50. megjegyzi, hogy hasznos lenne, ha a 3. szint űbizottságokat az egyszer űség, az egyértelm űség és a
gyakorlati megvalósíthatóság elvéhez jobban igazítanák, illetve ezek között közösebb módszereket alakítaná-nak ki;
51. megállapítja, hogy a 85/611/EGK irányelv megalkotása során a Lámfalussy-eljárás még nem létezett,
és hogy a hatályos részletes jogszabályok alapján a 85/611/EGK irányelvet teljes átdolgozás és átstrukturálásnélkül nem lehet teljes Lámfalussy-irányelvvé alakítani; jelenleg ezt nem tartja megfelel őnek, azonban meg-
fontolásra méltónak tartja abban az esetben, ha a közeljöv őben meghozandó intézkedések nem vezetnek
eredményre;
52. üdvözli, hogy a Lámfalussy-eljáráshoz hasonló egyes mechanizmusokat, például a valamennyi érin-
tettre kiterjed őkonzultációs eljárást és együttm űködést, valamint a legjobb gyakorlat konvergenciáját, már
alkalmazzák, és gyakorlati megoldásként azt ajánlja, hogy az UCITS III-mal módosított 85/611/EGK irány-elven végzett jogalkotási módosítások feleljenek meg a Lámfalussy-eljárásnak;
53. ösztönzi, hogy a Tanács és a Bizottság valamennyi érdekelt fél számára megfelel őmódon zárja le a
komitológiáról szóló, jelenleg folyó tárgyalásokat annak érdekében, hogy teljes visszahívási jogokat adjanak aParlamentnek az együttdöntési eljáráshoz kapcsolódó valamennyi komitológiai eljárásban; egy ilyen megál-lapodás megkötése képezi a Lámfalussy-eljárás folytonosságának el őfeltételét; emlékeztet arra, hogy a MiFID,
valamint a hitelintézetek és befektetési vállalkozások t őkekövetelményeir ől szóló közelg őátdolgozott irány-
elvek tekintetében 2008. április 1-jén megszüntetési záradékok fognak hatályba lépni, ha a Parlament addignem kap teljes visszahívási jogokat;
*
**
54. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0182
Innovációs célú állami támogatások
Az Európai Parlament állásfoglalása az állami támogatásokra vonatkozó cselekvési terv ágazati
vonatkozásairól: innovációs támogatások (2006/2044(INI))
Az Európai Parlament ,
–tekintettel a „Konzultációs dokumentum az innovációs célú állami támogatásról ”című, 2005. szeptem-
ber 21-i bizottsági közleményre (COM(2005)0436),
–tekintettel a Bizottság „Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás
2005–2009 közötti reformjához ”című, 2005. június 7-i, állami támogatásokra vonatkozó cselekvési
tervére (COM(2005)0107),
–tekintettel az állami támogatás 2005 –2009 közötti reformjáról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalá-
sára (1),
–tekintettel a 2007 –2013-as nemzeti regionális támogatásra vonatkozó iránymutatásokkal kapcsolatos,
2005. december 21-i bizottsági közleményre (2),
–tekintettel a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszerére (3),
(1) Elfogadott szövegek ,P6_TA(2006)0054.
(2) HL C 54., 2006.3.4., 13. o.
(3) HL C 45., 1996.2.17., 5. o., legutoljára módosította a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi
keretrendszerének meghosszabbításáról szóló bizottsági közlemény (HL C 310., 2005.12.8., 10. o.).2006.12.6. HU C 296 E/263 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. április 27., csütörtök
–tekintettel a 2005. évi európai uniós, ipari K+F-befektetések összesítésére (1),
–tekintettel az állami támogatásról és a kockázati t őkebefektetésr ől szóló bizottsági közleményre (2),
–tekintettel a „Több kutatás és innováció –Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös
megközelítés ”című, 2005. október 12-i bizottsági közleményre (COM(2005)0488),
–tekintettel az EK-Szerz ődés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történ ő
alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletre (3),
–tekintettel a lisszaboni stratégia céljaira,
–tekintettel az EK-Szerz ődés 2., 5., 81., 82., 87., 88. és 163. cikkére,
–tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,
–tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság
véleményére (A6-0073/2006),
A. mivel az EU –a horizontális célok javára –csökkenteni igyekszik az állami támogatás általános szintjét
és átcsoportosítását;
B. mivel az EU-ban az innováció szintje az optimális szint alatt van, és mind a K+F-befektetések, mind
pedig a termelékenység növekedése tekintetében elmarad kereskedelmi partnerei mögött; mivel a szür-keállománynak és a befektetéseknek az Európai Unióból a világ más részei felé való elvándorlásának,illetve áramlásának tendenciáját meg kell fordítani;
C. mivel az innováció és a K+F esetében létezik horizontális támogatás az EU versenyképessége szempont-
jából létfontosságú területeken, és azokon a területeken, ahol a versenytársaink lényegesen nagyobbállami támogatásokat nyújtanak az EU-ban engedélyezettnél;
D. mivel az innovációs folyamatokban szükség van fejl ődési mozgástérre és kísérletezési lehet őségekre;
E. mivel az EU és globális versenytársai között az innovációs teljesítményben meglév őszakadék többek
között a K+F-be való alacsony állami és magánbefektetéseknek, a képzett munkaer őhiányának, és a
szabadalmakra vonatkozó EU-s szabályokban rejl őfékeknek köszönhet ően alakult ki;
F. mivel az állami támogatás nagyon hátul marad a K+F-fel kapcsolatos befektetési döntéseket befolyásoló
tényez ők között; mivel a közvetlen állami támogatás jelent ősége tagállamonként eltér ő, és éppen ez az
egyik tényez ő, amelyet a vállalkozások K+F beruházásokra vonatkozó döntéseik során figyelembe vesz-
nek; mindez nem választható el a K+F-et támogató üzleti környezet kérdését ől és az EK versenyszabá-
lyozásának foglalkoznia kellene vele;
G. mivel az innovációs politika a technológia és a K+F területén a tagállamok nemzeti költségvetésének és
GDP-jének nyilvánvalóan kis hányadát adja, és ez szerepet játszik a lisszaboni stratégiai célok végrehaj-tásában és a foglalkoztatottsági és kohéziós célok elérésében mutatkozó késedelemben;
H. mivel az állami támogatásnak olyan kivételes eszköznek kell lennie, amelynek célja a hagyományos
szabályozási eszközök által kezelni nem tudott egyensúlytalanságok kiigazítása, és mivel a K+F-be tör-ténőberuházások alacsony szintje átfogóbb politikai megközelítést igényel,
(1) A Bizottság 2005.12.09-én tette közzé.
(2) HL C 235., 2001.8.21., 3. o.
(3) HL L 337., 2002.12.13., 3. o.C 296 E/264 HU 2006.12.6. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. április 27., csütörtök
I. mivel a 2005. március 22-i és 23-i luxemburgi európai tanácsi ülés elnökségi következtetéseivel össz-
hangban az állami támogatásnak a kutatás, oktatás, és az innováció valamennyi formája fejlesztésénekelősegít őjeként kellene m űködnie, és engednie kell a köz és magánszféra érdekelt felei közötti őszinte
párbeszédet;
J. mivel nagyon fontos a K+F jelentésének világos meghatározása az állami támogatások szabályozásával
való visszaélés megakadályozása érdekében,
I. Általános megjegyzések
1. emlékeztet arra, hogy az állami támogatásnak kivételes eszköznek kell lennie, amelynek célja a hagyo-
mányos szabályozási eszközök által kezelni nem tudott egyensúlytalanságok kiigazítása; hangsúlyozza azelőbbi, és az azon intézkedések közti koherencia jelent őségét, amelyek célja a szükségtelen szabályozás
mérséklése és a további deregulációs intézkedések bevezetése, az oktatásba és képzésbe való beruházás,megfelel őinfrastruktúra biztosítása, annak biztosítása, hogy a szabadalmi rendszer ösztönz őleg hasson az
innovációra, a tisztességes verseny biztosítása, a kockázati t őkebefektetéshez való hozzáférés megkönnyítése,
a vállalkozói szellemiség ösztönzése, a munkavállalók és a kutatók EU-n belüli mozgásszabadsága akadá-lyainak eltörlése, és a legális bevándorlásra vonatkozó közös politika elfogadása, amely lehet ővé teszi az EU
számára, hogy a legjobbakat és a legrátermettebbeket magához vonzza;
2. hangsúlyozza, hogy továbbra is tisztázandó, miként kell alkalmazni az állami támogatás szabályait a
társaságok, kutatóközpontok és tudományos intézetek határokon átnyúló nemzetközi gazdasági tevékenysé-gére;
3. úgy ítéli meg, hogy az innovációs állami támogatásoknak kiegészít őjelleg űnek kell lenniük a kapcso-
lódó egységes közösségi politikákhoz képest, és világos, mérhet őhozzáadott értékkel kell rendelkezniük az
azonnali haszonélvez ők szempontjából, valamint másodlagos hatással kell lenniük a szélesebb helyi, regio-
nális és nemzeti gazdaságra nézve;
4. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy következtetéseket vonjanak le azokból a múltbeli ügyekb ől,
ahol az állami támogatás nem érte el célját, valamint azokból, ahol a támogatás hatékony eszköznek bizo-nyult a kívánt célok elérése szempontjából;
5. üdvözli a Bizottság nyílt konzultációját és ösztönzi a párbeszéd folytatását a miel őbb kialakítandó új
keretrendszer véglegesítése el őtt valamennyi kérdés tisztázása érdekében; tekintettel az innováció összetett és
sokrét űcéljaira, úgy ítéli meg, hogy kerülni kell az er ősen megszorító fogalommeghatározásokat, és ajánlja a
keretrendszer szükség szerinti felülvizsgálata közbens őidőpontjának megjelölését; megjegyzi továbbá, hogy
figyelembe kell venni az innováció mérésének módszertani keretrendszerét megállapító oslói kézikönyv fe-lülvizsgálatát is;
6. felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson részletesebb információkat az állami támogatás lehetséges torzító
hatásairól, és hogy vegye figyelembe az EU nemzetközi versenytársai által nyújtott ágazati szint űés hori-
zontális állami támogatásokat, és azok lehetséges torzító és ösztönz őhatásait a világpiacon; rámutat arra,
hogy az innovációs politika hatékony szabályozása, a nemzetközi teljesítményértékelés, a transznacionálispolitikai ismeretszerzés, nyomon követés és hatásvizsgálat a legmegfelel őbb válasz a globális verseny kihívá-
saira;
II. Irányadó elvek az innovációs célú állami támogatás ellen őrzésére
7. üdvözli az új –az innovációhoz kapcsolódó, konkrét és jól meghatározott tevékenységeket támogató –
szabályoknak a meglév őközösségi vívmányokba történ őbeépítésére irányuló megközelítést, feltéve, hogy az
következetes és átlátható módon történik;
8. üdvözli az innovációs célú állami támogatás gazdasági megközelítését, és örömmel fogadná adott eset-
ben az el őzetes szabályok bevezetését, ha ezek átláthatóak, megkülönböztetésmentesek és megvalósíthatók,
valamint megteremtik a jogbiztonságot; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság –a Parlamenttel szorosan
együttm űködve
–időrőli dőre vizsgálja felül és értékelje az ilyen szabályok megfelel őségét; hangsúlyozza
továbbá, hogy az innovációs támogatások odaítélési kritériumainak több tényez őtől kellene függeniük, pél-
dául a gazdasági ágazat jellemz őitől, a piac szerkezetét ől és a vállalkozás piaci erejét ől;2006.12.6. HU C 296 E/265 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. április 27., csütörtök
9. ragaszkodik ahhoz, hogy a határon átnyúló együttm űködés és a köz- és magánszektor partnerségének
elősegítése a kutatás területén, valamint a kutatási eredmények terjesztése és a f őkutatási programok alap-
vetőprioritásként szerepeljenek a K+F-nek juttatott állami támogatások szempontjából;
10. ragaszkodik ahhoz, hogy az innovációs célú állami támogatás átmeneti és arányos legyen, megítélé-
séről átlátható és racionális módon döntsenek, szigorúan és hatékonyan ellen őrizzék, továbbá hogy a tagál-
lamok és a Bizottság által lefolytatott utólagos vizsgálatok formájában id őszakos hatásvizsgálatnak vessék
alá; ragaszkodik ahhoz, hogy az állami támogatás vegye figyelembe az innovációs folyamat „piactól való
távolságát ”, azaz annak nem kereskedelmi szakaszát; hangsúlyozza, hogy az innováció növekv őszerepe
nem szolgálhat ürügyként vállalkozások állami támogatására;
11. emlékeztet, hogy az innováció szerves része valamennyi üzleti tevékenységnek és kiemeli, hogy sza-
bályokkal és feltételekkel tisztázni kell, hogy az innovációs folyamat önmagánál fogva nem jogosult államitámogatásra; kiemeli, hogy állami támogatást csak olyan innováció esetében lenne szabad adni, amelyet nemlehet normális üzleti értelemben finanszírozni, és amely hozzájárul az üzleti élet és a társadalom átfogócéljaihoz;
12. úgy véli, hogy a „piaci hatékonytalanság ”kifejezés megfelel őbb a„piaci kudarc ”kifejezésnél, és kéri a
fogalom részletesebb és használhatóbb meghatározását; javasolja, végezzenek további vizsgálatokat az inno-
vációt gátoló akadályok azonosítására és az innováció tényleges értékének számszer űsítésére;
13. hangsúlyozza a piacra és az állami támogatásnak az innováció területén jelentkez őhiányosságaira,
valamint az innovációs célú állami támogatások eredményességére vonatkozó megbízható statisztikai adatokszükségességét;
14. elismeri, hogy a piaci hiányosságok leginkább a kis- és középvállalkozásokat és a kezd ővállalkozáso-
kat érintik; ugyanakkor megjegyzi, hogy az állami támogatás nem annyira torzító hatású, ha a támogatást apiactól távolabb elhelyezked őtevékenységek esetében vagy a kis- és középvállalkozások és a kezd ővállalko-
zások részére nyújtják;
15. hangsúlyozza a kis- és középvállalkozások számára az innovációbarát környezet megteremtésének
szükségességét a kiaknázatlan innovációs lehet őségeinek ösztönzése érdekében;
16. hangsúlyozza, hogy a természetükb ől fakadóan korlátozott pénzügyi eszközökkel rendelkez őkis- és
középvállalkozások jelent ősége megköveteli, hogy számukra jelent ősebb részarányú támogatást biztosítanak;
ezért úgy véli, hogy az innovációs közvetít őknek megnövekedett szerepet kell játszaniuk, amint megtörtént
jellegük és szerepük további tisztázása, és az általuk biztosítandó infrastruktúrát kib ővítették az információ-
technológiai infrastruktúrával, valamint a hálózatépítéssel és a nemzetközi adatbázisokhoz való csatlakozás-sal;
17. rámutat arra, hogy a kis- és középvállalkozások gyakran nem hajlandók a technológiai innováció
jelent ős kockázatát felvállalni, annak ellenére, hogy ez nemcsak egyedi el őnyöket hozhat, hanem a társada-
lom egészének is hasznára válhat; hangsúlyozza, hogy haladéktalanul állami támogatásban kell részesíteniazon támogató intézkedéseket, amelyek ösztönzik a kis- és középvállalkozásokat és csökkentik a technoló-giai innovációs eljárások kockázatait, továbbá javítani kell az üzleti környezet általános feltételein;
18. a nagyvállalatokat az innovációs rendszer lényeges részének tekinti; ugyanakkor úgy véli, hogy a
nagyvállalatoknak juttatott állami támogatás alkalmas arra, hogy a kis- és középvállalkozásokkal az innová-
ciós klaszterekben és kiemelked őterületeken (nagyvállalatok, kis- és középvállalkozások és tudásközpontok)
való együttm űködésre ösztönözzön, amennyiben ezek megfelelnek az el őzetes kritériumoknak;
19. tisztában van azzal, hogy a piactól távol es őinnovációs projektek vagy tudományos illetve technoló-
giai kutatási projektek beindítása céljából állami támogatásra lehet szükség;
20. megjegyzi, hogy nehéz szemléltetni a különböz őállami támogatási eszközök ösztönz őerejét, ám ezt
szabványosított kérdésekkel meg lehetne könnyíteni; úgy véli, hogy a közvetlen támogatásokat a lehet ő
legkisebb mértékben kellene alkalmazni;C 296 E/266 HU 2006.12.6. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. április 27., csütörtök
21. megkérd őjelezi a technológiai és nem technológiai jelleg űinnováció megkülönböztetését; tudomásul
veszi a nem technológiai jelleg űinnováció jelent őségét, különösen a kis- és középvállalkozások versenyel ő-
nyének elérése esetén; ehelyett az innováció olyan meghatározását részesíti el őnyben, amely megkülönböz-
teti a társaságok rendszeres, napi tevékenységeit az innovációval kapcsolatos tevékenységeit ől; javasolja, hogy
az állami támogatásra azok a projektek legyenek jogosultak, amelyek az ügyfelek számára további vagy újhasznot hoznak, kockázatosak, célzottak, átadható el őnyökkel járnak és pozitív externáliákat hoznak létre;
22. úgy véli, hogy a regionális támogatások és az innovációs állami támogatások kiegészít őjelleg űek, és a
gazdasági és társadalmi kohézió el ősegítése érdekében a kevésbé fejlett régiókra kell, hogy koncentráljanak;
úgy véli, hogy máskülönben az ilyen támogatások pusztán a fejlettebb régiók és országok növekedésétsegítik el ő; úgy véli, hogy a regionális támogatási rendszereknek, amennyiben kiegészítik az innovációs
állami támogatásokat, kompatibilisnek kell lenniük a bels őpiaci és a versenyszabályokkal; úgy ítéli meg
továbbá, hogy különleges jelent őséget kell tulajdonítani az innovációs állami támogatások meghatározásának
és az arra való alkalmasságnak azon regionális kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatban, amelyek számáralétfontosságú az innovációhoz való hozzáférés;
23. felhívja a Bizottságot, hogy tegye a regionális támogatási rendszert el őretekint őbbé, lehet ővé téve
például a nem tárgyi befektetések támogatását;
24. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU strukturális támogatások –más forrásból szár-
mazó társfinanszírozással párosítva –nem fognak jogellenes állami támogatásnak min ősülni; kéri továbbá,
hogy a vonatkozó eljárások módosításával tegye elkerülhet ővé az ilyen finanszírozás kett ős bejelentését;
III. A kockázatvállalás és a kísérletezés támogatása
25. egyetért azzal, hogy az állami támogatást az innovatív kezdeményezéseket és kis- és középvállalkozá-
sokat el őnyben részesít őkritériumok, nem pedig a támogatható költségek alapján kell nyújtani; tudomásul
veszi, hogy az állami támogatásokról szóló döntéseket hatékony módon és egyértelm űen meghatározott
időkereten belül kell meghozni;
26. javasolja a fennállási id őszakra vonatkozó követelmények nyolc évre való meghosszabbítását az olyan
társaságok esetében, amelyek hosszabb K+F ciklussal rendelkeznek;
27. támogatja az arra irányuló javaslatot, hogy kockázati t őkebefektetés révén ne csak a kezdeti és az
induló szakaszban, hanem a m űködési szakaszban is biztosítsanak támogatást; hangsúlyozza azonban,
hogy ez nem optimális megoldás, és minden ilyen támogatásnak rövid távúnak kell lennie és els ősorban a
magánbefektetéseket kell kiegészítenie;
28. hangsúlyozza, hogy alaposan kell ellen őrizni a K+F költségek korlátait;
29. megjegyzi, hogy azokban a régiókban és országokban, ahol az innovációs környezet különösen ked-
vezőtlen, jelent ősen hátráltathatja az innovációt, hogy magánberuházók és a pénzügyi intézmények nagy
kockázatot látnak;
30. tudatában van annak, hogy az innovatív kis- és középvállalkozások jelenleg igen korlátozottan jutnak
kockázati t őkéhez, különösen fejl
ődésük kezdeti szakaszában; ezért támogatja azt az ötletet, hogy az állami
támogatásokkal a magán t őkebefektetéseket a köz- és magánszféra partnersége keretében m űködőregionális
kockázati t őkealapokba kell vonzani, az állami források esetén rugalmasabb befektetési szakaszokkal;
IV. Az innovációt támogató vállalkozási környezet
31. felszólít a közvetít ők jogi helyzetének további tisztázására az általuk nyújtott szolgáltatások tekinteté-
ben; támogatja az utalványrendszert, de még több magánbefektetés odacsalogatása érdekében javasolja atársfinanszírozási elem bevezetését; úgy véli azonban, hogy a 100%-os visszatérítés a verseny torzulásáhozvezethet;2006.12.6. HU C 296 E/267 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. április 27., csütörtök
32. javasolja, hogy az egyetemek és a kutatóközpontok „innovációs közvetít őként”vegyenek részt a köz-
és magánszféra regionális partnerségében, vagy azokkal szorosan m űködjenek együtt; úgy véli, hogy ez er ős
szinergiahatást hozna létre, ami jobb összekapcsolódást biztosítana az egyetemek kutatási és innovációstevékenysége és az egyes innovatív kis- és középvállalkozások és üzleti csoportosulások igényei között;
33. kéri annak további tisztázását, miként vonatkoznak az állami támogatásról szóló szabályok az egye-
temekre és a kutatóintézetekre abban az esetben, ha gazdasági tevékenységet folytatnak;
34. megkérd őjelezi annak helyénvalóságát, hogy állami támogatást biztosítanak a kis- és középvállalkozá-
soknak magasan képzett szakemberek foglalkoztatására, mivel a kis- és középvállalkozások közvetít őké s
szakért ők szolgáltatásain keresztül is hozzáférhetnek szakismeretekhez és szaktudáshoz;
35. meggy őződése, hogy meg kell er ősíteni a vállalkozások és az egyetemek közötti kapcsolatot, többek
között minden szakterületen növelve a magasan képzett munkatársak mobilitását az egyetemek és üzletivállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások között, és úgy gondolja, hogy támogatásokkal –neve-
zetesen kísér őtervek útján –előkell segíteni ezeket a kapcsolatokat; üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy a
szellemi tulajdonjogokat meg kell osztani a kutatási és innovációs programok partnerei (ipari és államikutatási szervezetek) között az egyes felek részvételének megfelel ően, tekintettel arra, hogy ez jelent ős len-
dületet fog adni a kiválósági központok létrehozásának; ezért felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen el ő
konkrét javaslatokat a szellemi tulajdonjog vonatkozó jogi helyzetének rendezésére;
36. úgy véli, hogy a klaszterek szervesen fejl ődnek, és ezért csak ideiglenesen, a kezdeti szakaszban
lehetnek jogosultak állami támogatásra, hogy le tudják küzdeni az együttm űködéssel kapcsolatos adminiszt-
ratív problémákat és akadályokat;
37. úgy véli, hogy az infrastrukturális célú állami támogatásnak meg kell felelnie a technikai semlegesség
és a szabad hozzáférés követelményének, meghatározott piaci kudarcra kell irányulnia, és növelnie kell azinnovációs potenciált;
*
**
38. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0183
Közúti biztonság: „e-Segélyhívó ”mindenkinek
Az Európai Parlament állásfoglalása a közlekedésbiztonságról: az e-Segélyhívó megismertetése a pol-
gárokkal (2005/2211(INI))
Az Európai Parlament ,
–tekintettel a Bizottság „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni ”címűfehér könyvére
(COM(2001)0370), valamint az Európai Parlament arról szóló 2003. február 12-i állásfoglalására (1),
–tekintettel a Bizottság „Információs és kommunikációs technológiák a biztonságos és intelligens járm ű-
vek számára ”címűközleményére (COM(2003)0542),
–tekintettel a Bizottság „Az európai közúti biztonság akcióprogram –a közúti balesetek halálos áldoza-
tainak felére csökkentése az Európai Unióban 2010-re: közös felel ősség”címűközleményére
(COM(2003)0311) és 2004. októberi „20 000 élet megmentése útjainkon ”címűkiadványára,
(1) HL C 43. E, 2004.2.19., 250. o.C 296 E/268 HU 2006.12.6. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. április 27., csütörtök