HU    HU HU 
 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.1.31. 
SEC(2011) 98 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
az iskolai lemorzsolódás csökkentését célzó sza bályozásról szóló tanácsi ajánlás javaslata 
SEC(2011) 97 végleges 
SEC(2011) 96 végleges 
COM(2011) 19 végleges 
 
 
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ 
A hatásvizsgálat az iskolai lemorzsolódás cs ökkentését célzó szabályozásról szóló tanácsi 
ajánlás javaslatának kiegészít ője. 
1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2009 folyamán a 18 és 24 év közötti korosztály  14,4%-a fejezte be tanulmányait legfeljebb 
alsó középfokú végzettséggel1. Bár majdnem mindegyik tagállamban javult a helyzet, az 
iskolai lemorzsolódás terén az el őrehaladás üteme nem volt elegend ő ahhoz, hogy a 2010-re 
az eredetileg kit űzött kevesebb mint 10%-os célt elérje . Mivel nyolc orsz ágnak sikerült e 
referenciaértéket elérnie, néhányan pedig a kí vánt értékhez nagyon közel jutottak, az iskolai 
lemorzsolódás további csökkentése megvaló sítható. Ennek megvalósításához azonban – 
különösen gazdasági és pénzügyi válság idején – jobb és er ősebb koordinációs munkára van 
szükség. 
Az Európai Tanács által 2010 júniusában elf ogadott, az egész Európai Unióra vonatkozó 
Európa 2020 stratégiában még hangsúlyosabb politik ai kérdéssé vált az iskolai lemorzsolódás 
problémája. A stratégia öt f ő célkitűzésének egyike, hogy az iskolai lemorzsolódás arányát 
10% alá csökkentse. Az új stratégia három, egymást kölcsönösen meger ősítő prioritást tart 
különösen fontosnak: az „intel ligens növekedést”, amely a tudá sra és az innovációra épít, a 
„fenntartható növekedést”, am ely környezetbarátabb gazdasá got kíván teremteni és az 
„inkluzív növekedést”, am elynek célja a magas szint ű foglalkoztatás és a társadalmi 
összetartozás megvalósítása. A nagyarányú iskola i lemorzsolódás akadál yozza az intelligens 
és inkluzív növekedést2. 
Az iskolai lemorzsolódásnak magasak az egyé ni, a társadalmi és a gazdasági költségei; 
következményei egy életre szólnak, és csökkentik  a társadalom szociá lis, kulturális és 
gazdasági életében az érinte ttek részvételének esélyét.  Növeli a munkanélküliség, a 
szegénység és a társadalmi kirekeszt ődés kockázatát. A nagyarányú iskolai lemorzsolódás az 
európai társadalmakban hosszú távú hatást gyakorol a munkaer őpiacokra, a képzett 
munkavállalók számára, és ezáltal a gazdasági növe kedésre. A gazdasági és pénzügyi válságra 
tekintettel e hatások el őre láthatóan sok európai uniós tagállamban er ősödni fognak. 
Az iskolai lemorzsolódás összetett je lenség, és a lemorzsolódáshoz vezet ő folyamatokat 
többféle tényez ő befolyásolja. Általában a probléma hátterében meglehet ősen egyedi okok 
állnak, néhány visszatér ő elem azonban mégis körvonalazható:  
• Az iskolai lemorzsolódás karöltve jár a hátrán yos társadalmi helyzettel és az alacsony 
képzettséggel. A társadalmilag hátrányos helyzet ű háttérrel rendelkez ő gyermekek a 
                                                 
1 Eurostat, LFS 2010. További információ: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&i nit=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40. Az 
adatok a munkaer ő-felmérésb ől származnak. Az iskolai lemorzsolódók fogalma az alábbi két feltételnek 
megfelelő, 18 és 24 év közötti személyeket foglalja magába: az els ő feltétel, hogy a legmagasabb 
képzettségük az ISCED 0, 1, 2 vagy 3c szinten legyen, második feltétel pedig, hogy a válaszadók 
nyilatkozatuk szerint a felmérést megel őző négy hétben nem vettek részt semmilyen oktatásban vagy 
képzésben. 
2 A Bizottság közleménye, Európa 2020 –„ Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés 
stratégiája”, COM(2010) 2020; az Európai Ta nács 2010. június 17 -i következtetései 
 
HU 3   HU családjuktól általában nem kapnak megfelel ő támogatást, diszkriminálja őket az oktatási 
rendszer és a kötelez ő oktatáson kívül nehezen jutnak egyéb nem formális vagy informális 
tanulási lehet őséghez. 
• Az oktatási problémák gyakran már az alapfokú oktatásban megkezd ődnek, itt érik a 
gyermekeket az els ő iskolai kudarcok, és az iskolától egyre jobban elidegenednek. Az 
oktatási és képzési rendszerek gyakran nem nyújtanak kielégít ő, a problémára 
összpontosító támogatást a diákok s zámára ahhoz, hogy megbirkózhassanak a 
nehézségekkel, és továbbra is részt ve hessenek az oktatásban, illetve képzésben.  
• Csak kevés tagállam alkalmaz következetes és átfogó stratégiát az iskolai lemorzsolódás 
csökkentésére. A tényeken alapuló, következet es és átfogó straté gia hiánya a legtöbb 
tagállamban jelent ős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy eddig az iskolai lemorzsolódás 
statisztikai adataiban viszonylagosan kismérték ű javulást sikerült csak elérni. 
Az iskolai lemorzsolódással szemben akkor ha tékony egy szabályozás, ha az tényeken alapul, 
átfogó és következetes, az egyedi intézkedések  alkalmazása helyett az iskolai lemorzsolódás 
csökkentését célzó átfogó stra tégiák bevezetésére helyezi a hangsúlyt. A szabályozásnak az 
oktatási rendszer minden szintjével foglalkoznia kell, szektorokon átível őnek kell lennie, és 
be kell vonnia az olyan területe k érdekeltjeit, mint például az  ifjúságpolitika, szociális és 
foglalkoztatási politika, illetve az egészség ügyi szektor. Az iskolai lemorzsolódásra 
vonatkozó szabályozásnak a megel őzésre, a beavatkozásra és a kompenzációra  kell helyeznie 
a hangsúlyt. 
• A megelőzés az iskolai lemorzsolódáshoz vezet ő folyamatok kezdetén igyekszik azok 
kialakulását megel őzni. 
• A beavatkozás  a kialakulóban lév ő problémákkal foglalkozik egy korai szakaszban, és 
igyekszik megakadályozni, hogy azok is kolai lemorzsolódáshoz vezessenek. 
• A kompenzáció  oktatásba, illetve képzésbe  való visszatérés lehet őségét kínálja a 
lemorzsolódott diákok számára. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Az oktatási és képzési politika területé n – a szubszidiaritás elvének megfelel ően – az EU-nak 
kiegészítő jellegű hatásköre van, az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésben 
(Lisszaboni Szerz ődés) meghatározottak szerint. A Szerz ődés (165. cikk) úgy rendelkezik, 
hogy: „az Unió a tagállamok közötti együttm űködés ösztönzésével és szükség esetén 
tevékenységük támogatásával és ki egészítésével hozzájárul a min őségi oktatás 
fejlesztéséhez”. 
Ezen túlmen ően a 9. cikk szerint az EU „figyelembe ve szi a foglalkoztatás magas szintjének 
előmozdítására, a megfelel ő szociális biztonság biztosítására,  a társadalmi kirekesztés elleni 
küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.” 
Egy, az iskolai lemorzsolódással foglalkozó kezd eményezés az oktatás és képzés, valamint 
azok eredményének min őségi fejlesztésével foglalkozik és segítséget nyújt a készségkereslet 
és -kínálat közötti összehangoltság javításába n, továbbá támogatja a f oglalkoztathatóságot és 
 
HU 4   HU a társadalmi kohéziót. Célja a tagállamok közötti együttm űködés megkönnyítése és bátorítása, 
valamint a tagállamok kezdeményezéseinek tám ogatása. A kezdeményezés a szubszidiaritás 
elvét tiszteletben tartja, támogatást nyújt a tagállamok számára és megkönnyíti közöttük az 
eszmecserét, de ugyanakkor tisztel etben tartja a tagállamoknak az oktatás tartalmára és az 
oktatási rendszer szervezeti felé pítésére vonatkozó hatáskörét. 
3. A KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
A kezdeményezés általános célkit űzése, hogy segítse a min őségi oktatás kialakítását a 
tagállamok közötti együttm űködés ösztönzésével és a fe llépéseik támogatásával. A 
kezdeményezés speciális célja pedig az,  hogy Európában csökkentse az iskolai 
lemorzsolódást, illetve hogy felgyorsítsa a csökkenésének ütemét. Ha az iskolai 
lemorzsolódás átlaga az EU-ban 10% alá esne, az az iskolából lemorzsolódók számát hozzávetőleg 2 millióval csökkentené, hozzájárulna ahhoz, hogy több fiatal szerezhessen 
valamilyen végzettséget, növekedne a foglal koztathatóságuk és számukra csökkenne a 
szegénység és társadalmi kirekeszt ődés kockázata. 
Az operatív célkit űzések a tagállamok számára kívánnak segítséget nyújtani az iskolai 
lemorzsolódással szemben hatékony szabályozás kialakításában. A kezdeményezés segítséget 
nyújt nekik a nemzeti szabályozási keret f ő elemeinek meghatározásában, az iskolai 
lemorzsolódással foglalkozó szabályozás te rén a tényeken alapuló megközelítés 
bevezetésében, valamint az iskolai lemorzsolódással szemben – a gyermekeket és fiatalokat célzó minden szabályozási területen – átfogó és  következetes intézkedések alkalmazásában. 
Az a szándéka, hogy a tagállamok közötti együttm űködést, valamint a tapasztalatok, illetve a 
bevált módszerek cs eréjét szélesebb kör űvé tegye. Az együttm űködés kiterjed a többi releváns 
szabályozási terület – pl. szociális és foglalkoztatáspolitika, ifjúsági politika – képvisel őire, 
illetve érdekeltjeire. Az iskolai lemorzsolódá ssal a maga teljességében foglalkozó szabályozás 
segítené minden szinten a szektorokon átível ő együttműködést, figyelmet tudna fordítani az 
iskolai lemorzsolódáshoz vezet ő tényezők kombinációira és meger ősítené valamennyi 
szereplő elkötelez ődését a lemorzsolódás proaktív csökkentése mellett. Az uniós források 
célzottabb felhasználása segíteni  tudná a tagállamoknak az iskol ai lemorzsolódás terén tett 
erőfeszítéseit. 
4. S
ZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A. lehetőség (kiindulási forgatókönyv): Az iskolai lemorzsolódás csökkentése jelenleg az 
Oktatás és Képzés 2020 stratégia részét képe zi. A nyitott koordinációs módszer megkönnyíti a 
tagállamok közötti együttm űködést és a bevált módszerek cser éjét. A rendelkezésr e álló forrás 
– főként az Európai Szociális Al apok, az egész életen át tartó tanulás programja, illetve a 
kutatási és innovációs keretprogram – elegend ő célzott fellépések, összehasonlító 
tanulmányok és új megközelítések kifejlesztésének elindítására.  
B. lehetőség: A szabályozási keret olyan eszközt ad a tagállamok kezébe, amely segíti őket az 
iskolai lemorzsolódás csökke ntéséhez átfogó nemzeti szab ályozás kialakításában. 
Hangsúlyozza, hogy az iskolai lemorzsolódás csökke ntését célzó szabályozás kialakításához 
először a kérdés tényszer ű feltárása szükséges, amelyhez elengedhetetlen a jobb nyomon 
követési rendszer, a lemorzsolódás csökkentését célzó átfogó jelleg ű szabályozás és a 
fiatalokat, illetve különösen a lemorzsolódás ko ckázatának kitett fiatalok at közvetlenül vagy 
közvetve érint ő szabályozási területe k közötti jobb együttm űködés. Az egyes tagállamok által 
 
HU 5   HU alkalmazott ellen őrzött és kiértékelt szabályozás alapjá n készültek el az iskolai lemorzsolódás 
kérdésében a megel őzésre, a beavatkozásra és a kompenzációra javasolt intézkedések, 
amelyeket más tagállamok a saját helyzetükre igazítva át tudnak venni. Az ilyen 
szabályozással még nem rendelkez ő tagállamok a saját nemzeti sz abályozásuk kialakítására is 
fel tudják használni. Más tagállamok a szabályozási keretet a saját meglév ő szabályozásuk 
értékelésére és felülvizsgálatára is fel tudják használni. E keret másrészt iránymutatást is adhat a tagállamok jöv őbeli együttm űködése számára, EU-szinten irányíthatja a 
szabályozások kialakítását, i lletve segítheti az uniós források hatékony és eredményes 
felhasználását. 
A B. lehet őség azonban nem önmagában megálló me goldás; a végrehajtásához egyéb 
eszközökre is szükség va n. A B.1. és a B.2. lehet őség a szabályozási keret kialakítására és 
átültetésére különböz ő megközelítést tartalmaz, különböz ő jogi eszközök alkalmazásával. 
Míg a szabályozási keret tartal ma változatlan marad, a végr ehajtására szolgáló különböz ő 
eszközök alkalmazása eltér ő eredményeket fog hozni és különböz ő hatást fog elérni. 
B1. lehet őség (Bizottsági közlemény vagy ajánlás): Az iskolai lemorzsolódás elleni 
hatékony és eredményes szabályozás keretét e gy a Bizottság által elfogadott közlemény vagy 
ajánlás tartalmazza, amelyet a tagállamok a saját szabályozásuk kialakításához felhasználnak; 
a közlemény vagy ajánlás egyben a tárgyban foly tatott kutatások eredmé nyét és az európai 
tapasztalatokat is összegzi. 
B2. lehet őség (tanácsi ajánlás): A Tanács ajánlást fogad el, amely meghatározza a 
szabályozás keretét. Az aján lás a tagállamok további együttm űködésének az alapja. Az ajánlás 
a nyitott koordinációs móds zer keretében szélesebb kör ű és szektorokon átível ő folyamatot 
tesz lehet ővé. 
C. lehetőség (finanszírozási program): A célzott kezdeményezések útnak indításához 
európai uniós finanszírozást lehetne igé nybe venni bizonyos, a célzottan az iskolai 
lemorzsolódásra irányuló uniós szint ű intézkedések számára, különösen azon összehasonlító 
kutatások és a kísérleti projektek esetében, amel yekben több tagállam vesz részt, és európai 
hozzáadott értéket képviselnek. E lehet őség alkalmazását elvetették, hiszen fennáll annak 
kockázata, hogy már létez ő finanszírozásokkal átfedés alakul ki (például az Európai Szociális 
Alappal, vagy az egész életen át tart ó tanulás programjával). Az e lehet őség kínálta megoldás 
nem lenne megfelel ő a kezdeményezés meghatározott és m űködési célkit űzéseinek: még egy 
finanszírozási forma hozzáadása nem szükségszer űen jelenti azt, hogy az iskolai 
lemorzsolódás csökkentése kérdésében célzot tabb, tényeken alapuló, k övetkezetes és átfogó 
stratégiák születnének. Kockáztat ja az iskolai lemorzsolódás megs züntetésével projektszinten 
foglalkozó megoldások folytatását. Az el őbbiekre tekintettel egy további finanszírozási 
rendszer létrehozása nem igazolt. 
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
Az iskolai lemorzsolódás csökkentésének jelent ős gazdasági és társadalmi kihatása lehet. 
Ezek a következ őképpen foglalhatók össze: 
• Növekszik a fiatalok készség-szin tje és foglalkoztathatósága, valamint jóléte, és javul a 
fiatalok egészségi állapota, továbbá  javulnak az életkör ülményeik is.  
 
HU 6   HU • Csökken a szegénység és társadalmi kirekeszt ődés kockázata, illetve a szociális 
támogatásoktól való függés; jobb társ adalmi kohézió az európai társadalmakban. 
• Javul a készségkereslet és -kínálat közötti összehangol tság, jobban képzett munkaer ő áll 
rendelkezésre, amely serkent őleg hat a gazdasági növekedésre.  
Környezeti kihatása korlátozott, adminisztratív te herrel nem jár, harmadik országokra nincsen 
kihatással. Az emberi j ogokra nincsen kihatással. 
A társadalmi és gazdasági kihatása össz hangban áll a kezdeményezés eredeti célkit űzéseivel. 
A különböz ő szabályozási lehet őségek várhatóan különböz ő hatással lesznek a társadalmi és 
gazdasági eredményekre, az európai isko lai lemorzsolódás csökkentése terén t őlük elvárt 
gyorsaságtól és sikert ől függően. Az A. lehet őség és a B1. lehet őség esetében a hatásvizsgálat 
során megállapították, hogy az iskol ai lemorzsolódás túl lassan csökkenne, és ez az érték túl 
alacsony lenne ahhoz, hogy ellensúlyozza a gazd asági válság eredményeként a tagállamokban 
kialakult nehéz gazdasági, pénz ügyi és szociális helyzetet. 
A kiindulási forgatókönyv (A. lehet őség) elemzése során megállapítást nyert, hogy a jelenlegi 
nyitott koordinációs módszer a tapasztalat ok és bevált módszerek cseréjén alapuló 
szabályozások kialakítását segíti, de nem képvise l olyan lényeges hozzáadott értéket, mint az 
iskolai lemorzsolódás megszüntetését célzó szabályozások segítésére kialakított szabályozási keret vagy iránymutatások. A tapasztalatok s zerint ilyen keret vagy közös munkaprogram 
hiányában nem minden tagállam volt képes te ljes mértékben kiaknázni az együttes munka 
során a többi tagállamtól szerzett tapa sztalatokat. A közelmúltban nem volt könny ű a nyitott 
koordinációs módszer segítségével feltárt új és sikeres megközelítéseket a meglév ő nemzeti 
szabályozások keretébe beolvasztani. A B1. lehet őségben vázolt bizottsági közlemény vagy 
ajánlás azonban rendelkezne ezzel a hozzáadott értékkel, mindazonáltal egy Bizottsági 
dokumentum lehet, hogy a tagá llamokban nem kapna kielégít ő figyelmet a szabályozás terén. 
A bizottsági ajánlás kizárólag a Bizottság elkötelezettségét és véleményét tükrözi, és nem teszi lehet ővé, hogy a tagállamuk sajátjukna k tekintsék a javasolt sz abályozási keretet. Az 
előbbiekre tekintettel egy bizo ttsági közlemény vagy ajánlás lehetséges, hogy nem kielégít ő 
módon segíti el ő a tapasztalatokon alapuló, átfogó és következetes szabályozást és nem teszi 
hatékonyabbá és eredményesebbé az iskolai lemorzsolódás elleni intézkedéseket. 
A szektorokon átível ő együttm
űködés tekintetében megállapíth ató, hogy az Oktatás és képzés 
2020 stratégiai keretrendszer je lenlegi alkalmazási módja szerin t az oktatásra és a képzésre 
korlátozódik. Megállapítható még továbbá, hogy egy bizottsági közlemény vagy ajánlás közvetlenül nem befolyásolná a meglév ő nyitott koordinációs módszer hatókörét és a 
szektorokon átível ő együttműködést sem emelné európai szintre, mert az a Bizottságot, nem 
pedig a tagállamokat kötelezi. A kizárólag  az oktatásra, illetve képzésre vonatkozó 
szabályozás területére korlátozódó tapaszta latok és a bevált módszerek cseréje azzal a 
kockázattal jár, hogy lesz űkíti a majdani szabályozás területét is. 
A jelenlegi nyitott koordinációs módszer és munkamódszereinek további alkalmazása nincs 
összhangban az iskolai lemorzsolódás tárg yában az Európa 2020 stratégiában kit űzött 
referenciaértékkel szemben támasztott megnöveke dett figyelemmel. Fennáll annak a veszélye, 
hogy sem az A. lehet őség, sem pedig a B1. lehet őség nem fogja kielégít ő módon növelni az 
iskolai lemorzsolódás elleni intézkedés ek hatékonyságát és eredményességét. 
A hatásvizsgálat arra a következtetésre juto tt, hogy egy tanácsi ajánlás – a B2. lehet őségben 
javasoltak szerint – meggyorsítaná a tagá llamokban a tényeken alapuló, átfogó és 
 
HU 7   HU következetes szabályozás kialak ítását az iskolai lemorzso lódás elleni küzdelemben. 
Segítségével gyorsabban csökkenne az iskolai lemo rzsolódás aránya, és gyorsabban el lehetne 
érni a kívánt gazdasági és társadalmi hatást. 
Az ajánlás tartalmazna egy, a tagállamok meglév ő tapasztalatain és összehasonlító 
kutatásokon alapuló szabályozási keretet, amelynek célja az iskolai lemorzsolódás 
csökkentése. Az egyes konkrét, iskolai le morzsolódással szemben megfogalmazott 
intézkedéseket stratégiai keretbe állítaná ö ssze és túllépne a jelenleg a lemorzsolódással 
foglalkozó szabályoz ásokban fellelhet ő hiányosságokon. Amennyiben e szabályozási keret a 
Tanács formális támogatásával készül el, az  ajánlás segítséget nyúj tana a tagállamoknak a 
szabályozásuk fejlesztése terén és valószín űleg felgyorsítaná a tényeken alapuló és célirányos 
intézkedések végrehajtását az iskolai lemorzsoló dás felszámolása kérdésében. Az ajánlásnak a 
Tanács keretében történ ő megvitatásának, elfogadásának és  végrehajtásának a folyamata 
lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy felülv izsgálják a szabályozási rendszerüket és 
véleményt alkossanak a terület jöv őbeli szabályozásának kérdésér ől. 
A nyitott koordinációs módszer ke retében folytatott szélesebb kör ű és szektorokon átível ő 
együttműködést egy tanácsi ajánlás ke retében útjára lehetne in dítani, amelyek együttesen 
kötelezik a tagállamokat, nemcsak az oktatás körében. Ez segítené az EU szintjén történ ő 
szabályalkotást, a tagállamok számára pe dig visszajelzést adna, hogy hogyan tehetik 
hatékonyabbá saját – az iskolai lemorzsolódással foglalkozó – szabályalk otásukat. Az ajánlás 
egyértelm ű menetrendet határozna meg és kijelölné a jöv őbeni együttm űködés új kereteit. 
A B2. lehet őség biztosítja a tagállam ok legnagyobb fokú elkötelez ődését a szabályozási keret 
kialakításában. Az oktatási bizottságban és a Tanácsban folytatott megbeszélések fontos 
részét fogják képezni a tagállamokban alka lmazandó, akár az oktatáspo litika területén is 
felhasználható szabályozás ki alakításának. Az így létrejöv ő tanácsi ajánláshoz ezért nagyobb 
szerepvállalás, megértés és politikai elkötelez ődés szükséges, mint a kor ábbiakban ismertetett 
bármelyik lehet őség esetén, amelyekben kizárólag a Bizottság vállal elkötelezettséget. 
6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A B2. lehet őség – tanácsi ajánlás – felel meg legjobban a kezdeményezés céljainak.  
• Támogatja a tagállamokat az iskolai lemorz solódással szemben hatékony és eredményes 
politikák kialakításában.  
• További tematikus hozzájárulást képvisel, új lendületet ad a nyitott koordinációs 
módszernek és a tagállamokat er őteljes szerephez juttatja a szabályozási keret 
kialakításában.  
• Valószínűsíthető, hogy ez a lehet őség biztosítja a tagállamok legmagasabb szint ű 
elköteleződését, képes jelent ősen befolyásolni a tagállamok szabályozási folyamatait és 
legjobban ez járul hozzá az iskolai lemo rzsolódás csökkentéséhez Európában. 
A többi lehet őséggel összehasonlítva ez kínálja a lehet ő legerősebb jogi eszközt, amely a 
célkitűzés fontosságára és az iskolai lemorzsolódás csökkentésének sürg ősségére tekintettel 
indokoltnak is t űnik. 
 
HU 8   HU Az A. lehet őség – kiindulási forgatókönyv – kevés hozzáa dott értéket visz a folyamatba és 
nem valószín űsíthető, hogy felgyorsítaná az iskolai lemorzso lódás csökkenését. A B. és a C. 
lehetőség közötti legmeghatározóbb különbség, hogy a tagállamok jobban részt vesznek a C. 
lehetőségben, amely valószín űbbé teszi, hogy azt alkalmazni is fogják. 
A költséghatékonyság vizsgálatára  tekintettel rögzíteni kell, hogy a tényeken alapuló, átfogó 
és következes szabályozás nem feltétlenül jár tö bbletköltségekkel, az az egyes tagállamokon 
belül választott szabályozási megközelítést ől, illetve adatgy űjtés és -elemzés terén éppen 
alkalmazott módszert ől függ. Az iskolai lemorzsolódással kapcsolatban releváns adatok és 
információk megszerzése nem feltétlenül jár tová bbi óriási kiadásokkal, viszont célzottabb 
szabályozás és intézkedések kialakítását teszi lehet ővé. Mivel a B2. lehet őség nagyobb 
politikai elkötelez ődést kíván, valószín űleg több szabályozási tevékenység követi a 
tagállamokon belül. Tényeken alapuló, átfogó és  következetes szabályozás alkalmazása révén 
várhatóan jobb eredmények érhet ők el, és gyorsabban, hatékonyabban csökken az iskolai 
lemorzsolódás elleni fellépés költsége, amely kiegyenlítheti a többletköltségek jelentette terhet. Az el őbbiek alapján, és különösen költségveté si megszorítások idején a B2. lehet őség 
lehet a megfelel ő megoldás, ha a korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat a 
legeredményesebb módon akarják befektetni.  
7. N
YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az iskolai lemorzsolódás csökkentése az egyi k legfontosabb témája lesz az Európa 2020 
stratégiáról készül ő jelentéseknek. Az Európa 2020 stra tégiában meghatározott európai 
célkitűzéseket nemzeti célkit űzésekkel is alátámasztották; az e célkit űzések elérését segíteni 
hivatott szabályozási területek a nemzeti reformprogram hatálya alá tartoznak. A tagállamoknak a nemzeti reformprogramjuk végr ehajtásáról szóló jele ntésükben részletesen 
be kell számolniuk az iskolai lemo rzsolódás csökkent ése terén tett el őrehaladásról, és le kell 
írniuk az ennek érdekében tett intézkedéseiket.  Az oktatás és a képzés terén folytatott 
együttműködés stratégiai keretrendszerében (Oktatás  és képzés 2020) készített jelentés, 
valamint a Bizottság éves oktatási és képzési el őrehaladási jelentése, egyéb források – például 
az Eurostat – révén elegend ő adat fog rendelkezésre állni, am elyek segítségével nyomon lehet 
követni a tagállamokban és az európai szinten elért el őrehaladást. 
A javasolt ajánlás kapcsán meg kell jegyezni, ho gy a jogi szöveg egy Bizottság által készített 
végrehajtási jelentést is ta rtalmazni fog; a jelentést az Európa 2020 stratégiáról készül ő 
jelentéssel egy id őben kell elkészíteni. A je lentés elemezni fogja a tagállamok által elért 
előrehaladást, ezen túlmen ően a szabályozási keret hatékonysá gát és eredményességét is, és 
ezek alapján – amennyiben szükséges – a szabályozás felülvizsgálatára is sor kerül. 
Az iskolai lemorzsolódás csökkentésének folyamatos nyomon követésével, a bevált 
módszerek azonosításával és cseréjével kapcsolatban az ajánlás elfogadását követ ően létre 
kívánnak hozni egy új, oktatás- , szociál-, egészségügyi és f oglalkoztatáspolit ikai szakért őkből 
álló tagállami szakért ői csoport, amelyet a Bizottság koordinál.