HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 81/201

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás – a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet

(2018/C 081/28)

Előadó: Dumitru FORNEA

Felkérés: Európai Bizottság, 2016.6.22. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Külkapcsolatok” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2017.9.28. Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.10.18. Plenáris ülés száma: 529. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 127/0/2

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB támogatja a béke fenntartására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amelyek többek közt a Koreai-félsziget demilitarizálását és nukleáris leszerelését célzó kezdeményezésekben nyilvánulnak meg. A jelenlegi helyzetben az EGSZB mindenekelőtt szeretné kifejezné a Koreai Köztársasággal való teljes és feltétel nélküli szolidaritását az Észak-Korea felől érkező fenyegetések kapcsán.

1.2. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) elismeri, hogy az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás (1) összességében véve felmutatott reményt keltő gazdasági és szociális jellegű eredményeket.

1.3. Azonban a szabadkereskedelmi megállapodás fenntartható fejlődéssel, különösen a munkaügyi kérdésekkel összefüggő szempontjainak érvényesítése továbbra sem kielégítő. Az EGSZB megismétli az EU belső tanácsadó csoportjában (2) elfogadott álláspontot, amely szerint az Európai Bizottságnak konzultációt kellene kezdeményeznie a koreai kormánnyal az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást érintő kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról.

1.4. Az elmúlt öt évben folyamatosan megerősítették az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetében szereplő civil társadalmi mechanizmust: jelentősen javult az érdekeltek reprezentativitása és kiegyensúlyozott képviselete, a belső tanácsadó csoportok rendszeresen üléseztek az EU-ban és Koreában is, 2017 februárjában pedig immár ötödik alkalommal rendezték meg az éves EU–Korea civil társadalmi fórumot, amely az EU és Korea belső tanácsadó csoportjait hozza össze.

1.5. A belső tanácsadó csoportok vitái és tevékenységei eddig négy nagyobb témakör köré csoportosultak: alapvető munkaügyi jogok, vállalati társadalmi felelősségvállalás, környezetbarát gazdaság és kereskedelem a fenntartható fejlődés kapcsán, és az éghajlatváltozással kapcsolatos politika, beleértve az uniós és koreai kibocsátáskereskedelmi rendszert is. Az EGSZB azt javasolja, hogy a belső tanácsadó csoportok megbízatását úgy alakítsák ki, hogy a civil társadalom számára és a fenntartható fejlődés szempontjából fontos témákat is megvitathassanak, és bármely olyan kérdésről elmondhassák véleményüket, amely teljes egészében a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozik. Ezzel ugyanis tovább lehet erősíteni ezeknek a konzultatív mechanizmusoknak a szerepét, illetve jóval több olyan észrevételre is reagálni lehet, melyet különböző civil szervezetek fogalmaznak meg.

1.6. Az EGSZB úgy véli, hogy mivel egyre növekvő számban lépnek hatályba uniós kereskedelmi megállapodások, és ennek következtében emelkedik a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok száma, az Európai Bizottságnak most mielőbb biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak az ilyen mechanizmusok hatékony működéséhez szükséges források. Konkrétan az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán ennek magában kellene foglalnia forrásokat az indokolt tevékenységek számára, ideértve a koreai belső tanácsadó csoporttal való közös éves találkozóhoz kapcsolódó elemző munkát vagy workshopokat is.

1.7. Korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán számottevően javult az EU és Korea közötti konzekvens és minőségi párbeszéd. Ez annak köszönhető, hogy az európai intézmények és az uniós belső tanácsadó csoport tevékenységeit jobban összehangolják, csakúgy, mint az ő munkájukat és más nemzetközi szervezetek, például az ILO és az OECD tevékenységeit. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a következő időszakban használják a fenti intézményközi együttműködés keretében kialakított munkamódszereket. Ennek részeként új partnerségeket is létre lehetne hozni releváns tevékenységekhez és projektekhez.

1.8. Az EGSZB szerint a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet hatékony végrehajtása érdekében a feleknek mindenképpen fontolóra kellene venniük és nyomon kellene követniük a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum ajánlásait. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságnak észszerű időhatáron belül kellene választ adnia a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekre és a belső tanácsadó csoportok ajánlásaira

1.9. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy a koreai partnerekkel folytatott kétoldalú megbeszélések során mozdítsa elő a szellemitulajdon-jogok védelmének érvényesítésére és az iparjogvédelmi jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló kezdeményezéseket és szakpolitikai intézkedéseket, és a kulturális sokféleséget kiaknázva ösztönözze az EU, illetve Korea kulturális és kreatív iparágai által előállított áruk és kínált szolgáltatások kiegyensúlyozott kereskedelmét.

1.10. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy továbbra is fel kell hívni az európai vállalkozásoknak – azokon belül is elsősorban a kkv-knek – a figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeket kínál a szabadkereskedelmi megállapodás. Javítani lehetne a vámkedvezmények EU általi kihasználtságának arányán (amely 2016-ban 71 % volt, a 2015. évi 68 % után). Ehhez olyan intézkedések szükségesek, amelyek megkönnyítik a kereskedelmet, továbbá csökkenteni kellene a vámjellegű és nem vámjellegű akadályokat, és több kommunikációs és együttműködési lehetőséget kellene teremteni a releváns európai és koreai partnerek között.

1.11. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás nagyon fontos szerepet tölt be az agrár-élelmiszeripari ágazat szempontjából. Az elmúlt években gyors ütemben növekedett az agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme az EU és Korea között. Az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozó orosz tilalom következtében az uniós mezőgazdasági ágazatot érintő problémák, illetve a koreai exportra bevezetett kínai korlátozások miatt az EU-nak és Koreának is új piacok után kell néznie. Az Európai Bizottságnak többet kellene tennie annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek könnyebben piacot találjanak maguknak Koreában.

1.12. Az EGSZB hangsúlyozza az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás keretében létrehozott konzultatív mechanizmusok (belső tanácsadó csoport és civil társadalmi fórum) jelentőségét: hatékony és reprezentatív eszközökről van szó, melyek támogatni tudják az uniós intézményeket a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtására irányuló fellépéseik során, és megerősítik a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködést.

2. Háttér

2.1. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 2011. július 1-jén lépett hatályba. Ez volt az első végrehajtandó „új generációs” uniós kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodás. Értékelése tehát lehetőséget nyújt arra, hogy megvizsgáljuk az előrelépéseket, nemcsak e konkrét megállapodás kapcsán, hanem az azt követők szempontjából is. Mivel azonban ez a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalási megbízás megelőzte a Lisszaboni Szerződést, nem terjed ki a beruházásokra.

2.2. Amint arról az Európai Bizottság beszámolt, a megállapodás általában véve kedvező kereskedelmi eredményeket hozott az EU számára. Az Európai Bizottság statisztikái azt mutatják, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás életbelépését követő öt év alatt az EU Koreába irányuló áruexportja 59 %-kal emelkedett, így a 2010-ben (az ideiglenes alkalmazás előtti utolsó évben) elért 28 milliárdról 2016-ra 44,5 milliárd EUR-ra nőtt, s ennek folytán az EU Koreával szembeni, 2010-ben 11,6 milliárd EUR összegű áruforgalmi hiánya 2016-ra 3,1 milliárd EUR értékű áruforgalmi többletté alakult.2010 és 2015 között az EU Koreába irányuló szolgáltatásexportja 49 %-kal, míg a Koreából érkező import 32 %-kal nőtt. 2015-ben az EU a szolgáltatások terén 4,8 milliárd EUR összegű kereskedelmi többletet ért el. Ugyanezen időszak alatt az EU-ba irányuló közvetlen külföldi befektetések állománya 59 %-kal, az EU külföldre irányuló befektetéseié (uniós beruházások Koreában) pedig 33 %-kal nőtt (3).

2.3. Az Európai Bizottság jelenleg is dolgozik a szabadkereskedelmi megállapodás értékelésén (4). Felkérte az EGSZB-t, hogy működjön közre azzal, hogy saját felmérést készít a szabadkereskedelmi megállapodás, illetve konkrétan a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásáról. E vélemény következtetései többek között az uniós belső tanácsadó csoport dokumentumainak és álláspontjainak, valamint a Szöulban és Brüsszelben tartott releváns workshopokon (5) elhangzottaknak a figyelembevételével fogalmazódtak meg.

3. Általános megjegyzések

3.1. Koreának az elmúlt ötven évben megfigyelhető gazdasági és társadalmi fejlődése egyértelmű sikertörténetként értékelhető. Az ország GDP-je az 1961-es 2,36 milliárd USD-ről 2014-ben 1 411,3 milliárd USD-re emelkedett, és ezzel csúcsot ért el (6). Ebben az időszakban Korea olyan szilárd technológiai és ipari alapot tudott létrehozni, amely a világ bármely más ipari hatalmával felveszi a versenyt.

3.2. Mindezen eredmények ellenére a koreai társadalomban az utóbbi öt évben a polgárok és a szervezett civil társadalom egyre több szociális követelést fogalmazott meg, a gazdasági haszon minden társadalmi osztály közötti egyenlőbb elosztására szólítva fel. A munkavállalói jogok mellett az EU és a koreai érdekeltek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy az országban hiányzik a valódi polgári és társadalmi párbeszéd. A dolgok ilyen állását megerősítette a 2016 végén és 2017 elején Szöulban tartott tömegtiltakozás is.

3.3. A koreai munkavállalók, gazdálkodók, fogyasztók és munkaadók számára Moon Jae-in elnök megválasztása (7) új korszakot jelent, és több civil társadalmi szervezet üdvözölte az újonnan megválasztott elnöknek a társadalmi igazságosság megszilárdítása, azaz a munkavállalói jogok, a tisztességes bérek és a munkahelyek biztonsága iránti elköteleződését, valamint azt a szándékát, hogy megvizsgálja a bebörtönzött szakszervezeti vezetők ügyét (8).

4. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezete szerinti civil társadalmi ellenőrzési mechanizmus

4.1. Az új generációs szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezései előirányoznak egy civil társadalmi tanácsadói mechanizmust. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás esetében ez két belső tanácsadó csoportot jelent, egyet az uniós oldalon és egyet a koreai oldalon, amelyek felügyelik a megállapodás végrehajtását és javaslatokat tesznek a Felek számára (9).

4.2. Amellett, hogy minden fél belső tanácsadó csoportot állít fel, az EU-Korea szabadkereskedelmi megállapodás arról is rendelkezik, hogy minden évben tartsanak egy civil társadalmi fórumot (10), ahol a két belső tanácsadó csoport találkozik egy együttes ülés alkalmával, és lehetőségük van véleményeket és javaslatokat kidolgozni.

4.3. Az EGSZB határozottan üdvözli azt a tényt, hogy ez más szabadkereskedelmi megállapodásokhoz képest hozzáadott értéket jelent. Ezek a közösen tartott ülések külön szerepelnek a megállapodásban, de az EGSZB sajnálatára még nem váltak bevett gyakorlattá.

4.4. A 2010-ben megkötött EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás az első olyan uniós szabadkereskedelmi megállapodás, amelyik külön fejezetet tartalmaz a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről, és egyben olyan szabadkereskedelmi megállapodás, amelyben civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmus is szerepel. Ez a „Globális Európa” című, 2006. októberi európai bizottsági közlemény (11) közvetlen következményének tekinthető. Ebben szerepel ugyanis, hogy „ahogyan saját országainkban a társadalmi igazságosságot és kohéziót mozdítjuk elő, úgy nemzetközi viszonylatban is törekednünk kellene értékeink megismertetésére, beleértve a társadalmi és környezetvédelmi előírásokat és a kulturális sokféleséget” (12).

4.5. Az erről a közleményről írt véleményében az EGSZB külön kérte, hogy minden ezt követő szabadkereskedelmi megállapodásnak legyen része egy, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet, és hogy biztosítsanak aktív ellenőrző szerepet a civil társadalom számára (13).

4.6. Az EU–Korea megállapodás óta hét olyan uniós kereskedelmi megállapodás jött létre, amelyikben szerepel egy kimondottan a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet, és ezenkívül van több még elfogadásra váró megállapodás is – például a Kanadával, Vietnammal, Szingapúrral és Japánnal kötendő megállapodás. Az EGSZB azóta már szorgalmazta, hogy az önálló beruházási megállapodásokba is építsenek be a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést tárgyaló fejezeteket (14). Az EGSZB szerint az ilyen mechanizmusok kidolgozása jó példája annak, hogy a gyakorlatba is átültetik az uniós értékeket, bár lassan itt az ideje egy átfogó felülvizsgálatnak (15) az eddigi tapasztalatok alapján.

4.7. Gyakran ezeknek a nyomonkövetési mechanizmusoknak köszönhetően tudják a helyi civil társadalmak kialakítani első közvetlen kapcsolataikat az EU-val, ami sokszor korábban elképzelhetetlen szerepvállalást tesz számukra lehetővé. A legtöbb esetben azonban – és Korea is ide tartozik – olyan jelentős szociális és kulturális különbségek állnak fenn, melyek áthidalásához sok időre és erőfeszítésre van szükség. Ugyanez igaz a kölcsönös bizalom kiépítésére és elmélyítésére is. Sok időre van tehát szükség, amíg ezek a mechanizmusok teljesen kiépülnek és működőképesek lesznek, és bizonyos esetekben speciális kapacitásbővítő intézkedésekre is szükség van.

4.8. Az EGSZB üdvözli, hogy mind a tagok szintjén, mind pedig a titkárságán keresztül maga is fontos szerepet játszott és aktívan részt vett ezeknek a mechanizmusoknak a kidolgozásában. Alapvető szerep hárul tehát rá az EU nemzetközi kapcsolatainak ezen a területén.

4.9. Az EU belső tanácsadó csoportjában – a csoport első megbízatásának végén, 2015-ben – folytatott megbeszélések során megállapították, hogy a mechanizmus további csatornát biztosított a civil társadalmi partnerekkel folytatott párbeszédre és együttműködésre a kereskedelmi kapcsolatokkal és a fenntartható fejlődéssel összefüggő kérdésekben. Emellett fontos forrást jelentett az Európai Bizottság és a partnerország kormányzati képviselői közötti párbeszéd számára, de nem zárta ki és nem korlátozta a más meglévő csatornákon keresztül zajló információcserét sem. Mindazonáltal a mechanizmusnak azon képességét, hogy kézzelfogható eredményeket érjen el, még bizonyítania kell.

4.10. Az EGSZB ismét hangsúlyozni szeretné, hogy a mechanizmus teljeskörű működőképessé tétele időt és erőfeszítést igényelt. A kezdeti munka a belső tanácsadó csoportok, a civil társadalmi fórum és a bevont intézmények felállítására és a kapacitásépítésre összpontosított. A belső tanácsadó csoportok tagjai csak ezután voltak képesek mindkét oldalon megegyezni a mechanizmus megbízatásáról, a civil társadalmi szervezetek reprezentativitásáról és a belső tanácsadó csoportok összetételéről, a kormányközi testületekkel fenntartott kapcsolatokról (pl. a belső tanácsadó csoportok elnökeinek részvétele a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság ülésein), a megvitatandó témákról stb.

4.11. A párbeszéd fokozatosan kiterjedt egy sor kérdésre, és új szempontok is beépültek, például egy ILO-képviselő részvétele a munkaügyi előírásokkal kapcsolatos megbeszéléseken. Közös projekteket indítottak közös érdekek mentén (mint pl. egy, az Európai Bizottság által vezetett, az éghajlatváltozáshoz és egy Koreával megvalósítandó kibocsátáskereskedelmi rendszerhez kapcsolódó projekt és egy másik projekt a 111. számú ILO-egyezményről), illetve kísérő rendezvényeket, pl. workshopokat szerveztek az információcsere és a gyakorlatok megosztása érdekében, lehetőséget adva a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalom szereplőin kívül egyéb releváns szervezetek és intézmények képviselőinek is. A koreai fél kérésére szerveztek egy workshopot 2017 februárjában, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, illetve az üzleti és emberi jogokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervekkel, valamint az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása alapján kialakított nemzeti kapcsolattartó pontokkal foglalkozott.

4.12. Együttműködés és párbeszéd zajlik az uniós belső tanácsadó csoport és az Európai Parlament, valamint egyéb uniós intézmények, nevezetesen az Európai Bizottság és az EKSZ között, amely rendszeresen tájékoztatja az uniós belső tanácsadó csoportot az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetének végrehajtásáról.

4.13. Továbbra is ápolják a kapcsolatot az Európai Unió szöuli küldöttségével, és fontos volt, hogy a küldöttség rendelkezzen kapacitással és szakértelemmel, hogy követni tudja a kereskedelmi és a fenntartható fejlődést érintő ügyeket. Az EGSZB ezért határozottan azt ajánlja, hogy a delegáción belül hozzanak létre egy külön posztot a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések kezelésére.

4.14. A teljesítést illetően az EGSZB úgy véli, hogy továbbra is biztosítani kell, hogy a civil társadalmi mechanizmus ajánlásait minden fél komolyan vegye és kövesse. Emellett sürgősen vitát kell folytatni és közös álláspontot kell kialakítani azokról a körülményekről, amelyek kiválthatják az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13.14. cikkének (1) bekezdésében előirányzott kormányzati konzultációs eljárást (16).

4.15. A szabadkereskedelmi megállapodás feltételeinek értelmében a belső tanácsadó csoportokban független képviseleti szervek és érdekelt felek vesznek részt, kiegyensúlyozott tagság útján képviselve a fenntartható fejlődés mindhárom dimenzióját.

4.16. Az uniós belső tanácsadó csoportban uniós szintű ernyőszervezeteknek is helyet kell kapniuk, továbbá olyan szervezeteknek, amelyek kifejezett érdekeltséggel vagy tapasztalattal rendelkeznek az Unió és az adott harmadik fél közötti kereskedelemben, befektetésben vagy együttműködésben, vagy amelyeknek vannak partnerszervezetei, fióktelepei vagy helyi irodái a szóban forgó partnerországban. Jobban ki kellene használni a részt vevő uniós szervezeteknek, illetve azok tagszervezeteinek szakértelmét és információit.

4.17. Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy minden belső tanácsadó csoport számára tegyék lehetővé a civil társadalom vagy a fenntartható fejlődés szempontjából fontos kérdések (például a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel vagy a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések, az egészségügyi és növény-egészségügyi követelmények vagy a kkv-kkal kapcsolatos ügyek), illetve a végrehajtási intézkedésekből következő komolyabb hatások megvitatását.

4.18. Az EGSZB úgy véli, hogy mivel egyre növekvő számban lépnek hatályba uniós kereskedelmi megállapodások, és ennek következtében emelkedik a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok száma, az Európai Bizottságnak most mielőbb biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak az ilyen mechanizmusok hatékony működéséhez szükséges források. Konkrétan az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán ennek magában kellene foglalnia forrásokat az indokolt tevékenységek számára, ideértve a koreai belső tanácsadó csoporttal való közös éves találkozóhoz kapcsolódó elemző munkát vagy workshopokat is.

4.19. Az EGSZB szerint az is fontos, hogy a civil társadalmi fórumot a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság éves üléséhez kapcsolódva tartsák meg, és hogy ez az eddigi gyakorlat egy minden fél által elfogadott állandó elemmé váljon. Ennek az is része, hogy mindkét belső tanácsadó csoport elnöke részt vegyen az EU-Korea kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság találkozóin

4.20. Az EGSZB üdvözli, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság határozottan támogatta az uniós belső tanácsadó csoportot, amikor az a megállapodás rendelkezéseivel összhangban ragaszkodott a koreai belső tanácsadó csoport kiegyensúlyozott tagsági összetételéhez. Ennek köszönhetően a koreai belső tanácsadó csoport 2014-ben változtatott tagsági összetételén, hogy kiegyensúlyozottabban képviselje a három alcsoportot, bár a csoportban továbbra is problémát jelent az elégtelen üzleti tapasztalat és képviselet.

4.21. Az EGSZB szerint jobban el kellene gondolkodni a belső tanácsadó csoport tevékenységeinek hatékony kommunikálásán is. Ennek keretében nemcsak a többi civil szervezetet, hanem a többi uniós intézményt (legfőképpen az Európai Parlamentet) is tájékoztatni kellene, már csak azért is, hogy nagyobb legyen az érdeklődés az uniós belső tanácsadó csoport munkája iránt, és hogy abban a jövőben más szervezetek is nagyobb mértékben rész vállaljanak.

5. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás által nyújtott lehetőségek és kihívások a vállalkozások számára

5.1. Az Európai Kereskedelmi Kamara által 2016-ban Koreában a vállalkozói bizalommal kapcsolatosan végzett felmérés azt mutatja, hogy az európai vállalkozások számára Korea nagyon fontos piac és a jövőben is az lesz. Az ágazat azt szeretné, hogy a szabályok és rendeletek felülvizsgálata nyomán nagyobb működési szabadságot engedjenek, és hogy kevésbé legyen bonyolult a vállalkozói tevékenység Koreában. A rendeletek önkényes végrehajtása, továbbá a kiszámíthatatlan jogalkotási környezet azon főbb problémák közé tartoznak, amelyek gátolják az üzleti tevékenység megfelelő folytatását Koreában (17).

5.2. Európai üzleti szervezetek szerint (18) lehetne még javítani a vámkedvezmények alkalmazásának mértékén, ehhez pedig fel kellene hívni a vállalatok (elsősorban a kkv-k) figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeket kínál a szabadkereskedelmi megállapodás, illetve — csökkenteni kellene az uniós agrár-élelmiszeripari exportot érintő vám- és nem vámjellegű akadályokat, — könnyíteni kellene a kereskedelmen, például a vámkezelésen, a versenyen és a közbeszerzésen, — teljes lefedettséget és teljeskörű kölcsönösséget kellene biztosítani, garantálva az ipari termékek tényleges piacra jutását, — több lehetőséget kellene teremteni az érintett európai és koreai partnerek közötti kommunikációhoz és együttműködéshez.

5.3. Az uniós kkv-k (különösen a globális értékláncban részt nem vevők) a kereskedelmi statisztikák újragondolását szorgalmazzák, mivel a jelenlegi adatbázisok nem adnak egyértelmű képet a közvetett exportról, és nem nyújtanak segítséget új üzleti lehetőségek feltárásához és annak értékeléséhez, hogy miként alakul az egyes ágazatok kereskedelme. Azt javasolják, hogy a bruttó kereskedelmi statisztikák felől mozduljanak el a hozzáadottérték-alapú kereskedelmi adatok felé.

5.4. A szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme és az iparjogvédelmi jogok megsértése elleni küzdelem szintén fontos kérdés az EU és Korea számára, különösen a kreatív és kulturális ágazatokban: mozi, divat, videojátékok, okos textilek, zene stb. Ezért kiemelten kell kezelni azt, hogy az idevonatkozó területen jobban érvényt szerezzenek a szabadkereskedelmi megállapodásnak. Egyes európai és nemzetközi szervezetek arról számoltak be, hogy nehézségekbe ütköznek Koreában a szellemitulajdon-jogok hatékony védelme és érvényesítése terén. Konkrétan a divat- és luxuscikkekkel foglalkozó cégek esetében merültek fel problémák a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok biztosítása kapcsán, illetve a zenei producerek, előadók és szerzők esetében a nyilvános előadás teljeskörű joga kapcsán (19).

5.5. Az UNESCO 2005-ös jegyzőkönyve beépül e szabadkereskedelmi megállapodásba, és elegendő garanciát kell biztosítania a kulturális sokféleség hasznosítása tekintetében azzal, hogy hatékony védelmet nyújt a szellemitulajdon-joghoz és ösztönzi az uniós és koreai kulturális és kreatív ágazatok termékeinek és szolgáltatásainak kiegyensúlyozott kereskedelmét. Egyes európai vállalatok szükségesnek tartják az együttműködés és a párbeszéd javítását e területen, hogy elkerülhetők legyenek az egyoldalúan megszabott protekcionista intézkedések egy, a saját tartalom (különösen a média és a mozi) népszerűsítése tekintetében zajló egyre erőteljesebb globális versennyel jellemzett környezetben.

5.6. Az európai mezőgazdaságnak és a feldolgozott élelmiszereknek jó hírnevük van a koreai fogyasztók körében és ezért az EU tekintélyes mennyiségben exportál mezőgazdasági termékeket és élelmiszert a koreai piacra. Az Európai Bizottság erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy népszerűsítse az uniós termékeket Koreában, de ennél sokkal többet lehetne tenni ebben a kiváltságos kereskedelmi kapcsolatban rejlő lehetőségeknek a kiaknázására.

5.7. Az uniós agrár-élelmiszeripari termékek kivitele Koreába gyorsan növekedett az utóbbi években, és 2016-ban elérte a 2,6 milliárd eurót. Korea a 13. helyen áll az EU legfontosabb agrár-élelmiszeripari kereskedelmi partnerei között (20). Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás majdnem az összes uniós mezőgazdasági termékre kivetett vámot megszüntette. Bizonyos termékek esetében vámkontingenst vezettek be. Az EU és Korea közötti agrár-élelmiszeripari export fellendítéséhez az is fontos, hogy kölcsönösen elismerjenek bizonyos földrajzi jelzéseket.

5.8. Az orosz tilalom következtében az uniós mezőgazdasági szektorban fellépő problémák, illetve a THAAD védelmi rendszer kiépítése elleni szankcióként Kína által a koreai exporttermékekre kivetett szigorítások miatt az EU-nak és Koreának is szüksége van új piacokra, és ebben a tekintetben az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás máris előnyökkel járt mindkét fél számára.

6. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás munkaügyi előírásokra, ipari kapcsolatokra és általában a szociális és civil párbeszéd minőségére gyakorolt hatása

6.1. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet megismétli, hogy az egyes felek milyen kötelezettségeket vállaltak az ILO-egyezmények kapcsán, és létrehozza a szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának felügyeletére szolgáló civil társadalmi nyomonkövetési és tanácsadási mechanizmust, valamint ajánlásokat fogalmaz meg. Az EU tagállamai már mind a nyolc alapvető ILO-egyezményt ratifikálták. Korea a nyolc alapvető egyezmény közül négyet ratifikált. Globálisan kisebbségben vannak azok az országok, amelyek még nem ratifikálták ezeket az ILO-egyezményeket (21).

6.2. Koreában különböző vámszabad területek (22) és szabadkereskedelmi övezetek (23) vannak. Más ösztönzők mellett az övezetek mentességet nyújtanak különböző nemzeti környezet- és munkavédelmi előírások alól. Például a 300-nál több munkavállalót foglalkoztató cégek mentesülnek az alól a kötelezettség alól, hogy álláshelyeik legalább 2 %-át fogyatékkal élőknek tartsák fenn, illetve hogy fizetett szabadságot (úgynevezett „heti pihenőidőt”) biztosítsanak.

6.3. Az EGSZB szerint ezek a mentességek jellegüket és céljukat tekintve sértik az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13. cikkének (7) bekezdését, mely szerint: „[egyik] Fél sem gyengítheti vagy csökkentheti a jogszabályai által meghatározott környezetvédelmi vagy munkaügyi védelmi szintet annak érdekében, hogy ösztönözze a kereskedelmet vagy a befektetéseket olyan módon, hogy a Felek közötti kereskedelmet vagy befektetéseket érintő módon jogszabályai, rendelkezései vagy szabványai tekintetében jogokról lemond vagy eltérést enged, illetve erre vonatkozó ajánlatot tesz”.

6.4. Az uniós belső tanácsadó csoport és a civil társadalmi fórum 2012 és 2017 között több alkalommal is felhívta a figyelmet ezekre a kérdésekre, és már többször is kérte a kulcsfontosságú ILO-egyezmények ratifikálásának felgyorsítását. Az uniós belső tanácsadó csoport kezdeményezésére az EU–Korea civil társadalmi fórum igyekezett figyelemmel kísérni a 13.4. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezés betartását, mely szerint „a Felek további folyamatos erőfeszítéseket tesznek” az alapvető és az időszerűnek minősített ILO-egyezmények ratifikálása érdekében. Az Európai Bizottság felvetette ezt a kérdést a koreai kormánynál.

6.5. 2015 júniusában a koreai kormány azt válaszolta, hogy a nem ratifikált alapvető egyezmények egyes rendelkezései nincsenek összhangban az aktuális hazai törvényekkel és helyzettel, ami megnehezíti azok ratifikálását Korea számára. A kormány válaszában azt is kifejtette, hogy mivel egy ország törvényeinek és rendszereinek, különösen pedig a munkaügyi törvényeknek tükrözniük kell a helyi társadalmi és gazdasági sajátosságokat és háromoldalú megállapodásokon kell alapulniuk, nem könnyű rövid időn belül módosítani azokat. Ez nincs összhangban a 13.4. cikk (3) bekezdésében foglaltakkal, és általában véve a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezettel.

6.6. 2015. szeptember 15-én a civil társadalmi fórum nyilatkozatot adott ki, melyben csalódottságának adott hangot amiatt, hogy nem történtek előrelépések és konkrét intézkedések az alapvető ILO-egyezmények ratifikálása és tényleges végrehajtása érdekében, és sürgette a feleket, hogy tegyenek többet az ügy érdekében.

6.7. Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy kezdjen formális egyeztetéseket a koreai kormánnyal – ahogy azt az uniós belső tanácsadó csoport levélben már kétszer is kérte a kereskedelmi biztostól (2014-ben Karel De Guchttől, 2016-ban Cecilia Malmströmtől), illetve amint azt 2017. május 18-i állásfoglalásában az Európai Parlament is sürgette (24). Ennek során elsőként azt kellene megvizsgálni, hogy Korea miért nem ratifikálta az ILO-egyezményeket, illetve az azzal kapcsolatos kérdéseket, hogy Korea megszegi a szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetében foglalt munkaügyi rendelkezéseket.

6.8. A jövőben fontos megerősíteni a Koreai Köztársaság kormánya és a szociális partnerek közötti együttműködést, például több olyan tematikus projekt révén, amelyet az Európai Bizottság, az EGSZB és az ILO közösen finanszíroz és hajt végre. E projektek végrehajtásába közvetlenül be kell vonni a szociális partnerek és más civil társadalmi szervezetek azon koreai és uniós képviselőit, akik mindkét belső tanácsadó csoport munkájában részt vesznek.

7. Környezetvédelem és a fenntartható fejlődés előmozdítása

7.1. A szabadkereskedelmi megállapodás megerősíti, hogy az EU tagállamai elkötelezettek azon többoldalú környezetvédelmi megállapodások mellett, amelyeknek részes felei. Ilyen például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és a Párizsi Megállapodás, a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló CITES egyezmény.

7.2. 2015 óta Korea saját kibocsátáskereskedelmi rendszerrel rendelkezik (KETS), amely Kelet-Ázsiában az első ilyen típusú, működő program. A KETS az ország mintegy 525 legnagyobb kibocsátójára terjed ki, melyek a koreai üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 68 %-áért felelősek. A KETS a Kiotói Jegyzőkönyvben szereplő hat gáz közvetlen kibocsátására, valamint a villamosenergia-fogyasztásból eredő közvetett kibocsátásokra alkalmazandó. A Koreai Köztársaság a tervek szerint 2030-ig a normál gazdasági tevékenység mellett elérhetőhöz képest további 37 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátását (az UNFCCC-hez benyújtott tervezett nemzeti vállalás). Ez a 2012-es kibocsátási szinthez képest 22 %-os csökkentést jelent (25). Az EU 2016. július 8-án3,5 millió EUR értékű együttműködési projektet indított a Koreai Köztársasággal a KETS megvalósításának támogatása érdekében. A projekt 2019 januárjáig tart, azt az EU külföldi partnerségi eszközéből, valamint a koreai kormány természetbeni hozzájárulásaiból finanszírozzák, irányítását pedig az EU és a Koreai Stratégiai és Pénzügyminisztérium közösen látja el (26).

7.3. Egy volt elnök, Lee Myung Baek kormányzati kezdeményezést indított „Zöld növekedés” címmel. 2015. október 27–28-án Szöulban rendezték meg a 19. ökoinnovációs fórumot az EU és Korea közötti környezetvédelmi együttműködés részeként. 2006 óta az európai ökoinnovációs fórumokon a tudományos és műszaki élet, a politika, a pénzügyek, a nem kormányzati szervezetek, valamint a felsőoktatási és a vállalkozói közösség szakértői gyűlnek össze. A fórumon új üzleti lehetőségeket tártak fel az ökoinnováció területén, valamint a körforgásos gazdaság legújabb tendenciáinak megismerésére, külön hangsúlyt fektetve az innovatív anyagokra és termékekre (27).

7.4. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodással létrehozott konzultációs mechanizmus keretében uniós és koreai civil társadalmi képviselők is jelezték, hogy kiemelten foglalkozni kellene a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdésekkel. Az EGSZB szerint a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum is olyan, hatékony képviseleti eszközt jelentek, amelyek segíthetik az uniós intézményeket a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés elmélyítésében.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) Szabadkereskedelmi megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között, HL L 127., 2011.5.14., http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=OJ:L:2011:127:FULL&from=HU.

(2) A fenntartható fejlődéssel (környezetvédelemmel és munkaüggyel) foglalkozó belső tanácsadó csoporto(ka)t a 13.12. cikk alapján hozzák létre azzal a feladattal, hogy tanácsadást nyújtsanak a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet végrehajtásával kapcsolatban.

(3) Forrás: Európai Bizottság.

(4) Evaluation of the Implementation of the Free Trade Agreement between the EU and its Member States and the Republic of Korea Interim Technical Report [Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának értékelése – időközi technikai jelentés]; http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155673.pdf

(5) Érdekelt felek számára rendezett workshopok Szöulban (2016. november 30.) és Brüsszelben (2017. március 23.), melyet a Korea-EU ILO 111. projekt keretében tartottak, illetve „A kereskedelmi megállapodások munkaügyi rendelkezéseinek értékelése: tervezés, végrehajtás és az érdekeltek bevonása” címmel tartott brüsszeli (2016. december 6.) ILO-szeminárium.

(6) http://www.tradingeconomics.com/south-korea/gdp

(7) A Koreai Köztársaság új elnökét 2017 májusában választották meg Park-Geun-hye addigi elnök helyére, akit 2016 decemberében vesztegetéssel és hatalommal való visszaéléssel vádoltak meg.

(8) https://www.ituc-csi.org/korea-president-moon-and-a-new-era?lang=en

(9) Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás, 13.12. cikk.

(10) Ugyanott, 13.13. cikk.

(11) COM(2006) 567 final.

(12) Ugyanott, 3.1. pont (iii) bekezdés.

(13) HL C 211., 2008.8.19. 82. o.

(14) HL C 268., 2015.8.14., 19. o.

(15) HL C 264., 2016.7.20., 123. o.

(16) „A Fél a másik Fél kapcsolattartó pontjához intézett írásbeli kérés útján konzultációt kérhet a másik Féltől bármely, e fejezet alapján felmerülő, kölcsönös érdeklődésre számot tartó témában, ideértve a 13.12. cikkben említett belföldi tanácsadó csoport(ok) közleményeit is.”

(17) European Business in Korea: Business Confidence Survey 2016 [Európai vállalkozások Koreában: Üzleti bizalmi felmérés 2016], Európai Kamara, https://ecck.eu/wp-content/uploads/2017/01/Business-Confidence-Survey-2016.pdf

(18) Business Europe position on the EU-Korea FTA [A Business Europe álláspontja az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatban]: https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2007-01113-EN.pdf

(19) IFPI Comments on Partial Amendment of Copyright act in South Korea [A Hanglemezkiadók Nemzetközi Szövetségének (IFPI) észrevételei a szerzői jogról szóló dél-koreai törvény részleges módosításáról]: https://opennet.or.kr/wp-content/uploads/2013/04/IFPI-Comments-on-Partial-Amendment-of-Copyright-Act-in-South-Korea-March-20131.pdf

(20) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/outside-eu/countries/agrifood-south-korea_en.pdf

(21) A Koreai Köztársaság által még nem ratifikált alapvető ILO-egyezmények a következők: az 1930-as 29. számú egyezmény a kényszermunkáról; az 1948-as 87. számú egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről; az 1949-es 98. számú egyezmény a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalásokról; valamint az 1957-es 105. számú egyezmény a kényszermunka felszámolásáról.

(22) http://www.fez.go.kr/global/en/index.do

(23) http://english.motie.go.kr/en/tp/alltopiccs/bbs/bbsView.do?bbs_cd_n=3&bbs_seq_n=12

(24) Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról (2015/2059(INI)) (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0225+0+DOC+XML+V0//HU)

(25) A szénnel foglalkozó nemzetközi partnerség (ICAP), 2017. január 9.: A koreai kibocsátáskereskedelmi rendszer.

(26) http://ec.europa.eu/clima/news/articles/news_2016070801_en

(27) http://ec.europa.eu/environment/archives/ecoinnovation2015/2nd_forum/index_en.html