A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolója – 2021

(2022/C 400/01)

TARTALOMJEGYZÉK

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE 2

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA 3

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 8

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 10

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 52

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2021. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 53

AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2021. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 60

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA 68

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL 73

ÉVES JELENTÉS A VÉGREHAJTÁSRÓL – AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 99

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE

Az Európai Fejlesztési Alap 2021. évről szóló éves beszámolója a 11. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának X. címével és a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának 18. cikkével összhangban felelősséget vállalok a 11. Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és garantálta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alap eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi helyzetéről.

Rosa ALDEA BUSQUETS számvitelért felelős tisztviselő

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1. HÁTTÉR

Az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) számos fejlődő országgal ápol együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célkitűzése az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési segély és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, elsődlegesen abból a célból, hogy hosszú távon csökkentse és megszüntesse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az EU a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. Az európai uniós (a továbbiakban: uniós) fejlesztési együttműködési források három helyről származnak:

— az EU költségvetéséből,

— az Európai Fejlesztési Alapból,

— és az Európai Beruházási Banktól.

2021-ig az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA) az EU fő eszköze volt az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: az AKCS-) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (a továbbiakban: a TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására.

Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az EFA-t a Tanácsban ülésező tagállami képviselők belső megállapodása hozta létre, irányításáért egy külön bizottság felelős. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) felelős. Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) a beruházási keretet kezeli.

Az egyes EFA-k időtartama mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely előírja külön pénzügyi kimutatások összeállítását. Továbbá e pénzügyi kimutatások aggregálása átfogó képet nyújt a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

A 11. EFA-t létrehozó belső megállapodást a Tanács keretében ülésező részt vevő tagállamok 2013 júniusában fogadták el (1). A megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba.

A Tanács 2018-ban elfogadta a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot (2). Ez az új szabályzat hatályon kívül helyezte a korábbit, és a meglévő jogi kötelezettségvállalások sérelme nélkül alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott műveletekre. Ez a szabályzat nem alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott beruházási keretre.

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás keretében a beruházási keretet az EBB hozta létre és kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem a Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, amely az EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló II. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről.

2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

A Tanács 2013. december 2-án elfogadta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet (3). Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCS-államokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az EU költségvetésétől eltérően egy többéves jelleggel működő alap. Minden EFA egy rendszerint ötéves időszakra szóló átfogó alapot hoz létre a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérés a költségvetési beszámolóban is látszik, mivel az EFA-k végrehajtását azok teljes összegéhez mérik.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást.

A Bizottság az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást.

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak.

3. AZ EFA TEVÉKENYSÉGEI 2020. DECEMBER 31. UTÁN

A 11. EFA a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés 2020. december 31-i hatálybalépésével a végső szakaszába lépett. Ez a záradék a kötelezettségvállalások zárónapját határozza meg, ami azt jelenti, hogy 2021-től az 11. EFA keretében nem lehet további finanszírozási megállapodásokat aláírni. Azonban a meglévő finanszírozási megállapodásokra vonatkozó egyedi szerződések 2023. december 31-ig (ellenőrzési és értékelés esetén később is) továbbra is aláírhatók. Ezen túlmenően az Európai Fejlesztési Alap által finanszírozott, folyamatban lévő projektek végrehajtása a teljes befejezésükig folytatódik.

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi kerettel összefüggésben az EU AKCS-országokkal folytatott együttműködése beépül a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa keretébe. Hasonlóképpen, a tengeren túli országokkal és területekkel folytatott együttműködés a tengerentúli társulási határozat hatálya alá tartozik. Ez azt jelenti, hogy míg az EFA-programokat 2021-ig az uniós tagállamok önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozták, 2021-től a fejlesztési programok finanszírozása az uniós költségvetésből történik. Ez azt is maga után vonja, hogy a fejlesztési programok finanszírozása az Európai Parlament engedélyétől függ, és hogy a tranzakcióknak ugyanúgy meg kell felelniük az uniós pénzügyi szabályozásnak, mint más uniós finanszírozási programoknak.

4. ÉV VÉGI JELENTÉSTÉTEL

4.1. ÉVES BESZÁMOLÓ

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EFA pénzügyi kimutatásai a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készülnek. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat valamennyi uniós intézmény és szerv alkalmazza annak érdekében, hogy a számvitelre, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozó egységes szabálykészlet kidolgozása révén megvalósuljon a pénzügyi kimutatások elkészítésével kapcsolatos folyamat harmonizációja. Ezen uniós számviteli szabályokat – tevékenységei egyedi jellegének szem előtt tartásával – az EFA-ra is alkalmazzák.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője készíti el, aki egyben az EFA számvitelért felelős tisztviselője, és gondoskodik arról, hogy az EFA éves beszámolója megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről.

Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra:

I. rész: A Bizottság által kezelt pénzeszközök

i. Az EFA pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések

ii. Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai

iii. Az EFA és a külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok összevont pénzügyi beszámolója

iv. Jelentés az EFA pénzügyi végrehajtásáról

II. rész: Éves jelentés a végrehajtásról – az EBB által kezelt pénzeszközök

i. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai

„Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai” szakasz az EFA keretében eddig létrehozott két alap pénzügyi kimutatásait tartalmazza: a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”) és az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”). Ezen alapok különálló pénzügyi kimutatásainak elkészítése a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelősségébe tartozik, külső könyvvizsgálatukat magánszektorbeli könyvvizsgáló végzi. A vagyonkezelői alapok ezen éves beszámolóban szereplő számai előzetes adatok.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottságnak legkésőbb a mérleg fordulónapját követő év július 31-ig kell elfogadnia, majd mentesítés céljából be kell mutatnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

5. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

5.1. ELLENŐRZÉS

Az EFA éves beszámolóját az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: a Számvevőszék) ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

5.2. MENTESÍTÉS

A mentesítés az EFA-források pénzügyi végrehajtásának az adott pénzügyi évre vonatkozó utolsó kontrollja. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését, illetve a Tanács vonatkozó ajánlását követően az Európai Parlament dönt arról, hogy mentesíti-e a Bizottságot az EFA-források adott pénzügyi évi végrehajtására vonatkozó felelőssége alól. E döntése a beszámoló vizsgálatán, a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozattal ellátott éves jelentésén, a Bizottság kérdésekre adott válaszain és a további információkéréseken alapul.

A 2021. ÉVI PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS ÖSSZEFOGLALÓJA

Nettó összeg, csak a 10. és 11. EFA

A költségvetés végrehajtása

A 2021-es évet két esemény jellemezte. A 2021-es év volt a 11. EFA hatályvesztésére vonatkozó rendelkezés 2020. december 31-i alkalmazását követő első év. Ezért 2021-ben a 11. EFA projektjeire vonatkozóan nem történt további globális kötelezettségvállalás. Emellett 2021-ben a 10. és a 11. EFA szerződésekkel (2 118 millió EUR egyedi kötelezettségvállalás) és kifizetésekkel (3 393 millió EUR) kapcsolatos pénzügyi végrehajtására hatással volt az elhúzódó Covid-válság.

Az EFA-k bruttó kifizetéseinek teljes összege (3 435 millió EUR) a tagállamokkal közölt 3 763 millió eurós cél 91 %-át teszi ki. Az elhúzódó Covid-helyzet miatt a szubszaharai Afrikában működő küldöttségek 50 %-a nem érte el az előrejelzett minimális kifizetési célt (90 %). A leginkább érintett országok közé tartozott Madagaszkár, amely szinte teljesen lezárta határait, és így nagyon megnehezítette a végrehajtás eredetileg tervezett folytatását; Csád és Gambia, amelyek esetében az ok a végrehajtás felfüggesztése vagy késedelme volt; Etiópiában, Guinea Conakry-ban és Maliban pedig a politikai válságok érintették súlyosan a műveleteket, jelentős hatást gyakorolva az előre jelzett költségvetés-támogatási kifizetésekre. A Covid-korlátozások a csendes-óceáni és a karibi térségben is hatással voltak a végrehajtásra. A Fidzsi-szigeteken és Haitin a gazdasági, társadalmi és politikai helyzet romlásából eredő negatív járulékos hatások akadályozták az infrastrukturális projektet.

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A pénzügyi kimutatásokban az említett tevékenységek hatása leginkább a következő területeken nyilvánul meg:

— Előfinanszírozás (lásd a 2.2. megjegyzést): 101 millió eurós csökkenés nagyrészt amiatt, hogy az aláírt szerződések számának csökkenése következtében kevesebb előleget fizettek ki (2020-ban 3 670 millió EUR, szemben a 2021. évi 2 118 millió EUR-val). Ezt a csökkenést főként a jelenlegi Covid19-világjárvány és a geopolitikai válságok miatti kihívások okozták. Következésképpen az előfinanszírozás és az egyéb kifizetések jelentős csökkenése miatt a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 266 millió EUR-val nőttek (lásd a 2.5. megjegyzést).

— Mivel 2021 végén jelentősen alacsonyabb volt a nyitott szerződések száma, amit az EFA szűkítése, valamint a folyamatban lévő Covid19-válság és geopolitikai krízis új szerződések aláírására gyakorolt kedvezőtlen hatása okozott, az elhatárolt kiadások jelentős mértékben, 519 millió EUR-val csökkentek (lásd a 2.8. megjegyzést).

— A támogatási eszközök kiadásai (lásd a 3.3. megjegyzést): a támogatási eszközök kiadásainak összesen 1 743 millió eurós csökkenése együttes hatás. Egyrészt a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó kihívások és a számos országban tapasztalható instabil geopolitikai helyzet 2021-ben hátráltatta az EFA tevékenységeinek végrehajtását. Ugyanakkor a 10. és a korábbi EFA-k keretében végzett tevékenységek csökkenése összhangban van az EFA szűkítésével, ami az említett EFA-k keretében kevesebb nyitott szerződést eredményez.

Az EAR 11 változásainak hatása a pénzügyi kimutatásokban

2021. január 1-jén az 11. uniós számviteli szabály változásai következtében (lásd a számviteli politikákról szóló 1. megjegyzést) az EFA pénzügyi eszközeit az értékesíthető pénzügyi eszközökből átsorolták az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (FVSD) közé. A pénzügyi eszközöket mindkét esetben valós értéken értékelik: a könyv szerinti értékek tehát összehasonlíthatók. A valósérték-tartalék megfelelő összege átkerült a felhalmozott többletbe/hiányba. Ez az átsorolás nem volt hatással az EFA nettó eszközeire (lásd a nettó eszközállomány változásairól szóló kimutatást).

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK

TARTALOMJEGYZÉK

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 10

AZ EFA MÉRLEGE 11

AZ EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA 12

AZ EFA CASH FLOW KIMUTATÁSA 13

KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL 14

MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 15

EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 17

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 18

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 21

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 52

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2021. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 53

MÉRLEG 58

EREDMÉNYKIMUTATÁS 59

CASH FLOW KIMUTATÁS 59

AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2021. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 67 60

MÉRLEG 66

EREDMÉNYKIMUTATÁS 67

CASH FLOW KIMUTATÁS 67

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA 68

ÖSSZEVONT MÉRLEG 69

ÖSSZEVONT EREDMÉNYKIMUTATÁS 70

ÖSSZEVONT CASH FLOW KIMUTATÁS 71

ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 72

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL 73

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (4)

AZ EFA MÉRLEGE

millió EUR Megjegyzés 2021.12.31. 2020.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Pénzügyi eszközök 2.1 39 33 Előfinanszírozás 2.2 671 870 A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások 2.3 382 394 Visszterhes követelések 4 3 1 096 1 300 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.2 1 453 1 355 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.4 35 140 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.5 994 728 2 481 2 223 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 3 577 3 523 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek 2.6 (7) (2) (7) (2) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek 2.7 (501) (615) Elhatárolt költségek 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (1 516 ) (2 145 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 2 061 1 379 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Valósérték-tartalék 2.9 — (5) Aktív EFA-k lehívott tőkéje 2.10 62 643 58 986 Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje 2.10 2 252 2 252 Előző évek áthozott gazdasági eredménye (59 860 ) (55 111 ) Az év gazdasági eredménye (2 974 ) (4 744 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 2 061 1 379





Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR Megjegyzés 2021 2020 BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1 Behajtási tevékenységek 27 92 27 92 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2 Pénzügyi bevétel (26) 6 Egyéb bevétel 74 37 48 43 Összes bevétel 75 135 KIADÁSOK Támogatási eszközök 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Társfinanszírozási kiadások 3.4 (19) (53) Finanszírozási költségek 3.5 (20) (21) Egyéb kiadások 3.6 (145) (197) Összes kiadás (3 049 ) (4 878 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (2 974 ) (4 744 )





AZ EFA CASH FLOW KIMUTATÁSA

millió EUR Megjegyzés 2021 2020 Az év gazdasági eredménye (2 974 ) (4 744 ) Működési tevékenységek Tőkenövekedés – hozzájárulások (nettó) 3 657 4 177 A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (növekedése)/csökkenése 12 (127) Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése 101 (29) Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése 105 (17) Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 5 (17) Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (114) 99 Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) (519) 209 Egyéb nem készpénzes mozgások — (3) Befektetési tevékenységek Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem származtatott pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése (*1) (7) 2 NETTÓ CASH FLOW 266 (452) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) 266 (451) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya 2.5 728 1 179 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya 2.5 994 728





KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL

millió EUR Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Valósérték-tartalék (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Valósérték-változások (3) (3) Tőkenövekedés – hozzájárulások (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Az év gazdasági eredménye — — — (4 744 ) — (4 744 ) EGYENLEG 2020.12.31-ÉN 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 A felülvizsgált EAR 11 hatása (5) 5 — EGYENLEG 2021.1.1-JÉN 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Tőkenövekedés – hozzájárulások (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Az év gazdasági eredménye — — — (2 974 ) — (2 974 ) EGYENLEG 2021.12.31-ÉN 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Pénzügyi eszközök 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Előfinanszírozás 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Visszterhes követelések — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 Átvezetési számlák 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Elhatárolt költségek 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Valósérték-tartalék 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Aktív EFA-k lehívott tőkéje 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Előző évek áthozott gazdasági eredménye (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Az év gazdasági eredménye (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 2021 2020 Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1 Behajtási tevékenységek — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2 Pénzügyi bevétel — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Egyéb bevétel — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Összes bevétel — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 KIADÁSOK Támogatási eszközök 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Társfinanszírozási kiadások 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Finanszírozási költségek 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Egyéb kiadások 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Összes kiadás — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 8. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (2) (2) EGYENLEG 2020.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — — — EGYENLEG 2021.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





millió EUR 9. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — — — Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (69) (69) Visszatérítés a tagállamoknak (223) (223) (223) Az év gazdasági eredménye — — EGYENLEG 2020.12.31-ÉN 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Tőkenövekedés – hozzájárulások — — — Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból — (23) (23) Visszatérítés a tagállamoknak (43) (43) (43) Az év gazdasági eredménye — (6) — (6) EGYENLEG 2021.12.31-ÉN 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





millió EUR 10. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Valósérték-tartalék (G) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból — 71 71 Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból — (147) (147) Az év gazdasági eredménye — (457) (457) EGYENLEG 2020.12.31-ÉN 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 A felülvizsgált EAR 11 hatása (2) 2 — EGYENLEG 2020.1.1-JÉN 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból — 23 23 Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból — (110) (110) Az év gazdasági eredménye — (260) (260) EGYENLEG 2021.12.31-ÉN 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





millió EUR 11. EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Valósérték-tartalék (G) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F)+(G) EGYENLEG 2019.12.31-ÉN 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Valósérték-változások — (2) (2) Tőkenövekedés – hozzájárulások (4 400 ) 4 400 147 4 547 Az év gazdasági eredménye — (4 324 ) — (4 324 ) EGYENLEG 2020.12.31-ÉN 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) A felülvizsgált EAR 11 hatása (4) 4 — EGYENLEG 2020.1.1-JÉN 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Tőkenövekedés – hozzájárulások (3 700 ) 3 700 110 3 810 Az év gazdasági eredménye — (2 708 ) — (2 708 ) EGYENLEG 2021.12.31-ÉN 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ (5)

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1. SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról olyan információkat nyújtsanak, amelyek az érdekelt felek széles köre számára hasznosak.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az 1 sz uniós számviteli szabályban („Pénzügyi kimutatások”) kerültek meghatározásra (és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal): valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk. A pénzügyi beszámolás minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (megbízhatóság), az érthetőség, az időszerűség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.2. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.2.1. Beszámolási időszak

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jétől december 31-ig tart.

1.2.2. Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Az éves beszámolóban bemutatott számok millió euróban értendők, mivel az EU funkcionális pénzneme az euró. A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Eltérő átszámítási szabályok érvényesek az ingatlanokra, gépekre és berendezésekre, valamint az immateriális javakra, amelyek megőrzik a beszerzés napján érvényes euróban kifejezett értéküket.

A devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes átváltási árfolyamain számítják át euróra.

EUR átváltási árfolyamok

Pénznem 2021.12.31. 2020.12.31. Pénznem 2021.12.31. 2020.12.31. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3. Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat és a pénzügyi instrumentumokat érintő megjegyzésekben kimutatott összegek, az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök értékvesztése, a pénzügyi garanciaszerződések miatti kötelezettségek értékvesztése, az elhatárolt bevételek és kiadások, a céltartalékok, az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke, a készletek nettó realizálható értéke, a függő követelések és kötelezettségek. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől.

Az észszerű becslések a pénzügyi kimutatások elkészítésének elengedhetetlen részét képezik, és nem csökkentik azok megbízhatóságát. A körülmények változása, új információk felmerülése vagy a tapasztalatok bővülése miatt a becslések módosításra szorulhatnak. A becslések módosítása korábbi időszakokat nem érint, és nem hibakorrekció. A számviteli becslés változásának hatását a felmerülés időszakában többletként vagy hiányként kell megjeleníteni.

1.2.4. Új és felülvizsgált uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

A felülvizsgált EAR a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő időszakokra alkalmazandók

2020-ban a számvitelért felelős tisztviselő elfogadta a felülvizsgált EAR 11 „Pénzügyi instrumentumok” című uniós számviteli szabályt, amely 2021. január 1-jétől kötelező érvényű. A felülvizsgált EAR 11 alapját az új IPSAS 41 „Pénzügyi instrumentumok”, a módosított IPSAS 28 „Pénzügyi instrumentumok: prezentáció” és a 2018 augusztusában kiadott, módosított IPSAS 30 „Pénzügyi instrumentumok: közzétételek” képezi. Meghatározza a pénzügyi eszközökre és a pénzügyi kötelezettségekre vonatkozó pénzügyi beszámolási elveket. A felülvizsgált EAR 11 átmeneti rendelkezéseinek megfelelően a gazdálkodó egységek 2021. január 1-jén számolják el az eredeti kérelemhez képest bekövetkezett változásokat. A felülvizsgált EAR 11 nem írja elő a korábbi időszakokra vonatkozó adatok újramegállapítását. Ennek eredményeként az e beszámolóban bemutatott, 2020. december 31-i állapot szerinti pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, visszterhes követelések és kamatbevételek/-ráfordítások elszámolása a gazdálkodó egység 2020. évi pénzügyi kimutatásaiban szereplő számviteli politikákkal összhangban történt.

Változások a felülvizsgált EAR 11 alkalmazásához kapcsolódóan

A pénzügyi eszközök új osztályozási és értékelési elvei

A felülvizsgált EAR 11 bevezeti a pénzügyi eszközök besorolásának elveken alapuló megközelítését, és két kritérium alkalmazását írja elő: a gazdálkodó egység által a pénzügyi eszközei kezelésekor alkalmazott modell, valamint ezen eszközök szerződéses cash flow jellemzői. E kritériumoktól függően a pénzügyi eszközök a következő kategóriákba tartoznak: „amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök” (AC), „a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” (FVNA) vagy „az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” (FVSD).

Az új kritériumok alkalmazása következtében az összes tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés és hitelviszonyt megtestesítő értékpapír az „értékesíthető” kategóriából FVSD-be került átsorolásra. A kapcsolódó valósérték-tartalékot – a nettó eszközökön belül – a felhalmozott többletbe vagy hiányba sorolták át.

Új értékvesztési modell

Míg a korábbi értékvesztési modell a felmerült veszteségeken alapult, a felülvizsgált EAR 11 egy előretekintő értékvesztési modellt vezetett be, amelynek alapja a pénzügyi eszköz élettartama során várható hitelezési veszteség (ECL). A várható hitelezési veszteség figyelembe veszi az esetleges nemteljesítési eseményeket és a pénzügyi eszközök hitelminőségének alakulását. Az új értékvesztési modell az amortizált bekerülési értéken értékelt, illetve a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt valamennyi pénzügyi eszközre, továbbá a hitelnyújtási kötelezettségekre és a pénzügyi garanciaszerződésekre vonatkozik.

A pénzügyi garanciák elszámolása

A felülvizsgált EAR 11 előírja, hogy a pénzügyi garanciákra vonatkozó számviteli követelményeket valamennyi pénzügyi garanciaszerződésre alkalmazni kell. A pénzügyi garanciakötelezettség értékelése a garancia kezdeti megjelenítéskori valós értékén és a garantált adósságportfólió várható hitelezési veszteségeinek alakulásán alapul.

1.3. MÉRLEG

1.3.1. Pénzügyi eszközök

Besorolás a kezdeti megjelenítéskor

A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítéskor határozzák meg. A kezelési modell és az eszköz szerződéses cash flow jellemzői alapján a pénzügyi eszközök három kategóriába sorolhatók: amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök (AC), a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (FVNA) vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (FVSD).

i. Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök olyan nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyek megfelelnek az alábbi két feltételnek: 1. a gazdálkodó egység a szerződésből eredő cash flow-k beszedése céljából tartja őket; 2. meghatározott napokon vannak olyan szerződéses cash flow-k, amelyek kizárólag a tőke kifizetésére és a fennálló tőke utáni kamatfizetésre irányulnak.

Ez a kategória a következőket foglalja magában:

— pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek,

— hitelek (beleértve a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betéteket is),

— visszterhes követelések.

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök a forgóeszközök között szerepelnek, kivéve azokat, amelyek lejárata a beszámoló fordulónapjától számított 12 hónapnál hosszabb.

ii. A nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ezek a nem származtatott pénzügyi eszközökhöz szerződésből eredő olyan cash flow-k kapcsolódnak, amelyek csak a tőkeösszeget és a fennálló tőke után járó kamatot testesítik meg. Emellett a kezelési modell szerint a pénzügyi eszközöket mind a szerződéses cash flow-k beszedése, mind pedig a pénzügyi eszközök értékesítése céljából tartják.

Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a beszámoló fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

A gazdálkodó egység 2021. december 31-én nem rendelkezik ilyen eszközökkel.

iii. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

A gazdálkodó egység a származtatott termékeket és a tulajdonviszonyt megtestesítő befektetéseket eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként (FVSD) sorolja be, mivel a szerződéses cash flow-k nem csak a tőkeösszeget és a tőkekamatokat testesítik meg.

Emellett a gazdálkodó egység az általa birtokolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat FVSD-ként sorolja be, mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok portfólióit a portfólió valós értéke alapján kezelik és értékelik.

Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a beszámoló fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vásárlását az ügyletkötés napján jelenítik meg – vagyis azon a napon, amikor a gazdálkodó egység kötelezettséget vállal az eszköz megvásárlására. A pénzeszköz-egyenértékeseket a pénzeszköz pénzügyi intézménynél való elhelyezésekor, a hiteleket pedig a hitelfelvevőnek való folyósításkor jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kezdeti értékelése valós értéken történik. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kezdeti megjelenítéskori valós értékhez hozzáadják az ügyleti költségeket. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök ügyleti költségeit az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke általában az ügyleti ár, kivéve, ha az ügyletet nem a szokásos piaci áron kötik, vagyis az alkalmazott ár nem szokásos piaci ár, illetve közpolitikai célokból névleges ellenérték. Ebben az esetben a pénzügyi instrumentum valós értéke és az ügyleti ár közötti különbség olyan nem visszterhes komponens, amelyet az eredménykimutatásban ráfordításként jelenítenek meg. Ilyenkor a pénzügyi eszköz valós értéke egy közvetlenül egyenértékű instrumentum aktuális piaci tranzakcióiból származik. Ha az instrumentumnak nincs aktív piaca, akkor a valós értéket olyan értékelési technikával kell származtatni, amely a megfigyelhető piacokról rendelkezésre álló adatokat használja fel.

Későbbi értékelés

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával amortizált bekerülési értéken értékelik.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. A valós érték változásaiból eredő nyereségek és veszteségek (beleértve a devizaátváltásból és a kapott kamatokból származókat is) az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

Valós érték a későbbi értékeléskor

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (valamint a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok és a tőzsdén kívüli derivatívák) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

A kockázatitőke-alapokban lévő, aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező befektetések értékelése az elszámolható nettó eszközértéken történik, amelyet valós értékükkel egyenlőnek tekintenek.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az EU az amortizált bekerülési értéken és a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök várható hitelezési veszteségeinek értékvesztés miatti veszteségét jeleníti meg és méri.

A várható hitelezési veszteség (ECL) a szerződéses cash flow-k és az EU által várt cash flow-k közötti különbség jelenértéke. A várható hitelezési veszteség olyan észszerű és indokolható információkat tartalmaz, amelyek a beszámolás fordulónapján aránytalanul magas költség vagy erőfeszítés nélkül állnak rendelkezésre.

Az amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök könyv szerinti értékét csökkentik az értékvesztés miatti veszteség összegével, amelyet az eredménykimutatásban jelenítenek meg. Ha egy későbbi időszakban az értékvesztés miatti veszteség összege csökken, a korábban elszámolt értékvesztés miatti veszteséget az eredménykimutatásban vissza kell írni.

a) Követelések

A gazdálkodó egység az értékvesztés miatti veszteséget a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteség összegén méri gyakorlati megoldások (pl. céltartalékmátrix) alkalmazásával.

b) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A gazdálkodó egység folyószámlákon és legfeljebb 3 hónapos lekötött betétekben lévő pénzeszközökkel és pénzeszköz-egyenértékesekkel rendelkezik. A készpénzt nagyon magas hitelminősítésű, így nagyon alacsony nemteljesítési valószínűséggel rendelkező bankokban tartja. Tekintettel a rövid futamidőre és az alacsony nemteljesítési valószínűségre, a pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből származó várható hitelezési veszteségek elhanyagolhatók. Ennek eredményeként a pénzeszköz-egyenértékesekre értékvesztést nem számolnak el.

c) Hitelek

A várható hitelezési veszteség értékelésére háromlépcsős modell szolgál, amely figyelembe veszi a pénzügyi eszköz élettartama alatti, valószínűség szerint súlyozott nemteljesítési eseményeket és a hitelkockázatnak a pénzügyi eszköz létrehozása óta bekövetkezett alakulását. Hitelek esetében az eszköz létrehozásának dátuma a visszavonhatatlan hitelnyújtási elkötelezettség időpontja.

Ha a hitelkockázat az eszköz létrehozása óta nem növekszik jelentősen (1. szakasz), az értékvesztés miatti veszteség a beszámoló fordulónapjától számított 12 hónap lehetséges nemteljesítési eseményei miatt várható hitelezési veszteség („12 hónapos várható hitelezési veszteség”). Ha a hitelkockázat az eszköz létrehozása óta jelentősen növekszik (2. szakasz), vagy ha objektív bizonyíték van a hitel értékvesztésére (3. szakasz), akkor az értékvesztés miatti veszteség megegyezik a pénzügyi eszköz teljes élettartama alatt bekövetkező lehetséges nemteljesítési események miatti várható hitelezési veszteséggel („a teljes élettartam alatti várható hitelezési veszteség”).

Kivezetés

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy a gazdálkodó egység a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta. Az eredménnyel szemben értékelt pénzügyi eszközök értékesítését az üzletkötés időpontjában jelenítik meg.

1.3.2. Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, vissza kell fizetnie az előfinanszírozást. Így, mivel a szervezet megtartja az előfinanszírozás feletti ellenőrzést, és jogosult a nem elszámolható rész visszatérítésére, az összeg kimutatása az eszközök között szerepel.

Az előfinanszírozás kezdetben akkor jelenik meg a mérlegben, amikor a kedvezményezett hozzájut a pénzeszközhöz. A feltüntetett összeg az átadás során kapott ellenérték. A későbbi időszakokban az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

1.3.3. Követelések és behajtható követelések

Az uniós számviteli szabályok alapján külön kell kimutatni a visszterhes és a nem visszterhes ügyleteket. A két kategória megkülönböztetésének alapja, hogy „követelés” alatt a visszterhes ügyletek miatti követeléseket értjük, míg a nem visszterhes ügyletek esetében, vagyis amikor az Unió más szervezettől úgy kap valamilyen értéket, hogy azért cserébe közvetlenül valamilyen hasonló értéket adna, a „behajtható követelés” az elfogadott terminológia (pl. a saját erőforrások vonatkozásában a tagállamoktól behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök fogalommeghatározásának. A gazdálkodó egység az ilyen követeléseket amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközként sorolta be, és ennek megfelelően értékelte.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett, az akvizíció időpontjában érvényes valós értéken tartják nyilván. Értékvesztési leírásra akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a gazdálkodó egység nem fogja tudni beszedni a behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg.

1.3.4. Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök, amelyek magukban foglalják a készpénzt, a bankoknál elhelyezett látra szóló és felmondásos betéteket, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetéseket.

1.3.5. Szállítói kötelezettségek

A szállítói kötelezettségek között szerepelnek mind a visszterhes ügyletekkel, például áru- és szolgáltatás-vásárlásokkal kapcsolatos összegek, mind a nem visszterhes ügyletekkel, például a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igényekkel, a vissza nem térítendő támogatásokkal vagy más uniós finanszírozással, illetve a kapott előfinanszírozással kapcsolatos összegek (lásd az 1.4.1. megjegyzést).

Amennyiben a kedvezményezettek vissza nem térítendő támogatást vagy más finanszírozást kapnak, a költségtérítési igények beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik. A megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.3.6. Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségek az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek, az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek vagy a pénzügyi garanciaszerződésből eredő kötelezettségek közé sorolandók.

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségeket kezdetben valós értéken jelenítik meg a felmerült ügyleti költségekkel együtt, majd később az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával amortizált bekerülési értéken tartják nyilván. A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásból akkor és csak akkor kerülnek kivezetésre, ha a kötelem mentesítésre, elengedésre, törlésre kerül vagy lejár.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a negatív valós értékű származtatott eszközöket is. Amennyiben a garanciaszerződés előírja, hogy a gazdálkodó egység a pénzügyi instrumentumok áraiban vagy a devizaárfolyamokban bekövetkező változásokra reagálva kifizetéseket teljesítsen, a garanciaszerződés származtatott ügylet. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök elszámolása.

A gazdálkodó egység akkor hoz létre pénzügyi garanciaszerződést, amikor olyan szerződést köt, amely meghatározott fizetések teljesítését írja elő a garanciabirtokos abból adódó veszteségének megtérítésére, hogy egy meghatározott adós esedékességkor nem fizet az adósságinstrumentum eredeti vagy módosított feltételeivel összhangban. A pénzügyi garanciaszerződéseket kezdetben valós értéken jelenítik meg.

Az ezt követő értékelés a pénzügyi garanciából eredő hitelkockázati kitettség alakulásától függ. Ha a hitelkockázat nem növekszik jelentősen (1. szakasz), akkor a pénzügyi garanciakötelezettségek értéke az az összeg, amely a 12 havi várható hitelezési veszteség összege és az eredetileg megjelenített – adott esetben a halmozott amortizációval csökkentett – összeg közül a nagyobb. Ha a hitelkockázat jelentősen növekszik (2. szakasz), akkor a pénzügyi garanciakötelezettségek értéke az az összeg, amely a teljes élettartam alatti várható hitelezési veszteség összege és az eredetileg megjelenített – adott esetben a halmozott amortizációval csökkentett – összeg közül a nagyobb.

A pénzügyi kötelezettségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. A pénzügyi garanciaszerződéseket rövid lejáratú kötelezettségként kell besorolni, kivéve, ha a gazdálkodó egységnek feltétel nélküli joga van a kötelezettség rendezésének a beszámolási fordulónapot követő legalább tizenkét hónapra történő elhalasztására.

1.3.7. Időbeli elhatárolás

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén elhatárolt bevételt jelenítenek meg a pénzügyi kimutatásokban, ha a gazdálkodó egység még nem bocsátott ki számlát, de a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása vagy a kapcsolódó áru leszállítása már megtörtént, vagy azt szerződéses megállapodás írja elő. Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják, és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítása a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően történik. Ennek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Hasonlóképpen, ha még teljesítetlen szolgáltatások vagy még le nem szállított áruk tekintetében előlegfizetésre kerül sor, a kiadást elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.4. EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.4.1. Bevételek

A bevételek a gazdálkodó egység által kapott vagy követelt gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál bruttó beáramlásait foglalják magukba, és a nettó eszközök tulajdonosi hozzájárulástól eltérő növekményeinek minősülnek.

Az alapul szolgáló ügyletek jellegétől függően az eredménykimutatás megkülönbözteti a következő bevételtípusokat:

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek az adók és a transzferek, mivel esetükben az átadó anélkül biztosít erőforrásokat a fogadó szervezet részére, hogy az –közvetlenül – megközelítőleg egyenértékű ellenszolgáltatást teljesítene. A transzfer a nem visszterhes ügyletekből származó jövőbeni gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása, amely nem adó. Az uniós gazdálkodó egységek esetében a transzferek többnyire a Bizottságtól kapott pénzeszközöket foglalják magukban (pl. kiegyenlítő támogatás a hagyományos ügynökségeknek, működési támogatás a hozzájárulási megállapodásokhoz).

A gazdálkodó egység a transzferek tekintetében akkor jelenít meg eszközt, ha egy múltbeli esemény (a transzfer) következtében olyan erőforrások felett szerez ellenőrzést, amelyek révén várhatóan jövőbeni gazdasági haszonra vagy szolgáltatáspotenciálra tesz szert, és ha a valós érték megbízhatóan mérhető. Ha az erőforrások nem visszterhes ügyletből való beáramlását eszközként (például pénzeszközként) jelenítik meg, akkor azt bevételként is megjelenítik, kivéve ha a gazdálkodó egység az adott transzfer tekintetében olyan meglévő kötelemmel (feltétellel) rendelkezik, amelyet teljesítenie kell ahhoz, hogy a bevételt megjeleníthesse. A feltétel teljesítéséig a bevételt elhatárolják, és kötelezettségként jelenítik meg.

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

a) Kamatbevételek és kamatráfordítások

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek kamatbevételeit és kamatráfordításait az effektívkamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatráfordításokat a megfelelő időszakban.

b) Osztalékbevételek

Az osztalékból és hasonló felosztásokból származó bevétel elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

c) Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bevételei és ráfordításai

Az e pénzügyi eszközökből származó valósérték-nyereség (bevételek) és valósérték-veszteség (ráfordítások), beleértve a devizaátváltásból származó valósérték-nyereséget (bevételt) és valósérték-veszteséget (ráfordítást) is. A kamatozó pénzügyi eszközök esetében a kamatok is ide tartoznak.

d) Pénzügyi garanciaszerződésekből származó bevételek

A pénzügyi garanciaszerződésekből származó bevételt (garanciadíj) arra az időszakra számolják el, amikor a gazdálkodó egység készen áll arra, hogy a pénzügyi garanciaszerződés tulajdonosát az esetlegesen elszenvedett hitelezési veszteségért kártalanítsa.

1.4.2. Kiadások

A kiadások a gazdasági haszonnak vagy a szolgáltatáspotenciálnak a beszámolási időszakban bekövetkező olyan csökkenései, amelyek eszközök kiáramlásában vagy felhasználásában vagy kötelezettségek felmerülésében nyilvánulnak meg, és a nettó eszközök csökkenéséhez vezetnek. Ide értendők mind a visszterhes ügyletekből, mind a nem visszterhes ügyletekből származó kiadások.

Az áru- és szolgáltatásvásárlásokkal kapcsolatos visszterhes ügyletekből származó kiadások megjelenítésére a készletek leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban számolják el.

A nem visszterhes ügyletekből származó kiadások a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak, és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok. A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet engedélyezi, vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.5.1. Függő követelések

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.5.2. Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség vagy egy olyan lehetséges kötelem, amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely esetében nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez.

Függő kötelezettség áll elő abban a ritka esetben is, ha meglévő kötelem áll fenn, de annak összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

A függő kötelezettségek nem kerülnek be a beszámolókba. Megjelenítésükre akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli.

1.6. TŐKE

Az EFA-tagállamok az EFA-programok végrehajtása érdekében hozzájárulást fizetnek az Alapba, az egyes EFA-k belső megállapodásában meghatározottak szerint. Az alkalmazandó jogalap szerint a tőkebefizetési felhívásokról, azaz az adott N. évre vonatkozó finanszírozási kérelmekről az N–1. évben tanácsi határozat születik, a kapott források pedig egyértelműen meghatározott jövőbeli időszakokhoz vannak rendelve.

A hozzájárulások megfelelnek a tulajdonosi hozzájárulás kritériumainak (EAR 1), ezért tőkeként kezelendők az EFA pénzügyi kimutatásaiban. A tőke az EFA-tagállamoktól befolyó hozzájárulások teljes összegét jelenti. Mivel a le nem hívott tőkét nyíltan levonják a teljes tőkéből (lásd a nettó eszközök változásait feltüntető kimutatást), a mérlegben csak a lehívott tőke jelenik meg.

Mivel a megállapodás szerinti hozzájárulások meghatározott beszámolási időszakokhoz vannak rendelve, és az EFA-nak az EFA-tagállamokkal szembeni jogos igénye csak ezekben az időszakokban merül fel, az előlegként kapott összegeket elhatárolt tőke-hozzájárulásként számolják el a kötelezettségek között, nem pedig lehívott tőkeként.

1.7. TÁRSFINANSZÍROZÁS

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és a tagállamokkal, a harmadik országokkal és más szervezetekkel szembeni szállítói kötelezettségként kerülnek bemutatásra. Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, különben vissza kell térítenie az eszközöket (vagyis a kapott hozzájárulásokat). A társfinanszírozási megállapodásokkal kapcsolatban fennálló szállítói kötelezettségek a kapott társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült kiadások különbségét jelentik. A nettó eszközértékre gyakorolt hatás nulla.

A társfinanszírozási projektekkel kapcsolatos kiadásokat felmerülésükkor jelenítik meg. A hozzájárulások ennek megfelelő összegét működési bevételként jelenítik meg, így az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla.

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

2.1. PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Pénzügyi eszköz bármely eszköz, amely:

a) pénzeszköz;

b) egy másik gazdálkodó egység tőkeinstrumentuma;

c) szerződésen alapuló jog: pénzeszköz vagy egyéb pénzügyi eszköz átvételére egy másik gazdálkodó egységtől; vagy pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek cseréjére egy másik egységgel, potenciálisan kedvező feltételek mellett; vagy

d) olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesül vagy teljesíthető.

A pénzügyi eszközök a következő kategóriákba sorolhatók: „az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök”, „kölcsönök és követelések”, „lejáratig tartandó befektetések” és „értékesíthető pénzügyi eszközök”. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

Az EFA pénzügyi eszközei az FVSD szerinti alábbi pénzügyi eszközök és kölcsönök:

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök 38 — Értékesíthető pénzügyi eszközök — 32 Hitelek 1 1 Összesen 39 33

Az FVSD szerint értékelt 38 millió EUR összegű pénzügyi eszközök két fő területen eszközölt, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetésekhez kapcsolódnak: Megújuló, fenntartható energia a Climate Investor One, az ElectriFI és a GEEREF révén, valamint a mezőgazdasági kistermelők és a vidéki kis- és középvállalkozások inkluzív finanszírozásának előmozdítása az ABC FUND-on keresztül.

1 millió EUR teljes mértékben az ElectriFI-nek nyújtott hitelhez kapcsolódik, amely egy olyan beruházási eszköz, amely a feltörekvő piacokon a villamos energiához való hozzáférésre és a fenntartható energiaforrásokból történő villamosenergia-termelésre összpontosító, korai szakaszban lévő és kis méretű projekteket finanszíroz. Globális hatóköre van, különös tekintettel a szubszaharai Afrikára.

2.2. ELŐFINANSZÍROZÁS

Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Némely esetben a szerződések szerinti fizetési ütemezés az előrehaladási jelentéseken alapuló ütemes kifizetéseket írja elő. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják.

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a felhasználásának ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló fordulónapjától számított tizenkét hónapon belül felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként jelenítik meg. Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Emiatt egyes előfinanszírozási összegek a befektetett eszközöknél szerepelnek.

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.2.1 — — 219 452 671 870 Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Összesen — 14 572 1 537 2 123 2 225

A 2021-es év volt a 11. EFA hatályvesztésére vonatkozó rendelkezést követő első év. Ez azt jelentette, hogy 2021. január 1-jétől nem lehetett további globális kötelezettségvállalásokat tenni. Emellett az elhúzódó Covid-válság több küldöttség számára is egyre nehezebbé tette a végrehajtást, különösen Madagaszkáron, Csádban és Gambiában. Ez a tény a más területeken, például Etiópiában, Guineában, Conakryban és Maliban kialakult politikai válságokkal együtt oda vezetett, hogy kevesebb egyedi kötelezettségvállalás aláírására került sor, és ezáltal a 11. EFA keretében az előfinanszírozás a 2020. évi 1 583 millió EUR-ról 2021-re 1 537 millió EUR-ra csökkent.

A 10. EFA keretében tapasztalt előfinanszírozás-csökkenés – a 2020-as 633 millió EUR-ról 2021-ben 572 millió EUR-ra – az EFA rendes életciklusának következménye. A 10. EFA fokozatos kivezetésének eredményeként számos szerződést teljesítettek és lezártak. Ebből következően a kedvezményezettek számára teljesített előfinanszírozás szintje csökkent, míg az elszámolt előfinanszírozás növekedett.

2020-ban a folyó előfinanszírozásban szereplő összeg 3 millió EUR volt, amely jelenleg pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó visszterhes követelésként van besorolva.

2.2.1. Hosszú lejáratú előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 72 139 Uniós végrehajtó ügynökség 8 8 Uniós küldöttség 15 25 95 171 Közvetett irányítás Végrehajtja: EBB és EBA 230 266 Nemzetközi szervezet 278 343 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 12 28 Közjogi szerv 40 49 Harmadik ország 14 11 Uniós szerv és köz-magán társulás 1 1 575 698 Összesen 671 870

2.2.2. Rövid lejáratú előfinanszírozás

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Előfinanszírozás (bruttó) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Elhatárolással elszámolt — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Összesen — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3. Rövid lejáratú előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 61 (40) Uniós végrehajtó ügynökség 11 14 Uniós küldöttség 159 206 231 180 Közvetett irányítás Végrehajtja: EBB és EBA 160 224 Nemzetközi szervezet 642 572 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 109 73 Közjogi szerv 119 146 Harmadik ország 190 155 Uniós szerv és köz-magán társulás 1 4 1 221 1 175 Összesen 1 453 1 355

2.2.4. Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

A garanciák az előfinanszírozás biztosítására szolgálnak, megszűnésükre az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésekor kerül sor.

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. Előfinanszírozási garancia 44 49

Az előfinanszírozások többségét a közvetett irányítási mód keretében fizetik ki. Ilyen esetben a garancia kedvezményezettje nem az EFA, hanem az ajánlatkérő szerv. Noha az EFA nem kedvezményezett, az említett garanciák biztosítják eszközeit. 2021-ben az említett garanciák összege 764 millió EUR volt.

2.3. A VAGYONKEZELŐI ALAPBA FIZETETT HOZZÁJÁRULÁSOK

Ez a megnevezés az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapba és a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapba hozzájárulásként fizetett összeget tartalmazza. Ez nem tartalmazza a vagyonkezelői alapoknál felmerült költségek EFA-t terhelő részét.

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulásokat az EFA közvetlen irányítással kezeli.

millió EUR Nettó hozzájárulás 2020.12.31-én 2021-ben befizetett hozzájárulások A vagyonkezelői alapok 2021. évi nettó kiadásai Nettó hozzájárulás 2021.12.31-én Afrika 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Összesen 394 634 (646) 382

A hozzájárulásoknak a 2020. évi 800 millió EUR-ról 2021-ben 634 millió EUR-ra való csökkenése a vagyonkezelői alapok kiadásainak a jelenlegi Covid19-világjárvány miatti csökkenéséből és a több régióban romló biztonsági helyzetből ered, ami akadályozta a vagyonkezelői alapok 2021. évi tevékenységeit.

2.4. NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK ÉS VISSZTERHES KÖVETELÉSEK

A visszterhes ügyletek olyan ügyletek, amelyekben a gazdálkodó egység eszközöket vagy szolgáltatásokat kap, vagy a kötelezettségei megszűnnek, és cserébe közvetlenül közel azonos értéket ad a másik félnek (elsősorban áruk, szolgáltatások vagy eszközhasználat formájában). A nem visszterhes ügyletek olyan ügyletek, amelyekben a gazdálkodó egység vagy egy másik gazdálkodó egységtől kap értéket anélkül, hogy cserébe közvetlenül közel azonos értéket adna, vagy értéket ad egy másik gazdálkodó egységnek anélkül, hogy cserébe közvetlenül közel azonos értéket kapna.

millió EUR Megjegyzés 2021.12.31. 2020.12.31. Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések 2.4.1 26 48 Visszterhes ügyletekből származó követelések 2.4.2 9 92 Összesen 35 140

2.4.1. Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Tagállamok — — — — — — Vevők — 4 47 5 56 61 Közjogi szervek — 7 17 2 25 27 Harmadik államok — 1 4 1 6 4 Leírás — (9) (51) (5) (66) (49) Átvezetési számlák az uniós intézményekkel — — — 5 5 4 Összesen — 2 16 8 26 48

2.4.2. Visszterhes ügyletekből származó követelések

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Elhatárolt bevétel — — (1) — — 88 Átvezetési számlák 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Egyéb — — — 9 9 4 Összesen 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Az elhatárolt bevételek csökkenése 2021-ben főként a Világbankkal közös adósságenyhítési projekt lezárásának tudható be, amelyre vonatkozóan 2020 végén még 62,6 millió EUR kintlévőség állt fenn, de azt 2021-ben rendezték. Emellett a 2020-ban felhalmozódott kamatok magukban foglalták az Afrika EU infrastrukturális projekthez kapcsolódó 18 millió EUR-t is. További elemzés alapján megállapítható, hogy ezt a kamatot nem az EFA számára kellett megfizetni, ezért 2021-ben nem is szedték be (lásd a 3.2. megjegyzést).

A hatékonyság érdekében az EFA-k egyetlen pénztárkészletével a 11. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként műveleteket kell végrehajtani a különböző EFA-k között, amelyeket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítenek ki.

Átvezetési számlák csak az egyes EFA-k tekintetében kerülnek bemutatásra. Az átvezetési számlák összesített egyenlege nulla.

Az „Egyéb” megnevezés két pénzügyi instrumentumhoz kapcsolódó követelést tartalmaz, 4 millió EUR összegű követelés a Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alapból (GEEREF) és egy további 4 millió EUR összegű követelés a Climate Investor One-tól.

2.5. PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK (6)

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, amelyek magukban foglalják a készpénzt, a bankoknál elhelyezett látra szóló és felmondásos betéteket (például folyószámlákat és megtakarítási számlákat), valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetéseket.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Elkülönített számlák: Központi bankok — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Folyószámlák Kereskedelmi bankok — — — 165 165 8 Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Összesen — — — 994 994 728

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 266 millió eurós növekedése elsősorban a kifizetéseknek az elhúzódó Covid19-világjárvány és a különböző politikai válságok okozta további kihívások miatti csökkenésével magyarázható. Ez összhangban van a kiadások csökkenésével (lásd a 3.3. megjegyzést) és az előfinanszírozás csökkenésével (lásd a 2.2. megjegyzést). Az EFA nettó kifizetései 2021-ben 3 323 millió EUR-t tettek ki, szemben a 2020. évi rekord magas, 4 605 millió EUR összegű kifizetéssel.

A korábbi évekhez hasonlóan és a partnerkockázat csökkentése érdekében a központi bankok számláin több készpénzt tartanak, mint a kereskedelmi bankok számláin (lásd az 5.1. megjegyzést).

KÖTELEZETTSÉGEK

2.6. PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

2.6.1. Pénzügyi céltartalékok

Ezek a céltartalékok a különböző pénzügyi eszközök keretében nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket fedezik, amelyeket a megbízott szervezetek saját nevükben, de az EFA megbízásából és kockázatára bocsátanak ki. Az EFA garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázata korlátozott, és a pénzügyi eszközöket fokozatosan töltik fel a jövőbeli garancialehívások fedezésére.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Pénzügyigarancia-kötelezettség — — — 1 1 —

Az 1 millió eurós összeg az Euritz pénzügyi eszköz keretében nyújtott 8 millió eurós garanciavállalás becsült veszteségét jelenti (lásd a 3.2.1. megjegyzést).

2.6.2. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

A társfinanszírozási szállítói kötelezettségek azok a források, amelyeket az EFA a társfinanszírozási megállapodások alapján kap. Az EFA ezeket a hozzájárulásokat harmadik felek részére történő, előre meghatározott szolgáltatásnyújtásra használja fel, a fel nem használt forrásokat pedig visszafizeti a társfinanszírozóknak. Azt, hogy a társfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú társfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a felhasználásának ütemezése határozza meg.

Az év végén eseti értékelés alapján megvizsgálják a társfinanszírozási szállítói kötelezettségek teljes körét, és hosszú lejáratúnak minősítenek minden olyan összeget, amelynek felhasználása az elkövetkező 12 hónapban nem várható. Az aktuális összegeket a 2.7.2. megjegyzés tartalmazza.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Hosszú lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek — — — 6 6 2 Rövid lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek — — (3) 38 35 42 Összesen — — (3) 44 41 44

2.7. SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

A szállítói kötelezettségek olyan áruk és szolgáltatások megfizetésére vonatkozó kötelezettségek, amelyek leszállításra vagy teljesítésre kerültek, és amelyek – az elhatárolt költségektől eltérően – leszámlázásra vagy a szállítóval formálisan egyeztetésre kerültek. A szállítói kötelezettségek kapcsolódhatnak visszterhes ügyletekhez (például áru- és szolgáltatásvásárlásokhoz), és nem visszterhes ügyletekhez (például a vissza nem térítendő támogatásokkal, előfinanszírozással vagy más uniós finanszírozással kapcsolatosan a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igényekhez).

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Folyó szállítói kötelezettségek 2.7.1 — — 33 230 263 345 Egyéb szállítói kötelezettségek 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Összesen — — 27 473 501 615

2.7.1. Folyó szállítói kötelezettségek

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Szállítók — — 25 47 72 141 Tagállamok — — — 3 3 — Harmadik államok — — — 158 158 189 Közjogi szervek — — (11) 61 51 100 Intézmények és ügynökségek — — — 4 4 — Egyéb folyó szállítói kötelezettségek — — 18 (44) (25) (85) Összesen — — 33 230 263 345

A szállítói kötelezettségek közé többnyire az EFA-hoz beérkezett, a kedvezményezetteknek nyújtott támogatásokkal kapcsolatos költségkimutatások tartoznak. Ezeket a költségkimutatás kézhezvételének időpontjában könyvelik a költségkimutatás teljes összegén. A támogathatóság ellenőrzését követően csak az elszámolható összegeket fizetik ki a kedvezményezetteknek. Az év végén elemzik a fennálló költségtérítési igényeket, és az ezekhez a költségtérítési igényekhez kapcsolódó becsült elszámolható összegeket jelenítik meg az eredménykimutatásban. A becsült nem elszámolható összegek az egyéb folyó szállítói kötelezettségek alatt jelennek meg.

A harmadik országokkal szembeni kötelezettségek között szerepel az Etiópiának nyújtott 60 millió EUR összegű költségvetési támogatás, amelyet az országban kialakult helyzet miatt 2020 novembere óta felfüggesztettek.

A szállítói kötelezettségek, különösen a szállítókkal és a harmadik államokkal szembeni kötelezettségek, az év vége előtt nem validált és ki nem fizetett számlák volumenének csökkenése miatt csökkentek.

2.7.2. Egyéb szállítói kötelezettségek

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Elhatárolt tőke-hozzájárulás 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Más egyéb szállítói kötelezettségek — — (2) 6 4 5 Összesen — — (5) 243 238 270

2.7.2.1. Elhatárolt tőke-hozzájárulás

A 43 millió EUR összegű elhatárolt tőke-hozzájárulás a nyolcadik és kilencedik EFA projektjeiből visszavont vagy fel nem használt pénzeszközök tagállamok részére történő visszatérítéséhez kapcsolódik (lásd a 2.10.1. megjegyzést). A tagállamok megállapodtak abban, hogy a visszatérítést a 2022. évi első hozzájárulási felhívás során beszámítják a 11. EFA hozzájárulásaiba.

A visszatérítésen felül 156 millió EUR összeg kapcsolódik a 2022. évi első részlethez, amelyet az Egyesült Királyság előzetesen fizetett ki. A kilépésről rendelkező megállapodás 152. cikke értelmében az Egyesült Királyság a 11. EFA és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA részes fele marad, és e tekintetben a tagállamokkal azonos kötelezettségeket vállal (lásd a 2.10.1. megjegyzést).

2.8. ELHATÁROLT KÖLTSÉGEK

Az időbeli elhatárolások olyan áruk és szolgáltatások megfizetésére vonatkozó kötelezettségek, amelyek leszállításra vagy teljesítésre kerültek, és amelyek – a szállítói kötelezettségektől eltérően – még nem kerültek leszámlázásra vagy a szállítóval formálisan egyeztetésre. Az időbeli elhatárolások kiszámítása a költségvetési kötelezettségvállalások év végi nyitott összegén alapul. A becsült elhatárolt költségeknek a kifizetett előfinanszírozással kapcsolatos részét az előfinanszírozási összegek csökkenéseként rögzítették.

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy az áruszállításra még nem került sor, a bevételt elhatárolják, és a következő beszámolási időszakban jelenítik meg.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Elhatárolt költségek — 6 110 891 1 007 1 526 Egyéb elhatárolások — — — 1 1 1 Összesen — 6 110 892 1 008 1 527

Az elhatárolt költségek a folyamatban lévő vagy teljesített, de validált költségtérítési igény nélküli szerződésekkel kapcsolatos becsült működési költségeket tartalmazzák, ahol a kedvezményezettek elszámolható kiadásait a rendelkezésre álló legjobb információkat felhasználva becsülték meg. A becsült elhatárolt költségeknek a kifizetett előfinanszírozással kapcsolatos részét az előfinanszírozási összegek csökkenéseként rögzítették (lásd a 2.2. megjegyzést).

Az elhatárolt költségek csökkenését főként az 11. EFA (2020:1 244 millió EUR) és 10. EFA (2019: 217 millió EUR) elhatárolt kiadásainak csökkenése okozza. Ez összhangban áll az EFA életciklusával, és a nyitott szerződések számának alakulásával is: A 11. EFA végrehajtása 2020-ban érte el csúcspontját, köszönhetően a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés közelgő, 2020. december 31-i alkalmazásának. Emellett a jelenlegi Covid19-világjárvány és a több területet érintő politikai válságok okozta kihívások miatt nehéz volt végrehajtani az EFA tevékenységeit, ami a 2021-ben aláírt egyedi szerződések számának csökkenéséhez vezetett. Ennek eredményeként 2021 végén 2020-hoz viszonyítva jelentősen kisebb volt a nyitott szerződések száma, amelyek esetében a költségeket fel kellett becsülni és el kellett határolni (lásd még a 2.2. megjegyzést).

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.9. VALÓSÉRTÉK-TARTALÉK

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. Valósérték-tartalék — 5

Az EAR 11 felülvizsgálatának eredményeként a valósérték-tartalék átkerült a felhalmozott többletbe/hiányba (lásd a 2.1. megjegyzést).

2.10. TŐKE

Az EFA-tagállamok az EFA-programok végrehajtása érdekében hozzájárulást fizetnek az Alapba, az egyes EFA-k belső megállapodásában meghatározottak szerint. Az alkalmazandó jogalap szerint a tőkebefizetési felhívásokról, azaz az adott N. évre vonatkozó finanszírozási kérelmekről az N–1. évben tanácsi határozat születik, a kapott források pedig egyértelműen meghatározott jövőbeli időszakokhoz vannak rendelve.

A hozzájárulások megfelelnek a tulajdonosi hozzájárulás kritériumainak (EAR 1), ezért tőkeként kezelendők az EFA pénzügyi kimutatásaiban. A tőke az EFA-tagállamoktól befolyó hozzájárulások teljes összegét jelenti. Mivel a le nem hívott tőkét levonják a teljes tőkéből (lásd a nettó eszközök változásait feltüntető kimutatást), a mérlegben csak a lehívott tőke jelenik meg.

Mivel a megállapodás szerinti hozzájárulások meghatározott beszámolási időszakokhoz vannak rendelve, és az EFA-nak az EFA-tagállamokkal szembeni jogos igénye csak ezekben az időszakokban merül fel, az előlegként kapott összegeket elhatárolt tőke-hozzájárulásként számolják el a kötelezettségek között, nem pedig lehívott tőkeként.

2.10.1. Aktív EFA-k lehívott tőkéje

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen Tőke 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Le nem hívott tőke — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Lehívott tőke 2020.12.31-én 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Tőke 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Le nem hívott tőke — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Lehívott tőke 2021.12.31-én 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott összegeket jelentik. A lehívott tőke azokat a hozzájárulásokat jelenti, amelyeket az EFA már lehívott, és a tagállamok kincstári számláira átutalt (lásd lejjebb: 2.10.2.).

Az (EU) 2021/1941 tanácsi határozat (7) alapján a 8. és a 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás szerinti tagállami hozzájárulásokat a 8. és a 9. EFA keretében visszavont forrásokból 43 millió EUR-val, megfelelően csökkentették. Mivel a 8. EFA keretében visszavont forrásokat már átcsoportosították a többi EFA-hoz, a 43 millió EUR-t a 9. EFA tőkéjéből vonták le. Az e csökkentés miatti visszatérítéseket a 11. EFA keretében lehívandó további forrásokkal ellentételezték. A visszatérítést valójában 2022 első részletével szemben használják fel, ami megmagyarázza a 43 millió EUR összegű elhatárolt tőkét (lásd a 2.7.2.1. megjegyzést).

Bár az Egyesült Királyság – a kilépésről rendelkező megállapodás 153. cikkével összhangban – továbbra is az EFA részes fele marad az összes program lezárásáig, a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA-ból le nem kötött és visszavont pénzeszközök rá eső része nem használható fel újra.

2.10.2. Lehívott és le nem hívott tőke tagállamok és az Egyesült Királyság szerint

millió EUR Hozzájárulások a 11. EFA-hoz % Le nem hívott tőke 2020.12.31-én 2021-ben lehívott tőke Le nem hívott tőke 2021.12.31-én Ausztria 2,40 337 (89) 248 Belgium 3,25 456 (120) 336 Bulgária 0,22 31 (8) 23 Horvátország 0,23 32 (8) 23 Ciprus 0,11 16 (4) 12 Cseh Köztársaság 0,80 112 (30) 83 Dánia 1,98 278 (73) 205 Észtország 0,09 12 (3) 9 Finnország 1,51 212 (56) 156 Franciaország 17,81 2 501 (659) 1 842 Németország 20,58 2 889 (761) 2 128 Görögország 1,51 212 (56) 156 Magyarország 0,61 86 (23) 64 Írország 0,94 132 (35) 97 Olaszország 12,53 1 759 (464) 1 296 Lettország 0,12 16 (4) 12 Litvánia 0,18 25 (7) 19 Luxemburg 0,26 36 (9) 26 Málta 0,04 5 (1) 4 Hollandia 4,78 671 (177) 494 Lengyelország 2,01 282 (74) 208 Portugália 1,20 168 (44) 124 Románia 0,72 101 (27) 74 Szlovákia 0,38 53 (14) 39 Szlovénia 0,22 32 (8) 23 Spanyolország 7,93 1 114 (294) 820 Svédország 2,94 413 (109) 304 Egyesült Királyság 14,68 2 061 (543) 1 518 Összesen 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Mivel a nyolcadik, kilencedik és 10. EFA tőkeösszege a korábbi években teljes egészében lehívásra és könyvelésre került, 2021-ben 3 700 millió EUR lehívására került sor, ami kizárólag a 11. EFA-hoz kapcsolódik.

2.10.3. Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Lezárt EFA-kból átcsoportosított tőke 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ez a megnevezés a lezárt EFA-kból a 8. és a 9. EFA-ba átcsoportosított forrásokat tartalmazza.

2.10.4. Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA Összesen Egyenleg 2019.12.31-én (2 510 ) 2 109 265 136 — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába (2) (69) 71 — — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába — — (147) 147 — Egyenleg 2020.12.31-én (2 512 ) 2 041 188 283 — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába — (23) 23 — — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába — — (110) 110 — Egyenleg 2021.12.31-én (2 512 ) 2 018 101 394 —

Ez a megnevezés az aktív EFA-kból átcsoportosított forrásokat tartalmazza.

A Cotonoui Megállapodás hatálybalépése óta a korábbi EFA-k fel nem használt pénzeszközeit a kötelezettségvállalás visszavonása után átcsoportosítják a legutóbb megnyitott EFA-ba. A más EFA-kból átcsoportosított források a fogadó alap előirányzatait növelik, a küldő alapét pedig csökkentik. A 10. és a 11. EFA eredményességi tartalékába átcsoportosított pénzeszközök fedezetével csak a belső megállapodásban rögzített különös feltételek mellett lehet kötelezettséget vállalni.

3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

millió EUR Megjegyzés 2021 2020 Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1 27 92 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2 48 43 Összesen 75 135

3.1. NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek olyan ügyletekhez kapcsolódnak, amelyekben az átadó anélkül biztosít erőforrásokat a fogadó szervezet részére, hogy az –közvetlenül – megközelítőleg egyenértékű ellenszolgáltatást teljesítene. A megnevezés elsősorban a Bizottságtól az év során kapott összegeket és a működési kiadások visszafizettetését tartalmazza.

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021 2020 Kiadások visszafizettetése — 1 — 7 8 39 Társfinanszírozási bevétel 3.1.1 — — — 19 19 53 Összesen — 1 — 26 27 92

A nem visszterhes ügyletekből származó összbevétel a 2020. évi jelentős növekedést követően 65 millió EUR-val csökkent, visszatérve a szokásos szintre (2019: 28 millió EUR). 2020-ban a 2020. december 31-i hatályvesztésre vonatkozó közelgő rendelkezés nyomán az EFA egészében fokozódtak a tevékenységek, ami a társfinanszírozási bevételek növekedéséhez vezetett.

A kiadásokkal kapcsolatos visszafizettetések csökkenése nagyrészt azzal magyarázható, hogy 2020-hoz képest 2021-ben kevesebb visszafizetési felszólítást adtak ki.

A nem visszterhes bevételek irányítási mód szerinti bontása a következő:

millió EUR 2021 2020 Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 1 2 Uniós küldöttség 7 11 8 13 Közvetett irányítás Végrehajtja: Harmadik ország 27 42 Közjogi szerv (13) 13 Nemzetközi szervezet 3 17 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 2 7 19 79 Összesen 27 92

3.1.1. Társfinanszírozási bevétel

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és ilyenként nem befolyásolhatják az eredménykimutatást-. A kapott hozzájárulások az adományozási feltételek teljesüléséig, vagyis az elszámolható kiadások felmerüléséig (lásd a 3.4. megjegyzést) a kötelezettségek között maradnak (lásd a 2.6.2. és a 2.7.2. megjegyzést). A megfelelő összeget ezután az eredménykimutatásban társfinanszírozásból származó nem visszterhes bevételként mutatják ki. Következésképpen az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla.

3.2. VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

A visszterhes ügyletekből és eseményekből származó bevétel a következő típusú ügyletekhez kapcsolódik: szolgáltatások nyújtása, áruk értékesítése, és a gazdálkodó egység eszközeinek mások által történő, kamatot, jogdíjakat és osztalékokat eredményező használata.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021 2020 Pénzügyi bevétel — — (22) (4) (26) 6 Egyéb bevétel — 5 14 55 74 37 Összesen — 5 (8) 51 48 43

A pénzügyi bevétel negatív, mivel a tavalyi becsült bevételek magasabbak voltak, mint a folyó évben becsült összegek. A becslések csökkenése kombinált hatás. Először is, további elemzés alapján megállapítást nyert, hogy az Afrika EU infrastrukturális projekt kamatai (18 millió EUR), amelyek a múlt évi elhatárolt pénzügyi bevételek részét képezik, a vagyonkezelői alaphoz való hozzájárulások részét képezik, és nem az EFA-nak fizetendők. Másodszor, a tavalyi évhez képest 8 millió EUR-val csökkent a visszafizettetések késedelmes teljesítése miatti felhalmozódott kamat.

Az egyéb bevételek elsősorban a devizaárfolyam-nyereséghez kapcsolódnak. A kapcsolódó devizaárfolyam-veszteség kimutatása az egyéb kiadások alatt található (lásd a 3.6. megjegyzést).

KIADÁSOK

E megnevezés alatt szerepelnek a műveleti tevékenységekkel kapcsolatban felmerült kiadások.

3.3. TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021 2020 Programozható segély — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makrogazdasági támogatás — 7 — — 7 (8) Ágazati szakpolitika — (2) — (2) (5) 3 AKCS-n belüli projektek — — 228 724 951 1 019 Sürgősségi segély — 6 7 (6) 6 19 Egyéb segélyprogramok — — — (1) (1) — Intézményi támogatás — — (1) 15 14 13 Vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások — — — 646 646 673 Összesen — 7 214 2 644 2 864 4 607

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt.

2021-ben az operatív kiadások jelentősen, 1 743 millió EUR-val csökkentek, főként az 11. EFA kiadásainak csökkenése miatt (2020-ban 4 179 millió EUR, 2021-ben 2 644 millió EUR), valamint a 10. EFA keretében történt csökkenés következtében (2020-ban 462 millió EUR, 2021-ben 214 millió EUR). Ez a csökkenés a Covid19-világjárvány és a több területen kialakult politikai válság együttes eredménye, amelyek lelassították és akadályozták a végrehajtást az év során, különösen a küldöttségeknél (lásd a 2.4. megjegyzést). Emellett az 11. EFA kiadásai 2020-ban kivételesen magasak voltak: a közelgő, a 2021. december 31-i hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés következtében növekedett a szerződések és a teljesített kifizetések száma.

A 10. EFA kiadásaiban bekövetkezett változások összhangban állnak az EFA életciklusával, és összefüggenek a nyitott szerződések számának alakulásával is. A 10. és a korábbi EFA-k keretében 2021-ben több szerződés is teljesítésre és lezárásra került, aminek eredményeként ezen EFA-k kapcsán kevesebb kiadás merült fel. A 10. EFA-ra vonatkozó, nyitott szerződések száma az év végén ténylegesen 33 %-kal volt alacsonyabb, mint 2020-ban.

A 11. EFA keretében a kiadások csökkenése főként három területen bekövetkezett csökkenésből ered:

1. programozható támogatás (2020-ban 2 889 millió EUR, míg 2021-ben 1 244 millió EUR);

2. AKCS-n belüli projektek (2020-ban 1 019 millió EUR, míg 2021-ben 951 millió EUR); és

3. a vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (a 2020. évi 673 millió EUR-val szemben 2021-ben 646 millió EUR).

3.4. TÁRSFINANSZÍROZÁSI KIADÁSOK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021 2020 Társfinanszírozás — — — 19 19 53

E megnevezés alá a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban 2021 során felmerült kiadások tartoznak. Meg kell jegyezni, hogy a felmerült kiadások az elhatárolással kapcsolatos becsült összegeket (és ezzel összefüggésben a tavalyi becsült összegekkel kapcsolatos visszaírásokat) is tartalmaznak.

A fentieknek megfelelően 2020 a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés alkalmazása miatt kivételes év volt, ami a végrehajtás szintjének növekedését eredményezte. A 2021. évi társfinanszírozás összege jobban megfelel a társfinanszírozás szokásos szintjének (2019: 14 millió EUR) (lásd a 2.3. megjegyzést).

A társfinanszírozásra vonatkozó számviteli szabályok értelmében a felmerült összegeknek nem volt hatásuk az éves eredményre, mert társfinanszírozási kiadásként és társfinanszírozási bevételként (3.1.1. megjegyzés) egyaránt figyelembevételre kerültek.

Támogatási eszközök és társfinanszírozási kiadások irányítási típus szerint

millió EUR 2021 2020 Közvetlen irányítás Végrehajtja: Bizottság 168 168 Uniós végrehajtó ügynökség 4 14 Vagyonkezelői alap (515) 19 Uniós küldöttség 658 1 969 315 2 170 Közvetett irányítás Végrehajtja: EBB és EBA 113 (67) Nemzetközi szervezet 1 053 1 268 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 204 243 Közjogi szerv 212 248 Harmadik ország 983 795 Uniós szerv köz-magán társulással 3 2 2 568 2 490 Összesen 2 883 4 660

3.5. FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021 2020 Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti nettó veszteség — — — 1 1 — Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek vesztesége — — — 1 1 — Követelések leírása — (7) 23 1 17 21 Összesen — (7) 23 3 20 21

2021. december 31-én a hitelek nettó nem realizált értékvesztés miatti vesztesége 1 millió EUR volt.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökkel összefüggő 1 millió EUR összegű pénzügyi ráfordítás főként az árfolyam-különbözetekhez, a kamatokhoz és a valós érték változásaihoz kapcsolódik, különösen az ABC-FUND esetében.

A 9. EFA keretébe tartozó, a behajtható követelések leírásának negatív összege főként a tavalyi év záróelszámolásának visszaírásából ered. 2020-ban a korábban (2 évnél régebben) kibocsátott visszafizetési felszólításokból, csődökből és mentességekből eredő behajthatatlan összegek miatti becsült kiadások magasabbak voltak, mint 2021-ben.

3.6. EGYÉB KIADÁSOK

E megnevezés alatt szerepelnek az olyan igazgatási jellegű kiadások, mint a külső nem informatikai szolgáltatások, a működési lízingköltségek, a kommunikációs és publikációs költségek, a képzési költségek stb.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021 2020 Igazgatási és IT-kiadások — — 4 94 98 120 Vevőkkel szembeni követeléseken realizált veszteségek — 6 0 0 7 4 Devizaárfolyam-veszteségek — 5 11 25 41 72 Összesen — 11 16 119 145 197

Az Igazgatási és IT-kiadások megnevezés azokat az összegeket tartalmazza, amelyek a Bizottsággal kötött EFA belső megállapodáson alapulnak, és amelyek célja az EFA-programok irányításával kapcsolatban a központnál és a küldöttségeknél felmerült igazgatási kiadások fedezése. Az ún. „támogatási kiadások” főként a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségeihez, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás, pénzgazdálkodás és pénzügyi előrejelzés stb. költségeihez kapcsolódnak.

Az e megnevezés alatti összegek csökkenése az Igazgatási és IT-kiadások csökkenésének (2020: 120 millió EUR) és a devizaárfolyam-veszteségekhez kapcsolódó kiadások csökkenésének (2020: 72 millió EUR) együttes hatása.

A devizaárfolyam-veszteségek jelentős csökkenése főként a devizákban tartott egyenlegek átértékeléséből eredő nem realizált veszteségek 2021. december 31-i csökkenésének tudható be.

4. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.1. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Előfinanszírozási garanciák — — 3 — 44 49 Teljesítési biztosítékok — 7 3 — 11 12 Visszatartási garanciák — 5 3 — 9 9 Összesen — 13 6 — 20 21

Az előlegkifizetések teljesítésekor bizonyos esetekben előfinanszírozási garanciákat kérnek a nem uniós tagállam kedvezményezettektől.

A teljesítési biztosítékok annak biztosítása érdekében szükségesek, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezetteknek járó időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő felek teljesítsék kötelezettségeiket. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. Az ajánlatkérő jóváhagyásával a szerződő fél az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel.

A közvetett irányítás alá tartozó szerződések esetében a garanciák az EFA-tól eltérő ajánlatkérő szerveket illetik meg, így e garanciákat az EFA nem teszi közzé (lásd a 2.2.4. megjegyzést).

4.2. FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A függő kötelezettségek vagy múltbeli eseményekből eredő lehetséges kötelmek, amelyek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni, vagy olyan múltbeli eseményekből származó fennálló kötelmek, amelyeknél az erőforrások kiáramlása nem valószínű, vagy az összeg nem állapítható meg megbízhatóan.

4.2.1. Nyújtott garanciák

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Nyújtott garanciák — — — (7) (7) (3)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az EFA milyen mértékben van kitéve az EBB csoport vagy más pénzügyi intézmények által nyújtott garanciákhoz kapcsolódó lehetséges jövőbeli kifizetéseknek. Az összegek az említett programokra vonatkozóan megjelenített pénzügyi céltartalékok vagy pénzügyi kötelezettségek levonásával kerülnek bemutatásra.

A 7 millió EUR teljes egészében az EURITZ pénzügyi eszköz keretében nyújtott garanciához kapcsolódik.

4.3. EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.3.1. Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

A lent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak (RAL, „Reste à Liquider”) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel az eredménykimutatásban. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei.

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2021.12.31. 2020.12.31. Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások — 21 408 5 926 6 355 7 224

A fennálló kötelezettségvállalások csökkenését nagyrészt a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások csökkenése okozza, amelynek teljes összege 7 993 millió EUR (2020: 9 286 millió EUR). Ezt a csökkenést főként az okozza, hogy az év során kevesebb egyedi kötelezettségvállalást írtak alá, ami az új kihívásoknak tudható be, amelyek különösen a küldöttségeknél akadályozták a végrehajtást (lásd a 2.2. megjegyzést).

5. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EFA pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk a Bizottság által az EFA nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak.

5.1. KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

A pénztári műveletekre vonatkozó szabályokat és elveket a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat és a belső megállapodás határozza meg.

Ezeknek megfelelően a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

a) Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy az általa kijelölt pénzügyi vállalkozásnál – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad.

b) Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más pénznemekben is folyósít kifizetéseket.

c) A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

A Bizottság az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

5.2. DEVIZAKOCKÁZAT

Az EFA év végi devizakockázati kitettsége – nettó pozíció

millió EUR 2021.12.31. 2020.12.31. USD DKK EUR Egyéb Összesen USD DKK EUR Egyéb Összesen Pénzügyi eszközök Értékesíthető pénzügyi eszközök — — — — — 2 31 — 33 Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Követelések (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Pénzügyi kötelezettségek Szállítói kötelezettségek (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Összesen 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3. KAMATLÁBKOCKÁZAT

Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatlábkockázata.

A különböző bankszámláin tartott összegek után kamat keletkezik. A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák.

Az EFA költségvetésébe fizetendő hozzájárulásokat az egyes tagállamok az általuk kijelölt pénzügyi intézménynél nyitott elkülönített számlára fizetik be. Egyes ilyen számlák kamata jelenleg akár negatív is lehet, ezért az érintett egyenlegek minimalizálása céljából készpénzkezelési eljárásokat folytatnak. Emellett az (EU) 2016/888 tanácsi rendeletnek (8) megfelelően e számlák esetleges negatív kamatát az érintett tagállam viseli.

A kereskedelmi bankszámlákon a nap végén fennálló egyenleg után minden nap kamatot írnak jóvá. A kamat jóváírása változó piaci kamatláb alapján történik, a szerződéses (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözet hozzáadásával. A legtöbb számla esetében a kamatszámítás egy piaci referencia-kamatlábhoz kötődik, követve annak bármilyen ingadozását. Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot számolnának.

5.4. HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

Maximális hitelkockázati kitettség

A pénzügyi eszközök esetében a jelentett összegek nettó könyv szerinti értékek, és azt mutatják, hogy az EFA a beszámolási időszak végén milyen mértékű hitelkockázatnak van kitéve.

millió EUR 2021.12.31. Pénzügyi eszközök Hitelek 1 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 994 Visszterhes követelések (*5) 8 Nyújtott garanciák Pénzügyi garanciaszerződések 8 Összesen 2021.12.31-én 1 011

Pénzügyi eszköz Hitelek: hitelminőség

millió EUR 2021.12.31. 1. szakasz 2. sz