meg]

4. A módosítás(ok) típusa

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5. Módosítások

b) Leírás

(1) 3.2 pont Termékleírás – Egységes dokumentum

A kérelem a felsorolt sörfajták esetében a „Diät-Pils” fajta, ill. szó, ill. az azt követő teljes leírás törlésére irányul.

i. Eredeti megfogalmazás „Diät-Pils Eredeti extrakttartalom (%): 8,5–9,3 Alkoholtartalom (%): 4,3–4,9 Szín (EBC): 5,0–6,5 egység Keserűség (EBU): 26,0–30,0 egység szénhidrátban szegény, enyhén keserű, száraz íz;”

ii. Új megfogalmazás Nincs szöveg!

iii. Indokolás: A 2010. október 1-jei 16. módosítási rendelettel (BGBl. I., 1306. o.) a diétás élelmiszerekről szóló rendelet 12. cikke hatályát vesztette. A diétás élelmiszerekről szóló rendelet 28. cikkének (4) bekezdése szerint a cukorbetegeknek szánt azon diétás ételeket, amelyek a rendelet 2010. október 8-ig hatályos változatában foglaltaknak feleltek meg, még 2012. október 9-ig lehet forgalomba hozni. Az átmeneti időszak végét követően az e rendeletnek nem megfelelő, cukorbetegeknek szánt diétás élelmiszerek a minőségmegőrzési idejük lejártáig továbbra is értékesíthetők. Mivel az átmeneti időszak már hosszú ideje lejárt, a „Diät-Pils” néven szereplő termék már nem forgalmazható, ezért törölni kell a termékleírásból.

(2) 3.2. pont Termékleírás – Egységes dokumentum

A felsorolt sörfajták esetében kérjük az „ICE-Bier” fajta, ill. szó törlését, az azt követő teljes leírással együtt.

i. Eredeti megfogalmazás „ICE-Bier Eredeti extrakttartalom (%): 11,2 Alkoholtartalom (%): 4,9 Szín (EBC): 6,5 egység Keserűség (EBU) 20,0 egység Harmonikus, kerek testes;”

ii. Új megfogalmazás Nincs szöveg!

iii. Indokolás: Az „ICE-Bier” fajtát évek óta nem gyártják. A hagyományok megőrzése érdekében ez a fajta a leírásból törlésre kerül.

(3) 3.2. pont Termékleírás – Egységes dokumentum

A felsorolt sörfajták esetében kérjük az „Oktoberfestbier” fajta, ill. szó törlését, az azt követő teljes leírással együtt.

i. Eredeti megfogalmazás „Oktoberfestbier Eredeti extrakttartalom (%): 13,6–14,0 Alkoholtartalom (%): 5,3–6,6 Szín (EBC): 6,0–28,0 egység Keserűség (EBU) 16,0–28,0 egység Világos, arany-, borostyánszínű vagy sötét, testes, igen telt, lágy vagy malátaaromájú, akár enyhén komlóval ízesített, nagyon enyhén keserű vagy erőteljes, kissé édes ízű;”

ii. Új megfogalmazás Nincs szöveg!

iii. Indokolás: Az „Oktoberfestbier” nem élvez külön oltalmat, csak az OFJ „Münchener Bier”. Időközben a kérelmező az „Oktoberfestbier” mint külön földrajzi jelzés oltalmát kérte. Az „Oktoberfestbier” tekintetében a külön OFJ-re vonatkozó jelen kérelmezési eljárás során az Európai Bizottság úgy ítélte meg, hogy az „Oktoberfestbier” felvétele a „Münchener Bier” sörlistájába ellentmond az 1151/2012/EU rendelet követelményeinek. Ahhoz, hogy az „Oktoberfestbier”-t önálló OFJ-ként jegyezzék be, már nem szerepelhet a „Münchener Bier” alatt.

(4) 3.2. pont Termékleírás – Egységes dokumentum

A kérelem a sörtípusok listája után felsorolt sörtípusok csoportosítását követően (azaz a „Nähr-/Malzbier” szakasz után), e pont végén, az alábbi ii. alpont pont alatti megfogalmazás beillesztésére irányul.

i. Eredeti megfogalmazás Nincs szöveg!

ii. Új megfogalmazás „A felsorolt értékekre a jogszabályban meghatározott és a bajorországi élelmiszer-ellenőrző hatóságok által elismert tűréshatárok vonatkoznak, amelyeket a felsorolt értékek elemzése során is figyelembe kell venni.”

ii-2. Továbbá az új megfogalmazás csak a termékleírásban szerepel, az egységes dokumentumban nem. „Áttekintés: analitikai és jogi tűréshatárok 1. Eredeti extrakttartalom a) Alacsony extrakttartalmú sörök => +/–0,3 tömegszázalék. b) Csapolt sör => +/–0,3 tömegszázalék c) Teljes sör => +/–0,3 tömegszázalék d) Erős sör => +/–0,5 tömegszázalék e) Palackos erjesztésű sör => +/–0,5 tömegszázalék. 2. Alkoholtartalom a) 5,5 térfogatszázalékig => +/–0,5 térfogatszázalék. b) 5,5 térfogatszázalék felett => +/–1,0 térfogatszázalék. 3. Szín EBC-egységek => +/–5 EBC 4. Keserűség EBC keserűségi egységek => +/–5 EBC”

iii. Indokolás: A bajorországi illetékes élelmiszer-ellenőrzési hatóságok által elismert mérési tűréshatárokat és ingadozási tartományokat a vizsgálatot végző hatóságok tévesen csak akkor ismerik el, ha azok szerepelnek a termékleírásban vagy ha ezt jelzik. Az Európai Bizottság ezzel szemben egyértelműen azon az állásponton van, hogy ezek a tűréshatárok minden esetben alkalmazandók, és azokat tiszteletben kell tartani. Ezért ezeket nem kell felsorolni az „Egységes dokumentumban”, hanem pontosítási okokból bele kell foglalni a termékleírásba. Amennyiben a hatóságok úgy ítélik meg, hogy a mérési tűréshatárokra való hivatkozás bármilyen módon szükséges, akkor azokat fel kell tüntetni.

(5) 3.3. pont Egységes dokumentum

A kérelem a jelenlegi megfogalmazásnak az alábbi ii) pontban szereplő megfogalmazásra történő felváltására irányul.

i. Eredeti megfogalmazás: „Az összetevők kötelező elemei: maláta, komló, élesztő és víz. A víznek München városából, München kőzetrétegének harmadlagos rétegeiből kell származnia.”

ii. Új megfogalmazás: „A gyártási folyamat az 1487. évi müncheni tisztasági törvény alapján, az ideiglenes sörtörvény (VorlBierG) 9. cikkében leírt formában történik. Az összetevők kötelező elemei: maláta, komló, élesztő és víz. A vizet a München város területén található, a város tulajdonában lévő mélykutakból, a víztartó rétegből kell kinyerni, amely a harmadlagos melasz homokköveiből és konglomerátumaiból áll. Ezek a mélykutak jelenleg – helytől függően – kb. 140 m-től 250 m-ig érnek le. A müncheni városi víz nem felel meg ezeknek a feltételeknek.”

iii. Indokolás:

A fő mennyiségi összetevőre vonatkozó korlátozás nem tűnik észszerűnek, és nincs összhangban az 1151/2012/EU számú rendelettel. Emellett az uniós hatóságok és képviselők azt javasolták, hogy minden összetevő kerüljön megemlítésre. Az Európai Bizottság azt is javasolta, hogy ez a megfogalmazás ne kerüljön az eredeti kérelemnek megfelelően a 3.2. pontba, hanem a 3.3. ponttal legyen összevonva.

Ezenkívül a más sörfőzdékkel szembeni különbségtételt egyértelműbbé kell tenni a felhasznált „víz” nyersanyag tekintetében, különösen a más sörfőzdék által használt, Münchenen kívüli, különböző régiókból származó müncheni városi vizet illetően.

e) Előállítási eljárás

Termékleírás

A kérelem arra irányul, hogy e pont harmadik mondatát egy másik mondat váltsa fel, és a megfogalmazást két mondat egészítse ki.

i. Eredeti megfogalmazás: „Ez a müncheni sörfőzdék által használt víz a müncheni kőzetrétegből, a müncheni városi területen található, a város tulajdonában lévő mélykutakból származik, amelyek többsége a harmadidőszakból származó rétegekig ér le.”

ii. Új megfogalmazás: „Ennek során a vizet a München város területén található, a város tulajdonában lévő mélykutakból, a harmadlagos melasz homokköveiből és konglomerátumaiból álló víztartó rétegből kell kinyerni. Ezek a mélykutak jelenleg – helytől függően – kb. 140 m-től 250 m-ig érnek le. A müncheni városi víz nem felel meg ezeknek a feltételeknek.”

iii. Indokolás: A „víz”-re, mint alapanyagra vonatkozó pontosítást a dokumentum egészében egységesen kell kiigazítani.

f) Kapcsolat a földrajzi területtel

(1) Egységes dokumentum Alcím (2) „A termék sajátosságai”, 2. bekezdés, 1. és 2. mondat

A kérelem az 1. mondat, valamint a 2. mondat utolsó félmondatának módosítására, majd egy 3. mondattal történő kiegészítésére irányul.

i. Eredeti megfogalmazás: „[…]különösen azon, hogy a müncheni sörfőzdék a sörfőzéshez használt vizet saját mélykutakból, a müncheni kőzetrétegből nyerik. E mélykutak 250 méterig, a harmadidőszakból származó rétegekig érnek le.”

ii. Új megfogalmazás: „[…]különösen azon, hogy a müncheni sörfőzdék a sörfőzéshez használt vizet a müncheni városi területen található, a város tulajdonában lévő mélykutakból, a harmadlagos melasz homokköveiből és konglomerátumaiból álló víztartó rétegből nyerik. Ezek a mélykutak jelenleg – helytől függően – kb. 140 m-től 250 m-ig érnek le. A müncheni városi víz nem felel meg ezeknek a feltételeknek.”

iii. Indokolás: A „víz”-re, mint alapanyagra vonatkozó pontosítást a dokumentum egészében egységesen kell kiigazítani.

(2) Termékleírás – Egységes dokumentum, 3. alcím „Ok-okozati összefüggés”, (10) bekezdés (= egy mondat) A kérelem arra irányul, hogy e bekezdés (mondat) két szavát egy másik szó váltsa fel. i. Eredeti megfogalmazás: A Münchner Bier világhírnevének kialakulásához természetesen a sörkertek, az Oktoberfest, de egyszerűen a vendéglők is hozzájárultak.” ii. Új megfogalmazás: „A Münchner Bier világhírnevének kialakulásához természetesen a sörkertek, a sörünnepek, de egyszerűen a vendéglők is hozzájárultak.” iii. Indokolás: Ha az „Oktoberfest” kikerül a szövegből, akkor nincs szükség az ezzel a sörrel összefüggő, vagy erre a sörre tartalmilag hivatkozó indoklásokra. Az egyértelműség érdekében a megfogalmazást ezért helyesbíteni kell.

(3) Termékleírás – Egységes dokumentum, 3. alcím „Ok-okozati összefüggés”, (12) bekezdés

A kérelem ennek a bekezdésnek a törlésére irányul.

i. Eredeti megfogalmazás: „Próbálták utánozni, de továbbra is páratlan esemény az először 1810-ben megrendezett Oktoberfest, amely egy lovasversenyből alakult ki. Ma már több mint 2 000 Oktoberfest létezik szerte a világban. Az Oktoberfest és a tipikusan ott fogyasztott sör, az Oktoberfestbier, amelyet kizárólag a müncheni sörfőzdék állíthatnak elő, ugyancsak hozzájárulnak a Münchner Bier világhírnevéhez. Évente átlagosan több mint hatmillió látogató jön Münchenbe az Oktoberfestre, a világszerte ismert sört fogyasztani. A Münchner Bier szempontjából az Oktoberfest és az Oktoberfestbier jelenti a tetőpontot. A Landgericht München (müncheni tartományi bíróság) egy alkalommal olyan határozatot is hozott, amelyben leszögezi, hogy az „Oktoberfest a Münchner Bier ünnepe”.

ii. Új megfogalmazás:

Nincs szöveg!

iii. Indokolás:

Ha az „Oktoberfest” kikerül a szövegből, akkor nincs szükség az ezzel a sörrel összefüggő, vagy erre a sörre tartalmilag hivatkozó indoklásokra. Az egyértelműség érdekében a megfogalmazást ezért helyesbíteni kell.

(4) Termékleírás – Egységes dokumentum, 3. alcím „Ok-okozati összefüggés”, (21) bekezdés, 2. mondat

A kérelem ebből a 2. mondatból tizenkét szó törlésére irányul.

i. Eredeti megfogalmazás: „Az utóbbi 30 év növekvő exportja, különösen az ismert Oktoberfestbier vonatkozásában, amely sört csak a müncheni sörfőzdék jogosultak így nevezni, magáért beszél.”

ii. Új megfogalmazás „Az elmúlt 30 év növekvő exportja e tekintetben magáért beszél.”

iii. Indokolás:

Ha az „Oktoberfest” kikerül a szövegből, akkor nincs szükség az ezzel a sörrel összefüggő, vagy erre a sörre tartalmilag hivatkozó indoklásokra. Az egyértelműség érdekében a megfogalmazást ezért helyesbíteni kell.

(5) Termékleírás – Egységes dokumentum, 3. alcím „Ok-okozati összefüggés”, (21) bekezdés 3. és 4. mondat

A kérés ezeknek a mondatoknak a törlésére irányul.

i. Eredeti megfogalmazás: „A Münchner Bier ünnepe, az Oktoberfest az egész világon ismert. A népviseleti és lövészeti egyesületek hagyományőrző felvonulása, a fesztivál megnyitója, valamint a mindennapi tudósítás az Oktoberfest sátraiból rendkívüli mértékben növelik a Münchner Bier ismertségét.”

ii. Új megfogalmazás:

Nincs szöveg!

iii. Indokolás:

Ha az „Oktoberfest” kifejezés kikerül a szövegből, akkor nincs szükség az ezzel a sörrel összefüggő, vagy erre a sörre tartalmilag hivatkozó indoklásokra. Az egyértelműség érdekében a megfogalmazást ezért helyesbíteni kell.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„MÜNCHENER BIER”

EU-szám: PGI-DE-0516-AM04 – 2019. július 25.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés(ek)

„Münchener Bier”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

2.1. osztály: Sörök

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

Helles Eredeti extrakttartalom (%): 11,4–11,9 Alkoholtartalom (% V/V) 4,7–5,4 Szín (EBC): 5,0–8,5 egység Keserűség (EBU) 14,0–25,0 egység

világossárga, sápadt, itatja magát, tiszta, lágy, komlóval enyhén-kellemes mértékben ízesített, finoman–frissítően fűszeres, a főzési módszertől függően kellemesen keserű;

Export Hell Eredeti extrakttartalom (%): 12,5–12,8 Alkoholtartalom (% V/V) 5,5–6,0 Szín (EBC): 5,5–7,5 egység Keserűség (EBU) 15,0–26,0 egység

világossárga, áttetszőre erjesztett, íze a zamatostól az enyhe, telt lágyon át a csípősen fűszeresig terjed, részben komlóval finoman ízesített, részben finoman keserű.

Export Dunkel Eredeti extrakttartalom (%): 12,5–13,7 Alkoholtartalom (% V/V) 5,0–5,9 Szín (EBC): 42,0 ≤ 60,0 egység Keserűség (EBU) 15,0–24,0 egység

zamatos, lágy, malátaaromájútól erősig terjedő tartományú, részben a müncheni maláta dominanciájával;

Pils Eredeti extrakttartalom (%): 11,5–12,5 Alkoholtartalom (% V/V) 4,9–5,8 Szín (EBC): 5,5–7,0 egység Keserűség (EBU) 30,0–38,0 egység

enyhén fanyar, finom, nemes komlóra emlékeztető keserűség, komlós jegyeket felmutatótól a komlóaromájúig terjedő tartomány, könnyű, elegáns, friss;

Alkoholfreies Weißbier Eredeti extrakttartalom (%): 3,5–8,0 Alkoholtartalom (% V/V) < 0,5 Szín (EBC): 8,0–21,0 egység Keserűség (EBU) 7,0–19,0 egység

búzasörre jellemző, bizsergető hatású, édes, zamatos, világos, az aranytól a borostyánszínűig, az élesztőtől enyhén zavarostól a természetesen zavaroson át az élesztőtől zavarosig terjedő, a komlóval enyhén ízesítettől a kissé keserűig terjedő tartomány;

Leichtes Weißbier Eredeti extrakttartalom (%): 7,7–8,4 Alkoholtartalom (% V/V) 2,8–3,2 Szín (EBC): 11,0–13,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–15,0 egység

frissítő, pezsdítő, bizsergető hatású, élesztőtől zavaros, jellegzetes felső erjesztésű búzasör íz;

Kristall Weizen Eredeti extrakttartalom (%): 11,5–12,4 Alkoholtartalom (% V/V) 4,9–5,5 Szín (EBC): 7,5–12,5 egység Keserűség (EBU) 12,0–16,0 egység

frissítő, igen bizsergető hatású, áttetszőre szűrt, tiszta, friss, felső erjesztésű jegyekkel, jellegzetes felső erjesztésű íz;

Hefeweizen Hell Eredeti extrakttartalom (%): 11,4–12,6 Alkoholtartalom (% V/V) 4,5–5,5 Szín (EBC): 11,0–20,0 egység Keserűség (EBU) 12,0–20,0 egység

jól megerjesztett, természetesen zavaros, jellegzetesen felső erjesztésű karakterű, bizsergető, frissítő, pezsdítő hatású, friss, részben élesztős, búzasör aromájú;

Hefeweizen Dunkel Eredeti extrakttartalom (%): 11,6–12,4 Alkoholtartalom (% V/V) 4,5–5,3 Szín (EBC): 29,0–45,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–16,0 egység

természetesen zavaros, zamatos, malátaaroma íz, illetve malátás karakter, felső erjesztésű jegyekkel, illetve karakterrel;

Märzen Eredeti extrakttartalom (%): 13,2–14,0 Alkoholtartalom (% V/V) 5,3–6,2 Szín (EBC): 8,0–32,5 egység Keserűség (EBU) 21,0–25,0 egység

igen zamatos, itatja magát, enyhe, altbayerischtől a malátaaromáig terjedő tartomány, igen enyhén keserű;

Bockbier Eredeti extrakttartalom (%): 16,2–17,3 Alkoholtartalom (% V/V) 6,2–8,1 Szín (EBC): 7,5–40,0 egység Keserűség (EBU) 18,0–32,5 egység

jól megerjesztett, lehet kerek, zamatos, itatja magát, lágy, illatos vagy komlóval enyhén ízesített, enyhén keserű vagy komlóval jól megízesített és részben fűszeres karakterű;

Doppelbock Eredeti extrakttartalom (%): 18,2–18,7 Alkoholtartalom (% V/V) 7,2–7,7 Szín (EBC): 44,0–75,0 egység Keserűség (EBU) 18,0–28,0 egység

erős, erőteljes, fűszeres, tartalmas, malátaaromájú íz;

Alkoholmentes sör Eredeti extrakttartalom (%): 1,0–8,0 Alkoholtartalom (% V/V) < 0,5 Szín (EBC): 4,0–13,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–29,0 egység

sörre jellemző íz a száraztól az édesig, friss, telt, az enyhétől a zamatosig, tiszta, áttetsző, a világostól az aranysárgáig, az enyhén fűszerestől a fűszeresig, komlóval enyhén ízesítettől a komlóaromájúig;

Leichtbier Eredeti extrakttartalom (%): 7,5–7,7 Alkoholtartalom (% V/V) 2,7–3,2 Szín (EBC): 5,5–7,0 egység Keserűség (EBU) 24,0–26,5 egység

enyhén keserű, nemes íz;

Schwarz-Bier Eredeti extrakttartalom (%): 11,3 Alkoholtartalom (% V/V) 4,8 Szín (EBC): 70,0 egység Keserűség (EBU) 17,0 egység

enyhén fűszeres malátaaroma;

Nähr-/Malzbier Eredeti extrakttartalom (%): 12,3–12,7 Alkoholtartalom (% V/V) 0,0–1,2 Szín (EBC): 65,0–90,0 egység Keserűség (EBU) 8,0–15,0 egység

alkoholszegény, igen enyhén erjesztett, malátás, fűszeres, komlóval igen szegényen ízesített;

A felsorolt értékekre a törvényi és a bajorországi illetékes élelmiszer-ellenőrző hatóságok által elismert toleranciák vonatkoznak, amelyeket a felsorolt értékek elemzésénél kiegészítésül figyelembe kell venni.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

„A gyártási folyamat az 1487. évi müncheni tisztasági törvény alapján, az ideiglenes sörtörvény (VorlBierG) 9. cikkében leírt formában történik.

Az összetevők kötelező elemei: maláta, komló, élesztő és víz. Ennek során a vizet a München város területén található, a város tulajdonában lévő mélykutakból, a harmadlagos melasz homokköveiből és konglomerátumaiból álló víztartó rétegből kell kinyerni. Ezek a mélykutak jelenleg – helytől függően – kb. 140 m-től 250 m-ig érnek le. A müncheni városi víz nem felel meg ezeknek a feltételeknek.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A Münchner Bier előállításának teljes folyamatát München város területén kell végrehajtani.

Az előállítási folyamat a maláta megőrlésével és az áztatással kezdődik, és a tárolással fejeződik be, amelynek során a fiatal sör természetes módon szén-dioxiddal gyarapodik és érési folyamata által kialakul végleges íze.

Ugyanez vonatkozik az alsó- és felsőerjesztésű alkoholmentes „Münchener Bier” fajták előállítási folyamatának egészére. Az előállítás módjától függően azonban ezt kiegészíti a vákuumdesztillálás és elpárologtatás, illetve az erjesztési fázis idő előtti befejezése.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sörcímke „Münchener Bier”, ill. „Münchener Bier” a 3.2. pontban említett egyik sörfajtával kapcsolatos termékelnevezésre vonatkozik.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

München város területe.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

A „Münchener Bier” elnevezést a müncheni sörfőzdék évszázadok óta használják, harmadik felek bárminemű ellenvetése nélkül. A régi hagyományt bizonyítja többek között, hogy már Erős Lajos herceg 1280. évi urbáriumában is említik a müncheni sörfőzők pénzbeli és természetbeni kötelezettségeit (vö. e vonatkozásban: „München und sein Bier” Heckhorn/Wiehr, München 1989., vagy Dr. Karin HACKEL-STEHR doktori disszertációja – mint a fenti 4. pontban –, valamint Sedlmayr/Grohsmann „Die «prewen « Münchens”, Nürnberg, 1969., kivonatosan csatolva. További hivatkozás: Dr. Christine RÄDLINGER: „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V.”, Emlékkötet, 1996).

Az alkoholmentes sörök szintén hosszú idő óta hagyományosak Münchenben. Az „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. augusztus 17-i számának 1928. oldalán olyan állítás szerepel, miszerint Bajorországban alkoholmentes sört állítanak elő. Müncheni alkoholmentes sörre való utalás található ugyanezen újság 1898. július 9-i számának 1590. oldalán is. Itt beszámolnak Karl MICHEL úr, a müncheni Praktische Brauerschule (sörfőző gyakorlóiskola) tulajdonosának kérelméről, aki alkoholmentes sört akart forgalomba hozni (vö. Christian SCHÄDER: „Münchener Brauindustrie 1871–1945”, 105. o.). Bár e kérelem az ő idejében elutasításra került, az alkoholmentes sör Münchenben továbbra is jelen volt: főként a két világháború szűkös éveiben, majd azokat követően, amint az közismert, a nyersanyaghiány miatt alacsony alkoholtartalmú söröket főztek. Mindenesetre 1986 óta újra folyamatosan főznek alkoholmentes sört, illetve alkoholmentes búzasört a müncheni sörfőzdékben.

5.2. A termék sajátosságai

A fogyasztó a különleges hírnevet és a legmagasabb minőségi elvárásokat társítja a Münchenben előállított sörhöz.

E minőség nemcsak az 1487-es müncheni tisztasági követelmény betartásán alapul, amely 29 évvel régebbi, mint az 1516. évi bajor tisztasági követelmény, hanem különösen azon, hogy a müncheni sörfőzdék az általuk használt vizet a München város területén található, a város tulajdonában lévő mélykutakból, a harmadlagos melasz homokköveiből és konglomerátumaiból álló víztartó rétegből nyerik. Ezek a mélykutak jelenleg – helytől függően – kb. 140 m-től 250 m-ig érnek le. A müncheni városi víz nem felel meg ezeknek a feltételeknek.

5.3. A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A lakosság erős kötődése a Münchener Bierhez és annak ebből adódó hírnevéhez éppen a München térségében történő sörfőzés régi hagyományára és a történelmi összefüggésekre vezethető vissza. A Münchner Bier kiegyensúlyozott növekedéssel először helyi, később regionális, majd tartományi, aztán nemzeti, végül nemzetközi ismertségre és világhírre tett szert.

A sör kezdettől fogva kedvelt volt Münchenben. Már 815-ben a Historia Frisingensisben a „Kozrah” kézirat megemlíti, hogy az oberföhringi Szent János-templomot Huwetzi diakónusnak adományozták, aki pedig a székeskáptalannak évi egy szállítmány sör „járadékot” (adót) volt köteles fizetni.

München város 1280. évi adózási könyvéből kiderül, hogy már ebben az időben is adományoztak müncheni polgároknak úgynevezett „sörfőzési jogosítványokat”.

1372-ben II. István herceg megreformálta a müncheni sörfőzési jogot, és az első söralkotmánnyal valamennyi közembernek, aki azt szerette volna, engedélyezte a „Greußing” (valószínűleg egyfajta alacsony extrakttartalmú, gyenge sör) főzését. Különösen említésre méltó, hogy ez a jog, amennyiben személyhez kötődött, elidegeníthető és örökölhető volt.

A 14. és 15. században sokan próbálkoztak a sört különböző, részben mérgező anyagok hozzáadásával tartósabbá tenni. Ezért München város tanácsa 1453 sörszabályzatot adott ki, amelyben az állt, hogy a sör és a Greußing „csak malátából, komlóból és vízből, és egyébként semmi másból nem” forralható és főzhető. Ezáltal először alkottak egyfajta „sörtisztasági követelményt”.

A sörszabályzat szövegét aztán, némileg módosított formában, 1487. november 30-án IV. Albert bajor herceg, mint „müncheni sörtisztasági követelményt” adta ki. Eszerint szintén kizárólag komlóból, malátából és vízből lehetett sört forralni és fogyasztásra felszolgálni. E törvénykezés alkalmával került az is előírásra, hogy a sört sörszemlének kell alávetni, ami a mai minőség-ellenőrzésnek feleltethető meg. Így tehát először a 15. század végén vizsgáltak élelmiszert minőségi szempontból. A müncheni sörtisztasági követelmény garantálja a sör kiváló minőségét és a Münchner Bier sikerének és hírnevének legfontosabb alapkövét jelenti.

1493-ban aztán Gazdag György herceg hasonló tisztasági követelmény írt elő Alsó-Bajorországban. Az ő halála és a landshuti örökösödési háború után IV. Albert herceg fiai, IV. Vilmos és X. Lajos bajor hercegek 1516-ban gyakorlatilag változatlan formában kibocsátották a „Müncheni tisztasági követelményt” bajor tisztasági követelményként. Ez több törvényen keresztül bekerült a sör adójának megállapításáról szóló 1906. évi német törvénybe és a mai ideiglenes sörtörvénybe. Így tehát a müncheni tisztasági követelmény ma is érvényben van.

A Münchner Bier hírneve az évszázadok során egyre inkább elterjedt. A 16. században például a kocsisok és fuvarosok terjesztették, akik lovaikat a sörfőzdékben szállásolhatták el. Hozzá kell tenni, hogy ebben az időszakban hozzávetőleg minden 250 lakosra jutott egy sörfőzde.

A müncheniek erős kötődése a sörhöz abban is megmutatkozik, hogy akár az utcára is mennek, ha a sörről van szó. Így például 1844-ben sörháború tört ki, amikor hat krajcárról hirtelen hat és fél krajcárra ment fel a sör ára. 1995 májusában pedig körülbelül huszonötezren tiltakoztak egy bírósági határozat ellen, amely arra kötelezte volna a müncheni sörkerteket, hogy 21 óra 30 perckor zárjanak.

A Münchner Bier világhírnevének kialakulásához természetesen a sörkertek, a sörünnepek, de egyszerűen a vendéglők is hozzájárultak.

A hagyományos sörkertekkel kapcsolatban említésre méltó a müncheni polgároknak az a híres joga, illetve kedvelt szokása, hogy ételüket a sörkertbe, vagy – régebben – a sörpincébe is magukkal vihetik.

A vendéglőkön csak a világszerte ismert „Hofbräuhaus” (sörfőzde) felirat szerepel. Magától értetődik, hogy az „in München steht ein Hofbräuhaus…” (áll Münchenben egy sörfőzde) kezdetű dal, valamint maguk az italmérések világhíressé teszik a Münchner Biert.

E történelmi tényeken kívül különösen műszaki újítások járultak hozzá a Münchner Bier hírnevének öregbítéséhez.

A 19. században a müncheni sörfőzők valódi jégházakat, illetve jégpincéket kezdtek építeni. Az ezzel kapcsolatos műszaki követelmények annyira összetettek voltak, hogy a sörpince-építés tananyag lett a királyi építőmesteri iskolában.

1873-ban Carl von Linde kifejlesztette a világon az első hűtőgépet a müncheni Spaten-sörfőzde számára. E tekintetben annak volt jelentősége, hogy ettől fogva az időjárástól és a külső hőmérséklettől függetlenül, folyamatosan változatlan minőségű és mennyiségű sört lehetett előállítani.

1900-ban a müncheni Hacker-sörfőzde két holland hajóba Linde rendszere szerinti hűtőkabinokat építtetett be, és ezekkel a hajókkal a tengerentúlra exportálta a Münchner Biert és annak hírnevét.

A 19. századtól kezdve továbbá minden müncheni sörfőzdének több, akár 90 vasúti hűtőkocsija is volt, azért, hogy termékeit távoli felvevőpiacokra szállítsa. Ezek a hűtővagonok, amelyek egyidejűleg reklámként is szolgáltak a sörfőzdék számára, az akkoriban rohamosan fejlődő európai vasúthálózat teljes hosszán közlekedtek. A reklámnál jóval fontosabb volt az ehhez kötődő minőségmegőrzés. A sör eltarthatósága tekintetében ez hatalmas előrelépés volt. A Münchner Bier jó minőségben érkezett meg külföldre és így kerülhetett fogyasztásra, ami ismételten csak a hírnevét növelte. Az akkoriban állandóan növekvő kiviteli mutatók a Münchner Bier ismertségére utalnak.

Annak érdekében, hogy azonos hőmérsékletet tudjanak tartani és ezáltal folyamatosan azonos minőséget produkálhassanak, az ehhez szükséges energiatermelés céljából a 19. század folyamán sok müncheni sörfőzde gőzgépeket helyezett üzembe. Az e tekintetben felmerülő biztonsági kérdések és műszaki problémák megoldása érdekében a müncheni sörfőzdék részvételével megalakult a „gőzkazán-revíziós egyesület”. Ebből alakult ki a mára világhírűvé vált „Technischer Überwachungsverein” [műszaki felügyeleti egyesület] (TÜV). A müncheni sörfőzdék biztonságra törekvése ugyancsak felértékelte a müncheni sörfőzdék és söreik hírnevét.

A tudományos módszerek fejlődésével egyidejűleg a 19. században sörfőzési technológiai részlegeket alapítottak a mezőgazdasági iskolákban és az egyetemeken, valamint kísérleti- és oktatási magánintézeteket hoztak létre. Megemlítendő a sörfőzéssel kapcsolatos szakmai publikációk kiadásának kezdete is, amelynek központja Münchenben volt. Ettől az időtől kezdve lehet Münchent „sörélesztő-egyetemvárosként” említeni. Ma is vezető szerepet tölt be a müncheni Technische Universität [műszaki egyetem] weihenstephani tudományos központjának sörfőzés-technológiai szaka, valamint a Doemens Intézet a sörfőzők és sörfőzdei technikusok képzésében, akik később szerte a világban dolgoznak.

Amint bemutatásra került, a Münchner Bier ismertsége és hírneve az utóbbi 550 évben folyamatosan növekedett Németországban és az Európai Unióban egyaránt. Az elmúlt 30 év növekvő exportja. A sport területén szponzorként – például a német nemzeti válogatott bobjain vagy az olimpiai csarnokban – történő megjelenés a világ minden tájára elvitte, illetve elviszi a Münchner Bier nevét. Az utóbbi évtizedekben a rádió, a televízió és különösen az internet révén a világon egyre többen ismerték meg a Münchner Biert. A Münchner Bierrel kapcsolatban internetes vitafórumok és rajongói klubok léteznek. A müncheni sörfőzdék internetes oldalai sűrűn látogatottak; érdeklődés a világ minden tájáról érkezik.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendeletének 6. cikke (1) bekezdésének 2. albekezdése)

Markenblatt, 2019. február 15-i 07. kötet, 7a-bb. rész, 3197. o. https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.