EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.4.30. COM(2020) 164 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A Bizottság harmincnyolcadik éves jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az EU dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységéről, valamint a harmadik országoknak az Európai Unióval szembeni piacvédelmi intézkedéseiről (2019) {SWD(2020) 71 final}



Összefoglaló Ez a 38. jelentés bemutatja az 2019. évi legfontosabb adatokat az EU dömping-, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységéről, valamint a harmadik országoknak az EU-val szembeni piacvédelmi fellépéseiről. 2019-ben különösen magas volt az ügyek száma: 16 ügyet indítottak (a 2018. évi 10-hez képest), 12 új ügyben vezettek be intézkedéseket (a 2018. évi 6-hoz képest), 5 új ügyben nem vezettek be intézkedéseket, és ugyanilyen intenzív tevékenységet folytattak a meglévő intézkedések felülvizsgálata terén, nevezetesen 18 hatályvesztési felülvizsgálatot zártak le (a 2018. évi 7-hez képest). A Bizottság továbbra is határozottan fellépett a harmadik országok uniós exportot célzó intézkedései ellen. Az ilyen intézkedések száma ismét magas volt (175); ez a tendencia a 2019-ben indított számos külföldi ügy miatt várhatóan a jövőben is fennmarad. A Bizottság fokozta az intézkedések végrehajtására irányuló erőfeszítéseit is, nevezetesen négy kijátszásellenes ügy kezdeményezésével, amelyek közül az eddig legnagyobb erőforrást igénylő – a Kínából származó asztali és konyhai árukkal kapcsolatos – vizsgálat a vám 30 vállalatra történő kiterjesztésével zárult. A korszerűsített piacvédelmi szabályok megerősített végrehajtásával kapcsolatban 2019-ben külön rendelkezéseket határoztak meg a piacvédelmi intézkedések alkalmazási lehetőségének az EU kontinentális talapzatára való kiterjesztésére. Mivel az intézkedések szigorúbb betartatása együtt jár a nagyobb hatékonysággal, e jelentés tartalmazza a közelmúltban bevezetett intézkedések hatásait szemléltető kulcsfontosságú számadatokat is. Az adatok azt mutatják, hogy a piacvédelmi intézkedések hatékonyak az uniós piacon belüli egyenlő versenyfeltételek helyreállítását illetően. A dömping- és szubvencióellenes vámok kivetése átlagosan 80 %-kal (57–99 % közötti tartományban) csökkentette a tisztességtelen kárt okozó behozatalt. Ugyanakkor a dömping- és szubvencióellenes vámok hozzájárultak az uniós importőrök és felhasználók számára szükséges beszerzési források kibővítéséhez is, a más országokból származó, az EU saját termelésén túl megnövekedett tisztességes behozatal formájában. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a 2019-ben bevezetett intézkedéseknek köszönhetően 23 000-rel növekedett a piacvédelmi intézkedésekben részesülő munkahelyek száma, így a piacvédelmi intézkedések által védett közvetlen uniós munkahelyek teljes száma 343 000-re emelkedett.



I. A piacvédelmi eszközök alkalmazása 2019-ben I.1.Vizsgálati tevékenység I.1.1.Általános áttekintés A 2019. év végén az EU-ban 140 piacvédelmi intézkedés volt hatályban: 94 végleges dömpingellenes intézkedés (amelyet 27 esetben kiterjesztettek), 15 kiegyenlítő intézkedés (amelyet egy esetben kiterjesztettek) és 3 védintézkedés. Ez azt jelenti, hogy intézkedések száma 2018-hoz képest 7-tel nőtt. A vizsgálati munka tovább nőtt a már 2018-ban is jelentős munkateherhez képest. Ez a munka az új piacvédelmi szabályok keretei között végzett számos új vizsgálatra, valamint a még nagyobb számú felülvizsgálatra irányult. 2019 év végén 43 vizsgálat volt folyamatban, nem számítva azt a további 2 visszatérítési vizsgálatot, amely összesen 66, importőrök által benyújtott egyéni visszatérítés iránti kérelemre terjedt ki. A jelentéshez tartozik egy bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely további részletes információkkal és statisztikákkal szolgál az éves tevékenységről. A bizottsági szolgálati munkadokumentum az alábbiakban ismertetett egyes szakaszokhoz kapcsolódó mellékleteket tartalmaz. I.1.2.Dömping- és szubvencióellenes vizsgálatok (lásd az A–I. mellékletet) A Bizottság 2019-ben 16 új vizsgálatot indított, melyből 11 dömpingellenes, 5 pedig szubvencióellenes eljárás volt. A Bizottság ugyanakkor 5 eljárásban ideiglenes vámot, 7 eljárásban pedig végleges vámot vetett ki (ebből 3 esetben kiegyenlítő intézkedéseket hozott), öt eljárást pedig intézkedések nélkül zárt le. A felülvizsgálatok ezúttal is jelentős részarányt képviseltek. A Bizottság 2019-ben 8 hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az intézkedések újbóli bevezetését illetően a Bizottság 16 hatályvesztési felülvizsgálatot a vám megerősítésével, 2 felülvizsgálatot pedig az intézkedések megszüntetésével zárt le. Egy dömpingellenes intézkedés öt év elteltével automatikusan hatályát vesztette. 2019-ben a Bizottság 2 időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, mindkettőt a kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan, és 1 ilyen felülvizsgálatot az intézkedések módosítása nélkül zárt le. Végezetül 2019-ben 7 újbóli vizsgálat is indult; ezt a fajta vizsgálatot általában bírósági ítélet végrehajtása teszi szükségessé. A Bizottság 2019-ben összesen 22 felülvizsgálatot zárt le. I.1.3.Védintézkedési vizsgálatok (lásd az L. mellékletet)

Az Unió 2019. február 2-án erga omnes jelleggel végleges védintézkedéseket vezetett be egyes acéltermékekre, és elvégezte ez utóbbi felülvizsgálatát, amely az intézkedések 2019. október 1-jei módosítását eredményezte. A Bizottság lezárt két, a Kambodzsából és a Mianmarból származó indica rizs behozatalára vonatkozó, az általános vámkedvezmény-rendszer keretében indított kétoldalú védintézkedési vizsgálatot: a Bizottság 2019. január 16-án visszaállította a 175 EUR/tonna közös vámtarifa szerinti vámtételt, három év alatt fokozatosan 125 EUR/tonnára történő liberalizációval. 2019-ben nem indítottak új védintézkedési vizsgálatot. I.1.4.Ellenőrző tevékenység Vizsgálatai során a Bizottság helyszíni vizsgálatok keretében ellenőrzi a vállalatok és a szervezetek nyilvántartásait, és győződik meg az eljárás során általuk szolgáltatott információk helytállóságáról. A 2019-es év során az EU piacvédelmi szolgálatai 137 ilyen látogatást tettek összesen 1948 embernapnyi kapacitást felhasználva az ellenőrzésekre. I.2.Az intézkedések betartatása (lásd a J., a K., az M. és a Q. mellékletet) Kiemelt fontosságot kap a hatályos piacvédelmi intézkedések hatékony végrehajtásának biztosítása annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők ne kerüljék meg az intézkedéseket a vámok visszanyerése vagy az intézkedés kijátszása révén. 2019-ben a Bizottság 4 kijátszásellenes felülvizsgálatot kezdeményezett, amelyek az év végén még mindig folyamatban voltak. Ezen túlmenően 1 visszanyerésre vonatkozó vizsgálat indult (amely még 2019 végén is folyamatban volt), egy másik vizsgálat pedig a vámtétel növelése nélkül zárult le. Az intézkedések betartatására irányuló tevékenység egy másik vonulata a kötelezettségvállalások nyomon követése. 2019 elején 3 kötelezettségvállalás volt hatályban. A Bizottság 8 új kötelezettségvállalást fogadott el, amellyel a kötelezettségvállalások száma 2019 végére 11-re emelkedett. I.3. Kis- és középvállalkozások (kkv-k) 2019 során a piacvédelmi eszközök közelmúltbeli korszerűsítésének szellemében a Bizottság továbbra is a kkv-k támogatására összpontosított azáltal, hogy segítséget és iránymutatást nyújtott a piacvédelmi vizsgálatokban részt vevő kkv-k számára. A Bizottság különösen azzal támogatta a kkv-kat, hogy elősegítette együttműködésüket a vizsgálatok során: a lehetőségekhez mérten korlátozta a tájékoztatási követelményeket a kevésbé megterhelő kérdőívek révén, és a vizsgálati időszakokat lehetőség szerint a kkv-k pénzügyi évéhez igazította. A Bizottság indított egy olyan vizsgálatot is, amely esetében az uniós gazdasági ágazat elsősorban kkv-kból áll; ez nevezetesen a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szegek és kapcsok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat volt. A Bizottság határozottan fellépett a kínai exportőrök azon gyakorlata ellen is, hogy kijátsszák az asztali és konyhai kerámiaárukra vonatkozó uniós intézkedéseket (lásd a II. szakaszt). Ez biztosította, hogy ezen intézkedések továbbra is hatékonyak legyenek az uniós kerámiagyártók és alkalmazottaik számára – az ágazat számos vállalata kkv. Végezetül a Bizottság számos tagállamban – többek között Ausztriában és Spanyolországban – konkrét technikai segítséget nyújtott a kkv-knak a piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos tudatosságuk növelése érdekében. I.4. Szociális és környezetvédelmi normák Amikor a Bizottság a rendes érték számításához az új módszertant alkalmazza, akkor a termék torzulásmentes rendes értékének meghatározásához egy erre a célra megfelelő reprezentatív országot kell választania. A Bizottság egy ilyen ország árakra vonatkozó adatait az exportáló ország bemeneti fogyasztási adataival kombinálva használja fel. A 2. cikk (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése értelmében végül ha több ilyen lehetséges, megfelelő és elérhető adatokkal rendelkező ország is van, a Bizottság aszerint választ, hogy melyik ország rendelkezik megfelelő szintű szociális és környezetvédelmi normákkal. 2019-ben ilyen elemzésre volt szükség a Kínából származó szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során. Ebben az eljárásban a Bizottság két olyan országot talált, amelyek reprezentatívnak tekinthetők a rendes érték megállapításához: Malajziát és Mexikót. A Bizottság ezért felmérte a szociális védelem és a környezetvédelem szintjét, és a kettő közül a megfelelőbbet választotta. A Bizottság megállapította, hogy Malajzia a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapegyezményéből hármat nem erősített meg. A Bizottság megállapította továbbá, hogy Malajzia nem erősítette meg az egyik jelentős környezetvédelmi megállapodást, nevezetesen a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt. Mexikót illetően a Bizottság megállapította, hogy az ország egy kivételével valamennyi alapvető ILO-egyezményt megerősítette. Emellett Mexikó megerősítette az összes jelentős környezetvédelmi megállapodást is. Következésképpen a Bizottság az említett hatályvesztési felülvizsgálatban Mexikót választotta megfelelő reprezentatív országnak. A 2019-ben lezárt többi vizsgálat során a Bizottság minden alkalommal anélkül választotta ki a reprezentatív országot, hogy a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének további elemzéséhez kellett volna folyamodnia, mivel csak egy országról álltak rendelkezésre megfelelő adatok. A többoldalú környezetvédelmi megállapodások (és az azokhoz csatolt jegyzőkönyvek), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kulcsfontosságú egyezményei is szerepet játszanak a kárkülönbözet meghatározásában. A korszerűsített piacvédelmi szabályok hatálybalépése óta – a dömpingellenes alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében a Bizottságnak akkor, amikor egy termék kárt nem okozó irányárát meghatározza, az európai uniós vállalatok azon tényleges vagy jövőbeli termelési költségeit is figyelembe kell vennie, amelyek az ilyen megállapodások és egyezmények alkalmazásából fakadnak vagy következnének. A 2019-ben lezárt ügyek közül a Bizottság az Oroszországból, Trinidad és Tobagóból, valamint az Egyesült Államokból (USA) származó karbamid–ammónium-nitrátra vonatkozó vizsgálat során számította ki az említett többletköltségeket. A Bizottság úgy határozott, hogy a karbamid–ammónium-nitrát irányárát 3,7 %-kal növeli annak érdekében, hogy tükrözze azokat a többletköltségeket, amelyek az uniós gyártóknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszernek (ETS) való jövőbeli megfeleléséből erednek. A kibocsátáskereskedelmi rendszer az egyik olyan eszköz, amellyel az EU a Párizsi Megállapodás – egy vonatkozó többoldalú környezetvédelmi megállapodás, amelynek az EU részes fele – céljainak elérésére törekszik. A nagy kibocsátással járó karbamid–ammónium-nitrát termelési lánc az EU-ban a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozik. A 3,7 %-os érték a kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében a termelők által az intézkedések időtartama alatt beszerzendő kibocsátási egységek átlagos becsült költségén alapult. A 2019-ben lezárt többi esetben az érdekelt felek nem nyújtottak be a 7. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti, jelenlegi vagy jövőbeli költségekre vonatkozó követelést. A Bizottság ezért nem vizsgálta meg, hogy e többletköltségeket hozzá kell-e adni az irányárhoz. I.5. Az uniós bíróságok által végzett bírósági felülvizsgálat (S. melléklet)

2019-ben a Törvényszék és a Bíróság összesen 31 ítéletet és végzést hozott a piacvédelem területén: a Törvényszék 14 ügyben hozott ítéletet, a Bíróság 8 fellebbezést bírált el, 5 ügyben határozott a költségek megállapításáról, 4 ügyben pedig előzetes döntést hozott. A legérdekesebb ítéleteket a bizottsági szolgálati munkadokumentum ismerteti. 2019-ben 24 új ügyben indítottak keresetet a piacvédelem területén. I.6. A harmadik országok tevékenysége az EU-val szemben A Bizottság nemcsak az uniós ipart védi a tisztességtelen kereskedelem keretében folytatott behozatallal szemben, hanem erőteljesen fellép a kereskedelmi partnereink által hozott piacvédelmi intézkedésekkel szemben is, amikor úgy véli, hogy ezen intézkedések nem felelnek meg a szigorú jogi követelményeknek. Ez az intézkedés ma alapvető fontosságú, mivel a fő kereskedő országok némelyike gyakran megkérdőjelezi a WTO jogrendjét. Az indokolatlan védintézkedések korlátozzák az uniós exportőrök piacra jutását és ezáltal a munkahelyteremtés és a növekedés lehetőségeit. Ezért válik még fontosabbá az indokolatlan külkereskedelmi védintézkedések elkerülése. A piacvédelmi tevékenységek világszerte intenzívek maradtak 2019-ben. A Bizottság szolgálatai továbbra is rendszeresen közbeléptek az uniós exportot érintő külföldi vizsgálatok túlnyomó többségét illetően. Ezek a beavatkozások írásbeli beadványok készítését, valamint a technikai szintű meghallgatásokon való részvételt jelentették. A Bizottság szükség esetén magasabb politikai szinten is fellépett a harmadik országok hatóságaival szemben. Bár a Bizottság a legtöbb olyan eljárásba beavatkozik, amelyet az EU-val szemben indítanak, erőfeszítéseit különösen a rendszerszintű kérdésekre összpontosítja, valamint azokra az ügyekre, amelyek számottevő mértékben érintik az uniós gazdasági ágazatot. Fellépéseivel a Bizottság célja, hogy biztosítsa a WTO-szabályok helyes alkalmazását, és ezáltal megakadályozza a külföldi piacvédelmi eszközökkel való visszaélést. Az ilyen tartós, a WTO következetlenségeire és a rendszerszintű hiányosságokra összpontosító beavatkozások számos indokolatlan intézkedést akadályoztak meg. A Bizottság például meggyőzően beavatkozott a harmadik dömpingellenes hatályvesztési felülvizsgálatba, amelyet Brazília folytatott le az EU-ból származó tejpor behozatalára vonatkozóan. Ezek a fellépések az intézkedések megszüntetéséhez vezettek, és 2001 óta lezárt piacot nyitottak meg az uniós exportőrök előtt. Az intézkedések bevezetése előtti exportérték 45 millió EUR-t tett ki. A Bizottság az iparággal és a tagállamokkal együtt sikeresen beavatkozott az Ausztráliába irányuló olasz paradicsomkonzerv-exportra vonatkozó, fennmaradó dömpingellenes vámok eltörlésébe is, amelyek közül néhány 2014 óta van érvényben, és amelyek évente 22 millió EUR értékű uniós exportot érintenek. Az első vizsgálat megindítása óta a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett e vámok eltörlése érdekében, különösen az ausztrál hatóságok által alkalmazott megkérdőjelezhető módszerek és az uniós feldolgozott mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó rendszerszintű kockázat miatt. Ausztrália végül úgy döntött, hogy megszünteti ezeket a vámokat. A sikeres bizottsági beavatkozások további példáit a mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum ismerteti. Beavatkozásai ellenére a Bizottság nem mindig tudta érvényesíteni az érdekeit, így mégis bevezetésre került néhány indokolatlan intézkedés. A lényeges gazdasági és/vagy rendszerszintű érdeket képviselő esetekben a Bizottság a WTO vitarendezési eljárásaihoz folyamodott az indokolatlan intézkedések megszüntetése érdekében. Ez volt a helyzet a Kolumbia által a Belgiumból, Németországból és Hollandiából származó fagyasztott hasábburgonyára kivetett dömpingellenes vámok, valamint az Egyesült Államok által az érett spanyol olajbogyó behozatalára kivetett szubvenció- és dömpingellenes vámok esetében (a részleteket lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentumban). Ez a két eljárás még folyamatban van. A Bizottság szükség esetén a kereskedelmi megállapodásokban meghatározott kétoldalú vitarendezéshez is folyamodhat azokban az esetekben, amikor a partnerek nem tartják tiszteletben az e megállapodásokból eredő kötelezettségeiket. Ezzel összefüggésben a Bizottság 2019-ben folytatta a konzultációkat Dél-Afrikával az EU-ból származó fagyasztott csirke behozatalára vonatkozó hatályos kétoldalú védintézkedésekről, amelyeket a Bizottság jogellenesnek tart. Mivel nem találtak kölcsönösen elfogadható megoldást, a Bizottság folytatni kívánja a kétoldalú vitarendezési eljárást. A külföldi piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos tevékenység számokban 2019 végén az EU-ból kiinduló exportot sújtó hatályos piacvédelmi intézkedések száma összesen 175 volt (szemben a 2018. évi 174-gyel). Az EU-val szembeni intézkedések általánosan magas száma a következő években várhatóan fennmarad, tekintettel a 2019-ben indított új vizsgálatok nagy számára (37 a 2018. évhez hasonlóan), ami 2020-ban ismét számos intézkedés bevezetéséhez vezethet. A külföldi védintézkedések száma 2019-ben is magas maradt: 2019 végén 37 intézkedés volt hatályban (kettővel több, mint 2018-ban), míg a dömpingellenes intézkedések alkalmazása világszerte a legelterjedtebb eszköz: a 175-ből 132 intézkedés van hatályban . Az uniós exporttal szembeni intézkedések legnagyobb részét továbbra is az USA vezette be: 36 intézkedés volt hatályban (szemben a 2018. évi 33-mal). 2016-hoz képest ez 71 %-os növekedést jelent, ami főként számos új intézkedés bevezetésének tudható be, különösen az acéliparban. Az USA fellépései ösztönözték az intézkedések globális növekedését is, mivel egyes országok – például Kanada, Egyiptom és Marokkó –, illetve az Eurázsiai Gazdasági Unió (EAEU) is bevezettek intézkedéseket vagy meghosszabbították a már meglévőket bizonyos acéltermékekre vonatkozóan, valószínűleg az USA 232. szakasz szerinti, acélra vonatkozó intézkedéseire adott válaszként. Az EU-val szembeni piacvédelmi intézkedéseit tekintve Kína volt a második legaktívabb (20 intézkedés, szemben a 2018. évi 18-cal), a harmadik helyet pedig India foglalta el (18 intézkedés, szemben a 2018. évi 21-gyel). Ami a 2019-ben indított új vizsgálatokat illeti, India 7, Indonézia és Madagaszkár 4-4, Ukrajna 3, az Eurázsiai Gazdasági Unió, Marokkó és a Fülöp-szigetek pedig 2-2 új vizsgálatot indított. A piacvédelmi eszközök rendszeres felhasználói – például India – mellett az új felhasználók megjelenése az egyik olyan tényező, amely hozzájárult az új vizsgálatok általánosan magas szintjéhez. A 2019-ben bevezetett 25 új intézkedést illetően az Egyesült Államok 4 új intézkedést vezetett be, ezt követte Ausztrália és Marokkó (egyenként 3 új intézkedés), valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács (2 új intézkedés). Kína 2019-ben 1 új intézkedést vezetett be az EU-val szemben. Az ágazatokat tekintve 2019-ben az acéltermékek esetében volt a legmagasabb az EU-t célzó hatályos intézkedések aránya (175-ből 72). Továbbra is számos intézkedés (42) érintette a vegyipari termékeket. Ami az újonnan indított vizsgálatokat illeti, ismét az acélágazatra irányult a legnagyobb figyelem: a 37-ből 9 vizsgálatot indítottak ebben az ágazatban, ezt követte a vegyipar (8 új ügy) és a mezőgazdasági ágazat (7 ügy). I.7. A WTO keretei között folytatott tevékenység

A Bizottság megsokszorozta erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a WTO-ban előmozdítsa a támogatásokkal kapcsolatos menetrendet. A cél a többoldalú támogatási szabályok kiigazítása annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek a jelenlegi kereskedelmi környezet kihívásainak. 2019 folyamán folytatódtak az intenzív tárgyalások Genfben a halászati ágazatnak nyújtott támogatások ügyében. Az EU továbbra is vezető szerepet töltött be javaslatok előterjesztőjeként e tárgyalásokon azáltal, hogy a tárgyalások alábbi két fő területén konkrét szövegjavaslatokat nyújtott be: a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat támogatásának tilalma, valamint a többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló támogatások tilalma. Jóllehet 2019-ben nem sikerült eredményt elérni, az EU és a többi WTO-tag arra törekszik, hogy a WTO 2020 júniusában Nur-Sultanban tartandó 12. miniszteri konferenciáján ambiciózus és átfogó eredményt érjenek el. 2019 áprilisában és novemberében a Bizottság aktívan részt vett a WTO támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkozó bizottságainak (SCM), dömpingellenes és védintézkedésekkel foglalkozó bizottságainak, valamint a kijátszás elleni küzdelemmel foglalkozó informális csoportnak és a végrehajtással foglalkozó dömpingellenes munkacsoportnak (WGI) a munkájában. A dömpingellenes bizottságban az EU továbbra is kiállt a piacvédelmi eszközökre vonatkozó 2017. és 2018. évi uniós jogszabályok módosítása mellett. A Bizottság felvetett néhány, harmadik országokkal kapcsolatos esetet is, amelyek véleménye szerint nem felelnek meg a harmadik országok WTO-kötelezettségeinek, és amelyek kedvezőtlenül érintik az uniós exportőröket (pl. Kolumbia vizsgálata a fagyasztott hasábburgonyával kapcsolatban). Az EU válaszolt a néhány vizsgálatával kapcsolatban felmerült kérdésekre, és további pontosításokkal szolgált ezekre vonatkozóan. A végrehajtással foglalkozó dömpingellenes munkacsoportban az EU számos technikai kérdésről folytatott megbeszéléseket, például az ok-okozati összefüggés meghatározását vagy a kárral való fenyegetés elemzését illetően. A támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkozó bizottság rendszeres ülésein folytatódtak a megbeszélések arról, hogy a támogatások hogyan járultak hozzá a különböző ágazatok kapacitásfeleslegéhez. Ebben az összefüggésben áprilisban az USA és az EU közösen ismertette az alumínium értékláncában bekövetkezett torzulásokról szóló OECD-jelentést. A novemberi ülésen a bizottság az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórum munkájáról tartott előadás mellett a többletkapacitás kérdését is megvitatta. Megbeszélések folytak arról is, hogy miként lehetne javítani a WTO-tagok által nyújtott támogatások átláthatóságát, és az EU ismételten hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a WTO-nak eleget kell tennie a támogatások bejelentésére vonatkozó kötelezettségeinek. A támogatásokról szóló 2017. évi bejelentés felülvizsgálata áprilisban folytatódott a támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkozó bizottság rendkívüli ülésén. 2019. július elején az EU benyújtotta a WTO-nak a 2017-ben és 2018-ban nyújtott támogatásokra vonatkozó új és hiánytalan bejelentését. Erre kétévente kerül sor, és a bejelentés mind az uniós szintű, mind pedig az egyes tagállamok által nyújtott támogatásokra kiterjed. A támogatásokról szóló 2019. évi bejelentések felülvizsgálata a támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkozó bizottság novemberi rendkívüli ülésén kezdődött meg, és 2020-ban folytatódik. A védintézkedésekkel foglalkozó bizottságban az EU számos aggályt vetett fel más tagok védintézkedési vizsgálataival kapcsolatban (pl. Fülöp-szigetek – Kerámia padló- és falburkoló csempe; Törökország – nejlon- és más poliamidfonal; Ukrajna – nitrogénműtrágyák, poliuretán habok). Az EU megválaszolta a többi tag által az egyes acéltermékekre vonatkozóan indított európai uniós védintézkedésekkel – konkrétan ezen intézkedések közelmúltbeli felülvizsgálatának eredményeivel – összefüggésben feltett kérdéseket. I.8. A meghallgató tisztviselő tevékenysége 2018 óta a piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos jogalkotási reformok eredményeként a meghallgató tisztviselő szerepe stabilan beépült a dömping- és szubvencióellenes alaprendeletekbe. A meghallgató tisztviselőt felkérték, hogy az átláthatóság növelése és a felek új szabályok szerinti eljárási jogainak garantálása érdekében járuljon hozzá a korszerűsítés végrehajtása során alkalmazandó eljárásokhoz. Ezt követően 2019-ben korszerűsítették a meghallgató tisztviselő feladatmeghatározását, majd azt a Bizottság elnöke elfogadta. Az újonnan meghatározott feladatkör az új realitások fényében világosabb magyarázattal szolgál az érdekelt felek számára a meghallgató tisztviselő szerepéről és hatásköréről. A meghallgató tisztviselőt felkérték továbbá, hogy a dömping- és szubvencióellenes vizsgálatok „klasszikus” területein kívül más területeken is avatkozzon be, amelyek szintén a feladatkör hatálya alá tartoznak. Ez egy védintézkedési vizsgálatra és az általános vámkedvezmény-rendszer alkalmazásával kapcsolatos eljárásokra vonatkozott. 2019-ben a meghallgató tisztviselő 19 felkérést kapott a közreműködésre, és nyolc meghallgatást tartott. Egy alkalommal meghosszabbította az észrevételek megtételére megállapított határidőt. Az érintett felek számos esetben egyszerre kérték a meghallgató tisztviselő közreműködését és a vizsgálat lefolytatásáért felelős bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetőségét. A meghallgató tisztviselő fenntartotta azon álláspontját, hogy az érdekelt feleknek az aggályaikkal először a Bizottság szolgálataihoz kell fordulniuk, és a meghallgató tisztviselő csak akkor lép közbe, ha ily módon nem lehet megoldást találni. E megközelítés lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy az esetek többségében közvetlenül a vizsgálatot végző munkatársakkal egyeztetve találjanak megoldást. 2019-ben – 2018-hoz hasonlóan – viszonylag alacsony volt a közreműködésre vonatkozó kérelmekhez vezető vizsgálatok száma. Az érdekelt felek többnyire a vizsgálatok megállapításait, tényeit és következtetéseit vitatták. Indokolt esetben minden ügyben megállapodás született a szolgálatokkal a pontosításokról vagy további közzétételekről.



II. Az intézkedések szigorúbb betartatása II.1. Kijátszásellenes tevékenység Az intézkedések kijátszására akkor kerül sor, ha a harmadik országbeli exportáló gyártók kizárólag a dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok megfizetésének elkerülése céljából folytatnak konkrét tevékenységeket. Az ilyen gyakorlatok közé tartozik például a termék vámfizetésre nem kötelezett országon keresztül történő szállítása a tényleges származás elfedésére (átrakodás), a termék oly módon történő, kismértékű módosítása, hogy az ne vonjon maga után vámokat (kismértékű módosítás), vagy az olyan exportáló gyártón keresztül történő export, amely alacsonyabb egyéni dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámtételeket alkalmaz (vállalatok közötti átcsatornázás). A dömping- és szubvencióellenes intézkedések kijátszása nem elfogadható. Ez gyengíti az uniós gazdasági ágazat azon jogát, hogy megküzdjön a tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokkal, és ezáltal veszélyezteti a munkahelyteremtést és a növekedést az Unióban. A dömping- és szubvencióellenes intézkedések megfelelő végrehajtása mindig is kiemelt helyen szerepelt a Bizottság napirendjén. A Bizottság bizonyított eredményeket ért el az intézkedések kijátszása elleni határozott fellépés terén. A 2019. december 31-én hatályban lévő 140 intézkedés közül 28 volt kijátszásellenes intézkedés. A Bizottság 2019-ben magasabb szintre emelte a kijátszás elleni küzdelmet azáltal, hogy hivatalból fokozta a kijátszásellenes vizsgálatokat, és a visszaélések kockázatának csökkentése érdekében megerősítette a piacvédelmi intézkedéseket előíró rendeletek rendelkező részét. Hivatalból indított kijátszásellenes vizsgálatok Amennyiben a Bizottságnak elegendő információ állt rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy kijátszották az intézkedéseket, úgy saját kezdeményezésére (anélkül, hogy a gazdasági ágazat e tekintetben panaszt nyújtott volna be hozzá) (hivatalból) vizsgálatot indított az ügyben. A Bizottság az ellenőrzési tevékenységeinek köszönhetően elegendő bizonyítékot tudott gyűjteni ahhoz, hogy saját kezdeményezésére megindítsa az ügyeket.

2019-ben a Bizottság hivatalból négy kijátszásellenes vizsgálatot indított. Ez példa nélküli. A négy ügy a következőkre vonatkozik: ·a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalával kapcsolatos, vállalatok közötti átcsatornázási gyakorlatok (a továbbiakban: asztali áruk ügye); ·a Kínából származó peroxoszulfátok behozatalával kapcsolatos, vállalatok közötti átcsatornázási gyakorlatok (jelenleg folyamatban); ·a Kínából származó korrózióálló acél behozatalára vonatkozó kisebb módosítási gyakorlatok (jelenleg folyamatban); ·a Kínából származó volfrámelektródák behozatalára vonatkozó átrakodási műveletek Laoszon, Indián és Thaiföldön keresztül (jelenleg folyamatban). Ezek fontos ügyek. Először is, négyből kettő – azaz az acél- és az asztaliáru-ügy – Európában jelentős foglalkoztatottságot mutató ipari ágazatokat érint. Szemléltetésképpen az asztali áruk ágazata közel 27 000 közvetlen munkahelyet biztosít. Másodszor, a négy ügy bemutatja az intézkedések kijátszására irányuló tevékenységek széles körét és a kínai exportáló gyártók által alkalmazott meghatározást. Az erőforrások tekintetében az asztali árukkal kapcsolatos kijátszásellenes vizsgálat volt a Bizottság eddigi legnagyobb kijátszásellenes eljárása: a Bizottság 50 kínai gyártónál folytatott vizsgálatot, és 20 bizottsági vizsgálóbiztos mintegy 40 kínai vállalatnál végzett helyszíni ellenőrzést a kötelező 9 hónapos határidőn belül. A Bizottság megállapította, hogy számos, alacsonyabb (főként 17,9 %-os) vámtétellel rendelkező exportőr saját neve alatt exportált árut magasabb (36,1 %-os) vámtétellel rendelkező gyártóktól, így szándékosan tévesen részesült alacsonyabb vámtételben. Ennek eredményeként a vámhatóságok sok esetben nem tudták beszedni az asztali áruk behozatalára kivetett dömpingellenes vám megfelelő összegét. A Bizottság vizsgálata több mint 30 olyan kínai exportőrt azonosított, amelyek ilyen típusú jogellenes magatartást tanúsítottak. Mivel ezek a vállalatok visszaéltek az egyedi és előnyös vámtételükkel, a Bizottság rájuk az alkalmazandó magasabb vámtételt alkalmazta (36,1 %). A jogalkotás minőségének javítása Az asztali árukkal kapcsolatos vizsgálat megállapításai azt mutatták, hogy fennáll a veszélye annak, hogy az exportot hamis néven csatornázzák át. E kockázat csökkentése érdekében a Bizottság szigorúbb nyomonkövetési és végrehajtási előírásokat dolgozott ki. A Bizottság például megszigorította az egyéni és a kedvező vámtétel alkalmazásának feltételeit. Azon importőröknek, akik igénybe kívánják venni az egyedi vámtételeket, egy sor kiegészítő dokumentumot kell benyújtaniuk. Ezen túlmenően az intézkedéseket előíró jövőbeli végrehajtási rendeletekben a Bizottság ismételten hangsúlyozni fogja, hogy a tagállamok vámhatóságainak e dokumentumok egyszerű vizsgálatán túl is el kell végezniük a szükséges ellenőrzéseket. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Az intézkedések végrehajtása tekintetében a Bizottság szorosan együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) a csalás megelőzése és felderítése érdekében. További részletek a mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentumban találhatók. II.2. A piacvédelmi eszközök alkalmazása az EU kontinentális talapzatára/a kizárólagos gazdasági övezetbe (KGÖ) irányuló szállításokra A piacvédelmi eszközök korszerűsítésének teljes körű végrehajtása előtt jelentős hiányosságok mutatkoztak a dömping- és szubvencióellenes vámok területi alkalmazásában. E vámok ugyanolyan területi hatállyal bírtak, mint a behozatali vámok, azaz csak az EU vámterületével kapcsolatban alkalmazhatók. Ez utóbbi azonban nem foglalja magában sem a tagállamok kontinentális talapzatát, sem kizárólagos gazdasági övezetét. A kontinentális talapzaton/KGÖ-n folytatott gazdasági tevékenység azonban magában foglalja a jellemzően piacvédelmi intézkedések hatálya alá tartozó áruk – nevezetesen a csövek és csőszerelvények, valamint a szélenergia-termelésben használt termékek – használatát. Az EU kétlépcsős megközelítést alkalmazott annak érdekében, hogy megszüntesse ezt a jelentős hiányosságot a piacvédelmi eszközökre vonatkozó szabályok végrehajtása terén. Először is, a piacvédelmi eszközök korszerűsítésével összefüggésben a társjogalkotók úgy határoztak, hogy a dömping- és szubvencióellenes intézkedések elvben az EU kontinentális talapzatára/a kizárólagos gazdasági övezetbe irányuló szállításokra is alkalmazhatók. Másodszor, mivel a vámjogszabályok csak a vámterületre vonatkoznak, a Bizottság eseti vámügyi jogalkotási eszközt hozott létre, amely biztosította, hogy az uniós vámjogszabályok értelemszerűen alkalmazhatók legyenek a kontinentális talapzatra/a kizárólagos gazdasági övezetre a dömping- és szubvencióellenes vámok beszedésére vonatkozóan. A jogalkotási folyamat 2019. július 3-án zárult le, és a vámeszköz működése és teljes körű alkalmazása 2019. november 4-én kezdődött meg. Az új eszköz lehetővé teszi a kontinentális talapzatra/a kizárólagos gazdasági övezetbe irányuló behozatal nyilvántartásba vételét is. Ez lehetővé teszi a szükséges statisztikai adatok beszerzését, valamint lehetőséget nyújt a Bizottság számára arra, hogy szükség esetén visszaható hatállyal piacvédelmi intézkedéseket alkalmazzon.



III. A közelmúltbeli intézkedések alkalmazásának hatékonysága A piacvédelmi eszközök alkalmazásának célja éppen az, hogy helyreállítsák a behozatal és az EU-ban előállított áruk közötti tisztességes kereskedelmi feltételeket. Ha egy harmadik ország mesterségesen alacsony árú termékeket exportál (a dömping vagy a támogatás eredményeként), ez gyakran kárt okoz az uniós vállalatoknak, és torzítja a máshonnan származó kereskedelmi forgalmat (azaz a harmadik országokból származó nem dömpingelt, illetve nem támogatott tisztességes behozatalt). Az uniós piacvédelmi intézkedések célja a tisztességtelen kereskedelemből származó behozatal által okozott káros hatás orvoslása. A korrekciós intézkedés általában abból áll, hogy az importárat dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámmal egészítik ki. Ennek eredményeként az ilyen behozatalok rendszerint csökkennek, mivel már nem versenyképesek – az uniós piacon nem részesülnek a dömping és/vagy a támogatás előnyeiből.