c)

Az A, B, C és D részterhelési állapotok melletti EERPL(Tj) hűtési jóságfok az alábbi módon határozható meg: Az A részterhelési állapot (teljes terhelés) esetén az egység névleges teljesítménye azonosnak tekinthető a hűtési terheléssel (PdesignR). A B, C és D részterhelési állapotok esetén két lehetőség van: i. Ha egy egység névleges teljesítménye megfelel a szükséges hűtési terhelésnek, az egység megfelelő EERDC értékét kell használni. Ez a folyamatosan változtatható teljesítményű egységeknél fordulhat elő. EERPL(TB,C or D) = EERDC ii. Ha egy egység névleges teljesítmény magasabb a szükséges hűtési terhelésnél, az egységnek ciklikusan be és ki kell kapcsolnia. Ez a rögzített teljesítményű vagy a folyamatosan változtatható teljesítményű egységeknél fordulhat elő. Ebben az esetben degradációs tényezőt (Cc) kell alkalmazni a megfelelő EERPL értékének kiszámításához. A számítás módja alább olvasható. (1) Rögzített teljesítményű készülékek: Az időátlagolt kilépő hőmérsékletet a teljesítményvizsgálat során mért belépő és kilépő hőmérsékletek alapján, az alábbi egyenletet használva kell kiszámítani: toutlet,average = t inlet,capacity test + (toutlet,capacity test – tinlet,capacity test) * CR ahol: — t inlet,capacity test = a víz belépő hőmérséklete az elpárologtatóban (az (EU) 2016/2281 rendelet III. mellékletének 22. és 23. táblázatában meghatározott B, C és D feltételek esetén) — t outlet,capacity test = a víz kilépő hőmérséklete az elpárologtatóban (az (EU) 2016/2281 rendelet III. mellékletének 22. és 23. táblázatában meghatározott B, C és D feltételek esetén) — t outlet,average = a víz átlagos kilépő hőmérséklete az elpárologtatóban (pl. + 7 °C az (EU) 2016/2281 rendelet III. mellékletének 22. és 23. táblázatában meghatározottak szerint) — CR = teljesítményarány, amelynek kiszámításához a hűtési terhelést (PR) el kell osztani az azonos működési feltételhez tartozó hűtési teljesítménnyel (Pd): A toutlet,average értékének meghatározásához egy ismétlődő eljárást kell végezni minden feltétel mellett (B, C, D), úgy, hogy a léghűtő hűtési teljesítménye (szabályozási fokozat) magasabb, mint a szükséges hűtési terhelés. — Végezze el az (EU) 2016/2281 rendelet III. melléklete 22. vagy 23. táblázatában szereplő toutlet vizsgálatát az „A” feltételnél történő vizsgálatokhoz megállapított vízáramlási sebességgel (a rögzített vízáramlási sebességű léghűtők esetében), illetve rögzített hőmérséklet-különbséggel (a változtatható vízáramlási sebességű léghűtők esetében); — Számítsa ki a CR értékét; — A toutlet,average kiszámításához használt képletet alkalmazva számítsa ki, hogy milyen korrigált toutlet,capacity értéken kell elvégezni a vizsgálatot, hogy a kapott toutlet,average megegyezzen az (EU) 2016/2281 rendelet III. melléklete 22. vagy 23. táblázatában szereplő kilépő hőmérséklettel; — Végezze el újra a vizsgálatot a korrigált toutlet értékkel, azonos vízáramlási sebesség mellett; — Számítsa ki újra a CR értékét; — Ismételje meg az előző lépéseket addig, amíg a CR és a toutlet,capacity test értéke nem változik tovább. Majd a B, C és D részterhelési állapotokra vonatkozó EERPL értékét a következőképpen kell kiszámítani: Szövege kép ahol: — Az EERDC az egység névleges teljesítményének (DC) megfelelő EER a B, C és D részterhelési állapotokra vonatkozó hőmérsékleti feltételek mellett; — A Cc a léghűtők degradációs tényezője a B, C és D részterhelési állapotokra vonatkozóan; — A CR a teljesítményarány a B, C és D részterhelési állapotokra vonatkozóan; A léghűtők esetében az egység újraindulásakor jelentkező nyomáskiegyenlítés hatására bekövetkező degradáció elhanyagolhatónak tekinthető. A be- és kikapcsolási ciklus során az EER-t egyedül a kompresszor kikapcsolásakor fennmaradó energiabevitel befolyásolja. A kompresszor kikapcsolt állapotában jelen lévő villamosenergia-bevitelt akkor kell megmérni, amikor a kompresszor legalább 10 perce ki van kapcsolva. Az egyes részterhelési állapotokra vonatkozó Cc degradációs tényezőt a következőképpen kell meghatározni: Amennyiben a Cc értékét nem vizsgálattal állapítják meg, akkor az alapértelmezett degradációs tényező: Cc = 0,9. (2) Folyamatosan állítható teljesítményű készülékek: Meg kell határozni a névleges teljesítményt és az EERPL értékét az egység teljesítményét lépésenként vagy apránként növelve, amíg a legjobban meg nem közelíti a szükséges hűtési terhelést. Ha nem sikerül a szükséges hűtési terhelést +/- 10 %-os pontossággal megközelíteni (pl. 9,9 kW és 8,1 kW között, ha a szükséges hűtési terhelés 9 kW), akkor a teljesítményt és az EERPL értékét a definiált részterhelési hőmérsékleteken kell meghatározni, a szükséges hűtési terheléshez legközelebb álló, annál kisebb, illetve nagyobb teljesítmény esetében. A részterhelési teljesítmény és a szükséges hűtési terheléshez tartozó EERPL értéke a fenti két lépésből származó eredmény lineáris interpolációjával határozható meg. Ha az egységen a legkisebb szabályozási fokozat is magasabb névleges hűtési teljesítményt tesz lehetővé, mint a szükséges hűtési terhelés, az EERPL szükséges részterhelési tényező melletti értékét a rögzített teljesítményű készülékeknél szereplő egyenlettel kell kiszámítani.