HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 317/8

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 317/07

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

„ALMENDRA DE MALLORCA”/„ALMENDRA MALLORQUINA”/„AMETLLA DE MALLORCA”/„AMETLLA MALLORQUINA”

EK-sz.: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés

„Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” a mandulafa (Prunus amygdalus) emberi fogyasztásra szánt termése, mely értékesíthető nyersen vagy pörkölve, hámozatlan vagy hámozott formában.

A mandula egész, ép, száraz és tiszta állapotban kerül forgalomba, méretének a legszélesebb keresztmetszetben, a leghosszabb keresztirányú tengelyen mérve meg kell haladnia a 12 mm-t. Gombák, élősködők vagy rovarok okozta sérülésektől mentesen, avasodás, illetve idegen ízek és szagok nélkül kerül a boltokba.

Nyersen vagy pörkölve értékesíthető, mindkét esetben – a belső héj meglététől függően – hámozatlan vagy hámozott formában.

Kémiai és érzékszervi jellemzők:

1. Nyersen, hámozatlan vagy hámozott formában forgalmazott termék: a mandulát megtisztították fás maghéjától. — Kémiai jellemzők: — Nedvességtartalom: ≤ 6,5 % — Zsírtartalom: ≥ 55 % a szárazanyagra vetítve — Olajsav- és linolsavtartalom: ≥ 88 % a teljes zsírtartalomra vetítve — Érzékszervi jellemzők: A nyers hámozott mandula felülete és húsa matt fehér vagy elefántcsont színű. Textúrája tömör, kissé ragadós, olajos érzetet kelt. Íze enyhén édes, nem savanyú, és nem is keserű. Illata intenzív, a diófélékre emlékeztet. Hámozatlan formában barna, durva tapintású belső héj borítja.

2. Pörkölve forgalmazott termék: a mandulát pörkölés előtt megtisztították fás maghéjától. — Kémiai jellemzők: — Nedvességtartalom: ≤ 2,0 % — Zsírtartalom: ≥ 55 % a szárazanyagra vetítve — Olajsav- és linolsavtartalom: ≥ 88 % a teljes zsírtartalomra vetítve — Érzékszervi jellemzők: A pörkölt hámozott mandula felületének és húsának színe csillogó, a vaníliaszín és a világosbarna árnyalatai között határozható meg, tapintása olajos. Textúrája kemény, omlós és ropogós. Íze enyhén édes, egyáltalán nem savanyú vagy fanyar, a pörkölés következtében nyomokban kesernyés. Illata intenzív, a pörkölést idézi és karamellára emlékeztet. Hámozatlan formában sötétbarna belső héj borítja, mely könnyen leszedhető és omlós.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés által védett mandula termesztésének, hántolásának, hámozásának és pörkölésének Mallorca szigetén kell történnie.

3.6. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Az eredethelyen történő csomagolás a feldolgozás utolsó szakaszának tekintendő, és alapvető szerepet játszik a termék konzerválásában és minőségi jellemzőinek biztosításában.

A környezettől való elszigetelés alapvető fontosságú a mandula minőségének biztosítása szempontjából, tekintettel arra, hogy a víztartalom növekedése módosítja a kémiai összetételét és befolyásolja az érzékszervi jellemzőit. A minőség megőrzésének egyetlen módja a mandula olyan megfelelő, jól lezárt csomagokban történő elszigetelése környezetétől, amelyek megvédik a nedvességgel szemben. Ezért az eredethelyen történő csomagolás célja az érzékszervi jellemzők hosszú távú megtartása.

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés által védett mandula azonos jellemzőkkel rendelkező tételekben, legfeljebb 25 kg-os csomagokban kerül forgalomba.

A mandula csomagolása az előállítás földrajzi területén történik. Ezeket a műveleteket az alábbiak miatt szükséges a meghatározott földrajzi területen végezni:

1. Az egyedi jellemzők és a minőség megőrzése. Mallorcán mélyen gyökerező hagyományai vannak a szigetre jellemző mandula termesztésének és fogyasztásának. Az, hogy a mandula csomagolása a meghatározott földrajzi területen történik, jelentős mértékben hozzájárul az egyedi jellemzők, valamint a minőség megőrzéséhez. Ez azt jelenti, hogy a mandula szállításával, feldolgozásával és csomagolásával kapcsolatos normák alkalmazói és szabályozói maguk a termelők és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés felügyeleti szerve. Az említett csoportok tapasztalata lehetővé teszi a megfelelő gyakorlatok alkalmazását a végtermék megkövetelt minőségének biztosítása érdekében. Vagyis a meghatározott földrajzi terület termelői és feldolgozói rendelkeznek azokkal a tapasztalatból nyert ismeretekkel, melyek segítségével el tudják kerülni az olyan műveleteket, amelyek esetleg csorbítanák az „Almendra de Mallorca” minőségét, különösen pedig el tudják hárítani a keserű szemek, az avasodás, a penész, valamint a mandula töredezésének veszélyét. A terméket érzékszervi jellemzői különböztetik meg más manduláktól. Mallorca szigetjellegéből következik, hogy a mandula ömlesztett szállítása az előállítás helyétől eltérő területekre jelentős hosszúságú tengeri úttal jár. Így mindez befolyásolhatja a minőséget, mivel a páratartalom és a hőmérséklet miatt módosulhat a textúra, az íz és az illat, ezáltal pedig a termék megpuhulhat és avasodhat, ami megváltoztatja minőségét.

2. A termék nyomonkövethetőségének és eredetének biztosítása. Az ellenőrzési és tanúsítási rendszer csak akkor biztosítja az eredetet és a nyomonkövethetőséget, ha a termék előkészítése, feldolgozása és csomagolása a szigeten történik, abban az esetben azonban nem, ha az említett folyamatok az előállítás területén kívül zajlanak. A mandula könnyen keveredik más származási helyű mandulákkal, ezért a meghatározott földrajzi területen kívül történő feldolgozás és csomagolás megengedésével veszélybe kerülne az oltalom alatt álló mandula eredetének biztosítása.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel forgalomba kerülő mandula minden egyes csomagjának címkéjén szerepelnie kell:

1. az oltalom alatt álló földrajzi jelzés nevének;

2. az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” szövegnek vagy az OFJ-logónak; és

3. egy sorszámozott alfanumerikus kóddal ellátott címkének.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A termesztés, hántolás, hámozás, pörkölés és csomagolás a spanyolországi Baleár-szigetek Autonóm Körzetben található Mallorca egész szigetére kiterjed.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

Mallorca szigetén a mandulafa telepítésére használt mezőgazdasági területek talaja meszes jellegű, közepesen vagy nagyon tömör, nagy arányban tartalmaz rögös darabokat, és szerves anyagban igen szegény. A talaj pH-ja jellemzően lúgos, kalcium-karbonát-tartalma magas, szerkezete vízszintesen rétegzett, az egyes rétegek között finom agyaggal, melyet a mandulafák gyökérzete kiválóan tud hasznosítani. Különlegességéhez hozzájárul a közepes csapadékmennyiség és a sok napsütés.

A helyi termelők hatása tekintetében ki kell emelni a helyi mandulatermesztés azon sajátosságát, hogy a magról történő szaporítás hosszabb ideig fennmaradt, mint Spanyolország többi részén, és az első oltásokhoz a helyi fajtákat használták. Ez hozzájárult a fajtagazdagság fennmaradásához, valamint ahhoz, hogy a Mallorcán termesztett fajták zöme különbözik a Spanyolország egyéb részein termesztett fajtáktól. A mallorcai gazdák hagyományosan az olajosabb, illatosabb mandulákat termő fajtákat kedvelték, melyek jobban alkalmazkodnak a sziget talaj- és éghajlati viszonyaihoz.

A mandula termesztése Mallorcán történelmileg a római korig nyúlik vissza, valószínűsíthetően akkor honosodott meg. A XVIII. században jelentősen emelkedett az ültetvények száma, és a XIX. században a szőlőket megtámadó filoxéra következtében másfajta művelésre próbáltak átállni, és ennek eredményeképpen kezdték tömegesen ültetni a mandulafákat. Napjainkban a virágba borult mandulafák hozzátartoznak a sziget téli tájképéhez.

5.2. A termék sajátosságai

Az „Almendra de Mallorca” megkülönbözető jegyei a magas zsírtartalom (> 55 %), a legalább 88 %-os olajsav- és linolsavtartalom, valamint az alacsony olvadáspontú zsírsavak, melyek rágás közben cseppfolyóssá válnak. Mindezek a tényezők határozzák meg jellegzetes olajos érzetét és intenzív illatát.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A mandula és földrajzi eredethelye közötti kapcsolat alapja az „Almendra de Mallorca”, „Almendra Mallorquina”, „Ametlla de Mallorca” és „Ametlla Mallorquina” elnevezések hírneve. Erre a hírnévre a történelem folyamán tett szert érzékszervi jellemzőinek, valamint gazdasági és gasztronómiai jelentőségének köszönhetően.

Az említett hírnevet nyilvánvalóvá teszi, hogy mennyire nagyra értékelik ezt a mandulát a mallorcai fogyasztók: egy, az Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares (baleár-szigeteki agrár-élelmiszeripari minőségbiztosítási intézet) által 2010-ben végzett közvéleménykutatás eredményei szerint a mandulafogyasztók 52,4 %-a úgy véli, hogy a Mallorcáról származó mandula jobb minőségű, és az esetek 93,3 %-ában ezt a jobb minőséget annak tulajdonítják, hogy ízletesebb.

Az „Almendra de Mallorca” jelentőségét és hírnevét számos irodalmi említés is mutatja. Erre példák a következők: Fernando Fulgosio Crónica de las Islas Baleares c. műve (1870), Pedro Estelrich El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares c. könyve (1907) vagy a Francisco Comín, Mauro Hernández és Enrique Llopis által szerkesztett Historia económica de España, siglos X-XX. Die Balearen c. művében (1869) Luis Salvador főherceg kiemeli az „Almendra de Mallorca” jelentőségét a sziget gazdasági tevékenysége szempontjából. Az El Agricultor Balear című, mezőgazdasággal és segédtudományaival foglalkozó elméleti és gyakorlati folyóirat 1892. június 25-i 5. számában a következőt írta: „A barcelonai világkiállításon Gabriel Fuster által bemutatott mandulafajták Mallorca szigetének minden szegletéből származtak és olyan nagy figyelmet keltettek a versenyen, hogy a zsűri aranyéremmel jutalmazta őket.” Antoni Colom a Panorama Balear sorozat Economía Balear c. 20. számában (1953) azt írja, hogy Mallorca szigetének legszilárdabb bevételi forrása a mandula. 1941-ben Spanyolországban 1 698 219 kg mandula került forgalomba, amelyből 1 140 616 kg Mallorcáról származott. F. Saura-Calixto szerint (1979) a 70-es években az „Almendra de Mallorca” képviselte a nemzeti termelés 50 %-át.

Másfelől pedig az „Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” katalán elnevezések hírnevéről szintén számos irodalmi említés tanúskodik. Az első közülük 1593. január 6-i, és a llucmajori városi levéltárban található (Revista de la Cámara Agrícola Balear, III. évfolyam, 11. szám, 1901); emellett Teodoro Llorente Olivares Llibret de Versos (1884) c. művében is olvasható számos hivatkozás az „Ametlla de Mallorca” névre, amint arról Mossen Alcover és Francesc de Borja Moll katalán–valenciai–baleár szótára (1930) tanúskodik. Jaume Martí i Oliver mallorcai szerzetes Joan Miralles i Catalina Cantallops által 1989-ben kiadott receptgyűjteményében már egyértelmű az „Ametlla de Mallorca” jelentősége a XVII. századi mallorcai gasztronómiában. A baleár kormány által 1993-ban kiadott Aliments de les Balears c. könyvben is nagy hangsúlyt kap az „Ametlla Mallorquina” általánosan elterjedt termesztése a XVIII. században. A Baleár Egyetem Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares c. 1994-es tanulmányában az „Ametlla Mallorquina” Mallorca hagyományos termékeként szerepel. Különösen fontos a baleár kormány által 2001-ben kiadott Les Illes a la taula c. könyv megállapítása, mely hangsúlyozza, hogy az „Ametlla Mallorquina” nagyobb zsír- és cukortartalommal rendelkezik, mint a kaliforniai mandula, ezért ízletesebb.

Más művek az „Almendra de Mallorca” konyhai alkalmazásait taglalják, és nyilvánvalóvá teszik, hogy ez a termék Mallorca kulináris hagyományának évszázados alapanyagaként nagy hatást gyakorolt a sziget gasztronómiai kultúrájára. Rengeteg gasztronómiai hivatkozás létezik az „Almendra de Mallorca” mind nyersen, mind pedig pörkölve történő felhasználására. Például Jaume Martí i Oliver mallorcai szerzetes receptgyűjteménye már megemlíti a mallorcai mandulát mint a XVII. századi mallorcai konyhában használt összetevőt. Az „Almendra de Mallorca” és a kifinomult konyhaművészet közötti kapcsolatról számos kiadvány tanúskodik, mint például a következő könyvek: Antoni Esteva Oliver: Libro de Recetas de Can Esteva (1862), Luis Ripoll: Nuestra Cocina és Catalina Juan del Corral Repostería Balear (1987). Die Balearen c. művében (1869) Luis Salvador főherceg több népszerű ételt is megemlít, amelyekben jelen van a mallorcai mandula akár nyersen, akár pörkölve. Mateo Jaume de Ca’n Joan de S'Aigo Libro de Jelats címen megjelent receptgyűjteménye (1884–1885) a leghagyományosabb mallorcai fagylaltként a mandulafagylaltot említi.

Az „Almendra de Mallorca” kiváló hírneve ugyanakkor érzékszervi sajátosságainak is köszönhető, melyeket kémiai összetétele határoz meg. Összetételét tekintve hangsúlyozandó magas zsírtartalma, valamint zsírsavprofilja, melyet a teljes zsírtartalmon belüli 88 %-ot meghaladó olajsav- és linolsavtartalom jellemez. Egyfelől a magas zsírtartalom, másfelől pedig az, hogy zsírsavai 88 %-ának olvadáspontja alacsony (nem éri el a 15 °C-ot), azt eredményezi, hogy az említett zsírsavak rágás közben cseppfolyóssá válnak. A két tényező együttesen határozza meg a mandula jellegzetes olajos érzetét és intenzív illatát, melyek a termék hírnevének alapját alkotják.

Az említett megkülönböztető fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzők egyértelműen a termék előállításának helyszínt adó földrajzi környezet talaj- és éghajlati viszonyaira vezethetők vissza. A meszes jellegű, szerves anyagban szegény talaj, a közepes csapadékmennyiség és a sok napsütés alacsony hektáronkénti termést, de egyben magas (59 %-os) átlagos zsírtartalmat eredményez, mely meghaladja a más térségekben termesztett mandulák zsírtartalmát. Ezt egy, a Baleár Egyetem által 2010-ben végzett felmérés is igazolja.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3) L. 2. lábjegyzet.