2009
„KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATOK ” 
ÉS „INTEGRÁLT PROJEKTEK ” 
A KÖZÖSSÉG KUTATÁSI POLITIKÁJÁBAN: ELÉRTÉK-E CÉLJAIKAT?EURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
8. sz. különjelentés
HU
ISSN 1831-0893

„KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATOK” 
ÉS „INTEGRÁLT PROJEKTEK” A KÖZÖSSÉG KUTATÁSI POLITIKÁJÁBAN: ELÉRTÉK-E CÉLJAIKAT?8   2009.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46410 
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
8   2009.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2009ISBN 978-92-9207-414-2doi:10.2865/65606
© Európai Közösségek, 2009
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés
 KIFEJEZÉSGYŰJTEMÉNY
I–V ÖSSZEFOGLALÓ
1–16  BEVEZETÉS
1–5   A KÖZÖSSÉGI KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI PROGRAMOK (KTF) CÉLKITŰZÉSEI 
ÉS AZ ELKERÜLENDŐ VESZÉLYEK
1–3 SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉSEK
4–5 AZ EURÓPAI KUTATÁS SZERKEZETI HIÁNYOSSÁGAI ÉS CÉLKITŰZÉSEI
6–16  A HATODIK KERETPROGRAM
9–11 AZ ÚJ ESZKÖZÖK ÉS AZ ÁLTALUK ELÉRENDŐ CÉLOK
12–16 A PROJEKTEK KIVÁLASZTÁSA ÉS IRÁNYÍTÁSA
17–18  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZEREI
17 AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE
18 AZ ELLENŐRZÉS MÓDSZEREI
19–56  ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK
19–27  ÁLTALÁNOS HOZZÁJÁRULÁS A KÖZÖSSÉGI KTF-CÉLKITŰZÉSEK ELÉRÉSÉHEZ
22–24 EREDMÉNYES KUTATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
25–27 SZÁMOS ESETBEN A PROJEKTEK TERVEI JOBBNAK BIZONYULTAK A TÉNYLEGES VÉGREHAJTÁSNÁL
28–43  ELÉRTÉK-E AZ ÚJ ESZKÖZÖK KONKRÉT CÉLJAIKAT?
29–35  AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATKÉNT VALÓ INTEGRÁCIÓ HELYETT GYAKRAN 
A HAGYOMÁNYOS FORMÁBAN TÖRTÉNT
36–38  INTEGRÁLT PROJEKTEK: NAGY PROJEKTEK, ÉS VISZONYLAG ALACSONY PÉNZÜGYI SZEREPVÁLLALÁS 
A RÉSZTVEVŐK OLDALÁRÓL
39–43 NEM SIKERÜLT TELJES MÉRTÉKBEN MEGVALÓSÍTANI A KKV-K RÉSZVÉTELÉRE VONATKOZÓ CÉLKITŰZÉST
44–53  HOGYAN IRÁNYÍTOTTA A BIZOTTSÁG AZ ÚJ ESZKÖZÖKET?
45–46 BIZONYTALANSÁG AZ ESZKÖZÖK KONKRÉT SZEREPÉVEL KAPCSOLATBAN
47–49 ÖSSZETETT A JOGI KERET, ÉS NINCS MINDIG ELÉGSÉGES IRÁNYMUTATÁS
50 A TÁRGYALÁSI FOLYAMAT: HOSSZABB, ÉS GYAKRAN NEM ÁTLÁTHATÓ
51 KEVESEBB, DE NAGYOBB PROJEKT, TOVÁBBRA IS NAGYSZÁMÚ RÉSZTVEVŐVEL
52–53 HIÁNYOSSÁGOK A PROJEKTEK NYOMON KÖVETÉSÉBEN
54–56  A KTF-BERUHÁZÁSOK ÖSZTÖNZÉSE
55–56 TÖBB UNIÓS PÉNZ VISZONYLAG KEVESEBB RÉSZTVEVŐ KTF-BERUHÁZÁSÁRA
57–65  KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?4
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?5
KIFEJEZÉSGYŰJTEMÉNY
Bruttó hazai termék : Egy adott országban az adott évben megtermelt végső termékek és 
szolgáltatások teljes piaci értéke.
Európai Kutatási Térség (EKT) : Határokon átívelő kutatási térség, melynek célja, hogy 
a tudományos erőforrások megfelelőbb felhasználásával hozzájáruljon munkahelyek terem-téséhez és Európa versenyképességének javításához.
Kis- és középvállalkozások : Olyan 250 munkavállalónál kevesebbet foglalkoztató vállalkozá-
sok, melyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, és/vagy éves mérlegfőösszege nem több, mint 43 millió EUR.
KTF-eszközök : A keretprogramokban meghatározott különböző projekttípusok. Mindegyik 
eszköz külön célkitűzésekre vonatkozik, és konkrét részvételi feltételeket jelöl ki.
Kiválósági hálózatok : Olyan eszköz, melynek célja, hogy megvalósítsa a hálózati partnerek 
kutatási tevékenységeinek jelentős mértékű és tartós integrációját, ily módon közvetlenül próbálva megoldást találni az adott területen Európában végzett kutatási tevékenységek 
szétaprózódásának problémájára.
Integrált projektek : Nagyra törő, világosan meghatározott, európai szintű tudományos és 
technológiai célkitűzések megvalósítását szolgáló eszköz.
Kutatási és technológiafejlesztési (KTF) programok (keretprogramok) : Olyan többéves 
programok, melyek egy adott időszakra vonatkozóan meghatározzák a közösségi támoga-tásban részesítendő tudományos és technológiai tevékenységek körét, azok költségvetését, valamint technikai és pénzügyi végrehajtásuk részletes szabályait.
SMART célkitűzések : Az uniós költségvetési rendeletben meghatározott specifikus, mérhető, 
abszolválható, releváns és teljesítési időhöz kötött célok.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?6
ÖSSZEFOGLALÓ
I.
Általános vélekedés, hogy az európai kuta-
tási tevékenységekre igen negatív hatást  
gyakorol a beruházások elégtelen és szétap-
rózott volta. Az ennek megszüntetése érde-
kében hozott uniós intézkedések részeként 
a hatodik keretprogram (6. KP) két új esz-közt vezetett be. Ezek a „kiválósági hálóza-
tok”, illetve az „integrált projektek”. A cél  
egyrészről a kutatási tevékenységek jelen-
tős mértékű és tartós integrálása, másrész-ről nagyra törő, világosan meghatározott,  európai szintű tudományos és technológiai 
célkitűzések elérése volt.
II.
Az ellenőrzés azt vizsgálta, milyen mérték-
ben járultak hozzá a „kiválósági hálózatok” 
és az „integrált projektek” a Szerződésben  lefektetett kutatáspolitikai célok megvaló-
sításához, mennyire sikerült teljesíteni az  
eszközök saját konkrét céljait, illetve hogy 
a Bizottság eredményesen irányította-e az új 
eszközöket, és a 6. KP ösztönzőleg hatott-e 
a KTF-beruházásokra.
III.
A Számvevőszék arra a következtetésre  
jutott, hogy:
A 6. KP ellenőrzött eszközei sikeresen  i) 
segítették elő a kutatási együttmű-ködést, illetve sikeresen támogattak  megfelelő színvonalú projekteket. Az  eszközök működése során ugyanakkor  nem állt rendelkezésre explicit beavat-kozási logika, a célok nem feleltek meg a „SMART” kritériumoknak, és nem alkal-maztak teljesítménymutatókat.
Az új eszközök konkrét célkitűzéseit  ii) 
csak részlegesen sikerült megvalósítani. 
A „kiválósági hálózatok” hozzájárultak  ugyan a kutatási együttműködés elmélyí-
téséhez, de gyakran nem sikerült a háló-
zati partnerek kutatási tevékenységeinek 
progresszív és önfenntartó integrációját elérniük. Az „integrált projektek” támo-gatták a magas szintű kutatási együtt-
működés kialakítását, de nem sikerült  több forrást bevonniuk az egyes részt-
vevőktől, és nem tudtak további köz-,  
illetve magánfinanszírozási forrásokat  
sem mozgósítani.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?7
V.
A Számvevőszék javasolja továbbá, hogy:
A Bizottság vizsgálja meg, hogy a kiváló- i) 
sági hálózatok és az integrált projektek-
hez hasonló együttműködési projektek  
reális célokat tűztek-e ki, és a kutatási  együttműködés hagyományos eszköze-
ivel összehasonlítva jelentős előnyöket 
képesek-e biztosítani. A 6. KP-ból finan-
szírozott kiválósági hálózatok tekinteté-ben a Bizottság eseti alapon mérje fel,  hogy az elért sikerek, az uniós szintű  
potenciális értéknövelő hatás, valamint az önfenntarthatóság kilátása indo-kolják-e a 7. KP-ból történő további  finanszírozást.
A Bizottság vizsgálja meg, hogy a kitű- ii) 
zött célokkal összehasonlítva miért  
ilyen viszonylag alacsony a résztvevők  
KTF-beruházásainak a szintje, és java-
soljon konkrét intézkedéseket. Az uniós 
KTF-finanszírozás katalizátorhatásának  
nyomon követéséhez megfelelő adato-
kat kell rendelkezésre bocsátani. Felül  kell vizsgálni a kitűzött célok realitását, 
különösen a KKV-k és a magánszektor  
tekintetében.
Különösen a projektek irányíthatóságá- iii) 
nak, megfelelő végrehajtásának és érté-kelésének javítása érdekében a Bizottság időben biztosítson világos iránymu-tatást, gyorsítsa fel a szerződéskötési  folyamatot, és javítsa projektmonitoro-zási tevékenységét.ÖSSZEFOGLALÓ
A Bizottság irányítási munkájában több iii) 
olyan hiányosság is felmerült, különösen 
a 6. KP végrehajtásának kezdeti idősza-
kában, ami befolyásolta az intézkedések 
hatékonyságát. Különösen ilyen volt az új 
eszközök konkrét szerepével kapcsolatos bizonytalanság, a nem elégséges irány-
mutatás, valamint a projektek monitoro-
zásában megmutatkozó hiányosságok.
Az 5. keretprogrammal összehasonlítva iv) 
a 6. KP nem tudta jelentősen növelni  a résztvevők KTF-beruházásait. A magán-szektor részvétele relatív értelemben  még csökkent is. Nem sikerült elérni azt a célt, hogy a 6. KP tematikus prioritá-sainak teljes költségvetése 15%-át KKV-k támogatására fordítsák.
IV.
A Számvevőszék emlékeztet előző ajánlá-sára, miszerint a kiadási programoknak olyan explicit beavatkozási logikán kell alapulniuk, amely az adott eszközöket ésszerű célkitű-zésekkel köti össze. Ebben a vonatkozásban meg kell fontolni az „egy eszköz – egy célki-tűzés” lehetőségét annak érdekében, hogy 
az egyes eszközök konkrét szerepe világo-
san megfogalmazható legyen. Minden egyes 
program esetében megfelelő teljesítmény-mutatók segítségével nyomon kell követni  
a várható outputok, végeredmények és hatá-
sok alakulását.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?8
BEVEZETÉS
A KÖZÖSSÉGI KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI 
PROGRAMOK (KTF) CÉLKITŰZÉSEI ÉS AZ ELKERÜLENDŐ VESZÉLYEK
SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉSEK
 1.  A kutatási és technológiafejlesztési (KTF) programok kulcsfontosságú 
hatást gyakorolnak a tudományos és technológiai fejlődésre és inno-
vációra. Az Európai Unió és tagállamai kiemelt prioritásként kezelik a kutatás területét az állampolgárok magas életszínvonalának fenn-tartása, illetve javítása érdekében.
 2.  Az Európai Közösség KTF-politikájának1 általános célja, hogy erősítse 
a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait, és ösztönözze 
nemzetközi versenyképességének fejlődését. A vállalkozásokat, kuta-
tóközpontokat és egyetemeket arra motiválja, hogy a belső piac által 
nyújtott lehetőségek lehető legteljesebb kihasználása érdekében  
magas színvonalú KTF-tevékenységekben működjenek együtt.1 Az Európai Közösséget létrehozó 
Szerződés, XVIII. cím (Kutatás és 
Technológiai Fejlesztés), 163–173. cikk. 
A tevékenységek meghatározása a következő:
a) kutatási, technológiai és 
demonstrációs programok 
végrehajtása a vállalkozásokkal, 
kutatóközpontokkal és 
egyetemekkel való és az azok közötti 
együttműködés előmozdításával;
b) a harmadik országokkal és 
nemzetközi szervezetekkel történő 
együttműködés előmozdítása 
a közösségi kutatás, technológiai 
fejlesztés és demonstráció területén;
c) a közösségi kutatási, 
technológiafejlesztési és 
demonstrációs tevékenységek 
eredményeinek terjesztése és 
kiaknázása;
d) a közösségi kutatók képzésének 
és mobilitásának ösztönzése.
A KÖZÖSSÉGI KÖLTSÉGVETÉS ÁTLA GOS ÉVES K TF-KIADÁSAI (4–7. KP)1. ÁBRA
millió EUR/év
4. KP – EU-12
(1995–1998)5. KP – EU-15
(1999–2002)6. KP – EU-15
(2003–2006)6. KP – EU-25
(2004–2006)7. KP – EU-27
(2007–2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Forrás : A 4–7. keretprogramokra vonatkozó jogalkotási határozatok (kivéve Euratom).
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?9
 3.  1984 óta az Európai Közösség KTF-tevékenységeit többéves keretprogra-
mok (KP) segítségével hajtják végre, melyek meghatározzák egy adott 
időszak tudományos és technológiai célkitűzéseit, a tevékenységek körvonalait, az általános költségvetést és annak az egyes intézkedé-
sekre való lebontását, valamint a Közösség pénzügyi részvételének 
részletes szabályait. Az egymást követő uniós keretprogramok révén 
biztosított finanszírozás egyre nő. A keretprogramok jelentik az uniós 
kutatásfinanszírozás legnagyobb egyéni forrását, melynek hányada 
az összes kormányzati KTF-finanszírozáson belül 4–5%.
AZ EURÓPAI KUTATÁS SZERKEZETI HIÁNYOSSÁGAI 
ÉS CÉLKITŰZÉSEI
 4.  Elterjedt az a vélekedés, hogy az európai kutatási tevékenységeket szerke-
zeti hiányosságok jellemzik. A Bizottság kiemelte a következőket2:
a KTF-beruházások szétaprózottak és nem elégségesek; a) 
elégtelen a kutatással foglalkozó humán erőforrások mértéke; b) 
a tudományos áttörések innovatív és versenyképes termékekké  c) 
és szolgáltatásokká történő konvertálásához csak korlátozottan 
állnak rendelkezésre kapacitások; és
az európai kutatási politikák nem egységesek. d) 
 5.  A Bizottság és az Európai Tanács úgy találta, hogy egy „Európai Kutatási 
Térség” (EKT) létrehozása kulcsfontosságú lépés a szerkezeti hiányos-ságok
3 leküzdésében. A tervek szerint az EKT belső piacot biztosít  
a kutatási és technológiai tevékenységeknek, valamint lehetővé  teszi a nemzeti és regionális kutatási tevékenységek és szakpoliti-
kák jobb összehangolását. Az Európai Tanács azt a nagyra törő célt 
tűzte ki, hogy az EU a „világ legversenyképesebb és legdinamikusabb 
tudásalapú társadalmává váljon, amely képes a fenntartható gazda-
sági növekedésre, amellyel egyre több és jobb munkalehetőséget  és nagyobb társadalmi kohéziót teremt”
4. Erre való tekintettel szük-
ség van az európai kutatási erőfeszítések fokozására, azzal a céllal, 
hogy a beruházások 2010-re megközelítsék a bruttó hazai termék  
3%-át (szemben a 2000. évi 1,9%-kal). Az új beruházások kétharmadát 
a magánszektor kell, hogy adja5.2 Lásd a hatodik keretprogramot 
végrehajtó konkrét programokról 
szóló tanácsi határozatokra 
vonatkozó bizottsági javaslatot, COM(2002) 43 végleges, 2002.1.30., 
5.1. szakasz – A közösségi 
beavatkozás szükségessége, 71. o.
3 Az Európai Kutatási Térség 
(EKT) létrehozását az Európai 
Bizottság javasolta 2000. januári 
közleményében – Úton az 
Európai Kutatási Térség felé. Az 
EKT létrehozását az EU röviddel 
ezután, a lisszaboni Európai Tanács 
2000. márciusi ülésén jóváhagyta.
4 Lásd a lisszaboni Európai Tanács 
következtetéseit, 2000. március, 
5. bekezdés.
5 Lásd a barcelonai Európai Tanács 
következtetéseit, 2002. március, 
47. bekezdés.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?10
A HATODIK KERETPROGRAM
 6.  Az Európai Közösség hatodik keretprogramjának (6. KP)6 célja az előzőek-
ben említett nagyra törő célkitűzések megvalósításának elősegítése 
volt. Olyan tevékenységek támogatását tűzte ki célul, melyek – a szét-
aprózott európai kutatási szektor szorosabb integrációjához és össze-
hangolásához való hozzájárulással – elősegítik az innovációt és az EKT 
létrehozását. A 6. KP a 2002–2006 közötti időszakban a tevékenységek 
teljes skáláját lefedte az alapkutatásoktól az alkalmazott kutatáson át 
a tudományos és technikai kiválóság kialakításáig, valamint az európai kutatási tevékenységek összehangolásáig. A program a következő  
három témakör köré szerveződött:
az Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése; –
az Európai Kutatási Térség kialakítása; és –
az Európai Kutatási Térség alapjainak megerősítése. –
A 6. KP FŐ ELEMEI ÉS ALAPELVEI2. ÁBRA
A 6. KP fő elemei
A közösségi kutatás
integrálásaAz Európai Kutatási 
Térség kialakításaAz Európai Kutatási 
Térség alapjainak 
erősítése
A 6. KP alapelvei
Egyes kiemelt 
kutatási témákra való 
összpontosításSzerkezetalakító hatás  
erősebb kapcsolódással 
a nemzeti, regionális 
és egyéb európai 
kezdeményezésekhezKoordináció
Egyszerűsítés6 Az Európai Parlament 
és a Tanács 1513/2002/EK 
határozata (2002. június 27.) az 
Európai Közösségnek az Európai 
Kutatási Térség létrehozásához 
és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai 
fejlesztési és demonstrációs 
tevékenységére vonatkozó hatodik 
keretprogramjáról (2002–2006), 
HL L 232., 2002.8.29., 1. o.
Forrás : Bizottsági útmutató: „Participating in European Research”, 2. kiadás, 2004. február
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?11
 7.  A 6. KP a 2002–2006 közötti időszakra vonatkozó mintegy 17 milliárd 
eurós költségvetéséből 2008 végéig 25 milliárd EUR becsült értékű 
beruházásnak megfelelő „közvetlen” KTF-tevékenységet támoga-tott
7. A legtöbb (mintegy 75%-ot kitevő) kiadásra a hét „tematikus  
prioritást”8 (vagyis konkrét kutatási témákra vonatkozó programot) 
tartalmazó cím – „Az Európai Kutatási Térség integrációja és megerő-
sítése” – alatt került sor.
 8.  Technológiai kapacitásaik fejlesztését és a magas szintű kutatásokhoz 
való hozzáférésük megkönnyítését szem előtt tartva a 6. KP különös figyelmet szentelt a kis- és középvállalkozásoknak (KKV-knek). Erre a célra mintegy 1,8 milliárd eurót különítettek el, ami a tematikus pri-oritások teljes költségvetésének körülbelül 15%-a (ez egyharmaddal több, mint az előző keretprogramban elkülönített összeg).
AZ ÚJ ESZKÖZÖK ÉS AZ ÁLTALUK ELÉRENDŐ CÉLOK
 9.  A hagyományos eszközök9 mellett a 6. KP két új eszközt vezetett be, 
melyek elsődleges célja „Az Európai Kutatási Térség integrációja és 
megerősítése”:
A „kiválósági hálózatok” elsődleges célja, hogy megvalósítsák   –
a hálózati partnerek kutatási tevékenységeinek jelentős mértékű és tartós integrációját, ily módon közvetlenül próbálva megoldást 
találni az adott tematikus prioritás területén Európában végzett 
kutatási tevékenységek szétaprózódásának problémájára.
Az „integrált projektek” célja, hogy nagyra törő, világosan meg- –
határozott, európai szintű tudományos és technológiai célok  
megvalósításával létrehozzák az egyes tematikus prioritások vég-rehajtásához szükséges ismereteket.
 10.  Kiválósági hálózatok és integrált projektek a hét „tematikus prioritás” bár-
melyikében megvalósíthatók (lásd: 8. lábjegyzet). A jogalkotó szerint elsősorban ezek azok az eszközök, melyek segítségével – az európai kutatási kapacitások integrálása révén – az egyes országok egyéni  törekvéseit meghaladó értéknövelő hatás (európai értéknövelő hatás) hozható létre. Az elképzelések szerint ezek az eszközök a szakértelem, a tevékenységek és az erőforrások (alkalmazottak, készségek, kompe-tenciák, pénzügyek, infrastruktúra, berendezések) kritikus tömegét hoznák létre, valamint fontos szerepet játszanának annak a célkitű-zésnek az elérésben, hogy a tematikus prioritások költségvetésének 15%-át a KKV-kra kell fordítani (lásd: 8. bekezdés).7 A „közvetett” KTF-tevékenységek 
szerződött vállalkozók által 
végrehajtandó programokat 
jelölnek, míg a „közvetlen” tevékenységek azok, amelyeket 
a Bizottság Közös Kutatóközpontja 
hajt végre.
8 A hét tematikus prioritás: 
élettudományok, genomika és 
egészségügyi célú biotechnológia; 
az információs társadalom 
technológiái; nanotechnológiák 
és nanotudományok, tudásalapú 
többfunkciós anyagok, új 
gyártási eljárások és készülékek; repüléstechnika és űrkutatás; 
élelmiszer-minőség és -biztonság; 
fenntartható fejlődés, globális 
változás és ökológiai rendszerek; 
valamint polgárok és kormányzás 
a tudásalapú társadalomban.
9 Egyedi célzott kutatási 
projektek, koordinációs fellépések, 
egyedi támogatási projektek, 
Marie Curie program, integrált 
infrastrukturális kezdeményezések és a 169. cikk szerinti fellépések.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?12
 11.  Az 1. és 2. háttérmagyarázat példákkal illusztrálja a kiválósági hálóza-
tokban és integrált projektekben végzett tevékenységek típusait.
A PROJEKTEK KIVÁLASZTÁSA ÉS IRÁNYÍTÁSA
 12.  A Bizottságon belül a 6. KP több főigazgatóság közös hatáskörébe tarto-
zik10. A korábbi keretprogramokhoz hasonlóan a Bizottság rendszeres 
időközönként pályázati felhívásokat tett közzé a tevékenységek nagy vonalakban történő bemutatásával. A potenciális kedvezményezettek által benyújtott támogatási kérelmeket független szakértők („értéke-
lők”) bevonásával értékelték. Az ajánlatokat összevetették a pályázati 
felhívásban meghatározott tudományos és műszaki kritériumokkal, 
ideértve az azzal kapcsolatos irányítási szempontokat is, hogy az aján-lattevő képes lehet-e a projektek végrehajtására. A Bizottság kiválasz-
totta az uniós támogatásra leginkább érdemesnek tartott projekteket, 
és odaítélte a támogatási összegeket.
 13.  A Bizottság figyelemmel kísérte és rendszeres időközönként értékelte, 
hogy a projektek – például az egyes eszközök konkrét céljaival össze-
függésben – mennyit haladtak előre. Ezt a monitoringtevékenységet 
független szakértők („felülvizsgálatot végző szakértők”) segítségével 
végezték11.10 A 6. KP alatt folyó 
tevékenységeket irányító 
és összehangoló Kutatási 
Főigazgatóság mellett egyes konkrét programok bizonyos 
részeit négy másik főigazgatóság 
irányította: az Információs 
Társadalmi és Médiaügyi 
Főigazgatóság, az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, 
a Vállalkozáspolitikai és Ipari 
Főigazgatóság és a Tengerügyi 
és Halászati Főigazgatóság. 
Ezenkívül a „Közös Kutatóközpont” 
főigazgatóság felelős a közvetlenül 
a Bizottság által végrehajtott tevékenységekért.
11 Lásd a 25. bekezdést és 
a 19. lábjegyzetet.
MILYEN JELLEGŰ TEVÉKENYSÉGEKET VÉGEZTEK A KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATOKBAN?
Minden kiválósági hálózat más. A konkrét tevékenységek például a következők lehetnek:
A megvizsgált kiválósági hálózatokban integrált tevékenységnek számított a doktoranduszok és a kutató 
személyzet cseréje, közös műhelyek szervezése, virtuális internetalapú kutatói munkacsoportok, virtuális laboratóriumok és intézmények létrehozása, valamint a külső létesítményekhez hozzáférést biztosító látogatások szervezése.
A megvizsgált kiválósági hálózatok keretében közösen megvalósított kutatási tevékenységként például 
egyéni kutatási projekteket támogattak, amelyekre gyakran a kutatási témafelelősök felügyeletével 
végrehajtott belső pályázati felhívások útján került sor.
A kiválóság terjesztésével kapcsolatos tevékenységek részét képezte az iparvállalatok meglátogatása, 
a nemzetközi konferenciákon való részvétel, nyári kurzusok és egyéb képzések szervezése és a pro-
jektekre vonatkozó információknak külön erre a célra létrehozott weboldalakon, hírlevelekben, sajtó-
nyilatkozatokban, valamint újságcikkekben való közzététele.1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?13
 14.  A kiválósági hálózatok és integrált projektek keretében megvalósított 
projektekre a 6. KP támogatási forrásainak mintegy 50%-át költötték. 
A Bizottság adatai szerint a 7. KP keretében (2007–2013) a kiválósági hálózatok és az integrált projektek jellemzőinek megfelelő együttmű-
ködési projektek a 7. keretprogramból 2009 februárjáig kihelyezett 
összes finanszírozás 16%-ában részesültek
12.
 15.  A 6. KP a kiválósági hálózatok keretében167 projektet finanszírozott. Ezek 
a projektek mintegy 5000 résztvevővel működtek, és az EU összesen 1,2 milliárd euróval járult hozzájuk (míg a támogatható beruházási költségek 1,9 milliárd eurót tettek ki). Átlagosan elmondható, hogy 
minden kiválósági hálózatban kb. 30 partner működött közre, és az 
EU szerződésenként 7 millió EUR hozzájárulást nyújtott. „Integrált  
projekt” címén majdnem 700 projekt kapott támogatást. Ezek a pro-jektek mintegy 17 000 résztvevővel működtek, és az EU összesen  
6,5 milliárd euróval járult hozzájuk (míg a támogatható beruházási 
költségek 10,7 milliárd eurót tettek ki). Átlagosan elmondható, hogy 
minden integrált projektben kb. 25 partner működött közre, és az EU 
szerződésenként 9,5 millió EUR hozzájárulást biztosított.
 16.  Összességében megállapítható, hogy a 6. keretprogramból megítélt források 
csak minden ötödik beérkező pályázat finanszírozását tették lehetővé. 
Ez hasonló az USA Nemzeti Tudományos Alapítványának támogatási 
rendszerében elért arányhoz, de nem éri el az előző keretprogram szint-jét (26%). Nagyobb arányban részesültek finanszírozásban a kiválósági 
hálózatokra, mint az integrált projektekre vonatkozó pályázatok.12 Az Európai Parlament 
és a Tanács 1982/2006/EK 
határozata (2006. december 18.) 
az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és 
demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó hetedik 
keretprogramjáról (2007–2013) 
(HL L 412., 2006.12.30., 1. o.). A 7. keretprogramban az 
„együttműködési projektek” 
közé tartozhatnak az előzőleg az 
„integrált projektek” keretén belül 
végrehajtott tevékenységek.
MILYEN JELLEGŰ TEVÉKENYSÉGEKET VÉGEZTEK AZ INTEGRÁL T PROJEKTEKBEN?
Az integrált projektek tevékenységei a következő kategóriák valamelyikébe sorolhatók:
közvetlenül új ismeretek létrehozását célzó kutatási és technológiai fejlesztési tevékenységek, ide-• 
értve az innovációs és az eredmények elterjesztését célzó tevékenységeket is;demonstrációs tevékenységek, melyek célja potenciális gazdasági előnyt biztosító, de közvetlenül 
• 
kereskedelmi forgalomba nem bocsátható új technológiák életképességének bizonyítása (pl. pro-
totípusok tesztelése);
a kutatóknak és egyéb fontos személyzetnek, a kutatásvezetőknek, az ipari vállalatok (különösen • 
KKV-k) vezetőinek és a projekt által létrehozott ismeretek lehetséges felhasználóinak a szakmai 
fejlődését elősegítő képzések.2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?14
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE
 17.  Az ellenőrzés a következők megállapítására irányult:
Mennyiben járultak hozzá a kiválósági hálózatok és integrált   –
projektek a Szerződés által kijelölt kutatáspolitikai célok meg-
valósításához, illetve mennyire tudták elérni saját konkrét  
célkitűzéseiket?
A Bizottság eredményesen támogatta-e a projektek végrehajtását  –
azáltal, hogy megadta a kedvezményezetteknek a szükséges útmu-tatásokat, kezelte a szerződéseket és nyomon követte a munkák előrehaladását?
Ösztönzőleg hatott-e a 6. KP a KTF-beruházásokra? –
AZ ELLENŐRZÉS MÓDSZEREI
 18.  Az ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése a következők alapján történt:
A 6. keretprogramra vonatkozó dokumentáció (előkészítő doku- –
mentumok, a jogi keretekre vonatkozó dokumentumok és a Bizott-
ság iránymutatásai, végrehajtási adatok) felülvizsgálata.
Helyszíni ellenőrzés 15 különböző tagállamban 14 projekt 36 koor- –
dinátoránál, illetve résztvevőjénél13.
Kerekasztal-megbeszélések a 6. keretprogramban részt vevő   –
44 különféle szervezet 60 kutatója részvételével14.
387 (274 résztvevő, 104 pályázó és kilenc, a programokban részt  –
nem vevő) KTF-szervezetet átfogó felmérés készítése.
Az eszközök teljesítményében kulcsfontosságú szerepet játszó   –
irányítási területek egy részének elemzése (ideértve nyolc pályá-
zati felhívás végrehajtásának áttekintését, valamint 399 olyan  projektértékelés elemzését, amelyek 2007. december 31. előtt  
készültek).
Az eszközök eredményességét igazoló másodlagos bizonyítékok  –
felülvizsgálata.
A közösségi kutatási tevékenységekben aktívan részt vevő szer- –
vezetek által megfogalmazott vélemények áttekintése.13 Ausztria, Belgium, Dánia, 
Észtország, Finnország, 
Franciaország, Németország, 
Olaszország, Hollandia, 
Lengyelország, Portugália, 
Szlovákia, Spanyolország, 
Svédország és az Egyesült 
Királyság.
14 A kerekasztal-megbeszéléseket 
a 6. KP nemzeti kapcsolattartó 
pontjainak koordinátorai 
segítségével szervezték Finnországban, Franciaországban, 
Lengyelországban, 
Spanyolországban és az Egyesült 
Királyságban.AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS MÓDSZEREI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?15
ÁLTALÁNOS HOZZÁJÁRULÁS A KÖZÖSSÉGI 
KTF-CÉLKITŰZÉSEK ELÉRÉSÉHEZ
 19.  Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés szerint a közösségi KTF-politika 
általános célja, hogy erősítse a közösségi ipar tudományos és tech-
nológiai alapjait, és ösztönözze nemzetközi versenyképességének  
fejlődését.
 20.  A kutatásra vonatkozó egyik korábbi ellenőrzés során a Számvevőszék 
megállapította, hogy hiányzott az az explicit beavatkozási logika,  amely kimutatta volna, hogyan mozdítják elő a különböző eszközök és programok a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjainak erősítését, illetve nemzetközi versenyképességének fejlődését
15. Ezen-
kívül az egyes kutatási programokhoz tartozó célok és teljesítménymu-tatók nem feleltek meg a SMART-kritériumoknak (specifikus, mérhető, abszolválható, releváns és teljesítési időhöz kötött)
16, ami veszélyez-
tette a hatékony és eredményes monitorozást és értékelést17.
 21.  Figyelembe véve az explicit beavatkozási logika hiányát18, és annak meg-
állapítása érdekében, hogy az új eszközök általában hogyan segítették 
elő a közösségi KTF-politika érvényesülését, a Számvevőszék a követ-
kező szempontokat vizsgálta meg:
A megvalósult kutatási együttműködés eredményessége; és –
A szakértők értékelése az egyéni projektek tudományos   –
színvonaláról.15 Lásd: 9/2007. sz. különjelentés 
az uniós kutatási és 
technológiai fejlesztési (KTF) 
keretprogramok értékeléséről – 
Tökéletesíthetné-e módszereit a Bizottság? (lásd: 22–37. 
bekezdés) (HL C 26., 2008.1.30.). 
A Bizottság a beavatkozási logikát 
a következőképpen határozza 
meg: „egy beavatkozás inputját 
a végtermék előállításával, majd 
az elért sikerek és végeredmények társadalomra gyakorolt hatásával 
összekötő fogalmi kapcsolat” 
(Európai Bizottság, „Az Európai 
Unió tevékenységeinek értékelése: 
gyakorlati útmutató a Bizottság 
szolgálatai számára”, 2004. július, 
87. és 106. oldal).
16 SMART: specifikus, mérhető, 
abszolválható, releváns és 
teljesítési időhöz kötött. A célok 
SMART-kritériumoknak megfelelő meghatározása az Európai Unió 
költségvetési rendeletében 
foglalt általános elv, melynek 
célja a hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás biztosítása (lásd: 
1605/2002/EK, Euratom tanácsi 
rendelet, 27. cikk (3) bekezdés [HL L 248., 2002.9.16., 1. o.]).ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK
17 Lásd még: 9/2007. sz. különjelentés 28. és 30. bekezdése.
18 A keretprogramok beavatkozási logikájának hiányára például 2004-ben az 1999–2003 közötti időszak ötéves értékelését végző 
szakértői bizottság is rámutatott, amely a következőket állapította meg: „… a miénkhez hasonló szakértői bizottságokat arra kér ik fel, 
hogy mintegy betöltsük azt az űrt, amely egyfelől az elsősorban projektszinten begyűjtött ellenőrzési bizonyítékok között, másf elől 
a kutatáspolitika magasabb szintű társadalmi-gazdasági céljai között tátong. Ezt a feladatunkat jelenleg azonban megnehezíti 
a keretprogram tervezésének mikéntje, abban ugyanis hiányzik az explicit logikai kapcsolat a legmagasabb szintű célkitűzések, 
illetve az egyes kutatási és ismeretbővítési célok között”. „Az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési programjainak ö téves 
értékelése (1999–2003)”. Az Erkki Ormala elnökletével működő független szakértői bizottság jelentése (2004. december 15.), 6. r ész: 
„A keretprogram értékelése”, 19. o.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?16
HOGYAN LÁTJÁK A FELÜLVIZSGÁLATOT VÉGZŐ SZAKÉRTŐK A KUTATÁSI  
EGYÜTTMŰKÖDÉS TERÉN ELÉRT EREDMÉNYEKET?
A FELÜLVIZSGÁLATOT VÉGZŐ SZAKÉRTŐK VÉLEMÉNYE AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS EREDMÉNYESSÉGÉRŐL
Eredményes volt-e a résztvevők közötti együttműködés?3. ÁBRA
Forrás : Európai számvevőszék – A projektek felülvizsgálatáról 2007. december 31-ig elkészített jelentések horizon-
tális elemzése.EREDMÉNYES KUTATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
 22.  A kutatási együttműködés eredményességének értékelése a következőkön 
alapult: a projektcélok tényleges elérése, a meglévő és új tudomá-
nyos ismeretek átadása, valamint a kutatási módszerek terén bevált 
gyakorlat alkalmazása.
 23.  A Számvevőszék megállapítja, hogy a 6. KP ellenőrzés tárgyát képező 
eszközei elősegítették a projektek résztvevői között a magas szintű együttműködést. Ezt a megállapítást a következők támasztják alá:
A Számvevőszék megítélése szerint a helyszínen ellenőrzött   –
projektek mindegyike sikeresen támogatta a különböző szekto-rok és tudományágak szereplői közötti nemzetközi tudományos 
együttműködést.
A független szakértők által készített értékelés szerint a projektek  –
résztvevői közötti együttműködés az esetek nagy többségében  
eredményes volt (lásd: 3. ábra ).
Igen
RészbenNem1%
32%
67%1%
23%
76%Kiválósági hálózatok
101 projektIntegrált projektek
298 projekt
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?17
 24.  Ezen túlmenően a résztvevők között végzett felmérés azt mutatja, hogy 
a megkérdezettek általában véve meg vannak elégedve az ellenőrzés 
tárgyát képező két eszközzel (lásd: 4. ábra ). A kiválósági hálóza-
tokat az állami kutatóközpontok és egyetemek találták különösen  sikeresnek, míg a magánszektorban tevékenykedő partnerek (többek között KKV-k) az együttműködést kevésbé gyümölcsözőnek ítélték. Az integrált projektek keretében létrejött együttműködést mind az 
állami, mind a magánfelek eredményesnek minősítették.
HOGYAN LÁTJÁK A RÉSZTVEVŐK A PROJEKT EREDMÉNYESSÉGÉT?4. ÁBRA
Mennyire elégedett a projekttel a következő szempontok tekintetében?
Kiválósági hálózatok Integrált projektek
Koordinátorok Elégedett Nem elégedett Elégedett Nem elégedett
A projekt résztvevői közötti magas színvonalú kutatási 
együttműködés elősegítése100% 0% 98% 2%
A résztvevők hálózati együttműködése 100% 0% 97% 3%
Az egyes résztvevők kutatási tevékenységeire vonatkozó 
stratégiai tervek koordinálása86% 14% 89% 11%
A résztvevők közötti ismeretátadás 100% 0% 97% 3%
A kutató személyzet mobilitásának elősegítése 
a résztvevők között89% 11% 80% 20%
Résztvevők Elégedett Nem elégedett Elégedett Nem elégedett
A projekt résztvevői közötti magas színvonalú kutatási 
együttműködés elősegítése92% 8% 92% 8%
A résztvevők hálózati együttműködése 94% 6% 98% 2%
Az egyes résztvevők kutatási tevékenységeire vonatkozó 
stratégiai tervek koordinálása83% 17% 80% 20%
A résztvevők közötti ismeretátadás 97% 3% 88% 12%
A kutató személyzet mobilitásának elősegítése 
a résztvevők között89% 11% 64% 36%
Forrás : Az Európai Számvevőszék által készített felmérés.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?18
SZÁMOS ESETBEN A PROJEKTEK TERVEI JOBBNAK 
BIZONYULTAK A TÉNYLEGES VÉGREHAJTÁSNÁL
 25.  A projektminőség összefüggésbe hozható a tudományos és technológiai 
kiválósággal és az innováció fokával. Bevett gyakorlat, hogy a kutatási projektek minőségét szakértők értékelik. A 6. KP esetében független szakértők vettek részt mind a pályázatok előválogatásában, mind  
a megvalósított projektek nyomon követésében és értékelésében
19.
 26.  A projektek felülvizsgálatát végző szakértők utólagos értékelésüket 
a következő szempontokra alapozzák:
a célkitűzések megvalósítása terén elért eredmények; –
az erőforrások megfelelő felhasználása; –
a kutatási együttműködés eredményességének szintje; –
a projekt irányításának hatékonysága és eredményessége; és –
a projekt keretében létrehozott új ismeretek felhasználása és   –
elterjesztése.19 Az „értékelők” részt vesznek 
az értékelési folyamatban, és 
a Bizottság által az adott pályázati 
felhívásban meghatározott 
kritériumokkal való összehasonlítás 
révén felmérik az egyes ajánlatok előnyeit. Az értékelők által adott 
vélemény alapján a Bizottság 
dönt arról, melyik ajánlat érdemel 
támogatást. A „felülvizsgálatot 
végző szakértők” csak jóval 
a projekt tényleges elindulása után 
kerülnek a képbe. A Bizottság által elkészített értékelési lap alapján 
rendszeres időközönként értékelik, 
hogy egy adott projekt adott 
hivatkozási időszakban mennyit 
haladt előre. Ennek az értékelésnek az alapján dönt a Bizottság 
arról, hogy folytatódhat-e egy 
projekt, vagy még a befejezés 
tervezett időpontja előtt meg 
kell-e szüntetni. Az „értékelőket” 
és a „felülvizsgálatot végző 
szakértőket” ugyanabból a Bizottság által a program 
kezdetekor össszeállított 
adatbázisból választják.
HOGYAN ÉRTÉKELIK A FELÜLVIZSGÁLATOT VÉGZŐ SZAKÉRTŐK  
A PROJEKTEK MINŐSÉGÉT?
A PROJEKTEK MINŐSÉGÉNEK ÁL TALÁNOS ÉRTÉKELÉSE5. ÁBRA
Jó – kiváló projekt
Elfogadható projektNem megfelelő projektNincs adat19%
0%39%18%
44%36%
42%2%Kiválósági hálózatok
101 projektIntegrált projektek
298 projekt
Forrás : Európai számvevőszék – A projektek felülvizsgálatáról 2007. december 31-ig elkészített jelentések horizon-
tális elemzése.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?19
 27.  A szakértői jelentéseknek a Számvevőszék által végrehajtott elemzése 
azt mutatja, hogy a projektek több mint egyharmadát minősítették 
a „jótól a kiválóig” kategóriába tartozónak (lásd: 5. ábra ). A kiválósági 
hálózatok és integrált projektek keretében megvalósított 399 pro-
jekt közül mindössze hatot találtak eredménytelennek. Ugyanakkor 
igen sok projektet (174-et, vagyis a felülvizsgált projektek 44%-át) értékeltek legfeljebb „elfogadható”-nak. Tekintettel arra, hogy ami-kor a Bizottság a pályázatokat eredetileg kiválasztotta, a szakértők 
az összes kiválasztott projektet „kiváló”-nak minősítették, a felül-
vizsgálat eredményei arra engednek következtetni, hogy a projektek színvonala a végrehajtási szakaszban romlik.
ELÉRTÉK-E AZ ÚJ ESZKÖZÖK KONKRÉT CÉLJAIKAT?
 28.  Amint azt már előzőleg említettük (lásd: 9. és 10. bekezdés), a kiválósági 
hálózatok elsődleges célja a hálózati partnerek kutatási tevékenysége-
inek jelentős mértékű és tartós integrációja volt. Az „integrált projek-
tek” célja az volt, hogy nagyra törő, világosan meghatározott, európai 
szintű tudományos és technológiai célkitűzések elérésével létrehozzák 
az egyes tematikus prioritások végrehajtásához szükséges ismereteket. Mindkét eszköz elsősorban arra törekedett, hogy a szakértelem, a tevé-
kenységek és az erőforrások „kritikus tömegét” integrálja, ez ugyanis 
nemcsak a hosszú távú kutatási tevékenységek és partnerségek kiala-
kításának, hanem egyúttal a tudományokra, az iparra és a gazdaságra 
gyakorolt tényleges hatás megvalósításának is előfeltétele. A KKV-kre 
vonatkozóan kitűzött külön cél vizsgálatánál figyelembe kell venni, 
hogy a KKV-k az európai gazdaságban kulcsszerepet töltenek be.
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATKÉNT VALÓ 
INTEGRÁCIÓ HELYETT GYAKRAN A HAGYOMÁNYOS FORMÁBAN TÖRTÉNT
 29.  Annak meghatározására, hogy a kiválósági hálózatoknak mennyire sikerült  
megvalósítani a hálózati partnerek kutatási tevékenységeinek tartós integrációját, a Számvevőszék a következőket elemezte:
Jelentősnek tekinthetők-e a hálózatra fordított erőforrások az   –
egyes résztvevők általános költségvetésével összehasonítva?
Jelentős ellenőrzést tudtak-e gyakorolni a kiválósági hálózatok   –
a projekt rendelkezésére bocsátott erőforrások felhasználása  
felett?
Az eredeti tervben szereplő rangos kutatók ténylegesen részt vet- –
tek-e a projektben?
Tettek-e erőfeszítéseket a kiválósági hálózatok arra, hogy a hosszú  –
távú kutatási tevékenységek és partnerségek a közösségi támo-
gatás megszűnése után is fennmaradjanak?
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?20
 30.  A Számvevőszék úgy véli, hogy bár fokozták a kutatási együttműködést, 
és megfelelő színvonalú projekteket támogattak, az ellenőrzött kivá-
lósági hálózatok nem érték el konkrét céljukat, amint ez különösen az alábbiakból látható:
A legtöbb résztvevő kutatási kapacitásainak csak viszonylag kis a) 
részét bocsátotta a hálózat rendelkezésére.
A kiválósági hálózatok nem tudtak ellenőrzést gyakorolni a ren- b) 
delkezésre álló erőforrások felett, és nem tudták biztosítani a pro-jekttevékenységek megfelelő összehangoltságát. A részt vevő  
szervezetek nem fogadták el, hogy a hálózati erőforrások felhasz-
nálásáról a kiválósági hálózatot irányító szervek döntenek.
Legtöbb esetben nem sikerült megvalósítani azt, hogy a terüle- c) 
tükön meghatározó, rangos tudósokat vonjanak be a kiválósági hálózatokba.
Az ellenőrzött kiválósági hálózatok egyikében sem sikerült önfenn- d) 
tartó hosszú távú kutatási tevékenységeket és partnerségeket lét-
rehozni, így a jövőbeni együttműködés továbbra is a közpénzekből 
történő támogatás függvénye.
 31.  A független szakértők projektértékelésének eredményei azt mutatják, 
hogy a tevékenységek teljes átstrukturálására és a partnerek integ-
rálására a megvizsgált kiválósági hálózatok kevesebb mint kétharma-
dában került sor (101 hálózatból 59 esetében). Egy korábbi jelentés20 
már 2004-ben elismerte, hogy a kiválósági hálózatok a megkívánt „tar-tós integráció” megvalósítása terén nehézségekkel küzdenek. Azóta egy, a Bizottság felkérésére készült tanulmány
21 megerősítette, hogy 
a kiválósági hálózatoknak csak egy kis része tett értékelhető lépése-
ket az uniós támogatás megszűnése után, hosszú távon is életképes önfenntartó integráció irányába.
 32.  Összehangolt, hosszú távú közös tevékenységek és partnerségek kialakí-
tása helyett a kiválósági hálózatok az egyes intézkedéseket gyakran csak a hagyományos kutatási együttműködés keretében valósították meg.
 33.  Két fő tényező adhat magyarázatot arra, miért okoz nehézséget a kiváló-
sági hálózatok számára a tartós integráció megvalósítása. Először is, az eddig egymás versenytársaiként fellépő intézmények integrációja révén létrehozandó újfajta belső európai hálózat kiépítése a kutatási együttműködés új megközelítését követeli meg. Nem segítette elő e cél elérését az a tény, hogy sok szervezet vonakodott hosszú távon 20 Lásd: A 6. KP új eszközei 
hatékonyságának értékelése – 
az R. Marimon professzor által vezetett magas szintű szakértői 
panel jelentése, 2004. június 21. 
(http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Lásd: A kiválósági hálózatok 
jövőjével foglalkozó szakértői csoport 2008. szeptemberi 
zárójelentése, 16. és 47. oldal.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?21
elkötelezni magát. A kiválósági hálózatok által elsődlegesen megcél-
zott állami kutatóközpontok közötti integráció az eltérő intézményi 
felépítés és a költségvetési korlátok miatt nehézkesnek bizonyult. Az ipar különösen aggályosnak találta a szellemi tulajdon kezelésének 
kérdését.
 34.  Másodszor, vannak olyan területek, ahol jelentős mértékű integráció 
csak fokozatosan valósítható meg. A gyakorlatban az derült ki, hogy a maximum ötéves időtartam nem reális. Ennek ellenére számos eset-
ben (a helyszínen ellenőrzött nyolc kiválósági hálózat közül ötben) 
a projekt időtartamát a tárgyalási szakaszban még csökkentették is.
 35.  Az a tény, hogy a 6. keretprogramból finanszírozott legtöbb kiválósági 
hálózatnak nem sikerült tartós integrációt megvalósítania, felveti  
a kérdést, hogy milyen feltételek mellett indokolt ezeket az eredeti 
időszakon túl a jelenlegi 7. keretprogramból (7. KP) finanszírozni.
A KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATOK TELJESÍTMÉNYÉNEK  
KIEMELKEDŐ PONTJAI ÉS HIÁNYOSSÁGAI
A Számvevőszék által értékelt kiválósági hálózatok egyike egy, az információs társadalom technológi-
áira vonatkozó projekt volt, amelyet egy nagyszámú magán- (KKV-k és nagyvállalatok) és állami részt-vevőt (egyetemek) tömörítő konzorcium valósított meg. A konzorciumot úgy állították össze, hogy az adott tudományterületen képes legyen szerkezeti keretet biztosítani a szétaprózott európai kutatásnak, csökkenteni a párhuzamos tevékenységeket, előmozdítani a kiválóságot és elterjeszteni a tudományos ismereteket.
A Számvevőszék a projektdokumentumok, valamint a három ellenőrzött résztvevő képviselőivel folytatott 
interjúk alapján értékelte a projekt eredményeit. A projekt felülvizsgálatát végző független szakértők véleményét szintén figyelembe vette. A Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a projekt hozzájárult új ismeretek megosztásához és a már meglévő ismeretek átadásához. Többek között webol-dalakkal, konferenciákon való részvétellel és konferenciaszervezéssel ösztönözték a kutatók együttmű-ködését, és hoztak létre, illetve terjesztettek új ismereteket. Ezek az új ismeretek alkalmasnak tűntek a kereskedelmi felhasználásra. Felállítottak egy ún. „Virtuális Kiválósági Központot” (Virtual Centre of Excellence – VCE), azaz lényegében egy webportált, amelyet a projekt résztvevői készítettek el, és amely az adott tudományterületen folyó állami- és magánkutatásokról ad naprakész felvilágosítást. Több résztvevő létrehozott a projekt egy adott területével foglalkozó iskolát.
A projekt végén a konzorcium további támogatást kért egy második projektszakasz finanszírozásához, 
melyet el is nyert. A helyszínen ellenőrzött résztvevők arról számoltak be, hogy az integrációs tevékeny-
ségekben való részvételük a további uniós támogatástól függ. A támogatás megszűnésével lehetetlenné válik ezeknek a tevékenységeknek a fenntartása.3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?22
INTEGRÁLT PROJEKTEK: NAGY PROJEKTEK, 
ÉS VISZONYLAG ALACSONY PÉNZÜGYI 
SZEREPVÁLLALÁS A RÉSZTVEVŐK OLDALÁRÓL
 36.  Az „integrált projektek” célja, hogy nagyra törő, európai szintű célkitű-
zések megvalósításával létrehozzák az egyes tematikus prioritások  végrehajtásához szükséges ismereteket.
 37.  A Számvevőszék az integrált projektek hatékonyságát mintavétel alapján 
értékelte, a következő szempontok figyelembevételével:
az ismeretek létrehozásától a technológiák fejlesztéséig és átadá- –
sáig a tevékenységekben részt vevő érintettek teljes „értékláncá-nak” vertikális integrációja;
multidiszciplináris tevékenységek széles körének horizontális   –
integrációja;
tevékenységek integrációja: különböző kutatási tevékenységek   –
integrációja, az alapkutatásoktól az alkalmazott kutatásokig,  
illetve más típusú tevékenységekkel való integráció, ideértve a fel-
vezető tevékenységeket, az ismeretek védelmét és terjesztését, 
valamint az oktatást;
a magánszektor- és közszférabeli kutatási szervezetek szereplői- –
nek szektorális integrációja, ideértve a KKV-kat is, különös tekin-tettel a tudományok és az ipar képviselőire;
az állami és magánfinanszírozás pénzügyi integrációja. –
AZ INTEGRÁL T PROJEKTEK TELJESÍTMÉNYÉNEK KIEMELKEDŐ  
PONTJAI ÉS HIÁNYOSSÁGAI
Az egyik integrált projekt célja a gyártók és fogyasztók számára egyaránt értéket képező, újrahasznosít-
ható anyagokból készült innovatív és környezetbarát csomagolás kifejlesztése volt. A lehető legnagyobb 
összhatás érdekében az integrált projekt a legfontosabb alapanyag- és végtermékgyártókat tömörítette. 
A projekt keretén belül végrehajtandó tevékenységek becsült költsége meghaladta a 25 millió eurót (melynek 56,5%-át finanszírozta a Közösség).
A projekt sikeresen integrálta különböző üzleti területek (vertikális integráció), a magánszektor és 
a közszféra (szektorális integráció), illetve a különböző – alapvető és alkalmazott – tudományágak 
(tevékenységek integrációja és horizontális integráció) résztvevőit. A projekt ugyanakkor nem volt 
sikeres a tekintetben, hogy a céljai megvalósításához további támogatási forrásokat vonjon be. Ily 
módon nem sikerült teljesíteni a 6. KP ezen konkrét eszközével kapcsolatos, a pénzügyi integrációra vonatkozó követelményt.4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?23
 38.  A bizonyítékok azt mutatják, hogy az ellenőrzött integrált projektek álta-
lában véve megvalósították a kutatási területükön kitűzött célokat, és 
jelentős mennyiségű (humán, pénzügyi és műszaki) erőforrást tudtak mobilizálni. Ez elsősorban a korábbi eszközökhöz
22 viszonyított hosz-
szabb időtartamnak, valamint a nagyobb számú résztvevőnek tudható 
be. Ugyanakkor az ellenőrzött integrált projekteknek nem sikerült  további állami, illetve magánforrásokat bevonni.
NEM SIKERÜLT TELJES MÉRTÉKBEN MEGVALÓSÍTANI 
A KKV-K RÉSZVÉTELÉRE VONATKOZÓ CÉLKITŰZÉST
 39.  Figyelembe véve az üzleti életben meglévő súlyukat és a foglalkoztatás-
ban betöltött szerepük fontosságát, a KKV-k kulcsszerepet játszanak az európai gazdaságban. Amint azt a 8. bekezdésben említettük, a 6. KP 
igyekezett a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit is figyelembe 
venni, így erre a célra – szemben az 5. KP által meghatározott 10%-
kal – a 6. KP tematikus prioritásaira meghatározott teljes költségvetés 
legalább 15%-át akarta fordítani
23.
 40.  A 6. ábrából  látható, hogy bár a KTF-projektekben az 5. keretprogramhoz 
képest több KKV vett részt, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott 
közösségi hozzájárulás a 6. keretprogramban mind relatív, mind abszo-
lút értelemben csökkent. A Bizottság legpontosabb becslése szerint 
a 6. KP tematikus prioritásaira meghatározott teljes költségvetésnek legfeljebb 10%-át – mintegy 1,2 milliárd eurót – fordították a KKV-k-
re. Ez az arány alacsonyabb az 5. KP tematikus programjai keretében elértnél (12%, mintegy 1,4 milliárd EUR). A 6. KP nem tudta jelentős mértékben ösztönözni a kis- és középvállalkozásoknak a tematikus pri-
oritások felé irányuló KTF-beruházásait. Ami a 7. keretprogramot illeti, az előzetes adatok szerint a KKV-k részvétele tovább csökken
24.
 41.  A KKV-k részvételének növelése objektív akadályokba ütközik. Tevé-
kenységük inkább helyi/regionális jellegű, és elsősorban a pályázati eljárások összetettsége és a pályázatok benyújtásának költségei miatt eredendően nehezebb bejutniuk a résztvevők közé. A nagy kutatóin-tézetekkel való együttműködést a pénzügyi és műszaki kockázatok megnövekedése akadályozhatja. Ugyanúgy, mint általában a magán-szektorból jövő résztvevők, a KKV-k is tartanak attól, hogy elveszítik 
a változó szükségletekre való reagáláshoz szükséges rugalmasságot, ezért nem állnak mindig készen hosszú távú szerződéses kötelezett-
ségek vállalására.22 Egyedi célirányos kutatási 
projektek.
23 A tematikus prioritások 
keretében tervbe vett 
finanszírozás mellett a 6. KP 
egy, a KKV-k részvételével 
végrehajtott horizontális kutatási 
tevékenységek támogatását célzó 
külön programot is tartalmazott (475 millió EUR).
24 A 7. KP hasonló célt tűzött 
ki a KKV-kkal kapcsolatban (a 
program együttműködési részének 
keretében elérhető támogatás 
legalább 15%-a). A Bizottság (2008. októberi) adatai szerint 
a KKV-k a projektek résztvevőinek 
8,2%-át teszik ki, és a megítélt 
közösségi hozzájárulás 8,5%-át 
fordítják rájuk.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?24
53%57%
37%
28%
8%13%
2% 1%
5. KP 6. KP 5. KP 6. KP 5. KP 6. KP 5. KP 6. KP
Állami Magán
(nem KKV)Magán (KKV) EgyébA KERETPROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTEL ALAKULÁSA  
(TEMATIKUS PRIORITÁSOK)
A 6. KP RÉSZTVEVŐINEK MEGOSZLÁSA A PROJEKTEKBEN VALÓ SZEREPVÁLLALÁS 
SZERINTI LEBONTÁSBAN (RÉSZVÉTELEK SZÁMA)6. ÁBRA
A 6. KP RÉSZTVEVŐINEK MEGOSZLÁSA A KAPOTT KÖZÖSSÉGI TÁMOGATÁSOK SZERINTI BONTÁSBAN
49%58%
37%
31%
12%10%
1% 1%
5. KP 6. KP 5. KP 6. KP 5. KP 6. KP 5. KP 6. KP
Állami Magán
(nem KKV)Magán (KKV) Egyéb
Forrás : Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?25
 42.  Ezenkívül a 6. KP bizonyos előírásai is hátráltatták a magáncégek rész-
vételét. Ilyen volt az a szabály, hogy a konzorcium a projekt vég-
rehajtásáért kollektív műszaki és pénzügyi felelősséggel tartozik  a Bizottság felé. Ez az előírás csak a magánszervezeteket érintette, 
míg az államiakra nem vonatkozott, ezáltal de facto további nehézsé-
geket támasztott az érintett célcsoport előtt. A 7. keretprogramban már nem szerepel a kollektív pénzügyi felelősség; ezt a programok résztvevői részére kifizetett előlegek egy részéből finanszírozandó 
garanciaalap váltotta fel.
 43.  A 6. KP előírásai között szerepelt, hogy kifejezetten ellentétes értelmű 
megállapodás hiányában automatikus hozzáférést kell biztosítani  
a résztvevők azon meglévő ismereteihez, amelyek a projekt végre-hajtásához szükségesek. Ez a követelmény visszatartó erővel hatott a magánszektor és különösen a KKV-k részvételére, melyek nem tudták egyenlő feltételekkel felvenni a versenyt a nagyobb szervezetekkel. 
A 7. KP már nagyobb szabadságot biztosít a konzorciumoknak azáltal, 
hogy a meglévő ismeretek elérhetővé tételét a szellemi tulajdonjogok 
figyelembevételével írja elő.
HOGYAN IRÁNYÍTOTTA A BIZOTTSÁG 
AZ ÚJ ESZKÖZÖKET?
 44.  A Bizottság irányítási tevékenysége döntő szerepet játszik a 6. KP kereté-
ben megvalósított projektek sikerességében, különösen azáltal, hogy a keretprogramot vonzóvá teszi a potenciális résztvevők számára, és irányítja a projektek előrehaladását. A struktúrák kezelhetősége, a cél-
meghatározás egyértelműsége, az eljárások gyorsasága és egyszerű-
sége, valamint a projektmonitorozás megfelelősége mind befolyásolja az eszközök sikerességét. Ebben az összefüggésben a Számvevőszék 
elemezte nyolc ajánlattételi felhívás lebonyolítását, és megvizsgált 
néhány kiválasztott, az eszközök teljesítményét lényegesen befolyá-
soló irányítási eljárást (konkrétan a tárgyalást és a projektek moni-torozását). A Számvevőszék az ellenőrzés során több hiányosságot  tárt fel.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?26
BIZONYTALANSÁG AZ ESZKÖZÖK KONKRÉT 
SZEREPÉVEL KAPCSOLATBAN
 45.  Amint az a 7. ábrán  látható, több érdekelt fél (elsősorban résztvevők, 
de kisebb mértékben koordinátorok is) nem vagy csak kevéssé volt azzal tisztában, hogy milyen sajátos célokat szolgálnak az eszközök, és hogyan kellene működniük. A kiválósági hálózatok esetében a fel-
mérés eredménye azt mutatja, hogy a kiválósági hálózatokra első-
sorban mint a hálózatépítés eszközére tekintettek, míg az eredeti  cél a hálózati partnerek közötti tartós integráció támogatása volt.  
A 6. KP kezdetekor a lehetséges igénylők bizonyos mértékű zavaro-
dottsága volt jellemző, különösen a kiválósági hálózatok tekintetében. 
További gondokat okozott a Bizottság szolgálataitól érkező közlemé-
nyek következetlensége
25.
 46.  A szakpolitikai célkitűzések helyes értelmezése az eredményesség  
kulcsfontosságú tényezője. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy  
a különböző szereplők tisztában legyenek az elérendő célokkal. Ebben 
a vonatkozásban ki kell emelni a koordinátorok szerepét, akik a részt-vevőknél lényegesen jobban tisztában vannak a célokkal. Ez a konzor-
ciumokon belüli kommunikáció hiányosságaira utal, amit a résztvevők 
nagy száma valószínűleg még tovább mélyít (lásd: 51. bekezdés).
HOGYAN ÉRTELMEZIK A SZEREPLŐK AZ ELLENŐRZÖTT ESZKÖZÖK SZEREPÉT?7. ÁBRA
Véleménye szerint helyesen értelmezte-e az együttműködés fő eszközei (a kiválósági hálózatok és integrált 
projektek) közötti különbségeket, amikor eldöntötte, melyiket pályázza meg?
Kiválósági hálózatok Integrált projektek
Sikeres pályázók Koordinátorok Résztvevők Koordinátorok Résztvevők
Igen, teljesen 86% 53% 84% 62%
Igen, részben 11% 33% 13% 25%Nem, részben nem 0% 8% 3% 12%Nem, egyáltalán nem 3% 6% 0% 2%
Sikertelen pályázók Koordinátorok Résztvevők Koordinátorok Résztvevők
Igen, teljesen 75% 67% 60% 58%
Igen, részben 0% 33% 20% 27%
Nem, részben nem 25% 0% 20% 13%Nem, egyáltalán nem 0% 0% 0% 2%
Forrás : Az Európai Számvevőszék által készített felmérés.25 Lásd még: a kiválósági hálózatok 
jövőjével foglalkozó szakértői 
csoport jelentése, op. cit., 
3.3. szakasz (18. o.) és annak 
3. melléklete (45. o.).
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?27
ÖSSZETETT A JOGI KERET, ÉS NINCS 
MINDIG ELÉGSÉGES IRÁNYMUTATÁS
 47.  Az eszközökre vonatkozó jogi rendelkezéseket egy sor különböző jogi szö-
veg tartalmazta26. A döntéseket különböző időpontokban különböző 
szervek hozták: a Tanács és az Európai Parlament hozta meg a hatá-rozatokat az eszközök létrehozásáról és konkrét céljairól (kijelölve  azokat a programokat, melyek területén alkalmazhatók); a Bizottság 
döntött az eszközök bevezetésére vonatkozó előírásokról (különös  tekintettel az egyes eszközökhöz pontosan illeszkedő közösségi hoz-
zájárulási alapmechanizmusok meghatározására), és végül a 6. KP  
mintaszerződésről (melyben konkrét eszközök formájában határozta 
meg a programok közvetett KTF-tevékenységet folytató szereplőire 
vonatkozó előírásokat). A különböző vonatkozó előírások nem voltak minden esetben következetesek.
 48.  Amikor a 6. KP keretében az első ajánlattételi felhívásra sor került, még 
nem állt rendelkezésre teljes körű útmutatás. Az útmutató kidolgo-
zását és közzétételét befolyásoló csúszások végső soron a mintaszer-ződések késedelmes elfogadásának voltak betudhatók.
 49.  A 2004. évi értékelés közzétételének hatására27 a Bizottság az egyes 
eszközök megkülönböztetése érdekében kiigazító intézkedéseket  
hozott. Ezáltal ugyan sikerült jobban megismertetni az egyes eszkö-zök jellemzőit, de nem oldódott meg minden félreértés. Ezért a 6. KP 
bizonyos, a program eredeti útmutatójában
28 nem tárgyalt projekt-
irányítási szempontjaira vonatkozóan további útmutatásokat kellett közzétenni.
A TÁRGYALÁSI FOLYAMAT: HOSSZABB, 
ÉS GYAKRAN NEM ÁTLÁTHATÓ
 50.  A szerződéskötésig eltelt idő29 átlagosan mintegy 13 hónap volt, szemben 
az 5. KP keretében kiírt pályázatok 9 hónapos átfutási idejével30. Ennek 
eredményeként a konzorciumok arra kényszerültek, hogy még a szer-
ződés aláírása előtt belekezdjenek a projektekbe. Ez jogi és pénzügyi 
kockázatot jelentett a kedvezményezettek számára, ami ellentétben 
áll a kutatási tevékenységek ösztönzésének célkitűzésével. Másrészről a tárgyalási folyamat során a Bizottság kezdeményezésére a projektek 
hatóköre (a konzorcium összetétele, a projekt időtartama, a munka-
program) számos (az ellenőrzött 14 projektből 11) esetben módosult, 
a program céljaira való explicit hivatkozás nélkül.26 Lásd például: az 1513/2002/EK 
határozat III. melléklete; 
a 2002/834/EK tanácsi határozat 
III. melléklete (HL L 294., 
2002.10.29., 1. o.); a 2321/2002/
EK parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 355., 2002.12.30., 23. o.).
27 Lásd: A 6. KP új eszközei 
hatékonyságának értékelése, 
op. cit.
28 Például a kiválósági 
hálózatok és integrált projektek 
versenypályázati felhívásaira 
vonatkozó útmutatót 
2004 novemberében tették 
közzé. A szellemi tulajdonjogokra vonatkozó útmutató 
2004 márciusában jelent meg.
29 A szerződéskötésig eltelt idő 
a pályázat lezárásának napja és 
a szerződés aláírása között eltelt 
idő.
30 Lásd: az ötödik keretprogramon 
belüli „közvetett” 
KTF-tevékenységek irányításáról 
szóló 1/2004. sz. különjelentés 60. oldala (HL C 99., 2004.4.23.).
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?28
KEVESEBB, DE NAGYOBB PROJEKT, 
TOVÁBBRA IS NAGYSZÁMÚ RÉSZTVEVŐVEL
 51.  Bár nem lehet meghatározni, mekkora a résztvevőknek az a száma, 
amely minden projektre egyaránt optimálisan alkalmazható, egyér-
telmű, hogy minél több a résztvevő, annál nehezebb az adott projekt irányítása (szervezeti korlátok, költségek). Az 5. keretprogrammal  összehasonlítva a 6. KP keretében nagyobb konzorciumok kevesebb szerződést írtak alá. Ugyanakkor az egy szerződésre jutó résztvevők 
átlagos száma a 6. keretprogramban magasabb (a kiválósági hálóza-
tokban átlagosan 30 résztvevő, míg az integrált projektekben mint-
egy 25 partner szerepelt). A 7. keretprogramban a résztvevők számát 
csökkentették (mind a kiválósági hálózatok, mind az integrált projek-
tekhez hasonló együttműködési projektek átlagosan 20-nál valamivel kevesebb partnerrel működnek).
HIÁNYOSSÁGOK A PROJEKTEK NYOMON KÖVETÉSÉBEN
 52.  A 6. KP keretében végrehajtott közvetett KTF-tevékenységeket a Bizottság 
bizonyos időközönként szakmailag ellenőrizte. A kiválósági hálózatok 
és integrált projektek esetében a szakmai monitorozást a projektek 
független szakértők általi felülvizsgálatának kellene kiegészítenie  
(lásd: 11. lábjegyzet). A Számvevőszék elsősorban azt állapította meg, hogy a Bizottság két részlege nem teljes mértékben tartotta be a pro-jektek független szakértők általi éves felülvizsgálatára vonatkozó jogi követelményt.
 53.  Azokban az esetekben, ahol a bizottsági részlegek betartották az előírást, 
a projektek felülvizsgálatát nem sikerült oly módon összehangolni, 
hogy mind a projektek, mind a programok szintjén eredménye-
sen lehessen teljesítménymutatóként használni a felülvizsgálatok  
eredményeit.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?29
A KTF-BERUHÁZÁSOK ÖSZTÖNZÉSE
 54.  A 6. KP tematikus prioritásai keretében megvalósított KTF-beruházások 
összértéke 19 milliárd eurót tett ki. Az uniós költségvetés ennek  
63%-át finanszírozta. A magánszektor hozzájárulása (KKV-kkel együtt) 
elérte a 22%-ot. A fennmaradó 15%-ot az egyes országok állami for-rásaikból finanszírozták
31.
TÖBB UNIÓS PÉNZ VISZONYLAG KEVESEBB 
RÉSZTVEVŐ KTF-BERUHÁZÁSÁRA
 55.  A 6. keretprogram tematikus prioritásait elődeivel (az 5. KP tematikus 
programjaival32) összehasonlítva azt látjuk, hogy mind az összes  
befektetés, mind az Európai Unió hozzájárulása abszolút értelemben 
növekedett (8%-kal és 15%-kal). Az „összbefektetés/uniós hozzájáru-
lások” arányszám ugyanakkor 1,69 euróról (5. KP) 1,59 euróra (6. KP) 
esett vissza. Ennek legfőbb oka az volt, hogy az 5. keretprogrammal 
összehasonlítva a magánszektor részvétele általában csökkent (lásd: 6. ábra ).
 56.  A Számvevőszék ellenőrzése arra mutatott rá, hogy a programban részt 
vevő állami szerveknél fennáll az alacsony szintű elkötelezettség  kockázata. Egyes esetekben (a megvizsgált 14 projektből 12-ben)  a saját források mértéke jóval (30–80%-kal) alatta maradt a Bizottság 
által ténylegesen megtérített költségeknek
33. Ezekben az esetekben 
a beruházások ösztönzése csak korlátozott mértékben valósul meg, 
és előfordulhat, hogy az uniós pénzösszegek egyszerűen a résztvevők 
saját forrásainak a helyettesítésére szolgálnak.31 Csak a következő adatok állnak 
rendelkezésre az elemzéshez: 
a támogatható költségeknek 
a szerződésben megállapodott 
összege és az ehhez kapcsolódó 
közösségi hozzájárulás. 
A részletesebb információk hiánya, különös tekintettel a programban 
való részvétel eredményeként 
megvalósult beruházások 
összértékére, lehetetlenné teszi 
a további elemzést.
32 Az 5. KP tematikus programjai 
a 6. KP tematikus prioritásainak 
elődei. Az 5. keretprogramban 
négy tematikus program 
szerepelt: „Életminőség és az élő 
erőforrásokkal való gazdálkodás”, „Felhasználóbarát információs 
társadalom”, „Versenyképes 
és fenntartható növekedés” 
és „Energia, környezet és 
fenntartható fejlődés”.
33 Egy jelentős számú állami szerv 
(főként egyetem) által használt 
modell szerint a résztvevőknek 
ugyanolyan összegű saját 
forrást kell rendelkezésre 
bocsátaniuk, mint a Bizottság által nyújtott támogatás. Ily módon 
érvényesülne a társfinanszírozás 
elve. Ennek a feltételnek 
a teljesülését azonban a Bizottság 
nem követte megfelelően nyomon.
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?30
 57.  A Számvevőszék emlékeztet arra, hogy a 6. KP esetében hiányzott az az 
explicit beavatkozási logika, amely megmutatta volna, hogy a külön-
böző eszközök és programok hogyan járulhatnak hozzá a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjainak erősítéséhez, illetve nem-
zetközi versenyképességének fejlődéséhez
34. A SMART-kritériumnak 
megfelelő célkitűzések és teljesítménymutatók hiánya jelentős mér-
tékben akadályozza annak megállapítását, hogy az egyes eszközök  és tevékenységek mennyiben járultak hozzá a KTF-célok megvaló-sításához, ily módon lehetetlenné téve a hatékony és eredményes  monitorozást és értékelést (lásd: 19. és 20. bekezdés).
1. AJÁNLÁS
KI KELL DOLGOZNI EGY EXPLICIT BEAVATKOZÁSI LOGIKÁT
A Számvevőszék emlékeztet előző ajánlására, miszerint a kiadási 
programoknak olyan explicit beavatkozási logikán kell alapulniuk, 
amely az adott eszközöket ésszerű célkitűzésekkel köti össze.  
Ebben a vonatkozásban meg kell fontolni az „egy eszköz – egy  
célkitűzés” lehetőségét annak érdekében, hogy az egyes eszközök 
konkrét szerepe világosan megfogalmazható legyen. Mindegyik  program esetében megfelelő teljesítménymutatók segítségével kell 
nyomon követni a várható outputok, végeredmények és hatások  
alakulását.
 58.  A Számvevőszék megállapította, hogy a 6. KP ellenőrzött eszközei eredmé-
nyesen segítették elő a projektek résztvevői közötti kutatási együtt-
működést. Bár minden projekt „kiváló” minősítést kapott, amikor  
a Bizottság kiválasztotta, végrehajtásukat követően legfeljebb egy-
harmaduk minősítése esett a „jótól a kiválóig” terjedő kategóriába (lásd: 22–27. bekezdés).
 59.  A kiválósági hálózatok és integrált projektek konkrét célkitűzéseinek 
értékelése bizonyos mértékű kettősséget mutat. Eltekintve attól, hogy 
sikeresen mozdították elő a kutatási együttműködést, és megfelelő színvonalú projekteket támogattak, az ellenőrzött kiválósági hálóza-
tok egyike sem tudta megvalósítani a hálózati partnerek tartós integ-
rációjának konkrét célját, így a jövőbeni együttműködés továbbra is 
a közpénzekből történő támogatás függvénye. A nehézségek többek 
között a következőkből adódtak: sok szervezet vonakodott hosszú  távon elkötelezni magát, illetve a maximum ötéves időtartam nem  
bizonyult reálisnak, különösen azokon a területeken, ahol az integ-
ráció csak fokozatosan valósítható meg. Ez felveti annak a kérdését, 
hogy milyen feltételek mellett indokolt ezeket az eredeti idősza-kon túl a jelenlegi 7. keretprogramból (7. KP) finanszírozni (lásd:  
29–35. bekezdés).34 Lásd: 9/2007. sz. különjelentés 
22–37. bekezdése.KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?31
 60.  Az integrált projektek általában véve elérték az adott kutatási területeiken 
kitűzött célokat. A hosszabb időtartamnak és a nagyobb számú részt-
vevőnek köszönhetően jelentős mennyiségű erőforrást tudtak mobi-lizálni. Ugyanakkor az integrált projekteknek nem sikerült további  
állami, illetve magánforrásokat bevonni (lásd: 36–38. bekezdés).
2. AJÁNLÁS
AZ ÚJ ESZKÖZÖK TELJESÍTMÉNYÉT A HAGYOMÁNYOS KUTATÁSI  
EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL ÖSSZEHASONLÍTVA KELL ÉRTÉKELNI
A Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy a jelenlegi keretprogram  
(7. KP) támogatásaiból részesülő kiválósági hálózatok és az integrált 
projektekhez hasonló együttműködési projektek céljai reálisak-e, és ezek az eszközök a kutatási együttműködés hagyományos eszköze-
ivel összehasonlítva jelentős előnyt biztosítanak-e. A 6. keretprog-
ramból támogatott kiválósági hálózatok esetében a Bizottságnak 
eseti alapon kell értékelnie, hogy az elért eredmények, az uniós  
szintű potenciális értéknövelő hatás és az önfenntarthatóság kilá-
tásai indokolják-e a 7. keretprogram alatti további támogatást.
 61.  Az 5. keretprogrammal összehasonlítva a 6. keretprogramban több uniós 
forrás állt rendelkezésre, de a megvalósult beruházások arányosan  kevésbé számottevőek. Ennek elsődleges oka a magánszektor rész-vételének általános visszaesése (lásd: 55. bekezdés). A Számvevőszék ellenőrzése során olyan eseteket is feltárt, ahol az uniós támogatás 
összege jóval meghaladta a programban részt vevő állami szervek által 
elkülönített saját forrásokat, ami esetleg arra utalhat, hogy az uniós 
pénzösszegek egyszerűen a résztvevők saját forrásainak a helyette-
sítésére szolgálnak (lásd: 56. bekezdés).
 62.  A 6. KP igyekezett a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit is figye-
lembe venni, és erre a célra (hasonlóan a jelenlegi 7. keretprogram-
hoz) a tematikus prioritások teljes költségvetésének legalább 15%-át 
akarta fordítani. Bár az 5. keretprogrammal összehasonlítva több KKV vett részt KTF-projektekben, a tematikus prioritások keretében a kis- 
és középvállalkozásokra fordított közösségi hozzájárulás mértéke  
10%-ra korlátozódott (szemben az 5. KP alatti 12%-kal). A 7. keret-
programra vonatkozó előzetes eredmények további csökkenést mutat-
nak (lásd: 39–40. bekezdés).
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?32
 63.  A Számvevőszék megjegyzi, hogy a 6. KP nem váltott ki jelentős növe-
kedést a résztvevők KTF-beruházásai terén, azon tény ellenére, hogy 
az Európai Tanács az európai KTF-beruházásokra fordítandó összeget a bruttó hazai termék 3%-ának megfelelő – és ennek kétharmadát  
a magánszektor által biztosítandó – összegben határozta meg.
3. AJÁNLÁS
MEG KELL VIZSGÁLNI AZ ALACSONY BERUHÁZÁSI SZINT OKAIT
A Bizottság vizsgálja meg, hogy a kitűzött célokkal összehasonlítva 
milyen (akár a keretprogramból adódó, akár azon kívüli) okok miatt 
viszonylag alacsony a résztvevők KTF-beruházásainak a szintje,  
és javasoljon konkrét intézkedéseket. Az uniós KTF-finanszírozás által a megvalósított beruházásokra gyakorolt katalizátorhatás nyo-
mon követéséhez megfelelő adatokat kell rendelkezésre bocsátani. 
Felül kell vizsgálni a kitűzött célok realitását, különösen a KKV-k 
és a magánszektor tekintetében.
 64.  A Bizottság irányítási tevékenysége döntő szerepet játszik a különböző 
intézkedések sikerességében és abban, hogy azokat a potenciá-
lis résztvevők számára vonzóvá tegye. A struktúrák kezelhetősége,  
a célok egyértelműsége, az eljárások gyorsasága és egyszerűsége,  valamint a projektek monitorozása mind befolyásolják a keretprogram sikerességét.
 65.  A Számvevőszék ellenőrzése számos olyan kérdésre mutatott rá, melyek 
kihatással voltak a 6. keretprogramból támogatott intézkedések ered-ményességére. Ezek különösen a következők voltak: az egyes eszközök 
konkrét szerepével kapcsolatos bizonytalanság, a jogi rendelkezések 
nem mindig elegendő útmutatással együtt járó sokfélesége, az egyre 
hosszabb és gyakran nem átlátható tárgyalási folyamat, a támoga-
tási összegre jutó résztvevők meglehetősen nagy száma, valamint  
a projektek monitorozásában megnyilvánuló hiányosságok (lásd:  
44–53. bekezdés).
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?33
4. AJÁNLÁS
JAVÍTANI KELL AZ IRÁNYÍTÁS KÖRÜLMÉNYEIT
Különösen a projektek irányíthatóságának, megfelelő végrehaj-
tásának és értékelésének javítása érdekében a Bizottság időben  
biztosítson világos útmutatást, gyorsítsa fel a szerződéskötési  
folyamatot, és javítsa projektmonitorozási tevékenységét.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. június 4-i ülésén Luxembourgban 
fogadta el.
A Számvevőszék nevében
Sá eő sé eé b e
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?34
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
ÖSSZEFOGLALÓ
III.
A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék  
sikeresnek találta a hatodik keretprogram (a 
továbbiakban: 6. KP) ellenőrzött eszközeit.
i)
A keretprogramok mindig is szilárd beavat-
kozási logikára épültek (a hetedik keret-programban – a továbbiakban: 7. KP – ez  
még explicitebb módon jut kifejezésre).  
Különösen a kutatási eredmények jelle-
géből fakadó bizonytalanság miatt nagy  
kihívást jelent annak megállapítása, vajon  minden célkitűzés pontosan megfelel-e az  úgynevezett SMART-kritériumok szigorú  fogalommeghatározásainak. Ennek elle-
nére minden, a jogalkotási és végrehajtási  
aktusokkal kapcsolatos kutatásban sikerült 
érvényesíteni a „SMART” logikai rendszeré-
nek alapvető szempontjait. Bizonyítja ezt  többek között az is, hogy a 6. KP tematikai 
prioritásai között szerepelnek „célkitűzé-
sek”, pedig a 6. KP előkészítése és elfoga-
dása idején alkalmazandó költségvetési  
rendeletben ez a megközelítés még nem  
volt explicit módon rögzítve. A 7. KP-ben  
már minden munkaprogram tartalmaz a vár-ható hatásokra vonatkozó, az egyes prog-
ramokban meghatározott célkitűzéseknek,  logikának és tevékenységeknek megfelelő  megállapításokat.
ii)
A Bizottság is úgy véli, hogy a „kiválósági  hálózatok” némelyike kevésbé volt sikeres, 
mint mások, de számos kiválósági hálózat  eljutott az önfenntartó integráció szintjére. Az érintett területek széles skálája, a többtu-catnyi különböző projekt számtalan résztve-
vője és a konzorciumok keretében folytatott 
együttműködés realitásainak ismeretében ez 
normálisnak tekinthető.
Ezzel szemben mindkét fél lényegében sike-
resnek ítélte az integrált projekteket, köz-tük az energia és a közlekedés területén az 
ipar vezetésével folyó demonstrációs pro-
jekteket. A 6. KP keretében kötött szerződé-
sek sikeres lezárását követően e projektek  
közül sok a termék piaci bevezetéséhez és  
replikációjához vezetett.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?35
iii)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 6. KP eszkö-
zeinek irányításával fontos szerepet játszott 
az eszközök által elért sikerek biztosításá-ban. A meglévő jogszabályi keret adta lehe-tőségeken belül aktívan kereste a felmerülő 
problémák megoldását, és már a 6. KP elindí-
tását megelőzően rendelkezésre bocsátotta az útmutató dokumentumok tervezetét.
iv)
A 6. KP önmagában, két új eszközével: az  
integrált projektekkel és a kiválósági háló-zatokkal együtt sem elégséges ahhoz, hogy az európai kutatás előtt álló valamennyi  kihívásra választ találjon, hiszen a kutatásra 
szánt európai pénzeszközöknek mindössze 
5%-át tette ki. Ráadásul a belőle finanszíro-
zott programok közül több ezer még jelenleg 
is folyamatban van, ezért túl korai lenne vég-leges összehasonlításokat tenni az 5. KP-vel. 
A Bizottság véleménye szerint a 6. KP igenis 
nagy lökést adott a kutatási tevékenységek-
nek, és jelentős sikereket eredményezett.  
A Bizottság elfogadja a Számvevőszéknek  
a magánszektorral kapcsolatos megállapí-
tásait, de szeretné hozzátenni, hogy a keres-kedelmi tevékenységet folytató állami és  
magánszervezetek (üzleti vállalkozási szek-tor) tekintetében a részvételi arányok hason-lóak, mint az 5. KP esetében.
A kkv-k hatodik keretprogrambeli részese-
désével kapcsolatos nehézségeket illetően 
a Bizottság egyetért a Számvevőszékkel.  
Ezeket a problémákat a hetedik keretprog-ramban igyekeztünk orvosolni.IV.
A keretprogramok mindig is szilárd, a haté-kony értékelést és nyomon követést lehe-
tővé tévő beavatkozási logikára épültek. E  beavatkozási logika már explicitebb módon kifejezésre jut a 7. KP-ben, amely célkitű-
zéseket és teljesítménymérőket is tartal-
maz, hogy ezzel is segítse az értékelési és  nyomonkövetési rendszer további megerősí-
tését. A 7. KP a munkaprogramokban világo-
san, explicit módon rögzíti a kutatási célokat 
és a kutatáspolitikai célkitűzéseket. Minden 
témakörben meghatározzák a tudományos  célokat, a tevékenységi köröket és a várható eredményeket.
V.
i)
A Bizottság különböző tanulmányok és jelen-
tések segítségével értékelte az integrált  projekteket és kiválósági hálózatokat. A 6.  
KP-ből finanszírozott kiválósági hálózatok-
nak a 7. KP-ből történő további finanszírozá-
sát illetően a Bizottság a Számvevőszékhez 
hasonló következtetésre jutott.
ii)
A Bizottság folyamatosan vizsgálja a kuta-tással kapcsolatos fejleményeket, figyelem-mel kíséri a nemzeti K+F-politikákat és – nem 
utolsósorban a nyitott koordinációs módszer 
segítésével – aktívan törekszik a kutatási  beruházások ösztönzésére.
iii)
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel  abban, hogy nagyon fontos időben világos útmutatást biztosítani, felgyorsítani a szer-ződéskötési folyamatot és javítani a projektek 
nyomon követésére irányuló tevékenységet. 
A Bizottság a mindenkori jogszabályi kör-
nyezetben úgy teljesíti kötelezettségeit,  
hogy közben folyamatosan egyensúlyt kell 
teremtenie két, nehezen összeegyeztethető 
cél között: kívánatos lenne a pénzeszközö-ket mihamarabb rendelkezésre bocsátani,  
ugyanakkor biztosítani kell azt is, hogy ezek 
elszámoltatható módon jussanak el a szer-
ződő partnerekhez.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?36
BEVEZETÉS
10.
A 6. KP célként tűzte ki, hogy minden terü-
leten és minden eszköz esetében – különö-
sen a prioritásként meghatározott tematikus területeken folyó tevékenységeknél – ösztö-nözze a kkv-k részvételét.
16.
A 6. KP pályázati felhívásai az 5. keretprogram-hoz képest alacsonyabb sikerességi aránnyal zárultak; ez azzal magyarázható, hogy a 6. keretprogramban magasabb volt a pályázók száma. Az, hogy egy pályázati felhívásra hányan jelentkeznek, számos összetett tényező függ-
vénye: ilyenek többek között a felhívás rész-
letessége, a rendelkezésre álló pénzeszközök 
mennyisége és az értékelés módszere.
ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK
20–21.
A Számvevőszék egyik korábbi jelentésére adott 
válaszában1 a Bizottság fenntartotta állás-
pontját, miszerint a keretprogramok mindig is szilárd beavatkozási logikára épültek, amelyet 
a Szerződés rendelkezései szerint a különböző jogalkotási és végrehajtási aktusokban meg is fogalmaztak. A hetedik keretprogram e tekin-tetben még explicitebb, tovább erősítve ezál-tal a Bizottság által végzett nyomon követést 
és értékelést. Különösen a kutatási eredmé-nyek jellegéből fakadó bizonytalanság miatt 
nagy kihívást jelent annak megállapítása,  
vajon minden célkitűzés pontosan megfelel-e 
az úgynevezett SMART-kritériumok szigorú fogalommeghatározásainak. Annak ellenére, hogy a 6. KP előkészítése és elfogadása ide-jén alkalmazandó költségvetési rendeletben ez a megközelítés még nem volt explicit  
módon rögzítve, a 6. KP keretében kidolgozott bizottsági munkaprogramok már tartalmazzák 
a „SMART” alapelemeit. A 7. KP-ben, amelyet 
részletes előzetes hatásvizsgálat alapján dol-
goztak ki, már minden munkaprogram tartal-maz a várható hatásokra vonatkozó, az egyes 
programokban meghatározott célkitűzések-
nek, logikának és tevékenységeknek megfe-
lelő megállapításokat.
1 Lásd a Bizottságnak a 9/2007 különjelentésre adott 
válaszait.24.
A Bizottság kedvező eredményként köny-
veli el, hogy a Számvevőszék felmérésében 
megkérdezettek általában igen elégedettek voltak a két eszközzel (a kiválósági hálóza-tokkal és az integrált projektekkel). E két  
eszköz hatóköre és jellege eltérő, ezért ter-
mészetes, hogy a privát partnerek – saját  szükségleteik szempontjából – az integrált 
projekteket alkalmasabbnak találták.
27.
Mivel a felhívások az elvárásokat, a projek-tek pedig a realitásokat tükrözik, és mivel  
a projektek megvalósítása időnként váratlan 
nehézségekbe ütközik, nem meglepő, hogy 
néhány projekt értékelése kevésbé pozitív, 
mint a projektek alapjául szolgáló pályázati 
felhívásé.
30.
A Bizottság megjegyzi, hogy az 5. ábra  
szerint a minőség értékelése során a pro-
jekteknek több mint 80%-a összességében  
„elfogadható”, illetve „jó – kiváló” minősí-tést kapott, ami arra utal, hogy a résztvevők 
megfelelő mértékben bocsátották kutatási  kapacitásukat a hálózat részére. Amint ezt  a különböző útmutató dokumentumokban  ismételten hangsúlyoztuk, a két eszköz  egyik legfontosabb eleme az volt, hogy  
megerősítsék a konzorciumoknak (és külö-nösen a koordinátoroknak) a projektek belső 
irányításában játszott szerepét. Még korai  
lenne végleges következtetéseket levonni  
arról, vajon sikerült-e megvalósítani – és ha igen, milyen mértékben – az „önfenntartó,  hosszú távú kutatási tevékenységek és part-nerségek” célkitűzését.
A Bizottság megjegyzi, hogy a keretprogram 
során a kiválósági hálózatok változó módon 
teljesítettek. Egyes tematikus prioritások – 
például az ITT és az NMP
2 – területén a kivá-
lósági hálózatoknak a fenntartható fejlődés magasabb fokára sikerült eljutni, mint más 
területeken.
2 Az ITT és az NMP a hatodik keretprogram „Információs 
társadalmi technológiák”, illetve „Nanotechnológiák és 
nanotudományok, tudásalapú többfunkciós anyagok, új gyár-
tási eljárások és eszközök” elnevezésű tematikus prioritásaira utalnak.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?37
31.
A Bizottság megjegyzi: a Számvevőszék  
maga állapította meg, hogy a kiválósági  
hálózatok csaknem kétharmada teljes mér-tékben átstrukturálta tevékenységét és  integrálta partnereit, ami jelentős aránynak 
mondható.
33.
Lehetséges, hogy a résztvevők hatékonyabb 
együttműködését bizonyos körülmények  
akadályozták. Ez természetes jelenség; elke-
rülhetetlen velejárója az egymást kiegészítő, ám mégis eltérő egyéni kutatási célokkal  
rendelkező különböző szereplők közötti  
együttműködésnek.
35.
Minden esetben külön-külön vizsgálják  
meg, van-e lehetőség bizonyos, ígéretes-nek mutatkozó kiválósági hálózatoknak a 7. 
KP-ből történő további finanszírozására. Ez 
a gyakorlatban úgy valósul meg, hogy a 6.  
KP-ből finanszírozott kiválósági hálózatok  
időtartamát – a célkitűzések megvalósítása érdekében – a 7. KP keretében meghosszab-
bítják, de újabb finanszírozást nem biztosí-tanak (ilyen esetek jelenleg is léteznek).
38.
Különbséget kell tenni a Bizottság által az  
integrált programokra kibocsátott útmutatás értelmében vett pénzügyi integráció, illetve 
a 6. KP-ből finanszírozott programokra álta-
lában irányadó társfinanszírozási elv között. 
Az integrált projektek résztvevői számára  nem állapították meg követelményként,  hogy saját társfinanszírozási részesedésü-kön túl más pénzforrásokat is szerezzenek. A Bizottság megjegyzi, hogy a keretprogram 
különböző tematikus területein más és más mértékben sikerült további magán- és állami 
pénzeszközöket mobilizálni.40.
A hetedik keretprogram hétéves futamide-
jének még túlságosan az elején tart ahhoz, 
hogy végleges következtetéseket lehessen levonni a kkv-k részvételével kapcsolatban.
41–43.
A kkv-k hatodik keretprogrambeli részese-désével kapcsolatos nehézségeket illetően 
a Bizottság egyetért a Számvevőszékkel.  
Ezeket a problémákat a hetedik keretprog-
ramban igyekeztünk orvosolni. A pályázati  
felhívásokat követően biztosított finanszí-rozáson felül a 7. KP 100 millió euróig támo-
gatja a Szerződés 169. cikke alapján a kkv-k 
számára létrehozott Eurostars közös prog-
ramot. A programot az EUREKA-országok  
közösen működtetik, és a kutatási-fejlesztési 
tevékenységet végző kkv-k által kezdemé-
nyezett és vezetett transznacionális projek-teket hivatott segíteni. Azt várják tőle, hogy 
a részt vevő nemzeti programokat európai  
szintű, közös programba integrálja, és ezál-
tal hozzájáruljon az európai kutatási térség 
kiépítéséhez.
44.
A Számvevőszék úgy véli, hogy a 6. KP ellen-őrzött eszközei eredményesen segítették  elő a projektek résztvevői közötti kutatási  
együttműködést (lásd 58. pont), és ezáltal – 
a Bizottság véleménye szerint – általában  kedvezően értékeli a Bizottságnak a szóban 
forgó eszközökkel kapcsolatos irányítási  
tevékenységét. A Bizottság – a meglévő  
jogszabályi keret biztosította lehetőségeken belül – aktívan törekedett a felmerülő prob-lémák megoldására, és ez a hetedik keret-program esetében sem lesz másként.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?38
45.
Az új eszközök értelmezésének elősegítése 
céljából a Bizottság útmutató anyagokat  biztosított a résztvevők rendelkezésére.  Úgy tűnik, a koordinátorok és résztvevők  
igen nagy hányada valóban helyesen értel-
mezte a két eszköz közötti különbséget (lásd a Számvevőszék 7. ábráját). Nem meglepő az 
sem, hogy a koordinátorok a többi résztvevő-
höz képest jobban átlátták e különbségeket. 
A 7. ábra maga is arról tanúskodik, hogy az 
európai kutatói közösség általában jól értel-mezte és használta az új eszközöket.
46.
Amint ezt a különböző útmutató dokumentu-
mokban ismételten kiemeltük, az új eszközök 
egyik legfontosabb jellemzője az volt, hogy 
megerősítsék a konzorciumoknak (és külö-nösen a koordinátoroknak) a projekt belső 
irányításában betöltött fokozott szerepét.
47.
A Bizottság a keretprogramot úgy hajtotta végre, hogy a lehető legjobban biztosítsa  
a különböző alkalmazandó rendelkezések-nek való megfelelést.
48.
Mivel a 6. KP-re vonatkozó jogszabályokat  
a jogalkotók későn fogadták el, a Bizottság igyekezett a lehető leggyorsabban lépése-
ket tenni. A részletes tájékoztató füzetek  
és a végrehajtási rendelkezések már 2002  
novemberében, jóval a szerződésminták  elkészültét megelőzően rendelkezésre áll-tak. Számos útmutató dokumentum készült és került fel az internetre. Emellett kifejezet-ten a koordinátorok számára is szerveztünk 
találkozókat, ahol részletesen kitértünk az  egyes eszközök sajátságaiból adódóan fel-
merülő kérdésekre. Ezekre a találkozókra  
valamennyi projektet meghívtuk.49.
A Bizottság örömmel nyugtázza, hogy  
a Számvevőszék értékeli a 6. KP új eszköze-inek jobb megismertetésére irányuló folya-matos erőfeszítéseit, köztük azt is, hogy  
gyorsan reagál a külső értékelésekre. Az  
európai kutatói közösség általában jól értel-mezte és használta az új eszközöket.
50.
Az új eszközök bevezetésével elkerülhe-
tetlenül szükségessé vált, hogy az aján-lattevők – a lefolytatandó tárgyalások és  
a benyújtandó adatok tekintetében – tisztá-
ban legyenek az új fogalmakkal, hiszen ezek 
miatt gyakran további szerződéseket kellett 
kötni, illetve a résztvevők maguk között is  
további egyeztetésekre volt szükség, ami  
mindig időigényes folyamat. Késleltette  a szerződéskötést az is, hogy a jogalkotó  
(esetünkben a Tanács) előírásai értelmében 
a finanszírozandó integrált projektekről és 
kiválósági hálózatokról a Bizottságnak –  
a bizottsági hozzájárulás mértékétől füg-getlenül – kötelező volt (pozitív) véleményt 
szereznie. Egyébként a szerződéskötések  időtartama hasonló ahhoz, amennyit a főbb finanszírozási szervezetek világszerte erre  fordítanak. A tárgyalási folyamatok során  a projektek hatókörét érintő módosítások  
mindig a keretprogram jogszabályi keretével összhangban születtek.
51.
A Bizottság egyetért a Számvevőszék meg-állapításaival. Ugyanakkor a Bizottság emlé-keztet rá, hogy – amint ezt a különböző  útmutató dokumentumokban ismételten  hangsúlyoztuk – a két eszköz egyik legfon-
tosabb eleme az volt, hogy megerősítsék  a konzorciumoknak (és különösen a koordi-
nátoroknak) a projektek belső irányításában 
játszott szerepét.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?39
52.
A Bizottság igen nagy jelentőséget tulajdo-
nít a projektek nyomon követésének, ame-lyet többféle módon, többek között úgy  valósít meg, hogy a projektvezetők rész-
letesen figyelemmel kísérik a projekteket.  
Ezzel együtt a Bizottság elismeri: előfordul-tak esetek, amikor – gyakran egyéni, külön-
leges okok miatt – nem történt független  
felülvizsgálat.
53.
A kutatással fogalakozó főigazgatóságok  
számára létrehoztunk egy formanyom-
tatványt, hogy mindenki ezen nyújtsa be  
a felülvizsgálati jelentéseket. Közös útmu-
tató dokumentum is készült, amelyet eljut-
tattunk a különböző szolgálatokhoz, hogy  
saját szükségleteikhez igazíthassák.
55.
A Bizottság egyetért a Számvevőszék meg-
állapításaival. Ugyanakkor szeretnénk  
kiemelni, hogy a 6. KP során az 5. KP-hez  képest jelentős mértékben – több mint  
egymilliárd euróval – emelkedett a magán-szektornak nyújtott uniós hozzájárulás. Igaz, a helyzet ágazatonként eltérő. A Bizottság  úgy véli, a 6. KP pozitív hatást gyakorolt az ipar versenyképességére. Szeretné hozzá-
tenni azt is, hogy a kereskedelmi tevékeny-séget folytató állami és magánszervezetek  
(az üzleti vállalkozási szektor) tekintetében 
a részvételi arányok hasonlóak, mint az 5.  
KP esetében.KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
57.
A Bizottság véleménye szerint a keretprogra-
mok mindig is szilárd beavatkozási logikára épültek. A 6. KP esetében a jogszabályok – a különböző bizottsági munkaprogramokkal 
és tájékoztató anyagokkal együtt – minden 
alkalmazandó eszköz tekintetében folyama-tosan bőséges, koherens tájékoztatást nyúj-
tottak. Egyéb hasznos információk mellett  
ismertették az ajánlattevőkkel és a projektek 
résztvevőivel az intervenciós logikát, a cél-
kitűzéseket, a tevékenységek indokolását és ezek európai értéknövelő hatását, a terve-
zett tevékenységeket, valamint az alkalmazás 
működési keretét. Különösen a kutatási ered-
mények jellegéből fakadó bizonytalanság  
miatt nagy kihívást jelent annak megállapí-
tása, vajon minden célkitűzés pontosan meg-
felel-e az úgynevezett SMART-kritériumok  szigorú fogalommeghatározásainak. Annak 
ellenére, hogy a 6. KP előkészítése és elfo-
gadása idején alkalmazandó költségvetési  
rendeletben ez a megközelítés még nem volt 
explicit módon rögzítve, a 6. KP keretében kidolgozott bizottsági munkaprogramok  
már tartalmazzák a „SMART” alapelemeit.  A 7. FP-ben már minden munkaprogram  tartalmaz a várható hatásokra vonatkozó,  az egyes programokban meghatározott cél-kitűzéseknek, logikának és tevékenységek-
nek megfelelő kijelentéseket. A Bizottság  véleménye szerint a hatodik keretprogram  
nyomon követése és értékelése megfelelő  
módon történt.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?40
1. ajánlás
A Bizottság úgy véli, hogy a keretprogramok 
mindig is szilárd, a hatékony értékelést és  nyomon követést lehetővé tévő beavatko-
zási logikára épültek. A 7. FP-ben, amelyet 
részletes előzetes hatásvizsgálat alapján  dolgoztak ki, már minden munkaprogram  tartalmaz a várható hatásokra vonatkozó, az 
egyes programokban meghatározott célki-
tűzéseknek, logikának és tevékenységeknek megfelelő megállapításokat. Mindez hozzá 
fog járulni az értékelési és nyomonkövetési 
rendszer további megerősítéséhez. A 7.  
KP már nem csupán az „eszközökbe” építi  
be a kutatási célokat és a kutatáspolitikai  célkitűzéseket – köztük a kutatási tevé-
kenységek strukturálására irányulókat is  
–, hanem világosan, explicit módon rögzíti 
őket a munka programokban. Minden egyes, 
pályázati felhívás tárgyát képező témakör  
esetében meg fogják határozni a tudomá-
nyos célokat, a tevékenységi köröket és az elvárt eredményeket.
58.
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék követ-
keztetését, miszerint a 6. KP ellenőrzött  eszközei eredményesen segítették elő a pro-
jektek résztvevői közötti kutatási együttmű-ködést. Mivel a felhívások az elvárásokat,  a projektek pedig a realitásokat tükrözik,  és mivel a projektek megvalósítása időn-ként váratlan nehézségekbe ütközik, nem  
meglepő, hogy néhány projekt értékelése  kevésbé pozitív, mint a projektek alapjául  
szolgáló pályázati felhívásé.59.
Számos kiválósági hálózatnak sikerült meg-
valósítani a partnerek tartós integráció-ját, a projektek minőségét pedig általában 
magasnak ítélték (a projektek minőségének 
általános értékelését szemléltető 5. ábra  szerint a kiválósági hálózatoknak több mint 80%-a „elfogadható”, illetve „jó – kiváló”  
minősítést kapott). Csaknem kétharmaduk  
teljes mértékben átstrukturálta tevékenysé-gét és integrálta partnereit. Minden esetben 
külön-külön vizsgálják meg, van-e lehetőség 
bizonyos, a 6. KP-ből finanszírozott, ígére-
tesnek mutatkozó kiválósági hálózatoknak  
a 7. KP-ből történő további finanszírozására. Ez a gyakorlatban úgy valósul meg, hogy a 6. 
KP-ből finanszírozott kiválósági hálózatok  
időtartamát meghosszabbítják, de újabb  
finanszírozást nem biztosítanak (ilyen esetek 
jelenleg is léteznek). Kellően megalapozott 
esetekben új kiválósági hálózatok létreho-
zására is mód van.
60.
Különbséget kell tenni a pénzügyi integrá-
ció, illetve a 6. KP-ből finanszírozott progra-
mokra általában irányadó társfinanszírozási elv között. Az integrált projektek résztve-
vői számára nem állapították meg köve-telményként, hogy saját társfinanszírozási  részesedésükön túl más finanszírozási forrá-sokat is szerezzenek. A Bizottság megjegyzi, hogy a keretprogram különböző tematikus 
területein más és más mértékben sikerült  további magán- és állami pénzeszközöket  
mobilizálni.
2. ajánlás
A Bizottság különböző módokon értékelte  a 6. KP eszközeit. A kiválósági hálózatok  jövőjével foglalkozó szakértői csoport jelen-tését követően a Bizottság is hasonló követ-
keztetésre jutott a 6. KP-ből finanszírozott kiválósági hálózatok további finanszírozását 
illetően.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?41
61.
A Bizottság egyetért a Számvevőszék meg-
állapításaival. Mindazonáltal rámutat, hogy ezáltal nem csökkent a keretprogramnak az 
ipar versenyképességének ösztönzésében  
játszott szerepe.
Megjegyezzük továbbá, hogy a kereskedelmi 
tevékenységet folytató állami és magánszer-
vezetek (az üzleti vállalkozási szektor) tekin-tetében a részvételi arányok hasonlóak, mint 
az 5. KP esetében.
62.
A hetedik keretprogram hétéves futamide-jének még túlságosan az elején tart ahhoz, hogy végleges következtetéseket lehessen levonni a kkv-k részvételével kapcsolatban.
63.
A hatodik keretprogram csak igen kis hánya-
dát (alig 5%-át) tette ki a kutatásra szánt  európai pénzeszközöknek, ezért – termé-
szetszerűleg – kihatása is korlátozott ezen 
a területen, ahol amúgy a tagállamok játsz-
szák a legmeghatározóbb szerepet. A Bizott-
ság ennek ellenére úgy véli, hogy a hatodik 
keretprogram jelentős lökést adott a kuta-
tási tevékenységeknek.
3. ajánlás
A Bizottság folyamatosan vizsgálja a kutatás-
sal kapcsolatos fejleményeket, figyelemmel 
kíséri a nemzeti K+F-politikákat, és – nem  utolsósorban a nyitott koordinációs módszer 
segítésével – aktívan törekszik a kutatási  
beruházások ösztönzésére.65.
A Bizottság – a meglévő jogszabályi keret  
adta lehetőségeken belül – aktívan kereste a felmerülő problémák megoldását. Megje-
gyezzük, hogy az új eszközök keretében lét-
rejött és a résztvevők ezreinek bevonásáról tanúskodó számtalan projekt, valamint az  ezek által elért, összességében jó eredmé-
nyek azt mutatják, hogy az estleges hiányos-
ságok nem befolyásolták számottevően az  integrált projektek és a kiválósági hálózatok 
általános működését.
4. ajánlás
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel  
abban, hogy egy európai kutatási keret-
program végrehajtása esetében nagyon fon-
tos időben világos útmutatást biztosítani,  
felgyorsítani a szerződéskötési folyamatot  
és javítani a projektek nyomon követésére  
irányuló tevékenységet. A Bizottság a jelen-
legi jogszabályi környezetben úgy teljesíti kötelezettségeit, hogy közben folyamato-
san egyensúlyt kell teremtenie két, nehe-
zen összeegyeztethető cél között: kívánatos 
a pénzeszközöket gyorsan rendelkezésre  
bocsátani, ugyanakkor biztosítani kell azt is, hogy ezek elszámoltatható módon jussanak 
el a szerződő partnerekhez.

A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
8/2009. sz. különjelentés – „Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljai kat?43
Európai Számvevőszék
8/2009. sz. különjelentés
„Kiválósági hálózatok” és „integrált projektek” a Közösség kutatási politikájában: elérték-e céljaikat?
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala2009 – 41 oldal – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-414-2doi:10.2865/65606

Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
A HATODIK KERETPROGRAMOT AZ EURÓPAI UNIÓ AZÉRT HOZTA 
LÉTRE, HOGY A 2002–2006 KÖZÖTTI ID ŐSZAKBAN ENNEK RÉVÉN 
MOZDÍTSA ELŐ AZ EURÓPAI KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI 
TEVÉKENYSÉGEKET. A SZÁMVEVŐSZÉK AZT ELEMEZTE, HOGY 
A   KÉT FŐ ESZKÖZ, A „KIVÁLÓSÁGI HÁLÓZATOK”  ÉS AZ „INTEGRÁLT PROJEKTEK”  MENNYIRE EREDMÉNYESEN JÁRULTAK HOZZÁ A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEINEK ELÉRÉSÉHEZ. A SZÁMVEVŐSZÉK MEGÁLLAPÍTOTTA, HOGY AZ ESZKÖZÖK HOZZÁJÁRULTAK UGYAN AZ EREDMÉNYES KUTATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ELŐMOZDÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS CÉLKITŰZÉSÉHEZ, DE KONKRÉT CÉLJAIKAT CSAK RÉSZBEN SIKERÜLT ELÉRNI.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKQJ-AB-09-010-HU-C