Az Európai Parlament állásfoglalása

( 2011. május 10.)

az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, I. szakasz – Európai Parlament

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére [1],

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0212/2010) [2],

tekintettel a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentésre, I. szakasz – Európai Parlament [3],

tekintettel a belső ellenőr 2009-re vonatkozó éves jelentésére,

tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt [4],

tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára [5],

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére és 275. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére és 318. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [6] (költségvetési rendelet) és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályzat 13. cikkére [7],

tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikkének (1) bekezdésére, amelynek értelmében minden uniós intézmény köteles megtenni a megfelelő lépéseket az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételek követésére,

tekintettel a 2009-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására – I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. szakasz [8],

tekintettel az Európai Parlament 2009-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására [9],

tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és 80. cikke (3) bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0094/2011),

A. mivel a számvevőszéki jelentés szerint a 2009. évi igazgatási kiadások tekintetében minden intézmény kielégítően működtette a költségvetési rendeletben előírt felügyeleti és ellenőrzési rendszereket, és a vizsgált tranzakciókban nem voltak lényeges hibák [10],

B. mivel a főtitkár 2010. július 2-án igazolta, hogy megfelelő biztosítéka van arra, hogy a Parlament költségvetését a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották végre, és hogy a bevezetett ellenőrzési keret megfelelő biztosítékokat nyújt az alapul szolgáló műveletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében,

A Parlament költségvetési gazdálkodásának főbb változásai 2009-ben

1. elismeri, hogy a jelenlegi gazdasági helyzet szükségessé teszi, hogy a Parlament a többi uniós intézménnyel együtt megtalálja a pénzügyi és személyzeti erőforrások – többek között a lehetséges megtakarítások –, valamint az elektronikus eszközök és módszerek felhasználásának leginkább költséghatékony módját, hogy hatékony szolgáltatásokat nyújtson;

2. kéri a Parlament költségvetésének hosszú távú felülvizsgálatát; kéri, hogy azonosítsák a jövőbeli lehetséges megtakarításokat annak érdekében, hogy csökkentsék a költségeket, és forrásokat hozzanak létre a Parlamentnek mint a jogalkotó hatóság részének hosszú távú működése érdekében;

3. emlékeztet arra, hogy a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalásában [11] a Parlament sajnálatát fejezi ki a belső ellenőr által a belső ellenőrzési keretrendszerre vonatkozóan elvégzett ellenőrzés tekintetében a lezáratlan intézkedések nagy száma (452-ből 88) és jelentős aránya miatt; elégedetten veszi tudomásul a főtitkár mentesítéssel kapcsolatos kérdőívre adott válaszait, amelyek alapján a főigazgatók véleménye szerint jelentős előrelépés történt az általuk elfogadott intézkedések végrehajtása terén: 2010 végéig 51 intézkedést tekintettek teljes mértékben végrehajtottnak (beleértve a 4 döntő jelentőségű intézkedés mindegyikét), 31 intézkedést részben végrehajtottnak, míg 6 intézkedés esetén a munka nagy részét még nem teljesítették; kéri azonban, hogy a belső ellenőre által végzett értékelést és az ilyen önértékelések érvényesítését csatolják a következő éves jelentésekhez; felkéri továbbá a főtitkárt, hogy hathavonta készítsen jelentést minden lezáratlan intézkedésről a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak;

4. emlékeztet arra, hogy ebben az ITEC Főigazgatóság volt leginkább érintett, 22 folyamatban lévő intézkedéssel; elégedetten veszi tudomásul, hogy a belső ellenőr szerint az ITEC Főigazgatóság Informatikai Igazgatósága a 22 folyamatban lévő intézkedésből 19-et végrehajtott, és a folyamat során jelentős előrelépést tett ellenőrzési keretrendszerének fejlesztése terén; minden érintett főigazgatóságát arra biztatja, hogy folytassa erőfeszítéseit irányítási és ellenőrzési folyamatainak javítása terén; felhívja a belső ellenőrt, hogy állapítson meg szorosabb ütemtervet a végrehajtandó intézkedések vonatkozásában;

5. megjegyzi, hogy 2009 volt az európai parlamenti képviselők statútuma és az akkreditált képviselői asszisztensekre vonatkozó szabályzat végrehajtásának első éve; észrevételez néhány kezdeti problémát az asszisztensi szabályzat végrehajtási intézkedései terén; üdvözli azonban, hogy az Elnökségen belül felállított, a képviselői statútum és az asszisztensi szabályzat végrehajtásával foglalkozó ideiglenes értékelő csoport módosításokat javasolt a képviselői statútum végrehajtási intézkedéseivel kapcsolatban az alábbiak tekintetében: i. a képviselők utazásai; ii. a képviselők betegségbiztosítása és az orvosi költségek visszatérítése; iii. az asszisztensek kiküldetései; iv. az asszisztensi szerződések időtartama és megújítása; v. az asszisztensek szakmai képzése; valamint vi. a képviselők gyakornokaira vonatkozó szabályok, továbbá az asszisztensi szabályzatra vonatkozó egyéb módosítások, különösen az alábbiak tekintetében: i. a parlamenti asszisztensi juttatások és általános költségtérítések; ii. a kifizetők; valamint iii. a képviselők számára rendelkezésre álló panasztételi és jogorvoslati eljárások felülvizsgálata; hangsúlyozza, hogy ezeket a módosításokat legkésőbb 2011. november 30-ig végre kell hajtani;

6. megállapítja, hogy az általános költségtérítésre vonatkozó jelenlegi szabályok, amelyek úgy rendelkeznek, hogy a kifizetésnek a képviselő személyes számlájára kell történnie, amelyek azonban nem követelik meg a kiadások bizonylatokkal való alátámasztását megosztottsághoz vezettek azon képviselők között, akik teljeskörűen elszámolják a költségeket, és közzéteszik az azokkal kapcsolatos részleteket, valamint akik nem alkalmazzák ezeket az átlátható eljárásokat, és akik ezáltal kiteszik magukat annak a vádnak, hogy a juttatás egy részét esetleg személyes jövedelmük kiegészítésére használják fel; felhívja a főtitkárt, hogy javasoljon intézkedéseket annak biztosítására, hogy a juttatáshoz kapcsolódó kiadások minden esetben átláthatók legyenek és a tervezett célokra kerüljenek felhasználásra;

7. megjegyzi, hogy az adminisztratív részlegek az új szabályzatok hatálybalépésével összefüggésben a munkamennyiség jelentős növekedését regisztrálták; aggodalommal veszi tudomásul az összetettebb eljárásokat az akkreditált asszisztensek három munkahelyszínen kívüli kiküldetésére vonatkozóan, és véleménye szerint a jelentős létszámnövekedés ellenére nem áll elegendő létszámú személyzet a képviselők, valamint az asszisztensekkel foglalkozó szolgálatok rendelkezésére, ezért kéri az igazgatási részlegeket, hogy bocsássanak rendelkezésre további személyi állományt a megnövekedett munkaterhelés miatt; ezenkívül kéri a személyzeti változásokról, valamint minden érintett területen a költségek alakulásáról szóló átfogó értékelés elkészítését és továbbítását az illetékes bizottságokhoz 2011. szeptember 30-ig a két szabályzat végrehajtásakor szerzett tapasztalatokról a megvalósítás első teljes évét követően, valamint azoknak a Parlament költségvetésére gyakorolt pénzügyi hatásainak felmérésére vonatkozó cselekvési tervvel együtt, beleértve a lehetséges további irodahelyiségekre vonatkozó intézkedéseket is;

8. elégedetten veszi tudomásul a parlamenti szolgálatok irányításának javulását; különösen üdvözli az Elnökség 2009. április 1-jei határozatait a Személyzeti Főigazgatóság 2010. január 1-jétől való szerkezetátalakítására, valamint az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság szerkezetátalakítására és megerősítésére vonatkozóan, lehetővé téve a parlamenti épületek karbantartásának javítására vonatkozó munka azonnali megkezdését;

9. tudomásul veszi, hogy az Elnökség 2010. március 24-én elfogadta az informatikai és ingatlanpolitikával kapcsolatos régóta várt középtávú terveket, és azt várja, hogy az ingatlanstratégiával kapcsolatban fokozott intézményközi együttműködés alakuljon ki, és hogy a helyi lakosok szervezeteivel rendszeres tanácskozásokra kerüljön sor;

10. tudomásul veszi kifejezetten a közép- és hosszú távú ingatlanpolitikát (épületekkel kapcsolatos stratégia), amely figyelembe veszi a Parlament Lisszaboni Szerződés értelmében megnövekedett felelősségét, a helykiosztásra vonatkozó szabályokat, az egyes külső alkalmazottak elhelyezésre vonatkozó igényét és az épületek karbantartásának/felújításának szükségességét; továbbá részletes jelentést kér a jövőbeli elhelyezési igényekről és arról, hogy ezek finanszírozása honnan történhet; továbbá felhívja a főtitkárt, hogy folytasson tárgyalásokat a belgiumi hatóságokkal abból a célból, hogy csökkentse az olyan esetekben fizetendő többletárat (33 %), amikor a Parlament "állami" tulajdonban lévő ingatlanokat vásárol meg;

11. elégedetten veszi tudomásul a Parlament információs és kommunikációs technológiai (ikt) irányításának javulását, a nyílt forrású szoftverek tervezett általános használatát és hogy a közelmúltban elfogadott ikt-stratégián belül elismerték, hogy sürgős informatikai fejlesztésre van szükség, amely segíti a beszerzési folyamatot és a szerződések kezelését, valamint az alábbiak szükségességét:

- egyértelmű leírások a projektek kezdésekor,

- átfogó irányítási tájékoztatási rendszer,

- az ikt-szolgálatok túlzott kiszervezésének elkerülése,

- a feladatok egyértelműbb különválasztása a fejlesztés és a karbantartás területén, valamint

- további források az ITEC Főigazgatóságon a projektek szigorúbb ellenőrzésének elérése érdekében;

12. kéri, hogy e parlamenti ciklus során az Európai Parlament minden képviselőjének küldjék el az Elnökség által elfogadott kulcsfontosságú politikák másolatát, például:

- az épületekre vonatkozó stratégia,

- az ikt-stratégia,

- a kommunikációs cselekvési terv;

és ezeket a dokumentumokat a jövőben is küldjék el nekik;

13. kéri az Elnökséget, hogy az Európai Parlament minden képviselőjének küldje el a közös érdeket képviselő, kulcsfontosságú témákra vonatkozó dokumentumok tervezetét, hogy a végleges döntések meghozatala előtt elősegítse a képviselőcsoportokon belül folytatott vitát;

További fontos kihívások

Biztonság

14. elítéli az egymást követő harmadik rablást a Parlament elvileg biztonságos épületein belül; határozottan helyteleníti a Parlament biztonsága tekintetében tapasztalható nyilvánvaló hiányosságokat; felhívja igazgatási részlegeit, hogy az illetékes vezetőt új feladatkörbe helyezze át;

15. megdöbbentőnek tartja, hogy kb. 900 ember dolgozik a Parlament biztonsági szolgálatain, többségük külső szerződéses alkalmazottként, és rámutat arra, hogy a biztonsági költségek határozottan növekednek (2009-ben mintegy 43000000 EUR volt); a közelmúltbeli biztonsági esetek fényében kéri, hogy vizsgálják felül ezeket a szolgálatokat hatékonyságuk növelése érdekében; határozottan javasolja, hogy a fizikai és a technikai biztonsági szolgáltatásokkal kapcsolatos két fő szerződést a jelenlegi gyakorlattól eltérően ne ugyanazzal a céggel kössék meg;

16. üdvözli e tekintetben, hogy 2010. január 1-jétől új igazgatóságot hoztak létre, amely a biztonságért felelős, és kéri az újonnan létrehozott igazgatóságot, hogy végezzen beható felülvizsgálatot a Parlament biztonsági politikájára vonatkozóan és dolgozzon ki javaslatokat a Parlament számára olyan biztonsági megoldások elfogadása érdekében, amelyek technológiaorientáltabbak és olcsóbbak, és így személyzeti megtakarításokat eredményeznek, és tájékoztatást kér az elért haladásról;

17. úgy véli, hogy az új biztonsági politikának arra kell törekednie, hogy költséghatékony egyensúlyt teremtsen a belső személyi állomány és a külső alkalmazottak között, valamint egyrészt a biztonsági kérdések, másrészt a hozzáférhetőség és a nyitottság között, annak érdekében, hogy a Parlament, amennyire csak lehet, nyílt és hozzáférhető intézmény maradhasson; hangsúlyozza, hogy a videokamerás megfigyelőrendszerek kiterjesztése nemkívánatos fejlődési irány;

18. megjegyzi, hogy ma a Parlamenten belüli biztonság egyik gyenge pontja az, hogy a képviselők anélkül léphetnek be az épületekbe és hagyhatják el azokat, hogy belépőkártyájukat elektronikus ellenőrzésnek vetnék alá; úgy véli, hogy a képviselők számára kötelezővé kellene tenni belépőkártyájuk felmutatását, amikor belépnek a Parlamentbe, illetve kilépnek onnan;

19. megjegyzi, hogy a képviselők látogatóinak bejegyzésére szolgáló eljárás az Európai Bizottság és sok nemzeti parlament – amelyek számára a biztonság ugyanolyan fontos – eljárásaihoz viszonyítva lassú és körülményes, és ez szükségtelen késedelmeket és kényelmetlenséget eredményez a látogatók, a képviselők és asszisztenseik számára; felkéri a főtitkárt, hogy tanulmányozza más parlamentek gyakorlatait, majd ezt követően tegyen ajánlást megfelelőbb eljárások elfogadására;

20. hangsúlyozza, hogy világos biztonsági stratégiára van szükség, amely intelligens, modern, korszerű biztonsági szolgáltatást nyújt az alábbi lehetséges elemekkel:

i. elektronikus aláírás a képviselőknek (a jelenlegi, idejétmúlt, költséges, a személyzet által manuálisan bevitt papíralapú aláírási rendszer helyett), egyidejűleg annak biztosítása, hogy az új rendszerrel ne lehessen visszaélni; ezért kéri a főtitkárt, hogy 2011. szeptember 30-ig terjesszen elő különféle javaslatokat az aláírási rendszer hatékonyabbá tételére, beleértve az aláírásra vonatkozó nyitvatartási idővel kapcsolatos megfontolásokat is;

ii. műszaki megoldások, amelyek képessé teszik a biztonsági személyzetet arra, hogy hatékonyan kezelje a vészhelyzeteket, ellátva őket megbízható adatokkal a Parlament épületeiben tartózkodó emberek számáról és azok kilétéről;

iii. frissített válságkezelési terv;

iv. belső akkreditációs rendszer látogatók számára, a jobb és következetesebb szolgáltatás biztosítása érdekében;

21. megjegyzi, hogy a Parlament három munkahelyszínén jelentős számban szereltek fel kamerákat [12]; felkéri a főtitkárt, hogy 2011. június 30-ig adjon részletes tájékoztatást a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak az alábbiakról;

i. hogyan használják fel a videofelvételeket;

ii. hogyan és mennyi ideig tárolják azokat;

iii. ki fér hozzá a felvételekhez; valamint

iv. a sok kamera és a videokamerás megfigyelés segített-e lopások megakadályozásában, feltárásában és ilyen ügyek megoldásában, illetve általában hogyan segített a Parlamenten belüli biztonság szintjének növelésében;

22. aggodalommal veszi tudomásul a képviselők és az alkalmazottak által a munkavégzés során azzal kapcsolatosan tapasztalt fokozódó nehézségeket, hogy a Parlament épületeinek munkára, és nem kifejezetten a látogatók számára tervezett részeibe belépő látogatói csoportok nagy száma akadályozza a munkájukat; kéri a quaestorokat, hogy alkalmazzák szigorúbban a vonatkozó szabályokat, különösen a magas munkaterheléssel járó időszakokban;

23. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament közelében rossz a közbiztonság, és úgy véli, hogy a kommunikáció javítása és a helyi rendőri erőkkel folytatott fokozott együttműködés az erőforrások hatékonyabb felhasználását eredményezné; arra biztatja az intézményeket, hogy jussanak megállapodásra a belga hatóságokkal a brüsszeli európai uniós negyed közbiztonságának javítása tekintetében, egyebek mellett a rendőri járőrözés gyakoribbá tétele révén;

Munkakörváltás

24. az ugyanazon munkakörben eltöltött legkésőbb hét év után tájékoztatást kér a munkakörváltás bevett gyakorlatától való minden eltérésről, különösen az úgynevezett "érzékeny álláshelyeken" dolgozó személyzet esetében;

A munkák belső elvégzése vs. kiszervezése

25. komoly aggodalommal jegyzi meg, hogy a személyi állomány külső tagjainak nagy száma (kb. 990) a Parlament irodáiban kap helyet; úgy véli, hogy a hely biztosítását bele kell írni az eredeti előírásokba, és a szolgálatoknak megfelelően igazolniuk kell, hogy miért van szükségük külső informatikai vagy építési szakértőkre az épületen belül; úgy véli, hogy szélesebb körben kellene alkalmazni az egylégterű irodákat;

26. sajnálatát fejezi ki a külső (technikai) szakértelemtől való túlzott függés miatt, különösen az informatika és az építés területén, ami strukturális egyensúlytalanságokat okoz a belső és a külső források között, és arra szólít fel, hogy a parlamenti tevékenység minden területén hozzanak létre költséghatékony egyensúlyt a házon belüli és a külső szakértők között; ezért úgy ítéli meg, hogy költség-haszon elemzést kellene készíteni a külső szakértelem igénybevételére vonatkozó döntések előkészítése céljából;

Épületekkel kapcsolatos politika

27. hangsúlyozza, hogy magas minőségű házon belüli ingatlanszakértelmet kell kifejleszteni, amelyre alapvető szükség van ahhoz, hogy jelentős mértékben javítani lehessen a parlamenti épületek jövőbeli vásárlásának és hosszú távú bérlésének tervezését és közbeszerzését; rámutat az intézményközi együttműködés javításának alapvető fontosságára;

28. kéri a Parlament régi brüsszeli épületének a Régiók Bizottsága számára történő eladása miatt felmerülő veszteség megbecslését, a jelenleg megvásárolni szándékozott vagy bérelt irodák négyzetméterenkénti árának figyelembevételével;

29. kéri a főtitkárt, hogy az INLO és az összes többi főigazgatóság segítségével készítsen alapos elemzést a parlamenti épületek tényleges használatáról és arról, hogy szükség van-e a felhasználók valamennyi kategóriájára vonatkozó szabályokra, és kiemelt fontosságú kérdésként egy olyan egységes és megbízható adatbázis kifejlesztésére, amely magában foglal minden fontos információt a Parlament épületeiben elhelyezett személyekről; úgy véli, hogy ehhez jó kiindulási pontot jelent a Parlament közép- és hosszú távú ingatlanpolitikájáról szóló elnökségi határozat; kéri az INLO Főigazgatóságot, hogy pontosan hajtsa végre a belső ellenőrrel megállapodott cselekvési tervet; összehasonlító számítást kér, amely az igénybe vett irodai négyzetméterek alapján összehasonlítja a beruházási, finanszírozási és fenntartási költségeket a brüsszeli európai negyedben található irodahelyiségek aktuális bérleti díjával; további irodaépületek megvásárlása előtt kéri azok értékének a diszkontált pénzáramlás (DCF) módszere szerinti kiszámítását;

30. megjegyzi, hogy egy brüsszeli második bölcsőde kiemelt projekt, ezért új helyiségeket igényel; az új irodahelyiségekkel összefüggésben kéri egy felmérés elvégzését a képviselők körében annak megállapítása céljából, hogy a további asszisztensek alkalmazására való tekintettel szükségesnek tartanak-e egy második asszisztensi irodát;

31. kívánatosnak tartja, hogy a Parlament épületei egymáshoz közel helyezkedjenek el; emlékeztet azonban arra, hogy ez a kiemelt cél ellentmondásban áll azzal, hogy három hivatalos munkahelyszín is van; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy elegendő bérbe vehető irodahelyiség áll rendelkezésre az Európai Parlament közvetlen közelében Brüsszelben, amelyek középtávon kielégíthetnék az irodahelyiségek iránti igényeket, ugyanakkor megfelelnek a Parlament pénzügyi és működési hatékonyságával, illetve a környezettel kapcsolatos céloknak;

32. arra biztatja az igazgatási részlegeket, hogy alakítsanak ki – a költségek csökkentésére vonatkozó egyértelmű rendelkezéseket is tartalmazó – intézményközi megállapodást a Bizottsággal az Európa Házak (EP Tájékoztatási Irodák) megvásárlásának pénzügyi megoldásairól;

Az információs és kommunikációs technológiák (ikt) területe

33. üdvözli az információs és kommunikációs stratégia strukturáltabb megközelítését és egy átfogó stratégia kidolgozását e területen; üdvözli továbbá, hogy a kérdőívre adott válaszában igazgatása kötelezettséget vállalt arra, hogy tanulmányt készít a külső személyzet helyettesítésének lehetőségéről;

34. az informatikai alkalmazások fejlesztési folyamatával kapcsolatban kiemeli a külső szakértőktől való magas fogú függés jelentette strukturális problémát, ami komoly jogi és működési kockázatot jelent; ezért jelentős változtatásokat szorgalmaz az Informatikai Igazgatóság irányítása és ellenőrzési rendszere tekintetében, beleértve a többi főigazgatóság szorosabb és korábbi szakaszban történő bevonását az alkalmazások fejlesztésének minden aspektusába, ami növelni tudja a felhasználók szerep- és felelősségvállalását az egyes projektek eredménye tekintetében;

35. ezért felszólítja az ITEC Főigazgatóságot, hogy alaposan hajtsa végre a belső ellenőrrel megállapodott cselekvési tervet, és tűzze ki célul a Parlament személyzete és külső erőforrásai közötti megfelelő kombináció kialakítását, valamint megfelelő egyensúly létrehozását az alkalmazások belső fejlesztése és a megvalósítandó eredményeken alapuló szerződéskötés között; megjegyzi, hogy az EPSO-listákon az informatikai biztonság területén nem áll rendelkezésre jól képzett jelölt; támogatja azt a javaslatot, hogy sürgősen rendezzenek AD 7-es versenyvizsgákat e területen;

36. megdöbbenti, hogy milyen magas adatátviteli barangolási költségeket térítenek meg a személyzet azon tagjai számára, akik figyelmen kívül hagyják, hogy a költségek nagyon megemelkednek, ha Strasbourgban vagy bárhol máshol Brüsszelen kívül tartózkodnak; sürgeti az informatikai menedzsmentet, hogy hozzon létre egy olyan ellenőrzési eszközt, amely a meredek költségemelkedések időben történő észlelésének segítségével megelőzi, hogy túlzottan magas költségek képződjenek;

37. felhívja a figyelmet arra, hogy az informatikai projektek végrehajtásához külső cégek felhasználása a Parlament számára nemcsak hogy pénzügyi szempontból káros, de azzal a kockázattal is jár, hogy know-how-jának jelentős részét elveszíti, továbbá elveszíti azon képességét, hogy a külső szerződő felek által teljesített projekteket irányítsa és felügyelje; kéri továbbá, hogy a külső vállalatok bevonására vonatkozó döntés költség-haszon elemzésen alapuljon; az információs és kommunikációs technológiáknak (ikt) az Európai Parlament munkájában betöltött növekvő szerepére és jelentőségére tekintettel fontosnak tartja az ikt-menedzsment szerepének megerősítését, valamint az eddiginél magasabb szintű biztonsági védelem biztosítását; kiemelten sürgeti, hogy 2010-es tevékenységi jelentésében a DG ITEC nyújtson tájékoztatást a számítástechnikai központok kihelyezésének költségeiről a korábbi költségekkel összehasonlításban;

Kivételes tárgyalásos eljárások

38. emlékeztet a 2010. május 5-i állásfoglalásában kifejtett azon nézetére, miszerint a kivételes tárgyalásos eljárások számának és arányának 2007 és 2008 között tapasztalt növekedése egyértelműen arra kötelezi az engedélyezésre jogosult tisztviselőket, hogy intézkedéseket hozzanak a tendencia megfordítása érdekében, valamint emlékeztet a főtitkárhoz intézett azon felhívására, hogy tegyen jelentést a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak a 2010. szeptember 1-jéig foganatosított intézkedésekről;

39. aggodalommal figyeli a kivételes tárgyalásos eljárások számának folytatódó növekvő tendenciáját, és megismétli a főtitkárhoz és a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőkhöz intézett azon felhívását, hogy tegyenek hathatós lépéseket a tendencia megfordítására, és 2011. szeptember 30-ig tegyenek jelentést a foganatosított intézkedésekről; sürgeti továbbá az igazgatást, hogy folytassa ezen eljárások szigorú ellenőrzését, különös tekintettel a lehetséges összeférhetetlenségekre, és hogy erőteljesebb és visszatartó erejű szankciókat alkalmazzon minden feltárt szabálytalanság esetén;

Eljárási szabályzat

40. megjegyzi, hogy a Parlament belső struktúráján belül a hatáskörök megoszlását az eljárási szabályzat határozza meg; hangsúlyozza, hogy ez a hatékony jogalkotás demokratikus folyamatának kulcsfontosságú eleme;

41. úgy véli, hogy az egyes intézményekre vonatkozó megfelelő formanyomtatványok biztosítása és a Parlament eljárási szabályzatának kiigazítása által javítani kellene a más intézményeknek szóló írásbeli kérdések feltevésének lehetőségén;

Költségvetési és pénzgazdálkodási jelentés

42. megállapítja, hogy 2009-ben az Európai Parlament bevétele 141250059 EUR volt (2008-ban: 151054374 EUR), amely 27576932 EUR címzett bevételt tartalmazott;

A Parlament elszámolásának bemutatása

43. tudomásul veszi az adatokat, amelyek alapján a Parlament 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolását lezárták:

(EUR) |

a)Rendelkezésre álló előirányzatok

2009-es előirányzatok: | 1529970930 |

a 2008-as pénzügyi évből nem automatikusan áthozott összegek: | 8315729 |

a 2008-as pénzügyi évből automatikusan áthozott összegek: | 196133738 |

címzett bevételeknek megfelelő előirányzatok 2009-ben: | 27576932 |

címzett bevételeknek megfelelő áthozatal 2008-ból: | 36808922 |

Összesen: | 1798806251 |

b)A 2009-es pénzügyi év előirányzatainak felhasználása

kötelezettségvállalások: | 1670143804 |

teljesített kifizetések: | 1466075267 |

automatikusan átvitt előirányzatok a címzett bevételekből származó előirányzatokkal együtt: | 201826738 |

nem automatikusan átvitt előirányzatok: | 10100000 |

törölt előirányzatok: | 120804246 |

c)Költségvetési bevételek

2009-ben beérkezett: | 141250059 |

d) 2009. december 31-i teljes mérleg | 1709216709 |

44. úgy véli, hogy az előző évre vonatkozó adatokat tartalmazó táblázathoz még egy oszlopot kell illeszteni a jobb átláthatóság biztosítása és az összehasonlítás megkönnyítése érdekében;

45. elégedetten veszi tudomásul, hogy számos olyan év után, amikor éltek a maradványösszegek átcsoportosításának lehetőségével (főleg az épületvásárlásokhoz, az éves bérleti kifizetésekből történő előlegfizetések révén), 2009-ben először a pénzügyi év végén nem volt ilyen átcsoportosítás, ami dicséretes módon jobb költségvetési tervezésre és fegyelemre utal; arra biztatja az igazgatási részlegeket, hogy a jövőben is kövessék ezt a célkitűzést, és amennyire csak lehet, kerüljék el a kiegészítő átcsoportosítás technikájának alkalmazását;

A főtitkár megbízhatósági nyilatkozata

46. üdvözli a főtitkárnak mint felhatalmazás által engedélyezésre jogosult vezető tisztviselőnek az engedélyezésre jogosult tisztviselő 2009. évi éves tevékenységi jelentéséről szóló, 2010. július 2-i nyilatkozatát, amelyben igazolja, hogy megfelelő biztosítéka van arra, hogy a Parlament költségvetését a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották végre, és hogy a bevezetett ellenőrzési keret megfelelő biztosítékokat nyújt az alapul szolgáló műveletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében;

A főigazgatók tevékenységi jelentései

47. megjegyzi, hogy jelenleg mindegyik főigazgató (felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő) saját éves tevékenységi jelentést készít, és az intézmény egészére vonatkozóan nem készítenek és nem fogadnak el általános tevékenységi jelentést; felkéri a főtitkárt, hogy vegye fontolóra a 2010-es mentesítési eljáráshoz kapcsolódó éves tevékenységi jelentések olvashatóbb, egységes szerkezetbe foglalt változatának (összefoglalójának) elkészítését, ahogyan azt más intézmények is teszik, annak biztosítása mellett, hogy a jelentés mellékleteit ne beszkenneljék, hanem feltöltsék úgy, hogy számítógépes keresést lehessen folytatni bennük; úgy véli, hogy a költségvetési és pénzgazdálkodási jelentés nem lehet azonos az éves tevékenységi jelentések javasolt szintézisével;

48. megjegyzi, hogy az Európai Parlament költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályzat 8. cikkének (4)–(7) bekezdése előírja, hogy a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult vezető tisztviselőnek tesznek jelentést saját feladataik teljesítéséről, az előző évről készített éves tevékenységi jelentésen felül az év során három jelentés formájában (egy a pénzügyi év elején, a másik június 15-én, a harmadik október 15-én); hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a jelentéstételi terhet az egyszerűsítés érdekében, hogy a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentésüknek csak egy változatát készítsék el;

49. hangsúlyozza azonban, hogy ez az egyszerűsítés a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentéstételi kötelezettségei terén nem érintheti azon kötelezettségüket, hogy rendszeresen tájékoztassák a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult vezető tisztviselőt minden olyan lényeges tranzakcióról, amelynek pénzügyi vonatkozásai lehetnek a költségvetésre nézve, valamint minden olyan jelentős eseményről, amely veszélyeztetheti az előirányzatokkal való hatékony és eredményes gazdálkodást vagy akadályozhatja a kitűzött célok elérését;

50. az éves tevékenységi jelentésekben a minimális belső ellenőrzési szabványok tekintetében megállapít néhány jelentéstételi hiányosságot; javasolja, hogy a jelentéstétel javítása érdekében vizsgálják felül ezeket a szabványokat, és hozzanak létre integrált belső jelentéstételi rendszert;

51. ismételten hangot ad azon kérésének [13], hogy a főtitkár tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot a Parlament belső ellenőrzési rendszerének megerősítése érdekében általa megtett vagy tervezett pontos intézkedésekről, beleértve a végrehajtási határidőket is; emlékeztet arra, hogy ezen információk biztosítása 2010. december 31. óta kötelező;

52. javasolja, hogy a Parlamenten belüli átláthatóság javítása érdekében – ahogy az a Bizottság esetében már megtörtént – a Parlament belső weboldalán tegyék közzé a Parlament adminisztratív egységei vonatkozásában – az osztályokat és a szolgálatokat is beleértve – a célkitűzések meghatározását, a munkaprogramot és a szervezeti felépítést;

53. megjegyzi, hogy jelentős erőfeszítések elé állítja a képviselőket és a nyilvánosságot az, ha ki szeretnék deríteni, hogy ténylegesen hová folynak be vagy hogyan kerülnek felhasználásra az egyes költségvetési tételek alatt feltüntetett összegek; ezért az átláthatóság növelése érdekében javasolja egy felhasználóbarát eszköz létrehozását az interneten, amely nemcsak számokkal, hanem az azokat tükröző, különböző méretű vonalakkal is bemutatja a pénzáramlást, és adott esetben a különböző tevékenységi szinteken összeköti a lánc egyik szereplőjét a másikkal, hogy a pénzáramlásokat könnyű legyen felismerni és az összegek felhasználásának szintjét a lehető legpontosabban be lehessen azonosítani, mindvégig figyelembe véve a magánélet védelmét;

Éves jelentés az odaítélt szerződésekről

54. megállapítja, hogy a központi szolgálatok az engedélyezésre jogosult szervezeti egységektől kapott tájékoztatás alapján elkészítették az éves jelentést [14] a költségvetési hatóság részére a 2009-ben odaítélt szerződésekről, és hogy a 2009-ben és 2008-ban odaítélt szerződések lebontása a következő:

Szerződés típusa | 2009 | 2008 |

Szám | Százalékos arány | Szám | Százalékos arány |

Szolgáltatások | 157 | 62 % | 241 | 67 % |

Árubeszerzés | 56 | 22 % | 59 | 17 % |

Munkálatok | 34 | 14 % | 44 | 12 % |

Épület | 5 | 2 % | 15 | 4 % |

Összesen | 252 | 100 % | 359 | 100 % |

Szerződés típusa | 2009 | 2008 |

Érték (EUR) | Százalékos arány | Érték (EUR) | Százalékos arány |

Szolgáltatások | 415344963 | 75 % | 454987532 | 67 % |

Árubeszerzés | 34980727 | 6 % | 22868681 | 3 % |

Munkálatok | 36045314 | 6 % | 81247056 | 12 % |

Épület | 70394138 | 13 % | 123429315 | 18 % |

Összesen | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % |

(Az Európai Parlament által 2009-ben odaítélt szerződésekről szóló éves jelentés, 3–4. oldal)

55. hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szerződések értéke a Parlament teljes költségvetésének közel egyharmadát teszi ki, és hogy ez a terület a legérzékenyebb a rossz gazdálkodásra; ezért ismételten kéri a közbeszerzési rendszerek rendszeres értékelését és különösen a tárgyalásos és a meghívásos eljárások eredményeképpen odaítélt szerződések belső ellenőrzését;

56. kéri a főtitkárt, hogy számoljon be arról, hogy a kis értékű szerződésekre vonatkozó plafonérték 25000 EUR-ról 60000 EUR-ra történő emelése 2007-ben a szándéknak megfelelően megkönnyítette-e a kisvállalkozások számára a szerződésekhez való hozzáférést a közbeszerzési eljárás ellenőrzésének lényeges gyengítése nélkül; megállapítja, hogy ezek a szerződések az összes odaítélt szerződés értékének mindössze 0,76 %-át, a szerződések számát tekintve viszont 39,29 %-át tették ki;

57. tudomásul veszi a 2009-ben és 2008-ban odaítélt szerződéseknek az eljárás típusa szerinti alábbi lebontását:

Eljárás típusa | 2009 | 2008 |

Szám | Százalékos arány | Szám | Százalékos arány |

nyilvános | 73 | 29 % | 126 | 35 % |

korlátozott | 13 | 5 % | 14 | 4 % |

tárgyalásos | 166 | 66 % | 219 | 61 % |

Összesen | 252 | 100 % | 359 | 100 % |

Eljárás típusa | 2009 | 2008 |

Érték (EUR) | Százalékos arány | Érték (EUR) | Százalékos arány |

nyilvános | 415996418 | 75 % | 345415316 | 51 % |

korlátozott | 9458434 | 2 % | 139782362 | 20 % |

tárgyalásos | 131310290 | 23 % | 197334906 | 29 % |

Összesen | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % |

(Az Európai Parlament által 2009-ben odaítélt szerződésekről szóló éves jelentés, 5. oldal)

Kivételes tárgyalásos eljárások

58. kiemeli, hogy 2009-ben (bár a 2007-hez képest mért 2008-as ütemnél lassabb mértékben, de) folyamatosan emelkedett a kivételes tárgyalásos eljárások száma, ahogy azt az alábbi megoszlás is mutatja: elvárja, hogy ez a trend jelentős mértékben megforduljon az elkövetkezendő években;

Főigazgatóság | 2009 | 2008 |

Szám | A főig. összes szerződésének százalékában | Szám | A főig. összes szerződésének százalékában |

DG PRES (kivéve DIT) | 14 | 53,85 % | 8 | 44,44 % |

DG IPOL | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

DG EXPO | 1 | 50,00 % | 3 | 75,00 % |

DG COMM (kivétel Könyvtári Ig.) | 29 | 42,03 % | 16 | 16,00 % |

DG PERS | 1 | 16,67 % | 0 | 0,00 % |

DG INLO (kivéve Tolmácsolási Ig.) | 37 | 38,14 % | 36 | 34,95 % |

DG INTE (korábban Tolmácsolási Ig.) | 3 | 21,43 % | 9 | 56,25 % |

DG TRAD (kivéve Kiadványszerkesztési Ig.) | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

DG ITEC (korábban Kiadványszerkesztési Ig. és IT Igazgatóság) | 4 | 36,36 % | 9 | 56,25 % |

DG FINS | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

Jogi Szolgálat | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

Parlament, összesen | 89 | 35,32 % | 81 | 22,56 % |

(Az Európai Parlament által 2009-ben odaítélt szerződésekről szóló éves jelentés, 9. oldal)

A Számvevőszék 2009-re vonatkozó éves jelentése

Általános észrevételek

59. megállapítja, hogy a Számvevőszék vizsgálata a kifizetések egészében nem talált lényeges hibát, és a Számvevőszék a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek költségvetési rendeletnek való megfelelésének a vizsgálatakor nem talált lényeges hiányosságokat;

Ideiglenes és szerződéses alkalmazottak felvétele

60. megjegyzi, hogy a Számvevőszék megállapította, hogy húszból öt esetben nem álltak rendelkezésre olyan dokumentumok, amelyek a személyzeti állomány ideiglenes vagy szerződéses alkalmazotti állományba való besorolására vonatkozó szabályoknak való megfelelést, valamint a nyelvi, katonai és egyéb kötelezettségek teljesítését bizonyítják; tudomásul veszi a Számvevőszékkel folytatott egyeztető eljárás során adott parlamenti válaszokat;

Személyzeti juttatások

61. megjegyzi, hogy a Számvevőszék szerint [15] a parlamenti szolgálatok azon adatai, amelyekkel alátámasztották, hogy a munkatársak személyzeti szabályzatban foglalt juttatásait a vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályokkal összhangban fizetik ki, 30 esetből 16-ban nem voltak naprakészek; egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy ez azzal a veszéllyel jár, hogy a jogosultak körülményeinek változása esetén hibás vagy jogosulatlan kifizetésekre kerül sor;

62. elégedetten veszi tudomásul a Parlament igazgatási szerveinek válaszát, hogy 2009-ben kampányt kezdtek annak megállapítására, hogy indokolt-e még az eltartott gyermekkel nem rendelkező alkalmazottaknak juttatott háztartási támogatás, és hogy most már rendszeresen ellenőrzik az alkalmazottak helyzetét és 2010-től kezdve ezt az ellenőrzést automatizálták (a "fiche électronique" használatával), ami legalább évente lehetővé teszi az alkalmazottak személyes és hivatali adatainak ellenőrzését;

A képviselőcsoportok szervezeti felépítése és működése

63. megjegyzi, hogy a Parlament költségvetésének végrehajtására vonatkozó, 2005. április 27-én elfogadott belső szabályzat 12. cikkének (9) bekezdése szerint a belső ellenőr hatásköre nem terjed ki a parlamenti költségvetés képviselőcsoportok által kezelt előirányzataira; megjegyzi továbbá, hogy az ezen előirányzatok felhasználására vonatkozó külön szabályok előírják, hogy mindegyik képviselőcsoport saját belső pénzügyi szabályokat dolgoz ki és belsőkontroll-rendszert működtet;

64. hangsúlyozza, hogy valamennyi képviselőcsoportnak évente külső könyvvizsgálatot kell végeztetnie, és be kell mutatnia az arra vonatkozó igazolást;

65. hangsúlyozza, hogy a képviselőcsoportok felelőssége, hogy létrehozzák saját belső ellenőrzési rendszerüket, és az nem a Parlament belső ellenőrének feladata; felhívja az Elnökséget, hogy konzultáljon a képviselőcsoportokkal az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések további javításának lehetőségeiről;

66. üdvözli, hogy az átvitt összegeket ugyanúgy számolták ki, mint a 2004-es választási évben, amikor is az 50 %-os szabályt alkalmazták a két hat hónapos időszak összesített számadataira;

A 2008. évi mentesítésről szóló állásfoglalás főtitkár általi nyomon követése

67. elégedetten veszi tudomásul a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak 2010. november 19-én eljuttatott 2008-as mentesítési határozatra adott írásbeli válaszok jó minőségét; sajnálja azonban, hogy nem kaphatta meg e válaszokat a 2009-es mentesítési eljárás megkezdése előtt; reméli, hogy a 2010-es mentesítési eljárás során lesz lehetőség eszmecserére a főtitkár és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság között 2011 októberének vége előtt;

68. emlékeztet 2010. május 5-i állásfoglalásában megfogalmazott kérésére, hogy a főtitkár vegye fel a kapcsolatot a többi európai uniós intézménnyel abból a célból, hogy létrehozzanak egy központi adatbázist az elkészített tanulmányok tárolására, és hogy ezeket a tanulmányokat konzultációs céllal a nagyközönség számára is tegyék hozzáférhetővé; arra buzdítja a főtitkárt, hogy tegyen eleget e kérésnek, és javasolja a Bizottságnak egy ilyen központi adatbázis létrehozását; kéri, hogy tájékoztassák megfelelően e kezdeményezésről, mindeközben elvárja, hogy a Parlament által készített tanulmányokat teljes egészükben tegyék közzé a Parlament honlapján;

69. elégedetten veszi tudomásul, hogy a főtitkár levélben emlékeztette a főigazgatókat azon alapvető lépések végrehajtására, amelyekről a belső ellenőr és szolgálataik megállapodtak;

70. elégedett a 2010. május 5-i mentesítési állásfoglalásában megfogalmazott kritikák nyomán tett lépésekkel a Személyzeti Bizottság által szervezett síutakkal kapcsolatban; emlékeztet arra, hogy az új szabályok szerint a Parlament csak a legfeljebb AST 4-es besorolású alkalmazottak gyermekeinek nyújthat pénzügyi támogatást, és hogy a támogatás most már függ a gyermekek számától [16];

A belső ellenőr éves jelentése

71. üdvözli, hogy a belső ellenőrzési szolgálat 2009. szeptember 1-jétől kezdődően igazgatási szempontból a főtitkárhoz kapcsolódik; elégedetten jegyzi meg, hogy e fontos lépés összhangban van a belső ellenőrzési szolgálat szervezeti függetlenségére vonatkozó szakmai előírásokkal, és ezáltal nő a belső ellenőrzési tevékenység hatékonysága, és javul az ellenőrzés tárgyát képező osztályoktól független, objektív tevékenységként való megítélése;

72. megállapítja, hogy az illetékes bizottság 2011. január 13-i ülésén a belső ellenőr ismertette éves jelentését és elmondta, hogy 2009-ben az alábbi ellenőrzési tevékenységet végezte el:

- az Elnökségi Főigazgatóság, az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság és a Pénzügyi Főigazgatóság közbeszerzéseinek ellenőrzése, valamint a 2006. március 31-én elfogadott 05/02 belső ellenőrzési jelentés főbb pontjainak nyomon követése,

- az épületekkel kapcsolatos politika ellenőrzése: a helyigények tervezése, értékelése és kezelése,

- az előlegszámlák, a leltár és a költségvetési gazdálkodás ellenőrzését követően nem végrehajtott feladatok második nyomon követése néhány tájékoztatási irodában,

- az intézmények belső ellenőrzési keretrendszerének felülvizsgálatát követő harmadik nyomon követés,

- az informatikai alkalmazásfejlesztési folyamat ellenőrzése, valamint

- az európai politikai pártoknak nyújtott támogatás felülvizsgálatát követő nyomon követés és a politikai alapítványok, valamint a tartalékokra és többlet átvitelére vonatkozó szabályok alkalmazásának új felülvizsgálata;

73. tudomásul veszi és támogatja a belső ellenőr alábbi témákban megfogalmazott véleményét:

- a beszerzési eljárások előkészítésének, megtervezésének és az igények előzetes felmérésének javítására való igény,

- a központi iránymutatás terén tapasztalható javulás és a közbeszerzési folyamat támogatása, valamint annak ellenére, hogy hasznos eszközök és szabványos dokumentumok jöttek létre, az osztályok nem használják azokat rendszeresen,

- sürgős szükség van informatikai fejlesztésekre is a közbeszerzési folyamatok támogatása és a szerződések kezelésének támogatására,

- minden informatikai projekt előfeltételeként a felhasználó osztályoknak kötelezően modellezniük kell az üzleti folyamatokat, ami elősegíti az osztályok belső ellenőrzési keretének és kockázatkezelési folyamatainak hatékonyabbá tételét,

- a szakértelmet és speciális technikai tapasztalatokat nyújtó külső szolgáltatóktól való túlzott függőséghez kapcsolódó kockázatok jelentősége;

74. úgy véli, hogy a belső ellenőrzési jelentéseket meghatározott feltételek mellett a Költségvetési Ellenőrző Bizottság tagjainak rendelkezésére kell bocsátani; sürgeti e bizottság elnökét, hogy állapodjon meg a főtitkárral e feltételekben;

Kockázatkezelő

75. elégedetten jegyzi meg, hogy a kockázatkezelő 2010. június 1-jén megkezdte munkáját és hogy közvetlenül a főtitkár alá van beosztva; hangsúlyozza, hogy 2011-ben nem lehet teljesen feltölteni a személyzeti keretet, és hogy a kockázati profil ismertetése 2011 első felére várható, valamint hogy a kockázatkezelés megközelítését és stratégiáját a főtitkár irányításával 2011 nyarán fogják kialakítani; elvárja illetékes bizottságától, hogy teljeskörűen tájékozódjon a Parlament kockázatkezelésére vonatkozó minden új fejleményről és stratégiai dokumentumról, és hogy juttassák el számára a kockázatkezelő éves tevékenységéről szóló jelentést a 2010-es mentesítési eljárástól kezdve;

76. úgy véli, hogy még akkor is, ha nincs pénzügyi kockázat, a Parlamentnek a lehető legnagyobb mértékben törekednie kell a megítélésével kapcsolatos kockázatok elkerülésére, a stratégiai kockázatok azonosítására (különösen az informatika és az épületek kapcsán), egy központi szintű hatékony kockázatkezelési rendszer működtetésének biztosítására, amely jóváhagyott eljárások révén azonosítja és felméri a kockázatokat, továbbá a kockázatokra adandó válaszokat megfogalmazza és ezekről jelentést készít, valamint biztosítékot kell nyújtani a felügyeleti és döntéshozó szervek számára arra vonatkozóan, hogy a kockázatkezelés hatékonyan működik, és hogy a kockázatokra adott valamennyi válasz – ideértve a belső ellenőrzést is – megfelelő;

77. sürgeti a főtitkárt, hogy a kockázatkezelő segítségével alakítson ki egy átfogó, intézményi szintű megközelítést az érzékeny álláshelyek azonosítására és kezelésére;

A PARLAMENT ADMINISZTRATÍV RÉSZLEGEINEK IRÁNYÍTÁSA

Elnökségi Főigazgatóság

78. tudomásul veszi, hogy a H1N1 influenzajárvány lehetséges kitörésének megelőzése érdekében 2009. szeptember közepe és 2010. március vége között tett lépések költsége jelentős volt, és mintegy 1261000 EUR-t tett ki; hangsúlyozza, hogy a jövőben az oltások beszerzése előtt fel kell mérni a vonatkozó igényeket;

Belső Politikák Főigazgatósága (IPOL) és Külső Politikák Főigazgatósága (EXPO)

79. rámutat arra, hogy a parlamenti küldöttségek (DG EXPO) költsége 2009-ben mintegy 4301000 EUR-t tett ki;

80. hangsúlyozza a specifikus tudásmenedzsment alapvető szerepét, különös tekintettel a bizottsági munkára, és hogy állandó és naprakész tudásra van szükség a műveletek terén; emlékeztet, hogy a legutóbbi parlamenti ciklusban sok újonnan megválasztott képviselő van; kéri az Elnökséget, hogy gondolkodjon el azon, hogy miként lehetne további specifikus információkkal ellátni a képviselőket és képzéseket szervezni számukra, beleértve a 18 további új képviselő és a jövőbeni horvát megfigyelők [17] tekintetében tett különleges intézkedéseket;

81. üdvözli a három munkahelyen kívüli küldöttségek biztonsága érdekében létrehozott támogató rendszert, amelynek fő célja, hogy ellássa a Parlament vezetését minden ahhoz szükséges információval, hogy vészhelyzet esetén segítséget tudjanak biztosítani a küldöttségek tagjainak; rámutat a 24/7 hotline fontosságára, a Biztonsági Osztály ügyeletesi posztjának jelentőségére és a megfelelő biztonsági képzések és tájékoztatók, valamint a jövőben létrehozandó válságcsoport szerepére; tájékoztatást kér e művelet összköltségeiről;

Kommunikációs Főigazgatóság

82. megjegyzi, hogy a Kommunikációs Főigazgatóság rendelkezésre álló humán erőforrások 2009. december 31-én 722 álláshelyet tettek ki, és az általa kezelt végleges előirányzatok összege 80935000 EUR volt; kéri, hogy vizsgálják felül az álláshelyek számát és helyét, és részletesen indokolják azok szükségességét, a Kommunikációs Főigazgatóságra gyakorolt hatás és az igazgatóság által elért eredmények vizsgálatával együtt;

83. megkérdőjelezi, hogy az igazgatóságnak valóban szüksége van-e a "politikai osztályon" és az "erőforrások osztályán" kívül a teljesítménnyel és stratégiai irányítással foglalkozó osztályra; kéri, hogy a főtitkár vizsgálja felül e struktúrákat, és fontolja meg, hogy egy ilyen osztály létrehozása nem tekinthető-e a főigazgatókat szolgáló nagyméretű és szükségtelen kabinetek létrehozásának kezdeteként;

84. megjegyzi, hogy a Parlament tájékoztatási irodái igazgatóinak többsége közös levelet írt, amelyben megkérdőjelezik a főigazgatóság költségvetési gazdálkodásának bizonyos aspektusait, és kéri, hogy a főtitkár vizsgálja ki a helyzetet, és győződjön meg arról, hogy olyan központi egységek létrehozása a főigazgatóságon, mint a teljesítménnyel és stratégiai irányítással foglalkozó osztály vagy a politikai osztályok, nem vonnak-e el humánerőforrást olyan elsődleges tevékenységektől, mint a költségvetési gazdálkodás, és nincsenek-e káros hatással az igazgatóság eredményességére;

85. ragaszkodik ahhoz, hogy a 3 2 4 2. költségvetési soron belül világosan és átláthatóan részletezzenek bizonyos tevékenységeket és az azokhoz kapcsolódó költségeket;

Látogatóközpont

86. sajnálja, hogy a Látogatóközpont (eredetileg a 2009-es európai választásokra tervezett) megnyitása jelentős késedelmet szenvedett, a tervezés rossz volt, és hogy a kezdeti fázisban az adminisztráció nem nyújtott elég támogatást; megjegyzi, hogy a megnyitás időpontját jelenleg 2011 október–novemberére tervezik; megismétli kérését, hogy adjanak részletes magyarázatot – többek között a beszerzési eljárások részletes elemzésével együtt – e jelentős késedelem pontos okairól és a projekt költségeinek pontos növekedéséről;

87. hangsúlyozza, hogy egyszerű összeköttetést (folyosót) kell biztosítani a látogatócsoportok számára a Látogatóközpont, az ülésterem és a jövőbeli Európai Történelem Háza között; kéri a főtitkárt, hogy 2011. szeptember 30-ig nyújtsa be a Költségvetési Ellenőrző Bizottság számára e kapcsolat megvalósításának konkrét terveit, a vonatkozó maximális költségek megbecslésével együtt;

Az Európai Történelem Háza

88. sajnálja, hogy az Európai Történelem Házával kapcsolatos döntéseket kizárólag a Parlament Elnöksége hozta meg; kéri, hogy vonják be a Parlament illetékes bizottságait az Európai Történelem Házának koncepciójával kapcsolatos további döntésekbe; támogatja annak megvitatását, hogy az első szakaszban Európa különböző helyszínein tartsanak kiállításokat; kéri, hogy olyan koncepciót dolgozzanak ki az Európai Történelem Háza vonatkozásában, amelynek értelmében különálló és független jogi személy, és amely a lehető legkevesebb hatást gyakorolja a Parlament igazgatási költségvetésére;

89. tájékoztatást kér az Európai Történelem Háza összköltségéről, és kéri a főtitkárt, hogy számoljon be arról, milyen lépéseket tesznek a két projekttel kapcsolatban a látogatók számának várhatóan jelentős mértékű emelkedésével összefüggésben a (buszok és személyautók számára biztosított) parkolóhelyek és a Parlament előtti tér (la dalle) könnyű megközelítése tekintetében felmerülő nehézségek kezelése érdekében;

Látogatócsoportok

90. megismétli, hogy a szponzorált csoport látogatása keretében felmerült költségeknek a csoportfelelős részére történő megtérítése, valamint hogy a Parlament készítsen tanulmányt annak vizsgálata érdekében, hogy a hivatalos látogatói csoportok utazási költségeinek átalánydíjas térítési rendszere megfelelő-e, figyelembe véve a látogatások eltérő indulási állomásait és célállomásait;

EuroparlTV

91. sajnálja, hogy az EuroparlTV a számára juttatott jelentős, mintegy 9000000 EUR-t kitevő éves előirányzatok dacára nem tekinthető sikertörténetnek a közvetlen egyéni felhasználók rendkívül alacsony száma [18] miatt (eltekintve azoktól, akik partnerségi megállapodások révén regionális tv-ken keresztül nézik az adást); ezért szorgalmazza az EuroparlTV költség-haszon elemzését azzal a céllal, hogy megtakarításokat lehessen elérni e területen;

Díjak

92. megjegyzi, hogy az elmúlt néhány évben a Parlament jelentősen növelte a díjak számát és költségvetését [19]; kétségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ezek a díjak jól képviselik-e a Parlament legfontosabb hatásköreit és feladatait, ami jogalkotói, költségvetési és költségvetési ellenőrzési jogainak gyakorlása; felhívja az Elnökséget, hogy ne kezdeményezze újabb díjak alapítását, és vizsgálja felül a meglévő díjazási rendszereket;

93. sajnálja, hogy állásfoglalásában [20] kifejtett véleménye ellenére – miszerint az Újságíródíj nem megfelelő, mivel a Parlamentnek nem lenne szabad újságírókat díjaznia, akiknek feladata az EU intézményeinek és azok munkájának kritikus vizsgálata – a DG COMM már elkezdte a 2011-es díjjal kapcsolatos eljárást; kéri a 2012-es díj eltörlését;

94. kéri, hogy az Európai Parlament díjaihoz kapcsolódó valamennyi közvetlen és közvetett költséget nyíltan és átláthatóan mutassák be;

2009-es választási kampány

95. aggodalommal jegyzi meg, hogy a 2009-es európai választásokon való részvétel aránya 43,2 %-ra csökkent, annak ellenére, hogy jelentős erőfeszítéseket tettek a Parlament intézményi választási kampányának fokozására, aminek költsége mintegy 5676000 EUR volt;

Washingtoni összekötő iroda

96. megjegyzi, hogy az Európai Parlament washingtoni Kongresszusi Összekötő Irodája létrehozásának teljes költségét 2009-ben és 2010-ben évi 400000 dollárra becslik, a Bizottsággal kötött adminisztratív megállapodás eredményeképpen; megjegyzi, hogy az iroda felállítása nem járt új álláshelyek létrehozásával, mivel a posztokat áthelyezések, hosszú távú kiküldetések és egyéves kiküldetési rendszer révén töltik be; aggódik a jövőbeli lehetséges költségek miatt, és kéri az illetékes bizottságokat, hogy rendszeresen és megfelelő módon tájékoztassák az irodával kapcsolatos minden jelentős pénzügyi hatással járó jövőbeli tervről;

Tájékoztatási irodák

97. hangsúlyozza, hogy az európai polgársággal kapcsolatosan folyamatos és egyenletesebben elosztott tájékoztatásra van szükség; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tájékoztatási irodáinak elhelyezkedése kiegyensúlyozott legyen;

Személyzeti Főigazgatóság

98. tudomásul veszi, hogy az 1200. jogcím kötelezettségvállalásainak kiemelkedő szintje (kicsit kevesebb mint 6000000 EUR avagy 1,4 %) a Tanács 2009. decemberi határozatával magyarázható, miszerint csak 1,85 %-os éves fizetéskiigazítást biztosítanak, miközben a költségvetést a Bizottság által megjelölt és javasolt 3,7 %-os összeg alapulvételével vizsgálták felül;

99. tudomásul veszi, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensekre vonatkozó új szabályok bevezetése miatt a Személyzeti Főigazgatóságnak 1770 új szerződést kell kezelnie, amelyeket az új szabályok alapján kötöttek, és hogy a munka nagy része 2009-re koncentrálódott; megjegyzi, hogy összességében e művelet sikeresnek volt mondható;

100. sajnálja, hogy a 2009. november 23-i elnökségi ülésen elfogadott derogációk alapján még mindig engedélyezett a képviselők családtagjainak asszisztensként történő alkalmazása; sürgeti az igazgatási szerveket, hogy gondosan vizsgálják meg, mi indokolja az ilyen módon való foglalkoztatás még előforduló eseteit; kéri a főtitkárt annak vizsgálatára, hogy nem lenne-e indokolt egyedi szabályokat hozni annak megakadályozására, hogy a képviselők asszisztensként alkalmazzák egymás családtagjait;

101. rámutat egy adott tagállam állampolgárainak számottevő (13,5 %-os, valamennyi nemzet közül a legmagasabb arányú) jelenlétére a Parlament Főtitkárságán; emlékeztet arra, hogy a Főtitkárságnak valamennyi tagállam képviselőit egyenlő mértékben kell szolgálnia, és ennek jobban kell tükröződnie a személyzet összetételében is;

A három munkahelyre történő kiküldetések

102. hangsúlyozza, hogy a szükségtelen kiküldetések és költségek elkerülése érdekében tovább kell racionalizálni a három munkahely közötti kiküldetéseket, valamint jobban kell indokolni és ellenőrizni azokat és különösen, hogy figyelembe kell venni a Belső Ellenőrzési Szolgálat által a parlamenti segítségnyújtás területén végzett ellenőrzések közeljövőben várható eredményeit; kéri a főtitkárt, hogy a mentesítési eljárás részeként számoljon be a további racionalizálás eredményeként elért megtakarítások teljes összegéről;

Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság (INLO)

103. aggodalmát fejezi ki az olyan szabálytalan számlák esetei miatt, amikor nincs bizonyíték a csalárd szándékra, hiszen az a DG INLO belső ellenőrzési rendszerének kudarcát mutatja, mivel nem tudta megakadályozni ilyen esetek előfordulását; megismétli kérését a DG INLO-nak, hogy pontosan hajtsa végre azt a cselekvési tervet, amelyről a belső ellenőrrel megállapodtak;

Képviselők szállítása

104. megjegyzi, hogy a Parlament hivatalos gépkocsiszolgálatának költsége 1272932 EUR-t tett ki Strasbourgban és 2352756 EUR-t Brüsszelben; megjegyzi továbbá, hogy a Parlament aláírt egy 5250000 EUR becsült összértékű új (négyéves) szerződést hivatalos gépkocsiszolgáltatásra;

105. felhívja Elnökségét, hogy vizsgálja felül a személyre szóló szolgálati gépkocsik felhasználóira vonatkozó szabályokat, hogy megszüntesse azt a gyakorlatot, hogy ezeket a gépkocsikat nagy távolságokra üresen szállítják kizárólag azzal a céllal, hogy rövid távú küldetésekre (a repülőterek és a városban található úti cél közötti oda-vissza útra) használják őket; kiemeli az e gyakorlat következtében felmerülő költségeket; sürgeti Elnökségét, hogy találjon kevésbé költséges alternatívákat az adófizetők pénzének lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében;

Menzák és éttermek

106. úgy véli, hogy a Parlament épületén belül profitorientált vállalatok által nyújtott azon szolgáltatásoknak, amelyekre nincs szükség az intézmény tevékenységéhez, gazdaságilag önfenntartóknak kell lenniük és nem szabad közvetlenül vagy közvetve a Parlament költségvetéséből támogatni őket, és minden kivételesen felmerülő költséget külön fel kell tüntetni a költségvetésben, és megfelelően indokolni kell;

107. véleménye szerint a Parlament épületeiben éttermek, bárok és kiskereskedelmi egységek számára rendelkezésre álló helyek széles választékát tekintve az egymással versengő különböző vendéglátó-ipari egységek, köztük jól ismert belvárosi üzletláncok (kávézók, szendvicsüzletek, éttermek stb.) – amennyiben letelepedhetnek a Parlamenten belül – jobb szolgáltatást nyújthatnának a személyzet számára; kéri egy olyan terv elkészítését, amely jelzi, hogy a jelenlegi szerződések lejárta után hogyan lehetne külön megpályáztatni a különböző vendéglátó-ipari létesítményeket;

108. további tájékoztatást kér a menzák és a vendéglátóhelyek működéséről, különös tekintettel az éves támogatás és a nyereségesség/veszteségesség kapcsolatára;

Fordítási Főigazgatóság és Tolmácsolási és Konferenciaszervezési Főigazgatóság

109. hangsúlyozza, hogy a jó minőségű munkavégzés fenntartása mellett szükség van a nyelvi erőforrások hatékonyabb használatára és költségük ellenőrzésére is az egyes nyelvi egységek általános munkaterhelése alapján és csökkentve az ülésekre és a küldöttségi látogatások tolmácsolására vonatkozó kérések késői törlésének, valamint a magatartási kódexben lefektetett fordítási határidők be nem tartásának költségeit; ragaszkodik ahhoz, hogy azok a bizottságok, küldöttségek és képviselőcsoportok, amelyek rendszeresen nem tartják magukat a magatartási kódexben foglalt határidőkhöz, szigorúbban tartsák be azokat;

110. úgy véli, hogy a fordítások kiszervezése jelentős költségmegtakarításhoz vezethet, ezért erőfeszítéseket kell tenni a külső fordítások minőségének javítására; támogatja a valamennyi uniós intézmény közös Euramis adatbázisa és más új fordítástechnológiai eszközök használatának fokozását (például az integrált DocEP rendszer és Euramis/fordítási memóriák), amelyek célja a kettős fordítások elkerülése és a fordítás költségeinek csökkentése; hangsúlyozza azonban, hogy egyetlen gépi fordítási rendszer sem helyettesítheti teljes mértékben a fordítókat;

111. aggódik az egyes nyelvek vonatkozásában tapasztalható humánerőforrás-hiány miatt, valamint amiatt, hogy az újonnan felvett tolmácsoknak és fordítóknak egyes tagállamokban esetleg nincs egyetemi végzettségük; hangsúlyozza továbbá az EU-15 fordítók/tolmácsok esedékes generációváltásával kapcsolatos jövőbeli problémát, hiszen sokuk a következő 5–10 évben nyugdíjba fog menni;

112. nagyra értékeli a Parlament tolmácsszolgáltatásának kiváló minőségét, sajnálatát fejezi ki azonban azon esetekkel kapcsolatban, amikor egyes nyelvekre tolmácsolást biztosítanak anélkül, hogy azt bárki igénybe venné; hangsúlyozza az üléseken biztosított felesleges tolmácsolás költségeinek csökkentésére szolgáló intézkedések szükségességét, ezért kéri egy olyan rendszer kidolgozását és sürgős bevezetését, amelynek révén elkerülhető egy adott ülésen a gyakorlatban nem használt nyelvekre történő tolmácsolás biztosítása;

113. javasolja, hogy egy ilyen rendszer biztosíthatná, hogy például a munkacsoportok ülésein a hat legnagyobb hivatalos nyelvre (FR, DE, EN, PL, ES, IT) automatikusan rendelkezésre álljon a tolmácsolás, míg bármely más hivatalos nyelvre kizárólag külön képviselői kérésre, a részvétel előzetes bejelentésével legyen elérhető a tolmácsolás, így garantálva a képviselők azon jogát, hogy anyanyelvükön szólalhassanak fel, ugyanakkor elkerülve a felesleges tolmácsolást és a szükségtelen költségeket;

Pénzügyi Főigazgatóság

114. aggodalommal veszi tudomásul a Pénzügyi Főigazgatóság közbeszerzési eljárásának gyengeségét, amelyre a belső ellenőr világított rá a közbeszerzési eljárások ellenőrzése során, miszerint a banki szolgáltatások beszerzése esetén nem értékelték kellőképpen az előzetes igényeket, ami problémákhoz vezetett a tenderspecifikációk terén, és alapvető kockázatokra is rámutatott, bár az ellenőrzés azt mutatta, hogy a jelenlegi rendelkezések megfelelő védelmet biztosítanak a főbb kockázatokkal szemben; hangsúlyozza, hogy sürgősen javítani kell az ellenőrzések működését, hogy azok hatékonyabban tudják kezelni az azonosított kockázatokat;

115. véleménye szerint egyszerűsíteni és áramvonalasítani kell a Pénzügyi Főigazgatóság szolgálatait és eljárásait a tagállamokban működő helyi asszisztensektől beérkező számlák kezelésének felgyorsítása, valamint a várakozási idők és a bürokratikus eljárások mérséklése érdekében; véleménye szerint a Pénzügyi Főigazgatóságnak gyorsabb tájékoztatást kell adnia elektronikus úton a képviselőknek a még rendelkezésre álló pénzeszközökkel kapcsolatban; továbbá úgy véli, hogy a Pénzügyi Főigazgatóságnak tanfolyamokat kellene szerveznie az eljárásokról a képviselők alkalmazottai számára; úgy véli, hogy e célból a Pénzügyi Főigazgatóságnak legkésőbb 2011. szeptember 30-ig cselekvési tervet kell kidolgoznia;

116. elégedetten jegyzi meg, hogy 2009-ben első alkalommal a képviselők nyugdíja szerepel a költségvetésben;

Utazási iroda

117. hangsúlyozza az üzletvitel folytonosságának jelentőségét csőd vagy az utazási irodával kötött szerződés lejárata esetén; elvárja az elektronikus számlázás bevezetését, ami jelentős egyszerűsödéshez és költségmegtakarításhoz vezethet;

118. megjegyzi, hogy a Parlamentnek csak egy utazási irodával van szerződése, és lát bizonyos kockázatot abban, hogy e monopolisztikus helyzet miatt a Parlament és a képviselők nem mindig a legjobb árakat kapják; kéri az utazási iroda által a képviselőknek és asszisztenseknek hivatalos kiküldetés esetén vagy a képviselőknek a munkahelyek közötti utazás céljából felkínált jegyek beszerzési módjának vizsgálatát, megjegyzi, hogy az adott utazási osztályban felajánlott jegyek nem mindig a legolcsóbbak a piacon;

119. kéri a Pénzügyi Főigazgatóságot, hogy 2010-es tevékenységi jelentésében számoljon be az új partner által szabott árak alakulásáról, valamint a Carlsonwagonlitről a BCD-re való váltással kapcsolatos panaszokról; nem ért egyet a személyzet létszámának növelésével és a 2010-re vonatkozó, 34000 EUR-t kitevő többletkifizetésekkel röviddel a szerződés 2009. decemberi megkötése után; kéri, hogy a jövőbeli szerződések tartalmazzanak olyan ösztönzőket, amelyek garantálják a legalacsonyabb jegyárakat;

120. kéri a főtitkárt, hogy adjon megbízást egy, a képviselők és a személyzet utazási költségeinek csökkentéséről szóló tanulmányra, amely megvizsgálja például az egyéni foglalások és jegyvásárlások helyett alkalmazandó éves csoportos foglalás lehetőségét a légitársaságoknál vagy a légitársaságokkal kötött éves szerződésre irányuló közbeszerzési eljárások alkalmazásának lehetőségét; szorgalmazza továbbá egy olyan rendszer kidolgozását, amely felhasználja a Parlament által megtérített repülőutakon összegyűjtött repült kilométerek után járó kedvezményeket a költségek további csökkentésére;

Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóság

121. tudomásul veszi az Elnökség 2009. június 17-i és 2010. október 18-i határozatait, miszerint az Európai Parlament wifihálózatát kiterjesztik az ülésteremre, a bizottsági üléstermekre, a képviselők irodáira, valamint a brüsszeli és strasbourgi nyilvános terekre;

122. hangsúlyozza, hogy több és jobb informatikai eszközre van szükség a beszerzési eljárások támogatására; ennek kapcsán üdvözli, hogy a DG ITEC 2010. december 20-án elindította a WebContracts 2.3-as változatát, amely támogatja a keretszerződéseket és a keretszerződéshez kapcsolódó szolgáltatások speciális szerződéseit és speciális megrendelőíveit;

123. kéri a főtitkárt, hogy készítsen feljegyzést a Költségvetési Ellenőrző Bizottság számára a tudásmenedzsment-rendszer felállításának tervezett menetrendjéről és az információs források 2011. július 15-ig történő racionalizálásából származó tervezett megtakarításokról;

124. elégetten veszi tudomásul a különböző főigazgatóságoknál raktáron levő IT-termékek (nyomtatók, számítógépek, laptopok, monitorok stb.) számának jelentős csökkenését (49 %, 8690-ről 4446 darabra) 2010 során; a még mindig számottevő és jelentős értéket képviselő (mintegy 880000 EUR) raktárkészletek további csökkentésére szólít fel; úgy véli, hogy komolyan fontolóra kellene venni egy központi raktár létrehozását a nyomtatók, faxok és számítógépek számára;

Képviselőcsoportok (4000. költségvetési jogcím)

125. tudomásul veszi, hogy 2009-ben a 4000. költségvetési jogcím előirányzatait a következőképpen használták fel:

Képviselő-csoportok | 2009. első félév | 2009. második félév |

Éves előirányzatok [21] | Saját források és átvitt előirányzatok | Kiadás | Az éves előirányzatok felhasználási szintje | A következő időszakra átvitt összegek | Éves előirányzatok | Saját források és átvitt előirányzatok | Kiadás | Az éves előirányzatok felhasználási szintje | A következő időszakra átvitt összegek |

EPP (volt EPP-ED) | 9929 | 7762 | 15078 | 152 % | 2613 | 9786 | 2633 | 10237 | 105 % | 2182 |

S&D (volt PSE) | 7357 | 6936 | 9857 | 134 % | 4436 | 6877 | 4499 | 6893 | 100 % | 4483 |

ALDE | 3382 | 3034 | 4750 | 140 % | 1667 | 3058 | 1698 | 2578 | 84 % | 2178 |

Verts/ALE | 1453 | 1049 | 1953 | 134 % | 548 | 1907 | 554 | 1282 | 67 % | 1179 |

GUE/NGL | 1432 | 1484 | 1649 | 115 % | 1267 | 1240 | 1270 | 1453 | 117 % | 1057 |

UEN | 1417 | 1251 | 2473 | 174 % | 195 | — | 201 | 79 | — | — |

IND/DEM | 775 | 586 | 925 | 119 % | 436 | — | 437 | 123 | — | — |

ECR | — | — | — | — | — | 1788 | 3 | 1415 | 79 % | 376 |

EFD | — | — | — | — | — | 1113 | 1 | 701 | 63 % | 413 |

Független képviselők | 601 | 349 | 512 | 85 % | 204 | 568 | 204 | 414 | 73 % | 248 |

Összesen | 26348 | 22450 | 37196 | 141 % | 11367 | 26338 | 11500 | 25177 | 96 % | 12116 |

Európai politikai pártok és európai politikai alapítványok

126. tudomásul veszi, hogy 2009-ben a 4020. és a 4030. költségvetési jogcím előirányzatait a következőképpen használták fel:

Párt | Rövidítés | Saját források [22] | EP támogatás | Összes bevétel | EP támogatás mértéke a támogatható kiadások százalékában (max. 85 %) | Többletbevétel (átcsoportosítás tartalékba) vagy veszteség |

Európai Néppárt | EPP | 1486 | 3486 | 4971 | 68 % | –303 |

Európai Szocialisták Pártja | PSE | 913 | 3100 | 4013 | 77 % | –71 |

Európai Liberális, Demokrata és Reformpárt | ELDR | 377 | 1179 | 1556 | 79 % | 10 |

Európai Zöldek Pártja | EGP | 568 | 644 | 1211 | 60 % | 129 |

Európai Baloldal Pártja | EL | 165 | 562 | 728 | 76 % | –16 |

Szövetség a Nemzetek Európájáért | AEN | 68 | 385 | 453 | 85 % | 0 |

Európai Demokrata Párt | EDP/PDE | 58 | 249 | 307 | 85 % | 6 |

Európai Szabad Szövetség | EFA | 67 | 227 | 294 | 72 % | –21 |

EUDemokraták | EUD | 139 | 217 | 356 | 85 % | 36 |

Összesen | | 3841 | 10048 | 13890 | 73 % | –230 |

127. támogatja a belső ellenőr 09/10. számú ellenőrzési jelentésében szereplő következtetéseit és ajánlásait ("az európai politikai pártoknak nyújtott támogatás felülvizsgálatát követő nyomon követés és a politikai alapítványok, valamint a tartalékokra és a többlet átvitelére vonatkozó szabályok alkalmazásának új felülvizsgálata") és sürgeti az érintett szolgálatokat, hogy hajtsák végre mind a 27 megkívánt lépést, különös tekintettel a legfontosabbakra:

- az európai politikai pártok tevékenységéről és a kapcsolódó támogatható kiadásokról (két kulcsfontosságú tevékenység) szóló jelentések kötelező mintastruktúrájának bevezetése, hogy megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre a tevékenységek és/vagy költségek támogathatóságának megítélésére,

- a természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó szabályok helyes alkalmazása,

- utólagos helyszíni ellenőrzések, kockázatértékelés alapján,

- a kötelező mintastruktúra használatának előírása az alapítványok számára is,

- a természetbeni hozzájárulások elfogadási kritériumainak meghatározása;

128. ennek kapcsán üdvözli egy belső munkacsoport felállítását, amelynek feladata a Pénzügyi Főigazgatóság által végrehajtandó gyakorlati intézkedések vizsgálata;

129. hangsúlyozza továbbá, hogy a pártoknak és alapítványoknak szabványos külső ellenőrzési rendszerrel kell rendelkezniük, és nem szabadon kell kiválasztaniuk külső ellenőrüket, mint jelenleg, továbbá hogy a Parlament adminisztrációjának szigorúan kell alkalmaznia a számviteli szabályokat, különös tekintettel a természetbeni hozzájárulásokra, az átvitelekre és a tartalékokra; ezért üdvözli az Elnökség azon közelmúltbeli döntését, hogy a Parlament a jövőben külső ellenőrt biztosít és finanszíroz a pártok és alapítványok számára;

Önkéntes nyugdíjalap

130. megjegyzi, hogy az Elnökség 2009. április 1-jei ülésén többek között úgy határozott, hogy a Parlament jogi felelősséget vállal, hogy biztosítsa a nyugdíjalap tagjainak jogosultságát a kiegészítő nyugdíjra; üdvözli, hogy:

i. eltörölték 50 éves kortól kezdődően a csökkentett összegű nyugdíj és a nyugdíjjogosultság 25 %-ának megfelelő átalánynyugdíj lehetőségét annak érdekében, hogy javuljon az alap likviditása, és hogy a tőke ne forgácsolódjon szét túl korán;

ii. a nyugdíjkorhatárt felemelték a rendszerben 60-ról 63 évre;

iii. az alapkezelőket óvatosabb és kiegyensúlyozottabb befektetési stratégia követésére, valamint annak elkerülésére szólították fel, hogy az alap ki legyen téve az árfolyamváltozások kockázatának;

131. megjegyzi, hogy a 2008 végi hatalmas aktuárius deficit (mintegy 120000000 EUR) a pozitív piaci fejleményeknek köszönhetően jelentősen csökkent (bár 2009. december 31-én még mindig 84500000 EUR-t tett ki); hangsúlyozza azonban, hogy új biztosításmatematikai elemzést kell készíteni, hogy értékelhető legyen azon döntések hatása, amelyeket az Elnökség határozatai a rendszer tagjaira vonatkozóan hoznak;

132. úgy véli, hogy a főtitkárnak feljegyzést kellene készítenie a Költségvetési Ellenőrző Bizottság számára, amelyben tisztázza a Parlament szerepét az alap eszközeinek kezelésében és felügyeletében; emlékeztet arra, hogy a nyugdíjalap becslései szerint még a jogosultságok kifizetésére vonatkozó, 2009-ben elfogadott megszorító intézkedések ellenére is jelentős aktuárius deficit fog mutatkozni, és hogy az alap eszközei 2020 és 2025 között ki fognak merülni; véleménye szerint ezt a hiányt nem az adófizetők pénzéből kell finanszírozni, hanem magának az alapnak kell fizetnie;

Munkahelyek

133. megállapítja, hogy a pénzügyi és gazdasági válság következtében sok tagállam szűkös költségvetési helyzettel néz szembe, és szükség van a lehetséges megtakarítások kritikus áttekintésére minden szinten, így uniós szinten is; e helyzetet tekintve hangsúlyozza, hogy valódi megtakarításokat lehetne elérni, ha a Parlamentnek csak egy munkahelye lenne, a többi uniós intézménnyel egy helyen;

Zöld Parlament

134. megismétli kérését, hogy juttassák el a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság számára az EMAS éves jelentésének másolatát;

135. kéri az igazgatási részlegeket, hogy gyorsítsák fel a Ház papírfogyasztásának radikális csökkentésére irányuló lépéseket; véleménye szerint az elektronikus eszközök teljes kihasználása kulcsfontosságú az évi több mint ezer tonnás papírhulladék kiküszöbölése érdekében; továbbá úgy véli, hogy a képviselőknek lehetőséget kell adni arra, hogy jelezzék, nincs szükségük a kinyomtatott dokumentumokra;

136. véleménye szerint a közlekedésből származó kibocsátás teszi ki a Parlament szénlábnyomának legnagyobb részét, amelyet CO2 cselekvési terve szerint 2020-ra 30 %-kal szándékozik csökkenteni; ezért megfelelő intézkedéseket sürget a szénlábnyom csökkentése érdekében; ezzel kapcsolatban üdvözli a szén-dioxid-ellentételezésre vonatkozó tanulmányt; felszólítja a Parlament illetékes szolgálatait, hogy az utazások lefoglalása során adjanak rendszeres tájékoztatást a különböző közlekedési módok által okozott kibocsátásról;

137. üdvözli az Elnökség által 2009 februárjában, a CO2 cselekvési tervben elfogadott azon javaslatot, hogy vezetékes vízzel üzemelő ivókutakat állítsanak fel a Parlament valamennyi üléstermében, ezzel kímélve az erőforrásokat;

138. felkéri a Parlament illetékes szolgálatait, hogy terjesszenek elő a Parlament épületeinek energiahatékonyságát növelő intézkedéseket, különösen az üvegfelületek és az épületek közötti átjárók korszerűsítése tekintetében;

139. arra buzdítja a Parlament igazgatási szerveit, hogy a Parlament szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése érdekében a hivatali autókat cseréljék le környezetbarát járművekre a flotta folyamatos, kevésbé környezetszennyező autókkal való modernizálása és a brüsszeli és strasbourgi repülőterekre történő mikrobuszos szállítás megszervezése révén; megismétli a 2008. évi mentesítésről szóló állásfoglalásában kifejezett azon kérését, hogy a Parlament hozzon létre saját kerékpárkölcsönzőt Strasbourgban; határozottan sürgeti, hogy ezt 2011 szeptemberéig valósítsák meg; megjegyzi, hogy a jobb kerékpárszolgálat eredményeként a gépjárműflotta kisebb lehetne;

140. a fenntartható Parlament összefüggésében ösztönzi a chartervonat használatát az üléshetek alkalmával Brüsszel és Strasbourg között; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az akkreditált asszisztensek – akik nem kaphatnak jegyet a chartervonatra – egyre növekvő mértékben használnak más közlekedési eszközöket; kijelenti, hogy a képviselőknek, a parlamenti tisztviselőknek és az akkreditált asszisztenseknek a chartervonatra való jegyvásárlás során elsőbbséget kell élvezniük a külső ügyfelekkel szemben;

141. üdvözli a harmadik feles fizetési rendszerről a STIB [23]-bel kötött megállapodást, amelynek révén a Parlament 50 %-kal támogatja alkalmazottai éves bérletének költségeit, ami környezetvédelmi intézkedésként, a tömegközlekedés ösztönzése révén hozzájárul a Parlament szén-dioxid-kibocsátásának csökkenéséhez; arra buzdítja az igazgatási szerveket, hogy kössenek hasonló megállapodásokat a Belga Államvasutakkal (SNCB-NMBS) és a regionális busztársaságokkal is;

142. javasolja, hogy a munkával összefüggő utazások során összegyűlt repült kilométerek után járó kedvezményeket használják fel jegyek vásárlására a Ház jelentős utazási költségeinek csökkentése érdekében;

143. úgy véli, hogy mivel a környezetvédelmi szempontból ésszerű szokásokat már fiatalkorban el kell sajátítani, az Európai Iskolában a gyerekeket is arra kell biztatni, hogy autó helyett iskolabusszal közlekedjenek.

[1] HL L 69., 2009.3.13.

[2] HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

[3] HL C 172., 2010.6.30., 1. o.

[4] HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

[5] HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

[6] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[7] PE 349.540/Bur/Ann/fin.

[8] HL C 247. E, 2009.10.15., 78. o.

[9] HL C 279. E, 2009.11.19., 163. o.

[10] HL C 303., 2010.11.9., 198. o.

[11] HL L 252., 2010.9.25., 3. o.

[12] 1001 kamera Brüsszelben, 238 Luxembourgban és 364 Strasbourgban.

[13] A 2010. május 5-i állásfoglalásának 61. pontja (HL L 252., 2010.9.25., 11. o.).

[14] http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201009/20100901ATT80830/20100901ATT80830FR.pdf

[15] A 2009. évi jelentés 9.14. pontja (HL C 303., 2010.11.9., 199. o.).

[16] Az Elnökség 2010. április 19-i ülésének jegyzőkönyve, PE 439.765/BUR.

[17] Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv módosításáról szóló jegyzőkönyv ratifikálásából következően (HL C 263., 2010.9.29., 1. o.).

[18] Havonta 25000 és 30000 közötti látogatás.

[19] Lux Prize: mintegy 321000 EUR, Nagy Károly európai ifjúsági díj: mintegy 24000 EUR, Európai Újságíródíj mintegy 105500 EUR, Szaharov-díj: mintegy 300000 EUR (2009. évi összegek).

[20] A 2010. május 5-i állásfoglalásának 91. pontja (HL L 252., 2010.9.25., 15. o.).

[] Valamennyi összeg ezer EUR-ban.

[] Valamennyi összeg ezer EUR-ban.

[23] Société de transports intercommunaux de Bruxelles.

--------------------------------------------------