A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A BIZOTTSÁGOK 2013. ÉVI MUNKÁJÁRÓL /* COM/2014/0572 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A BIZOTTSÁGOK 2013. ÉVI MUNKÁJÁRÓL A Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet[1] (a továbbiakban: bizottsági eljárásrendről szóló rendelet) 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezúton közzéteszi a bizottságok 2013. évi munkájáról szóló éves jelentést. E jelentés áttekintést nyújt a bizottsági eljárásrendszer 2013. évi fejleményeiről és összegzi a bizottságok tevékenységét. A jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletes statisztikát tartalmaz az egyes bizottságok munkájáról. 1. A bizottsági eljárásrendszer 2013. évi fejleményeinek áttekintése 1.1. Általános fejlemények A 2012. évi jelentésben[2] foglaltaknak megfelelően a bizottsági eljárásrendről szóló „régi” határozatban[3] szereplő valamennyi bizottsági eljárást – az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével – automatikusan hozzáigazították a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletben szereplő új bizottsági eljárásokhoz. Következésképpen 2013-ban a komitológiai bizottságok a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletben előírt eljárások, vagyis a tanácsadó bizottsági eljárás (4. cikk) és a vizsgálóbizottsági eljárás (5. cikk), valamint a bizottsági eljárásrendről szóló határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint működtek. A bizottsági eljárásrendről szóló rendelet elfogadása idején tett nyilatkozatnak[4] megfelelően, mely szerint a meglévő alap-jogiaktusokban előforduló összes, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendelkezést a Szerződésben meghatározott feltételekhez igazítják, a Bizottság 2013-ban a 2012. évi előzetes átvilágítást követően három javaslatot[5] fogadott el, melyek összesen 200 alap-jogiaktusnak az EUMSZ 290. és 291. cikkéhez való hozzáigazítását célozták. Ezeket a javaslatokat jelenleg rendes jogalkotási eljárás keretében tárgyalják. 1.2. A fellebbviteli bizottság eljárási szabályzatának felülvizsgálata A fellebbviteli bizottság 2011. március 29-én elfogadott eljárási szabályzata[6] felülvizsgálati klauzulát tartalmaz (14. cikk), mely szerint a Bizottság 2014 áprilisáig értékeli e szabályok működésének módját. Ez a felülvizsgálat csak az eljárási szabályzatra vonatkozik, és nem magára a 182/2011/EU rendeletre, melynek felülvizsgálatára 2016. március 1-jéig kerül sor. A 182/2011/EU rendelet 2011. március 1-jei hatálybalépése óta 2013 végéig a fellebbviteli bizottságot elsősorban egyetlen szakpolitikai területtel kapcsolatban hívták össze, nevezetesen az egészségügyi és a fogyasztóvédelmi területen, pontosabban a géntechnológiával módosított élelmiszerekkel és takarmányokkal, és növényvédelmi termékekkel kapcsolatban. A Bizottság 23 végrehajtási jogi aktus tervezetét nyújtotta be a fellebbviteli bizottsághoz, amely megalakulása óta tizenötször ülésezett. A fellebbviteli bizottsághoz benyújtott jogiaktus-tervezetek közül kettő nem az egészségügyre és fogyasztóvédelemre vonatkozott (hanem a vámok és a környezetvédelem területére). Az esetek többségében azért hívták össze a fellebbviteli bizottságot, mert az érintett bizottság nem hozott véleményt. Ennek egyik legfőbb oka a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében található, mely kiköti, hogy azokban az esetekben, amikor nem hoznak véleményt az emberek, állatok vagy növények egészsége és biztonsága területén, a végrehajtási aktust nem lehet elfogadni[7]. Ha a végrehajtási aktust szükségesnek ítélik, lehetőség van a jogi aktus módosított változatának ugyanahhoz a bizottsághoz történő benyújtására, vagy a végrehajtási aktus tervezetének a fellebbviteli bizottsághoz való benyújtására egy hónapon belül. Az olyan esetekben, mint a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezése, a módosítások terjedelme korlátozott, így a bizottsághoz történő újbóli benyújtás valószínűleg nem vezet más eredményhez. A bizottsági szolgálatok ezért úgy döntöttek, hogy a végrehajtási jogi aktust benyújtják a fellebbviteli bizottságnak. A legtöbb esetben a fellebbviteli bizottság sem hozott véleményt, és a Bizottság elfogadta az intézkedéseket a 182/2011/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A fellebbviteli bizottsággal való együttműködésből eddig nyert gyakorlati tapasztalatok kapcsán felmerült kérdések az ülések időpontjának meghatározásához és a képviselet szintjéhez, a kompromisszumok előmozdításának lehetőségéhez és az írásbeli eljárás alkalmazásához kapcsolódnak. 1.2.1. Az ülések időpontja és a képviselet szintje A 182/2011/EU rendelet 3. cikkének (7) bekezdése szerint „az elnök – annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság biztosítani tudják a képviselet megfelelő szintjét – a bizottság tagjaival szoros együttműködésben határozza meg a fellebbviteli bizottság ülésének időpontját.” Ez tükröződik az eljárási szabályzat 1. cikkének (5) bekezdésében, mely szerint a Bizottság „konzultál a tagállamokkal az ülés különböző lehetséges dátumairól”. A tagállamok javaslatokat tehetnek erre vonatkozóan. A cél az, hogy biztosítsák a képviselet elegendően magas szintjét, mely főszabályként legalább az állandó képviselők bizottsága tagjainak szintje, annak érdekében, hogy ne csak az érintett bizottságon belüli megbeszélések puszta ismétlésére kerüljön sor. Mivel az ülést a 182/2011/EU rendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően legkésőbb hat héttel a fellebbviteli bizottság elé terjesztést követően kell megtartani, a megfelelő dátum kitűzése gyakorlati kihívást jelenthet, ennek ellenére sikerült az összes ügyben megfelelő megoldást találni. Ami a képviselet szintjét illeti, az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy a miniszteri szintű képviselet nem előírás, a képviselet rendszerint állandó képviselői szintű. A tagállamok döntenek arról, hogy kit küldenek a fellebbviteli bizottságba, és az eljárási szabályzat 1. cikkének (5) bekezdése kellő rugalmasságot biztosít ahhoz, hogy a képviselet szintjét az adott esethez igazítsák. 1.2.2. A kompromisszum előmozdítása A 182/2011/EU rendelet egyértelműen meghatározza, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezetét be kell nyújtani a fellebbviteli bizottsághoz. Ezért módosított változatot nem lehetséges benyújtani. A 182/2011/EU rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően, vélemény elfogadásáig a fellebbviteli bizottság bármely tagja javasolhatja a végrehajtási jogi aktus tervezetének módosítását, és az elnök határozhat arról, hogy módosítja-e azt. Ezt az eljárási szabályzat 4. cikkének (2) bekezdése tartalmazza. Ezért az elnök jelenleg például úgy mozdíthatja elő a kompromisszumot, hogy az ülés alatt módosításokat fogad el vagy javasol. 1.2.3. Írásbeli eljárás Bizonyos szakpolitikai területeken, mint pl. a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat és a növényvédelmi termékeket illetően, a téma jellege miatt a fellebbviteli bizottság nem jutott kompromisszumra. A fellebbviteli bizottság ülései gyakran rövidek, és az érintett bizottságon belül született eredményt ismétlik meg, és nem hoznak véleményt. Ilyen esetekben néhány alkalommal már eleve az írásbeli eljárást javasolták. Az írásbeli eljárás lehetőségét és feltételeit a 182/2011/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdése határozza meg, és ezeket említi az eljárási szabályzat 7. cikke. Ennek értelmében az elnök kifejezetten alkalmazhatja az írásbeli eljárást, ha a tervezetet már megvitatták a fellebbviteli bizottság ülésén. Ez nem zárja ki az írásbeli eljárásnak már a kezdetektől való alkalmazását, indokolt esetben. A 182/2011/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint akkor kell ülést összehívni, ha a bizottság valamelyik tagja ezt kéri, és ilyen kérésekre eddig mindig sor került. 1.2.4. Következtetés A fellebbviteli bizottság tekintetében eddig szerzett tapasztalatok megerősítik, hogy az eljárási szabályzat jól tükrözi a 182/2011/EU rendelet rendelkezéseit és hatékony alapot nyújt a fellebbviteli bizottság munkájához, és ezért jelenleg nincs szükség az eljárási szabályzat módosítására. Amennyiben erre szükség lenne, a 182/2011/EU rendelet 2016-ban tervezett felülvizsgálata lehetőséget kínál arra, hogy a kérdéssel újból foglalkozzanak. 1.3. Az ítélkezési gyakorlat alakulása A Bíróság a C-427/12. sz., Bizottság kontra Parlament és Tanács ügyben (a továbbiakban: a Biocid-ügy) hozott 2014. március 18-i ítéletében első alkalommal nyilatkozott a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok közötti elhatárolás ügyében. A Biocid-ügyben benyújtott keresetében a Bizottság kérte annak a rendelkezésnek a megsemmisítését, mely szerint az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakat meghatározó intézkedéseket végrehajtási aktusokban kell meghatározni. A Bizottság szerint ezeket felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kell meghatározni. A Bíróság megalapozatlannak találta a Bizottság keresetét, és azt elutasította. A Bíróság nem vonta kétségbe, hogy az EUMSZ 290. és 291. cikkének megvan a saját alkalmazási köre, ugyanakkor elismerte, hogy a jogalkotó bizonyos mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak megállapításakor, hogy a Bizottságra felhatalmazási hatáskört ruház az EUMSZ 290. cikkének (1) bekezdése szerint, vagy végrehajtási hatáskört az EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdése szerint. Következésképpen a Bíróság megállapította, hogy a bírósági felülvizsgálat a nyilvánvaló hibákra korlátozódik. A Bíróság két, 2013. évi ítélete tisztázta az 1999/468/EK határozat szerinti szabályozási eljárás bizonyos aspektusait[8]. Az ügyek olyan helyzetekre vonatkoztak, ahol a szabályozási bizottság a 182/2011/EU rendelet hatálybalépése előtt szavazott, ezért az eljárást a rendelet 14. cikke értelmében fel kellett függeszteni, és az 1999/468/EK határozat szabályainak megfelelően kellett lezárni. 2. A tevékenységek áttekintése 2.1. A bizottságok és az ülések száma A komitológiai bizottságok nem tévesztendők össze más szervekkel, különösen a Bizottság által létrehozott „szakértői csoportokkal”. Az utóbbiak szakértelmet nyújtanak a Bizottság részére[9] a szakpolitikák és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és végrehajtása során, míg a komitológiai bizottságok az alap-jogiaktusok által ráruházott végrehajtási jogköreinek gyakorlásában segítik a Bizottságot. E jelentés kizárólag a komitológiai bizottságokkal foglalkozik. A komitológiai bizottságok számát a 2013. december 31-i állapotnak megfelelően, tevékenységi területenként határoztuk meg (lásd az I. táblázatot). Összehasonlítás céljából megadtuk az előző évre vonatkozó számadatokat (2012. december 31-i állapot) is. A szekciók és a formációk nem külön szerepelnek, mivel ezek az „anyabizottsághoz” tartoznak. I. TÁBLÁZAT – A bizottságok száma összesen (2013) Szakpolitikai terület || 2012 || 2013 Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (AGRI) || 15 || 20 Csalás Elleni Hivatal (OLAF) || 1 || 1 Költségvetés (BUDG) || 2 || 2 Éghajlat-politika (CLIMA) || 4 || 4 Kommunikáció (COMM) || 1 || 1 Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok (CNECT) || 6 || 6 Fejlesztés és Együttműködés – EuropeAid (DEVCO) || 6 || 6 Gazdasági és pénzügyek (ECFIN) || 1 || 2 Oktatás és kultúra (EAC) || 7 || 8 Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás (EMPL) || 3 || 4 Energiaügy (ENER) || 16 || 18 Bővítés (ELARG) || 4 || 4 Vállalkozáspolitika és ipar (ENTR) || 30 || 33 Környezetvédelem (ENV) || 31 || 33 Egészség- és fogyasztóügy (SANCO) || 24 || 26 Belügy (HOME) || 11 || 13 Humanitárius segélyek és polgári védelem (ECHO) || 2 || 3 Informatika (DIGIT) || 1 || 1 Belső piac (MARKT) || 15 || 15 Jogérvényesülés (JUST) || 14 || 17 Tengerügy és halászat (MARE) || 4 || 4 Mobilitás és közlekedés (MOVE) || 31 || 32 Regionális politika (REGIO) || 1 || 2 Kutatás (RTD) || 6 || 8 Főtitkárság (SG) || 2* || 2* Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI) || 4 || 4 Statisztika (ESTAT) || 7 || 7 Adóügy és vámunió (TAXUD) || 11 || 13 Kereskedelem (TRADE) || 11 || 13 ÖSSZESEN: || 271 || 302 * Ideértve a fellebbviteli bizottságot (a bizottsági eljárásokkal kapcsolatos információkat tartalmazó komitológiai nyilvántartásban a fellebbviteli bizottság a Főtitkárság felelősségi körébe tartozó bizottságként van nyilvántartva; a gyakorlatban az összes érintett szolgálat irányítja). 2013-ban a komitológiai bizottságokat általában az általuk alkalmazott eljárástípus szerint tudtuk besorolni (tanácsadó bizottsági eljárás, vizsgálóbizottsági eljárás, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás – lásd a II. táblázatot). Egyes bizottságok többféle eljárást alkalmaztak, ezeket elkülönítettük az egyetlen eljárástípust alkalmazó bizottságoktól. II. TÁBLÁZAT – A bizottságok száma eljárásonként (2013) || Eljárástípus || Tanácsadó bizottsági eljárás || Vizsgálóbizottsági eljárás || Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás || Több eljárást alkalmaz || ÖSSZESEN: AGRI || 0 || 15 || 0 || 5 || 20 BUDG || 1 || 1 || 0 || 0 || 2 CLIMA || 0 || 0 || 0 || 4 || 4 CNECT || 0 || 2 || 0 || 4 || 6 COMM || 0 || 1 || 0 || 0 || 1 DEVCO || 0 || 5 || 0 || 1 || 6 DIGIT || 0 || 1 || 0 || 0 || 1 EAC || 1 || 2 || 0 || 5 || 8 ECFIN || 1 || 0 || 0 || 1 || 2 ECHO || 0 || 2 || 0 || 1 || 3 ELARG || 1 || 3 || 0 || 0 || 4 EMPL || 0 || 0 || 2 || 2 || 4 ENER || 3 || 8 || 1 || 6 || 18 ENTR || 6 || 6 || 4 || 17 || 33 ENV || 0 || 6 || 5 || 22 || 33 ESTAT || 0 || 3 || 0 || 4 || 7 FPI || 0 || 4 || 0 || 0 || 4 HOME || 1 || 6 || 0 || 6 || 13 JUST || 3 || 4 || 4 || 6 || 17 MARE || 0 || 4 || 0 || 0 || 4 MARKT || 0 || 2 || 4 || 9 || 15 MOVE || 3 || 7 || 4 || 18 || 32 OLAF || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 REGIO || 0 || 0 || 0 || 2 || 2 RTD || 0 || 6 || 0 || 2 || 8 SANCO || 1 || 9 || 1 || 15 || 26 SG || 0 || 2 || 0 || 0 || 2 TAXUD || 1 || 11 || 0 || 1 || 13 TRADE || 3 || 6 || 0 || 4 || 13 ÖSSZESEN: || 25 || 116 || 25 || 136 || 302 * Ideértve a fellebbviteli bizottságot is. A komitológiai szintű tevékenységet nem csupán a bizottságok száma jellemzi. A 2013-ban megtartott ülések száma és az írásbeli eljárások száma[10] átfogóan tükrözi a munka intenzitását mind a szakpolitikai területek szintjén, mind az egyes bizottságokban (III. táblázat). III. TÁBLÁZAT — Az ülések és az írásbeli eljárások száma (2013) || A bizottságok száma || Ülések || Írásbeli eljárások 2012 || 2013 || 2012 || 2013 AGRI || 20 || 134 || 132 || 3 || 3 BUDG || 2 || 5 || 6 || 0 || 1 CLIMA || 4 || 16 || 13 || 0 || 3 CNECT || 6 || 26 || 16 || 7 || 12 COMM || 1 || 1 || 2 || 2 || 4 DEVCO || 6 || 24 || 20 || 28 || 48 DIGIT || 1 || 2 || 2 || 0 || 0 EAC || 9 || 14 || 9 || 53 || 59 ECFIN || 2 || 1 || 0 || 0 || 0 ECHO || 3 || 4 || 5 || 6 || 5 ELARG || 4 || 5 || 4 || 22 || 10 EMPL || 4 || 2 || 2 || 6 || 15 ENER || 18 || 27 || 33 || 9 || 2 ENTR || 33 || 51 || 56 || 25 || 29 ENV || 33 || 46 || 42 || 14 || 18 ESTAT || 7 || 12 || 12 || 6 || 4 FPI || 4 || 7 || 4 || 7 || 7 HOME || 13 || 31 || 21 || 40 || 15 JUST || 17 || 7 || 4 || 18 || 11 MARE || 4 || 11 || 8 || 8 || 15 MARKT || 15 || 11 || 9 || 7 || 6 MOVE || 32 || 50 || 52 || 22 || 16 OLAF || 1 || 4 || 2 || 0 || 0 REGIO || 2 || 7 || 7 || 6 || 3 RTD || 8 || 56 || 23 || 227 || 240 SANCO || 26 || 144 || 127 || 354 || 403 SG || 2 || 3* || 7* || 0 || 0 TAXUD || 13 || 81 || 81 || 14 || 32 TRADE || 13 || 15 || 19 || 5 || 9 ÖSSZESEN: || 302 || 797 || 718 || 889 || 970 * Ideértve a fellebbviteli bizottság 7 ülését is. 2.2. A vélemények és végrehajtási jogi aktusok/intézkedések száma A korábbi jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés is összesített adatokat tartalmaz a bizottságok által nyilvánított hivatalos véleményekről és az azokat követően a Bizottság által elfogadott végrehajtási jogi aktusokról/intézkedésekről[11]. Ezek az adatok számszerűsítik a bizottságok konkrét „teljesítményét” (lásd a IV. táblázatot). IV. TÁBLÁZAT – A vélemények és az elfogadott végrehajtási jogi aktusok/ intézkedések száma (2013) || Vélemények || Elfogadott jogi aktusok || Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedések AGRI || 189 || 202 || 1 BUDG || 9 || 9 || 0 CLIMA || 11 || 5 || 8 CNECT || 45 || 45 || 1 COMM || 4 || 4 || 0 DEVCO || 127 || 127 || 0 DIGIT || 1 || 1 || 0 EAC || 75 || 55 || 0 ECFIN || 0 || 1 || 0 ECHO || 6 || 7 || 0 ELARG || 35 || 39 || 0 EMPL || 14 || 14 || 0 ENER || 17 || 3 || 7 ENTR || 49 || 29 || 21 ENV || 60 || 36 || 25 ESTAT || 13 || 4 || 13 FPI || 6 || 6 || 0 HOME || 21 || 19 || 0 JUST || 11 || 12 || 0 MARE || 29 || 29 || 0 MARKT || 7 || 4 || 8 MOVE || 56 || 39 || 7 OLAF || 0 || 0 || 0 REGIO || 4 || 5 || 0 RTD || 250 || 250 || 0 SANCO || 709 || 605 || 80 SG || 9* || 8 || 0 TAXUD || 105 || 106 || 0 TRADE || 54 || 52 || 0 ÖSSZESEN: || 1 916 || 1 716 || 171 * Ideértve a fellebbviteli bizottság 9 véleményét is. 2.3. A fellebbviteli bizottság ülései A fellebbviteli bizottság 2013 folyamán 7 alkalommal találkozott, és összesen 9 végrehajtási jogi aktus tervezetét tárgyalta meg (az egészség- és fogyasztóügy, a vámok és a környezetvédelem területén), melyeket a Bizottság terjesztett elő. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt a 9 végrehajtási jogiaktus-tervezet egyikében sem, és a Bizottság ezek közül 8 elfogadása mellett döntött. 2.4. Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás használata Amint az már az 1. szakaszban is szerepelt, a bizottsági eljárásrend 2011. évi reformja nem érintette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást. Ez az eljárás már nem alkalmazható az új jogszabályok esetében, azonban továbbra is előfordul számos meglévő alap-jogiaktusban, és továbbra is alkalmazandó azok keretében, egészen az alap-jogiaktusok kiigazításáig. 2013-ban az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint elfogadott intézkedések száma 171 volt (lásd a IV. táblázatot). Egyetlen egy esetben éltek a vétójoggal (DG ENV). 2012-ben nem éltek vétójoggal. V. TÁBLÁZAT – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint elfogadott végrehajtási intézkedések száma (2013) || Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedések || Az Európai Parlament által az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elutasított intézkedéstervezetek || A Tanács által által az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elutasított intézkedéstervezetek AGRI || 1 || 0 || 1 BUDG || 0 || 0 || 0 CLIMA || 8 || 0 || 0 CNECT || 1 || 0 || 0 COMM || 0 || 0 || 0 DEVCO || 0 || 0 || 0 DIGIT || 0 || 0 || 0 EAC || 0 || 0 || 0 ECFIN || 0 || 0 || 0 ECHO || 0 || 0 || 0 ELARG || 0 || 0 || 0 EMPL || 0 || 0 || 0 ENER || 7 || 0 || 0 ENTR || 21 || 0 || 0 ENV || 25 || 1 || 0 ESTAT || 13 || 0 || 0 FPI || 0 || 0 || 0 HOME || 0 || 0 || 0 JUST || 0 || 0 || 0 MARE || 0 || 0 || 0 MARKT || 8 || 0 || 0 MOVE || 7 || 0 || 0 OLAF || 0 || 0 || 0 REGIO || 0 || 0 || 0 RTD || 0 || 0 || 0 SANCO || 80 || 0 || 0 SG || 0 || 0 || 0 TAXUD || 0 || 0 || 0 TRADE || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN: || 171 || 1 || 1 3. A bizottságok tevékenységére vonatkozó részletes információk Az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletes információkat tartalmaz az egyes bizottságok 2013. évi munkájáról, a Bizottság érintett szervezeti egységei szerinti bontásban. [1] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [2] A Bizottság jelentése a Bizottságok 2012. évi munkájáról, COM(2013) 701 final. [3] A legutóbb a 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL C 255., 2006.10.21., 4. o.) módosított, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.). [4] E nyilatkozat a 182/2011/EU rendelettel együtt került közzétételre a Hivatalos Lapban (HL L 55., 2011.2.28., 19. o.). [5] COM(2013) 0451, 0452 és 0751. [6] HL C 183., 2011.6.24., 13. o. [7] Ami nem érinti a végrehajtási aktusok kivételes helyzetekben való elfogadását, a 7. cikknek megfelelően. [8] A Bíróság T-164/10. sz., Pioneer Hi-Bred International, Inc. kontra Európai Bizottság ügyben hozott 2013. szeptember 26-i ítélete, és a T-240/10. sz., Magyarország kontra Európai Bizottság ügyben hozott 2013. december 13-i ítélete. [9] További részletekért lásd a következő weblapot: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=HU [10] A bizottsági szavazás rendes bizottsági ülésen történhet, vagy kellően indokolt esetben írásbeli eljárásban a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően. [11] Megjegyzendő, hogy adott évben eltérés mutatkozhat a vélemények száma és a végrehajtási jogi aktusok/intézkedések száma között. Ennek okait a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum bevezetése ismerteti.