[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.8.2009

COM(2009) 436 végleges

2009/0120 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő elfogadásáról

INDOKOLÁS

1. Az Európai Közösség részes fél olyan, a tengerszennyezésről szóló regionális megállapodásokban – például a bonni megállapodásban, a barcelonai vagy a helsinki egyezményben –, amelyek e téren megkönnyítik az Északi-tengeren, a Földközi-tengeren és a Balti-tengeren a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtást és együttműködést. Az Aragon olajszállító tartályhajó által Madeira partjainál 1990-ben okozott jelentős olajszennyezést követően Portugália kezdeményezte az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás (a lisszaboni megállapodás) megkötését, amely a szerződő felek között együttműködési rendszert hozott létre a balesetből származó szennyezés esetére, valamint saját vészhelyzeti rendszerek és tervek kidolgozására és végrehajtására kötelezi őket. A megállapodás hatálya az Atlanti-óceán északkeleti területére terjed ki, amelynek határát a szerződő államok kizárólagos gazdasági övezetének külső határa, valamint más olyan regionális megállapodások területi hatálya képezi, mint az Északi-tenger olajjal és más káros anyagokkal való szennyezése elleni küzdelemről szóló együttműködési megállapodás (bonni megállapodás) vagy a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (barcelonai egyezmény).

2. A lisszaboni megállapodást Portugália, Spanyolország, Franciaország, Marokkó és az Európai Közösség írta alá 1990. október 17-én. Jóllehet Portugália, Franciaország és az Európai Közösség ratifikálta a megállapodást, a Nyugat-Szahara határaival kapcsolatos politikai vita miatt Spanyolország és Marokkó ezt nem tette meg, mert annak a területi hatályról szóló 3. cikkének c) pontja úgy rendelkezett, hogy: „délen a Marokkói Királyság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek déli határa.”

3. A lisszaboni megállapodás 3. cikkének c) pontját módosító kiegészítő jegyzőkönyvről való megállapodást követően Portugália, Spanyolország, Franciaország és Marokkó 2008. május 20-án Lisszabonban aláírta a jegyzőkönyvet. A Közösséget felkérték, hogy a többi szerződő féllel együtt írja alá a jegyzőkönyvet. Az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozat 2008. december 12-én került elfogadásra. A kiegészítő jegyzőkönyvet az Európai Közösség nevében a cseh elnökség és a Bizottság portugáliai képviseletének vezetője együtt írták alá 2009. március 25-én.

4. Ezért indokolt, hogy a Közösség elfogadja az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét.

2009/0120 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő elfogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, valamint 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) Az Európai Közösség részes fél az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodásban (lisszaboni megállapodás), amit a Tanács a 93/550/EGK határozattal[1] 1993. október 20-án hagyott jóvá.

(2) A Nyugat-Szahara határaival kapcsolatos politikai vita akadálya volt annak, hogy Spanyolország és Marokkó megerősítse a lisszaboni megállapodást. E vita megoldását a lisszaboni megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv jelenti, amely módosítja a megállapodás 3. cikkének c) pontját.

(3) Mivel 2008. december 12-én a Tanács határozatot fogadott el az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, a kiegészítő jegyzőkönyvnek a Közösség részéről történő aláírására 2009. március 25-én sor került.

(4) A lisszaboni megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve nyitva áll a felek részéről történő megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra. A Közösségnek és a tagállamoknak intézkedniük kell a megerősítési, az elfogadási, illetve a jóváhagyási okiratok lehetőség szerint egy időben történő letétbe helyezése érdekében.

(5) Ezért indokolt, hogy a Közösség elfogadja az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet az Európai Közösség jóváhagyja.

A kiegészítő jegyzőkönyv szövege e határozat mellékletében szerepel.

2. cikk

1. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a kiegészítő jegyzőkönyv 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jóváhagyási okiratnak a Közösség nevében a portugál kormánynál való letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t.

2. Az Európai Közösségnek és az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodásban részes tagállamoknak intézkedniük kell a megerősítési, az elfogadási, illetve a jóváhagyási okiratok lehetőség szerint egy időben történő letétbe helyezése érdekében.

3. cikk

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Kiegészítő jegyzőkönyv az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló együttműködési megállapodáshoz

A Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Marokkói Királyság és az Európai Közösség (a továbbiakban: a felek),

Annak tudatában, hogy védeni kell a környezetet, különösen a tengeri környezetet,

Felismerve, hogy az Atlanti-óceán északkeleti részének szénhidrogénekkel és más káros anyagokkal való szennyezése veszélyeztetheti a tengeri környezetet és a part menti államok érdekeit,

Tekintettel arra, hogy elő kell mozdítani az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló, 1990. október 17-én Lisszabonban kötött együttműködési megállapodás (a továbbiakban lisszaboni megállapodás), rövid időn belüli hatálybalépését,

A következőkben állapodtak meg:

1. cikk

A lisszaboni megállapodás módosítása

Az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló, 1990. október 17-én Lisszabonban kötött együttműködési megállapodás (lisszaboni megállapodás) 3. cikkének c) pontja a következőképpen módosul:

„c) délen a valamelyik szerződő állam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek déli határa.”

2. cikk

A lisszaboni megállapodás és a kiegészítő jegyzőkönyv közötti kapcsolat

Ez a jegyzőkönyv az előző cikkben foglaltak szerint módosítja a lisszaboni megállapodást; az e jegyzőkönyvet aláíró felek a megállapodást és a kiegészítő jegyzőkönyvet együtt, egységes jogi aktusként értelmezik és alkalmazzák.

3. cikk

Kötelező hatály elismerése és hatálybalépés

1. Ezt a jegyzőkönyvet a felek megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják, és az erről szóló okmányt letétbe helyezik a Portugál Köztársaság kormányánál.

2. Ez a jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor a Portugál Köztársaság kormánya kézhez vette az utolsó megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási okmányt is.

3. A felek csak azután vagy azzal egy időben ismerhetik el ennek a jegyzőkönyvnek a kötelező hatályát, hogy a 22. cikkben szereplő rendelkezések szerint elismerték a lisszaboni megállapodás kötelező hatályát.

4. E jegyzőkönyv hatálybalépése után a lisszaboni megállapodáshoz a 23. és a 24. cikk szerint történő csatlakozás magában foglalja e jegyzőkönyv kötelező hatályának elismerését is, mivel a felekre a lisszaboni megállapodás e jegyzőkönyv 1. cikkével módosított szövege lesz kötelező.

Fentiek hiteléül az erre kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Lisszabonban, 2008. május 20-án, arab, spanyol, francia és portugál nyelven; vita esetén a francia nyelvű szöveg hiteles.

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL

A SPANYOL KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL

A MAROKKÓI KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL

[1] HL L 267., 1993.10.28., 20. o.