Különjelentés Az energiaellátás 
biztonságának javítása 
a belső energiapiac 
megvalósításával: több 
erőfeszítésre van sz ükségHU 2015  16 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-3369-1 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/535177 QJ-AB-15-018-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3359-2 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/454618 QJ-AB-15-018-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3302-8 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/227259 QJ-AB-15-018-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az 1., 2. és 3. fénykép, valamint a 13. háttérmagyarázatban lévő kép felhasználásához vagy reprodukálásához 
közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
Printed in Luxembourg
Az energiaellátás 
biztonságának javítása 
a belső energiapiac 
megvalósításával: több 
erőfeszítésre van sz ükség
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  16 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a „strukturális politika, közlekedés és energia” kiadási területeire szakosodott, Henri  
Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést Phil Wynn Owen számvevőszéki tag vezette, 
Gareth Roberts, kabinetfőnök; Katharina Bryan, a kabinet attaséja; Pietro Puricella, osztályvezető; Erki Must, feladatfe -
lelős; Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek és Andrew Judge számvevők 
támogatásával.
Balról jobbra:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must, A. Klis-  
Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov .
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–VIII  Összefoglaló
1–19  Bevezetés
5–8 Az energiaellátás biztonsága és kapcsolata a belső energiapiaccal
9–13  A belső energiapiac jogi keretrendszere
14–19  Beruházási igények és uniós pénz ügyi eszközök az energiaipari infrastruktúra ter ületén
20–26  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
27–112  Észrevételek
27–71  A belső energiapiac 2014-ig történő megteremtésének célja nem valósult meg
30–42  Továbbra is vannak problémák a belső energiapiac uniós jogi keretrendszerének végrehajtásával
43–54  A tagállamok között az energiapiacok megszervezésének módjában tapasztalható jelentős kü lönbségek 
visszafoghatják a belső energiapiac további fejlődését
55–71  Történt ugyan előrehaladás az európai piacok egyesítése terén, ám a belső energiapiac árhatásai még nem 
teljesen bontakoztak ki
72–98  Az európai energiaipari infrastruktúra kialakítása általánosságban még nem alapozza meg 
a piacok teljes integrációját, és ezért jelenleg nem biztosítja az energiaellátás tényleges 
biztonságát
73–81  Az infrastruktúra számos tagállamon bel ül és tagállam között még nem felel meg a belső energiapiacnak
82–87  Hiányzik az uniós energiaipari infrastruktúra-fejlesztési beruházások ter ületén a prioritások felállításának 
alapját képező átfogó uniós szintű sz ükségletfelmérés
88–98 A határokon átnyúló infrastruktúra fejlesztéséhez egy üttműködésre van sz ükség a szomszédos tagállamok 
között
04 Tartalomjegyzék
99 –112  Az energiaipari infrastruktúra terén az uniós költségvetésből származó pénz ügyi támogatás csak 
korlátozottan járult hozzá a belső energiapiachoz és az energiaellátás biztonságához
100–109  Az EU kü lönböző finanszírozási eszközökkel rendelkezik az energiaipari infrastruktúra-fejlesztési projektek 
támogatásához, de ezek egyikének sem a belső energiapiac az elsődleges célja
110 –112  Számos uniós társfinanszírozású energiaipari infrastruktúrának még nincs hatása a belső energiapiacra
113 –127  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet —  a) Adókkal növelt átlagos lakossági villamosenergia-árak a háztartási 
fogyasztók számára: 2015 első negyedéve, eurócent/kWh
  b) Átlagos villamosenergia-árak az ipari fogyasztók számára, héa és le nem 
vonható adók nélkü l: 2015 első negyedéve, eurócent/kWh
 II. melléklet —  A szállítók által fizetett becsü lt beszerzési gázárak az uniós tagállamokban. 
2014-es éves átlag (euró/MWh)
 III. melléklet —  A tagállamok részvétele az ACER munkacsoportjaiban 2013. január és 
2015. május között
 A Bizottság válasza
05
 Glosszárium
A balti energiapiacok összekapcsolási terve (BEMIP) : Észtország, Lettország és Litvánia európai energiapiaci 
integrációjára irányuló, 2009-ben aláírt regionális kezdeményezés, amelynek célja energiaszigeti állapotuk 
felszámolása és energiapiacaik liberalizálása.
Átvitelirendszer- üzemeltető, illetve szállításirendszer- üzemeltető : kötött infrastruktúra használatával, energia 
földgáz vagy villamos energia formájában történő szállításával megbízott nemzeti vagy regionális szintű szervezet.
Az energiaellátás biztonsága : a Nemzetközi Energiaügynökség fogalommeghatározása szerint az energiaforrások 
megszakítás nélküli, megfizethető áron való rendelkezésre állása.
Belső energiapiac : A belső energiapiac az EU területén belül a földgáz és a villamos energia szabad áramlását és 
határok nélküli kereskedelmét lehetővé tévő szabályozási és infrastrukturális rendszer.
Cseppfolyósított földgáz (LNG) : az LNG tárolás és szállítás céljából cseppfolyósított földgáz.
Energiarendszer-összekötő : a villamos energia vagy a földgáz tagállami hálózatok közötti áramlását lehetővé 
tévő rendszer. E rendszerek tulajdonosa és üzemeltetője egy vagy több átvitelirendszer-üzemeltető, illetve 
szállításirendszer-üzemeltető lehet.
Energiaszabályozók Egy üttműködési Ügynöksége (ACER) : uniós ügynökség, amelynek székhelye a szlovéniai 
Ljubljanában található, és amelyet a villamos energia és a földgáz belső energiapiacának megvalósítása terén való 
további előrelépés érdekében a harmadik energiaügyi csomag keretében, 2011 márciusában hoztak létre. Az ACER 
az európai energiaszabályozók közötti együttműködést előmozdító, független európai szervezet.
Energiasziget : elégtelen energiaátviteli-hálózati összeköttetésekkel rendelkező régió. E régiók következésképpen 
gyakran egyetlen külső energiaforrástól vagy -szállítótól függnek.
Európai energia ügyi gazdaságélénkítő program (EEGP) : az EEGP-t a gazdasági és pénzügyi válságra adott 
válaszként 2008 végén vezették be. A energiaellátás megbízhatóságának növelésére és az üvegházhatást okozó 
gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló projekteket finanszíroz.
Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz : az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014 óta nyújt pénzügyi 
támogatást három ágazat – az energiaipar, a közlekedés és az információs és kommunikációs technológiák 
(ikt) – számára. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz meghatározza a következő évtizedben e három 
területen végrehajtandó beruházási prioritásokat, mint amilyenek például a villamosenergia- és gázfolyosók, 
a megújuló energia használata, az összekapcsolt közlekedési folyosók és a kevésbé szennyező szállítási módok, 
a nagysebességű szélessávú kapcsolatok és digitális hálózatok.
Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) : az ESBA célja, hogy a hosszú távú magán- és közberuházások terén 
az EU-ban 2015 és 2017 között legalább 315 milliárd eurót mobilizáljon. Az ESBA az Európai Beruházási Bank (EBB) 
keretében, vagyonkezelői alapként jön létre határozatlan időtartamra, a projektek kockázatosabb részeinek 
finanszírozásához. Az EBB által vállalt többletkockázatot egy legfeljebb 16  milliárd  eurós garancia kompenzálja 
majd, amelyet az EU költségvetése fedez. A tagállamok hozzájárulhatnak az ESBA-hoz. Az ESBA közös érdekű 
projekteket vagy a rendszerek összekapcsolására irányuló más projekteket finanszírozhat. Az alap egyik prioritása az 
energiaipari infrastruktúra.
Európai strukturális és beruházási alapok (ESB alapok) : az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai 
Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) működését biztosító közös keretrendszer.
Harmadik energia ügyi csomag : az uniós energiapiacokról szóló jogszabálycsomag. A jogszabálycsomag a belső 
energiapiac működésére, többek között a határokon átnyúló kereskedelemre és az intézményi felépítésre vonatkozó 
főbb szabályokat foglalja magában.
06 Glosszárium
Komitológia : az Európai Bizottságra átruházott feladatok végrehajtását felügyelő bizottságok rendszere. 
A bizottságok a tagállamok képviselőiből állnak, és megbízatásuk értelmében szabályozzák a Tanács (együttdöntés 
esetében a Tanács és az Európai Parlament) által elfogadott másodlagos jogszabályokkal kapcsolatban átruházott 
bizonyos feladatokat. Az üléseken az elnöki és titkársági feladatokat a Bizottság látja el.
Közös érdekű projektek : 2013 októberében a Bizottság egy listát fogadott el, amely 248 kiemelt energiaipari 
infrastruktúra-fejlesztési projektet tartalmaz. A közös érdekű projektek számára gyorsabb és hatékonyabb 
engedélyezési eljárást és jobb szabályozási környezetet kell biztosítani. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 
keretében is támogathatók.
Leválasztás : valamely vertikálisan integrált energiaipari vállalat átviteli tevékenységének a többi tevékenységektől, 
például az energiatermelésről- és elosztásról való leválasztásának folyamata.
Milliárd köbméter : a termelés és a kereskedelem területén a földgáz mennyiségének mérésére használt 
mértékegység.
Nemzeti szabályozó hatóságok : a nemzeti szabályozó hatóságok a tagállamok állami szervezetei, amelyek 
ellenőrzik, hogy a piacra jutás szabályai tisztességesek-e, és egyes tagállamokban meghatározzák a fogyasztók 
számára a nagykereskedelmi és a lakossági árakat. Elemzéseket biztosítanak, amelyeket az átvitelirendszer-
üzemeltetők, illetve szállításirendszer-üzemeltetők által felszámított árak meghatározásához használnak fel.
Tízéves hálózatfejlesztési tervek : a villamosenergia-piaci és földgázpiaci tízéves hálózatfejlesztési tervek 
az ENTSO-E és az ENTSO-G által félévente közzétett, nem kötelező érvényű dokumentumok. A tízéves 
hálózatfejlesztési tervek célja a villamosenergia-átviteli és földgázszállítási rendszerekbe történő beruházásokkal 
kapcsolatos tájékoztatás és átláthatóság javítása.
Transzeurópai energiahálózat (TEN-E) : a TEN-E program célja a belső energiapiac létrehozása a transzeurópai 
villamosenergia-átviteli és földgázszállítási hálózatok összekapcsolása, interoperabilitása és fejlesztése révén, 
valamint az ellátás biztonságának és diverzifikációjának biztosítása és a fenntartható fejlődés előmozdítása.
Üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások : az energiaágazat egy vagy több részére vonatkozó 
szabályrendszerek. Arra szolgálnak, hogy a határokon átnyúló kérdések módszeres kezelése érdekében a meglévő 
nemzeti szabályok kiegészítésével segítsék a belső energiapiac megvalósítását.
Vállalkozások közötti kereskedelem : két vállalkozás, például egy gyártó és egy nagykereskedő vagy egy 
nagykereskedő és egy kiskereskedő közötti kereskedelmi ügylet.
Villamosenergia-piaci átvitelirendszer- üzemeltetők és földgázpiaci szállításirendszer- üzemeltetők 
európai hálózata (ENTSO-E/ENTSO-G) : ezek a hálózatok képviselik az összes uniós villamosenergia-piaci 
átvitelirendszer-üzemeltetőt és földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetőt, valamint a hálózataikhoz kapcsolódó 
más üzemeltetőket, minden régióra és minden műszaki és piaci kérdésre vonatkozóan.
07
 Összefoglaló
I
Az Európai Unió az elmúlt 20 évben átfogó megközelí -
tést dolgozott ki az energia- és éghajlat-politika terén. 
Ez a politika az éghajlatváltozás növekvő kihívásai 
és a változó nemzetközi környezet, többek között az 
uniós határok menti politikai fejlemények és a külső 
partnerekkel kötött kereskedelmi megállapodások 
közepette tovább alakul.
II
Az energiaellátás biztonsága az elmúlt évtizedben 
jelentős problémává vált Európában. A kormányzato -
kat és a nyilvánosságot elsősorban a külső forrásoktól 
való függéssel, a külső szállító- és tranzitországokban 
felmerülő politikai bizonytalansággal, valamint az 
energiaellátás esetleges zavaraival összefüggő koc -
kázatok aggasztják. Egyre inkább felismerést nyer 
továbbá, hogy a keresleti tendenciák módosulásai és 
a megújuló energiaforrások terjedése miatt az uniós 
energiarendszeren belül bekövetkező átalakulások 
új kihívásokat támasztanak a végfelhasználók meg -
fizethető áron történő, folyamatos energiaellátásával 
kapcsolatban.
III
Az EU számos jogszabályt fogadott el a belső energia -
piac megvalósításának támogatására. A belső energia -
piac az EU területén belül a földgáz és a villamos 
energia szabad áramlását és határok nélküli kereske -
delmét lehetővé tévő szabályozási és infrastrukturális 
rendszer. A harmadik energiaügyi csomag elnevezésű 
legutóbbi jogszabálycsomag célként a belső piac 
2014-ig történő megvalósítását tűzte ki. Az uniós 
költségvetés emellett a 2007 és 2013 közötti időszakra 
3,7 milliárd  eurót irányzott elő az energiaipari infra -
struktúra finanszírozására, a 2014 és 2020 közötti 
időszakra pedig várhatóan további mintegy 7,4  milli -
árd eurót biztosít majd.
IV
Ellenőrzésünk célja annak meghatározása, hogy 
a belső energiapiaci politikai intézkedések végre -
hajtása és az energiaipari infrastruktúrával kapcsola -
tos uniós kiadások eredményesen biztosították-e az 
energia ellátás biztonságával összefüggő előnyöket.
08
 Összefoglaló
V
A belső energiapiac 2014-ig történő megteremtésére 
irányuló uniós cél nem valósult meg. Az európai ener -
giaipari infrastruktúra kialakítása általánosságban még 
nem alapozza meg a piacok teljes integrációját, és 
ezért jelenleg nem biztosítja az energiaellátás tényle -
ges biztonságát. Az energiaipari infrastruktúra terén 
az uniós költségvetésből eredő pénzügyi támogatás 
csak korlátozottan járult hozzá a belső energiapiachoz 
és az energiaellátás biztonságához.
VI
Továbbra is vannak problémák a belső energiapiac 
uniós jogi keretrendszerének végrehajtásával. A tag -
államok között, az energiapiacok megszervezésének 
módjában tapasztalható jelentős különbségek vis z-
szafoghatják a belső energiapiac további fejlődését. 
Történt ugyan előrehaladás az európai piacok egyesí -
tése terén, ám a belső energiapiac árhatásai még nem 
teljesen bontakoztak ki. Ajánlásaink a következők:
1. ajánlás:  Mivel a belső energiapiac még nem jött 
létre, a Bizottság fejezze be értékeléseit, és 2016 
végéig indítsa meg a tagállamokkal szemben a szüksé -
ges kötelezettségszegési eljárásokat.
2. ajánlás:
a) A tagállamok biztosítsák nemzeti szabályozó 
hatóságaik függetlenségét, és ne korlátozzák 
feladatkörüket. A nemzeti szabályozó hatóságok 
rendelkezzenek elegendő erőforrással tevékeny -
ségeik ellátásához, többek között ahhoz, hogy 
teljes mértékben részt vehessenek az uniós szintű 
együttműködésekben;
b) a Bizottság biztosítsa, hogy az Energiaszabályozók 
Együttműködési Ügynöksége (ACER) megfelelő 
felhatalmazással rendelkezzen ahhoz, hogy a tag -
államok kulcsfontosságú intézményeitől besze -
rezze a rá rótt feladatok elvégzéséhez szükséges 
információkat.3. ajánlás: A Bizottság mozdítsa elő a földgáz és a vil -
lamos energia átlátható kereskedelmi mechanizmu -
sainak széles körű fejlődését. Ide tartozik az energia -
tőzsdék létrehozásának megkönnyítése és támogatása 
azokban a tagállamokban, amelyekben ezek jelenleg 
nem léteznek, vagy amelyekben a vállalkozások 
közötti kereskedelmi mechanizmusok dominálnak.
4. ajánlás:  A villamosenergia-ipari üzemi és kereske -
delmi szabályzatok 2015 végéig történő jóváhagyá -
sának biztosítása érdekében a Bizottság gyorsítsa fel 
a komitológiai eljárást. Ösztönözze továbbá az ACER-t 
és az ENTSO-kat arra, hogy támogassák, hogy a tag -
államok a regionális együttműködési kezdeményezé -
sek keretében mihamarabb alkalmazzák az üzemi és 
kereskedelmi szabályzatokat.
5. ajánlás:  A Bizottság:
a) a villamosenergia-ipari hálózatok összekapcsolá -
sára irányuló célkitűzések meghatározása során 
a rögzített nemzeti termelési kapacitások helyett 
a piaci igényeket vegye figyelembe.
b) vizsgálja felül a gázpiaci célmodell lehetséges 
költségeit és előnyeit, és a bizonytalan kereslet 
figyelembevételével mérlegelje, hogy gázvezeté -
kek kiterjedt építése helyett vannak-e más lehető -
ségek, mint például a belső energiapiaccal össze -
egyeztethető megoldások alkalmazásával egy 
vagy több nemzeti piac kiszolgálása érdekében 
stratégiai pontokon elhelyezett LNG-terminálok 
létrehozása. Mindezt alapozza uniós szintű, átfogó 
szükségletfelmérésre.
09
 Összefoglaló
VII
A tagállamokon belüli és tagállamok közötti infra -
struktúra számos helyen még nem felel meg a belső 
energia  piacnak. Hiányzik az uniós energiaipari infra -
struktúra-fejlesztési beruházások területén a prio -
ritások felállításának alapját képező átfogó uniós 
szintű szükségletfelmérés. A határokon átnyúló 
infrastruktúra fejlesztéséhez együttműködésre van 
szükség a szomszédos tagállamok között. Ajánlásaink 
a következők:
6. ajánlás:  A Bizottság:
a) azonosítsa azokat a határokon átnyúló energiaipari 
infrastruktúrákat, amelyeknek a lehetőségeit nem 
használjak ki teljes mértékben a belső energiapiac 
támogatására, vagy mert az infrastruktúrát hosszú 
távú kétoldalú, harmadik fél hozzáférését kizáró 
szerződésekben lekötötték, vagy mert annak tech -
nikai lehetőségeit, például az ellenirányú gázszállí -
tást nem használják ki;
b) működjék együtt a tagállami érdekelt felekkel 
annak érdekében, hogy a belső energiapiac javára 
javítsák az ilyen infrastruktúrák tényleges folyama -
tos kihasználtságának mértékét;
c) vizsgálja meg, hogy milyen előnyökkel járna, ha 
a határokon átnyúló energiaáramlás ösztönzése 
és hatékony, a meglévő infrastruktúra legjobb 
kihasználását biztosító irányítása céljából regioná -
lis átvitelirendszer-üzemeltetőket, illetve szállítási -
rendszer-üzemeltetőket hoznának létre.
7. ajánlás: A Bizottság:
a) a belső energiapiac létrehozásának alapjaként 
készítsen átfogó, uniós szintű szükségletfelmérést 
az energiaipari infrastruktúráról; és ez szolgáljon 
referenciaként olyan más stratégiai dokumentu -
mokhoz, mint a tízéves hálózatfejlesztési tervek;
b) a szükségletfelmérés támogatása érdekében 
házon belül vagy az ACER keretében hozzon 
létre kapacitást az energiapiacok modellezésé -
re, beleértve a keresletre vonatkozó széles körű 
előrejelzéseket;
c) működjék együtt az ENTSO-E-vel és az ENTSO-
G-vel annak érdekében, hogy a szükségletfelmé -
rés inputként szolgáljon a belső energiapiaccal 
kapcsolatos uniós infrastruktúratervezés, többek 
között a tízéves hálózatfejlesztési tervek számára.VIII
Az EU különböző finanszírozási eszközökkel rendel -
kezik az energiaipari infrastruktúra-fejlesztési projek -
tek támogatásához, de ezek egyikének sem a belső 
energia piac az elsődleges célja. Az uniós társfinan -
szírozású energiaipari infrastruktúra korlátozott 
hatást gyakorol a belső energiapiacra. Ajánlásaink 
a következők:
8. ajánlás:  a Bizottság az energiaipari infrastruktú -
rák iránti igények átfogó uniós szintű felmérésének 
figyelembevételével finomítsa tervezési eljárásait és 
különösen a közös érdekű projektek prioritási sorrend -
jének meghatározását és finanszírozását;
9. ajánlás:  a Bizottság tegyen jogalkotási javaslatokat 
arra nézve, hogy az energiaipari infrastrukturális pro -
jektek finanszírozásra történő kiválasztásáról hozott 
döntései hogyan függjenek a tagállamok energia -
piacainak megfelelő és folyamatos működésétől.
10
 Bevezetés
01 
Az Európai Unió az elmúlt 20 évben 
átfogó megközelítést dolgozott ki az 
energia- és éghajlat-politika terén1. Ez 
a politika az éghajlatváltozás növekvő 
kihívásai és a változó nemzetközi kör -
nyezet, többek között az uniós határok 
menti politikai fejlemények és a külső 
partnerekkel kötött kereskedelmi meg -
állapodások közepette tovább alakul.
02 
Az energiapolitika területén az uniós 
energiapolitika kidolgozását az Euró -
pai Unió működéséről szóló szerződés 
(EUMSZ) 4. cikke írja elő, amely az ener -
giaügyet az EU és a tagállamok közötti 
megosztott hatáskörként határozza 
meg. A 194. cikk szerint az EU energia -
politikájának céljai a következők:
a) az energiapiac működésének 
biztosítása;
b) az energiaellátás biztonságának 
garantálása az Unión belül;
c) az energiahatékonyság és az 
energia  takarékosság, valamint az 
új és megújuló energiaforrások 
kifejlesztésének előmozdítása; és
d) az energiahálózatok összekapcso -
lásának előmozdítása.
03 
A tagállamok döntenek nemzeti 
energiaszerkezetükről, a földgázra és 
a villamos energiára vonatkozó adók -
ról és pótdíjakról, valamint határaikon 
belül felügyelik a villamosenergia- és 
a földgázpiac működését.04 
Az energiaellátás biztonsága az elmúlt 
évtizedben jelentős problémává vált 
Európában. A kormányzatokat és 
a nyilvánosságot elsősorban a külső 
forrásoktól való függéssel, a külső szál -
lító- és tranzitországokban felmerülő 
politikai bizonytalansággal, valamint 
az energiaellátás esetleges zavaraival 
összefüggő kockázatok aggasztják. 
Egyre inkább felismerést nyer továbbá, 
hogy a keresleti tendenciák módosu -
lásai és a megújuló energiaforrások 
terjedése miatt az uniós energia -
rendszeren belül bekövetkező átala -
kulások új kihívásokat támasztanak 
a végfelhasználók megfizethető áron 
történő, folyamatos energiaellátásával 
kapcsolatban.1 Ide tartoznak többek között az 
uniós energiapolitikáról 
1995-ben és 2007-ben 
közzétett bizottsági 
közlemények, a 2020-as és 
2030-as energiaügyi és 
éghajlati csomag és az 
energiaunióról szóló 
legutóbbi bizottsági 
közlemény.
11 Bevezetés
Az energiaellátás 
biztonsága és kapcsolata 
a belső energiapiaccal
05 
Az Európai Bizottság következetesen 
ösztönözte az Unión belüli energia -
ellátás biztonságának alapját képező 
belső villamosenergia- és földgázpiac 
fejlődését. A belső energiapiac az EU 
területén belül a földgáz és a villamos 
energia szabad áramlását és hatá -
rok nélküli kereskedelmét lehetővé 
tévő szabályozási és infrastrukturális 
rendszer. Az európai energiabiztonsá -
gi stratégiáról szóló legutóbbi, 2014. 
május 28-án közzétett bizottsági 
közleményben2 a Bizottság kijelenti, 
hogy: „Az energiabiztonság javításá -
nak kulcsa elsősorban a működőké -
pes belső piacban és a nagyobb fokú 
regionális és európai szintű együtt -
működésben megjelenő kollektívebb 
szemléletmód – különösen a hálózati 
fejlesztések összehangolása és a pia -
cok megnyitása tekintetében…”
06 
A villamosenergia- és földgázellátás 
nyitott, versengő és teljes mértékben 
működő belső piacának fejlődése az 
Unió egésze számára képes biztosítani 
az ellátási biztonsággal összefüggő 
előnyöket. Lehetőséget nyújt az ellátás 
nagyobb diverzifikációjára, a helyi 
ellátási kockázatok csökkentésére, 
a tagállamokon belüli és a tagállamok 
közötti likvid és rugalmas kereske -
delemre, valamint a gazdaságilag 
hatékony energiaellátásra. Az ellátás 
biztonsága a költségekkel járó köz -
javak körébe tartozik, és ennek a legin -
kább költséghatékony módon történő 
elérése az uniós energiapolitika egyik 
fő célkitűzése.07 
2014 decemberében az Európai Unió 
Tanácsa megerősítette a belső energia -
piac megvalósításának támogatását, és 
hangsúlyozta, hogy „minden erőforrást 
mobilizálni kell annak érdekében, hogy 
a kifogástalanul működő és összekap -
csolt belső energiapiac kialakítására 
vonatkozó célkitűzés a lehető legrövi -
debb időn belül megvalósuljon”3.
08 
A belső energiapiac létrehozása érde -
kében meg kell határozni a földgáz- és 
villamosenergia-piacok működésére 
vonatkozó szabályokat, valamint tö -
rekedni kell annak biztosítására, hogy 
e célból megfelelő infrastruktúra álljon 
rendelkezésre.2 COM(2014) 330 final, 
2014. május 28., „Európai 
energiabiztonsági stratégia”.
3 Az Európai Unió Tanácsának 
2014. december 9-i 
következtetései, a Közlekedési, 
Távközlési és Energiaügyi 
Tanács ülése.
12 Bevezetés
A belső energiapiac jogi 
keretrendszere
09 
A belső energiapiac működési sza -
bályai különböző formákat öltenek. 
Az első szakasz a jogi keret kidolgozá -
sa, amely meghatározza a belső villa -
mosenergia- és földgázpiacok kialakí -
tásának elveit, valamint az energiával 
való kereskedés szabályozási feltéte -
leit. Ez a jogi keret három másodlagos 
uniós jogszabályi „csomagon” keresz -
tül jött létre ( lásd: 1. ábra ).10 
A harmadik energiaügyi csomagot 
2011-ben a nagykereskedelmi4 ener -
giapiacok integritásáról és átlátható -
ságáról szóló rendelet5 egészítette 
ki. Az említett rendelet a piaci integ -
ritás és a piaci visszaélés kérdéseivel 
foglalkozik, és a piaci manipuláció 
észlelése és megelőzése érdekében 
előírja a nagykereskedelmi energia -
piacok nyomon követését. A rendelet 
teljes körű végrehajtása 2016 áprilisára 
várható.1. ábraA három energia ügyi csomag létrehozása
Főbb elemek
2009/72/EK irányelv
2009/73/EK irányelv713/2009/EK rendelet714/2009/EK rendelet715/2009/EK rendelet Harmadik csomag
2009Második csomag
2003Első csomag 
1996/1998
Az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-üzemeltetők ENTSO-E
és ENTSO-G általi koordinálásaTízéves hálózat-
fejlesztési tervekAz átvitelirendszer-
üzemeltető, illetve szállítási-
rendszerüzemeltető mint 
külön jogalanyA szabályozók 
ACER általi 
koordinálásaJogiFüggetlen nemzeti 
szabályozóKizárólag 
szabályozott 
hozzáférés100%ElszámolásBármely illetékes 
hatóságTárgyalásos, 
szabályozott vagy 
egyedüli vevőFokozatos és 
korlátozottHálózatfejlesztésPiaci 
szabályozásHarmadik fél 
hozzáférésePiacnyitásÁtvitelirendszer-
üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-
üzemeltetők 
leválasztása
Forrás:  Európai Számvevőszék.4 A nagykereskedelem az 
energiaimportőrök, illetve az 
energiatermelők és az 
energiahordozókat 
a végfelhasználóknak 
értékesítő szolgáltatók között 
zajlik.
5 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2011. október 25-i 
1227/2011/EU rendelete 
a nagykereskedelmi 
energiapiacok integritásáról és 
átláthatóságáról (HL L 326., 
2011.12.8., 1. o.).
13 Bevezetés
11 
A villamosenergia- és földgázellátás 
biztonságával közvetlenül két uniós 
jogszabály is foglalkozik. Ezeknek 
a jogszabályoknak az alapja a belső 
energiapiac megfelelő és folyamatos 
működésének akár kivételes körülmé -
nyek között is történő fenntartása:
a) a villamosenergia-ellátásról szó -
ló, 2005-ben elfogadott irányelv6 
megfelelő szintű termelőkapacitás 
létrehozására, a kínálat és a keres -
let megfelelő egyensúlyának ki -
alakítására és a többi tagállammal 
való megfelelő szintű összekötte -
tésre kötelezi a tagállamokat; és
b) a földgázellátás biztonságáról  
szóló, 2010-ben elfogadott ren -
delet7 ellátási és infrastrukturális 
előírásokat állapít meg, valamint 
mind az ellátási zavarok megelőzé -
se, mind pedig az azokra adott vá -
laszok tekintetében meghatározza 
a földgázvállalkozások, a tagálla -
mok és a Bizottság feladatait.12 
Ez a jogi keret meghatározza a belső 
energiapiac alapelveit, de önmagában 
nem képezi az energiapiacok gyakor -
lati modelljét. Így az árkonvergencia 
célkitűzésének megvalósítása érde -
kében a Bizottság villamos  energia- és 
földgázpiaci célmodelleket kezde -
ményezett.8 Ezeket a modelleket 
az ENTSO-k és az ACER, valamint az 
energiaipar képviselőinek bevonásával 
fejlesztették tovább, és azok rögzítése 
az e piacok működésének technikai 
szabályait meghatározó iránymutatá -
sok, valamint üzemi és kereskedelmi 
szabályzatok keretében jelenleg folya -
matban van:
a) A  villamosenergia-piaci cél -
modell  célja a nemzeti piacok 
egyetlen páneurópai piacba tör -
ténő összekapcsolása9. Az árkon -
vergencia megkönnyítése mellett 
a piac-összekapcsolás biztosítja 
a határokon átnyúló átvitel opti -
mális kihasználását.
b) A gázpiaci célmodell  az elosztó -
pontokhoz igazodó kereskedelem 
révén mozdítja elő az árkonver -
genciát10. Célja betáplálási-kiadási 
zónák és likvid virtuális kereskedel -
mi pontok fejlesztése.6 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2006. január 18-i 
2005/89/EK irányelve 
a villamosenergia-ellátás 
biztonságát és az 
infrastrukturális beruházások 
védelmét célzó 
intézkedésekről (HL L 33., 
2006.2.4., 22. o.).
7 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2010. október 20-i 
994/2010/EU rendelete 
a földgázellátás biztonságának 
megőrzését szolgáló 
intézkedésekről és a   
2004/67/EK tanácsi irányelv 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 295., 2010.11.12., 1. o.).
8 A célmodellek kidolgozásával 
kapcsolatos további 
információk: https://ec.europa.
eu/energy/en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 A piac-összekapcsolás írja le 
a rendelkezésre álló, 
határokon átnyúló átviteli 
kapacitást használó, 
elkülönülő másnapi, azonnali 
villamosenergia-piacok 
összekapcsolását. Az uniós 
villamosenergia-piacok 
összekapcsolásának 
végrehajtására kidolgoztak 
egy EUPHEMIA nevű külön 
algoritmust.
10 A gázelosztópont egy olyan 
fizikai vagy virtuális 
kereskedelmi pont, ahol 
a gázszállítások ára a régió 
keresletének megfelelően 
alakul. Az elosztóponti árak 
a gáz iránti kereslet és a kínálat 
egymásra hatásának 
függvényében változnak.
14 Bevezetés
Az uniós energiapolitika főbb 
szereplőinek feladatai és 
hatáskörei
13 
A belső energiapiac létrehozásában, 
működtetésében és szabályozásában 
meghatározott feladatokat és hatás -
köröket ellátó állami és magánszerep -
lők széles köre vesz részt.
a) Az  Európai Bizottságban  az 
Energiaügyi Főigazgatóság felel 
az EUMSZ 194. cikkének hatálya 
alá tartozó európai energiapolitika 
kidolgozásáért és végrehajtásáért. 
Ez az energiapiac működésének és 
az energiaellátás biztonságának az 
Unión belüli biztosítását, valamint 
az energiahálózatok összekap -
csolásának előmozdítását foglalja 
magában. A belső energiapiac 
tekintetében a Bizottság:
i. szükség esetén szakpolitikai 
dokumentumokra és jog -
alkotási intézkedésekre tesz 
javaslatot;
ii. nyomon követi az energiaügyi 
csomagok nemzeti jogba való 
átültetését;
iii. a tagállamokkal együtt a ko -
mitológiai eljárás keretében 
üzemi és kereskedelmi szabály -
zatokat fogad el.
b) Az energiapiacok monitoringját 
a tagállami kormányoktól teljes 
mértékben független nemzeti 
szabályozó hatóságok  végzik. 
A nemzeti szabályozó hatóságok 
létrehozásának követelményét 
a második energiaügyi csomag írta 
elő. A harmadik csomag tovább 
erősítette szerepüket.c) A harmadik energiaügyi csomag 
keretében létrejött Energia -
szabályozók Egy üttműködési 
Ügynökségének  (ACER) feladata 
a nemzeti szabályozó hatóságok 
közötti együttműködés előmoz -
dítása és megkönnyítése. Az ACER 
keret-iránymutatásokat dolgoz ki, 
amelyek üzemi és kereskedelmi 
szabályok alapját képezik, valamint 
számos energiapiaci kérdésben 
fogad el véleményeket. Az ACER 
nem rendelkezik végrehajtási 
hatáskörökkel, tehát határozatai 
nem közvetlenül kötelezők a piaci 
szereplőkre nézve.
d) Az átvitelirendszer- üzemelte -
tők, illetve szállításirendszer-  
üzemeltetők  kötött infrastruktúra 
használatával, energia földgáz 
vagy villamos energia formájában 
történő szállításával megbízott 
nemzeti vagy regionális szintű 
szervezetek. Elvárják tőlük, hogy 
a villamosenergia-ipari átviteli -
rendszer- üzemeltetők és a föld -
gázipari szállításirendszer-  
üzemeltetők európai hálózata  
(ENTSO-E és ENTSO-G) keretében 
együttműködjenek egymással. 
Az ENTSO-k feladata az üzemi 
és kereskedelmi szabályzatok 
kidolgozása az ACER keret-irány -
mutatásai alapján, valamint 
a tízéves hálózat  fejlesztési tervek 
elkészítése.
15 Bevezetés
Beruházási igények és 
uniós pénz ügyi eszközök 
az energiaipari 
infrastruktúra ter ületén
14 
Az ellátási biztonsággal összefüggő 
előnyök belső energiapiacon keresztül 
történő realizálásához energiaipari infra -
struktúra-fejlesztési beruházásokra van 
szükség. Az EU-ban az energiaipari infra -
struktúrát a „használó fizet” elv alapján 
a fogyasztói árakon keresztül elsősorban 
az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-üzemeltetők finanszí -
rozzák. Az átvitelirendszer-üzemeltetők, 
illetve szállításirendszer-üzemeltetők 
által az infrastruktúra-fejlesztési beru -
házások finanszírozására használt saját 
erőforrások a projektköltségek 20%-ától 
a szükséges beruházás teljes költségé -
ig terjedhetnek. A Bizottság 2011. évi 
adatai alapján az átvitelirendszer-üze -
meltetők, illetve szállításirendszer-üze -
meltetők 2005 és 2009 között évente 
9,1 milliárd  eurót fektettek energiaipari 
infrastruktúrába. Ezen belül a villamos -
energia-ipari beruházások évi 5,8  milli -
árd eurót, míg a gázipari beruházások évi 
3,3 milliárd eurót tettek ki.
15 
Az Európai Beruházási Bank (EBB)  
az uniós energiaipari infrastruktúra-  
fejlesztési projektek terén a legnagyobb nemzetek feletti hitel- és garancianyúj -
tó. 2007 és 2012 között az EBB az euró -
pai villamosenergia- és gázhálózatok 
modernizálására és fejlesztésére irányu -
ló beruházásokhoz 29,4  milliárd  euró 
összegben nyújtott hitelt11.
16 
Az energiaipari infrastruktúra továbbá 
az újonnan létrejött Európai Stratégiai 
Beruházási Alap (ESBA)12 egyik priori -
tása. Ez az alap az uniós költségvetés és 
az EBB forrásait kombinálja, azzal a cél -
lal, hogy az Unió egészében legalább 
315 milliárd euróra növelje a köz- és 
magánberuházásokat13.
17 
Az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-üzemeltetők saját be -
ruházásaival, valamint az EBB és az ESBA 
által rendelkezésre bocsátott források -
kal összehasonlítva az uniós költség -
vetés  viszonylag csekély mértékben 
vesz részt az energiaipari infrastruk -
túra-fejlesztési beruházásokban. Az 
1. táblázat  szerint 2007 és 2013 között 
mintegy 3,7  milliárd  eurót fordítottak 
energiaipari beruházásokra az uniós 
költségvetésből, a 2014 és 2020 közötti 
időszakra pedig további 7,4  milliárd  eu-
rót irányoztak elő.1. táblázatA 2007 és 2020 közötti időszakban az energiaipari infrastruktúrára előirányzott 
források (millió euró)
Ágazat TEN-E EEGPEurópai Hálózatfinanszírozási 
Eszköz, EnergiaiparESB alapok Összesen
2007–2013Villamos energia 81 905 498 1 484
Földgáz 64 1 363 814 2 241
ÖSSZESEN: 145 2 268 1 312 3 725
2014–2020 Villamos energia és földgáz 5 350 2 00017 350
2007–2020 ÖSSZESEN 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság által az ellenőrző csoport rendelkezésére bocsátott indikatív adat.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság adatbázisa alapján, EEGP végrehajtási jelentések.11 Európai Beruházási Bank, 
Energy Lending Criteria  
(Energiaipari hitelezési 
kritériumok), 2013. július 23.
12 Az Európai Parlament és a 
Tanács 2015. június 25-i 
2015/1017/EU rendelete az 
Európai Stratégiai Beruházási 
Alapról, az Európai Beruházási 
Tanácsadó Platformról és a 
Beruházási Projektek Európai 
Portáljáról, valamint az 
1291/2013/EU és az 1316/2013/
EU rendelet módosításáról.
13 4/2015. sz. vélemény az 
Európai Stratégiai Beruházási 
Alapról, valamint az 
1291/2013/EU és az  
1316/2013/EU rendelet 
módosításáról szóló európai 
parlamenti és tanácsi 
rendeletjavaslatról (HL C 121., 
2015.4.15., 1. o.)
16 Bevezetés
18 
Az előirányzott források a Bizottság 
által kezelt több alapból származnak, 
amelyek viszonylagos méretük, az 
általuk finanszírozott projektek fajtája, 
valamint az általuk biztosított finanszí -
rozás típusa tekintetében különböznek 
egymástól (lásd: 1. táblázat ):
a) az 1996-ban létrehozott14 transz-
európai energiahálózat  (TEN-E) 
villamosenergia- és földgáz-infra -
struktúrát finanszírozó, Bizottság 
által irányított eszköz volt. A 2013-as 
TEN-E rendelet15 határozta meg a kö -
zös érdekű projektek azonosításának 
kritériumait;
b) az  európai energia ügyi gazdaság -
élénkítő programot  (EEGP) az EU 
gazdaságának infrastrukturális beru -
házások révén történő élénkítésére 
hozták létre 2009-ben16. Az EEGP 
a Bizottság közvetlen irányítása alatt 
finanszírozta a jóváhagyott projek -
teket. A finanszírozott projektek 
végrehajtása még folyamatban van, 
e rendszer keretében azonban új 
projekteket nem támogatnak;
c) az  Európai Hálózatfinanszírozá -
si Eszköz  (CEF)17 a közlekedés, az 
energiaipar és a távközlés terüle -
tén a 2014 és 2020 közötti időszak -
ban megvalósítandó beruházások 
támogatására jött létre18. A CEF 
célja, hogy különböző eszközökön, 
többek között támogatásokon, 
különleges kölcsönökön, garanci -
ákon, hitelviszonyt megtestesítő 
és osztalékra jogosító eszközökön 
keresztül magánberuházásokat 
vonzzon. A támogatás útján törté -
nő társfinanszírozás nyílt pályázati 
felhívásokon alapul, és az Innováci -
ós és Hálózati Projektek Végrehajtó 
Ügynökség (INEA) irányítása alá 
tartozik;d) az energiaipari infrastruktúra 
finanszírozása az európai struk -
turális és beruházási alapok -
ból (ESB alapok) is lehetséges19. 
A finanszírozás a Bizottság által 
jóváhagyott nemzeti operatív 
programokon alapul.
19 
A Bizottság 2010-es becslése szerint 
az európai energiaágazat beruházás -
igénye 2020-ig eléri az 1 trillió eu -
rót. Ebből az európai jelentőségű 
villamos  energia- és gázhálózatok 
igénye mintegy 210  milliárd  eurót 
tesz ki20. A Nemzetközi Energiaügy -
nökség (IEA) közelmúltbeli becslése 
szerint az európai villamosenergia- és 
gázhálózatok teljes beruházásigénye 
a 2014 és 2035 közötti időszakban eléri 
a 931  milliárd  eurót21.14 A TEN-E programot a követke -
ző jogi aktusok hozták létre 
Az Európai Parlament és 
a Tanács 2006. szeptember 6-i 
1364/2006/EK határozata 
a transzeurópai energiahálóza -
tok kijelöléséről és a   
96/391/EK határozat és 
az 1229/2003/EK határozat 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 262., 2006.9.22., 1. o.).
15 A transzeurópai energiaipari 
infrastruktúrára vonatkozó 
iránymutatásokról és az 
1364/2006/EK határozat hatályon 
kívül helyezéséről, valamint 
a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és 
a 715/2009/EK rendelet 
módosításáról szóló, 2013. ápri -
lis 17-i 347/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 115., 2013.4.25., 39. o.) 
a transzeurópai energiahálóza -
tok (TEN-E) időben történő 
kiépítésének és kölcsönös 
átjárhatóságának a megkönnyí -
tését tűzte ki célul.
16 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2009. július 13-i 
663/2009/EK rendelete az 
energiaágazatbeli projektek 
közösségi pénzügyi támogatá -
sán alapuló gazdaságélénkítő 
program létrehozásáról 
(HL L 200., 2009.7.31., 31. o.).
17 A 2015/1017/EU  rendelettel 
összhangban az Európai 
Stratégiai Beruházási Alapot, a 
CEF-energiaágazatnak a 2014 
és 2020 közötti időszakra 
előirányzott pénzügyi keretét 
500 millió euróval csökkentet -
ték (5850 millió euróról 5350 
millió euróra), hogy ezzel 
részben finanszírozzák az Unió 
általános költségvetéséből az 
ESBA-nak juttatott 
hozzájárulást.
18 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 11-i 
1316/2013/EU rendelete az 
Európai Hálózatfinanszírozási 
Eszköz létrehozásáról, 
a 913/2010/EU rendelet 
módosításáról, valamint 
a 680/2007/EK és 
a 67/2010/EK rendelet hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 348., 
2013.12.20., 129. o.).
19 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17-i 
1303/2013/EU rendelete 
a Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra, 
a Kohéziós Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alapra és az Európai Tenger -
ügyi és Halászati Alapra 
vonatkozó közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
17
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
20 
A Számvevőszék ellenőrzésének célja 
annak meghatározása, hogy a belső 
energiapiaci-politikai intézkedések 
végrehajtása és az energiaipari infra -
struktúrával kapcsolatos uniós kiadá -
sok eredményesen biztosították-e az 
energiaellátás biztonságával összefüg -
gő előnyöket.
21 
Különösen a következőket vizsgáltuk:
 ο a Bizottság és a tagállamok biztosí -
tották-e a  belső energiapiaci  po-
litikák végrehajtását, javítva ezáltal 
az energiaellátás biztonságát;
 ο az európai energiaipari infra -
struktúra  alkalmas-e a teljes 
mértékben integrált piacok meg -
valósítására, biztosítva ezáltal az 
energiaellátás tényleges biztonsá -
gát; és
 ο az energiaipari infrastruktúra 
számára nyújtott uniós pénz -
ügyi támogatás  eredményesen 
hozzájárult-e a belső energiapiac 
létrehozásához.
22 
Az ellenőrzést 2014 közepétől 2015 kö -
zepéig végeztük.
23 
Ellenőrzésünk középpontjában a cső -
vezetékeken keresztüli gázszállítások, 
a tárolás – az LNG-terminálokat is bele -
értve – és a villamosenergia-átvitel állt. 
Nem vizsgáltuk az energiatermelést22, 
sem pedig az energiahatékonyságot23. 
Az ellenőrzés nem terjedt ki továbbá 
az energia végfelhasználóknak történő 
elosztására szolgáló rendszerekre, az 
energiaszegénységre, az energiaadókra 
és támogatásokra, valamint a 2020-as 
és 2030-as energia- és éghajlat-politikai 
célokra.24 
Ellenőrzésünk a 2007-től bevezetett 
szakpolitikai intézkedésekre és fi -
nanszírozásra terjedt ki. Regionális 
megközelítést alkalmaztunk, és hat 
tag államban – Bulgáriában, Ész  t-
országban, Litvániában, Lengyel -
országban, Spanyolországban és 
Svédországban –vizsgáltunk esettanul -
mányokat. Elemeztük a regionális pia -
cokat és az e tagállamok és a szomszé -
daik közötti összeköttetések mértékét.
25 
Az említett esettanulmányokban 
értékeltük, hogyan határozták meg 
a beruházási igényeket, értékeltük 
a belső energiapiaci elvek alkalma -
zását, a határokon átnyúló együtt -
működés szempontjait és a projekt -
javaslatok mögötti érveket. E választás 
biztosította az EU széles körű földrajzi 
reprezentációját. Az esettanulmányok 
15 konkrét uniós társfinanszírozású 
projektre vonatkozó példát tartalmaz -
nak. Az egyes eset  tanulmányokkal 
kapcsolatos ellenőrzési munka részét 
képezték a tagállami és uniós tiszt -
viselőkkel folytatott interjúk.
26 
Lehetőség szerint azonosítottuk továb -
bá a többi tagállam érdekelt feleivel 
megosztható bevált gyakorlatokat.Regionális Fejlesztési Alapra, az 
Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alapra 
vonatkozó általános rendelke -
zések megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 347, 2013.12.,20., 320. o.).
20 COM(2010) 677 végleges, 
2010. november 17. „Energia -
infrastruktúra-prioritások 
2020-ig és azt követően – Az in -
tegrált európai energiahálózat 
programterve”.
21 Nemzetközi Energiaügynök -
ség, Globális beruházási 
kilátások 2014. Párizs: 
OECD/IEA, 167. o.
22 A termeléssel kapcsolatosan 
lásd: 6/2014. sz. különjelentés: 
„Jó eredményeket ért-e el 
a kohéziós politikához rendelt 
forrásokból a megújulóener -
gia-termeléshez nyújtott 
támogatás?” ( http:/eca.
europa.eu ).
23 A fogyasztással kapcsolatosan 
lásd: 21/2012. sz. különjelentés: 
„Az energiahatékonyságot 
célzó kohéziós politikai 
beruházások költséghatékony -
sága” ( http:/eca.europa.eu ).
18
 Észrevételek
A belső energiapiac 2014-ig 
történő megteremtésének 
célja nem valósult meg
27 
2007 óta a belső energiapiac áll az 
uniós szintű energiapolitika kialakítá -
sának középpontjában. A 2009-ben 
elfogadott harmadik energiaügyi 
csomag előírta a gáz- és a villamos -
energia-irányelvek 2011. március 3-ig 
történő átültetését a nemzeti jogba24. 
Ezt a célkitűzést azonban abban az 
évben nem sikerült elérni. 2009-ben 
a harmadik energiaügyi csomag részét 
képező további három bizottsági ren -
delet került elfogadásra25.
28 
2011-ben a Tanács megerősítette 
a belső energiapiac melletti elköte -
lezettségét, és kijelentette, hogy „a 
belső piacot 2014-ig maradéktalanul 
meg kell valósítani annak érdekében, 
hogy minden akadály elháruljon a gáz 
és a villamos energia szabad áramlása 
elől”26. 2014 decemberében a cél -
kitűzést még mindig nem sikerült 
elérni, és a Tanács újólag megerősítet -
te, „hogy valamennyi uniós tagállam -
nak sürgősen, következetes módon 
és ténylegesen végre kell hajtania és 
alkalmaznia kell a harmadik energia -
ügyi csomagban meghatározott 
rendelkezéseket…”27.29 
E célkitűzés eléréséhez a következőkre 
van szükség:
 ο a belső energiapiac uniós szabá -
lyozási keretének végrehajtása;
 ο a különböző helyi és tagállami pia -
cok szövevényének harmonizálása;
 ο árkonvergencia elérése; és
 ο megfelelő energiaipari infrastruk -
túra rendelkezésre állása (lásd: 
a 72. bekezdéstől).24 A villamos energia esetében 
a villamos energia belső 
piacára vonatkozó közös 
szabályokról és 
a 2003/54/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről szóló, 
2009. július 13-i 
2009/72/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv 
(HL L 211., 2009.8.14., 55. o.) 
49. cikkének (1) bekezdése. 
A gáz esetében a földgáz 
belső piacára vonatkozó közös 
szabályokról és 
a 2003/55/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről szóló, 
2009. július 13-i 2009/73/EK 
európai parlamenti és tanácsi 
irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 
94. o.) 54. cikkének 
(1) bekezdése.
25 A 714/2009/EK rendelet 
a villamos energia határokon 
keresztül történő 
kereskedelme esetén 
alkalmazandó hálózati 
hozzáférési feltételekről és az 
1228/2003/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről. 
A 715/2009/EK rendelet 
a földgáz határokon keresztül 
történő kereskedelme esetén 
alkalmazandó hálózati 
hozzáférési feltételekről és az 
1775/2005/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről. 
Az Európai Parlament és 
a Tanács 2009. július 13-i 
713/2009/EK rendelete az 
Energiaszabályozók 
Együttműködési Ügynöksége 
létrehozásáról.
26 A Európai Tanács 
2011. február 4-én elfogadott 
következtetései.
27 A Tanács következtetései, 
Közlekedési, távközlési és 
energiaügyi tanácsi ülés, 
Brüsszel, 2014. december 9.
19 Észrevételek
Továbbra is vannak 
problémák a belső 
energiapiac uniós jogi 
keretrendszerének 
végrehajtásával
30 
A harmadik energiaügyi csomag köz -
vetlenül alkalmazandó rendeleteket 
és az egyes tagállamok jogi keretébe 
integrálandó irányelveket is tartalmaz. 
Az előrehaladást a Bizottság a követke -
zők révén követi nyomon:
a) az át ültetés ellenőrzése , amely -
nek célja annak vizsgálata, hogy 
a tagállamok az irányelvek rendel -
kezéseinek beépítése érdekében 
módosították-e saját jogszabá -
lyaikat28. Amennyiben a Bizottság 
úgy ítéli meg, hogy egy tagállam 
ezt nem tette meg, kötelezettség -
szegési eljárást indíthat, és az ügy 
a Bírósághoz kerülhet; és
b) a megfelelési ellenőrzések , 
amelyek azt értékelik, hogy 
a végre  hajtott módosítások a gya -
korlatban összhangban állnak-e 
az irányelvek rendelkezéseivel. Az 
értékelés megkönnyítése érde -
kében a Bizottság információkat 
és pontosításokat kér a tagálla -
moktól – ez az információcsere 
az „EU-pilots”néven ismert eszköz 
révén zajlik. A Bizottság az EUMSZ 
258. cikke értelmében hivatalos 
kötelezettségszegési eljárást 
indíthat, amennyiben úgy értékeli, 
hogy a tagállami gyakorlatban 
bevezetett módosítások nem 
megfelelően tükrözik az irányelvek 
rendelkezéseit.28 A Bizottság értékelése 
a tagállamok hivatalos 
dokumentumain, vállalkozók 
által készített jelentéseken, az 
adott országra vonatkozó 
szakismereteken, valamint 
a médiaorgánumokon és 
a harmadik feleknek feltett 
konkrét kérdéseken keresztüli 
piaci monitoringon alapul.
20 Észrevételek
31 
A 2. táblázat  részletesen ismerteti az 
említett ellenőrzések jelenlegi állását, 
beleértve a 2015. június 30-i állapot 
szerint a harmadik energiaügyi csomag 
tekintetében indított kötelezettség -
szegési eljárásokat. Az elemzésből 
kiderül, hogy még hosszú utat kell 
megtenni addig, hogy teljesnek lehes -
sen tekinteni a harmadik energiaügyi 
csomag tagállamokban történő végre -
hajtását. 2015. június 30-ig:
a) a harmadik energiaügyi csomag -
ban foglalt rendelkezések átülte-
tésének elmaradása  tekintetében 
a Bizottság úgy ítélte meg, hogy 
28 tagállam közül 19 tagállammal 
szemben meg kell indítani a köte -
lezettségszegési eljárást. 2015. jú -
nius 30-ig a Bizottság minden ilyen 
eljárást lezárt;
b) a harmadik energiaügyi csomag -
ban foglalt rendelkezéseknek való 
megfelelés hiánya  tekintetében 
a Bizottság 2013-ban elindította 
a tagállamoktól való információ -
kérés folyamatát, és bizonyos 
esetekben kötelezettségszegési 
eljárásokat indított:
i. 10 tagállam esetében a Bizott -
ság befejezte értékelését, és 
az EUMSZ 258. cikke alapján 
kötelezettségszegési eljárást 
indított. Ezen eljárások mind -
egyike még folyamatban van;
ii. 4 tagállam esetében a Bizott -
ság EU-pilot megkereséssel 
információkat kért, de értéke -
lését még nem fejezte be; és
iii. 14 tagállam esetében a Bi -
zottság még nem küldött 
információkérést.32 
A harmadik energiaügyi csomag ezen 
ellenőrzés tekintetében releváns ren -
delkezései, amelyek esetében a bizott -
sági ellenőrzések problémákat fedtek 
fel, többek között a következők:
 ο a nemzeti szabályozó hatóságok 
működése (lásd: 34–36. bekezdés);
 ο az átvitelirendszer-üzemelte -
tők, illetve a szállításirendszer-  
üzemeltetők működése (lásd: 
37–42. bekezdés);
 ο az árszabályozás különböző for -
máival összefüggő kérdések (lásd: 
64. bekezdés).
33 
Az ellenőrzés során a következő 
bekezdésekben leírtak szerint e terü -
leteken megerősítettük a problémák 
fennállását.
21 Észrevételek
A Bizottság által a harmadik energia ügyi csomag át ültetésével és a megfeleléssel 
kapcsolatban végzett ellenőrzések, 2015. június 30-i állapot
Az átültetésre vonatkozó ellenőrzések A megfelelésre vonatkozó ellenőrzések
Az átültetésre vonatkozó 
bizottsági ellenőrzés 
befejeződöttKötelezettségszegési 
eljárás indult és lezárultA Bizottság kötelezettség -
szegési eljárást indítottA kötelezettségszegési 
eljárás lezárult
Belgium √ √ √ Nem zárult le
Bulgária √ √ Nem indult eljárás
Cseh Köztársaság √ n.a. Nem indult eljárás
Dánia √ √ Nem indult eljárás
Németország √ n.a. √ Nem zárult le
Észtország √ √ Nem indult eljárás
Írország √ √ Nem indult eljárás
Görögország √ n.a. Nem indult eljárás
Spanyolország √ √ √ Nem zárult le
Franciaország √ √ √ Nem zárult le
Horvátország √ n.a. √ Nem zárult le
Olaszország √ n.a. √ Nem zárult le
Ciprus √ √ Nem indult eljárás
Lettország √ n.a. Nem indult eljárás
Litvánia √ √ Nem indult eljárás
Luxemburg √ √ √ Nem zárult le
Magyarország √ n.a. √ Nem zárult le
Málta √ n.a. Nem indult eljárás
Hollandia √ √ Nem indult eljárás
Ausztria √ √ √ Nem zárult le
Lengyelország √ √ Nem indult eljárás
Portugália √ n.a. Nem indult eljárás
Románia √ √ √ Nem zárult le
Szlovénia √ √ Nem indult eljárás
Szlovákia √ √ Nem indult eljárás
Finnország √ √ Nem indult eljárás
Svédország √ √ Nem indult eljárás
Egyesült Királyság √ √ Nem indult eljárás
Megjegyzés:   
„n.a.”: nem indult kötelezettségszegési eljárás, és az átültetésre vonatkozó ellenőrzések alapján, amelyek valamennyi tagállam esetében befeje -
ződtek, a jövőben sem fog indulni.  
„Nem indult eljárás”: a szóban forgó tagállam esetében nem indult kötelezettségszegési eljárás. A Bizottság vizsgálja a helyzetet, és a jövőben 
kötelezettségszegési eljárásokat indíthat.  
„Nem zárult le”: jelenleg kötelezettségszegési eljárás van folyamatban, de még nem zárult le.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság által szolgáltatott információk alapján.2. táblázat
22 Észrevételek
A energiaszabályozók 
feladataik végrehajtása során 
tagállami és uniós szinten is 
kihívásokkal találkoznak
34 
Az ellenőrzés részeként összegyűjtött 
bizonyítékok a következő problémákat 
jelezték a nemzeti szabályozó hatósá -
gok működésében:
a) a nemzeti szabályozó hatóságok 
függetlensége  alapvető fontossá -
gú feladataik megfelelő ellátásá -
hoz. A szabályozó szervek vezetőit 
átlátható módon kell kiválasztani, 
és működésükhöz szabadságot 
kell biztosítani. Ezeket az elve -
ket nem mindig követik, lásd: 
1. háttérmagyarázat .
b) több nemzeti szabályozó hatóság 
képviselője hangsúlyozta a fel -
adatkör ükre vonatkozó korláto -
zásokkal  kapcsolatos kockázato -
kat. Egyes kormányzatok bizonyos 
szabályozási hatásköröket ma -
guknál tartottak, vagy a nemzeti 
szabályozó hatóságok számára 
olyan ármeghatározási módszere -
ket szabtak meg, amelyek bizonyos 
piaci szereplőket előnyben része -
síthetnek. Lásd: a  2. háttérmagya ­
rázatban  szereplő példák.
c) bár a nemzeti szabályozó ható -
ságok feladatai minden tagállam 
esetében ugyanazok, a különböző 
nemzeti szabályozó hatóságok 
rendelkezésére álló erőforrások 
szintje  jelentősen eltér egymás -
tól. Az általunk felkeresett nem -
zeti szabályozó hatóságoknál az 
energia kérdésével foglalkozók 
száma 21 főtől több mint 200 főig 
terjedt. Egyes nemzeti szabályozó 
hatóságok úgy ítélték meg, hogy 
elegendő erőforrással rendel -
keznek az energiapiac valamen y-
nyi aspektusának kezeléséhez. 
A korlátozottan rendelkezésre álló 
erőforrások miatt azonban egyes 
nemzeti szabályozó hatóságok má -
soknál jobban fel vannak készülve a nemzetközi együttműködésben 
való részvételre, amely elengedhe -
tetlen a belső energiapiachoz (lásd: 
35. bekezdés). Lásd: a  3. háttér­
magyarázatban  szereplő példák.
23 Észrevételek
A nemzeti szabályozó hatóságok f üggetlenségét érintő problémák
Bulgária : A 2009 és 2015 közötti időszakban az Energia- és Vízügyi Szabályozó Bizottság vezetőjét a kormány 
többször, többek között egyedül 2013-ban négyszer cserélte le. A tényleges költségeken alapuló energiaárak 
meghatározásához független szabályozó hatóságokra van szükség. Az Energia- és Vízügyi Szabályozó Bi -
zottság azonban olyan szabályozott villamosenergia-árakat határozott meg, amelyek eredményeképpen az 
inkumbens energiaipari vállalatot arra kötelezik, hogy a villamos energiát drágán vásárolja, majd közszolgálta -
tóként olcsóbban adja el, és így 2010 és 2014 vége között mintegy 800 millió eurós veszteséget halmozott fel.
Litvánia : A litván parlamentnek 2013 óta felhatalmazása van arra, hogy ha nem fogadja el az energiaszabályo -
zó tevékenységéről szóló éves jelentést, dönthet a nemzeti szabályozó hatóság vezetőjének leváltásáról.
A nemzeti szabályozó hatóság feladatkörének korlátozásai
Spanyolország : Az Ipari, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium határozza meg a villamosenergia- és 
gázárakat, illetve a rendszerhasználati díjakat, amelyeket az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve szállítási -
rendszer-üzemeltetők számláznak a gáz- és villamosenergia-infrastruktúra használóinak. A nemzeti szabá -
lyozó hatóság a végső hálózati díjak mindössze 1/3-át kitevő elemekre vonatkozó módszerre tesz javaslatot, 
miközben a maradék 2/3-ot magában foglaló költségelemeket kizárólag a spanyol kormány határozza meg. Ez 
felveti a kérdést, hogy a nemzeti szabályozó hatóság vajon megfelelő hatáskörrel rendelkezik-e szabályozási 
funkciója e részének ellátásához.
Litvánia : A harmadik energiaügyi csomag előírja, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak átlátható kritériu -
mok alapján kell meghatározniuk az átviteli, illetve elosztási díjakat. Litvániában azonban a kormány a gáz- és 
villamosenergia-átviteli díjak megállapításának módszertanát írja elő, és a kiskereskedelmi árak szabályozot -
tak. Következésképpen a nemzeti szabályozó hatóság előzetes számításai szerint a két kormányzati tulajdon -
ban álló, inkumbens energiaipari vállalat 2024-ig a díjakon keresztül 167  millió  euróval több bevételre tesz 
szert annál, mintha a díjakat a nemzeti szabályozó hatóság szabná meg.
A nemzeti szabályozó hatóságok erőforrásainak megfelelősége
Svédország : A Svéd Energiafelügyelet megerősítette, hogy 100 ágazati szakemberével teljes mértékben 
felkészült arra, hogy részt vegyen az ACER munkájában, beleértve a kirendelt nemzeti szakértők rendelkezés -
re bocsátását is. Megerősítette továbbá, hogy minden előkészületet megtett a REMIT-rendelet végrehajtása 
érdekében, beleértve a szükséges csapat teljes felszerelését.
Észtország : A Nemzeti Versenyhatóság 61 alkalmazottjából mindössze 21 foglalkozik energiaügyekkel. A Bi -
zottság az észt energiapiac elemzésében aggodalmát fogalmazta meg azzal kapcsolatosan, hogy a nemzeti 
szabályozó hatóság elegendő erőforrással rendelkezik-e az észt energiapiac szabályozásához, valamint az 
uniós szintű együttműködésben való részvételhez (lásd: III. melléklet ).1. háttérmagyarázat 2. háttérmagyarázat 3. háttérmagyarázat
24 Észrevételek
35 
Nincs egyetlen egységes uniós szin -
tű energiaszabályozó, de a nemzeti 
szabályozó hatóságoknak az ACER 
keretében együtt kell működniük 
(lásd: 13. bekezdés). Az uniós energia -
piac integráltabbá válásával egyre 
fontosabbá válik a határokon átnyúló 
szabályozási kérdések megoldása. 
Az ACER e kérdések – többek közt 
a villamos energia, a gáz, a piaci 
integritás és a monitoring – kezelése 
érdekében jelenleg munkacsoportok 
rendszerén keresztül működik. Miköz -
ben ez a megközelítés a tagállamok 
közvetlen bevonásának megkönnyí -
tésére törekszik, a gyakorlatban nem 
minden tagállam vesz részt azonos 
mértékben, és az aktívabb tagállamok 
ezért nagyobb befolyással rendelkez -
nek e csoportok munkája felett. Egyes 
nemzeti szabályozó hatóságok jelez -
ték, hogy a nemzetközi környezetben 
fellépni képes szakértők formájában 
rendelkezésre álló erőforrások és az 
utazási költségvetések korlátozottak 
(lásd: 34. bekezdés). A  III. melléklet  
részletes adatokat tartalmaz a tagálla -
mi képviselők ACER-munkacsoportok -
ban való részvételéről.
36 
Az ACER egyik feladata az energiapiaci 
tendenciák elemzése és szakpoliti -
kai tanácsadás a nemzeti szabályozó 
hatóságok és az uniós intézmények 
számára. Nem rendelkezik azonban 
olyan jogkörökkel, amelyek alapján 
rákényszeríthetné a nemzeti szabá -
lyozó hatóságokat vagy a tagállamok 
kormányait arra, hogy rendelkezésére 
bocsássák a vonatkozó energiapiaci 
adatokat. Az adatok hiánya korlátozza 
az ACER-t abban, hogy piaci elemzése -
ket végezzen és szakpolitikai tanácso -
kat adjon az uniós intézményeknek 
és a tagállamok nemzeti szabályozó 
hatóságainak.Az átvitelirendszer-
üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer- üzemeltetők 
leválasztása formálisan 
megtörtént, ez azonban 
nem mindig eredményezett 
liberalizált és versengő 
piacokat
37 
A villamos energia és a gáz fogyasztása 
ritkán zajlik azon a helyen, ahol azokat 
termelik, vagy ahol azok belépnek va -
lamely országba. Ahhoz, hogy a nagy 
mennyiségű energia eljusson a fo -
gyasztókhoz, átviteli, illetve szállítási 
rendszereket hoztak létre. Az ezen 
átviteli, illetve szállítási rendszereket 
kezelő szervezeteket az uniós tagálla -
mokban átvitelirendszer-üzemeltetők -
nek, illetve szállításirendszer-üzemel -
tetőknek hívják.
38 
Az úgynevezett leválasztás az átvitel, 
illetve a szállítás más tevékenységek -
től, például a termeléstől és az elosz -
tástól való különválasztásának folya -
matát jelenti a vertikálisan integrált 
energiaipari vállalkozásokon belül. 
Ez az első és a második energiaügyi 
csomaggal kezdődött. A Bizottság 
megerősítette, hogy formailag min -
den tagállam átültette a harmadik 
energia  ügyi csomagot, ezen belül 
a leválasztásra vonatkozó rendelkezé -
seket is (lásd: 31. bekezdés). A  2. ábra  
az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-üzemeltetők által az 
energiakereskedelemben a leválasz -
tás előtt és után betöltött szerepet és 
helyet mutatja be.
25 Észrevételek
39 
Miközben a leválasztás és más in -
tézkedések célja a belső energiapiac 
szabályozási feltételeinek megterem -
tése volt, gyakran nem jött létre libe -
ralizált és versengő piac. Ennek oka, 
hogy számos kormány és inkumbens 
energiaipari vállalat szabályozásokon 
és műszaki korlátozásokon keresztül 
továbbra is korlátozza harmadik felek 
hálózati hozzáférését. Például a gáz- és 
villamosenergia-piac új szolgáltatói -
nak hozzáféréssel kell rendelkezniük 
az átviteli, illetve szállítási és tárolási létesítményekhez. E hozzáférés nélkül 
az új belépőknek nehéz a nemzeti 
villamosenergia- és gázpiacokra való 
belépés. Lengyelországban például az 
inkumbens gázipari vállalat 2010-ben 
létrehozott egy céltársaságot, amelyet 
a nemzeti szabályozó hatóság nem 
tekint szállításirendszer-üzemeltető -
nek, és amely a lengyelországi föld 
alatti gáztároló kapacitások 100%-ának 
a tulajdonosa. Ez a helyzet azt a kocká -
zatot hordozza, hogy ez a leányvállalat 
korlátozni tudja az új gázszolgáltatók 
lengyelországi piacra jutását29.2. ábraEnergiakereskedelem és -átvitel a leválasztás előtt és után
Leválasztás után Leválasztás előtt
Nem szabályozott kapcsolatSzabályozott kapcsolat
FogyasztóKülönálló vállalat vagy funkcióJelmagyarázat:Fogyasztó FogyasztóElosztás Átvitel, illetve szállítás 
(átvitelirendszer-
üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-
üzemeltetők) Hálózati műveletek
ÉrtékesítésKereskedelmi közvetítőTermelés/Import
Termelés/Import
Hálózati műveletek
Kereskedelem
ÉrtékesítésVertikálisan 
integrált vállalat
Forrás:  James Matthys-Donnadieu 2014. augusztus 26-i előadása a genti egyetem Economics of Electricity Markets (A villamosenergia-piacok 
gazdaságtana) című nyári kurzusán.29 A lengyelországi 
Energiaszabályozási Hivatal 
2014-es nemzeti jelentésében 
közzétett adatok szerint az 
inkumbens gázszolgáltató 
a lengyelországi gáz-
nagykereskedelmi piac 
mintegy 95%-a felett 
rendelkezik.
26 Észrevételek
40 
A tagállami hálózatok infrastruktúra 
révén történő egyre nagyobb mértékű 
összekapcsolódásával egyértelműen 
szükség van a szomszédos átviteli -
rendszer-üzemeltetők, illetve szállítási -
rendszer-üzemeltetők közötti szoro -
sabb együttműködésre, beleértve az 
infrastruktúrafejlesztés tekintetében 
történő összehangolt megközelítést, 
különösen az ellátás biztonságával 
összefüggésben. A jó együttműködést 
példázza, hogy a svéd villamosener -
gia-ipari átvitelirendszer-üzemeltető 
képes arra, hogy kezelje a norvégiai 
és a dániai hálózatokat is, mert er -
ről megállapodást kötöttek, és mert 
hálózataik műszaki szempontból össze 
vannak kapcsolva. Az ilyen szintű 
együtt  működés azonban nem terjedt 
el széles körben.
41 
Minden átvitelirendszer-üzemeltető -
nek, illetve szállításirendszer-üzemel -
tetőnek rendelkeznie kell a nemzeti 
szabályozó hatósága általi tanúsítással. 
E folyamatban a Bizottság is szere -
pet játszik, és véleményezi a nemzeti 
szabályozó hatóságok által előkészített 
határozattervezeteket. Véleménye 
elkészítésekor a Bizottság ellenőrzi, 
hogy az átvitelirendszer-üzemeltető, 
illetve szállításirendszer-üzemeltető 
elegendő eszközzel rendelkezik-e, és 
képes-e független beruházási dön -
tések meghozatalára. Még mindig 
vannak olyan átvitelirendszer-üzemel -
tetők, illetve szállításirendszer-üzemel -
tetők, amelyek tanúsítását a Bizottság 
még nem végezte el30.42 
Nem létezik egyetlen egységes uniós 
szintű átvitelirendszer-üzemeltető, 
illetve szállításirendszer-üzemelte -
tő. Az átvitelirendszer-üzemeltetők, 
illetve szállításirendszer-üzemeltetők 
az ENTSO-E és az ENTSO-G keretében 
működnek együtt. A nemzeti átviteli -
rendszer-üzemeltetők, illetve szállítási -
rendszer-üzemeltetők részvétele az 
ENTSO-k tevékenységében változó, és 
ez felveti annak kockázatát, hogy a ki -
fejlesztett műszaki megoldások inkább 
a legtevékenyebben részt vevő felek 
számára megfelelők.30 A Bizottság 2015. június 1-jéig 
109 véleményt adott ki. Hét 
gázipari szállításirendszer-
üzemeltető és három 
villamosenergia-ipari 
átvitelirendszer-üzemeltető 
még mindig tanúsításra vár: az 
észtországi, lettországi, 
finnországi, olaszországi, 
magyarországi, belgiumi, 
valamint az egyesült királysági 
gázipari szállításirendszer-
üzemeltető (újratanúsítás); 
a magyarországi, a Svédország 
és Németország közötti balti 
vezetékért felelős, valamint az 
olaszországi villamosenergia-
ipari átvitelirendszer-
üzemeltető (újratanúsítás).
27 Észrevételek
A tagállamok között 
az energiapiacok 
megszervezésének 
módjában tapasztalható 
jelentős kü lönbségek 
visszafoghatják a belső 
energiapiac további 
fejlődését
43 
A Bizottság értékelte a belső energia -
piac megvalósítása felé tett előrehala -
dást, és megállapította, hogy az ener -
giapiacok tekintetében 28 különböző 
nemzeti jogi keret létezik31. Az EU ezért 
helyi, tagállami és regionális piacok 
szövevényével, nem pedig egységes 
belső energiapiaccal rendelkezik. 
A belső energiapiac további fejlődése 
előtt álló kihívás az e piacok közöt -
ti együttműködés lehetőségeinek 
a felkutatása. Ez a következők miatt 
jelentős kihívás:
 ο az EU-ban még mindig számos 
különböző kereskedelmi mecha -
nizmust alkalmaznak;
 ο az energiapiacokat különböző 
beavatkozások befolyásolják;
 ο az üzemi és kereskedelmi szabály -
zatok kialakítása és alkalmazása 
továbbra is kihívást jelent; és
 ο a piaci integritás és átláthatóság 
szintje piaconként változó.Az EU-ban még mindig számos 
különböző kereskedelmi 
mechanizmust alkalmaznak
44 
A harmadik energiaügyi csomag nem 
ír elő az EU egészében alkalmazandó 
konkrét kereskedelmi mechanizmust. 
A gyakorlatban a gáz- és villamos -
energia-kereskedelem különböző 
módokon történik (lásd: 60. bekezdés). 
Azokat a piacokat, amelyek ténylege -
sen elősegítik a belső piacot, likvidi -
tás, átláthatóság és a részvételre való 
nyitottság jellemzi. Az ellenőrzés során 
legalább négy különböző kereskedel -
mi mechanizmust vizsgáltunk, amelyek 
különböző mértékben rendelkeznek 
ezekkel a jellemzőkkel, amint azt 
a 3. táblázat  bemutatja.
A nemzeti energiapiacokat 
más nemzeti vagy uniós 
szakpolitikák céljainak 
elérésére irányuló kormányzati 
beavatkozások befolyásolják
45 
Az energiapolitika mind nemzeti, mind 
pedig uniós szinten szorosan kapcso -
lódik más szakpolitikai területekhez, 
például a szélesebb körű gazdasági, 
éghajlat-változási, ipari, innovációs és 
munkaerő-piaci szakpolitikákhoz. Az 
e szakpolitikák végrehajtására irá -
nyuló intézkedések befolyásolhatják 
az energiapiacokat, például bizonyos 
energiaforrások választásának befo -
lyásolásával vagy a valamely energia -
forrásnak nyújtott konkrét támogatás -
sal. Miközben elképzelhető, hogy ezek 
a szakpolitikák önmagukban valamely 
tagállam szintjén teljességgel racioná -
lisak – például támogatják a belföldi 
energiaforrásokat, és ezáltal hozzá -
járulnak ahhoz, hogy az érintett tag -
államban jobbnak érzékeljék a hazai 
energiabiztonságot –, a belső energia -
piac egészét tekintve a piacok és az 
árképzés torzulásához vezethetnek.31 COM(2015) 80 final, 
2015. február 25., „A stabil és 
alkalmazkodóképes 
energiaunió és az előretekintő 
éghajlat-politika 
keretstratégiája”.
28 Észrevételek
Vizsgált energiakereskedelmi mechanizmusok
Likvid
Átlátható
Nyitott 
a részvételrePéldák az ellenőrzés esettanulmányaiból
Regionális energiatőzsdék
Ezeket a piacokat hosszú távú pénzügyi fedezeti mechaniz -
musok támogatják, több országot fognak át, és céljuk egy 
olyan övezet kialakítása, ahol az energia szabadon áramolhat. 
Általában nagyon likvidek, és működésük a piaci szereplők 
önkéntes akaratán alapul.√ √ √Az északi és a balti régió villamosenergia-kereskedelmének 
közös energiatőzsdéje.
Vállalkozások közötti közvetlen kereskedelem
Ide tartozik az energiatermelők és a vevőik közötti kereskede -
lem. Ezek a megállapodások, amelyek általában hosszú távú 
szerződések, nem átláthatóak, mivel a kereskedelmi feltéte -
leket a többi piaci szereplő előtt nem fedik fel. Ez megnehezíti 
az egy adott piaci térségben a gáz és a villamos energia 
tekintetében kialakult referenciaár meghatározását.X X √Az ellenőrzés idején Bulgáriában a gáz- és a villamos  energia-
kereskedelem 100%-a ilyen módon folyt.
Spanyolországban 2014-ig nem létezett integrált, szervezett 
gázpiac. 2013-ban az LNG-terminálokon a gáz mintegy 66%-ával 
kétoldalú szerződések keretében kereskedtek. A  nemzeti sza -
bályozó hatóság számára nehézséget jelentett a gázárakra 
vonatkozó objektív adatok megszerzése.
Korlátozott energiatőzsdé k
Ezeket tagállami kormányok kezdeményezése vagy rendelkezé -
se hozta létre. Az  ilyen energiatőzsdéken keresztül történő ke -
reskedés kötelezettsége azt jelezheti, hogy az árajánlatok nem 
teljes mértékben a kereslet és kínálat dinamikáján alapulnak.√ √ X2013-ban Lengyelországban a villamos energia 50%-át 
energia tőzsdén keresztül értékesítették, miközben a maradék 
részt a vállalkozások közötti kereskedelem tette ki. A Lengyel 
Energiatőzsdét egy kereskedői csoport kezdeményezte, de 
azt később a nemzeti hatóságok is támogatták, amelyek 
előírták a  villamosenergia-termelőknek, hogy termelésük 
legalább 70%-át az energiatőzsdén keresztül értékesítsék.
Többletmennyiségek piacai
Ezek többnyire a gázágazatban fordulnak elő. Ezek az ener -
giatőzsdék olyan helyzetben működnek, amelyben a piacot 
nagyrészt egy fő szállító szabályozza vagy uralja. Ennek 
eredményeként az ügyletek, bár átlátható módon jönnek létre, 
nem tükrözik a piac egészének árdinamikáját.√ X XA lengyel gáztőzsdén előfordulnak olyan esetek, hogy 
a szabályozott nagykereskedelmi árnál több mint 20%-kal 
alacsonyabb áron lehet gázt vásárolni.
Forrás:  Európai Számvevőszék.3. táblázat
29 Észrevételek
46 
A Bizottság tisztában van azzal, hogy 
ezek a beavatkozások milyen befolyás -
sal lehetnek az energiapiacok működé -
sére. Korlátozásukra azonban, még ha 
szeretné sem képes teljes egészében. 
A Bizottság álláspontját az energiaipari 
állami támogatásokról szóló irány -
mutatásban32 és az energiacsomagok -
ról szóló magyarázó feljegyzésben 
fejtette ki. A Bizottság által képviselt, 
ezen ellenőrzés tekintetében releváns 
főbb pontok a következők:
 ο a nagykereskedelmi árak szabályo -
zása nem engedhető meg33;
 ο a szabályozott kiskereskedelmi 
árakat olyan szintben kell meg -
állapítani, amely lehetővé teszi az 
ajánlatok közötti versenyt. A sza -
bályozott áron belül a villamos 
energia költsége nem lehet az 
adott piac átlagos nagykereskedel -
mi ára alatt34.
Az ü zemi és kereskedelmi 
szabályzatok és 
iránymutatások elfogadása: 
a villamos energia esetében 
különösen lassú
47 
Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok 
olyan technikai szabályok, amelyek 
célja az EU villamosenergia-átviteli 
és gázszállítási rendszerein belüli 
technikai interoperabilitás alapjának 
biztosítása. A szabályzatok az energia 
határokon át történő szabad áram -
lásának biztosítására hivatott közös 
műszaki előírásokat határoznak meg. 
Az energiapiacok jogi keretét továb -
bi részletekkel egészítik ki, aminek 
célja az energiaügyi csomagok kö -
zös végrehajtásának biztosítása. Az 
üzemi és kereskedelmi szabályzatok, 
amennyiben azokat teljes mértékben 
alkalmazzák, lehetővé tehetik a keres -
kedelmi mechanizmusok számának 
csökkentését, valamint biztosíthatják 
a kompatibilis piacok integrációjához szükséges feltételeket. Az ACER 
különösen kiemelt szerepet játszik 
a folyamatban; keret-iránymutatáso -
kat dolgoz ki, valamint a Bizottságnak 
történő benyújtásuk előtt értékeli az 
ENTSO-k által kidolgozott szabályza -
tokat. Ezt követően a Bizottság felel 
a szabályzatok végleges szövegének 
elfogadásáért és a szabályzatok formá -
lis elfogadására irányuló komitológiai 
folyamat összehangolásáért.
48 
Ami azt illeti, jelenleg egyes tag -
államokon belül és egyes tagállamok 
között teljes mértékben elfogadott 
és jóváhagyott hálózati szabályzatok 
nélkül folyik az energiakereskedelem. 
E folyamat lezárása így nagyon fontos 
lépés lenne a megfelelően működő 
belső energiapiac létrehozásában.
49 
Mint a  4. táblázat  mutatja, a szabály -
zatok elfogadása hosszú és nehéz fo -
lyamatnak bizonyul. 2015. június 30-ig:
 ο a gáz esetében bizonyos előrehala -
dás történt, mivel öt szabályzatból 
négyet jóváhagytak, miközben 
egyről még folytak a tárgyalások; 
és
 ο a villamosenergia-ágazatban 
ellenben a tizenegy szabályzatból 
egyetlen egyet sem hagytak jóvá. 
Bár az ACER benyújtotta a doku -
mentumokat a Bizottságnak, a há -
lózati szabályzatok komitológiai 
eljáráson keresztül történő jóvá -
hagyása jelentős késedelmet szen -
ved. A Bizottságnak benyújtott 
kilenc szabályzatból mindössze öt 
esetében indult el a komitológiai 
folyamat.32 Iránymutatás a 2014 és 2020 
közötti időszakban nyújtott 
környezetvédelmi és 
energiaipari állami 
támogatásokról; 
(2014/C 200/01).
33 Annak kritériumait, hogy 
valamely árszabályozás 
megfeleljen az uniós 
jogszabályoknak, 
a közelmúltban erősítette 
meg a Bíróság 2015. 
szeptember 10-én hozott 
ítélete a nem lakossági 
fogyasztóknak szállított gáz 
szabályozott árának ügyében 
Lengyelország ellen indított 
kötelezettségszegési 
eljárásban (C-36/14).
34 A Bizottság közleménye az 
európai energiaárakról és 
költségekről, 
SWD(2014) 19 final és 
SWD(2014) 20 final.
30 Észrevételek
Az ü zemi és kereskedelmi szabályzatok kidolgozásának folyamata
Az ACER által 
kidolgozott 
keret-irány -
mutatásokA szabályzatok 
kidolgozásának 
vége az ENTSO-
G-nél és az 
ENTSO-E-nélAz ACER végle -
ges ajánlásaA komitológiai 
eljárás kezdeteA szabályzat 
közzététele az 
EU Hivatalos 
LapjábanFöldgázKapacitáselosztási mechanizmusok Q3 2011 Q3 2012 Q4 2012 Q1 2013 Q4 2013
Szűk keresztmetszetek kezelésére 
vonatkozó eljárásokn.a. n.a. n.a. Q1 2012 Q3 2012
Gázkiegyenlítési és -szállítási 
rendszerekQ 4 2011 Q1 2013 Q1 2013 Q3 2013 Q1 2014
Az interoperabilitásra és az adat -
cserére vonatkozó szabályokQ3 2012 Q4 2013 Q1 2014 Q3 2014 Q2 2015
Harmonizált szállításiár-struktúrák Q4 2013Villamos energiaA kapacitásallokáció és a szűk 
kereszt  metszetek kezelése Q2 2011Q3 2012 Q1 2013 Q3 2014
Határidős kapacitásfelosztás Q3 2013 Q2 2014 Q2 2015
Termelők kapcsolódása
Q2 2011Q2 2012 Q1 2013 Q1 2015
Felhasználók kapcsolódása Q4 2012 Q1 2013 Q2 2015
Nagyfeszültségű egyenáram-átviteli 
rendszerek kapcsolódásaQ2 2014 Q3 2014 Q2 2015
Üzemeltetési biztonság
Q 4 2011Q1 2013 Q4 2013
Üzemeltetési tervezés és ütemezés Q1 2013 Q4 2013
Teljesítmény-frekvencia szabályozá -
sa és tartalékokQ2 2013 Q3 2013
Operatív képzés
Szükséghelyzeti követelmények és 
operatív eljárásokQ1 2015 Q2 2015
Kiegyenlítés Q3 2012 Q4 2013
Megjegyzés:  A gáz esetében a szűk keresztmetszetek kezelési eljárásai nem ugyanazon a folyamaton mentek át, mint a többi üzemi és kereske -
delmi szabályzat. Ezeket az eljárásokat a harmadik energiaügyi csomag részeként a 715/2009/EK rendeletben már meghatározták, és azt követő -
en komitológiai eljárással 2012-ben aktualizálták.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ACER által szolgáltatott információk alapján.4. táblázat
31 Észrevételek
50 
Ellenőrzésünk négy okot azonosított 
azzal összefüggésben, hogy miért volt 
lassú ez a folyamat:
a) a már megfelelően működő piaco -
kon nem érzékelték a szabály -
zatok sz ükségességét . Az ilyen 
piacokon az érintettek vonakodnak 
az új technikai szabályokra való 
átállástól, és nem adnak elsőbbsé -
get az integráltabb európai piacok 
előnyeinek. A közös északi és balti 
villamosenergia-tőzsde ELBAS 
napon belüli piaci mechanizmusa35 
technikai szempontból nincs össz -
hangban a közép-európai napon 
belüli kereskedelmi platformokkal. 
Az északi és a balti tagállamok vo -
nakodtak az ELBAS-tól eltérő közös 
európai megoldás elfogadásától. 
Következésképpen az arról folyó 
vita, hogy Európában melyik rend -
szert használják, késlelteti a piacok 
összekapcsolását;
b) a harmadik energiaügyi csomagból 
hiányzik  a hálózati szabályzatok 
elkészítésének, jóváhagyásá -
nak és alkalmazásának pontos 
határideje ;
c) az ENTSO-k és az ACER között 
a szabályzatok kidolgozási fo-
lyamata bonyolult . Az üzemi 
és kereskedelmi szabályzatok 
kidolgozására vonatkozó dön -
téseket az ENTSO-kon belül az 
átvitelirendszer-  üzemeltetők, 
illetve szállításirendszer-üzemelte -
tők és az ACER-en belül a nemzeti 
szabályozó hatóságok többségi 
szavazással hozzák. Ez gondot 
jelent, mert bár az ENTSO-k a belső 
energiapiac kidolgozásával meg -
bízott európai szervek, egyes tag -
jaik érdekeit is képviselik. Ez arra 
utal, hogy a résztvevők esetében 
összeférhetetlenségek merülhet -
nek fel, ami magában hordozhatja 
annak a kockázatát, hogy a leg -
alacsonyabb közös nevezővel 
rendelkező megoldásokat fogadják 
el, amelyek nem könnyítik meg a piacok optimális módon történő 
összekapcsolását;
d) különösen a villamos energia 
esetében a Bizottság nem kezde -
ményezte és folytatta le  időben 
a komitológiai eljárást .
51 
Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok 
korai alkalmazására csak korlátozott 
mértékben került sor. Két üzemi és 
kereskedelmi szabályzat korai alkal -
mazása esetében egyes tagállamok 
átvitelirendszer-üzemeltetői, illetve 
szállításirendszer-üzemeltetői regio -
nális kezdeményezéseket hoztak létre; 
hét tagállam 2012-től együttműködött 
a gázágazati kapacitáselosztási mecha -
nizmusokra vonatkozó szabályzat korai 
alkalmazása terén36.
Az integritás és az átláthatóság 
szintje kereskedelmi 
mechanizmusonként változó
52 
A belső energiapiac elvei azt kívánják, 
hogy az energiával átlátható, szabályo -
kon alapuló piacokon kereskedjenek. 
Mint a fentiekből kitűnik, a különböző 
kereskedelmi mechanizmusok átlátha -
tósága különböző szintű (lásd: 44. be -
kezdés). Ilyen körülmények között 
fogadták el 2011-ben a nagykereske -
delmi energiapiacok integritásáról és 
átláthatóságáról szóló uniós rendele -
tet37 (lásd: 4. háttérmagyarázat ).35 További információk az 
ELBAS-ról: http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Cseh Köztársaság, 
Spanyolország, Franciaország, 
Magyarország, Lengyelország, 
Portugália és Románia.
37 A REMIT végrehajtási jogi 
aktusokkal 2014. december 
közepén kiegészített 
1227/2011/EU rendelet.
32 Észrevételek
53 
Az ACER és az ellenőrzés során felkere -
sett hat tagállam közül négy tagállam 
szabályozó hatóságai kijelentették, 
hogy nem készültek fel teljes körűen 
a REMIT végrehajtására. A bulgáriai 
nemzeti szabályozó hatóság jelezte, 
hogy mivel országában jelenleg nem 
működik energiatőzsde, a REMIT nem 
alkalmazandó.
54 
A jól működő energiatőzsdék olyan 
belső átláthatósági mechanizmu -
sokkal rendelkeznek, amelyek célja 
a piaci manipulációk megelőzése. Ezek 
a szolgáltatások a REMIT keretében 
inputokat szolgáltathatnak az ACER 
és a szabályozók számára. A kevésbé 
átlátható kereskedelmi mechanizmu -
soknál, mint például a vállalkozások 
közötti kereskedelemben és a többlet -
mennyiségek piacán, még nincsenek 
működő felügyeleti mechanizmusok. 
Következésképpen még a REMIT-ren -
delet teljes körű hatálybalépését köve -
tően is fennmaradhat a piaci manipu -
láció és a szabálytalan információcsere 
kockázata.Történt ugyan előrehaladás 
az európai piacok egyesítése 
terén, ám a belső energiapiac 
árhatásai még nem teljesen 
bontakoztak ki
55 
A harmadik energiaügyi csomag ha -
sonló módon közelíti meg a villamos -
energia- és gázpiacokat. Ugyanígy 
a két piacra kidolgozott modellek is 
hasonlóak, amennyiben céljuk az ener -
giához való hozzáférés több forrásból 
való biztosítása és az egyes piaci terü -
leteken az árverseny fenntartása (lásd: 
12. bekezdés).
56 
A kiskereskedelmi árak helyett a nagy -
kereskedelmi árakat kell használni 
a tagállamok közötti energiaárszintek 
összehasonlítására, mert a kiskeres -
kedelmi árak tagállamonként eltérő 
adókat, egyéb pótdíjakat és kedvezmé -
nyeket tartalmaznak. A lakossági és az 
ipari fogyasztók által fizetett átlagárak 
jelentősen eltérnek a nagykereskedel -
mi áraktól, lásd: I. melléklet.REMIT és ACER
A REMIT , az ACER által alkalmazott rendszer az európai nagykereskedelmi energiapiacok monitoringjára szol -
gál, amely jelentős új felelősségi kört jelent az ACER számára a harmadik energiaügyi csomagban rá ruházott 
felelősségi körökön felül. Az ACER új információtechnológiai infrastruktúrát, monitoringeszközöket és szak -
értőket igényelt.
 οA végrehajtási szakasz  a rendelet elfogadásával kezdődött, és az adatgyűjtésre vonatkozó szabályok 
hatálybalépésével fejeződött be. Az ACER meghatározta a nagykereskedelmi energiapiaci monitoring 
módszerét, eljárásait és információtechnológiai eszközeit, többek között a nemzeti szabályozó hatóságok -
kal és más tagállami és uniós szintű hatóságokkal történő adatcserével kapcsolatban is.
 οAz operatív szakaszban  az ACER négylépcsős megközelítésben gyűjt és elemez adatokat: ezek a felügye -
let, a rendellenes események előzetes vizsgálata, az esetvizsgálat és a végrehajtás. Az ACER az adatokat 
közvetlenül a piaci szereplőktől és harmadik felektől gyűjti össze.4. háttérmagyarázat
33 Észrevételek
57 
A jól működő belső energiapiac egyik 
mutatója lehet a szomszédos országok 
közötti és a régiókon belüli nagykeres -
kedelmi energiaárak közötti viszonylag 
kis különbség. A nagykereskedelmi 
árak közötti jelentős különbségek azt 
jelezhetik, hogy a nyitott piacok és 
a rendszerösszekötő kapacitások által 
nyújtható potenciális gazdasági elő -
nyök nem realizálódnak.
58 
A nagykereskedelmi és a kiskereske -
delmi energiaárak egyes tagállamok -
ban szabályozottak, ami hatással lehet 
a tagállamok közötti árkülönbségek 
mértékére (lásd: 45. és 46. bekezdés).59 
A villamos energia nagykereskedelmi ára -
inak konvergenciája a tagállamok között 
nem valósult meg. A  3. ábra  szerint az 
EU-ban a villamos energia esetében alkal -
mazott nagykereskedelmi árak jelentősen 
eltérnek egymástól. A legmagasabb 
nagykereskedelmi ár a legalacsonyabb 
árnál több mint 85%-kal magasabb38. 
Egyes szomszédos tagállamok között 
jelentős különbségek tapasztalhatók: 
például Észtország és Lettország, vagy 
a Cseh Köztársaság és Lengyelország 
között.3. ábraAz alapterhelési villamos energia átlagos nagykereskedelmi árai alakulásának 
összehasonlítása az energiatőzsdével rendelkező tagállamokban, 2014
Az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi ára
euró/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Megjegyzés:  Bulgária, Horvátország, Ciprus, Luxemburg és Málta esetében nem állnak rendelkezésre árinformációk.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság adatai alapján.38 A villamos energia 
legmagasabb és 
legalacsonyabb 
nagykereskedelmi ára közötti 
különbségek 2013-ban és 
2015 első negyedévében is 
hasonlóképpen alakultak.
34 Észrevételek
60 
Piacgazdasági értelemben az árkonver -
gencia gyakorlati megvalósulása érde -
kében három feltétel elengedhetetlen:
a) a tagállamoknak elkötelezettnek 
kell lenniük a liberalizált és versen -
gő piacok létrehozásának biztosí -
tása mellett (lásd: 39. bekezdés);
b) a tagállamokban alkalmazott 
kereskedelmi mechanizmusoknak 
a határokon átnyúlóan egymással 
összeegyeztethetőnek kell lenniük. 
Amennyiben az egyik tagállam 
vállalkozások közötti kereskedelmi 
modellt alkalmaz, a másik pedig 
regionális energiatőzsdéhez tarto -
zik, lehetetlen a piacok tényleges 
összekapcsolása (lásd: 44. bekez -
dés); és
c) a határokon átnyúlóan, de a tag -
államokon belül is elegendő 
átviteli, illetve szállítási hálózati 
kapacitást kell biztosítani.
61 
A kereskedelmi mechanizmusként az 
energiatőzsde valamilyen formáját 
alkalmazó tagállamok többsége részt 
vesz a másnapi piacok összekapcsolá -
sában39. Ez azonban nem eredménye -
zett teljes mértékben összehangolt 
nagykereskedelmi villamosenergia-  
árakat, mert ezek a tagállamok nem   
feltétlenül alkalmaznak egyforma 
kereskedelmi mechanizmusokat, és 
a tagállamok közötti és az azokon 
belüli összeköttetések korlátozottak. 
Amint a  3. ábrán  jól látható, e tag -
államok között továbbra is fennállnak 
árkülönbségek.62 
A rendszerösszekötők megkönnyítik 
a tagállami energiapiacok össze -
kapcsolását, aminek elvileg a határo -
kon átnyúló piaci hatások lehetővé 
tétele révén hatást kellene gyakorolnia 
az energiaárakra. Az EU azt határozta 
meg célként, hogy a határokon átnyúló 
villamosenergia-ipari rendszerössze -
kötők kapacitása egy adott tagállam -
ban elérje a telepített villamos  energia-
termelési kapacitás legalább 10%-át40 
(lásd meg: 75. bekezdés). Az energia -
hálózatok összekapcsolására vonat -
kozó 10%-os arány elérése azonban 
nem feltétlenül eredményezett 
árkonvergenciát.
63 
Az árkonvergencia tényleges elérésé -
hez szükséges összeköttetési arány 
a tagállamok és a környező régiók 
piaci igényei és konkrét körülményei 
miatt változó. A villamosenergia-árak 
konvergenciájának eléréséhez szük -
séges összeköttetési kapacitás jóval 
meghaladhatja a 10%-ot, de a szük -
séges összeköttetési kapacitás bizo -
nyos esetekben, különösen a nagy 
piacok között alacsonyabb is lehet. Az 
5. táblázat  szerint például Portugália 
összeköttetési aránya 10% alatti, de 
amint a  3. ábrából  kitűnik, a szom -
szédos Spanyolországgal összehason -
lítva nincs jelentős árkülönbség. Az 
árkonvergencia és az energiahálózatok 
összekapcsolására vonatkozó emlí -
tett célkitűzés közötti kapcsolatra az 
5. háttérmagyarázatban  találhatók 
további példák.39 Kivételt képez Görögország, 
Írország és Lengyelország.
40 Az energiahálózatok 
összekapcsolására vonatkozó 
10%-os célkitűzést a 2002-es 
barcelonai Európai Tanács 
dolgozta ki. Felhívja 
a tagállamokat, hogy 2020-ig 
alakítsanak ki olyan 
összeköttetési kapacitást, 
amely eléri a telepített 
villamosenergia-termelési 
kapacitásuk legalább 10%-át. 
Ez azt jelenti, hogy minden 
tagállamnak olyan 
villamosenergia-vezetékekkel 
kell rendelkeznie, amelyek 
lehetővé teszik, hogy az 
erőműveik által termelt 
villamos energia legalább 
10%-a a határait átlépve 
átvihető legyen a szomszédos 
országokba.
35 Észrevételek
64 
Egyes tagállamok, bár kötelezettsé -
get vállaltak a belső energiapiaccal 
összefüggő reformok végrehajtására, 
még mindig nem teszik lehetővé, hogy 
az energiaárakat a kínálat és a kereslet 
dinamikája alakítsa. A nagykereskedel -
mi energiaár szabályozását az ellen -
őrzéssel érintett tagállamok egyike 
alkalmazta, a kiskereskedelmi árak 
szabályozásának különböző formáit 
pedig az ellenőrzési mintában szereplő 
négy tagállamban használták.Elképzelhető, hogy a gázpiaci 
célmodell teljes körű 
végrehajtása csak korlátozott 
befolyást gyakorol az átlagos 
nagykereskedelmi gázárra
65 
A gázpiaci célmodell előfeltétele az 
elosztópontokhoz igazodó kereske -
delem (lásd: 12. bekezdés). Jelenleg 
mindössze hét tagállam rendelkezik 
elosztópontokhoz igazodó árkép -
zéssel41. Más tagállamokban a gáz -
kereskedelem a vállalkozások közötti 
kereskedelmi modell alkalmazásával, 
a csővezeték-kapacitások használatára 
vonatkozó kizárólagos szerződésekkel 
történik, amelyekben a gáztermelők 
meghatározott mennyiségű gáz rögzí -
tett áron történő szállítására vállalnak 
kötelezettséget. Az adott országban ez 
a rögzített ár képezi a nagykereskedel -
mi ár alapját.A villamosenergia-árak konvergenciája és az energiahálózatok összekapcsolására 
vonatkozó 10%-os célkitűzés
Észtország és Lettország  jelenlegi rendszerösszekötő kapacitása az észt termelési kapacitás mintegy 60%-át 
és a lett kapacitás 33%-át teszi ki. Az összekapcsoltsági arány ezért jóval a 10%-os célkitűzés feletti, az ár -
különbségek azonban továbbra is jelentősek.
Lengyelország  a vele szomszédos országokkal elegendő rendszerösszekötő kapacitással rendelkezik. Az Eu -
rópai Unión kívüli államokkal – Fehéroroszországgal és Ukrajnával – való összeköttetéseket nem számítva 
a rendszerösszekötő kapacitás a rendelkezésre álló termelési kapacitás 15%-a. A határokon átnyúló meglévő 
vezetékek azonban, amelyek összkapacitása 5 GW, a Németországból beérkező, terven kívüli energiabeáram -
lás kezelése érdekében a lengyel átvitelirendszer-üzemeltető által bevezetett korlátozások miatt nagyrészt 
nem állnak kereskedelmi célokra rendelkezésre.
Ezek a nem tervezett beáramlások az észak-németországi szélerőművek jelentős villamosenergia-termelé -
si kapacitásának és a Németországon belüli korlátozott átviteli kapacitásnak köszönhetők. Mivel a villamos 
energia Németországon belüli átvitele nem lehetséges, a szomszédos országok hálózatába áramolhat, úgy -
nevezett hurokáramlásokat létrehozva. E lehetséges áramlások kezelése érdekében a lengyel átvitelirendszer-  
üzemeltető a villamosenergia-kereskedelem vonatkozásában egy igen alacsony összekötő kapacitás kivételé -
vel az összes németországi összekötő kapacitást lezárja.
A lengyelországi energiaárakat befolyásoló egyetlen, teljes mértékben működő összeköttetés a  SwePol  Svéd -
országgal való összeköttetés (600 MW), amely a Lengyelországban rendelkezésre álló teljes hazai villamos -
energia-termelési kapacitás mintegy 1,6%-át képviseli (lásd: 7. háttérmagyarázat ).5. háttérmagyarázat
41 Az elosztópontok közötti, 
határokon átnyúló 
gázkereskedelem jelenleg 
Belgium, Németország, 
Franciaország, Olaszország, 
Hollandia, Ausztria és az 
Egyesült Királyság között 
lehetséges.
36 Észrevételek
66 
A tagállamokon belül azonban elő -
fordulhat, hogy az elosztópontokhoz 
igazodó és a vállalkozások közötti gáz -
kereskedelem egymással párhuzamo -
san működik. Olaszországban például 
van egy gázelosztópont, és ennek 
a gázszállítói négy külön, vállalkozások 
közötti kereskedelmi szerződést kötöt -
tek. Másrészt mind Észtország, mind 
pedig Lettország egyetlen gázforrással 
rendelkezik, amelyhez vállalkozások 
közötti szerződések kapcsolódnak és 
ezek határozzák meg az árat42.
67 
Az elosztópontok feltétele, hogy 
egynél több gázellátási forrás álljon 
rendelkezésre, amelyeket vagy cső -
vezetékes rendszerösszekötőkön, 
vagy más forrásból szállítanak, mint 
amilyen például az LNG. Ahhoz, hogy 
az EU egészében kialakítsák az elosztó -
pontokhoz igazodó, versenyen alapuló 
kereskedelmet, jelentős infrastrukturá -
lis beruházásokra lenne szükség a gáz 
alternatív forrásokból történő szállí -
tásának megkönnyítése érdekében. 
Amennyiben e jelentős beruházási 
költségek fedezetét a hálózati díjak 
idővel történő emelkedésének kelle -
ne biztosítania, az elosztópontokhoz 
igazodó kereskedelemnek az EU egé -
szében való elterjesztésére irányuló 
törekvés mellett szóló gazdasági érvek 
korlátozottak lehetnek, figyelembe 
véve különösen, hogy az elosztó -
ponti átlagárak mindössze 10%-kal 
alacsonyabbak, mint a vállalkozások 
közötti kereskedelemben alkalmazott 
átlagárak43.
68 
Az elosztópontokhoz igazodó, verse -
nyen alapuló kereskedelemhez ezen -
kívül elégséges, különböző gázforrá -
sokból származó ellátásra van szükség. 
Jóllehet azáltal, hogy több, ugyanazon 
tagállami forrást használó gázszállí -
tó van jelen a piacon, árrésverseny 
alakulhat ki, ez nem feltétlenül biztosít 
ellátás-biztonsági előnyöket, mert 
a szóban forgó egyetlen tagállami forrás zavara az azon alapuló vala -
mennyi ellátási útvonalra kihathat.42 Egyes országok bizonyos 
hibrid rendszereket 
alkalmaznak. 
Lengyelországban például 
a gáz nagykereskedelmi és 
kiskereskedelmi ára 
szabályozott, de az import egy 
részét és bizonyos nem 
használt kapacitásokat az 
energiatőzsdén értékesítenek. 
2014 negyedik negyedévében 
a gáz ára az energiatőzsdén 
26,2 euró per MW/h volt, 
miközben a szabályozott ár 
36 euró per MW/h volt. 
2013-ban a teljes 
gázkereskedelem mindössze 
három százaléka folyt az 
energiatőzsdén.
43 Az ACER által rendelkezésre 
bocsátott információk alapján 
az elosztóponti átlagár 
2014-ben az elosztópontokkal 
rendelkező hét tagállamban 
24,8 euró per MW/h, miközben 
a vállalkozások közötti 
kereskedelemben alkalmazott 
szerződések esetében 
2014-ben 27,0 euró volt (lásd: 
II. melléklet ). A vállalkozások 
közötti kereskedelemben 
alkalmazott szerződések 
esetében a legmagasabb és 
a legalacsonyabb ár 22,1 és 
32,0 euró per MW/h, míg az 
elosztópontokhoz igazodó 
kereskedelemben 23,4 és 
27,8 euró per MW/h volt. 
A vállalkozások közötti 
kereskedelemben elért átlagár 
számítása figyelembe veszi 
a 6. háttérmagyarázatban  
kifejtett, Litvánia által kapott 
21%-os visszamenőleges 
hatályú engedményt.
37 Észrevételek
69 
Mindezt a gáz iránti jövőbeni uniós 
kereslet jelentős bizonytalanságával 
összefüggésben kell figyelembe venni. 
A 4. ábra  szerint 2010 és 2013 között 
az EU-ban a gáz iránti összesített 
kereslet 14%-kal csökkent, és még 
a Bizottság saját előrejelzései is azt 
jelzik, hogy a gáz iránti kereslet várha -
tóan nem emelkedik. Ez óvatossá teszi 
a lehetséges befektetőket a jövőbeni 
beruházási kötelezettségvállalásokkal 
szemben.70 
A Bizottság házon belül nem rendel -
kezik kapacitással arra, hogy az uniós 
gázkeresletre vonatkozó előrejelzése -
ket készítsen; ehelyett külső szerző -
déses partnerek által rendelkezésre 
bocsátott előrejelzéseket használ 
(lásd: 83. bekezdés). A  4. ábrán  az is 
látható, hogy a Bizottság folyamatosan 
túl becsülte az időszak alatti gázkeres -
letet, és helyre kell állítania az általa 
használt előrejelzések hitelességét.4. ábraAz EU-27 gázfogyasztása 2000 és 2013 között, és a Bizottság 2030-ig megadott 
előrejelzései
Bruttó belföldi fogyasztás
millió tonna olajegyenérték
2011. évi előrejelzés2005. évi előrejelzés
2009. évi előrejelzés2003. évi előrejelzés
2013. évi előrejelzés2007. évi előrejelzésTényleges fogyasztás
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Megjegyzés:  Valamennyi előrejelzés ötéves intervallumokban (2005, 2010, 2015 stb.) adja meg az EU-27 fogyasztását. A tényleges gázfogyasztás 
tekintetében a legutóbbi rendelkezésre álló Eurostat-adatok 2013-ra vonatkoznak.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat és az Európai Bizottság 2003 és 2013 között közzétett, félévente megjelenő energiaipari előrejelzései 
alapján.
38 Észrevételek
71 
A verseny gázpiacra való bevezetésé -
nek más módjai is léteznek, amelyek – 
jóllehet híján vannak a teljes egé -
szében működő, versenyen alapuló, 
elosztópiacokhoz igazodó árképzés -
nek – nagyobb energiaellátási bizton -
ságot teremtenének. Ezt biztosítaná 
egy alternatív forrás rendelkezésre 
bocsátása, amely befolyásolná a töb -
bi gázszolgáltató által ajánlott árat. 
A litvániai LNG-terminál példa arra, 
hogyan érhető el ilyen árhatás, miköz -
ben az is biztosított, hogy a balti régió 
gázvezetékeit érintő zavar esetén al -
ternatív ellátás is rendelkezésre álljon. 
Lásd: 6. háttérmagyarázat .
„Függetlenség”: az LNG-terminál a litvániai Klaipėdában
A „Függetlenség” úszó LNG-terminált 2014 novemberében telepítették Klaipėda kikötőjében. Ez egy norvég 
tulajdonban álló, Litvánia által 10 évre lízingelt terminálhajó, amelyre a lejárat után Litvánia vételi joggal ren -
delkezik. Az évente 3,8 milliárd m3 gáz biztosítására alkalmas terminál jelentősen növelte Litvánia gázellátásá -
nak biztonságát és a régió egészében a gázszállítók közötti versenyt.
A litván nemzeti szabályozó hatóság szerint az LNG-terminál főbb munkálatainak 2014-ben történő befejezése 
után a másik litvániai gázszolgáltató 21%-os gázimportár-csökkenést, megközelítőleg 28,6 euró per MW/h árat 
biztosított, még az előtt, hogy az LNG-terminál teljes egészében működésbe lépett volna.6. háttérmagyarázat
1. fénykép. A  „Függetlenség” úszó LNG-terminál megérkezése Klaipėda 
kikötőjébe
© Hoëgh LNG
39 Észrevételek
Az európai energiaipari 
infrastruktúra kialakítása 
általánosságban még nem 
alapozza meg a piacok 
teljes integrációját, és 
ezért jelenleg nem 
biztosítja az 
energiaellátás tényleges 
biztonságát
72 
A belső energiapiac működéséhez 
megfelelő infrastruktúrára legalább 
annyira szükség van, mint piaci struk -
túrákra és eredményes szabályozásra. 
A jelentés e része:
a) értékeli, hogy az uniós energiaipari 
infrastruktúra jelenlegi kialakítása 
alkalmas-e a belső energiapiac 
megteremtésére;
b) értékeli, hogy az infrastruktúra 
kialakítása az igények átfogó érté -
kelésén alapult-e; és
c) megvizsgálja az infrastrukturális 
projektek megvalósításához szük -
séges együttműködést.Az infrastruktúra számos 
tagállamon belü l és tagállam 
között még nem felel meg 
a belső energiapiacnak
A valamely adott tagállamon 
belüli energiaipari infrastruktúra 
befolyásolhatja más tagállamok 
energiapiacait
73 
Valamely adott tagállam energiaipari 
infrastruktúrájának jellemzői a gyakor -
latban korlátozhatják a villamos energia 
és a gáz szomszédos és más tagállamok 
közötti áramlását. Az ellenőrzés alatt 
a következő ilyen jellegű helyzetekkel 
találkoztunk:
a) elégtelen felvevőkapacitás. Ez 
a probléma akkor állhat elő, amikor 
egy adott tagállam infrastruktúrája 
nem rendelkezik elegendő kapaci -
tással a szomszédos nemzeti piacok 
közötti import és export biztosításá -
hoz. Ez abban az esetben következik 
be, ha a nemzeti átviteli, illetve 
szállítási hálózatok túlterheltek, 
vagy ha a villamosenergia-hálóza -
tok nem rendelkeznek elegendő 
frekvenciával, vagy a gázrendszerek 
nem rendelkeznek szabad kapa -
citással és/vagy nyomással. Lásd: 
a 7. háttérmagyarázatban  szereplő 
példák;
Példák a tagállami átviteli infrastruktúra elégtelen felvevőkapacitására
A Lengyelország és Svédország közötti SwePol rendszerösszekötőt , amely 600 MW telepített kapacitás -
sal rendelkezik, és amelyet 2000-ben telepítettek, nem használják ki teljes mértékben, annak ellenére, hogy 
a két tagállam nagykereskedelmi villamosenergia-árai között jelentős különbségek vannak. A lengyel átviteli -
rendszer-üzemeltető szerint az észak-lengyelországi villamosenergia-átviteli infrastruktúra nem rendelkezik 
elegendő kapacitással ahhoz, hogy ilyen mennyiségű villamos energiát fogadjon Lengyelországban és azt 
elossza a nemzeti hálózatban. 2014-ben a piacnak felajánlott kapacitás 273 MW és 424 MW között mozgott, 
ami lényegesen kevesebb, mint a rendszerösszekötő maximális kapacitása.
Észtország  gázrendszer-összekötői harmadik országokhoz és Lettországhoz kapcsolódnak, és rendszerében 
a nyomást lettországi szivattyútelepek biztosítják. A tervek szerint Észtország és Finnország között új víz alatti 
gázvezeték épül. Ahhoz, hogy a gáz áramoljon ebben a csővezetékben, az észt rendszerben egy szivattyú -
telep Észtországban történő megépítésével vagy a lett szivattyútelep bővítésével növelni kell a nyomást.7 . háttérmagyarázat
40 Észrevételek
b) elégtelen kapacitás az energia -
tranzit lehetővé tételéhez. Egyes 
tagállamok az energiatranzitra 
szolgáló úgynevezett folyosókká 
váltak vagy fognak várhatóan 
válni. Ezek energiában gazdag 
és verseny  képes áron gázt vagy 
villamos energiát exportálni 
képes tagállamok, valamint olyan 
tagállamok között helyezked -
nek el, amelyek számára ezen 
áramlás hasznos lenne. A vala -
mely adott tagállamon áthaladó energiatranzithoz olyan kapaci -
tásra van szükség, amelyet a ha -
zai kereslet nem használ ki teljes 
mértékben. Egyes tranzitországok 
nem rendelkeznek ilyen kapacitás -
sal, és ez szűk keresztmetszeteket 
eredményezhet, lásd: 8. háttérma ­
gyarázat . Fordított eset fordulhat 
elő, ha a gázvezetékeket tranzitra 
vonatkozó hosszú távú szerződé -
sekkel foglalják le, és azok belföldi 
felhasználásra nem állnak rendel -
kezésre (lásd: 111. bekezdés)
Az energiatranzittal kapcsolatos kihívások
A Finnországba, Dániába, Németországba és Lengyelországba áramló norvég villamos energia számára Svéd -
ország  tranzitország. Ezen áramlás megkönnyítése érdekében beruházásokat eszközölt az összeköttetésekbe. 
A svédországi belső szűk keresztmetszet azonban nem tette lehetővé a Dániába irányuló megbízható expor -
tot. A Dánia részéről az Európai Bizottságnak benyújtott panaszt követően 2011-ben ezért Svédország négy 
kereskedelmi övezetre osztotta villamosenergia-piacát. Ez segített a szűk keresztmetszetet jelentő térségek 
azonosításában, és ennek nyomán megerősítették a hálózatot.
Franciaországnak tranzitországként biztosítania kellene az Ibériai-félsziget és Európa többi része közötti gáz -
áramlást. Ez azonban jelenleg a fennálló piaci feltételek, a dél-franciaországi hálózati szűk keresztmetszetek, 
valamint az Észak- és Dél-Franciaország közötti gázáramlással kapcsolatos problémák miatt nem lehetséges.
Hasonló a helyzet a villamosenergia-ágazatban is: a Spanyolország és Portugália belső energiapiacba való integ -
rációja előtt álló jelentős akadályt – a Spanyolország és Franciaország közötti fizikai összeköttetések korlátozott 
rendelkezésre állásán túl – az jelenti, hogy mind Spanyolországban, mind pedig Franciaországban szükség van 
a belső villamosenergia-hálózati rendszer megerősítésére, különben lehetetlen az Ibériai-félsziget és a Közép-  
Európa közötti villamosenergia-átvitel.8. háttérmagyarázat
41 Észrevételek
A határokon átnyúló, 
tagállamok közötti 
infrastruktúrát továbbra is 
hiátusok jellemzik
74 
A tagállamok közötti energiakeres -
kedelem iránti kereslet növekedése rá -
világít a határokon átnyúló összekötte -
tések kapacitásproblémáira. Nincs egy 
egységes átfogó elemzés, amely az EU-
ban a határokon átnyúló infra  struktúra 
hiátusainak helyzetét vizsgálná (lásd: 
82. bekezdés). Jóllehet nem készült 
ilyen stratégiai szükségletfelmérés, 
a villamosenergia- és gázhálózatok 
összekapcsolása tekintetében uniós 
szinten célértékeket határoztak meg.75 
A villamosenergia-hálózatok 
össze  kapcsolására vonatkozó 
10%-os célkitűzést44 az Európai 
Tanács 2002-ben határozta meg45. 
Vannak azonban továbbra is olyan tag -
államok, amelyeknek szomszédaikkal 
egyáltalán nincs vagy kevés villamos -
energia-hálózati összeköttetésük van, 
és a 2015. júniusi állapot szerint 12 tag -
állam nem érte el az energiahálózatok 
összekapcsolására vonatkozó 10%-os 
célkitűzést, lásd: 5. táblázat . Mint 
azt a 62. bekezdés kifejti, az energia -
hálózatok összekapcsolására vonat -
kozó 10%-os célkitűzés elérése nem 
feltétlenül jelenti, hogy a szomszédos 
tagállamok villamosenergia-piacain 
megvalósul az árkonvergencia.5. táblázatAz uniós tagállamok villamosenergia-hálózatainak összekapcsolási aránya 2014-ben
A villamosenergia-hálózatok összekapcsolási aránya 10% felettiA villamosenergia-hálózatok összekapcsolási aránya 
10% alatti
Tagállam % Tagállam %
Luxemburg 245 Írország 9
Horvátország 69 Olaszország 7
Szlovénia 65 Portugália 7
Szlovákia 61 Románia 7
Dánia 44 Egyesült Királyság 6
Finnország 30 Észtország 4
Magyarország 29 Lettország 4
Ausztria 29 Litvánia 4
Svédország 26 Spanyolország 3
Hollandia 17 Lengyelország 2
Belgium 17 Ciprus 0
Cseh Köztársaság 17 Málta 0
Bulgária 11
Görögország 11
Németország 10
Franciaország 10
Megjegyzés:  a három balti országot egy régióként vették figyelembe, bár egyenként megfelelnek a 10%-os célkitűzésnek.
Forrás:  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10%-os 
célkitűzés eléréséről.44 Az energiahálózatok 
összekapcsolására vonatkozó 
arány kiszámítása valamely 
adott tagállam telepített 
villamosenergia-termelési 
kapacitásának 
a villamosenergia-
összeköttetések teljes 
kapacitásával való 
összehasonlításával történik. 
Eltérő értelmezések vannak 
azzal kapcsolatosan, hogy 
a villamosenergia-termelést 
a telepített kapacitás vagy 
a ténylegesen használt 
kapacitás szerint kell-e 
kiszámítani.
45 Elnökségi következtetések: 
Barcelonai Európai Tanács, 
2002. március 15–16., SN 
100/1/02 REV 1.
42 Észrevételek
76 
Bizonyos tagállamok, például Cip -
rus, valódi villamosenergia-szige -
tek, amelyekről az összeköttetések 
megvalósítása igen bonyolult. Egyes 
tagállamok esetében alacsony az 
energiahálózatok összekapcsolására 
vonatkozó arány, mert ezek a tag -
államok korlátozzák a rendszerössze -
kötők létrehozását vagy használatát, 
lásd: 5. háttérmagyarázat .
77 
A gázra vonatkozó N-1 szabály46, 
amelyet a földgázellátás biztonságáról 
szóló rendelet vezetett be 2010-ben, 
annak biztosítására törekszik, hogy 
minden piacon legyen alternatív 
gázszolgáltató. A cél az volt, hogy 
2014 decemberéig a tagállamok 
feleljenek meg ennek a szabálynak. 
Az, hogy egy adott tagállam meg -
felel-e ennek a szabálynak vagy sem, 
egy olyan számításon alapul, amely 
a legnagyobb gáz  betáplálási pont 
jelentőségét hasonlítja össze az adott 
tagállam valamennyi betáplálási 
pontjának együttes jelentőségével. 
Regionális szinten az N-1 szabály akkor 
teljesül, ha az érintett tagállamok kö -
zös kockázatértékelést, valamint közös 
megelőzési cselekvési és vészhelyzeti 
tervet készítenek. A Bizottság szerint 
a tagállamok által a Bizottság rendel -
kezésére bocsátott adatok alapján 
2014 decemberéig az Unió gázbelépési 
ponttal rendelkező 26 tagállama közül 
hat nem felelt meg az N-1 szabálynak47.
78 
Az N-1 szabálynak való megfelelés 
érdekében egyes meglévő gázvezeté -
kekhez ellenirányú áramlást lehetővé 
tévő kapacitást építettek ki. Az ellen -
őrzéssel érintett hat tagállamból 
négyen48 egy vagy több gázrendszer-  
összekötőt ellenirányú áramlást 
lehetővé tévő kapacitással láttak el, így 
a gáz mindkét irányba tud áramolni. 
Ezek az ellenirányú áramlást lehető -
vé tévő kapacitások azonban szinte 
semmilyen hatást nem gyakoroltak 
a gázpiacok működésére, mert azok elsődlegesen az ellátási zavarok alatti 
használatra szolgálnak.
79 
A villamos energia esetében meghatá -
rozott 10%-os célkitűzéshez hasonlóan 
az N-1 szabály is korlátozottan használ -
ható a gázinfrastruktúra iránti igények 
elemzéséhez, mert ha az alternatív 
betáplálási pont a gázt ugyanabból 
a nemzeti forrásból biztosítja, mint 
a legnagyobb betáplálási pont, az 
nem feltétlenül növeli a versenyt, 
és kevéssé befolyásolja az energia -
ellátás biztonságát. Például Finnország 
is és Lettország is jóllehet egynél 
több betáplálási ponttal rendelkezik, 
a valóságban mindkettő továbbra 
is egyetlen gázszolgáltatótól függ, 
mert az ezeken a pontokon beérkező 
valamennyi gáz ugyanabból a nemzeti 
forrásból érkezik.
80 
Minthogy a gázinfrastruktúra kiépítése 
gyakran jelentős beruházással jár, nem 
szól mindig határozott gazdasági érv 
amellett, hogy több szállítóval építse -
nek ki csővezeték-összeköttetéseket 
(lásd még: 67. és 69. bekezdés). Ennek 
figyelembevételével egyes tagállamok 
gázpiacaik kialakítása terén mérlegelik 
az alternatív megközelítések, például 
LNG-terminálok felállításának kom -
paratív előnyeit. Az LNG-terminálok 
létrehozására irányuló projekteket 
tervez vagy azok befejezésénél tart 
többek között Litvánia (lásd: 6. hát ­
térmagyarázat ), Lengyelország, 
Észtország, Finnország, Svédország és 
Horvátország.
81 
Egyes tagállamok azonban továbbra 
is gázrendszereik jelentős fejlesztését 
mérlegelik, beleértve új gázinfra -
struktúrák építését, amelynek célja 
gázelosztópontok létrehozása. A hazai 
gázfogyasztás csökkenése49 ellenére 
például Bulgária és Lengyelország 
is gázelosztópontok létrehozására 
készül.46 Az N-1 szabályt 
a földgázellátás biztonságáról 
szóló 994/2010/EU rendelet 
vezette be 2010 októberében. 
Ez a szabály – 
a villamosenergia-ágazati 
példa alapján – az egyetlen 
importcsővezetéktől, föld 
alatti tárolási létesítményektől 
vagy más típusú alapvető 
infrastruktúrától függő 
tagállamokat arra kötelezi, 
hogy még abban az esetben is 
biztosítsák a rendkívül hideg 
napokon jelentkező kereslet 
kielégítését, ha a fő 
importinfrastruktúra kiesik.
47 SWD(2014) 325 final, 
2014. október 16., „Bizottsági 
szolgálati 
munkadokumentum: Jelentés 
a 2010/994/EU rendelet 
végrehajtásáról és annak az 
uniós gázellátási zavarok 
esetén a szolidaritáshoz és 
felkészültséghez történő 
hozzájárulásáról. A 6 tagállam: 
Svédország, Litvánia, Bulgária, 
Görögország, Szlovénia és 
Luxemburg. Ezek közül három, 
Luxemburg, Szlovénia és 
Svédország, a rendelet 
6. cikkének (10) bekezdése 
alapján mentességben 
részesült.
48 Észtország és Svédország 
kivételével. 
49 A bolgár Statisztikai Hivatal 
szerint a gázfogyasztás 
a 2011. évi 
3218 milliárd köbméterről 
2014-ben 
2840 milliárd köbméterre 
csökkent.
43 Észrevételek
Hiányzik az uniós 
energiaipari infrastruktúra-
fejlesztési beruházások 
területén a prioritások 
felállításának alapját 
képező átfogó uniós szintű 
szükségletfelmérés
Nincs az infrastruktúrák 
iránti uniós sz ükségletekre 
vonatkozó átfogó felmérés
82 
A belső energiapiac és az energia -
ellátás biztonsága, valamint más olyan 
uniós szakpolitikai kötelezettség -
vállalások kialakításához szükséges 
döntéshozáshoz, amelyek esetében 
az energiaágazat jelentős szerepet 
játszik, különösen az éghajlat-politi -
kával összefüggésben, szükség van az 
infrastruktúrák iránti uniós szükség -
letek átfogó felmérésére. Ezenkívül, 
figyelembe véve az energiaipari infra -
struktúra-fejlesztési beruházások iránti 
jelentős uniós igényeket, az említett 
felmérés alapvető eszközként szolgál 
a korlátozott uniós és más rendelke -
zésre álló források felhasználására 
vonatkozó döntések meghozatalához 
szükséges tájékozódáshoz. A Bizottság 
nem dolgozott ki olyan átfogó tervet, 
amely az uniós szintű szakpolitikai 
inputokat egy átviteli infrastruktúrára 
vonatkozó hosszú távú fejlesztési terv -
ben egyesítené.
83 
Egy ilyenfajta átfogó felmérés elkészí -
téséhez elengedhetetlen inputot jelen -
tene egy olyan komplex piacelemzési 
modell, amely képes arra, hogy az 
infrastruktúra iránti igények különböző 
szakpolitikai és piaci forgatókönyvek, 
többek között a keresletre vonatko -
zó forgatókönyvek szerinti várható 
alakulását leírja (lásd: 70. bekezdés). 
Jelenleg a Bizottság nem rendelkezik 
házon belül modellezési eszközzel, és 
ilyen eszközhöz az ACER-ben sem fér 
hozzá. A Bizottság eddig külső szerző -
déses partner energiapiaci modelljét használta, míg az ACER az ENTSO-E és 
az ENTSO-G modelljeire támaszkodik.
84 
Az uniós források felhasználásának 
alapját képező szükségletfelmérés 
hiánya olyan uniós projektek finan -
szírozását eredményezheti, amelyek 
nem feltétlenül szükségesek a vár -
ható energia kereslet kielégítéséhez, 
vagy amelyeknek korlátozottak az 
esélyei arra, hogy az energiaellátás 
biztonságával kapcsolatos előnyö -
ket biztosítsanak. Például jóllehet 
a klaipėdai LNG-terminál kapacitása 
(lásd: 6. háttérmagyarázat ) elegendő 
a három balti ország gáz iránti csök -
kenő keresletének a kielégítéséhez50, 
a balti energiapiacok összekapcso -
lási terve51 egy további régiós LNG-  
terminálnak a Balti-  tenger keleti partja 
menti régióban, Finnországban vagy 
Észtországban történő megépítését 
foglalja magában (lásd: 9. háttér ­
magyarázat ), amely a közös érdekű 
projektek listáján is szerepel (lásd: 
12. háttérmagyarázat ).
Korlátozottak a beruházások 
megtervezéséhez sz ükséges 
tájékozódáshoz használt 
tervezési eszközök
85 
Átfogó értékelés hiányában a Bizottság 
számos speciálisabb infrastrukturális 
tervezési eszközre, köztük a követke -
zőkre támaszkodott:
 ο a közös érdekű projektek listája 
(lásd: a 103. bekezdésben szereplő 
elemzés);
 ο tízéves hálózatfejlesztési tervek.50 Az EUROSTAT statisztikai adatai 
szerint a földgáz iránti kereslet 
Észtországban, Lettországban 
és Litvániában összességében 
a 2010. évi 5,6 milliárd 
köbméterről 2014-ben 
4,6 milliárd köbméterre 
csökkent.
51 A finn és az észt 
miniszterelnök 
2014 novemberében egy 
nagyobb finnországi 
regionális LNG-terminál és 
Észtországban egy kisebb, 
helyi használatra szolgáló 
LNG-terminál megépítéséről 
állapodott meg. Ha a finn 
projekt nem az ütemterv 
szerint halad, Észtország 
fenntartja a jogot a regionális 
terminál megépítésére.
44 Észrevételek
86 
Jóllehet a tízéves hálózatfejlesztési 
tervek áttekintést nyújtanak a tag -
állami villamosenergia-ipari és gázipari 
átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve 
szállításirendszer-üzemeltetők által ter -
vezett beruházásokról, az uniós szintű 
szakpolitikai és piacfejlesztési igények 
szempontjából nem adnak teljes képet 
a beruházásokról, mert:
 ο nem alapulnak olyan általános 
uniós értékelésen, amely uniós 
szakpolitikai célkitűzések széles 
körét venné figyelembe;
 ο nem veszik figyelembe a magán -
vállalatok által tervezett jövő -
beni infrastruktúra-fejlesztési 
beruházásokat és a jövőbeni 
energiatermelést;
 ο a nemzeti szabályozók nem játsza -
nak meghatározó szerepet a tízéves 
hálózatfejlesztési tervekhez benyúj -
tott javaslatok értékelésében;
 ο nincsenek mindig összhangban 
a tagállami energiaipari infra -
struktúrára vonatkozó beruházási 
tervekkel. Az ACER az ENTSO-E 
2012-es tízéves hálózatfejlesztési 
tervében 51 olyan tagállami projek -
tet azonosított, amely nem szerepel 
a tagállami fejlesztési tervekben52.
87 
A Bizottság elismeri, hogy a meglévő 
és a tervezett villamosenergia-átviteli 
kapacitásról a tagállamok által a Bi -
zottságnak tett bejelentések gyakran 
nincsenek összhangban a tízéves 
hálózatfejlesztési tervekkel. A Bizottság 
így nem tud végleges következtetése -
ket levonni, és nem tudja megfelelően 
értékelni az energiaipari infrastruktúra, 
illetve annak a kereslet kielégítésé -
re való képessége közötti jövőbeni 
hiátusokat53. Az ACER, amely a tervek 
végrehajtását felügyeli, szintén ag -
godalmának adott hangot a tízéves 
hálózat  fejlesztési tervek számos gya -
korlati vonatkozásával kapcsolatban54.A határokon átnyúló 
infrastruktúra fejlesztéséhez 
egy üttműködésre van 
szükség a szomszédos 
tagállamok között
88 
A határokon átnyúló infrastruktúra-  
fejlesztési projektek megvalósulásának 
előfeltétele a jól működő regionális 
együttműködés és a fejlesztési igények 
kölcsönös figyelembevétele. A gyakor -
latban azonban a határokon átnyúló 
projektekre irányuló kezdeményezések 
számos kihívás előtt állhatnak, bele -
értve a projektek iránt az egyik vagy 
mindkét oldal részéről felmerülő igény 
hiányát, valamennyi tervengedély 
megszerzésének nehézségeit, vala -
mint az energiaipari infrastrukturális 
projektek méltányos finanszírozását 
és a gyakran magas költségek felek 
közötti elosztását. Található azonban 
néhány példa olyan eredményes uniós 
együttműködésre, amelyek meg -
alapozták a közös infrastruktúra és 
piac megvalósításának kidolgozását.
Kibontakozóban van az 
energiaágazatban a regionális 
együ ttműködés
89 
Az energiaipar területén az egy vagy 
két tagállamot érintő regionális 
együttműködés politikai vagy műszaki 
kezdeményezések eredménye.52 Az ACER 
8/2014. sz. véleménye.
53 „Energiaipari infrastrukturális 
beruházási projektek” című 
bizottsági szolgálati 
munkadokumentum, 
a Bizottságnak a belső 
energiapiac megvalósulása 
felé való haladásról szóló, az 
Európai Parlamentnek, 
a Tanácsnak, az Európai 
Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók 
Bizottságának címzett 
közleményét kísérő 
dokumentum: „Haladás 
a belső energiapiac 
megvalósulása felé” 
(SWD(2014) 313 final 
2014.10.13., 4. o.).
54 16/2014. sz. véleményében az 
ACER aggodalmának adott 
hangot a tízéves 
hálózatfejlesztési tervekkel 
kapcsolatban, különösen az 
adatok korlátozott 
rendelkezésre állása, a hálózati 
átviteli, illetve szállítási 
kapacitások bemutatása, az 
átviteli, illetve szállítási 
beruházásokra vonatkozó 
költség-haszon elemzés 
alkalmazása és bizonyos 
beruházási leírások nem kellő 
világossága tekintetében.
55 A Jean-Claude Juncker, az 
Európai Bizottság elnöke, 
François Hollande, Franciaor -
szág elnöke, Mariano Rajoy, 
Spanyolország miniszterelnöke 
és Pedro Passos Coelho, 
Portugália miniszterelnöke által 
2015. március 4-én aláírt közös 
nyilatkozat, amelynek célja az 
Ibériai-félsziget és az EU többi 
részének energiapiaca közötti 
kapcsolatok megerősítésének 
módjáról történő 
megállapodás.
45 Észrevételek
90 
A politikai kezdeményezések  egyik 
említésre érdemes példája a jelenből 
a balti energiapiacok összekapcsolá -
si terve, lásd: 9. háttérmagyarázat . 
Egy másik regionális kezdeményezés 
a délkelet- és közép-európai energia -
ügyi fórum. Az infrastrukturális 
fejlesztések iránti közös szakpolitikai 
kötelezettség  vállalásra példa a madridi 
nyilatkozat55, regionális együttműkö -
dési kezdeményezések, mint például 
a CORESO56, és az energiaellátás-  
biztonsági csoportok, mint például 
a balti és a finn gázkoordinációs cso -
port. Ezek a csoportosulások, amelyek 
kezdeményezésében gyakran a Bizott -
ság is részt vesz, sokszor tagállamok 
közötti magas szintű szakpolitikai 
megállapodásokkal jönnek létre. Ezek 
néha konkrét projektmegállapodá -
sokra is kiterjednek, mint amilyen 
például a közelmúltban Spanyolország 
és Franciaország között megnyitott 
villamosenergia-ipari összekötte -
tés (lásd: 10. háttérmagyarázat  és 
93. bekezdés).91 
A műszaki együttműködési kezde ­
ményezések  főként a CEER57 és az 
ACER keretében indultak el; ilyenek 
például az üzemi és kereskedelmi sza -
bályzatok kidolgozásában részt vevő 
csoportok (lásd még: III. melléklet ). 
Ezek a csoportosulások új regionális 
együtt működési formák létrehozását 
is eredményezhetik, mint amilyenek 
például a regionális biztonsági koordi -
nációs kezdeményezések58.
Mit jelent a balti energiapiacok összekapcsolási terve?
A balti energiapiacok összekapcsolási tervét  Litvánia, Lengyelország, Lettország, Dánia, Észtország, Svéd -
ország, Finnország és Németország államfői és az Európai Bizottság elnöke fogadták el 2009. június 17-én.
A balti energiapiacok összekapcsolási tervének célja Észtország, Lettország és Litvánia integrációja az európai 
energiapiacokba, energiaszigeti állapotuk megszüntetése és energiapiacaik liberalizálása annak érdekében, hogy 
felkészítsék őket a közös villamosenergia-tőzsdéhez való csatlakozásra. A terv egy sor infrastrukturális projektet is 
tartalmaz, kezdve a északi-tengeri dán szélerőmű-parkoktól az észtországi gázhálózat fejlesztéséig. Az Észtország 
és Finnország közötti EstLink2 villamosenergia-rendszerösszekötő, amely a balti energiapiacok összekapcsolási 
tervének részét képezi, uniós pénzügyi támogatással épült, és máris hatást gyakorolt az észtországi villamos -
energia-piacra (lásd: 13. háttérmagyarázat ).
A balti energiapiacok összekapcsolási tervének végrehajtása még folyamatban van. A gáz és a villamos áram kis -
kereskedelmi árai Litvániában például még mindig szabályozottak, és bizonyos infrastrukturális projektek, mint 
például a tervek szerint Finnországban vagy Észtországban megépítendő regionális balti LNG-terminál, még nem 
valósultak meg.9. háttérmagyarázat56 CORESO (Coordination of 
Electricity System Operators – 
villamosenergia-átviteli 
rendszerek üzemeltetőinek 
koordinációja), az első 
regionális villamosenergia-ipari 
műszaki koordinációs központ, 
amely számos franciaországi, 
belgiumi, németországi, 
olaszországi és egyesült 
királysági átvitelirendszer-üze -
meltetőt tömörít.
57 CEER – Európai Energiaipari 
Szabályozók Tanácsa: brüsszeli 
székhelyű civil szervezet, 
amelynek célja a nemzeti 
szabályozó hatóságok 
érdekeinek képviselete a belső 
energiapiac megteremtésének 
folyamatában.
58 A tagállami szervezetek 
részvétele a regionális 
együttműködési kezdeménye -
zésekben jelentős különbsége -
ket mutat. A svéd nemzeti 
szabályozó hatóság például 
minden ACER-munkacsoport -
ban és gyors elfogadási 
kezdeményezésben részt vett. 
A svéd villamosenergiaátviteli 
rendszer üzemeltetője számos 
regionális együttműködési 
kezdeményezésben vesz részt, 
és tagja az üzemi és kereskedel -
mi szabályzatok korai 
alkalmazásával foglalkozó 
csoportoknak. Ezzel ellentét -
ben az ellenőrzés idején a két 
bolgár átvitelirendszer-üzemel -
tető, illetve szállításirend -
szer-üzemeltető egyik 
regionális együttműködéssel 
vagy korai alkalmazással 
foglalkozó csoportban sem vett 
részt.
46 Észrevételek
92 
A Bizottság támogatja a tagállamok kö -
zötti infrastrukturális együttműködést, 
és célja, hogy a balti energiapiacok ös z-
szekapcsolása keretében alkalmazott 
gyakorlatból általa követendőnek ítélt 
példa más régiókban, például Közép- 
és Délkelet-Európában és az Ibériai-  
félszigeten is elterjedjen. Ez utóbbi 
esetében a Franciaország, Portugália 
és Spanyolország közötti energiaága -
zati együttműködést a közelmúltban 
jelentették be, és arról a legmagasabb 
szakpolitikai szinten állapodtak meg.
93 
A 2007 és 2013 közötti időszakban 
a Bizottság négy koordinátort is kije -
lölt, hogy megkönnyítsék a határokon 
átnyúló infrastruktúra meghatározott 
elemeinek az építésére vonatkozó, 
tagállamok közötti megállapodá -
sokat59. Az energiahálózatok Fran -
ciaország és Spanyolország közötti 
összekapcsolásának előmozdítását 
segítő koordinátor munkája kiterjedt 
mind a tagállami, mind pedig a helyi 
szakpolitikusokkal és érdekeltekkel 
történő együttműködésre és a műszaki 
megoldásokkal kapcsolatos igények 
azonosítására. Ez hozzájárult a későb -
biekben uniós forrásokból megépült 
villamosenergia-rendszerösszekötő 
projekt meghatározásához60 (lásd: 
10. háttérmagyarázat ).Bonyolult a tagállamok közötti 
költségmegosztás
94 
A határokon átnyúló energiaipari 
projektekben az infrastruktúrát leg -
alább két tagállamban kell megépíteni. 
Az ilyen projektek építési költségeinek 
megosztása bonyolult folyamat, amely 
során az érintett tagállamok arra tö -
rekszenek, hogy a rájuk eső költségek 
arányban álljanak a várható jövőbeni 
előnyökkel. Különösen bonyolulttá 
válik a kérdés azoknak a projekteknek 
az esetében, amelyekben kettőnél 
több tagállam vesz részt és/vagy nem 
egyértelmű, hogy a jövőbeni előnyök 
várhatóan hogyan merülnek fel és 
kinek a javát szolgálják majd.59 A többi projekt, amelyekre 
a koordinátorokat kijelölték: 
„Lengyelország–Litvánia 
összeköttetés”, „Nabucco” és 
„Dániai, németországi és 
lengyelországi tengeri 
szélerőművek 
összekapcsolása”.
60 Mario Monti európai 
koordinátor jelentése, 
EI 3. sz. „Interconnexion 
électrique France - Espagne” 
megnevezésű közös érdekű 
projekt, Brüsszel, 
2008. szeptember.
47 Észrevételek
A Spanyolország és Franciaország közötti villamosenergiahálózat-összekapcsolási 
projekt
A Franciaország és Spanyolország közötti villamosenergiahálózat-összekapcsolási  projekt keretében 
a két ország között egy 2000 MW kapacitású, nagyfeszültségű egyenáramátvitelirendszer-összeköttetés épült 
ki. A 64,5 km-es rendszerösszekötő 33,5 km hosszan Franciaországban, 31 km hosszan pedig Spanyolország -
ban húzódik, és egy 8,5 km hosszú alagúton keresztül átszeli a Pireneusokat.
Ez az összeköttetés iránti igény 1978-ban merült fel, és a műszaki tanulmányok 1998 és 2006 között készültek. 
A projekttervről az európai koordinátor által 2007 és 2008 során nyújtott támogatással 2008 júniusában szü -
letett döntés, amikor a francia és a spanyol kormány megállapodást írtak alá. A projekt költségeit, amelyekhez 
az EU is hozzájárult, Franciaország és Spanyolország egyenlő mértékben viselte. Az építés 2011 szeptemberé -
ben kezdődött, és a műszaki kivitelezés 2014 decemberében fejeződött be. A rendszerösszekötőnek 2015 júni -
usában kellett volna üzembe állnia, de ez 2015. június 30-ig még nem történt meg.
A projekt összköltsége 721 millió eurót tett ki, amelyből 225 millió eurót az EEGP (európai energiaügyi gaz -
daságélénkítő program) bocsátott rendelkezésre. A rendszerösszekötő Pireneusokon keresztüli, föld alatti 
elvezetése a föld feletti vezeték becsült költségének tízszeresével növelte a költségeket. Erre elsősorban speci -
ális környezeti megfontolások miatt volt szükség, és a kivételes helyszíni problémák kivételes megoldásaként 
határozták meg. Az összeköttetés a villamosenergia-hálózatok összekapcsolási arányát Spanyolország eseté -
ben 3%-ról 6%-ra, Franciaország esetében pedig 10%-ról 11%-ra növelte.10. háttérmagyarázat
2. fénykép. A  Pireneusok alatti alagútban létesített nagyfeszültségű egyen-
áramú rendszerösszekötő vezeték szakasza
© RTE, Philippe Grollier 
48 Észrevételek
95 
A határokon átnyúló költségmegosztás 
az uniós források Európai Hálózatfinan -
szírozási Eszköz keretében történő el -
osztása esetében is lényeges. A TEN-E 
rendelet előírja, hogy a határokon 
átnyúló költségmegosztásra vonatko -
zó döntéseket az érintett tagállamok 
nemzeti szabályozó hatóságai hozzák 
meg. Amennyiben tagállami projekt -
gazdák az Európai Hálózatfinanszíro -
zási Eszköz keretében finanszírozást 
kívánnak igénybe venni, de a nemzeti 
szabályozó hatóságok hat hónapon 
belül nem tudnak megállapodni, az 
ügy eldöntésének érdekében ez utób -
biak az ACER-hez fordulhatnak (lásd: 
a 11. háttérmagyarázatban  szereplő 
példa). Ennek a folyamatnak a hátrá -
nyai a következők:
a) a nemzeti szabályozó hatóságok 
közötti megállapodásra törekvés, 
majd az ACER által hozott határo -
zat megszerzése időbe, akár egy 
évbe is telik;
b) vannak felek, amelyek bírálják az 
alkalmazott módszertant.Az engedélyek beszerzése 
gondot okozhat és 
késedelmekhez vezethet
96 
A határokon átnyúló projektek gyak -
ran helyi ellenállásba ütköznek, mivel 
ezekkel a projektekkel kapcsolatban 
azt érzékelhetik, hogy zavarják a helyi 
tevékenységeket, miközben helyben 
kevés előnnyel járnak, vagy egyáltalán 
nem előnyösek. Ennek figyelembe -
vételével a helyi tervengedélyek 
megszerzése sokszor hosszú és bo -
nyolult folyamat, és ezt az ellenőrzés 
alatt az átvitelirendszer-üzemeltetők, 
illetve szállításirendszer-üzemeltetők 
és a szabályozók az infrastrukturális 
projektek végrehajtásában tapasztalt 
késedelmek fontos okaként emelték 
ki. A Bizottság arról számol be, hogy 
a gazdaságilag életképes villamos -
energia-beruházások mintegy 50%-át 
nem lehet majd megvalósítani 2020-ig 
a késések miatt61.
Költségmegosztás a határokon átnyúló LitPol rendszerösszekötő-projekt esetében
A LitPol projekt keretében a három balti állam európai uniós energiapiactól való elszigeteltségének csök -
kentése érdekében villamosenergiarendszer-összekötő épül Lengyelország és Litvánia között. A projekttel 
összefüggésben a Litvánia területén folyó munkákhoz a litván nemzeti szabályozó hatóság Svédország 
47 millió eurós hozzájárulását kérte, mert állítása szerint a projekt eredményeként Svédország is előnyökhöz 
jut. Sem a svéd nemzeti szabályozó hatóság, sem pedig az átvitelirendszer-üzemeltető nem értett egyet a lit -
ván nemzeti szabályozó hatóság hozzájárulásra vonatkozó igényével, és indokaikat előterjesztették az ACER-
nek, amikor azt az ügyben történő határozathozatalra kérték fel. Az ACER egyetértett Svédországgal, és úgy 
döntött, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében történő finanszírozás szempontjából Litvánia 
az egyetlen ország, amely a projekt előnyeit élvezi, és hogy Svédországnak nem kell hozzájárulnia a pro -
jekthez. Ez a határozat azután lehetővé tette, hogy a litván átvitelirendszer-üzemeltető az Európai Hálózat -
finanszírozási Eszköz keretében nyújtott finanszírozásért folyamodjék (lásd: 6. táblázat ). A határozathozatali 
folyamat lezárásáig majdnem egy év telt el.11. háttérmagyarázat61 COM(2010) 677 végleges.
49 Észrevételek
97 
A 2013. évi TEN-E rendelet a kö -
vetkezőkkel kívánta orvosolni 
e problémákat:
a) az engedélyezési eljárások ese -
tében a teljes időtartam 3 és 
fél évben való korlátozásának 
a bevezetése;
b) a tagállamok számára a környezeti 
engedélyezési eljárások optimali -
zálásának előírása;
c) a tagállamok számára annak elő -
írása, hogy 2013. novemberig az 
engedélyezési hatásköröket, illetve 
a koordinációt egyesítsék egyet -
len hatóságban, egy egyablakos 
rendszer keretében. 2015 júniusáig 
valamennyi tagállam létrehozta 
az egyablakos rendszert, és egy 
kivételével valamennyi közzé -
tett engedélyezésre vonatkozó 
kézikönyveket62. Az egyablakos 
rendszerek azonban még nagyon 
friss kezdeményezések, és túl korai 
lenne annak értékelése, hogy ered -
ményesnek bizonyulnak-e.
98 
A Franciaország és Spanyolország 
közötti rendszerösszekötőn dolgozó 
európai koordinátor (lásd: 10. háttér ­
magyarázat ) megállapítása szerint 
a helyi önkormányzatok részéről az 
infrastrukturális projektekkel szembeni 
ellenállás leginkább közvetlen, helyi 
kommunikációval kezelhető, amely 
hangsúlyozza az újabb összeköttetések 
által különösen a fogyasztók részére 
nyújtott előnyöket. Általánosságban 
a fogyasztók energiapiaci ismereteinek 
bővítése is intelligens fogyasztói ma -
gatartásokhoz vezethet, és az energia -
hálózatok összekapcsolására irányuló 
projektek nagyobb elfogadottságát 
eredményezheti.Az energiaipari 
infrastruktúra terén az 
uniós költségvetésből 
származó pénz ügyi 
támogatás csak 
korlátozottan járult hozzá 
a belső energiapiachoz és 
az energiaellátás 
biztonságához
99 
Az EU a 2007 és 2013 közötti idő -
szakban különböző eszközök révén 
3,7 milliárd  eurót juttatott energia -
ipari infrastrukturális beruházások -
ra, a 2014 és 2020 közötti időszakra 
előirányzott összeg pedig további 
7,35  milliárd  eurót tesz ki63. Bár ez je -
lentős összegű finanszírozás, a tízéves 
villamosenergia- és gázhálózat-fej -
lesztési tervekben szereplő, becsült 
infrastrukturális beruházási igények 
mindössze mintegy 5%-át fedezi. 
A rendelkezésre álló uniós forrásokat 
tehát stratégiai szükségletfelmérés 
alapján, stratégiai szempontok figye -
lembevételével, a legfontosabb projek -
tekre kell fordítani (lásd: 83. bekezdés).62 A tagállamok által az Európai 
Bizottságnak adott 
információk szerint.
63 Ez a számadat nem 
tartalmazza az uniós 
költségvetésből 
16 milliárd  eurós garanciát 
előirányzó Európai Stratégiai 
Beruházási Alap által az 
energiaipari infrastruktúra 
számára nyújtott esetleges 
jövőbeli támogatást.
50 Észrevételek
Az EU kü lönböző 
finanszírozási eszközökkel 
rendelkezik az energiaipari 
infrastruktúra-fejlesztési 
projektek támogatásához, de 
ezek egyikének sem a belső 
energiapiac az elsődleges 
célja
A projektek elsőbbségi 
sorrendjének elégtelen 
meghatározása csökkentette 
az energiaipari infrastruktúra 
számára nyújtott uniós 
finanszírozás eredményességét
100  
Mivel az energiaipari infrastruktúra 
finanszírozására rendelkezésre álló uni -
ós erőforrások korlátozottak, fontos, 
hogy legyenek a projektek prioritásá -
nak meghatározására szolgáló eszkö -
zök. Bár nincs uniós szintű szükség -
letfelmérés, a Bizottság több, konkrét 
projekteket tartalmazó listát használt 
arra, hogy megpróbálja felállítani az 
uniós költségvetésből finanszírozandó 
beruházások elsőbbségi sorrendjét és 
azonosítani a finanszírozásra jogosult 
projekteket:
 ο a közös érdekű projektek TEN-E 
rendeletek szerinti listája;
 ο a 2014. évi energiabiztonsági stra -
tégiában szereplő, kritikus közös 
érdekű projektek listája; ο az európai energiaügyi gazdaság -
élénkítő programból (EEGP) támo -
gatható projektek listája;
 ο az Európai Stratégiai Beruházási 
Alapból támogatható projektek 
listája.
101  
A közös érdekű projektek TEN-E rende -
letben szereplő listáját két szakaszban 
dolgozták ki:
a) a közös érdekű projektek eredeti 
listáját 2006-ban dolgozták ki. 
Az akkori tagállamok összessé -
gét tekintve 550  európai érdekű 
projektet tartalmazott, de nem 
volt egyértelmű iránymutatás 
arra, hogy az uniós finanszírozás 
szempontjából melyek a pri -
oritást élvező projektek (lásd: 
12. háttérmagyarázat );
Hogyan kaphat egy energiaipari infrastrukturális projekt közös érdekű projekt 
státuszt?
A közös érdekű projektek koncepciója a transzeurópai hálózati program kezdete óta létezik. A közös érdekű 
projektek számára gyorsabb és hatékonyabb engedélyezési eljárást és jobb szabályozási környezetet kell 
biztosítani.
A hatályos TEN-E rendelet a közös érdekű projekteket „kiemelt jelentőségű folyosókon” belül határozza meg. 
A közös érdekű projektek listájába felveendő projektek kiválasztási folyamata az ENTSO-G és az ENTSO-E által 
kidolgozott tízéves hálózatfejlesztési tervekre épül. A listára való felvételhez a projektnek legalább két tag -
állam vonatkozásában jelentős előnyöket kell hordoznia, hozzá kell járulnia a piaci integrációhoz és a verseny 
fokozásához, elő kell segítenie az ellátás biztonságát és csökkentenie kell a szén-dioxid-kibocsátást.12. háttérmagyarázat
51 Észrevételek
b) a 2013. évi TEN-E rendelet64 az 
energiaipari infrastrukturális beru -
házások prioritási keretét tizenkét 
kiemelt jelentőségű folyosó azono -
sításával hozta létre65. A rendelet 
a közös érdekű projektek azonosí -
tására és végrehajtására vonatkozó 
iránymutatást is nyújtott. A közös 
érdekű projektek e rendelet sze -
rinti listája 248 projektet tartalma -
zott, amelyekből 132 villamosener -
gia-ipari infrastrukturális projekt, 
107 pedig gázipari infrastrukturális 
projekt volt66. A közös érdekű 
projektek e rendelet szerinti listája 
a közös érdekű projektek 2006. évi 
listájában szereplőnél kevesebb 
projektet tartalmaz. A TEN-E 
rendelet 4. cikkének (4) bekezdése 
szerint azonban a Bizottság a prio -
ritásnak minősülő folyosókon belül 
nem rangsorolhatja a projekteket;
c) A közös érdekű projektek listájá -
nak felülvizsgálatára kétévente 
kerül sor, és a következő frissítés 
2015 novemberében esedékes.
102  
2014-ben egy 33 projektet tartal -
mazó újabb listát dolgoztak ki az 
európai energiabiztonsági stratégia 
keretében67, amelyben e projektek 
„kritikus közös érdekű projektként” 
szerepelnek. Ez a lista 27 gázipari és 
mindössze 6 villamosenergia-ipari 
projektet tartalmaz, amelyek becsült 
költsége mintegy 17  milliárd  eurót tesz 
ki. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy 
ezek a projektek elengedhetetlenek az 
ellátás biztonságának javításához és 
az energiapiacok rövid és középtávon 
történő jobb összekapcsolásához.103  
E listák mindegyikét anélkül dol -
gozták ki, hogy egyértelmű, meg -
alapozott, elemző értékelés készült 
volna arról, hogy mely projekteket 
kell előnyben részesíteni ahhoz, 
hogy az EU elérje energiapolitikai 
célkitűzéseit (lásd: 82. bekezdés). 
Az ilyen listáknak az uniós finan -
szírozásról történő döntéshozatal 
alapjául történő felhasználása egy 
sor kockázatot rejt magában, és 
ha a Bizottság továbbra is ilyen 
listákat kíván használni a beruhá -
zási prioritások meghatározásához, 
figyelembe kell vennie a következő 
kockázatokat:
a) egy lista olyan sok projektet 
tartalmazhat, hogy az a prioritást 
élvező projekteket tartalmazó lista 
koncepcióját komolyan alááshatja, 
mivel a lista nem a legsürgetőbb 
uniós igényeket kezelő, kis számú 
projektekre koncentrál. Az eredeti 
TEN-E közös érdekű projektek közé 
550 projekt tartozott, és a 2006-os 
ésszerűsítést követően még min -
dig maradt 248 projekt;
b) mivel a listákat a tagállamok javas -
latai alapján állították össze, nem 
pedig bizonyítottan uniós szintű 
szükségleteket kezelő projekteket 
tartalmazó listák, a gyakorlatban 
csak olyan projektek felsorolásai 
lehetnek, amelyekhez a tagállami 
projektgazdák belső érdekeik miatt 
kívánnak finanszírozást szerezni;
c) előfordulhat, hogy az e listákon 
szereplő projektek egy része 
már folyamatban van, vagy más 
tagállami vagy magánforrásból 
származó finanszírozással már 
befejeződött68.64 A 347/2013/EU rendelet.
65 Energiainfrastruktúra-
prioritások 2020-ig és azt 
követően, 2011, 14. o. Villamos 
energia: északi-tengeri 
szélerőmű-hálózat, észak-déli 
irányú hálózati 
összeköttetések Nyugat-
Európában, észak-déli irányú 
összeköttetések Középkelet- 
és Délkelet-Európában, a balti 
energiapiacok összekapcsolási 
terve, intelligens hálózatok 
kiépítése, hosszú távú 
villamosenergia-sztrádák; 
földgáz: észak-déli irányú 
gázhálózati 
összekapcsolódások 
Nyugat-Európában, észak-déli 
irányú gázhálózati 
összekapcsolódások 
Középkelet- és Délkelet-
Európában, déli gázfolyosó, 
a balti energiapiacok 
összekapcsolási terve.
66 A maradék kilenc projekt hét 
olajprojektet és két intelligens 
hálózati projektet foglalt 
magában.
67 COM(2014) 330 final, 10. o.
68 2014 októberében elkészült 
a spanyolországi Bescanó és 
Santa Llogaia közötti 
400 kV feszültségű 
villamosenergia-vezeték, 
amely további lépést jelentett 
a Franciaország és 
Spanyolország közötti új 
villamosenergia-hálózati 
összekapcsolódás felé. Ez 
a projekt még mindig szerepel 
a közös érdekű projektek és az 
Európai Stratégiai Beruházási 
Alap listáján.
52 Észrevételek
Az EEGP , az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz 
és az ESB alapok elsődleges 
célja nem a belső energiapiac 
fejlesztése
104  
Az EEGP energiaügyi gazdaságélén -
kítő program eredeti célja rövid időn 
belül gazdasági növekedést biztosítani 
képes, kiforrott energiaipari infra -
strukturális projektek finanszírozása 
volt. A program elsődleges célkitűzése 
tehát nem a belső energiapiac létre -
hozása és az energiaellátás biztonsá -
gával összefüggő előnyök nyújtása. 
Minden tagállam kapott valamennyi 
forrást energiaipari infrastrukturális 
projektekre. A program messze nem 
érte el eredeti célját, hogy rövid időn 
belül gazdasági növekedést biztosít -
son, mivel:
a) egyes finanszírozásban részesülő pro -
jektek nem voltak kellően kiforrottak. 
422 millió euró értékű projekt, azaz 
az EEGP keretében nyújtott összes 
támogatás 18,6%-ának megfelelő 
projekt megszűnt. Ilyen például 
a Nabucco gázvezeték, az ITGI-  
Poseidon gázrendszer-  összekötő, 
a GALSI csővezetékek és a román 
ellenirányú gázáramlási projektek;
b) a projektek végrehajtásában jelen -
tős késedelmek voltak, amelyek 
következtében az EEGP keretében 
2015. február 28-ig mindössze 
1,1 milliárd euró kifizetése történt 
meg. Ez az eredetileg előirányzott 
összeg 48%-a.105  
Az energiaipar területén az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz  célja 
a közös érdekű projektek végrehajtá -
sának támogatása. Az Európai Hálózat -
finanszírozási Eszközből kizárólag 
a jelenlegi szabályozási keret alapján 
gazdaságilag nem életképes közös 
érdekű projektek részesülhetnek finan -
szírozásban, amelyeknél ezt határokon 
átnyúló költségmegosztás egészíti ki. 
Az eszköz ajánlattételi felhívásokon 
keresztül biztosít támogatást és más 
pénzügyi eszközöket az építési beru -
házásokhoz és a szükséges műszaki 
tanulmányokhoz.
106  
Az Európai Hálózatfinanszírozási 
Eszköz kialakításának szempont -
jai korlátozzák annak lehetőségét 
a belső energia piac létrehozásának 
támogatására:
a) a Bizottság csak az ajánlattételi fel -
hívásokban benyújtott projekteket 
finanszírozhat. Ez azt jelenti, hogy 
a Bizottság csak korlátozottan tud 
meghatározott közös érdekű pro -
jekteket megcélozni;
b) mivel a támogatások odaítélésénél 
fontos kritérium a kiforrottság, 
minél kiforrottabb egy intézkedés, 
annál nagyobb a finanszírozásának 
valószínűsége. Nem feltétlenül 
ezek a projektek gyakorolják a leg -
nagyobb hatást a belső energia -
piac létrehozására;
c) mivel a belső energiapiac meg -
valósításának a tagállamokban 
elért szintje nem képezi a pro -
jektek kiválasztási kritériumát, 
a Bizottságnak csak korlátozott 
lehetősége van arra, hogy az Euró -
pai Hálózatfinanszírozási Eszközt 
a belső energiapiaccal összefüggő 
reformok ösztönzésére használja.
53 Észrevételek
107  
2007 és 2013 között a villamosenergia-  
ipari és gázipari infrastruktúra finan -
szírozására mintegy 1,3  milliárd  eurót 
irányoztak elő az európai struktu -
rális és beruházási alapokból (ESB 
alapok) . 2014 és 2020 között ennek az 
összegnek mintegy 2  milliárd  euróra 
kell emelkednie. 2007 és 2013 között 
tizenegy tagállam részesült finanszíro -
zásban; a legnagyobb kedvezménye -
zett Lengyelország volt, amely az ESB 
alapokból energiaipari infrastruktú -
rára előirányzott összes forrás 63%-át 
kapta.
108  
E források többségét regionális szintű 
hálózati összeköttetésekre és a tag -
államokon belüli meglévő energiaipari 
infrastruktúra bővítésére használták. 
Egyes forrásokat határokon átnyúló há -
lózati összeköttetésekhez, LNG-termi -
nálokhoz és föld alatti gáztárolókhoz 
használtak fel. 2014 és 2020 között hat 
tagállam – Bulgária, Cseh Köztársaság, 
Görögország, Litvánia, Lengyelország 
és Románia – tervezi az ESB alapok -
ból származó források energiaipari 
infrastrukturális beruházásokhoz való 
felhasználását.
109  
Az ESB alapok esetében a projektek 
kiválasztása a tagállamok feladata. 
A Bizottság csak a nagyprojekteket 
hagyja jóvá69. A Bizottságnak a 2014 és 
2020 közötti finanszírozási időszakra 
vonatkozó, tagállamokkal kötött part -
nerségi megállapodások és operatív 
programok megtárgyalásakor lehe -
tősége volt arra, hogy megpróbáljon 
a belső energiapiac létrehozásával 
összefüggő teljesítménymutatókat is 
figyelembe venni, ez azonban nem 
történt meg. Az energiaipari infra -
struktúrába történő beruházások nem 
tartoznak az ESB alapok prioritásai 
közé. Mind a 2007 és 2013, mind pedig 
a 2014 és 2020 közötti időszakban 
az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA 
összes forrásának mintegy 0,5%-át 
képviselik.Számos uniós 
társfinanszírozású 
energiaipari 
infrastruktúrának még nincs 
hatása a belső energiapiacra
110  
Az ellenőrzés keretében 15, uni -
ós társfinanszírozásban részesülő 
energia  ipari infrastrukturális projektet 
vizsgáltunk meg, amelyből 10 gázipari, 
5 pedig villamosenergia-ipari projekt 
volt (lásd: 6. táblázat ). Elemeztük 
a projektek lehetséges hatását a belső 
energiapiac működésére.69 A „fenntartható szállítás 
előmozdítása és 
a kapacitáshiányok 
megszüntetése a főbb hálózati 
infrastruktúrákban” tematikus 
célkitűzés alá tartozó 
energetikai infrastrukturális 
beruházások esetében azokat 
a projekteket, amelyek teljes 
támogatható költsége 
meghaladja a 75 millió eurót, 
egyéb ESB energetikai 
infrastrukturális beruházások 
esetén – amelyek jobbára 
kívül esnek jelentésünk 
hatókörén – az 50 millió eurót 
meghaladó projekteket.
54 Észrevételek
111 
A 2015. júliusi állapot szerint e projek -
tek közül:
a) egy projekt jelentős hatást gya -
korolt a belső energiapiacra – 
a Finnország és Észtország közötti 
EstLink 2  villamosenergiarendszer-  
összekötő, amelyet befejeztek 
és teljes körűen üzemel (lásd: 
13. háttérmagyarázat );
b) egy másik jelentős projekt is 
befejeződött, és nemrégiben 
használatra kész lett, nevezetesen 
a Franciaország és Spanyol­
ország közötti villamosenergia­
rendszer ­összekötő  (lásd még: 
10. háttérmagyarázat ).
Az EstLink 2 projekt megváltoztatta a régió energiapiacát
Az EstLink 2  az EEGP forrásaiból 100 millió euróban részesült. A projekt célja Finnország és Észtország között 
egy 650 MW átviteli kapacitással rendelkező második villamosenergiarendszer-összekötő megépítése volt. Ez 
a projekt sikeresnek bizonyult, amennyiben a felmerülő műszaki és egyéb kihívások leküzdése után befejező -
dött és üzembe állt. Pozitív hatást gyakorol a villamosenergia-piacra, különösen Észtországban, ahol a villa -
mosenergia-árak volatilitása csökkent, és azok közeledtek a finnországi árakhoz.13. háttérmagyarázat
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Észrevételek
Az ellenőrzés keretében vizsgált projektek listája
ProjektÁllapot  
(2015. június)TagállamokA projekt 
költsége  
(millió euró)Uniós társ -
finanszírozás  
(millió euró)Uniós finanszíro -
zási eszközFöldgázBulgária és Görögország közötti 
rendszerösszekötőVárható befejezés 
2018-banBulgária, Görögország 220 45 EEGP
Bulgária és Románia közötti 
rendszerösszekötőVárható befejezés 
2015-benBulgária, Románia 24 9 EEGP
Nabucco csővezeték megszűntAusztria, Bulgária, 
Magyar  ország, Német -
ország, Románia7 900  
(tervezett)200 
(elkülönített)EEGP
Lettország és Litvánia közötti 
rendszerösszekötőBefejezve 
2013-banLitvánia, Lettország 33 13 EEGP
Jurbarkas és Klaipėda közötti 
csővezetékBefejezve 
2013-banLitvánia 46 21 ESB
Klaipėda és Kiemėnai közötti cső -
vezeték kapacitásbővítéseFolyamatban Litvánia 64 28Európai Hálózat -
finanszírozási 
Eszköz
Świnoujście LNG-terminál Várható befejezés 
2015-benLengyelország 65755 EEGP
199 ESB
Gustorzyn és Odolanów közötti 
csővezetékBefejezve 
2014-benLengyelország 102 49 ESB
GIPL rendszerösszekötő Folyamatban Lengyelország, Litvánia 558 306Európai Hálózat -
finanszírozási 
Eszköz
Franciaország és Spanyolország 
közötti rendszerösszekötőBefejezve 
2012-benFranciaország, 
Spanyolország617 45 EEGP
Részösszeg 2 321 970Villamos energiaFranciaország és Spanyolország 
közötti rendszerösszekötő2015 júniusában 
üzembe álltFranciaország, 
Spanyolország721 225 EEGP
A Portugália és Spanyolország közötti 
rendszerösszekötő megerősítéseBefejezve 
2011-benPortugália, Spanyolország 136 46 EEGP
EstLink 2 rendszerösszekötő2014-ben üzembe 
álltÉsztország, Finnország 320 100 EEGP
Nordbalt rendszerösszekötőVárható befejezés 
2015-benSvédország, Litvánia 366 175 EEGP
LitPol
rendszerösszekötőVárható befejezés 
2015-benLengyelország 528 207 ESB
2 TEN-E
Litvánia 132 2 TEN-E
58Európai Hálózat -
finanszírozási 
Eszköz (pályázat)
Részösszeg 1 543 815
Összesen 3 864 1 7856. táblázat
56 Észrevételek
112  
A többi projekt még nem gyakorolt 
ilyen mértékű hatást a belső energia -
piacra, mert:
a) a tíz gázipari projekt egyike új piaci 
perspektívákat nyit meg, neveze -
tesen a Lengyelország és Litvánia 
közötti GIPL  projekt, amely olyan 
országok közötti gázkereskedelmet 
tesz lehetővé, amelyek között je -
lenleg nincs hálózati összeköttetés. 
A többi kilenc projekt elsősorban 
a meglévő kapacitások növelésére 
vagy közvetlenül az energiaellátás 
biztonságával kapcsolatos kérdé -
sek kezelésére összpontosul;b) a 15 projekt közül öt fejeződött be. 
Minél hamarabb fejeződnek be és 
lépnek üzembe a projektek, annál 
nagyobb hatást gyakorolnak a bel -
ső piacra. A finanszírozási döntés 
időpontjában nem teljesen kifor -
rott projektek befejezése azonban 
a tervezettnél tovább tarthat. 
Mindamellett a nagyszabású infra -
strukturális projektek műszakilag 
bonyolultak, és a tervezett mun -
kák – részben az előre nem látható 
körülmények miatt – gyakran 
a vártnál hosszabb időt vesznek 
igénybe (lásd: a  14. háttérmagya ­
rázatban  szereplő példa);
NordBalt projekt
A NordBalt projekt  keretében villamosenergiarendszer-összekötő épül Svédország és Litvánia között. A pro -
jekt jelentős hatást gyakorolhat a balti energiapiacok összekapcsolási terve keretében együttműködő tag -
államok villamosenergia-piacának működésére, mert növelheti a közös északi és balti villamosenergia-  tőzsdén 
belüli kereskedést. A Balti-tengeren keresztül történő vezetékfektetés azonban bonyolult folyamatnak bi -
zonyult, és a projekt a tervek szerint csak 2016 júniusában, hat és fél évvel azt követően fejeződik be, hogy 
felkerült az EEGP-eszköz által finanszírozott projektek listájára.14. háttérmagyarázat
3. fénykép. NordBalt szárazföldi állomás a  litvániai Klaipėdában
© Litgrid
57 Észrevételek
c) az, hogy a rendszerösszekötők 
mennyire könnyítik meg az egy -
mással szomszédos piacok közötti 
energiaáramlást, a tag államok 
közötti energiaátviteli rend -
szerek kapacitásától függ (lásd: 
73. bekezdés) Az ellenőrzés két 
vizsgált projekt esetében állapí -
totta meg ezt a problémát (lásd: 
15. háttérmagyarázat );d) a gázrendszer-összekötő projektek 
közül kettő hatékonysága vélhe -
tően korlátozott, mivel a meglévő 
kapacitások mellett új szállítási 
kapacitások megépítését igényli, 
lásd: a  16. háttérmagyarázatban  
szereplő példák.
Példa a belföldi hálózatok által nem támogatott rendszerösszekötőkre
A LitPol projekt  keretében a három balti állam európai uniós energiapiactól való elszigeteltségének csökken -
tése érdekében Lengyelország és Litvánia között villamosenergia-összekötő épül. Tekintettel azonban arra, 
hogy a litván határ közelében nincs elegendő lengyelországi termelési kapacitás, és a nagyobb villamosener -
gia-termelési kapacitással rendelkező többi lengyel régióval való hálózati összeköttetés elégtelen, a Lengyel -
országból Litvánia felé történő villamosenergia-import szempontjából a használhatósága korlátozott. A két -
irányú energiaáramlás megvalósítása csak a lengyel hálózat bővítésével lehetséges, ez azonban 2020 előtt 
várhatóan nem történik meg.
A Bulgária és Románia közötti gázrendszer-összekötő  napi 1,3 millió köbméter földgáz Romániából Bul -
gáriába történő áramlását fogja lehetővé tenni. A jelenlegi helyzetben azonban a romániai földgázrendszer 
alacsony nyomása megakadályozná az ilyen mennyiségű, Bulgáriába irányuló, határokon átnyúló áramlást. 
A Magyarország felé vagy onnan történő lehetséges földgázáramlás előtt jelenleg szintén hasonló akadályok 
állnának. A romániai belső szállítási rendszernek a Romániát átszelő tranzitcsővezetékkel való összekötéséhez 
további beruházásokra van szükség a román gázszállítási hálózatban. Romániának az ilyen jellegű földgáz -
export tilalmára vonatkozó belső jogszabályát is hatályon kívül kellene helyeznie.
A meglévő csővezetékek mellett épü lő új gázvezetékek
A Románia, Bulgária és Görögország közötti gázrendszer-összekötő létesítésére irányuló projektek 
keretében  a meglévő csővezetékek mellett új gázvezetékeket építenek. Ennek oka, hogy a Görögország felé 
Románián és Bulgárián át vezető meglévő gáztranzithálózat kapacitását egy harmadik ország szállítója hosszú 
távú szerződés keretében lekötötte.15. háttérmagyarázat 16. háttérmagyarázat
58
 Következtetések 
és ajánlások
113  
A belső energiapiac 2014-ig történő 
megteremtésére irányuló uniós cél 
nem valósult meg. Az európai ener -
giaipari infrastruktúra kialakítása 
általánosságban még nem alapozza 
meg a piacok teljes integrációját, 
és ezért jelenleg nem biztosítja az 
energiaellátás tényleges biztonságát. 
Az energiaipari infrastruktúra terén az 
uniós költségvetésből eredő pénzügyi 
támogatás csak korlátozottan járult 
hozzá a belső energiapiachoz és az 
energiaellátás biztonságához (lásd: 
27. bekezdés).
A belső energiapiac 2014-ig 
történő megteremtésének célja 
nem valósult meg
114  
2007 óta a belső energiapiac az uniós 
energiapolitika kialakításának közép -
pontjában áll. A 2009-ben elfogadott 
harmadik energiaügyi csomag előírta 
a gáz- és a villamosenergia-irányelvek 
2011. március 3-ig történő átülteté -
sét a nemzeti jogba. Ezt a célkitűzést 
azonban abban az évben nem sikerült 
elérni. 2011-ben a Tanács megerő -
sítette a belső energiapiac melletti 
elkötelezettségét, és kijelentette, hogy 
azt 2014-ig meg kell valósítani. Egy 
sor probléma miatt azonban ez utóbbi 
célkitűzést sem sikerült elérni (lásd: 
29. bekezdés).115  
Még hosszú utat kell megtenni ad -
dig, amíg a harmadik energiaügyi 
csomag végrehajtását teljes mérték -
ben be  fejezettnek lehet tekinteni. 
A bizottsági rendelkezések tagállami 
végre  hajtását a Bizottság a 2014-es 
határidőt követően is nyomon követi 
(lásd: 30–33. bekezdés).
1. ajánlás. A megfelelés 
elmaradására vonatkozó 
ellenőrzések befejezése
Mivel a belső energiapiac még nem 
jött létre, a Bizottság zárja le érté -
keléseit, és 2016 végéig indítsa meg 
a tagállamokkal szembeni szükséges 
kötelezettségszegési eljárásokat.
59 Következtetések és ajánlások
116  
Függetlenségük és szakmai vélemény -
alkotásuk szabadsága tekintetében 
a nemzeti szabályozó hatóságok 
továbbra is Unió-szerte kihívásokkal 
állnak szembe. Nem minden nemzeti 
szabályozó hatóság rendelkezik az 
általa elvégzendő feladatokkal, többek 
között az uniós szintű, például az 
Energiaszabályozók Együttműködé -
si Ügynöksége (ACER) által vezetett 
tevékenységekben való együttműkö -
déssel arányos erőforrásokkal. Az ACER 
nem rendelkezik az ahhoz szükséges 
hatáskörrel, hogy valamennyi tagállam 
nemzeti szabályozó hatóságát rá -
kényszerítse a vonatkozó energiapiaci 
adatok átadására (35–36. bekezdés).
2. ajánlás. A nemzeti 
szabályozó hatóságok és 
az ACER
a) A tagállamok biztosítsák nemzeti 
szabályozó hatóságaik független -
ségét, és ne korlátozzák feladat -
körüket. A nemzeti szabályozó 
hatóságok rendelkezzenek ele -
gendő erőforrással tevékenysé -
geik ellátásához, többek között 
ahhoz, hogy teljes mértékben 
részt vehessenek az uniós szintű 
együttműködésekben;
b) a Bizottság biztosítsa, hogy az 
ACER megfelelő felhatalmazással 
rendelkezzen ahhoz, hogy a tag -
államok kulcsfontosságú intéz -
ményeitől beszerezze a rá rótt 
feladatok elvégzéséhez szükséges 
információkat.117  
Az energiapiacaik megszervezésének 
módjában a tagállamok között tapasz -
talható jelentős különbségek vissza -
fogják a belső energiapiac további fej -
lődését. Ténylegesen 28 nemzeti jogi 
keretrendszer van érvényben, amelyek 
a gyakorlatban egy sor széttagolt 
helyi, tagállami és regionális piacot, 
nem pedig belső energiapiacot képez -
nek. Miközben a leválasztás és más 
intézkedések célja a belső energia  piac 
szabályozási feltételeinek megte -
remtése volt, gyakran nem jött létre 
liberalizált és versengő piac. Tovább -
ra is jelentős kihívást jelent az uniós 
belső energiapiac oly módon történő 
továbbfejlesztése, hogy gyakorlati le -
hetőségeket keresnek e piacok együt -
tes működéséhez. Ennek oka, hogy az 
EU-ban számos különböző kereskedel -
mi mechanizmust használnak, és az 
energiapiacokat sokféle beavatkozás 
befolyásolja (39. és 43–46. bekezdés).
3. ajánlás. Átlátható 
kereskedelem
A Bizottság mozdítsa elő a földgáz és 
a villamos energia átlátható kereske -
delmi mechanizmusainak széles körű 
fejlődését. Ide tartozik az energia -
tőzsdék létrehozásának megkönnyí -
tése és támogatása azokban a tag -
államokban, amelyekben ezek jelenleg 
nem léteznek, vagy amelyekben 
a vállalkozások közötti kereskedelmi 
mechanizmusok dominálnak.
60 Következtetések és ajánlások
118  
Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok 
olyan technikai szabályok, amelyek 
célja az EU villamosenergia-átviteli 
és gázszállítási rendszerein belüli 
technikai interoperabilitás alapjának 
biztosítása. A szabályzatok az energia 
határokon át történő szabad áram -
lásának biztosítására hivatott közös 
műszaki előírásokat határoznak meg. 
Jóllehet a gázipari üzemi és kereske -
delmi szabályzatok jóváhagyása terén 
a közelmúltban előrehaladás történt, 
a villamosenergia-ipari üzemi és 
kereskedelmi szabályzatok komitoló -
giai folyamat révén történő végleges 
elfogadására egyetlen esetben sem 
került még sor. Egyes üzemi és keres -
kedelmi szabályzatokat a tagállamok 
a korai alkalmazásra irányuló regioná -
lis kezdeményezések keretében már 
a végleges jóváhagyás előtt elfogad -
nak (47–51. bekezdés).
4. ajánlás. Üzemi és 
kereskedelmi szabályzatok 
jóváhagyása és 
alkalmazása
A villamosenergia-ipari üzemi és ke -
reskedelmi szabályzatok 2015 végéig 
történő jóváhagyásának biztosítása 
érdekében a Bizottság gyorsítsa fel 
a komitológiai folyamatot. Ösztönözze 
továbbá az ACER-t és az ENTSO-kat 
arra, hogy támogassák, hogy a re -
gionális együttműködési kezdemé -
nyezések keretében a tagállamok 
mihamarabb alkalmazzák az üzemi és 
kereskedelmi szabályzatokat.119  
Bár történt előrehaladás, a belső 
energia  piacok teljes körű árhatásai 
még nem érvényesülnek, és a tag -
államok energiaárai között továbbra is 
jelentős különbségek vannak.
120  
Az EU-ban nem közeledtek egymáshoz 
a villamos energia nagykereskedelmi 
árai, és bizonyos esetekben még az 
egymással szomszédos tagállamok 
között is jelentős különbségek vannak. 
A határokon átnyúló villamos  energia-
kereskedelem előmozdítása érdekében 
az EU azt a célt tűzte ki, hogy a tag -
államok határokon átnyúló villamos -
energia-összeköttetéseinek telepített 
termelési kapacitásuk legalább 10%-át 
el kell érniük. Ez a célkitűzés azonban 
nem releváns, mivel az árkonvergencia 
elérése érdekében a kereslet dinami -
kájára való támaszkodás helyett az 
infrastruktúra fejlesztésére összponto -
sít (59–64. bekezdés).
121  
Még ha megvalósítják is az elosztó -
pontokhoz igazodó kereskedelmen 
alapuló jelenlegi gázpiaci célmodellt, 
csak korlátozott hatást gyakorolhat az 
átlagos nagykereskedelmi gázárakra. 
Ahhoz, hogy az elosztópontokhoz iga -
zodó, versenyen alapuló kereskedelem 
kialakításának megkönnyítése érdeké -
ben az egész EU-ban jelentős gázveze -
tékek épüljenek, jelentős beruházásra 
van szükség. Egyes esetekben azonban 
e törekvés mellett nem szólnak gazda -
sági érvek. A gázpiaci verseny meg -
teremtésének más módjai is léteznek, 
ilyen például az egy vagy két nemzeti 
piacot kiszolgáló LNG-terminálok 
stratégiai pontokon való telepítése 
(65–71. bekezdés).
61 Következtetések és ajánlások
5. ajánlás. Piaci és inf -
rastrukturális villamos-
energia-    és gázipari fejlesz -
tési modellek
A Bizottság:
a) a villamosenergia-ipari  hálózatok 
összekapcsolására irányuló célkitűzé -
sek meghatározása során rögzített 
tagállami termelési kapacitások 
helyett a piaci igényeket vegye 
figyelembe;
b) vizsgálja felül a  gázpiaci  célmodell 
lehetséges költségeit és előnyeit, és 
a bizonytalan kereslet figyelembe -
vételével mérlegelje, hogy gázvezeté -
kek kiterjedt építése helyett vannak-e 
más lehetőségek, mint például 
a belső energiapiaccal összeegyeztet -
hető megoldások alkalmazásával egy 
vagy több tagállami piac kiszolgálása 
érdekében stratégiai pontokon elhe -
lyezett LNG-terminálok létre  hozása. 
Mindezt alapozza uniós szintű 
átfogó szükségletfelmérésre (lásd: 
7. ajánlás ).
Az európai energiaipari 
infrastruktúra kialakítása 
általánosságban még nem 
alapozza meg a piacok teljes 
integrációját, ezért jelenleg nem 
kínál tényleges energiaellátási 
biztonságot
122  
A energiainfrastruktúra számos tag -
államon belül és tagállam között még 
nem felel meg a belső energiapiacnak. 
A gyakorlatban a tagállamokon belüli 
elégtelen infrastrukturális kapacitás 
visszafoghatja a lehetséges importot 
és exportot, és korlátozhatja a tag -
államokat abban is, hogy tranzitország -
ként működjenek. Hiátusok tapasz -
talhatók továbbá a tagállamok között 
a határokon átnyúló gázszállítási és 
villamosenergia-átviteli infrastruktúrá -
ban (73–81. bekezdés).6. ajánlás. A meglévő 
infrastruktúra optimális 
kihasználása
A Bizottság:
a) azonosítsa azokat a határokon 
átnyúló energiaipari infrastruktúrá -
kat, amelyeknek a lehetőségeit nem 
használják ki teljes mértékben a belső 
energiapiac támogatására, vagy mert 
az infrastruktúrát hosszú távú, harma -
dik fél hozzáférését kizáró kétoldalú 
szerződésekben lekötötték, vagy 
mert annak technikai lehetőségeit, 
például az ellenirányú áramlásokat 
nem használják ki;
b) működjék együtt a tagállami érdekelt 
felekkel annak érdekében, hogy a bel -
ső energiapiac javára javítsák az ilyen 
infrastruktúrák tényleges folyamatos 
kihasználtságának mértékét;
c) vizsgálja meg, hogy milyen előnyök -
kel járna, ha a határokon átnyúló ener -
giaáramlás ösztönzése és hatékony, 
a meglévő infrastruktúra legjobb 
kihasználását biztosító irányítása cél -
jából regionális átvitelirendszer-üze -
meltetőket, illetve szállításirendszer-  
üzemeltetőket hoznának létre.
123  
A belső energiapiac és az energiaellátás 
biztonságának megteremtésére vonat -
kozó döntéshozatalhoz el kell végezni 
az infrastruktúrák iránti uniós szintű 
szükségletek átfogó felmérését (82. be -
kezdés). Mivel Unió-szerte jelentős 
energia  ipari beruházásokra van szük -
ség, az ilyenfajta átfogó elemzés alapve -
tő eszköz ahhoz, hogy az ágazaton belül 
a megfelelő helyre irányítsák az uniós és 
más forrásokat (82., 84. és 99. bekezdés). 
A Bizottság által alkalmazott tervezési 
eszközöknek, elsősorban a közös érdekű 
projektek listáinak és a tízéves hálózat -
fejlesztési terveknek jelenleg jelentős 
korlátjai vannak (85–87. bekezdés). 
A Bizottság ezenkívül nem rendelkezik 
a szükséges szükségletelemzés támo -
gatását biztosító korszerű piacelemzési 
modellel sem (83. bekezdés).
62 Következtetések és ajánlások
7 . ajánlás. 
Az infrastruktúrák iránti 
uniós sz ükségletek átfogó 
felmérésének kidolgozása
A Bizottság:
a) a belső energiapiac létrehozásához 
készítsen átfogó, uniós szintű szük -
ségletfelmérést az energiaipari 
infrastruktúráról; és ez szolgáljon 
referenciaként olyan más stratégiai 
dokumentumokhoz, mint a tízéves 
hálózatfejlesztési tervek;
b) a szükségletfelmérés támogatása 
érdekében házon belül vagy az 
Energiaszabályozók Együttműkö -
dési Ügynöksége (ACER) keretében 
hozzon létre kapacitást az energia -
piacok modellezésére, beleértve 
a keresletre vonatkozó széles körű 
előrejelzéseket;
c) működjék együtt az ENTSO-E-vel 
és az ENTSO-G-vel annak érde -
kében, hogy a szükségletfelmé -
rés inputként szolgáljon a belső 
energiapiaccal kapcsolatos uniós 
infrastruktúratervezés, többek 
között a tízéves hálózatfejlesztési 
tervek számára.124  
A határokon átnyúló energiaipari 
infrastruktúra fejlesztéséhez együtt -
működésre van szükség az egymással 
szomszédos tagállamok között. Ezzel 
összefüggésben kihívást jelenthet 
a projektfinanszírozás, a költségek 
megosztása és a tervengedélyek 
beszerzése. Az EU egészében vannak 
jó tapasztalatok arra nézve, hogy mind 
szakpolitikai, mind pedig műszaki 
kezdeményezések formájában megin -
dult az energiaágazatban a regionális 
együttműködés kibontakozása. A Bi -
zottság egyes koordinációs tevékeny -
ségei pozitív eredményeket hoztak 
(lásd: 88–93. bekezdés).
Az energiaipari infrastruktúra 
terén az uniós pénz ügyi 
támogatás csak korlátozottan 
járult hozzá a belső energiapiac 
létrehozásához és az 
energiaellátás biztonságához
125  
A projektek elsőbbségi sorrendjének 
elégtelen meghatározása csökkentette 
az energiaipari infrastruktúra számára 
nyújtott uniós finanszírozás eredmé -
nyességét. A Bizottság több, konkrét 
projekteket tartalmazó listát használ 
arra, hogy megpróbálja felállítani az 
uniós költségvetésből finanszírozandó 
beruházások elsőbbségi sorrendjét és 
azonosítani a finanszírozásra jogosult 
projekteket. A Bizottság azonban eze -
ket a listákat nem az uniós szintű infra -
struktúra-fejlesztési szükségletek át -
fogó felmérése alapján állította össze. 
Ez olyan kockázatokkal jár, amelyek 
aláássák az ilyen listák alkalmasságát 
a beruházások elsőbbségi sorrendjé -
nek és az uniós források elosztásának 
meghatározására (100–103. bekezdés).
63 Következtetések és ajánlások
8. ajánlás. A közös érdekű 
projekteket tartalmazó 
listák alkalmazásának 
finomítása
A Bizottság az energiaipari infrastruk -
túrák iránti szükségletek átfogó uniós 
szintű felmérésének figyelembevé -
telével finomítsa tervezési eljárásait, 
különösen a közös érdekű projektek 
prioritási sorrendjének meghatározá -
sát és finanszírozását (lásd: 7. ajánlás )
126  
Az energiaipari infrastrukturális 
projektek finanszírozására használt 
főbb uniós finanszírozási eszközök, az 
EEGP , az Európai Hálózatfinanszírozási 
Eszköz és az európai strukturális és 
beruházási alapok elsődleges célja 
nem a belső energiapiac létrehozása, 
és ez azok alkalmazásának módjából 
egyértelműen kiderül. Az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz által 
nyújtott finanszírozás nem kapcsolódik 
energiapiaci reformokhoz, és az ESB 
alapok 2014 és 2020 közötti időszakra 
vonatkozó partnerségi megállapodá -
saiban nem szerepelnek az energiapiac 
fejlesztésével kapcsolatos feltételek 
(104–109. bekezdés).9. ajánlás. A belső 
energiapiac megfelelő 
és folyamatos működése 
mint az infrastrukturális 
projektek uniós 
finanszírozásának feltétele
A Bizottság tegyen jogalkotási javasla -
tokat arra nézve, hogy az energiaipari 
infrastrukturális projektek finanszíro -
zásra történő kiválasztásáról hozott 
döntései hogyan függjenek a tag -
államok energiapiacának megfelelő és 
folyamatos működésétől.
127  
Az EU által finanszírozott energiaipari 
infrastrukturális projektek között van -
nak olyanok, amelyek pozitív hatást 
gyakoroltak a belső energiapiacra és az 
ellátás biztonságára. Számos más pro -
jekt hatása azonban eddig korlátozott 
maradt. Ennek oka, hogy némelyek 
nem összpontosítottak a belső piac 
fejlesztési szükségleteire; kevés projek -
tet fejeztek be és helyeztek üzembe; 
egyes projektek használatát a szom -
szédos tagállamok kapacitásproblé -
mái hátráltatták; és egyes projektek 
hatékonysága korlátozott, mert céljuk 
a meglévő infrastruktúrával párhuza -
mos újabb infrastruktúra létrehozása 
(110–112. bekezdés).
A jelentést 2015. október 21-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 A Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

64
 Mellékletek I. mellékleta) Adókkal növelt átlagos lakossági villamosenergia-árak a háztartási fogyasztók 
számára: 2015 első negyedéve, eurócent/kWh
> 22,0119,01–22,00 14,01–1 9,00 < 14,00szürke: EU-n kívüliÁrak (eurócent/kWh)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Megjegyzés:  A fogyasztói árak megfizethetősége külön kérdés, amelyet az egyes tagállamokban rendelkezésre álló nettó elkölthető jövedelmek -
kel összefüggésben kell vizsgálni. Mint a 23. bekezdésben jeleztük, ez az ellenőrzés nem terjed ki az energiaszegénységre.
Forrás:  Európai Bizottság.
65 Mellékletek I. mellékletb) Átlagos villamosenergia-árak az ipari fogyasztók számára, héa és le nem vonható 
adók nélkü l: 2015 első negyedéve, eurócent/kWh
 > 14,01 12,01–14,00  9,01–12,00 < 9,00 szürke: EU-n kívüli Árak (eurócent/kWh)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Forrás:  Európai Bizottság.
66 Mellékletek II. mellékletA szállítók által fizetett becsült beszerzési gázárak az uniós tagállamokban. 2014-es 
éves átlag (euró/MWh)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ACER által szolgáltatott információk alapján. Ciprus és Málta jelenleg nem rendelkezik gázpiaccal, és ezért itt 
nem szerepelnek. 
 Elosztóponti ár  A határon bejelentett importárak 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Dél  
24,7Észak  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Mellékletek III. mellékletA tagállamok részvétele az ACER munkacsoportjaiban 2013. január és 2015. május 
között
Szabályozók 
tanácsaVillamos energi -
ával foglalkozó 
munkacsoportFöldgázzal foglal -
kozó munkacsoportVégrehajtással, 
monitoringgal 
és teljesítmény -
értékeléssel foglal -
kozó munkacsoportPiaci integritással 
és átláthatóság -
gal foglalkozó 
munkacsoport
A megtartott ülések 
száma22 24 25 24 20
Ausztria 22 24 25 19 20
Németország 22 23 25 17 19
Egyesült Királyság 22 24 24 15 20
Franciaország 20 23 24 17 20
Belgium 22 21 25 24 11
Spanyolország 22 19 25 19 17
Svédország 22 23 21 17 19
Portugália 22 24 25 5 16
Olaszország 22 20 21 11 16
Hollandia 22 24 22 6 16
Lengyelország 21 22 25 2 16
Magyarország 22 18 22 0 19
Dánia 22 21 16 6 11
Finnország 22 21 15 0 16
Cseh Köztársaság 22 13 9 4 19
Írország 22 14 14 0 12
Luxemburg 19 8 9 0 14
Szlovénia 18 0 8 0 7
Horvátország 15 3 5 1 4
Görögország 20 1 5 0 2
Litvánia 18 1 3 0 2
Lettország 16 0 6 0 1
Málta 22 0 0 0 0
Románia 18 1 2 0 1
Észtország 18 0 0 0 0
Ciprus 14 0 0 0 0
Bulgária 2 0 0 0 0
Szlovákia 1 0 0 0 0
68
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság szolgálatai kijelentették, hogy a harmadik 
csomag szabályainak érvényre juttatása 2015-ben 
kiemelt fontosságú. Mind a 28 tagállamban befejező -
dött a megfelelőség ellenőrzése a harmadik csomag 
végrehajtására vonatkozóan, és megvitatás alatt áll 
az érintett tagállamok hatóságaival az összes olyan 
probléma, amelyek nem összeegyeztethetőek a belső 
piacra vonatkozó jogszabályokkal.
2. ajánlás a)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. 
A Bizottság mindazonáltal egyetért az ajánlással és 
szigorúan ellenőrizni fogja a nemzeti szabályozó ható -
ságok függetlenségét a harmadik belső energiapiaci 
intézkedéscsomag megfelelőségi értékelése során.
2. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és keresi annak 
lehetőségeit, hogy megerősítse az ACER jelenlegi 
hatásköreit, ideértve a tagállamokkal szembenieket is, 
hogy alkalmazkodhasson az integráltabb belső piac 
realitásaihoz.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A tőzsdéken keresztüli kereskedelem elmaradottsá -
gából fakadó probléma kezelése érdekében a Bizott -
ság a gáz- és a villamosenergia-piacra vonatkozó 
rendeleteket fogadott el, melyek kötelezővé teszik 
az energiatőzsdék létrehozását (pl. a gázpiacon: 
a „CAM” és a rendszeregyensúlyozásról szóló rendele -
tek, a villamosenergia-piacon: a piacok uniós szinten 
történő összekapcsolásának szabályait meghatározó 
CACM-rendelet). Továbbá folyamatban van a nagy -
kereskedelmi energiapiacok integritásáról és átlátha -
tóságáról szóló 1227/2011/EU európai parlamenti és 
tanácsi rendelet végrehajtása (REMIT).Összefoglaló
IV
A Bizottság hangsúlyozza a jól működő villamos -
energia- és gázpiac fontosságát az ellátásbiztonság 
érdekében.
V
A Bizottság a „Haladás a belső energiapiac megvaló -
sulása felé” (COM(2014) 634 final) című közleménye 
szerint Európa jó úton halad a belső energiapiac meg -
valósulása felé. Nő a határon átnyúló kereskedelem, 
a megújuló energiaforrásokat sikeresen integrálják 
a rendszerbe és megkezdődött az intelligens energia -
hálózatok kiépítését és az elosztott villamosenergia- 
termelés előmozdítását célzó munka. Azonban az is 
világos volt, hogy ez a munka még nem ért a végére: 
még mindig vannak akadályok, amelyek miatt a piac 
nem működik zökkenőmentesen. Az energiaunió 
projekt célja, hogy felszámolja ezeket az akadályokat. 
A Bizottság konkrét lépéseket hozott a belső energia -
piac fennmaradó piaci akadályainak felszámolására, 
nevezetesen a villamosenergia-piac szerkezetére 
vonatkozó kezdeményezésében.
Az energiaipari infrastruktúrát illetően fontos meg -
jegyezni, hogy:
– az energiaipari infrastruktúrát a piacnak kell finan -
szíroznia – vagyis független szabályozó hatóságok 
által jóváhagyott felhasználói díjakból; az uniós 
költségvetésből származó támogatást ezért csak 
kivételes esetekben kívánatos alkalmazni,
– azokban az esetekben, amikor pénzügyi támo -
gatás nyújtására került sor, egyes régiókban 
jelentősen javult az ellátásbiztonság (lásd például 
a Számvevőszék európai energiaügyi gazdaság -
élénkítő programra (EEGP) vonatkozó észrevéte -
lét a 103. bekezdésben, illetve a Számvevőszék 
109–111. bekezdésében az Európai Hálózatfinan -
szírozási Eszköz vagy az ESBA által társfinanszí -
rozott néhány ellenőrzött projektre vonatkozó 
észrevételét).A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 69
VII
A Bizottság szerint javítani kell a transzeurópai infra -
struktúrát, hogy az kifejthesse teljes hatását a belső 
energiapiacra. A Bizottság elismeri, hogy szükség van az 
uniós szintű infrastruktúra átfogó elemzésére, de ugyan -
akkor hangsúlyozni kívánja a jelentős mértékben már 
uniós szinten ténylegesen megvalósuló infrastruktúra-  
tervezés nagyságrendjét, és azt, hogy ez beépül a Bizott -
ság szakpolitikájába. Bár lehetséges, hogy optimalizálni 
kell az eljárásokat és az eszközöket, már rendelkezésre 
áll egy megbízható értékelés arra vonatkozóan, hogy 
milyen kulcsfontosságú tényezőkre van szükség az 
európai energiaipari infrastruktúrában. Lásd a Bizottság 
7. ajánlásra és a 82. bekezdésre adott válaszát.
6. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság már 
megkezdte az ajánlás alapján hozott intézkedések 
végre  hajtását. Ez különösen érvényes a közép- és 
délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó 
magas szintű munkacsoport tekintetében. A csoport 
célja a régió gázellátását diverzifikáló, határon átnyúló 
és a transzeurópai infrastruktúra előmozdítását szol -
gáló erőfeszítések koordinálása, továbbá a harmonizált 
szabályok végrehajtása.
6. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság már tett 
ezirányú lépéseket a regionális kezdeményezések kere -
tében: a regionális intézkedések egyik fő cél  kitűzése 
a határon átnyúló infrastruktúrákban jelentkező (fizikai 
vagy szabályozási) szűk keresztmetszetekre való 
összpontosítás.
6. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az átvitelirendszer-irányítókkal való együttműködést 
számos végrehajtási szabály (üzemi és kereskedelmi 
szabályzatok) kötelezővé tette a hálózat-üzemeltetés és 
az energiakereskedelem területén.
A Bizottság a villamosenergia-piac szerkezetére vonat -
kozó kezdeményezés kontextusában lehetőségeket keres 
az átvitelirendszer-irányítókkal való szorosabb együtt -
működésre és a közös felelősségek meghatározására 
a regionális biztonsági koordinációs kezdeményezések 
alapján, különösen az egymáshoz szorosan kapcsolódó 
régiókban. Ez az első lépés az átvitelirendszer-irányítók 
regionális szintű szorosabb integrációja felé.4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az éghajlat-politikai biztos prioritásként nevezte meg 
az üzemi és kereskedelmi szabályzatok elfogadását. 
A Bizottság szorosan együttműködött a szabályozók -
kal, az átvitelirendszer-irányítókkal és más érdekeltek -
kel, hogy átfogalmazza a tervezett üzemi és kereske -
delmi szabályzatokat oly módon, hogy biztosítsa azok 
semlegességét és a hatékony végrehajtást. A terve -
zett 10 villamosenergia-ipari üzemi és kereskedelmi 
szabályzat közül a bizottság 2015 végéig várhatóan 
nyolcat fog megszavazni.
A Bizottság aktívan elősegíti az üzemi és kereskedelmi 
szabályzatok végrehajtását a regionális együttműkö -
dési kezdeményezések keretében.
5. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Mivel a 2020-ra meghatározott jelenlegi 10%-os cél 
a termelési kapacitásra épül, az energiahálózatok 
összekapcsolására vonatkozó 2030-as célkitűzés regio -
nális vagy országos szintű modellezésében a költség -
szempontokat és a tőzsdékben rejlő potenciált fontos 
tényezőként veszik majd figyelembe a modellezésben. 
Ez biztosítani fogja a szükséges rugalmasságot, hogy 
az összekapcsolásra vonatkozóan 2030-ra meghatá -
rozott minimum 15%-os célkitűzést hozzá lehessen 
igazítani a piaci igényekhez.
5. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A 2015-ös tízéves gázhálózat-fejlesztési terv megfelelő 
értékelést tartalmaz az infrastruktúra-igényekről. Ez 
az értékelés a jövőbeli keresletre, az árak, az infra -
struktúra fejlődésére és más szempontokra vonat -
kozó többféle forgatókönyvet is figyelembe vesz. Az 
elemzésből egyértelműen kiderül, hogy nem lesz 
szükség az összes tervezett projektre. A jelenleg zajló 
PCI-folyamat erre az értékelésre épít. Annak érdeké -
ben, hogy az uniós gázpiacra vonatkozóan jobb igény -
felmérés készülhessen el, elindult a cseppfolyósított 
földgázra és a gáztárolásra vonatkozó uniós stratégia 
kidolgozása. A Bizottság ezt a stratégiáját 2016 január -
jában fogja közzétenni.
A Bizottság válaszai 70
Például a közös érdekű projektek kiválasztásának 
célja azoknak a projekteknek az azonosítása, amelyek 
a legjobban hozzájárulnak az EU energiapolitikai 
célkitűzéseinek (megfizethetőség, ellátásbiztonság és 
fenntarthatóság) megvalósításához.
2016 végére mind a villamosenergia-piacra, mind 
a gázpiacra vonatkozó, megalapozottabb igény -
felmérés készül el. Lásd a Bizottság 7. ajánlás a) pont -
jára adott válaszát.
Ami a finanszírozást illeti, az intézkedések pénzügyi 
támogatásra való kiválasztása során a közpénzek -
ből nyújtott támogatásra szoruló projektek eseté -
ben figyelembe veszik a projekt érettségét és más 
értékelési szempontokat is. A Bizottság szorosan 
együtt  működik az EBB-vel és más érdekeltekkel, 
hogy növelje a stratégiai érdekű, tervezett projektek 
javítását célzó technikai segítségnyújtást. Ezért nincs 
előirányozva további intézkedés.
9. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság határozott véleménye, hogy a hatékony 
belső energiapiac biztosításához ugyanolyan mérték -
ben szükséges előrelépni mind az infrastruktúra, mind 
pedig a piaci szabályozás terén. Egy merev feltétel -
rendszert túl bonyolult lenne jogilag érvényesíthető 
módon megvalósítani és veszélyeztetné a szükséges 
infrastruktúra fejlesztését.7. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság már tett lépéseket ebbe az irányba. Folya -
matosan zajlik a tízéves hálózatfejlesztési tervek kidol -
gozása (2013 óta) és az azokat kísérő költség-haszon 
elemzések elkészítése. Továbbá, a TEN-E rendelet 11. 
cikkének (8) bekezdése előírja, hogy az ENTSO-k dol -
gozzanak ki egy (összekapcsolt) villamosenergia- és 
gázhálózat modellt, melyet 2016. december 31-ig kell 
benyújtaniuk a Bizottsághoz és az ACER-hez. A Bizott -
ság biztosítani fogja, hogy ez időben megtörténjen.
7. ajánlás b)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
Az elemzéseket és a modellezést végző házon belüli 
kapacitások létrehozásának követelménye jelentős 
erőforrásigények elé állíthatja a Bizottságot vagy az 
ACER-t. Ezzel szemben fontos alternatívát jelenthet, 
ha ezt a kapacitást az ACER és a Bizottság felügyelete 
mellett kiszervezik az ENTSO-khoz.
7. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A tervezés, az igényfelmérés és a tízéves hálózat -
fejlesztési tervek alapjául szolgáló, az egész 
energia  rendszert átfogó költség-haszon elemzése -
ket az ENTSO-k készítik el a Bizottsággal és az ACER-
rel folytatott közös együttműködésben.
8. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A prioritási sorrendet illetően a Bizottság emlékeztet 
arra, hogy a tervezési eljárások javítása részét képezi 
az összes érdekeltet bevonó, rendszeres együttműkö -
dési mechanizmusnak.
A Bizottság válaszai 71
A Bizottság közös válasza 
a 14–18 bekezdésre
Az energiaipari infrastruktúrában folyamatosan 
halad előre az európai villamosenergia-átviteli és 
gáz szállítási rendszerek összekapcsolása, azonban 
továbbra is jelentős infrastruktúra-beruházásokra 
van szükség. 2015 végére az unió közös érdekű 
projekteket tartalmazó első listájáról 13 gáz- és 
villamosenergia-projektet fejeznek be. Némileg több 
mint 100 közös érdekű projekt van az engedélyezési 
szakaszban, melyek várhatóan hamarosan az építési 
szakaszba lépnek. Bár az energiaipari infrastruktú -
rába irányuló legtöbb beruházás a magánszektorból 
származik, a további pénzügyi nehézségek áthidalá -
sára számos uniós eszköz áll rendelkezésre. Az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. évi elindítása óta 
796 millió  EUR-t allokáltak támogatások formájában 
kulcsfontosságú energiaipari infrastrukturális projek -
tekre irányuló javaslatokra. Kiegészítő támogatás az 
európai strukturális és beruházási alapokból (ESBA) is 
rendelkezésre áll. Emellett az Európai Stratégiai Beru -
házási Alap további támogatást fog nyújtani a straté -
giai jelentőségű energiaprojektek számára.
Annak érdekében, hogy hatékonyabban kezeljenek 
bizonyos infrastruktúra-problémákat Európa néhány 
régiójában, fokozták a regionális együttműködést 
az érintett tagállamok között. Ennek eredményeként 
létrejött a közép- és délkelet-európai földgáz-össze -
köttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport 
(CESEC) és megreformálták a balti-tengeri régió magas 
szintű munkacsoportját (BEMIP). A csoportoknak 
konkrét javaslatokat kell tenniük az infrastrukturális 
problémák megoldására és biztosítaniuk kell az érin -
tett projektek megvalósítását.Bevezetés
03
Az uniós jog alkalmazásának és érvényre juttatásának 
elsődleges felelőssége a tagállamoknál van – ebben 
döntő fontosságú a jogszabályok teljes mértékű és 
helyes átültetése melletti elkötelezettségük. Jelenleg 
továbbra is a nemzeti kormányok a felelősek a belső 
piacot érintő energiaügyi jogszabályok és politikák 
kidolgozásáért. Az energiaellátó és átviteli vállalkozá -
sok tulajdonosaiként is kulcsfontosságú szereplői az 
EU energiapiacainak.
05
A Bizottság szerint egy valóban nyitott, versenyalapú 
és jól összekapcsolt energiapiac biztosítja a legjob -
ban az energiaellátás biztonságát, és ez teszi lehe -
tővé Európának, hogy a legköltséghatékonyabban 
és legbiztonságosabban valósítsa meg az alacsony 
szén-dioxid-kibocsátású energiaágazatra való szüksé -
ges váltást.
A Bizottság a Tanács és a Parlament jóváhagyásával 
ezért kidolgozta az energiaunió stratégiáját, amely -
nek kulcsfontosságú része az európai energiapiacok 
nagyobb fokú integrációját hátráltató akadályok 
felszámolása melletti elkötelezettség.
E stratégia részeként a Bizottság fokozni fogja a meg -
lévő energiaügyi jogszabályok és a kapcsolódó 
jogszabályok teljes végrehajtását célzó erőfeszítéseit. 
A Bizottság elindította továbbá a jelenlegi uniós 
energia  ügyi jogszabályok átfogó felülvizsgálatát a vil -
lamos energia területén (a villamosenergia-piac szer -
kezetére vonatkozó kezdeményezés) annak érdeké -
ben, hogy a piaci integráció elősegítése céljából adott 
esetben átalakítsa a „harmadik csomag” szabályait. 
Továbbá, megkezdte az ellátásbiztonsággal kapcsola -
tos jogszabályainak átfogó felülvizsgálatát.
13
Lásd a Bizottság 5. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság szerint, mivel az uniós jog értelmében 
a tagállamok kötelesek figyelembe venni a nemzeti 
döntéseiknek a szomszédos országokra gyakorolt 
hatásait, a belső energiapiac megszervezése szoros 
együttműködést igényel az EU és a tagállamok/nem -
zeti kormányok között.
A Bizottság válaszai 72
(nevezetesen a kapacitásfelosztásra és a szűk kereszt -
metszetek kezelésére vonatkozó iránymutatás (CACM) 
elfogadása a villamos energia területén, valamint 
a CAM/CMP és a rendszeregyensúlyozásra vonatkozó 
üzemi és kereskedelmi szabályzatok/iránymutatás 
elfogadása a gáz területén), és jelentősen csökkenteni 
fogja az energiakereskedelemre vonatkozó jelenlegi 
szabályozási keret hiányosságait.
46
A Bizottság szerint az energiapiacokon történő, nem 
koordinált állami beavatkozások az integrált piac 
megvalósításának egyik jelentős akadályát képezik, 
és ezért a belső energiapiac működése és az ellátás -
biztonság tekintetében a legfontosabbak.  A Bizottság 
az ezzel kapcsolatos kérdéseket és a javasolt intézkedé -
seit „A villamos energia belső piacának megteremtése 
és az állami beavatkozások optimális hozzájárulása” 
című közleményében ismertette (C(2013) 7243 final), és 
a villamosenergia-piac szerkezetére vonatkozó jelenlegi 
kezdeményezésében kiemelt hangsúlyt helyez a szük -
ségtelen intervenciók megszüntetésére (lásd a „Nyilvá -
nos konzultáció az energiapiac újratervezéséről” című 
közleményt [COM(2015) 340]).
50 a)
A Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti átvitelirend -
szer-üzemeltetők, a nemzeti szabályozó hatóságok 
és a tagállamok gyakran elzárkóztak attól, hogy az 
integráltabb/nagyobb regionális vagy uniós szintű 
piac létrehozását szolgáló kompromisszumos meg -
oldások érdekében kiigazítsák a meglévő nemzeti 
vagy regionális szabályokat. A Bizottság előmozdítja 
a belső energiapiac további integrációját még az olyan 
piacokon is, amelyek megfelelően működnek, hogy 
az európai integráció teljes mértékben kibontakoztat -
hassa a potenciális előnyeit, mint pl. erősebb verseny, 
likviditás, nagyobb ellátásbiztonság.
50 b)
A technikai szabályokra vonatkozó uniós jogszabályok 
elfogadásához meg kell változtatni a kialakult nemzeti 
rendszereket, és ez azt jelenti, hogy kompromisszu -
mokat kell találni a 28 tagállammal olyan bonyolult 
kérdésekben, mint a rendszer-üzemeltetés vagy az 
energiakereskedelem, aminek jelentős elosztási hatásai 
vannak. Ezáltal nehezebben tervezhető meg pontosan, 
hogy a szükséges kompromisszumok megtalálásához 
mennyi időre lesz szükség.Észrevételek
29 – Első francia bekezdés
A belső piac létrehozása mindenekelőtt a tagállamo -
kon múlik. Lásd még a Bizottság 3. bekezdésre adott 
válaszát. A tagállamok intézkedéseitől függ, hogy 
valóban felszámolják-e a határon átnyúló energiake -
reskedelem előtti akadályokat, és hogy koordinálják-e 
a szomszédokkal a rendszerirányítást. A Bizottság csak 
akkor lehet sikeres a belső energiapiac megteremté -
sében, ha munkáját olyan tagállamok segítik, amelyek 
proaktívan dolgoznak a határon átnyúló kereskedelem 
előtt álló akadályok felszámolásán.
32 – Harmadik francia bekezdés
A harmadik csomagban meghatározott fogyasztó -
védelemmel kapcsolatos kérdések további fontos 
szempontot jelentenek, melyet a Bizottság az átülte -
tés és a megfelelőség ellenőrzése során vizsgál.
35
A Bizottság szerint egyre fontosabb a tagállamok 
közötti, határon átnyúló vitás kérdések megoldása. 
Minél integráltabbakká válnak a piacok, annál inkább 
szükség van egy független hatóságra, amely enyhíti és 
végső soron megoldja a tagállamok közötti, szabályo -
zási kérdésekben kialakult konfliktusokat.
A Bizottság a továbbiakban is arra fogja ösztönözni 
a tagállamokat, hogy vegyenek részt a munkacsoport 
ülésein. A munkacsoport munkájának átláthatóvá 
tétele érdekében az ülések eredményét minden tag -
állam számára hozzáférhetővé teszik.
40
A Bizottság 2015. július 15-én elindított 
villamosenergia-  piac szerkezetére vonatkozó kezdemé -
nyezése (COM(2015) 340) pontosan az átvitelirendszer- 
irányítókkal való együttműködés jogi keretének az 
erősítését célozza.
44
A Bizottság is úgy véli, hogy a jelen kontextusban 
a meglévő mechanizmusok heterogének. E helyzet 
orvoslása érdekében a Bizottság jogszabályokat 
fogadott el a gázra és a villamos energiára vonatkozó 
kereskedelmi mechanizmusok harmonizálására. Folya -
matban van ezeknek a jogszabályoknak a végrehajtása 
A Bizottság válaszai 73
53
A Bizottság aktívan együttműködik Bulgáriával, hogy 
az felgyorsítsa az energiatőzsde létrehozásának 
folyamatát, és így teljes mértékben részt vehessen az 
uniót átfogó energiakereskedelemben (piacok össze -
kapcsolása), ideértve az energiaközösség országaival 
folytatott kereskedelmet is (melyek együtt a 8. régiót 
alkotják).
54
A Bizottság megjegyzi, hogy a nagykereskedelmi 
energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló 
1348/2014/EU végrehajtási rendelettel az európai 
nagykereskedelmi energiapiacok monitoringjára létre -
hozott keret még nem lépett hatályba a vállalkozások 
közötti kereskedelem (B2B-kereskedelem) vonatkozá -
sában (ún. nem szabványosított szerződések kereté -
ben történő tranzakciók). A rendelet egyelőre csupán 
a szabványosított szerződések keretében történő 
tranzakciókra terjed ki (vagyis szervezett kereskedési 
helyen kereskedésre bevezetett nagykereskedelmi 
energiatermékkel kapcsolatos szerződések kereté -
ben történő tranzakciókra). A nem szabványosított 
szerződések keretében történő tranzakciókra (vagyis 
a kereskedési helyen kívüli kétoldalú tranzakciókra) 
vonatkozó rendelkezések 2016 márciusában lépnek 
hatályba.
59
Az árkonvergencia elmarad az elvárások mögött, első -
sorban az egymástól jelentősen eltérő állami beavat -
kozások miatt, melyek az energiaellátás igen eltérő 
formáit részesítik előnyben. Ugyanakkor az olyan 
belső piaci kezdeményezések, mint a piacok összekap -
csolása, valóban elősegítették az árak összehangolását 
(lásd az áramlásalapú piaci összekapcsolás tapasz -
talatait), és ez a hatás potenciálisan erősödni fog, 
különösen akkor, ha a tagállamok úgy döntenek, hogy 
jobban összehangolják az állami beavatkozásaikat.
61
A valamennyi tagállamban 2015 augusztusában 
jogilag kötelezővé váló CACM-rendelet harmonizált 
kereskedelmi mechanizmusokat hozott létre. A Bizott -
ság egyetért azzal, hogy a teljes árkonvergenciát még 
mindig akadályozzák egyéb tényezők (pl. a hiányzó 
összekapcsolás, nem koordinált állami beavatkozások 
a különböző tagállamokban).A Bizottság a várható elfogadási folyamat rend  szeres 
közzététele révén biztosítja a világos és átlátható 
tervezést.
50 c)
A Bizottság a villamosenergia-piac szerkezetére vonat -
kozó kezdeményezése keretében vizsgálja, miként 
javítható az üzemi és kereskedelmi szabályzatok kiigazí -
táselfogadási folyamata.
50 d)
Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatá -
sok bizottsági dokumentumok, amelyek célja a kereske -
delem akadályainak felszámolása a piacra és a hálózat- 
üzemeltetésre vonatkozó szabályok összehangolása 
révén.
A Bizottság feladata biztosítani, hogy az ENTSO-E és az 
ACER által javasolt szövegtervezetek megfeleljenek az 
uniós jognak, hogy semlegesek legyenek az érdekelt 
felek irányába és hogy ne csak a jelenlegi helyzetet 
erősítsék meg, hanem valódi előrelépést jelentsenek 
a belső energiapiac irányába (lásd a Bizottság 50. bekez -
dés a) pontjára adott válaszát).
A villamos energiára vonatkozó üzemi és kereskedelmi 
szabályzatokat illetően a Bizottságnak intenzíven 
dolgoznia kellett a javaslatok szövegén, mielőtt azokat 
uniós jogszabályként el lehetett fogadni. Az elfogadási 
folyamat ezért az eredetileg vártnál tovább tartott, az 
elfogadott szabályok jelentős gazdasági relevanciája és 
a lehetséges elosztási hatások miatt is. A szabályzatok 
átszövegezésére, továbbá a tagállamokkal és az érdekel -
tekkel az ambiciózus jogszabályok iránti igényről foly -
tatott tárgyalásokra fordított idő nem volt hiábavaló, 
mivel a végül elfogadott szabályzatok valódi harmoni -
zációs eredményekkel járnak majd.
51
A Bizottság megjegyzi, hogy átvitelirendszer-üzemel -
tetők és a nemzeti szabályozó hatóságok különösen 
a villamos energia területén voltak igen aktívak az 
üzemi és kereskedelmi szabályzatokkal kapcsolatos 
projektek korai megvalósításában (lásd pl. az önkéntes 
piac-összekapcsolás folyamata, a rendszer-egyen -
súlyozásra irányuló kezdeményezések vagy a regioná -
lis koordinációs központokkal kapcsolatos munka).
A Bizottság válaszai 74
83
A Bizottság, tekintettel a korlátozott személyzeti lét -
számára (és az ACER hasonlóan korlátozott kapacitá -
saira), úgy véli, hogy az infrastruktúra-modellezést és 
bizonyos forgatókönyvek kidolgozását az ENTSO-k is 
végezhetnék a Bizottság és az ACER szoros felügyelete 
mellett.
Megemlítendő, hogy a villamos energiára vonatkozó 
tízéves hálózatfejlesztési terv 2014-es változata már 
négy forgatókönyvet tartalmaz. A módszertan és 
a forgatókönyvek kidolgozása még finomítható és 
aktualizálható. A Bizottság és az ACER ebben a munká -
ban szorosan együttműködik az ENTSO-kkal.
84
A finanszírozás nem kizárólag előre meghatározott 
igényfelmérésre épül (felülről lefelé), hanem azt 
szükségszerűen meghatározott követelmények figye -
lembevételével is kell értékelni és elemezni. Adott 
projektek értékelésekor az egyik kulcskritérium a pro -
jekt érettsége, valamint azok az előnyök, amelyeket 
a projekt a megvalósulás helyszíne szerinti régiónak 
hoz. Ez érvényes a pénzügyi eszközökre és a támoga -
tásokra egyaránt.
86
Negyedik francia bekezdés: A tízéves hálózat  fejlesztési 
terveknek nem célja, hogy teljes mértékben meg -
feleljenek a nemzeti terveknek, mivel többet jelen -
tenek azok puszta felsorolásánál. Középpontjukban 
a transz-európai infrastruktúra-fejlesztés áll, ami 
a piaci integráció, az ellátásbiztonság és a fenntartha -
tóság kiemelt célkitűzéseit szolgálja.
87
A tervezésnek hiánytalan, megbízható és következetes 
adatokra kell épülnie. Ezen adatok projektgazdáktól 
és a tagállamoktól való megszerzése valóban az egyik 
legfontosabb kihívás a következő tízéves hálózat -
fejlesztési tervek kidolgozásában.64
A Bizottság egyetért azzal, hogy az árszabályozást fel 
kell számolni, erről a tagállamokkal megbeszéléseket 
folytat, és e kérdésben kötelezettségszegési eljáráso -
kat indít. A Bíróság nemrég megerősítette a Bizottság 
szabályozott árak elleni fellépését (C-36/14).
70
A Bizottságnak van egy osztálya, amely piaci moni -
toringgal és energia-előrejelzésekkel foglalkozik. 
A Bizottság elismeri, hogy a komplex elemzések 
elvégzéséhez szükséges kapacitásai behatároltak 
az erő  forrás-korlátok miatt. A Bizottság üdvözölné 
a kapacitásai megerősítését.
Mindenesetre előfordulhat, hogy a Bizottságnak külső 
szakértelemre kell támaszkodnia.
75
A tagállamokat a 10%-os cél elérésében segítő 
legfőbb eszköz a közös érdekű releváns projektek 
azonosítása és megvalósításuk támogatása. Például, 
a dél-nyugat-európai regionális kezdeményezés 
cselekvési tervének jelentős része az Ibériai-félsziget 
és a kontinentális villamosenergia-piac közötti össze -
köttetési arány növelését célozza.
82
A Bizottság elismeri, hogy szükség van az uniós szintű 
infrastruktúra átfogó elemzésére, de ugyanakkor 
hangsúlyozni kívánja az uniós szinten már ténylegesen 
megvalósuló infrastruktúra-tervezés nagyságrendjét, 
és azt, hogy ez beépül a Bizottság szakpolitikájába.
A szállításirendszer/átvitelirendszer-üzemeltetők 
európai hálózata (ENTSO) által kidolgozott tízéves 
hálózatfejlesztési tervek az infrastrukturális igények 
alapos értékelésén alapulnak, amely a keresletre is 
tekintettel van. A tervek kétévenkénti aktualizálása 
biztosítja, hogy a terv tükrözze a keresletben és a ter -
melési mintákban bekövetkező változásokat. E tervek 
alapján, továbbá a TEN-E rendeletben ismertetett, az 
energiarendszerben alkalmazott költség-hatékonysági 
elemzésből származó módszer alkalmazásával választ -
ják ki a projekteket az Unió közös érdekű projekteket 
tartalmazó listájára. A közös érdekű projektek kiválasz -
tásának folyamata átlátható és következetes módon 
történik.
A Bizottság válaszai 75
104
A Bizottság úgy véli, hogy a projektek megvalósításá -
ban bekövetkezett késések miatt maradt el az EEGP 
gyors gazdaságélénkítő hatása.
Ugyanakkor figyelemre méltóak a hosszú távú 
előnyeik, különös tekintettel az ellátásbiztonságot 
illetően:
Egy kivételével az összes közép- és kelet európai 
kétirányú és összekapcsolási projekt befejeződött, 
aminek eredményeként jelentősen javult az EU gáz -
hálózatának ellenálló képessége az olyan helyzetek -
ben, mint amilyenek a 2009 elején bekövetkezett 
ellátási zavarok voltak.
A „Nordbalt 02” projekt segített befejezni a litván 
átviteli rendszer modernizálását, ami a rendszerössze -
kötőn keresztüli villamosenergia-áramlás elősegítését 
célozta. Az „Estlink 2” az észt hálózatot/balti hálózatot 
az északi villamosenergia-piaccal a Finnországgal 
közös tenger alatti kábellel kötötte össze.
Az Olaszország és Málta közötti új tenger alatti kábel -
lel megvalósított összeköttetés véget vetett a máltai 
hálózat Európa többi részétől való különállásának.
109
A 2014–2020 közötti időszak operatív programjait 
illetően csupán hat tagállam választotta azt, hogy az 
ERFA beruházási prioritást összekapcsolják – többek 
között – az ellátásbiztonsággal az intelligens energia -
tároló és átviteli rendszerekkel. Az erre a beruházási 
prioritásra vonatkozó jogszabályban meghatározott 
előzetes feltételrendszer célja a belső energiapiacra 
vonatkozó jogszabály és a közös érdekű projektekre 
vonatkozó keret releváns részei közötti következetes -
ség biztosítása. Minden egyes egyeztetett célkitűzésre 
vonatkozóan eredménymutatókat határoztak meg az 
érintett operatív programokban (nem a partnerségi 
megállapodásokban), melyek a belső energiapiac 
szempontjaihoz kapcsolódó eredménymutatókat 
tartalmaznak.90
A Bizottság a regionális piaci integrációt nevezte meg 
a belső energiapiac megvalósítását elősegítő egyik 
legfontosabb eszköznek. Továbbra is aktívan fogja 
támogatni és tovább fogja fejleszteni a regionális 
kezdeményezéseket a belső piac minden területén 
(pl. infrastruktúra, energiakereskedelem, rendszer-  
üzemeltetés, a termelési kapacitások megfelelősége, 
a megújuló energiaforrásokat támogató programok) 
anélkül, hogy szem elől veszítené az uniót átfogó 
integrált piac célkitűzését.
100
Mind a gáz, mind a villamos energia területét illetően 
a tízéves hálózatfejlesztési tervek érintett ENTSO-k 
általi kidolgozásának folyamata jó áttekintést nyújt 
arról, hogy európai szinten hol van szükség hálóza -
tokba történő beruházásokra.
Ezek beépülnek az olyan eljárásokba, mint a közös 
érdekű projektek (PCI) listája. Azonban fontos emlé -
keztetni arra, hogy a prioritást élvező vagy a stratégiai -
lag fontos projektek finanszírozásához nem feltétlenül 
szükségesek uniós források, hogy azokkal haladni 
lehessen. Gyakran fontosabbak a nem pénzügyi aka -
dályok (mint pl. az engedélyezés). A PCI-folyamat célja 
az ilyen akadályok felszámolása. Amennyiben pénz -
ügyi akadályok állnak fenn, mérlegelni kell az uniós 
költségvetésből nyújtandó támogatást (pl. az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében). Ez az oka 
annak, hogy a listákat általában nem abból az egyet -
len célból állítják össze, hogy az uniós költségvetésből 
finanszírozott beruházásokat rangsorolják.
103
A közös érdekű projekteket tartalmazó lista alapos 
értékelésre épül, melynek pontosításához a költség- 
haszon-elemzés különböző szempontjait alkalmazzák 
(pl. az ellátásbiztonság értékelésének módja). Az Euró -
pai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó hatályos 
jogszabály szerint a listán való szereplés előfeltétele 
a pénzügyi támogatás megszerzésének. A támogatás 
odaítéléséről a jelenleg hatályos jogszabályok szerint 
döntenek, miután megvizsgálták a pályázatot számos 
olyan bírálati szempont alapján, melyek egyaránt 
figyelembe veszik a szakpolitikai célkitűzéseket, 
a műszaki és a pénzügyi szempontokat.
A Bizottság válaszai 76
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság szolgálatai kijelentették, hogy a harmadik 
csomag szabályainak érvényre juttatása 2015-ben 
kiemelt fontosságú. Mind a 28 tagállamban befejező -
dött a megfelelőség ellenőrzése a harmadik csomag 
végrehajtására vonatkozóan, és megvitatás alatt áll 
az érintett tagállamok hatóságaival az összes olyan 
probléma, amelyek nem összeegyeztethetőek a belső 
piacra vonatkozó jogszabályokkal.
2. ajánlás a)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. 
A Bizottság mindazonáltal egyetért az ajánlással és 
szigorúan ellenőrizni fogja a nemzeti szabályozó ható -
ságok függetlenségét a harmadik belső energiapiaci 
intézkedéscsomag megfelelőségi értékelése során.
b) A Bizottság elfogadja az ajánlást és keresi annak 
lehetőségeit, hogy megerősítse az ACER jelenlegi 
hatásköreit, ideértve a tagállamokkal szembenieket is, 
hogy alkalmazkodhasson az integráltabb belső piac 
realitásaihoz.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A tőzsdéken keresztüli kereskedelem elmaradottsá -
gából fakadó probléma kezelése érdekében a Bizott -
ság a gáz- és a villamosenergia-piacra vonatkozó 
rendeleteket fogadott el, melyek kötelezővé teszik az 
energiatőzsdék létrehozását (pl. a gázpiacon: a „CAM” 
és a rendszer-egyensúlyozásról szóló rendeletek, 
a villamosenergia-piacon: a piacok uniós szinten 
történő összekapcsolásának szabályait meghatározó 
CACM-rendelet). Továbbá folyamatban van a nagy -
kereskedelmi energiapiacok integritásáról és átlátha -
tóságáról szóló 1227/2011/EU európai parlamenti és 
tanácsi rendelet végrehajtása (REMIT).Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság 
felé történő elmozdulás támogatása – beleértve az 
energia hatékonyságba, a megújuló energiaforrásokba 
és az intelligens elosztási hálózatokba való beruhá -
zások támogatását – az ESBA egyik prioritását jelenti 
a 2014–2020 közötti időszakban, különösen az ERFA-ra 
meghatározott, kötelező minimum-allokációk révén. 
Bizonyos tagállamoknak fontosak az egyéb energia -
ipari infrastruktúrába irányuló beruházások, mint pl. 
a kulcsfontosságú hálózati infrastruktúrákban a kapa -
citáshiányok megszüntetésére irányuló beruházások. 
Az ilyen beruházások a 2007–2013 és a 2014–2020 
közötti időszakban a teljes ERFA-, KA- és ESZA-alloká -
ció átlagosan kb. 0,5 %-át adják, azonban néhány tag -
államban ez az arány nagyobb (kb. 2 %), ami a nemzeti 
igényeket és prioritásokat tükrözi.
112 b)
Az uniós költségvetésből társfinanszírozott összes pro -
jekt megvalósítását szorosan figyelemmel kísérik, és 
a projektgazdáknak a támogatási határozatok módo -
sítására irányuló kérelmeit gondosan megvizsgálják, 
és amennyiben nem találják elégségesnek a felhozott 
érveket, a kérelmeket elutasítják.
Következtetések és ajánlások
113
Fontos megjegyezni, hogy:
– az energiaipari infrastruktúrát felhasználói 
díjakból és a piacnak kell finanszíroznia; az uniós 
költségvetésből származó támogatást ezért csak 
kivételes esetekben kívánatos alkalmazni,
– jelentősen javult az ellátásbiztonság azokban 
a régiókban, ahol pénzügyi támogatást nyújtottak 
(lásd például a Számvevőszék európai energiaügyi 
gazdaságélénkítő programra (EEGP) vonatkozó 
észrevételét a 103. bekezdésben, illetve a Szám -
vevőszék 109–111. bekezdésében az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz vagy az EIBA által 
társfinanszírozott néhány ellenőrzött projektre 
vonatkozó észrevételeit).
A Bizottság válaszai 77
infrastruktúra fejlődésére és más szempontokra 
vonatkozó többféle forgatókönyvet is figyelembe 
vesz. Az elemzésből egyértelműen kiderül, hogy nem 
lesz szükség az összes tervezett projektre. A jelenleg 
zajló PCI-folyamat erre az értékelésre épít. Annak 
érdekében, hogy az uniós gázpiacra vonatkozóan 
jobb igényfelmérés készülhessen el, elindult a csepp -
folyósított földgázra és a gáztárolásra vonatkozó uniós 
stratégia kidolgozása. A Bizottság ezt a stratégiáját 
2016 januárjában fogja közzétenni.
6. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság már megkezdte az ajánlás alapján hozott 
intézkedések végrehajtását. Ez különösen érvényes 
a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetések -
kel foglalkozó magas szintű munkacsoport tekinteté -
ben. A csoport célja a régió gázellátását diverzifikáló, 
határon átnyúló és a transzeurópai infrastruktúra 
előmozdítását szolgáló erőfeszítések koordinálása, 
továbbá a harmonizált szabályok végrehajtása.
6. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság már tett ezirányú lépéseket a regionális 
kezdeményezések keretében: a regionális intézkedé -
sek egyik fő célkitűzése a határon átnyúló infrastruk -
túrákban jelentkező (fizikai vagy szabályozási) szűk 
keresztmetszetekre való összpontosítás.
6. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az átvitelirendszer-irányítókkal való együttműködést 
számos végrehajtási szabály (üzemi és kereskedelmi 
szabályzatok) kötelezővé tette a hálózatok üzemelte -
tése és az energiakereskedelem területén.
A Bizottság a villamosenergia-piac szerkezetére 
vonatkozó kezdeményezés kontextusában lehető -
ségeket keres az átvitelirendszer-irányítókkal való 
szorosabb együttműködésre és a közös felelősségek 
meghatározására a regionális biztonsági koordinációs 
kezdeményezések alapján, különösen az egymáshoz 
szorosan kapcsolódó régiókban. Ez az első lépés az 
átvitelirendszer-irányítók regionális szintű szorosabb 
integrációja felé.4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az éghajlat-politikai biztos prioritásként nevezte meg 
az üzemi és kereskedelmi szabályzatok elfogadását. 
A Bizottság szorosan együttműködött a szabályozók -
kal, az átvitelirendszer-irányítókkal és más érdekeltek -
kel, hogy átfogalmazza a tervezett üzemi és kereske -
delmi szabályzatokat oly módon, hogy biztosítsa azok 
semlegességét és a hatékony végrehajtást. A terve -
zett 10 villamosenergia-ipari üzemi és kereskedelmi 
szabályzat közül a bizottság 2015 végéig várhatóan 
nyolcat fog megszavazni.
A Bizottság aktívan elősegíti az üzemi és kereskedelmi 
szabályzatok végrehajtását a regionális együttműkö -
dési kezdeményezések keretében.
120
Az árkonvergencia elmarad az elvárások mögött, első -
sorban az egymástól jelentősen eltérő állami beavat -
kozások miatt, amelyek az energiaellátás igen eltérő 
formáit részesítik előnyben. Ugyanakkor az olyan 
belső piaci kezdeményezések, mint a piacok összekap -
csolása, valóban elősegítették az árak összehangolását 
(lásd az áramlásalapú piaci összekapcsolás tapasz -
talatait), és ez a hatás potenciálisan erősödni fog, 
különösen akkor, ha a tagállamok úgy döntenek, hogy 
jobban összehangolják az állami beavatkozásaikat.
5. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Mivel a 2020-ra meghatározott jelenlegi 10%-os cél 
a termelési kapacitásra épül, az energiahálózatok 
összekapcsolására vonatkozó 2030-as célkitűzés regio -
nális vagy országos szintű modellezésében a költség -
szempontokat és a tőzsdékben rejlő potenciált fontos 
tényezőként veszik majd figyelembe a modellezésben. 
Ez biztosítani fogja a szükséges rugalmasságot, hogy 
az összekapcsolásra vonatkozóan 2030-ra meghatá -
rozott minimum 15%-os célkitűzést hozzá lehessen 
igazítani a piaci igényekhez.
5. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A 2015-ös tízéves gázhálózat-fejlesztési terv meg  felelő 
értékelést tartalmaz az infrastruktúra-  igényekről. 
Ez az értékelés a jövőbeli keresletre, az árak, az 
A Bizottság válaszai 78
Ezek beépülnek az olyan eljárásokba, mint a közös 
érdekű projektek (PCI) listája. Azonban fontos emlé -
keztetni arra, hogy a prioritást élvező vagy a stratégiai -
lag fontos projektek finanszírozásához nem feltétlenül 
szükségesek uniós források, hogy azokkal haladni 
lehessen. Gyakran fontosabbak a nem pénzügyi aka -
dályok (mint pl. az engedélyezés). A PCI-folyamat célja 
az ilyen akadályok felszámolása. Amennyiben pénz -
ügyi akadályok állnak fenn, mérlegelni kell az uniós 
költségvetésből nyújtandó támogatást (pl. az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében). Ez az oka 
annak, hogy a listákat általában nem abból az egyet -
len célból állítják össze, hogy az uniós költségvetésből 
finanszírozott beruházásokat rangsorolják.
8. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A prioritási sorrendet illetően a Bizottság emlékeztet 
arra, hogy a tervezési eljárások javítása részét képezi 
az összes érdekeltet bevonó, rendszeres együttműkö -
dési mechanizmusnak.
Például a közös érdekű projektek kiválasztásának 
célja azoknak a projekteknek az azonosítása, amelyek 
a legjobban hozzájárulnak az EU energiapolitikai 
célkitűzéseinek (megfizethetőség, ellátásbiztonság és 
fenntarthatóság) megvalósításához.
2016 végére mind a villamosenergia-piacra, mind 
a gázpiacra vonatkozó, megalapozottabb igény -
felmérés készül el. Lásd a Bizottság 7. ajánlás a) pont -
jára adott válaszát.
Ami a finanszírozást illeti, az intézkedések pénzügyi 
támogatásra való kiválasztása során a közpénzek -
ből nyújtott támogatásra szoruló projektek eseté -
ben figyelembe veszik a projekt érettségét és más 
értékelési szempontokat is. A Bizottság szorosan 
együtt  működik az EBB-vel és más érdekeltekkel, 
hogy növelje a stratégiai érdekű, tervezett projektek 
javítását célzó technikai segítségnyújtást. Ezért nincs 
előirányozva további intézkedés.7. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság már tett lépéseket ebbe az irányba. Folya -
matosan zajlik a tízéves hálózatfejlesztési tervek kidol -
gozása (2013 óta) és az azokat kísérő költség-haszon 
elemzések elkészítése. Továbbá, a TEN-E rendelet 11. 
cikkének (8) bekezdése előírja, hogy az ENTSO-k dol -
gozzanak ki egy (összekapcsolt) villamosenergia- és 
gázhálózat modellt, melyet 2016. december 31-ig kell 
benyújtaniuk a Bizottsághoz és az ACER-hez. A Bizott -
ság biztosítani fogja, hogy ez időben megtörténjen.
7. ajánlás b)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
Az elemzéseket és a modellezést végző házon belüli 
kapacitások létrehozásának követelménye jelentős 
erőforrásigények elé állíthatja a Bizottságot vagy az 
ACER-t. Ezzel szemben fontos alternatívát jelenthet, 
ha ezt a kapacitást az ACER és a Bizottság felügyelete 
mellett kiszervezik az ENTSO-khoz.
7. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A tervezés, az igényfelmérés és a tízéves hálózat -
fejlesztési tervek alapjául szolgáló, az egész 
energia  rendszert átfogó költség-haszon elemzése -
ket az ENTSO-k készítik el a Bizottsággal és az ACER-
rel folytatott közös együttműködésben.
125
Mind a gáz, mind a villamos energia területét illetően 
a tízéves hálózatfejlesztési tervek érintett ENTSO-k 
általi kidolgozásának folyamata jó áttekintést nyújt 
arról, hogy európai szinten hol van szükség hálóza -
tokba történő beruházásokra.
A Bizottság válaszai 79
126
Az ESBA-t és az ERFA-t illetően a fenntartható köz -
lekedés előmozdítása és a szűk keresztmetszetek 
megszüntetése a kulcsfontosságú hálózati infra -
struktúrákban elnevezésű tematikus célkitűzést az 
energiaellátás biztonságának javítására dolgozták ki 
mind a belső piac országaiban, mind a szomszédos 
országokban. Az ellátásbiztonság egyike a belső piac 
célkitűzéseinek. Az ESBA-beruházások hatékonyságát 
és eredményességét biztosítani hivatott 2014–2020 
közötti szabályozási keretben bevezetett ESBA előze -
tes feltételrendszer hozzájárul a belső piaci reformok 
végrehajtásához és segíti az ESBA-ból finanszírozott 
projektek megvalósítását.
Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz egyértelműen 
a belső energiapiac célkitűzéseit követi, a rendelet 
4. cikkének megfelelően. Ezt a 17. cikk (6) bekezdése 
hangsúlyozza az első két programmal kezelendő 
kiemelt célkitűzések egyikeként.
Ugyanakkor nem lehet az Európai Hálózatfinanszí -
rozási Eszközből származó finanszírozást a belső 
energiapiaci reformok hiányához/meglétéhez kötni, 
mint ahogy az a Bizottság 9. ajánlásra adott válaszá -
ban szerepel.
9. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság határozott véleménye, hogy a hatékony 
belső energiapiac biztosításához ugyanolyan mérték -
ben szükséges előrelépni mind az infrastruktúra, mind 
pedig a piaci szabályozás terén. Egy merev feltétel -
rendszert túl bonyolult lenne jogilag érvényesíthető 
módon megvalósítani és veszélyeztetné a szükséges 
infrastruktúra fejlesztését.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Az ellenőrzés célja annak meghatározása volt, hogy 
a belső energiapiaci politikai intézkedések végrehajtása és 
az energiaipari infrastruktúrával kapcsolatos uniós 
kiadások eredményesen biztosították-e az energiaellátás 
biztonságából származó előnyöket. A belső energiapiac 
2014-ig történő megteremtésére irányuló uniós cél nem 
valósult meg. Az európai energiaipari infrastruktúra 
általában véve ma még nem egy teljes mértékben 
integrált piacnak megfelelően van kialakítva, és így 
jelenleg nem garantálja az energiaellátás tényleges 
biztonságát. Az uniós költségvetésből az energiaipari 
infrastruktúrára fordított pénzügyi támogatás csak 
korlátozottan járult hozzá a belső energiapiachoz és az 
energiaellátás biztonságához.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK