2.

Az Európai Parlament 2007. április 24-i állásfoglalása a határozat szerves részét képező, az európai unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetése végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló észrevételekkel, I. szakasz - Európai Parlament (C6-0465/2006 - 2006/2071(DEC))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Unió 2005. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére [1],

- tekintettel az Európai Közösségeknek a 2005. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára - I. kötet (SEC(2006)0915 - C6-0465/2006) [2],

- tekintettel a 2005. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentésre, I. szakasz - Európai Parlament [3],

- tekintettel a belső ellenőr 2005. évre vonatkozó éves jelentésére,

- tekintettel a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló, 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére és az intézmények válaszaira [4],

- tekintettel a Számvevőszék által az EK Szerződés 248. cikke szerint kiadott, az elszámolások megbízhatóságát és az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra [5],

- tekintettel az EK-Szerződés 272. cikke (10) bekezdésére és 275. cikkére, valamint az Euratom Szerződés 179a. cikkére,

- tekintettel a Tanács 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendeletére [6], és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,

- tekintettel az Európai Parlament költségvetése végrehajtásának belső szabályzata 13. cikkére [7],

- tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikke (1) bekezdésére, amely valamennyi közösségi intézmény számára előírja az Európai Parlament mentesítési határozatát kísérő észrevételeknek megfelelő minden helyénvaló intézkedés megtételét,

- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, 74. cikkének (3) bekezdésére és V. mellékletére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság jelentésére (A6-0094/2007),

A. mivel a Számvevőszék vizsgálata nem fedett fel lényeges hibát (10.4. bekezdés);

B. mivel a Számvevőszék a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek állandó hiányosságaira mutatott rá (10.5-10.10 bekezdés);

C. mivel a Parlament válaszában felvázolta a Számvevőszék által észrevételezett hiányosságok felszámolása érdekében hozott intézkedéseket;

D. mivel a Parlament eljárási szabályzatát 2002. október 23-án oly módon módosították, hogy a mentesítést az elnöknek és ne a főtitkárnak adja meg;

E. mivel a 2004. pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló 2006. szeptember 26-i állásfoglalását [8] nyomon kell követni, és az ajánlásai végrehajtásában elért előrehaladást értékelni kell;

F. mivel az európai parlamenti képviselők 2005. szeptember 28-i statútuma [9], a Tanács 2005. július 19-i egyetértését követően, a 2009-ben kezdődő parlamenti ülésszak első napján lép hatályba;

G. mivel az Elnökség 2006. szeptember 25-én elfogadta parlamenti asszisztensekről szóló kódexet [10];

Az Európai Parlament beszámolója, különösen az ingatlanpolitikára összpontosítva

1. megjegyzi, hogy 2005-ben a Parlament összesen 112393557 EUR bevételhez jutott (2004: 117409824 EUR);

2. tudomásul veszi azokat az összegeket, amelyekkel a Parlament elszámolását a 2005-ös költségvetési évben lezárták:

(EUR) |

Előirányzatok felhasználása | 2005-ös pénzügyi év előirányzatai | A 2004-es pénzügyi évről áthozott előirányzatok |

2005. évi előirányzatok | Célhoz kötött bevételek előirányzatai | Költségvetési rendelet, 9. cikk (1) és (4) bekezdése |

Rendelkezésre álló előirányzatok | 1264024722 (100%) | 31412881 (100%) | 281461344 (100%) |

Vállalt kötelezettségek | 1249096468 (98,82%) | | - |

Teljesített kifizetések | 941932832 (75,40%) | 29679028 (94,48%) | 259853230 (92,32%) |

2006. évre átvitt előirányzatok | | | |

Költségvetési rendelet 9 cikkének (1) és (2) bekezdése | 307163636 | | |

Költségvetési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 9. cikkének (5) bekezdése | 200000 | | |

Törölt előirányzatok | 14728254 | - | 21608114 (7,68%) |

2005. december 31-i mérleg: 1520822777 |

3. megállapítja, hogy 2005-ben a Parlament költségvetésében szereplő előirányzatok 98,82%-át - 1,18%-os törlési arány mellett - lekötötték, és az előző évekhez hasonlóan a költségvetés végrehajtása során nagyon magas szintet értek el;

4. emlékeztet azonban arra, hogy a teljesítés ilyen magas szintje részben az 1992 óta következetes "átcsoportosítási" gyakorlatnak tulajdonítható, mivel az év végén esetlegesen rendelkezésre álló előirányzatokat az épületekre vonatkozó költségvetési sorokra, különösen tőke-előtörlesztésre csoportosítják át a jövőbeni kamatfizetések csökkentése érdekében; ebben az összefüggésben 2005 végén egy átcsoportosítás révén 124144556 EUR-t (az előirányzatok mintegy 10%-a) bocsátottak rendelkezésre; ebből az összegből

- 75,7 millió EUR-t a "Winston Churchill" (WIC) és a Salvador de Madariaga (SDM) strasbourgi épületek megvásárlására használtak fel,

- a brüsszeli D4 és D5 épületek után járó éves bérleti díjfizetések idő előtti teljesítésére 46,2 millió EUR-t csoportosítottak át,

- 2,3 millió EUR-t a vallettai Európa Házra tartalékoltak;

ezen kívül szokásos átutalásokkal a Parlament a Bizottsággal közösen megvásárolta a koppenhágai (10,6 millió euró), illetve a hágai (7,4 millió euró) Európa Házat;

5. emlékezteti illetékes testületeit arra a határozatára, amely szerint "...az épületekre vonatkozó visszafizetéseket... a költségvetési stratégia keretén belül kell megállapítani" [11]; ezért kritikával illeti illetékes testületeit azért, mert folyamatosan elmulasztják a Parlament ingatlanpolitikáját a jövőbeni beszerzésekre tekintettel kielégítő pontossággal a költségvetésben megjeleníteni (2005-re, 2006-re és 2007-re az "ingatlanbeszerzés" költségvetési sorában csak formálisan szerepeltetnek bejegyzéseket);

6. megismétli igényét, hogy az Európai Parlament költségvetése végrehajtására vonatkozó belső szabályzat 16. cikkét módosítsák olyan módon, hogy a Parlament költségvetésére lényeges pénzügyi kihatással lévő ingatlanprojekteket a Költségvetési Bizottság egyetértésétől tegyék függővé;

7. ismételten felhívást intéz a költségvetési hatósághoz, hogy készítsen költségvetési előrejelzéseket, biztosítva, hogy a költségvetés-tervezetben szereplő összegek a Parlament különféle politikáinak valós igényeit tükrözzék; felkéri a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőket, hogy világosan közöljék az éves tevékenységekről szóló beszámolóikban az elfogadott éves előirányzatokat, a vállalt kötelezettségeket, a teljesített kifizetéseket és a fel nem használt összegeket; továbbá felhívást intéz a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőkhöz, hogy indokolják meg - ami bizonyos mértékben már meg is történt -, hogy a költségvetési előirányzatokat miért nem használták fel teljes mértékben;

8. tudatában van annak, hogy a Számvevőszék a közeljövőben különjelentést tesz közzé az intézményépítés politikájáról; felhívja illetékes bizottságait, hogy e jelentés alapján készítsenek saját kezdeményezésű jelentéseket; úgy véli továbbá, hogy ennek a bizottságnak - ha így dönt - jogosulttá kell válnia, hogy bármilyen speciális számvevőszéki jelentéssel kapcsolatban előzetes engedélyezés nélkül saját kezdeményezésű jelentéseket készítsen, illetve nem tartozik az ilyen jelentések vonatkozásában megállapított kvóták alá;

9. sajnálattal tölti el, hogy az Európai Parlament tájékoztatási irodáinak költségvetési tétele továbbra is differenciálatlan marad, és kifejezi azon kívánságát, hogy az összes tájékoztatási iroda felülvizsgálata olyan legjobb gyakorlatokhoz vezessen, amelyek számításba veszik a költség-haszon arányt is;

A Számvevőszék 2005. pénzügyi évre vonatkozó megjegyzései

10. üdvözli, hogy a Számvevőszék vizsgálata nem fedett fel semmilyen lényeges hibát (10.4 bekezdés);

11. tudomásul veszi a Számvevőszéknek a bérszámfejtésre vonatkozó új számítógépes alkalmazás vonatkozásában tett észrevételeit, valamint az illetékes parlamenti szolgálat válaszát, amely aláhúzza, hogy 2006 márciusa óta szisztematikus utólagos ellenőrzési mechanizmusok működnek;

12. tudomásul veszi a Számvevőszék kritikáját az alkalmazottak három szokásos munkahely közötti utazására vonatkozó átalánydíjas költségtérítésére vonatkozóan; elfogadja azonban, hogy a parlamenti adminisztráció szándéka az volt, hogy egyensúlyt hozzon létre a szabályozási keret előírásai, valamint az intézmény adott munkahelyi környezetének igényei között; felkéri a Számvevőszéket, hogy kísérje figyelemmel az átalánydíjas rendszer működését és figyelmeztesse a mentesítésért felelős hatóságot, ha a visszaélés bármilyen jelét tapasztalja;

13. tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék az európai parlamenti képviselők költségtérítései kifizetéséhez kapcsolódóan a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek hiányosságaira mutatott rá (10.9 bekezdés); aggasztónak tartja, hogy 2006 közepéig a szolgáltatóknak mindössze 54%-a és a kifizető ügynököknek mindössze 29%-a adott be a 2004. július és 2005. június közötti időszakra vonatkozó számlát; megjegyzi, hogy a képviselők parlamenti költségtérítéseinek belső ellenőrzését a 2006. évi mentesítési eljárás előtt időben véglegesítik;

A belső ellenőr éves jelentése

14. tudomásul veszi, hogy 2005-ben a Belső Ellenőrzési Szolgálat 7 jelentést véglegesített: a belső ellenőr éves jelentését, a főigazgatóságok Belső Ellenőrzési Keretrendszere (BEK) áttekintésére vonatkozó nyomon követő vizsgálatról szóló jelentéseket, a beszerzési folyamatról szóló jelentést, valamint két parlamenti tájékoztató hivatalról szóló jelentést (valamint elfogadott két jelentést az európai ombudsmanról is);

15. üdvözli, hogy a belső ellenőr nemcsak a Parlament mentesítési ügyekben illetékes előadójának támogatására állt készen, hanem arra is, hogy most először személyesen mutassa be hivatalosan a 2005. évi éves jelentésének megállapításait a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságnak, ezzel biztosítva, hogy jelentés nemcsak belső vezetési eszköz, hanem az éves mentesítés során fontos hivatkozási ponttá is vált;

16. aláhúzza, hogy a vizsgálatok megerősítették, hogy az intézmény még mindig a belső ellenőrzés két alapvetően eltérő koncepciója közötti átmenet fázisában van, és több időre lesz szükség a Belső Ellenőrzési Keretrendszer (BEK) valamennyi főosztályon történő teljes körű végrehajtásához;

17. üdvözli, hogy a belső ellenőr 2005-ben munkáját a beszerzési folyamatra, valamint a BEK-nek a 2003-ban és 2004-ben bekövetkezett felülvizsgálatából adódó egyeztetett intézkedési tervek nyomon követésére összpontosította;

18. a beszerzések területén a legfontosabb megállapítások a következők:

- ésszerű módon meg kell győződni arról, hogy a pályázat megfelel a kiírás alapjául szolgáló igényeknek, szabályszerű, költséghatékony és átlátható,

- világos és átfogó pályázati dokumentációt kell biztosítani,

- megfelelő kizárási, kiválasztási és szerződés-odaítélési feltételeket kell meghatározni,

- az ajánlattevőkkel való kapcsolattartás során biztosítani kell az időszerűséget, az egyenlő bánásmódot és az átláthatóságot,

- biztosítani kell, hogy a felbontó bizottság átlátható és következetes határozatokat hozzon,

- a pályázatok értékelését a bejelentett feltételekre kell alapozni,

- a szerződések odaítélése során teljes körű eseménynaplót kell vezetni,

- a szerződéses rendelkezéseknek összhangban kell állniuk az ajánlattételre vonatkozó előírásokkal,

- e célok eléréséhez megfelelő ellenőrzési mechanizmusokra van szükség a beszerzési folyamat korai kritikus szakaszában,

- javítani kell a beszerzésekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások előzetes igazolásának hatékonyságát;

19. felkéri a Számvevőszéket, hogy legkésőbb a 2008-as költségvetési évben mérje fel, hogy a közbeszerzés terén e célok milyen terjedelemben teljesültek;

20. megismétli, hogy az engedélyezésre jogosult felhatalmazott tisztviselők által bevezetett BEK-ek ellenőrzési céljai a következők: az alkalmazandó jogszabályoknak, szabályzatoknak és gyakorlatnak való megfelelőség, a vezetői információ és nyilvántartások megbízhatósága, valamint a műveletek gazdaságossága, hatékonysága és hatásossága;

21. emlékeztet továbbá arra, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek 22 minimális normát kell teljesíteniük ahhoz, hogy az ellenőrzési célokat megvalósíthassák; ezek a normák öt ellenőrzési kategóriára csoportosíthatók: ellenőrzési környezet, teljesítmény- és kockázatkezelés, információ és kommunikáció, ellenőrzési tevékenységek és figyelemmel kísérés (könyvvizsgálat és értékelés);

22. az alábbiakat húzza alá a BEK területén (a Belső Ellenőrzési Szolgálat 454 intézkedést egyeztetett az engedélyezésre jogosult főosztályokkal 2003-2004-ben, és végrehajtotta a nyomon követési eljárásokat annak megállapítására, hogy ezeket megfelelően valósították-e meg; ez idáig 341 intézkedés státusát igazolták):

- a költségvetési tranzakciók kezelésére használt számítógépes rendszer felülvizsgálatából adódó 37 intézkedés közül 2005 végéig mindössze hármat nem vezettek még be, és további kilencet csak részlegesen valósítottak meg;

- a belső ellenőrzés minimális normáinak, illetve az ellenőrzési céloknak való megfelelés mértékének áttekintéséből adódó 304 intézkedés közül 150-et teljes körűen, 86-ot részlegesen valósítottak meg, míg további 68 megállapítás tekintetében a főosztályok nem hoztak intézkedést;

- valamennyi további, még meg nem valósított intézkedésre a Belső Ellenőrzési Szolgálat módosított ütemtervet egyeztetett az engedélyezésre jogosult főosztályokkal, amelyek vizsgálatát 2007-ben végzik majd el;

23. sajnálatát fejezi ki, hogy a képviselők parlamenti költségtérítéseinek vizsgálata nem készül el időben a 2005. évi mentesítési eljárásra vonatkozóan; felhívja illetékes bizottságát, hogy egy későbbi időpontban fordítson megfelelő figyelmet e vizsgálat megállapításaira;

Az Európai Parlament pénzgazdálkodása

24. megjegyzi, hogy a pénzgazdálkodásnak a 2005. évi beszámolót kísérő elemzése hasznos megállapításokat tartalmaz a vizsgált év legfontosabb pénzügyi eseményeiről;

25. rámutat arra, hogy a parlamenti gazdálkodási tevékenység egy része 2005-ben még mindig a költségvetési rendelet új előírásaihoz való igazodást, az új ellenőrzési rendszerek, módszertanok és munkamódszerek létrehozását, oktatási programok megtervezését, valamint az új felelősségi körök megállapítását szolgálta;

26. megjegyzi, hogy az új költségvetési rendelet feltételeinek egy olyan intézményben történő alkalmazásával kapcsolatos kezdeti tapasztalatok, mint a Parlament, amelynek adminisztratív költségvetést kell kezelnie, bizonyos esetekben azt jelzik, hogy igen bonyolult rendszerek és pénzügyi területek jöttek létre;

27. megjegyzi, hogy néhány főigazgatóság változatlanul kitart azon véleménye mellett, hogy a költségvetési rendeletek és azok végrehajtási szabályainak bizonyos rendelkezései az általános belső ellenőrzési folyamat túlzott bürokratizálásához vezetnek, és indokolatlanuk megterhelik a vezetést;

28. megjegyzi, hogy a korábbi Pénzügyi Ellenőrzési Igazgatóságon 18 alkalmazott (a 20 fős teljes létszámból) látott el ellenőrzési feladatokat, míg az új költségvetési rendelet által bevezetett új struktúrában ezekkel a feladatokkal a különféle főigazgatóságokon 44 alkalmazottat bíztak meg; ehhez még hozzá kell számítani a Belső Ellenőrzési Szolgálatnál dolgozó 10 könyvvizsgálót (a 12 fős teljes létszámból);

29. újra megerősíti a 2006. szeptember 26-i, a 2005. április 12-i [12], a 2004. április 21-i [13] és a 2003. április 8-i [14] állásfoglalásában kifejtett véleményét, hogy "a mentesítési eljárás hatókörének nemcsak a Parlament főtitkára és igazgatása gazdálkodási tevékenységeire kell kiterjednie, hanem irányító testületeinek, vagyis elnökének, elnökségének, valamint az Elnökök Értekezletének a határozataira is";

30. hangsúlyozza, hogy a Parlament nem a főtitkárnak, hanem az elnöknek ad mentesítést, mivel végtére is a választott képviselők, nem pedig a köztisztviselők felelősek politikailag a költségvetés előkészítéséért és végrehajtásáért; ezért felhívja az elnököt és a költségvetési ellenőrzésért felelős elnökhelyettest, hogy szükség esetén vegyenek részt a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság jövőbeli ülésein és egyezzenek meg ezzel a bizottsággal a megfelelő keretekről annak érdekében, hogy a mentesítési eljárás során a politikai párbeszéd gyümölcsöző legyen;

31. üdvözli, hogy az Elnökség tárgyalásokat kezdeményezett a költségvetési és a mentesítési hatósággal való kapcsolatairól annak érdekében, hogy pontosítsa a parlamenti képviselők irányító testületeihez kapcsolódó politikai felelősség pontos gyakorlati jelentését a hatáskörök gyakorlása, illetve a lényeges pénzügyi következményekkel járó döntéshozatal tekintetében; arra ösztönzi az újonnan megválasztott elnökséget, hogy ezeket a tárgyalásokat a lehető leggyorsabban folytassa le, az érintett bizottságoknak ebbe a vitába való bevonásával;

32. üdvözli, hogy a főtitkár elkészített egy rövid és könnyen értelmezhető dokumentumot, amelyben elmagyarázza a 2004. és a 2005. évi költségvetést, amely a Parlament honlapján is rendelkezésre áll;

A főigazgatók tevékenységéről szóló jelentések

33. rámutat, hogy a Parlament főtitkára a főigazgatók 2005. évi tevékenységéről szóló jelentéseket a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságnak 2006. április 10-én továbbította; ezzel összefüggésben a főtitkár mint engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelentette, hogy kellően meggyőződött arról, hogy a Parlament költségvetését a helyes pénzgazdálkodás elveivel összhangban hajtották végre, és a bevezetett ellenőrzési keretrendszer megfelelő garanciákkal szolgál az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére;

34. üdvözli, hogy valamennyi főigazgató fenntartások nélküli igazoló nyilatkozatot bocsátott ki főosztályuk pénzügyi tranzakcióira vonatkozóan;

35. értékeli azt a fejlődést, amelyet az éves tevékenységi jelentések bemutatási módjának és szerkezetének harmonizálásában elértek; kitart azonban azon véleménye mellett, hogy még javítani lehetne e dokumentumok érthetőségét és összehasonlíthatóságát; felkéri szolgálatait, hogy e jelentésekbe vegyenek fel egyoldalas vezetői összegzést, amely közli a kapott előirányzatokat, a vállalt kötelezettséget, a teljesített kifizetéseket és az el nem költött összegek felhasználását (például: maradvány, átvitel, átcsoportosítás stb.), valamint az előző pénzügyi év fő eseményeit;

36. megjegyzi, hogy a tevékenységi jelentések következtetései az alábbi általános problémákra mutatnak rá:

- a belső ellenőrzési keretrendszer gyakorlatba történő átültetése több időt igényel, mint azt eredetileg feltételezték,

- a költségvetés végrehajtásának megvalósítása az új költségvetési rendelet alapján,

- politikai igények rövid határidőre történő végrehajtása,

- új alkalmazottak felvétele és integrálása;

Beszerzés

37. emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet [15] végrehajtási szabályzatának 54. és 119. cikke szerint, az intézmények a költségvetési hatóságnak jelentést küldenek a tárgyalásos eljárásokról, illetve a közbeszerzési irányelvek hatálya alá nem tartozó szerződésekről; a hivatalos lapban közzéteszik az 50000 EUR-t meghaladó, de az említett irányelvek szerinti küszöbértéket el nem érő szerződések vállalkozóinak listáját, a 13800 EUR és 50000 EUR közötti értékű szerződéseket pedig az intézmények honlapján teszik közzé; ezen kívül 2003-ban a Parlament felhívást intézett a főtitkárához, hogy évente számoljon be a megkötött szerződésekről [16];

38. tudomásul veszi, hogy az éves jelentés a 2005-ben odaítélt, a 13800 EUR vagy az azt meghaladó értékű szerződésekről az alábbi információt tartalmazza:

Szerződés típusa | Száma [zárójelben 2004] | Százalék [zárójelben 2004] | Összeg euróban [zárójelben 2004] | Százalék [zárójelben 2004] |

Szolgáltatások | 199 (229) | 64% (58%) | 89551639 (180927304) | 44% (75%) |

Szállítások | 53 (99) | 17% (25%) | 29036604 (26500867) | 14% (11%) |

Munkák | 48 (60) | 15% (15%) | 13763856 (18876271) | 7% (8%) |

Épületek | 12 (4) | 4% (2%) | 73149658 (15593025) | 35% (6%) |

Összesen | 312 (392) | 100% | 205501756 (241897467) | 100% |

Eljárás típusa | Száma [zárójelben 2004] | Százalék [zárójelben 2004] | Összeg euróban [zárójelben 2004] | Százalék [zárójelben 2004] | Átlagos összeg [zárójelben 2004] |

Nyílt | 64 (95) | 21% (24%) | 94187176 (157909034) | 71% (70%) | 1471675 (1662200) |

Meghívásos | 112 (110) | 37% (28%) | 26676276 (39897441) | 20% (18%) | 238181 (362704) |

Tárgyalásos | 124 (183) | 42% (48%) | 11488646 (28497967) | 9% (12%) | 92650 (155727) |

Összesen | 300 (388) | 100% 132 | 352098 (226304442) | 100% | 441174 (585259) |

39. rámutat, hogy a 312 odaítélt szerződésből 147 értéke érte el az 50000 EUR-t, miközben 165 értéke volt 13800 és 50000 EUR között; ezért kérdezi az igazgatást, hogy megfelelően hatékonynak tartja-e meglévő eljárásait az utóbbi típusú szerződések odaítélésére a módosított költségvetési rendelet alapján;

40. emlékeztet arra, hogy a belső ellenőr elvégezte a beszerzési eljárás egész intézményre kiterjedő vizsgálatát; ajánlásai a fentiekben találhatók;

41. üdvözli, hogy értékben a szerződések 91%-át nyílt (71%), vagy meghívásos (20%) eljárásban ítélték oda;

42. tudomásul veszi a főtitkár válaszát [17], amelyben felsorolja azokat a meghozott intézkedéseket, melyek célja a költségvetési rendelet 95. cikke szerinti szerződés-adatbázis létrehozása; elismeri ugyanakkor, hogy a módosított költségvetési rendelet most egy egységes központi adatbázist irányoz elő valamennyi intézmény számára, amit a Bizottság kezel;

Képviselőcsoportok (beszámolók és eljárások áttekintése - 3701. költségvetési jogcím)

43. emlékeztet arra, hogy a szabályzatnak a 3701. költségvetési jogcímhez tartozó előirányzatok felhasználásáról szóló 2.7.3 bekezdése [18] előírja, hogy az elnökség és a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság foglalkozzanak a képviselőcsoportok auditált éves beszámolójával, az eljárási szabályzatban rájuk ruházott jogköröknek megfelelően;

44. megismétli, hogy a képviselőcsoportok maguk felelnek a Parlament költségvetéséből származó pénzeszközeik kezeléséréért és felhasználásáért, valamint, hogy a Parlament Belső Ellenőrzési Szolgálatának a hatásköre nem terjed ki azokra a feltételekre, amelyek szerint a 3701. költségvetési jogcím előirányzatait felhasználják;

45. üdvözli, hogy a képviselőcsoportok közzétették belső pénzügyi szabályzataikat és 2005. évi beszámolóikat a Parlament honlapján;

46. 2005-ben a 3701. költségvetési jogcím alatt szereplő előirányzatokat az alábbiak szerint hajtották végre:

(1000 EUR) |

A költségvetésben rendelkezésre álló teljes összeg | 61973 |

Független képviselők | 1329 |

A képviselőcsoportok számára rendelkezésre álló összeg | 60644 |

Képviselőcsoport | A Parlament költségvetéséből előirányzott összeg | A csoportok saját illetve átvett előirányzatai | Kiadás 2005-ben | Felhasználási arány | Az átcsoportosítás felső határa [19] | Átcsoportosítás 2006-ra |

PPE-ED | 17282 | 4510 | 15066 | 69% | 8641 | 6727 |

PSE | 13107 | 5447 | 11679 | 63% | 6554 | 6554 |

ELDR/ALDE | 5783 | 2251 | 4354 | 54% | 2892 | 2892 |

Verts/ALE | 2712 | 777 | 2448 | 71% | 1356 | 1040 |

GUE/NGL | 2726 | 1223 | 2735 | 69% | 1363 | 1214 |

UEN | 1672 | 284 | 1525 | 78% | 836 | 430 |

IND/DEM | 2182 | 688 | 2044 | 71% | 1091 | 826 |

NI | 1110 | 219 | 986 | 74% | 555 | 260 |

ÖSSZESEN | 46575 | 15399 | 40837 | 66% | 23287 | 19942 |

47. tudomásul veszi, hogy a képviselőcsoportok külső könyvvizsgálói megerősítették, hogy a beszámolók megfelelnek a hatályos szabályoknak és a nemzetközi számviteli normáknak;

48. tudomásul veszi, hogy 2006. július 3-án az elnökség jóváhagyta a képviselőcsoportok jelentéseit a költségvetés végrehajtásáról, illetve a könyvvizsgálói jelentéseket; ezzel összefüggésben a PSE képviselőcsoportja 322107 EUR-t, illetve az ALDE képviselőcsoportja 788845 EUR fel nem használt összeget térített vissza a Parlament költségvetésének, mivel ezeket az összegeket nem lehetett átvinni;

49. megjegyzi, hogy a képviselőcsoportok átlagosan a rendelkezésükre álló előirányzatoknak csak 66%-át használták fel (2004: 74%);

Európai szintű politikai pártok

50. Tudomásul veszi a 2005. költségvetési év zárásához az alábbi beszámolókat:

(EUR) |

A 2005. évi költségvetés végrehajtása a megállapodás szerint |

Párt [20] | Saját források | EP-támogatás összesen | Összes bevétel | Támogatás a támogatható kiadások százalékában (max. 75%) |

PPE | 1053583,60 | 2398941,14 | 3452524,74 | 70,08% |

PSE | 848943,72 | 2489175,00 | 3338118,72 | 74,76% |

ELDR | 358234,17 | 819562,69 | 1177796,86 | 70,10% |

EFGP | 205699,82 | 568261,00 | 773960,82 | 73,64% |

AEN | 38184,98 | 114330,48 | 152515,46 | 74,96% |

PDE | 85932,25 | 253933,49 | 339865,74 | 74,86% |

GE | 121956,00 | 365868,00 | 487824,00 | 69,49% |

EFA | 84530,51 | 217906,00 | 302436,51 | 72,05% |

Összesen | 2797065,05 | 7117977,80 | 10025042,85 | 72,18% |

51. aláhúzza, hogy a pártok külső könyvvizsgálói megerősítették, hogy a beszámolók összhangban álltak az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [21] 6., 7., 8., és 10. cikkének törvényi rendelkezéseivel, valamint a beszámolók valós képet adtak a politikai pártok pénzügyi helyzetéről a 2005. pénzügyi év zárásakor;

52. észrevételezi azonban, hogy

- az Európai Baloldal (GE) képviselőcsoportja túllépte ideiglenes költségvetését és 42000 EUR veszteséget könyvelt el, amelyre meglévő tőkéje nem nyújt teljes mértékben fedezetet; ezért a pártnak lényegesen javítania kell belső ellenőrzési struktúráit, és azonnal fel kell tőkésítenie a pártot, hogy megfelelhessen 2005. évi kötelezettségeinek, illetve, hogy megfelelő tartalékkal rendelkezzen a jövőre nézve,

- a Nemzetek Európájáért Unió (AEN), valamint az Európai Demokraták (PDE) képviselőcsoportja költségvetésének teljesítése nem érte el ideiglenes költségvetésüket, amelynek folytán támogatásuk csökkent, és a túlzott kifizetés (110669,52 EUR az AEN-től illetve 113690,51 EUR a PDE-től) visszafizetésre került;

53. rávilágít arra, hogy az európai szintű politikai pártok elérték, hogy a rendelkezésükre álló előirányzatokat nagymértékben hasznosítsák;

54. ismételten hangsúlyozza javaslatainak fontosságát a 2004/2003/EK rendelet további javítása érdekében, amint azt 2006. március 23-i állásfoglalása [22] kifejti;

55. üdvözli, hogy az európai szintű politikai pártok finanszírozása tekintetében az elnökség 2006. február 1-jei határozatát követően a következő javításokat lehetett elérni:

- az adott évi támogatás alapján támogatható kiadások (n) az n+1 évben fizethetők ki,

- az elnökség több éves indikatív költségvetést fogadott el a 2007-2009. évi időszakra;

56. továbbra is meg van győződve arról, hogy az európai szintű politikai pártoknak engedélyezni kell megfelelő tartalékok létrehozását ahhoz, hogy alkalmazottaikkal és beszállítóikkal szembeni törvényes kötelezettségeiknek eleget tegyenek abban az esetben, ha a párt feloszlik; felkéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban ne mulassza el tiszteletben tartani azt a 2006. november 21-i egyeztető eljárás során adott kötelezettségvállalását, amely szerint előterjeszti az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítására tett javaslatát olyan alkalmas rendelkezések bevezetésével, amelyek a költségvetési rendelet 109. cikke szerinti no-profit szabályok alól mentesítik az éves tevékenysége alatt összegyűjtött saját forrásokat, különösen a hozzájárulást és a tagdíjakat olyan európai szintű politikai párt esetében, amely a 2004/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban túllépi a haszonélvező részéről elvárt 25%-os költségviselést;

A Parlament ingatlanpolitikája

57. megállapítja, hogy a Parlament megalapozott politikája, hogy az általa használt ingatlanok tulajdonosává váljon; ennek következtében összesen 1400 millió EUR összeget fektetett be ingatlanba 1992 és 2005 között, ezáltal saját számításai szerint 2006 végéig mintegy 700 millió EUR-t takarított meg a bérleti díjakban;

58. felkéri a főtitkárt, hogy bocsássa az illetékes parlamenti bizottság rendelkezésére a Parlament három munkahelye fenntartásának költségeire vonatkozó részletes adatokat egészében és munkahelyenként - mivel a legutóbbi adatok a 2000-es évből származnak, amikor az Uniónak csupán 15 tagállama volt - így a Parlament alaposabb betekintést nyerhet a költségstruktúrába és azonosíthatja azokat a területeket, ahol megtakarításokat hajthat végre;

Strasbourg

59. megismétli, hogy a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság átfogóan vizsgálta a Winston Churchill (WIC), a Salvador de Madariaga (SDM), valamint az IPE III épületek vásárlását kísérő eseményeket a Parlamentnek a 2004. évi mentesítésre vonatkozó előkészületei során;

60. aláhúzza, hogy amióta a Parlament e három épület tulajdonosává vált az elnökség 2006. október 23-i egyhangú határozata után, az adásvételi okirat pénzügyi és jogi rendelkezései az alábbiakat irányozták elő:

- 143125000 EUR eladási ár, amely az aláíráskor készpénzben fizetendő; a két telket egyenként 1 EUR jelképes áron ruházzák át,

- a Parlament az okirat aláírásának dátumával szerzi meg az épületek tulajdonjogát,

- az épületek renoválási munkálatait az eredetileg az SCI-Erasme-mal kötött megállapodás szerinti program alapján folytatják, és Strasbourg városa felelősségvállalása mellett fejezik be,

- Strasbourg városa intézkedik az ehhez szükséges munkálatok finanszírozásáról és végrehajtásáról, hogy az IPE III épület "első kategóriás, a nyilvánosság számára hozzáférhető épületnek" minősüljön legkésőbb 2007. december 31-ig;

61. tudomásul veszi, hogy az elnökség engedélyezte a három épületre a bérleti díj kifizetését a 2006. évre a keretmegállapodás aláírásáig ( 2006. szeptember 28.), összhangban a Jogi Szolgálat 2006. június 26-án kiadott szakvéleményével: 7352644,14 EUR a WIC- és az SDM-épületre, és 4023329,90 EUR az IPE III épületre;

62. tudomásul veszi továbbá, hogy az adásvételi okirat úgy rendelkezik, hogy ha a Parlament az egész épületkomplexumot az Európai Unió intézményein vagy testületein kívüli harmadik félre ruházza át, a telek (telkek) tulajdonjoga 1 EUR jelképes áron visszaszáll Strasbourg városára; az épületek árát a Parlament és Strasbourg városa kölcsönös megállapodása határozza meg, vagy ennek hiányában azt szakértői becsléssel állapítják meg;

Luxembourg

63. tudomásul veszi a luxembourgi hatóságok és a Parlament közötti, a Konrad Adenauer-épület (KAD I és II) bővítéséről szóló keretmegállapodás elemeit; a keretmegállapodás kiterjed a földterületre, a Parlament azon jogára, hogy az épületek egészét vagy egy részét bérbe adja, valamint az épületek bármilyen vásárlója számára dologi jog megadásának feltételeire;

64. tudomásul veszi továbbá, hogy a további vizsgálatok végrehajtásának, illetve a KAD felújítási munkálatai projektirányításának, illetve a munkálatokra vonatkozó szerződéseknek a költségeit 345170900 euróra becsülték (2005. májusi érték);

65. rávilágít arra, hogy kérni fogja a KAD-bővítés környezetvédelmi tanúsítását, az Ökoirányítási és Auditálási Rendszerrel (EMAS) összhangban;

Brüsszel

66. emlékeztet arra, hogy 2004. október 10-én hosszú távú bérleti szerződést írt alá az ingatlanfejlesztővel, dologi jogot ruházva rá a D4-D5 épületek építésére elővételi opcióval; a teljes költségvetés 325,2 millió EUR-t tesz ki; 192,6 millió EUR előlegfizetést teljesítettek;

67. tudomásul veszi, hogy az elnökség 2005 júliusában jóváhagyta egy kulturális szolgáltató terület, valamint egy Európai Látogató Központ létrehozását a D4 épületben;

68. hangsúlyozza, hogy a belga kormány- legutóbb Guy Verhofstadt miniszterelnök 2004. szeptember 28-i levelében - garantálta, hogy a földterület, illetve a földterület fejlesztésének költségeit visszatérítik a Parlamentnek és ez a szokásos eljárás, amelyet más európai intézmények esetében is alkalmaznak;

69. sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a belga hatóságok ezidáig nem tartották be a földterület költségeivel kapcsolatos megállapodást, amelynek becsült összege 43 millió euró, és vitatják a D4-D5 épület telekfejlesztési költségei után a Parlamentnek járó visszatérítés teljes összegét is, amelyet a Parlament szolgálatai 30,8 millió euróra becsülnek;

70. úgy véli, hogy a belga hatóságok által felajánlott 15 millió EUR elfogadhatatlan; álláspontja szerint a vasútállomást fedő tető burkolásának költségei - amely nyilvános közlekedési útvonal - elvben sem finanszírozhatók a Parlament költségvetéséből;

71. támogatásáról biztosítja az Elnököt és az Elnökséget azoknak a vitáknak a megoldásában, amelyek a belga hatóságok és a Parlament között merültek fel a Parlament pénzügyi és intézményi érdekeinek védelmezése közben;

72. ezért felhívja a belga kormányt, hogy tartsa tiszteletben az említett megállapodást;

73. úgy véli, hogy a Parlament új épületeinek felépítése, és azt követően az épületek körüli építkezésekbe való beruházások hatással voltak a szomszédságra a lakhatás, forgalom, munka- és életfeltételek tekintetében, felhívja ezért a főtitkárt, hogy a helyi lakosok képviselőivel való szokásos tárgyalási politikát kövesse, és a következő kifizetés előtt megfelelő időpontban készítsen jelentést azokról az elért eredményekről, amelyekkel a helyi hatóságokkal együttműködve korlátozta a Parlament jelenlétéből eredő lehetséges negatív hatásokat;

Önkéntes nyugdíjrendszer

74. emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék éves jelentéseiben ismételten rámutatott - legutóbb 2005-ben (10.2 táblázat) - arra, hogy a Parlament kiegészítő nyugdíjszabályozására megfelelő jogalapot kell teremteni; emlékeztet továbbá arra, hogy emellett a Számvevőszék szerint egyértelmű szabályokat kell létrehozni az esetleges hiány fedezetére; megjegyzi azonban, hogy a Parlament jogi szolgálatának véleménye szerint az EK-Szerződés 199. cikkében (korábban az EGK-Szerződés 142. cikkében) meghatározott, az Európai Parlament szabályozási autonómiája alapján kellő jogalapja van a kiegészítő nyugdíjrendszernek, mivel az biztosítja az Európai Parlament számára azt a jogot, hogy a belső szervezeti ügyekben bármilyen intézkedést hozzon, továbbá, ha a képviselői szabályzat hatályba lép, a szabályzat 27. cikke képezi majd a nyugdíjalap jogalapját;

75. megjegyzi, hogy 2005 novemberében az önkéntes nyugdíjalapnak 475 tagja volt, akik az általános költségtérítésből közvetlenül levonva 948 EUR összegű havi járulékot fizettek, amely az összeg egyharmadát tette ki; ugyanakkor a Parlament minden tag után havonta 1896 EUR járulékot fizetett;

76. felhívja az önkéntes nyugdíjalap tagjait, hogy 2007. november végéig igazolják, hogy az általános költségtérítésből levont járulékaikat magánforrásból visszafizették; ellenkező esetben a nyugdíjalap tagjai eltitkolt járulékos jövedelem megszerzése vádjának tennék ki magukat

77. felhívja igazgatását, hogy 2008 januárjától ne folytassa a befizetéseket azok után a tagok után, akik nem igazolták, hogy az önkéntes nyugdíjalaphoz való személyes hozzájárulásukat magánforrásból visszatérítették;

78. emlékezteti az Elnökséget és annak igazgatását, hogy 2007. március 30-a előtt terjesszen elő intézkedési javaslatokat, biztosítva, hogy a nyugdíjalap tagjai személyes befizetéseiket személyes jövedelemforrásuk közvetlen terhelésével teljesítsék [23];

79. tudomásul veszi, hogy az önkéntes nyugdíjalap biztosításmatematikai hiányát, amely már öt éve fennáll, a 2004. évi 43756745 euróról 2005-ben 28875471 euróra csökkentette, és ezáltal a 2004. évi 76,8%-ról 2005-re 86,1%-ra javította az alap biztosításmatematikai finanszírozási pozícióját; aláhúzza azonban, hogy az elmúlt években a tőzsde meglehetősen változékonynak bizonyult, ezért nincs bizonyosság a tekintetben, hogy a nyugdíjalap biztosításmatematikai hiánya milyen irányban változik tovább;

80. felhívja a nyugdíjalap befektetés kezelőjét, hogy az "alacsony kockázatú" befektetéseket preferálja, illetve tartsa tiszteletben a Parlament állásfoglalásaiban kinyilvánított etikus cégekben való befektetési normákat;

81. megjegyzi, hogy 2006 januárja óta a tag a 60. életéve betöltése után 1304 EUR összegű havi nyugdíjat vehet fel, mindössze ötévnyi járulékfizetés után;

82. üdvözli, hogy az Elnökség munkacsoportot hozott létre az önkéntes nyugdíjalap pénzügyi helyzetének vizsgálatára független biztosításmatematikai vizsgálat alapján, és felkéri a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot, hogy rendszeresen tájékozódjon a munkacsoport eredményeiről;

83. álláspontja szerint a Parlament és a nyugdíjalap közötti kapcsolatot szerződéses alapra kell helyezni, ha az Elnökség munkacsoportja befejezte a munkáját;

84. álláspontja szerint, ha az európai parlamenti képviselők szabályzata hatályba lép az önkéntes nyugdíjalapnak a (2009 júniusáig megszerzett) jogosultságoknak való megfelelésre kell korlátoznia magát, ami azt jelenti, hogy sem az európai parlamenti képviselők, sem a nyugdíjalap tagjai nem teljesíthetnek további befizetéseket az alapba; felhívja az elnökséget, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket;

Parlamenti asszisztensek az Európai Parlamentben

85. üdvözli az Elnökség 2006. szeptember 25-i határozatát, amellyel elfogadta az Európai Parlament parlamenti asszisztenseinek kódexét, véleménye szerint valamennyi képviselőnek saját nyelvén meg kell kapnia a kódex saját példányát;

86. a főtitkár által 2007. január 24-én rendelkezésre bocsátott adatok alapján megállapítja, hogy az akkreditált asszisztensek száma jelenleg 1416, és közülük 433 szolgáltató (természetes személy), 583 rendelkezik közvetlen munkavállalási szerződéssel valamely képviselővel, és további 400-at szolgáltatón keresztül alkalmaznak; közülük mintegy 138 rendelkezik munkaszerződéssel a belga jog alapján (a munkaszerződéssel rendelkező akkreditált asszisztensek 14%-a); 2005-ben 4060 szerződés élt parlamenti asszisztensekkel (ideértve 1673 munkavállalót és 2387 szolgáltatót, akik közül 1687 volt természetes és 700 jogi személy), valamint 492 gyakornokot fizettek a parlamenti költségtérítésből;

87. ebben az összefüggésben aláhúzza a képviselők parlamenti költségtérítése vizsgálatának fontosságát, amely azonban az évnek csak a későbbi részében áll majd rendelkezésre, ezért felkéri a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezt a könyvvizsgálati jelentést, együtt korábbi, a képviselők költségtérítéseivel kapcsolatos észrevételeivel [24] a 2006. évi mentesítés kapcsán;

88. tudomásul veszi, hogy az asszisztensek szabályzatának kidolgozásához tárgyalásokra van szükség a Bizottsággal és a Tanáccsal, és hogy az Elnökség konzultálni kíván a Jogi Bizottsággal is; felhívja ezért az újonnan megválasztott Elnökséget, hogy folytassa ezt a munkát annak érdekében, hogy az asszisztensek felvételét, munkafeltételeit, valamint társadalombiztosítási és adózási feltételeit szabályozzák;

89. véleménye szerint - az e tárgyban folyamatban lévő vitára tekintettel - a képviselői asszisztensekkel foglalkozó parlamenti munkacsoport mandátumát ki kell terjeszteni;

A Kioto-plusz terv az Európai Parlament számára

90. emlékeztet néhány kulcsfontosságú adatra, amely tükrözi, hogy az Európai Parlamentnek milyen jelentős hatása van a környezetre (2004. évi adatok):

- villamos áram költsége 6,2 millió EUR

- fűtés és gáz 235364 GJ/év

- CO2-kibocsátás 11245 t/év

- papír/nyomda 70523 doboz 2500 db A4 lappal (846,3 t)

- víz 167830 m = 258836 EUR

- közönséges hulladék 2098 t = 347387 EUR

- parkolás 5156 parkolóhely

91. felkéri a főtitkárt, hogy készítsen az illetékes parlamenti bizottság számára a Parlament három munkahelyének környezeti hatásairól és a kapcsolódó utazási követelményekről szóló átfogó és munkahelyekre bontott elemzést;

92. üdvözli az Elnökség 2004. április 19-i határozatát, amellyel az Európai Parlamentben létrehozza a környezetgazdálkodási rendszert, összhangban az Ökoirányításai és Auditálási Rendszerről szóló rendelettel (EMAS-rendelet), amely kiváló eszközt biztosít a Parlament tevékenységei környezeti hatásainak kezelésére;

93. üdvözli a környezeti hatások csökkentésére irányuló más kezdeményezéseket is, ilyen például a nyomdai átszervezés, az új és könnyebb konténerek bevezetése a dokumentumok szállítására, a kerékpárok rendelkezésre állása Brüsszelben és Luxemburgban, a videokonferenciák szervezése, illetve a festékpatronok újrahasznosítása;

94. igen pozitív lépésként üdvözli az EMAS-regisztrációt; sajnálatát fejezi ki azonban, hogy az EMAS intézkedési terve csak nagyon szerény csökkentési célokat tűz ki (azaz 5%-ot a fűtés és a légkondicionálás esetén), késői határidőket javasol (azaz 2011-et a világításra fordított energiafogyasztás csökkentésére), és egyszeri fejlesztésekkel foglalkozó különféle kutatócsoportokat hoz létre;

95. rámutat, hogy az Európai Unió vezető szerepet játszik nemzetközi szinten a klímaváltozással kapcsolatos vitában; ezért úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek nemcsak az EU-nak a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségei, hanem a klímaváltozással kapcsolatos saját állásfoglalásaiban meghatározott célok teljesítéséhez is aktívan kell hozzájárulnia, különösen a CO2-kibocsátás 2020-ig történő 30%-os csökkentéséhez;

96. felhívást intéz igazgatásához, hogy dolgozza ki a Kioto-plusz tervet, amely ambiciózusabb és átfogóbb intézkedési tervet határoz meg, mint az EMAS keretében előirányzott intézkedések, hogy bizonyítsa a közvélemény előtt, hogy maga is megkísérli azon célok megvalósítását, amelyek elérését másoktól várja;

97. véleménye szerint a Kioto-plusz terv intézkedéseinek az alábbiakra kell kiterjednie:

- garantálni kell, hogy a luxemburgi KAD-épület bővítése példamutató legyen azzal, hogy a legjobb környezeti gyakorlatot alkalmazza (például az esővíz visszanyerésére, tárolására és újrahasználatára irányuló rendszer telepítése, ökotechnológia alkalmazások az energiafogyasztás csökkentésére, modern technológia, például fejlett hőszigetelés alkalmazása vagy olyan légkondicionáló rendszer alkalmazása, amely elősegíti a hő visszanyerését vagy az "ingyen" hűtést, napelemek alkalmazása vízmelegítésre, illetve hőt és villamos áramot együttesen előállító egység lehetősége).

- nem csupán az energiafogyasztás, hanem az energiaveszteség fő okaira vonatkozó tanulmány alapján integrált energiahatékonysági terv létrehozása; az energiaveszteség megjeleníthető az épületek termográfikai képeivel,

- a villamos áram szállítójának megváltoztatása vagy a jelenlegi szállítóval fennálló szerződés újratárgyalásának megfontolása annak érdekében, hogy olyan társaságoktól vásároljunk energiát, amelyek a legkevésbé negatív hatást gyakorolják a környezetre,

- a papírfelhasználás további csökkentése (ez 2004-ben 846 tonna volt),

- a vízfogyasztás lényeges csökkentésének megkísérlése (úgy tűnik, hogy ez nem tartozik a jelenlegi EMAS intézkedési terv céljai közé),

- a szolgálati gépkocsik CO2-kibocsátásának 130 gr/km-re csökkentése 2012-ig,

- ha csak lehetséges, szolgálati gépkocsiként hibrid járművek használatának megfontolása,

- tájékoztatási kampány szervezése a Parlamentben, amelynek során - a tisztviselők és más képviselők szállítási igényei és preferenciái alapján, amelyeket a felmérések már meghatároztak - bemutatják a Parlament mobilitási tervét, amely rámutat a fenntartható közlekedési eszközök (azaz gyaloglás, kerékpárhasználat, tömegközlekedési eszközök, gépkocsimegosztás, gépkocsi flottamegosztás stb.) használatának előnyeire, és ösztönzi azokat,

- kapcsolatfelvétel a helyi és regionális tömegközlekedési szolgáltatókkal annak érdekében, hogy hatékonyabb tömegközlekedési hálózatot kínáljanak, és ezáltal a Parlament, illetve a többi intézmény alkalmazottai közül több ügyfelet vonzzanak magukhoz,

- felkéri az Elnökséget, hogy állandó és jól látható tájékoztatási pontot hozzon létre a mobilitáskezelésről, ami tájékoztatást és segítséget nyújt az ügyfeleknek a fenntartható mobilitásról,

- ösztönözni kell az informatikai berendezések és a videokonferenciák alkalmazását az utazások csökkentése érdekében,

- meg kell kísérelni a nagy távolságból importált élelmiszerek értékesítésének csökkentését a parlamenti büfékben és éttermekben;

Esélyegyenlőség az Európai Parlamentben

98. úgy ítéli meg, hogy az esélyegyenlőségnek a Parlament személyzeti politikája integráns részét kell képeznie; ezért üdvözli a nemek közötti egyenlő bánásmódért felelős alelnök átfogó jelentését, amelyet az Elnökség 2006. november 29-én fogadott el; elvárja, hogy a jelentés következtetéseit teljes körűen megvalósítsák;

99. rámutat arra, hogy a Parlament esélyegyenlőségi politikájának a pályázati eljárások szerves részét kell képeznie, és ezért azt megfelelő módon figyelembe kell venni a Parlamentnek szolgáltatásokat nyújtó társaságokkal történő szerződések megkötésekor;

100. egyetért az elnökség által a nők vezetői szintű kinevezésére meghatározott célokkal; elégedetten veszi tudomásul, hogy a felső vezetői célokat csaknem sikerült teljesíteni;

101. felhívja a figyelmet a középvezetői szinten folyamatosan tapasztalható egyensúlytalanságra; üdvözli a Személyzeti Főigazgatóság felmérését és az általa meghozott intézkedéseket; kéri azonban az egységvezetőként kinevezhető nők számára tervezett kísérleti képzési program értékelését;

102. hangsúlyozza, hogy a jobb egyensúly a munka és a magánélet között elősegítheti az esélyegyenlőséget; ezért konkrétabb intézkedéseket kér, hogy rugalmasabb munkavállalási lehetőséget vezessenek be az alkalmazottak számára a meglévő törvényi rendelkezések kiegészítésére;

103. tudomásul veszi a Személyzeti Főigazgatóság erőfeszítéseit, hogy javítsa az anyasági és/vagy szülői/családi szabadságon lévő munkavállalók, illetve részmunkaidős munkavállalók helyettesítésére irányuló igazgatási és költségvetési eljárásokat; felkéri az Elnökséget és a Költségvetési Bizottságot, hogy biztosítsák a szükséges költségvetési eszközöket az ilyen alkalmazottak rendszeres pótlására;

104. üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyek a Parlament elérhetővé tételére irányulnak fogyatékkal rendelkező személyek számára, legyenek azok képviselők, asszisztensek, alkalmazottak vagy állampolgárok; üdvözli az elnökség által a fogyatékkal élő személyek szakmai gyakorlatára vonatkozóan elfogadott kísérleti programját, mint pozitív intézkedést; figyelemmel kell lenni azonban arra, hogy a hosszú távú cél, hogy valamennyi emberi erőforrással kapcsolatos eljárásban a fogyatékosság teljes mértékben a politika középpontjába kerüljön;

105. felhívást intéz a főtitkárhoz, hogy a Parlament személyzeti politikájában teljes mértékben vegye figyelembe a 2003. március 13-i, a nemek közötti esélyegyenlőség biztosítására irányuló állásfoglalását [25]; javasolja az esélyegyenlőségi szempontok bevezetését a 2008. évi költségvetésben;

A Parlament és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)

106. üdvözli, hogy a Parlament és az OLAF közötti együttműködést általában kielégítőnek tekintik, aggasztja azonban, hogy bizonyos nyomozások befejezéséhez igen hosszú időre van szükség;

107. felkéri a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot, hogy hívja meg az OLAF igazgatóját a kölcsönös érdeklődésre számot tartó témák megvitatására 2007. július vége előtt;

108. tudatában van annak, hogy a Parlament és a Tanács a közeljövőben megvitatja az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 25-i, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendeletének felülvizsgálatát [26];

"Tegyük magasabbra a mércét" - a parlamenti igazgatás reformja

109. rámutat, hogy a Parlament titkárságának átszervezése a szakmaiság fokozása, a kiváló minőség és a szinergia biztosítása érdekében csaknem befejeződött; megállapítja, hogy az alábbi változtatásokat vezették be:

- a korábbi Bizottsági és Delegációs Főigazgatóság kettéosztása, létrehozva a Belpolitikai Főigazgatóságot és a Külpolitikai Főigazgatóságot, figyelembe véve a jogalkotási terhek és a specializáció növekvő szintjét,

- az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok javítása,

- a korábbi Kutatási Főigazgatóság feloszlatása, és a parlamenti bizottsággal szorosan együttműködő szakpolitikai főosztályok formájában történő ismételt létrehozása,

- a parlamenti bizottságok finanszírozása külső szakértői tanulmányok elkészítése, illetve független szakértők közreműködése érdekében,

- a könyvtár használatának elősegítése,

- az elsőbbséget élvező kérdésekkel kapcsolatos horizontális projektcsoportok létrehozása, valamint

- a parlamenti szövegek minőségének javítása;

110. üdvözli a reform végrehajtásával elért előrehaladást;

111. ugyanakkor aláhúzza, hogy a külső tanulmányok tekintetében a vizsgálatok előírásait egyértelművé kell tenni, a pénzügyi kereteknek elegendőnek és a határidőknek reálisaknak kell lenniük ahhoz, hogy a kutatóintézetek értékes tanácsokat adhassanak;

A tavalyi év mentesítésről szóló állásfoglalásának nyomon követése

112. tudomásul veszi, hogy az Elnökség két alelnököt és két kvesztort nevezett ki 2005. november 30-án annak érdekében, hogy a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozóan új szabályokat dolgozzanak ki a képviselői szabályzat alapján, amely 2009 júliusában lép hatályba; kéri, hogy a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság kapja meg a 2006. december 13-án elfogadott közbenső jelentés másolatát, valamint mindazon munkaanyagok másolatát, amelyeket a munkacsoport esetleg elkészít; aláhúzza, hogy a képviselőknek járó parlamenti költségtérítés vizsgálata igen értékes lesz a munkacsoport számára;

113. megjegyzi, hogy az elnökségnek jelenleg nem áll szándékában a képviselők utazási költségtérítési szabályainak módosítása annak érdekében, hogy az arra igényt tartó képviselők számára csak a ténylegesen felmerült utazási költségeket térítsék meg; 27 képviselő fizette vissza a Parlamentnek az utazási költségtérítés egy részét (148963,57 EUR-t) 2005-ben;

114. megjegyzi, hogy az engedélyezésre jogosult felhatalmazott tisztviselők szisztematikusan áttekintették a Parlament hosszú ideje fennálló szerződéseit, és ez a vizsgálat nem fedett fel a Parlament pénzügyi érdekeire hátrányos helyzetet; üdvözli, hogy ezt a vizsgálatot a jövőben évente elvégzik, és megállapításait az éves tevékenységi beszámolókban közzéteszik;

115. megjegyzi, hogy a 2004-es bővítéssel összefüggésben 984 tisztviselői állást hoztak létre: 489-et 2003-ban, 355-öt 2004-ben és 150-et 2005-ben; 2006. november végéig 518 tisztviselőt és 336 ideiglenes alkalmazottat vettek fel; ezen kívül 2006. november végéig 65 bolgár és 79 román szerződéses alkalmazottat vettek fel;

116. tudomásul veszi az elektronikus aláírás rendszerének bevezetésével kapcsolatos jogi és szervezeti problémákat: jogi szempontból egyértelművé kell tenni, hogy miként lehet összeegyeztetni a projektet a plenáris ülésen módosítások előterjesztésére irányadó eljárási szabályzat rendelkezéseivel; szervezeti szempontból újra meg kell határozni a módosítások előterjesztésére és a parlamenti kérdésekre vonatkozó feltételeket;

117. kérdezi, hogy a főtitkár miként kívánja a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodást végrehajtani;

118. emlékeztet arra, hogy a Fegyelmi Bizottság befejezte munkáját az 1982-ben a pénztári állomány és az érintett számlák közötti 4136125 BEF-nek megfelelő különbözetért fennálló felelősség megállapítása tekintetében; felszólítja a főtitkárt, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot a fegyelmi eljárás eredményéről, illetve arról, hogy az összeget, beleértve annak kamatait is, behajtották-e.

[1] HL L 60., 2005.3.8.

[2] HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

[3] DV/614096EN.doc.

[4] HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

[5] HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

[6] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390, 2006. 12. 30., 1. o.) módosított rendelet.

[7] PE 349.540/Bur/ann/def.

[8] HL L 177., 2007.7.6., 3. o.

[9] HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

[10] PE 377.686/BUR.

[11] Lásd a fent említett 2006. szeptember 26-i állásfoglalás (7) bekezdését.

[12] HL L 196., 2005.7.27., 28. o.

[13] HL L 330., 2004.11.4., 160. o.

[14] HL L 148., 2003.6.16., 62. o.

[15] A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

[16] A 2001. évi mentesítésről szóló állásfoglalás 90. bekezdése (HL L 148., 2003.6.16., 62. o.).

[17] A Költségvetési Ellenőrzési Bizottság elnökéhez intézett 2007. január 11-i levél (300319).

[18] 2003. június 30-i elnökségi határozat.

[] A 3701. költségvetési jogcímre vonatkozó végrehajtási rendelkezések szerint.

[] PPE: az Európai Néppárt és az Európai Demokraták képviselőcsoportja; PSE: az Európai Parlament Szocialista képviselőcsoportja; ELDR: a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoportja; EFPG: az Európai Zöld Pártok Szövetsége; AEN: a Nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoportja; PDE: az Európai Demokraták képviselőcsoportja; GE: az Európai Baloldal képviselőcsoportja; EFA: az Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportja.

[21] HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

[22] HL C 292., 2006.12.1., 127. o.

[23] Lásd a fent említett 2006. szeptember 26-i állásfoglalás (88) bekezdését.

[24] Lásd a fent említett 2006. szeptember 26-i állásfoglalás (73) és (79) bekezdését.

[25] HL C 61. E, 2004.3.10., 384. o.

[26] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

--------------------------------------------------