HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 259/8

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az iratbetekintés iránti kérelmek feldolgozásának belső szabályairól szóló 1997. évi közlemény felülvizsgálatáról

(2004/C 259/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság felkéri az összes érdekelt felet, hogy küldje el észrevételeit a Bizottság azon közleményének tervezetéről, amely a Bizottság aktájába az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint a Tanács 139/2004/EK rendelete alapján folytatott ügyekben való betekintés szabályait ismerteti.

A tervezetre tett észrevételeket annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően legkésőbb hat héten belül meg kell küldeni a Bizottságnak. A Bizottság szokásos gyakorlata szerint nyilvánosságra hozza azokat a beadványokat, melyeket a konzultáció eredményeként kapott. Mindazonáltal lehet bizalmas kezelést kérni a beadványokra vagy azok egy részére. Ebben az esetben kérjük, jelezzék egyértelműen a beadvány címoldalán, hogy kérik: észrevételeik ne legyenek nyilvánosan hozzáférhetők. Ebben az esetben a beadvány egy nem bizalmas változatát is meg kell küldeni a Bizottságnak közzétételi céllal. Az észrevételeket e-mailen:

COMP-ACCESS-TO-FILE@cec.eu.int

vagy levélben:

European Commission Directorate-General for Competition Unit A 3 – Enforcement priorities and decision scrutiny Access to file notice B-1049 Brussels

címre kell elküldeni.

Bizottsági közlemény-tervezet

az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint a Tanács 139/2004/EK rendelete alapján folytatott eljárásokban a Bizottság aktájába való betekintés szabályairól

I. A KÖZLEMÉNY BEVEZETŐJE ÉS TÁRGYA

1. A bizottsági irat betekinthetősége egyike azoknak az eljárási garanciáknak, melyek a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog elvének alkalmazására irányulnak. Az iratokba való betekintésről a Tanács 1/2003/EK rendelete 27. cikkének (1) és (2) bekezdése (1), valamint a Bizottság 773/2004/EK rendelete (továbbiakban „végrehajtási rendelet”) (2) 15. cikkének (1) bekezdése, a Tanács 139/2004/EK rendelete (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet”) (3) 18. cikkének (1) és (3) bekezdése és a Bizottság 802/2004/EK rendelete (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete”) (4) 17. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. E rendelkezésekkel összhangban, mielőtt meghozná az 1/2003/EK rendelet 7, 8, 23. cikkén és 24. cikke (2) bekezdésén, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikkének (3) bekezdésén, 7. cikkének (3) bekezdésén, 8. cikkének (2)–(6) bekezdésén, 14. és 15. cikkén alapuló határozatokat, a Bizottság lehetőséget nyújt a személyeknek, vállalkozásoknak vagy vállalkozások társulásainak, hogy ismertessék nézeteiket az ellenük emelt kifogásokkal szemben, és azok jogosultak lesznek a Bizottság aktájába való betekintésre, tekintettel az eljárásban részt vevő felek védekezéshez való jogára. A jelen közlemény megteremti a fenti rendelkezésekben kifejezésre juttatott jogok gyakorlásának kereteit. Nem befolyásolja azt, hogy a közösségi bíróságok hogyan értelmezik ezeket a rendelkezéseket. Az e közleményben kifejtett elvek érvényesülnek akkor is, amikor a Bizottság az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikkét alkalmazza (5).

2. A fentiekben vázolt konkrét jogosultság megkülönböztetendő az 1049/2001/EK rendeletben előírt általános iratbetekintési jogosultságtól (6), amelyre eltérő kritériumok és kivételek vonatkoznak, és rendeltetése is más.

3. Az iratbetekintés kifejezést a közleménytervezet kizárólag abban az értelemben használja, miszerint azokat a feleket illeti meg ez a lehetőség, amelyekhez a Bizottság kifogásközlést intézett. Az iratbetekintés kifejezés a fent említett rendeletekben a panaszosokkal vagy más érintett felekkel kapcsolatban is használatos. Ezek a helyzetek azonban eltérnek azon vállalkozások vagy társulások eseteitől, melyeknek a kifogásközlés szól, ennélfogva nem tartoznak az iratbetekintés definíciója alá e közlemény alkalmazásában. Ezekkel a kapcsolódó esetekkel a közlemény külön szakasza foglalkozik.

4. E közlemény tisztázza, hogy ki tekinthet be az iratokba. Ugyancsak kifejti, hogy mely információ hozzáférhető az iratbetekintés során, és hogy milyen eljárások vonatkoznak az iratbetekintés végrehajtására. Ezzel szemben a közlemény nem foglalkozik dokumentumok a Bizottság kifogásainak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján a vállalkozások részére való megküldése előtt történő kiadásának a lehetőségével (7).

5. Nyilvánosságra hozatalát követően, a közlemény lép a Bizottság 1997. évi azonos tárgyú közleménye helyébe (8). Az új szabályok figyelembe veszik a 2004. május 1-jétől alkalmazandó jogszabályokat, nevezetesen a fent említett 1/2003/EK rendeletet, az összefonódás-ellenőrzési rendeletet, a végrehajtási rendeletet és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletét, valamint a Bizottság 2001. december 23-i határozatát a meghallgató tisztviselők hatásköréről bizonyos versenyjogi eljárásokban (9). Ugyancsak számításba veszi az Európai Közösségek Bírósága és Elsőfokú Bírósága legfrissebb esetjogát (10), valamint a Bizottság gyakorlatát az 1997. évi közlemény elfogadása óta eltelt időszakban.

II. AZ IRATBETEKINTÉS HATÁLYA

A. Ki jogosult az iratbetekintésre?

6. Az iratbetekintési jog versenyjogi ügyekben arra irányul, hogy lehetővé tegye a védekezéshez való jog gyakorlását a Bizottság által emelt kifogásokkal szemben. Mind az EK-szerződés 81. és 82. cikke alapján folyó eljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet által meghatározott esetekben, kérelem alapján biztosított az iratbetekintés lehetősége olyan vállalkozások vagy vállalkozások társulásai számára, amelyeknek a Bizottság megküldi a kifogásközlő nyilatkozatát (11). A továbbiakban közlemény minden ilyen vállalkozásra vagy társulásra mint „felekre” hivatkozik.

B. Milyen dokumentumokra vonatkozik az iratbetekintési lehetőség?

1. A bizottsági akta tartalma

7. A „bizottsági akta” versenyjogi eljárásokban (a továbbiakban „az akta”) minden olyan dokumentumot tartalmaz (12), amelyet a Bizottság Verseny-főigazgatósága beszerzett, megkapott és/vagy összeállított azon vizsgálat során, amelynek eredményeként a Bizottság kifogással élt.

8. Az 1/2003/EK rendelet 20., 21. cikke és 22. cikkének (2) bekezdése, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 12. és 13. cikke alapján folytatott vizsgálat során a Bizottság számos olyan dokumentumot is összegyűjthet, melyek közül néhány – a részletesebb vizsgálat nyomán – érdektelennek bizonyul a szóban forgó ügy lényegét tekintve. Az ilyen dokumentumokat vissza kell juttatni annak a vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának, amelytől a Bizottság azokat beszerezte. A visszajuttatás után ezek a dokumentumok már nem képezik részét az aktának.

2. Betekinthető dokumentumok

9. A feleknek meg kell adni a lehetőséget, hogy megismerkedjenek a bizottsági aktában szereplő információkkal, mégpedig oly módon, hogy az említett információk alapján véleményt tudjanak alkotni a Bizottság által – kifogásközlés keretében – tett előzetes megállapításokról. E célból minden olyan dokumentum hozzáférhető számukra, amely a bizottsági aktának része, ahogyan ezt a 7. pont meghatározta, kivéve a belső dokumentumokat, más vállalkozások üzleti titkait vagy egyéb bizalmas információt (13).

10. Egy, az eljárásokkal összefüggésben megrendelt tanulmány eredménye betekinthető a tematikával és a módszertannal együtt, de előzetes óvintézkedésekre lehet szükség a szellemi tulajdonjogok védelmében.

3. Nem betekinthető dokumentumok

3.1. Belső dokumentumok

11. Belső dokumentumok nem lehetnek sem terhelő, sem felmentő jellegűek (14). Nem képezik részét olyan bizonyítéknak, amelyre a Bizottság egy eset megítélésében támaszkodhat, így a felek nem nyernek betekintést a bizottsági akta belső dokumentumaiba (15). Tekintve, hogy ezen iratok nem rendelkeznek bizonytó erővel, ez a belső dokumentumokkal kapcsolatos korlátozás nem sérti a felek védekezéshez való jogának megfelelő gyakorlását (16).

12. A Bizottság szervezeti egységei nem kötelesek minden – a felekkel, vagy más személyekkel vagy vállalkozásokkal folytatott – megbeszélésről (17) jegyzőkönyvet vezetni (18). Ha a Bizottság úgy dönt, hogy jegyzeteket készít az ilyen megbeszélésekről, az így létrejövő dokumentumok saját értelmezésének részét képezik arról, ami a találkozókon elhangzott, és ez okból belső dokumentumnak minősülnek. Ahol viszont a szóban forgó személy vagy vállalkozás elfogadta a jegyzőkönyveket, azokat hozzáférhetővé fogják tenni az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően. Az ilyen elfogadott jegyzőkönyvek részét képezik annak a bizonyítéknak, amelyre a Bizottság az ügyre vonatkozó értékelésében tájékozódhat (19).

13. Olyan tanulmány esetében, amelyet a folyó vagy lefolytatott versenyjogi eljárásokkal összefüggésben rendeltek meg, a Bizottság és az általa megbízott közötti levelezés a megbízott munkájának értékeléséről vagy a tanulmány pénzügyi vonatkozásairól belső dokumentumnak számít és nem betekinthető.

14. A belső dokumentumok sajátos csoportja a Bizottság levelezése, melyet más hatóságokkal folytatott, valamint azon belső dokumentumok, amelyeket ilyen hatóságoktól (akár EK-tagállamokból, akár nem tagországokból) kapott. Ilyen nem betekinthető dokumentumok például: — levelezés a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai között, vagy ez utóbbiak egymás közötti levelezése, beleértve az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke szerint elkészített dokumentumokat (20), — levelezés a Bizottság és a tagállamok más hatóságai között (21), — levelezés a Bizottság, az EFTA Felügyeleti Hatóság és a tagállamok más hatóságai között (22), — levelezés a Bizottság és a Közösségen kívüli országok hatóságai között, beleértve a versenyhatóságokat, különösen ott, ahol a Közösség és harmadik ország megállapodtak az információcsere tartalmának bizalmas jellegéről (23).

15. Bizonyos kivételes körülmények között biztosított az iratbetekintés lehetősége a tagállamokból, az EFTA Felügyeleti Hatóságtól vagy az EFTA-államokból származó dokumentumok tekintetében, az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően. Ez az eset, először is, amikor a tagállamokból származó dokumentumok olyan, a felekkel szemben felhozott állításokat tartalmaznak, amelyeket a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, vagy e dokumentumok a bizonyítási eljárás részét képezik, hasonlóan a magánfelektől szerzett dokumentumokhoz. Másodszor, biztosított az iratbetekintés az olyan – a tagállamokból származó – dokumentumokba, melyek relevánsak a Bizottság hatáskörének gyakorlásában az összefonódások ellenőrzése területén (24). E megfontolások különösen a következő helyzetekben érvényesülnek: — olyan dokumentumok és információk, melyeket az 1/2003/EK rendelet 12. cikke alapján cseréltek, és olyan információk, melyeket az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtottak a Bizottságnak, — panaszok, melyeket egy tagállam az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján terjesztett elő, — az összefonódás-ellenőrzési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „a Bizottság – olyan határozattal, melyet haladéktalanul az érintett vállalkozások tudomására hozott – áttehet egy bejelentett koncentrációt az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz…” A Bizottság által támasztott kifogások címzettjei részéről gyakorolható iratbetekintési lehetőség szempontjából az érintett feleknek a nemzeti hatóság áttételre vonatkozó felkérésébe való iratbetekintése biztosított, — az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „egy vagy több tagállam felkérheti a Bizottságot olyan koncentráció (…) megvizsgálására is, amely nem közösségi léptékű (…), de érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és azzal fenyeget, hogy jelentős mértékben befolyásolja a kérést beterjesztő tagállam vagy tagállamok területén belüli versenyt”. A felek betekintést kapnak abba a levélbe, amelyben a tagállam vagy tagállamok kérik, hogy a Bizottság vizsgálja az összefonódást (25), — ügyek az EGT-megállapodás 23. (a felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó) jegyzőkönyve (26) 11. cikkének (2) bekezdése és 24. (a koncentrációk területén folytatott együttműködésről szóló) jegyzőkönyve (27) szerinti áttétele és a 24. jegyzőkönyv 6. cikke szerinti áttételre vonatkozó kérelmek.

3.2. Bizalmas információ

16. A bizottsági akta magában foglalhatja az információknak azt a két csoportját – az üzleti titkokat és az egyéb bizalmas információkat tartalmazó dokumentumokat is, amelyekbe a betekintés részben vagy egészben korlátozott (28). A Bizottság lehetőség szerint biztosítani fogja a betekintést az eredeti információ nem bizalmas jellegű változataihoz. Ahol a bizalmas kezelés csak az érdemi információ összefoglalásával biztosítható, a betekintési lehetőség az összefoglalásra vonatkozik. Minden egyéb dokumentum eredeti formában tekinthető meg.

3.2.1. Üzleti titok

17. Amennyiben egy információ felfedése – vállalkozás üzleti tevékenységét illetően – súlyos érdeksérelemhez vezethet ennél a vállalkozásnál, az ilyen információ üzleti titkot képez (29). Olyan információk, melyek üzleti titoknak minősülhetnek például: szakmai és/vagy pénzügyi információ egy vállalkozás know-how-jával, költségértékelési módszereivel, termelési titkokkal és eljárásokkal, ellátási forrásokkal, az előállított és eladott mennyiségekkel, piaci részesedésekkel, ügyfél- és forgalmazói listákkal, költség- és árstruktúrával és eladási stratégiával kapcsolatban.

3.2.2. Egyéb bizalmas információ

18. Az „egyéb bizalmas információ” kategóriája minden olyan, üzleti titkot nem képező információt magában foglal, amely bizalmas jellegűnek tekinthető, amennyiben feltárása jelentős kárt okozna egy személynek vagy vállalkozásnak. Az egyes esetek sajátos körülményeitől függően ez vonatkozhat olyan vállalkozásokkal kapcsolatos információkra, melyek igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást képesek gyakorolni versenytársaikra vagy kereskedelmi partnereikre, megrendelőikre vagy szállítóikra. Az Elsőfokú Bíróság és az Európai Bíróság elismerte, hogy ilyen vállalkozásokkal szemben jogszerűen meg lehet tagadni bizonyos levelek felfedését, melyek megrendelőiktől érkeztek, mivel azok feltárása könnyen megtorló lépéseknek teheti ki szerzőiket (30). Ennélfogva az egyéb bizalmas információ fogalma kiterjedhet olyan információkra is, amelyek képessé tennék a feleket, hogy azonosítsák azon panaszosaikat vagy más harmadik feleket, ahol utóbbiak indokoltan ragaszkodnának a névtelenséghez.

19. Az egyéb bizalmas információ kategóriája a katonai titkokat is magában foglalja.

3.2.3. A bizalmas kezelési igények elismerésének kritériumai

20. Az információ akkor minősül bizalmasnak, ha a szóban forgó személy vagy vállalkozás ilyen céllal igényt jelentett be, és azt a Bizottság elfogadta (31).

21. A bizalmas kezelési igénynek olyan információra kell vonatkoznia, amely a fenti üzleti titok vagy egyéb bizalmas információ kategóriába tartozik. Az információ üzleti titok vagy más bizalmas információ minősítését meg kell indokolni (32). A bizalmas kezelést rendszerint csak olyan információkkal kapcsolatban lehet igényelni, amelyeket a Bizottság kapott ugyanattól a személytől vagy vállalkozástól, a más forrásból származó információkkal kapcsolatban nem.

22. A vállalkozásra vonatkozó olyan információ, amely már ismert a vállalkozáson kívül (csoport esetében a csoporton kívül) vagy azon a társuláson kívül, mellyel a vállalkozás azt közölte, rendszerint nem tekinthető bizalmas jellegűnek (33). Az olyan információ, amely elveszítette kereskedelmi jelentőségét, például az idő múlása következtében, már nem tekinthető bizalmasnak. A Bizottság főszabályként feltételezi, hogy a felek forgalmára, értékesítésére, piaci részesedésére vonatkozó adatok és hasonló információk, melyek 5 évnél régebbiek, már nem bizalmas jellegűek (34).

23. A Szerződés 81. és 82. cikke szerinti eljárásokban az információ egy elemének bizalmas minősítése nem akadályozza meg az információ feltárását, ha az információra egy feltételezett jogszabálysértés bizonyításához van szükség („terhelő dokumentum”), vagy ha az információ felmentheti valamelyik felet. Ebben az esetben az a követelmény, hogy a felek védekezéshez való jogát a bizottsági akta lehető legnagyobb mértékű betekinthetőségével biztosítsák, elsőbbséget élvezhet a más felek bizalmas jellegű információinak védelmével kapcsolatos aggállyal szemben (35). A Bizottságnak kell felmérnie, hogy ezek a körülmények fennállnak-e adott esetben. Ez azt jelenti, hogy minden egyes információelem esetében meg kell vizsgálni az összes lényeges tényezőt, beleértve: — az információ szerepének jelentőségét annak eldöntésében, hogy a jogszabálysértést elkövették-e vagy sem, valamint az információ bizonyító erejét, — azt, hogy vajon az információ feltétlenül szükséges-e, — az érintett érzékenységi fokot (milyen mértékben sértené az információ feltárása a szóban forgó személy vagy vállalkozás érdekeit), — a feltételezett jogszabálysértés súlyosságáról alkotott előzetes véleményt. Hasonló megfontolások vonatkoznak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokra is, amikor a Bizottság az információ feltárását szükségesnek tekinti az eljárás érdekében (36).

24. Ahol a Bizottság feltárni szándékozik az információt, az érintett személy vagy vállalkozás lehetőséget kap arra, hogy az eredeti dokumentumokéval azonos bizonyító erejű nem bizalmas változatot készítsen az információt tartalmazó dokumentumokból (37).

C. Mikor lehetséges az iratbetekintés?

25. A feleknek nincs joguk betekinteni az iratokba a kifogásközlésről szóló értesítést megelőzően.

1. Az antitröszteljárásokban a Szerződés 81. és 82. cikke alapján

26. Az iratbetekintés kérelemre biztosított, rendszerint egyetlen alkalommal, azt követően, hogy a Bizottság értesítette a feleket kifogásairól, a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog biztosítása céljából. Főszabályként ezért semmilyen iratbetekintés nem biztosított más felek olyan válaszaihoz, melyeket azok a Bizottság kifogásaira adtak. Ugyanakkor egy fél – a közigazgatási eljárás későbbi szakaszaiban, de a formális határozat meghozatalát megelőzően – betekintési lehetőséget kap a kifogásközlést követően beérkezett dokumentumokba, amennyiben az ilyen dokumentumok új bizonyítékot képezhetnek az illető féllel szembeni – a Bizottság kifogásközlésében szereplő – állításokkal kapcsolatban.

2. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban

27. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikke (1) bekezdésével összhangban, az értesített felek kérésükre betekintést nyernek a bizottsági aktába – a Bizottság kifogásairól szóló értesítést követően, a tanácsadó bizottság tanácskozásáig – az eljárás minden szakaszában.

III. KÜLÖNLEGES KÉRDÉSEK A PANASZOSOKKAL ÉS MÁS ÉRINTETT FELEKKEL KAPCSOLATBAN

28. E szakasz azon esetekre vonatkozik, amelyekben a Bizottság betekintést biztosíthat – vagy biztosítania kell – a panaszosoknak az aktájában lévő dokumentumokba antitröszteljárásokban, valamint más érdekelt feleknek az összefonódás-ellenőrzési eljárásokban. Függetlenül végrehajtási és az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelet megfogalmazásaitól (38), ez a két helyzet megkülönböztetendő – hatályban, időzítésben és a felek jogait illetően – az e közlemény előző szakaszában meghatározott értelemben vett iratbetekintéstől.

A. Dokumentumok kiszolgáltatása panaszosoknak antitröszt eljárásokban

29. Az Elsőfokú Bíróság úgy rendelkezett (39), hogy a panaszosok nem rendelkeznek ugyanazokkal a jogokkal és garanciákkal, mint a vizsgálat alatt álló felek. Ezért a panaszosok nem követelhetik az iratbetekintést mint jogot a felek részére megállapított módon. (Vö. a fenti 2–6. ponttal).

30. Mindazonáltal az a panaszos, akit – a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint – a Bizottság tájékoztatott arról, hogy panaszát szándékában áll elutasítani (40), kérheti a betekintést azokba a dokumentumokba, amelyekre a Bizottság ideiglenes értékelését alapozta (41). A panaszos egyszeri alkalommal kap hozzáférést az ilyen dokumentumokhoz, annak a levélnek a kiadását követően, amelyben a panaszost értesítik a Bizottság elutasítási szándékáról.

31. A panaszosoknak nincs betekintési joguk olyan üzleti titkokba vagy más bizalmas jellegű információkba, melyek birtokába a Bizottság a vizsgálat során jutott (42).

B. Dokumentumok kiszolgáltatása más érintett feleknek összefonódás-ellenőrzési eljárásokban

32. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az iratbetekintést, kérésre, más olyan érintett feleknek is biztosítják, akiket/amelyeket a kifogásokról tájékoztattak, amennyiben ez szükséges véleményük kialakításához.

33. Ilyen egyéb érintett felek a javasolt koncentrációban részt vevő felek, kivéve a kérelmező feleket, így az eladót és azt a vállalkozást, amely a koncentráció célpontja (43).

IV. AZ IRATBETEKINTÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

A. Előkészítő eljárás

34. Minden olyan személy, aki információt nyújt vagy véleményt nyilvánít az alább felsorolt helyzetek egyikében, vagy a későbbiekben további tájékoztatást nyújt a Bizottságnak ugyanazon eljárások során, köteles egyértelműen megjelölni azokat az anyagokat, melyeket bizalmas természetűnek tekint, köteles ezt indokolni és köteles azok különálló, nem bizalmas jellegű változatáról gondoskodni a Bizottság által meghatározott időpontig, véleményének kinyilvánítása céljából (44). a) Antitröszteljárásokban — a bizottsági kifogásközlés címzettje kifejti véleményét a kifogásokról (45), — a panaszos kifejti véleményét a Bizottság kifogásközlő nyilatkozatáról (46), — írásban vagy szóbeli meghallgatáson kifejti nézeteit (47) minden olyan más természetes vagy jogi személy, amely meghallgatható és kellő érdekeltsége van, vagy akit/amelyet a Bizottság felkér véleményének kinyilvánítására, — a panaszos kifejti nézeteit a Bizottság leveléről, melyben a panaszost tájékoztatják a Bizottság (panaszát illetően) elutasító szándékáról (48). b) Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban — a bejelentő felek vagy más érintett felek, amikor véleményt nyilvánítanak a Bizottságnak az összefonódás felfüggesztése alóli derogációs kérelemre vonatkozó, egyiküket vagy közülük többet kedvezőtlenül érintő határozatának meghozatala céljából tett kifogásairól vagy az ügyben hozott ideiglenes határozatáról (49), — a bejelentő felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, egyéb érintett felek, akiket tájékoztattak a kifogásokról, vagy olyan felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, azzal a céllal, hogy bírságot vagy kényszerítő bírságot állapítson meg, előterjesztik véleményüket a kifogásokról (50), — azok a harmadik személyek, amelyek meghallgathatók, vagy más természetes vagy jogi személyek, melyeket a Bizottság felkért véleményük kifejtésére, kinyilvánítják véleményüket írásban vagy szóbeli meghallgatáson (51), — minden olyan személy, aki információt szolgáltat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke értelmében.

35. Ezenkívül a Bizottság megkövetelheti a vállalkozásoktól (52) – minden olyan esetben, ahol azok dokumentumokat bocsátottak vagy bocsátanak rendelkezésére, hogy határozzák meg azokat a dokumentumokat vagy dokumentumrészeket, melyeket üzleti titkot vagy más bizalmas információt tartalmazónak tekintenek, továbbá azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban az ilyen dokumentumok bizalmasnak tekinthetők (53).

36. Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fenti 35. pontban tárgyalt bizalmas kezelési igények gyors ügyintézését, a Bizottság határidőt állapíthat meg, melyen belül a vállalkozás i. megindokolja bizalmas kezelési igényét az egyes dokumentumokkal vagy azok részeivel kapcsolatban; ii. ellátja a Bizottságot a dokumentumok nem bizalmas jellegű változatával, melyből a bizalmas részeket törölte (54). Az antitröszteljárásokban a szóban forgó vállalkozások – szintén a már említett határidőn belül – tömörített leírást adnak a törölt információ minden egyes eleméről (55).

37. A beadvány nem bizalmas változatait és a törölt információk leírásait oly módon kell kialakítani, hogy az iratbetekintés lehetővé váljon a felek számára, és el tudják dönteni, hogy a törölt információra szükségük van-e védekezésük érdekében, és ennélfogva elegendő alap van-e azt kérni a Bizottságtól, hogy biztosítson iratbetekintést a bizalmasnak vélt információhoz.

B. A bizalmas információk kezelése

38. Az antitröszteljárásokban, ha a vállalkozások nem felelnek meg a fenti 34–36. pontban kifejtett rendelkezéseknek, a Bizottság feltételezheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt (56). A Bizottság következésképp feltételezi, hogy a vállalkozásnak nincs kifogása az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok teljes körű feltárása ellen.

39. Mind az antitröszteljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban, amennyiben a szóban forgó személy vagy vállalkozás teljesíti a fenti 34–36. pontban említett feltételeket amennyire azok alkalmazhatók, a Bizottság — vagy ideiglenesen elfogadja az indokoltnak mutatkozó igényeket; a Bizottság mindenesetre fenntartja a jogot, hogy újra megfontolja eredeti értékelését az ügy kezelésének egy későbbi szakaszában, — vagy tájékoztatja a szóban forgó személyt vagy vállalkozást, hogy nem ért egyet a bizalmas kezelés igényével, részben vagy egészben, ahol úgy tűnik, hogy az igény megalapozatlan.

40. A Bizottság egészben vagy részben visszavonhatja a bizalmas kezeléshez adott ideiglenes hozzájárulását.

41. Ahol a Verseny-főigazgatóság kezdettől fogva nem ért egyet a bizalmas kezelés iránti igénnyel, vagy ahol azon a véleményen van, hogy az ideiglenes hozzájárulást vissza kellene vonnia és így feltárni szándékozik az információt, megadja a lehetőséget az illető személynek vagy vállalkozásnak, hogy kifejtse nézeteit. Ilyen esetekben a Verseny-főigazgatóság írásban tájékoztatja a személyt vagy vállalkozást arról a szándékáról, hogy feltárja az információt, megindokolja döntését, és határidőt állapít meg, amelyen belül az ilyen vállalkozás írásban értesítheti véleményéről. Ha a vélemény benyújtása után is fennmarad az egyet nem értés a bizalmas kezelés tárgyában, az üggyel a meghallgató tisztviselő fog foglalkozni, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel (57).

42. Ahol fennáll a veszélye annak, hogy egy vállalkozás, amely igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást tud kifejteni versenytársaira vagy kereskedelmi partnereire, megrendelőire vagy szállítóira, megtorló intézkedéseket foganatosít velük szemben a Bizottság által folytatott vizsgálatokban való közreműködésük miatt (58), a Bizottság megvédi a szerzők névtelenségét, azáltal, hogy a szóban forgó válaszok (59) nem bizalmas jellegű összefoglaló változatába biztosít iratbetekintést. A hasonló helyzetekben felmerülő névtelenségi igényekkel, valamint a Bizottság a panaszok (60) kezeléséről szóló közleményének 81. pontja értelmében beterjesztett névtelenségi igényekkel a fenti 39–41. pont foglalkozik.

C. Iratbetekintés biztosítása

43. A Bizottság dönthet úgy, hogy az iratbetekintést a következő formák valamelyikében biztosítja, számításba véve a felek technikai lehetőségeit: — CD-ROM formájában vagy más elektronikus adattároló segítségével, mely a jövőben rendelkezésre állhat, — nyomtatott formában betekinthető irat másolatai révén, melyeket postán küldtek meg neki, — felkérve a feleket, hogy vizsgálják meg a betekinthető aktákat a Bizottság telephelyén. A Bizottság a fenti módszerek bármilyen kombinációját választhatja.

44. Az iratbetekintés lehetőségét megkönnyítendő, a felek részletes listát kapnak azokról a dokumentumokról, melyek a bizottsági akta tartalmát képezik, a fentebb található 7. pont meghatározása szerint.

45. Az iratbetekintés a Bizottság aktájában szereplő bizonyítékokba azok eredeti formájában biztosított; a Bizottságot semmilyen kötelezettség nem terheli az aktában található dokumentumok lefordítását illetően (61).

46. Ha az egyik fél úgy ítéli meg, hogy – miután iratbetekintési lehetőséget kapott – védekezéséhez speciális, nem betekinthető információra van szüksége, indoklással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz e célból (62). Amennyiben a Verseny-főigazgatóság nem tesz eleget a kérelemnek, a fél indokolt kérelmet terjeszthet elő a meghallgató tisztviselőnek, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel.

47. Iratbetekintés e közleménnyel összhangban azzal a feltétellel biztosítható, ha az ily módon megszerzett információ csak olyan bírósági vagy közigazgatási eljárás céljaira használható fel, amely a Közösség a tárgyát képező közigazgatási eljárásban felhívott versenyszabályainak alkalmazására irányul (63). Amennyiben az információt ettől eltérő célra használják fel külső jogász bevonásával, a Bizottság bejelentheti az esetet a külső jogász kamarájánál, fegyelmi eljárás indítása céljából.

48. A 44. és 46. pont kivételével a C. szakaszban leírt szabályok egyaránt vonatkoznak a panaszosok számára (antitröszteljárásokban) és más érintett felek számára (összefonódás-ellenőrzési eljárásokban) biztosított iratbetekintésre.

(1) A Tanács 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében megállapított versenyszabályok alkalmazásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(2) A Bizottság 2004. április 7-i 773/2004/EK rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

(3) A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(4) A Bizottság 2004. április 7-i 802/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 133., 2004.4.30., 1. o. Javítva: HL L 172., 2004.5.6., 9. o.)

(5) Ezért az e közleményben a 81. és 82. cikkre tett hivatkozások az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkére is vonatkoznak.

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, Tanács és Bizottság iratainak nyilvános betekinthetőségéről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

(7) Ezzel a kérdéssel a Verseny-főigazgatóság dokumentuma: „DG COMP Az EK összefonódás-ellenőrzési tevékenységének legjobb módszerei” foglalkozik, mely az alábbi webcímen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

(8) A Bizottság közleménye az iratbetekintési kérelmek feldolgozásának belső eljárási szabályairól az EK-Szerződés 85. és 86. cikkében (most 81. és 82. cikkében), valamint az ESZAK Szerződés 65. és 66. cikkében, továbbá a Tanács 4064/89/EK rendeletében (HL C 23., 1997.1.23., 3. o.) szereplő esetekben.

(9) HL L 162., 2001.6.19., 21. o.

(10) Különösen a T-25/95 et al., Cimenteries CBR SA et al v Commission (200) ECR II-0491 egyesített ügyekben.

(11) Vö. a végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (1) bekezdésével.

(12) A közleményben a „dokumentum” kifejezés az információs támogatás összes formájára vonatkoztatva használatos, függetlenül a tárolás eszközétől; felöleli tehát az elektronikus adattároló eszközöket is, melyek rendelkezésre állhatnak, vagy elérhetők.

(13) Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével és 16. cikkének (1) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (3) bekezdésével. A kivételeket megemlítik a T-7/89, Hercules Chemicals v Commission ügyben is (1991) ECR-II-1711, 54. bekezdés. A Bíróság úgy rendelkezett, hogy nem kizárólag a Bizottságra tartozik annak eldöntése, hogy az aktában mely dokumentumok lehetnek hasznosak a védelem szempontjából (Vö. TTT-30/91 Solvay v Commission, (1995) ECR-II-1847, 91–96. bekezdések.

(14) Ilyen belső dokumentumok a tervezetek, vélemények, feljegyzések vagy jegyzetek, melyek a Bizottság szervezeti egységeitől vagy más hatóságoktól származnak.

(15) Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (3) bekezdésével.

(16) Vö. a fenti 1. ponttal.

(17) Vö. a T-191/98 és T-212/98–T-214/98, Atlantic Container Line and others v Commission egyesített esetekkel (TACA), amely még meg nem jelentett, 349–359. pontok.

(18) E közleményben a „vállalkozás” kifejezés felöleli mind a vállalkozásokat, mind azok társulásait. A „személy” kifejezés a természetes és jogi személyeket foglalja magában. Számos szervezet egyszerre jogi személy és vállalkozás; ebben az esetben mindét kifejezés vonatkozik rájuk. Ugyanez a helyzet ott, ahol egy természetes személy egyúttal vállalkozás is, a 81. és 82. cikk értelmében. Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban számításba kell venni az összefonódás-ellenőrzési rendeletben említett személyeket is, még akkor is, ha természetes személyek. E közlemény 34–42. pontjának alkalmazásában, az ilyen személyek „vállalkozásnak” számítanak. Ahol jogi személyiség nélküli szervezetek, melyek nem is vállalkozások, válnak érintetté a Bizottság versenyjogi eljárásában, a Bizottság – indokolt esetben és mutatis mutandis – alkalmazza az e közleményben kifejtett elveket.

(19) Az 1/2003/EK rendelet 19. cikke vagy 20. cikke (2) bekezdésének e) pontja alapján rögzített nyilatkozatok általában szintén a betekinthető dokumentumok közé tartoznak (lásd a fenti 9. bekezdést).

(20) Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével.

(21) Vö. az Elsőfokú Bíróság végzéseivel a következő esetekben: T-134/94 et al. NMH Stahlwerke and Others v Commission (1997) ECR II-2293, 36. bekezdés és T-65/89, BPB Industries and British Gypsum (1993) ECR II-389, 33. bekezdés.

(22) Az „EFTA-államok” megnevezés ebben a közleményben azokra az EFTA-államokra vonatkozik, amelyek az EGT-megállapodásban részt vevő felek.

(23) Például az Európai Közösségek és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a versenyjog alkalmazásáról (HL L 95., 1995.4.27., 45. o.) kötött megállapodás VIII. cikk 2. bekezdése kiköti, hogy a Megállapodás szerint bizalmas jelleggel nyújtott információt a „lehető legteljesebb mértékben” védelemben kell részesíteni. A cikk nemzetközi jogi kötelezettséget ró a Bizottságra.

(24) Az ilyen dokumentumok tartalmazhatnak olyan bizonyítékot vagy állításokat is, melyek alkalmassá teszik a fentebb említett első kategóriában való szerepeltetésre.

(25) Hasonló megfontolások állnak fenn a bejelentést megelőző információkra vonatkozóan az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése szerint a kérelmező felek kérésére.

(26) Ahogyan azt legutóbb az EGT-Vegyesbizottság … … határozata módosította.

(27) Ahogyan azt legutóbb az EGT-Vegyesbizottság 2004. június 8-i 78/2004 határozata módosította.

(28) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (3) bekezdésével; a T-7/89 sz. eset Hercules Chemicals NV v Commission (1991) ECR II-1711, 54. bekezdés; a T-23/99 sz. eset, LRAF 1998 A/S v Commission (2002) ECR II-1705, 170. bekezdés.

(29) 1996.9.18-i ítélet a T-353/94 ügyben, Postbank NV v Commission, (1996) ECR-II-921, 87. bekezdés.

(30) A Közösség bíróságai kifejtették álláspontjukat erről a kérdésről, mind az erőfölénnyel való állítólagos visszaélés eseteiben (EK-Szerződés 82. cikk) (T-65/89 sz. eset, BPB Industries and British Gypsum (1993) ECR-II-389; és a C-310/93P eset, BPB Industries and British Gypsum (1995) ECR-i-865), mind pedig fúziós esetekben (T-221/95 Endemol v. Commission (1999) ECR-II-299, 69. bekezdés és T-5/02 Laval v Commission (2002) ECR-II-4381, 98. bekezdés et seq.).

(31) Lásd a 38. pontot.

(32) Lásd a 34. pontot.

(33) Mindazonáltal azok az üzleti titkok vagy egyéb bizalmas információk, melyeket szakmai vagy hasonló szövetséggel közölnek annak tagjai, nem veszítik el bizalmas jellegüket harmadik féllel kapcsolatban, és ennélfogva nem is adhatók át a panaszosoknak. Vö. a 209–215 és 218/78 sz. egyesített esetekkel, Fedetab, (1980) ECR 3125, 46. bekezdés.

(34) Lásd a 34–37. pontot alább, a vállalkozások arra vonatkozó felkérésével kapcsolatban, hogy határozzák meg a bizalmas információkat.

(35) Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével és a végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével.

(36) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 18. cikkének (1) bekezdése.

(37) Vö. a 41. ponttal.

(38) Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkével, amely a „dokumentumok betekinthetőségéről” szól a panaszosokat illetően, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (2) bekezdésével, amely „iratbetekintésről” beszél más érintett felek vonatkozásában, „amennyiben ez szükséges észrevételeik, véleményük kialakítása céljából”.

(39) Lásd a T-17/93 sz. Matra-Hachette SA v Commission, (1994) ECR II-595, esetet, 34. bekezdés. A bíróság úgy rendelkezett, hogy a harmadik felek jogai – melyeket a Tanács 1962. június 6-i 17. rendelete állapított meg (melynek helyébe lépett az 1/2003/EK rendelet 27. cikke) – a közigazgatási eljárásban való részvétel jogára korlátozódnak.

(40) A végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban kibocsátott levél útján.

(41) Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével.

(42) Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével.

(43) Vö. az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 11. cikkének b) pontjával.

(44) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 18. cikkének (2) bekezdésével.

(45) A végrehajtási rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében.

(46) A végrehajtási rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében.

(47) A végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében.

(48) A végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében.

(49) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 12. cikke.

(50) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 13. cikke.

(51) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 16. cikke értelmében.

(52) Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az itt és a későbbiekben ismertetett elvek vonatkoznak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában hivatkozott személyekre is, lásd fentebb a 18. lábjegyzetet.

(53) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 18. cikke (3) bekezdésével.

(54) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 18. cikke (3) bekezdésével.

(55) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével.

(56) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkével.

(57) Vö. a Bizottság 2001. május 23-i, a bizonyos versenyjogi eljárásokban részt vevő meghallgató tisztviselők hatásköri jegyzékéről szóló határozatának 9. cikkével (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.).

(58) Vö. fentebb a 18. ponttal.

(59) Vö. a T-5/02 esettel, Tetra Laval vs. Commission, (2002) ECR-II-4381, 98, 104. és 105. bekezdés.

(60) Bizottsági közlemény a panaszok bizottsági kezeléséről az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján (HL C 101., 2004.4.27., 65. o.).

(61) Vö. a T-25/95 et al. Cimenteries esettel, 635. bekezdés.

(62) Vö. a Bizottság 2001. május 23-i, a bizonyos versenyjogi eljárásokban részt vevő meghallgató tisztviselők hatásköri jegyzékéről szóló határozatának 8. cikkével (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.).

(63) Vö. a végrehajtási rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelete 17. cikkének (4) bekezdésével.