I.Bevezetés

A koronavírus-járvány mára globális világjárvány lett. Eddig több tízezer ember halálát okozta, miközben súlyos terhet jelent a közösségek számára, növeli a szociális védelem iránti igényeket, visszaszorítja az üzleti tevékenységet és komoly zavart okoz az ellátási láncban. Követkeményei mélyrehatóak lesznek. Elsőként Kínában jelent meg, majd átterjedt Európára és a világ más részeire, és a világjárvány hatásai kiterjednek a társadalmi stabilitásra és a biztonságra is.

Mivel a vírus nem tesz különbséget népek között és nem ismer határokat, ez a történelmi jelentőségű válság gyors, erőteljes és összehangolt globális szintű reagálást tesz szükségessé az emberek védelme, az életmentés és a negatív gazdasági hatások ellensúlyozása érdekében. Eljött az ideje, hogy az elszigetelődés helyett nemzetközi szolidaritást és vezető szerepet vállaljunk, megerősítsük a nemzetközi kapcsolatainkat, tények megosztása mellett fokozzuk az átláthatóságot, és fellépjünk a dezinformációval szemben. Az Európai Unió (a továbbiakban: EU) a világ legnagyobb donoraként és vezető gazdasági hatalmaként már most is élen jár ebben az erőfeszítésben. Az Unió eddig is számos konkrét és gyors intézkedést hozott partnereink támogatására.

Az EU minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy leküzdje a koronavírus-válságot Európában. Emellett az is érdekében áll, hogy szolidaritást vállaljon a világ többi részével. Az erőteljes és globális szintű európai reagálás az alapvető értékeink védelmének, valamint stratégiai érdekeink érvényesítésének kérdése. Minden európai számára fontos a világ más tájain található partnereink jóléte. Csak akkor tudunk teljes mértékben gondoskodni saját egészségünkről és biztonságunkról, ha másokat is támogatunk. Csak akkor mérhetünk sikeres csapást a vírusra a határainkon belül, ha képesek vagyunk világszinten is legyőzni. A világjárvány és az azzal járó következmények kezelése szempontjából így még nagyobb jelentőséggel bír, hogy Európa világszerte erős partnerkapcsolatokkal rendelkezzen. E geopolitikai Bizottság készen áll arra, hogy élen járjon ebben a munkában.

Az EU támogatja a nemzetközi együttműködést és a multilaterális megoldásokat e válság kapcsán. Vezető szerepet vállalunk az Egyesült Nemzetek Szervezete, a G20-ak, a G7-ek, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és a nemzetközi pénzügyi szervezetek által vállalt koordinációs erőfeszítésekben. Az EU teljes mértékben ki fog állni az ENSZ főtitkárának az ENSZ-szintű reagálás koordinálására irányuló törekvései mellett.

Az uniós reagálás az úgynevezett „Európa együtt” megközelítésen alapul. Ennek révén valamennyi uniós intézménytől hozzájárulásban részesül, és ötvözi az uniós tagállamok és a pénzügyi intézmények – különösen az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: EBRD) – által mozgósított forrásokat. Az együttműködésből adódóan az „Európa együtt” olyan kritikus tömeget tud elérni, amelyet csak kevesen mások.

A G20-ak keretében elfogadott és az ENSZ által támogatott megközelítéssel összhangban az uniós reagálás a válság humanitárius, egészségügyi, társadalmi és gazdasági következményeivel foglalkozik. Kezeli a rövid távú szükséghelyzeti igényeket, valamint a társadalmakra és gazdaságokra gyakorolt hosszabb távú strukturális hatásokat, ezáltal csökkentve a destabilizáció kockázatát, emellett megerősíti mind a kormányzati, mind a nem kormányzati intézkedéseket.

Az uniós reagálás a későbbiekben is igazodni fog a változó helyzethez. Ahogy a világjárvány kitörésekor anyagi támogatást nyújtottunk Kínának, most a leginkább érintett, egészségügyi támogatásra szoruló országokra fogunk összpontosítani: különösen Afrikában, a szomszédságpolitika területén, a Nyugat-Balkánon, a Közel-Keleten és Észak-Afrikában, Ázsia egyes részein, Latin-Amerikában és a Karib-térségben. A középpontban a legkiszolgáltatottabbak, így a migránsok, a menekültek, a belső menekültek és azok befogadó közösségei állnak majd. Most azt is megmutathatjuk, hogy Afrikával közösen kezeljük a kihívásokat. Oda kell figyelnünk minden egészségügyi ellátásra és védelemre szoruló személyre.

A pénzügyi támogatás és egyéb együttműködés mellett az EU a teljes kereskedelmi és beruházási eszköztárát és közlekedési rendszerét is beveti annak érdekében, hogy biztosítsa az áruk folyamatos áramlását, és elkerülje a hosszú távú ellátási zavarokat, különösen a kritikus fontosságú gyógyszerek és élelmiszerek terén.

Az EU továbbra is elő fogja mozdítani és védeni fogja a jó kormányzást, az emberi jogokat, a jogállamiságot, a nemek közötti egyenlőséget és a megkülönböztetés tilalmát, a tisztességes munkakörülményeket, valamint az alapvető értékeket és a humanitárius elveket. A világjárvány megfékezéséhez szükséges különleges és rendkívüli intézkedések nem jelenthetnek visszalépést nyitott és demokratikus társadalmaink alapvető értékeihez és elveihez képest. Emellett a koronavírusra való közös reagálásunknak kerülnie kell az olyan szakpolitikai és beruházási döntéseket, amelyek súlyosbítják a fennálló válsághelyzeteket, így a biológiai sokféleség csökkenését és az éghajlati szükséghelyzeteket.

Végezetül az uniós fellépés tényeken fog alapulni és átlátható lesz, továbbá szembeszáll a dezinformációs kísérletekkel az Unión belül és kívül egyaránt. Összehangolt kommunikációs kampányok kísérik majd, amelyek a válság során tanúsított szerepvállalásunkról és a partnerekkel folytatott együttműködésünkről fogják tájékoztatni a nyilvánosságot. Az EU emellett folytatni fogja a globális online platformokkal folytatott együttműködését, hogy megkönnyítse a hiteles – például az Egészségügyi Világszervezettől (a továbbiakban: WHO) származó – egészségügyi információkhoz való hozzáférést.

E célkitűzések elérése céljából az EU több mint 15,6 milliárd EUR összegben nyújt majd pénzügyi támogatást a partnerországoknak.

Ezek a pénzeszközök a külső tevékenység céljára fenntartott költségvetésből származnak. Partnereinkkel együtt biztosítani fogjuk, hogy a korábban hozzájuk kihelyezett jelentős összegű EU-források szintén szolgálják a COVID-19-járvány hatásai elleni küzdelmet, hasonlóan ahhoz, ahogy Európában is tesszük. Ez lehetővé teszi, hogy az uniós fellépés gyors, testre szabott és működőképes legyen.

A COVID-19-járványra való globális szintű reagálásunk magába foglalja az EU által a környezet és az éghajlat területén saját maga számára meghatározott, az európai zöld megállapodásban és a digitális menetrendben rögzített stratégiai célkitűzéseket, amelyek továbbra is teljeskörűen érvényesek. Az e célkitűzésekkel kapcsolatos, folyamatban lévő munka csak megerősíti a világjárványhoz kapcsolódó rövid és hosszú távú kihívások kezelésére irányuló erőfeszítéseket. A jelenlegi válság figyelmeztetés arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend és a Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása továbbra is kulcsfontosságú ahhoz, hogy a világot jobban felkészítsük a jövőbeli rendszerszintű sokkhatásokkal szemben.

II.„Európa együtt” megközelítés

Az „Európa együtt” megközelítésnek a következő négy fő pillérre épülő, összehangolt stratégiát alkotva egységes cselekvési keretet kell biztosítania a koronavírus-válság kezeléséhez a partnerországok támogatására hozott valamennyi európai külső válaszintézkedés számára:

1.„Európa együtt” prioritások: közös fellépésünk a következőkre fog összpontosítani: i. szükséghelyzeti reagálás a közvetlen egészségügyi krízishelyzetre és az abból fakadó humanitárius igényekre, ii. az egészségügyi, vízellátási és köztisztasági rendszerek, valamint a partnerországok világjárvány kezeléséhez szükséges kutatási és felkészültségi kapacitásainak megerősítése, valamint iii. a közvetlen társadalmi és gazdasági következmények kezelése.

2.„Európa együtt” intézkedéscsomagok: egyeztetni fogunk a végrehajtó partnerekkel – például az EBB-vel, az EBRD-vel, az európai fejlesztésfinanszírozási intézményekkel, a tagállami fejlesztési ügynökségekkel és technikai segítségnyújtást biztosító szervezetekkel, valamint a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel – annak érdekében, hogy koherens pénzügyi csomagot dolgozzunk ki minden olyan partnerország számára, amely a támogatásunkra szorul. E célból az uniós küldöttségek a különböző végrehajtási módozatokról és választási lehetőségekről szóló iránymutatást fognak kapni.