P6_TA(2006)0078

A higanyra vonatkozó közösségi stratégia

Az Európai Parlament állásfoglalása a higanyra vonatkozó közösségi stratégiáról (2005/2050(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a higanyra vonatkozó közösségi stratégiáról szóló közleményére (COM(2005)0020),

- tekintettel a meglévő, klóralkálit előállító ipari létesítményekből származó légköri szennyezőanyag-kibocsátások csökkentéséről szóló 90/3 Parcom határozatra,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0044/2006),

A. mivel a higany és vegyületei erősen mérgező hatásúak a különböző ökológiai rendszerekben élő emberekre és a vadon élő növényekre és állatokra,

B. mivel a higany a környezetben tartósan megmarad és átalakulhat metil-higannyá, amely legmérgezőbb formája, és amely könnyedén áthatol a méhlepény-határfelületen és a vér–agy-határfelületen, és a fejlődésben lévő agy károsodását okozhatja,

C. mivel annak ellenére, hogy a megfelelő módon tárolt és elszigetelt higany párolgás hiányában nem jelent potenciális veszélyt, azt folyamatosan felügyelt, biztonságos telepeken kell tárolni, ahol szükség esetén gyors beavatkozásra van lehetőség,

D. mivel a higanyszennyezés kiterjedt, tartós és diffúz probléma, amely a forrásától távol, az országhatárokon átterjedve az európai és a globális élelmiszerkészleteket egyaránt szennyezi, és mivel a Bizottság által javasolt, higanyra vonatkozó közösségi stratégia nagymértékben hozzájárul e globális fenyegetés leküzdéséhez, az emberi egészség és a környezet védelme érdekében azonban további kötelező érvényű intézkedések meghozatalára van szükség nemzetközi és közösségi szinten egyaránt,

E. mivel a Bizottság részletes hatásvizsgálatában megállapította, hogy a higany okozta káros egészségügyi hatások mértéke nem ismert, ezért több információra van szükség az egészségügyi kiadások tekintetében; mivel azonban a további tanulmányok nem okozhatják a közösségi stratégia késedelmét,

F. mivel a higany és vegyületei elsőbbségi veszélyes anyagnak minősülnek a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint [1] (vízügyi keretirányelv); mivel a Bizottságnak ezen irányelv 16. cikke (8) bekezdésének értelmében 2003 decemberéig javaslatokat kellett volna tennie az elsőbbségi veszélyes anyagok kiáramlásának, kibocsátásainak, és veszteségeinek fokozatos kiküszöbölésére, de ilyen javaslatot eddig még nem tett,

G. mivel az Európai Unió a világ legnagyobb higanyexportőre, és mivel egy európai uniós exporttilalom jelentős mértékben hozzájárulna a higany kereskedelmének visszaszorításához, és a globális kínálat csökkentéséhez,

H. mivel az európai higanycellás technológiájú klóralkáli iparból 12000 tonna higanyt – az EU legnagyobb higanykészletét – a 90/3 Parcom határozat értelmében ki kell vonni a forgalomból; mivel az EU-nak sürgősen cselekednie kell e higanyfelesleg exportjának fokozatos megszüntetése céljából annak érdekében, hogy a harmadik országokban elkerülhetőek legyenek a környezeti károk, különösen, mivel az EU higanyexportja előmozdítja a higany további és rendkívül mérgező használatát az aranybányászat keretében, és mivel e higanyfelesleg egészét biztonságosan kell tárolni az EU-ban a további környezeti károk elkerülése érdekében,

I. mivel a spanyolországi Almadénben már évszázadok óta bányásznak higanyt, és mivel e bányák bezárását az érintett területre vonatkozó gazdasági és szociális szerkezetátalakítási intézkedéseknek kell kísérniük,

J. mivel sürgősen létre kell hozni egy olyan helyet, ahol az egész Európából származó higanyfeleslegek biztonságos tárolása biztosítható,

K. mivel a higanykibocsátás fő forrása a széntüzelés, és mivel a nagy tüzelőberendezésekből származó kibocsátásokat közösségi jogszabályok szabályozzák (a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv [2] (IPPC-irányelv), és a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [3]),

L. mivel a fogászati amalgámban található higany a társadalom második legnagyobb higanykészletét képezi; mivel a fejlett országokban elő emberek számára a higanynak való kitettség legnagyobb forrása a fogászati amalgámból származó higany belélegzése mivel a fogászati amalgámból származó higanynak való kitettséget mindenekelőtt egészségügyi szempontból kell vizsgálni; a krematóriumokból származó kibocsátások a higanyszennyezés jelentős forrásai lesznek az elkövetkező jó néhány évben, hacsak nem kezdenek alkalmazni sürgősen olyan technológiákat, amelyek jelentősen csökkenthetik e kibocsátásokat,

M. mivel a higany helyettesítése fogyasztói és professzionális használatú mérő- és szabályozó készülékekben hatásos módszer az ezek használatából és hulladékká válásából eredő elkerülhetetlen kibocsátások kezelésére,

N. mivel a háztartási hulladékból származó higanyszennyezés egyre növekvő problémát jelent, és mivel a társadalomban előforduló összes higanytartalmú termékre kötelező elkülönített gyűjtési és kezelési rendszereket kell életbe léptetni,

O. mivel a metil-higanynak való kitettség többnyire a diétához kapcsolódik, és mivel a metil-higany különösen a vízi élelmiszerláncban gyülemlik fel és koncentrálódik, különösen veszélyeztetve az érzékeny népességcsoportokat valamint a sok halat és tengeri élelmiszert fogyasztó populációkat,

P. mivel az érzékeny népességcsoportok (csecsemők, gyermekek, terhes nők, és szülőképes korú nők) higanynak való kitettségét minimalizálni kell; mivel az ilyen minimalizálás eredményességét hatékonyan nyomon kell követni; mivel a teljes népességet, és különösen a veszélyeztetett csoportokat tájékoztatásban és oktatásban kell részesíteni, és figyelmeztetni kell a higannyal és annak vegyületeivel szennyezett élelmiszerekkel kapcsolatos esetleges veszélyekre vonatkozóan,

Q. mivel emellett független módon vizsgálat alá kell vetni például az olyan higanyforrások, mint az amalgám, a higanyt tartalmazó oltóanyagok és fertőtlenítőszerek egészségre gyakorolt hatását,

R. mivel az Európai Uniónak globális intézkedésekre kell törekednie a higanykínálat és -kereslet jelentős csökkentése érdekében, és annak mindennemű forgalmát ellenőriznie kell; mivel az EU-nak közösségi szinten jogilag kötelező erejű intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy a nemzetközi szintű intézkedések számára elengedhetetlen hitelességet biztosítsa,

S. mivel mire a stratégiát 2010-ben felülvizsgálják, addigra a talajban, a levegőben és a vízben méréseket kell végezni és azokat közzé kell tenni, valamint ezeket figyelembe kell venni,

T. mivel a higanyabszorpció bizonyos mértékig a különböző ökoszisztémákban helyi szinten előforduló biológiai hozzáférhetőségén múlik,

1. üdvözli a higanyra vonatkozó közösségi stratégiáról szóló bizottsági közleményt, és hangsúlyozza a higany kibocsátásának, valamint kínálatának és keresletének európai szinten történő csökkentésével és végül megszüntetésével, valamint a higanyfeleslegek kezelésével, és az expozíció elleni védelemmel kapcsolatos célokra vonatkozó általános szemléletet;

2. hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy az Európai Unió folytassa erőfeszítéseit nemzetközi szinten, például az európai szomszédsági és partnerségi eszköz révén, azzal a céllal, hogy globális szinten jelentősen csökkentsék a higany kibocsátását és használatát, mivel léteznek alternatívák, és egyszersmind fokozatosan szüntessék meg az elsődleges termelést, és akadályozzák meg a higanyfeleslegek újbóli piacra kerülését;

3. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közösségi stratégiát a lehető leghamarabb egyedi intézkedések és jogalkotási aktusok kövessék;

4. hangsúlyozza a fentiek és különösen a klóralkáli üzemek higanycelláinak leszereléséből származó jelentős mennyiségű higanyfeleslegek figyelembevételével a fémhigany és vegyületei exportjának a Közösségből történő fokozatos kivonására irányuló bizottsági javaslat jelentőségét, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot európai uniós higanyexport-tilalomra, amely a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2010-ben életbe lép;

5. felhívja a Bizottságot, hogy még 2008 márciusa előtt javasoljon intézkedéseket a higany és vegyületei tagállami, illetve közösségi exportjának és importjának nyomon követésére, amely intézkedéseket az exporttilalom előtt kell életbe léptetni;

6. felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2003. január 28-i 304/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben [4] a higanytartalmú szappanokra vonatkozóan előírt jelenlegi exporttilalom kiterjesztését egyéb higanytartalmú termékekre, amelyekre felhasználási és forgalmazási korlátozások vonatkoznak, vagy hamarosan vonatkozni fognak az Európai Unión belül;

7. kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogilag kötelező erejű intézkedésekre irányuló javaslatokat annak biztosítására, hogy a klóralkáli iparból származó higany teljes mennyiségét ne forgalmazzák újra, és hogy biztonságosan, védett helyen tárolják, folyamatosan ellenőrizzék, és úgy helyezzék el, hogy szükség esetén azonnali aktív beavatkozásra kerülhessen sor;

8. a fentieken kívül kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fémhiganyfelesleg tárolását szabályozó rendelkezések tartalmazzák a következő elemeket: biztonsági minimumszabályok, rendszeres és átlátható jelentések, előzetes tervezés és előrejelzések, büntetések és szankciók;

9. felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztató kampányok szervezésével hívja fel a nyilvánosság figyelmét az egészségügyi kockázatokra, a higanynak való kitettség kockázatára és a higany okozta környezeti problémákra;

10. hangsúlyozza továbbá, a "szennyező fizet" elv alkalmazásának fontosságát, különösen a higanyfeleslegek tárolása vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a higanytermelésért felelős iparágaknak hozzá kell járulniuk a higanyfelesleg biztonságos helyen történő tárolásának finanszírozásához;

11. felhívja a Bizottságot, hogy ugyanakkor biztosítsa azt is, hogy európai elsődleges higany ne kerüljön az európai és/vagy a globális piacra;

12. hangsúlyozza, hogy a higanykibocsátások elsődleges forrása a széntüzelés, és kéri a Bizottságot, hogy az IPPC irányelv vagy egy különálló jogalkotási eszköz keretében a lehető leghamarabb vezessen be kibocsátási határértékeket az összes vonatkozó tevékenységből – és különösen a nagy és kis széntüzelési eljárásokból – származó higanyra vonatkozóan;

13. felhívja a Bizottságot, hogy rövid távon biztosítsa az IPPC irányelv pontos végrehajtását, tekintettel arra, hogy a klóralkáli iparban használatos higanycellás technológia nem tekinthető az "elérhető legjobb technikának";

14. felhívja a Bizottságot, hogy rövid távon tegye meg a szükséges javaslatokat a higannyal kapcsolatos nemzeti kibocsátási határértékekre, valamint a higannyal kapcsolatos helyi levegőminőségi határértékekre a vonatkozó hatályos jogszabályok vagy külön jogszabály keretében;

15. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket a 90/3 Parcom határozat végrehajtása céljából, annak érdekében, hogy – amint megvalósítható – fokozatosan szüntessék meg a higanycellás technológiájú, klóralkálit előállító ipari létesítmények használatát a legkésőbb 2010-ig történő teljes kivonásuk céljából;

16. kéri a Bizottságot, hogy rövid távon tegyen további intézkedéseket a krematóriumokból származó higanykibocsátások ellenőrzésére, mivel ez növekvő mértékű és aggasztó forrása a kibocsátásoknak;

17. kéri a Bizottságot, hogy 2007 végéig terjesszen elő a fogászati amalgámban található higany használatának korlátozására irányuló javaslatot, és ugyanakkor sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket annak biztosítására, hogy a fogászati hulladék kezelésére vonatkozó közösségi előírásokat megfelelően alkalmazzák, továbbá vizsgálja meg, hogy szükség van-e kiegészítő intézkedésekre annak biztosítása érdekében, hogy az amalgám ne kerüljön be a hulladékáramlásba;

18. kéri a Bizottságot, hogy korlátozza a higany forgalomba hozatalát és használatát a fogyasztói és professzionális használatú mérő- és szabályozó készülékekben (főként a háztartásokban, egészségügyi létesítményekben, iskolákban, valamint a tudományos és kutatóintézetekben), ugyanakkor néhány kivételt engedjen meg, de csak olyan esetekben, ahol megfelelő alternatívák még nem elérhetőek; az ilyen jellegű mentességeknek vonatkozniuk kell az olyan ritka esetekre is, mint a hagyományos barométerek, a múzeumi gyűjtemények és az ipari örökség gondozása; továbbá az EU-ban található kis számú szakosodott vállalat gyárt kis mennyiségű higanyt használó hagyományos mérőeszközöket, és ezt továbbra is engedélyezni kell gondosan ellenőrzött és engedélyezett környezetekben;

19. kéri a Bizottságot, hogy rövid távon tegyen intézkedéseket annak biztosítására, hogy minden olyan (nem csak elektromos és elektronikus) terméket, amely higanyt tartalmaz, és jelenleg lakossági forgalomban van, szelektíven gyűjtsenek össze, és biztonságosan kezeljenek;

20. felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a higany felhasználásával az oltóanyagok gyártása során, ahogyan azt a Tanács 2005. június 24-i következtetései is említik, és értékelje ezt annak érdekében, hogy e használat korlátozását, illetve teljes tilalmát érjék el, amennyiben léteznek megfelelő és biztonságos alternatívák, és támogassa a fejlődő országokban a thiomersal-mentes többdózisú oltóanyagok bevezetésének lehetőségeire irányuló kutatást;

21. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a higannyal kapcsolatos kutatásokat kiemelten kezeljék, és ezekre a kutatásokra megfelelő forrásokat juttassanak a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogram és egyéb megfelelő finanszírozási mechanizmusok révén;

22. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a javasolt REACH rendelet keretében – annak elfogadása után – a higany minden olyan felhasználását, amelyre az előterjesztett stratégia nem terjed ki, biztonságos alternatívákkal helyettesítsék, ahol ez megvalósítható;

23. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hozzanak intézkedéseket a higanynak való kitettség ellen, és javítsák a tájékozottságot, továbbá elismeri a közvélemény tájékozottsága, a kommunikáció, és az oktatás jelentőségét, főként a higanynak való kitettség okozta egészségügyi kockázatokat illetően; hangsúlyozza a környezeti információkhoz történő hozzáférés biztosításának fontosságát az Aarhusi Egyezménnyel összhangban;

24. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy kötelezővé tegyék a veszélyeztetett csoportok élelmiszerekkel történő higanybevitelére vonatkozó tagállami adatok jelentését Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság részére, és hívja fel az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságát, hogy a higanyra vonatkozóan végezzen kockázatelemzést a veszélyeztetett csoportok tekintetében;

25. felhívja a Bizottságot ugyanebben az összefüggésben, hogy kezelje kiemelten a veszélyeztetett népességcsoportokkal való kommunikáció finanszírozását a higany káros hatásai tekintetében és a helyes gyakorlatok megosztása céljából;

26. felhívja a Bizottságot, hogy végezzen átfogó egészségügyi hatásvizsgálatot a higanyszennyezésből származó egészségügyi költségekről, beleértve az európai gyermekek szellemi képességének csökkenését, amely a higanynak való kitettségre vezethető vissza;

27. felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb teljesítse a vízügyi keretirányelvben meghatározott kötelezettségét, amely szerint már 2003 decemberéig javasolnia kellett volna megfelelő kibocsátási ellenőrzéseket és minőségi szabályokat a kibocsátások és a higany és vegyületei vízi élővilágban fellépő veszteségének fokozatos megszüntetésére;

28. üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy vizsgálják meg behatóbban a különböző halfajok és tengeri élelmiszerek meghatározott étrendi bevitelét a veszélyeztetett népességcsoportok körében, és az egyik legsürgetőbb feladatnak tartja annak biztosítását, hogy a veszélyeztetett csoportok expozícióját a metil-higanyra vonatkozó, nemzetközileg elfogadott biztonságos értékek alá csökkentsék;

29. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a lehető leghamarabb vezessenek be egy olyan programot, amely a metil-higany szintek és a halakban található higany felszívódását és/vagy hatását befolyásoló egyéb tényezők vizsgálatát célozza egész Európában, beleértve a nagytestű ragadozóhalak vizsgálatát, annak érdekében, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság fogyasztási ajánlásokat tehessen közzé a magas higanytartalmú halakra vonatkozóan, külön hangsúlyt fektetve a veszélyeztetett népességcsoportok számára adott iránymutatásokra; úgy véli, hogy egy ilyen programnak figyelembe kell vennie az abból a tényből adódó speciális kockázatot is, hogy egyes ökoszisztémák könnyebben alakítják át a higanyt biológiailag hozzáférhető metil-higannyá, mint mások;

30. felhívja a Bizottságot ugyanebben az összefüggésben annak biztosítására, hogy a higany különösen a veszélyeztetett népességcsoportok vonatkozásában kerüljön be a biomonitoring programba, amelyet eredetileg a 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv (COM(2004)0416) állapított meg, ahogyan azt az Európai Parlament ehhez a kérdéshez kapcsolódó, 2005. február 23-i állásfoglalása [5] is kéri;

31. üdvözli a Tanács következtetését, amely elismeri azon környezeti és társadalmi problémákat, amelyet a spanyolországi Almadénben hosszú idő óta működő higanybányák bezárása eredményez a higannyal kapcsolatos közösségi stratégia következményeként; javasolja, hogy hozzanak megfelelő kompenzációs intézkedéseket, és ezeket a Bizottság megfelelően finanszírozza annak érdekében, hogy a higanybányák bezárása által érintett terület gazdasági és társadalmi szempontból megfelelően megvalósítható alternatív megoldásokat találhasson; hangsúlyozza, hogy meg kell fontolni azt a lehetőséget, hogy Almadént a meglévő fémhiganykészletek, illetve az egész Európában az iparban melléktermékként keletkező fémhigany – de nem a hulladékká vált higanytartalmú árucikkek – biztonságos tárolására használják, így hasznosítva a helyben meglévő infrastruktúrát, illetve a helyi munkaerőt és technológiai szakértelmet;

32. támogatja az arra irányuló intézkedéseket, hogy biztosítsák a szennyezett területek – így különösen a bezárt bányák, az ipari létesítmények és az azokból származó hulladékok tárolására szolgáló telepek – rehabilitációját és ellenőrzését, tiszteletben tartva a "szennyező fizet" elvet;

33. üdvözli a Bizottság által nemzetközi szinten javasolt valamennyi intézkedést, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és a tagállamok támogassák és mozdítsák elő a nemzetközi intézkedéseket annak érdekében, hogy megállapodás szülessen egy, a higanyra vonatkozó globális jogalkotási aktus végrehajtásáról;

34. határozottan támogatja azon kezdeményezéseket, amelyek a higanyt a Rotterdami és/vagy Bázeli Egyezményben foglalt, előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárás hatálya alá helyezik a higanykereskedelem átláthatóságának javítása céljából;

35. hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy az EU működjön együtt a bányászatban érintett főbb országokkal, így Algériával és Kirgizisztánnal, annak érdekében, hogy fokozatosan kivonják a világpiacra kerülő elsődleges higanyt az ilyen irányú intézkedések támogatása révén;

36. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU kezdeményezzen és szervezzen kétoldalú találkozókat más régiókkal, például a G77-tel és Kínával, az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja Kormányzótanácsának közelgő, 2007. évi ülése idejére tervezett tárgyalások jobb előkészítése érdekében;

37. kéri a Bizottságot, hogy tárja fel annak lehetőségét, hogy technikai segítségnyújtást és "know-how"-t biztosítsanak az érintett fejlődő országoknak és az átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országoknak, hogy fokozatosan végleg megszüntethessék a higany és vegyületei felhasználását és kibocsátását;

38. hangsúlyozza továbbá, hogy csökkenteni kell az amalgám használatát a gazdaságilag felemelkedő országokban és harmadik világ országaiban;

39. kéri a Bizottságot, hogy a fentiek figyelembevételével kérje fel a tagállamokat arra, hogy számoljanak be valamennyi tevékenységükről és projektjükről, amelyet a higannyal kapcsolatban a fejlődő országok bevonásával folytatnak annak meghatározása céljából, hogy hol van szükség a közösségi források hatékonyabb felhasználására;

40. felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a higany használatának korlátozását az aranybányászatban, ugyanakkor támogassa a higany használatától mentes megfelelő technikákat, továbbá terjesszen elő javaslatot a higany használata nélkül bányászott aranyra vonatkozó pozitív címkézési rendszerre, amely kiterjed az Európai Unión belül és kívül kinyert aranyra egyaránt;

41. emlékezteti a Bizottságot a saját nyilatkozatára, amely szerint "az orvostechnikai eszköz szakértői csoport annak érdekében foglalja magában az "érdekelt feleket", hogy segítse a Bizottságot az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 20-i 90/385/EGK tanácsi irányelv [6] végrehajtásából és gyakorlati alkalmazásából származó kérdések vonatkozásában"; ezért különösen fontosnak tartja, hogy az orvostechnikai eszköz szakértői csoportban teljes részvételt biztosítsanak valamennyi érdekelt félnek, például az egészségügyi szakembereknek, toxikológusoknak, a klinikai környezet-egészségügyi szakértőknek, a betegek csoportjainak és népegészségügyi csoportoknak, valamint hogy biztosítsák a különböző álláspontok kiegyensúlyozott képviseletét;

42. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

[1] HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

[2] HL L 257., 1996.10.10., 26. o.

[3] HL L 309., 2001.11.27., 1. o.

[4] HL L 63., 2003.3.6., 1. o.

[5] HL C 304. E, 2005.12.1., 264. o.

[6] HL L 189., 1990.7.20., 17. o.

--------------------------------------------------