(11)A spanyol gazdaság jelentős átalakuláson ment keresztül az elmúlt években. Ez többek között a kihívásokkal teli gazdasági helyzetben végrehajtott reformoknak köszönhető, amelyek elősegítették a merev munkaerő- és termékpiaci struktúrák kezelését. 2014 elején sikeresen lezárult a spanyolországi pénzügyi intézmények feltőkésítésére irányuló pénzügyi támogatási program, és ezzel összefüggésben nagy horderejű strukturális reformok valósultak meg, ami megteremtette a gazdasági fellendülés szilárd alapját. Spanyolország a program befejezése után további strukturális reformokat hajtott végre, többek között megreformálta a fizetésképtelenségre vonatkozó keretet, befejezte a bankszektor szerkezetátalakítását, átszervezte a közigazgatást és független költségvetési tanácsot hozott létre. A monetáris politikára és a megerősített euróövezeti irányítási keretre támaszkodva mindez a tőkebeáramlás élénkülését és a pénzügyi feltételek javulását ösztönző helyzetet teremtett. 2013 második felében újra növekedésnek indult a gazdaság, így jól haladt a belső és a külső egyensúly helyreállítása, amihez a reformoknak köszönhető versenyképesség-javulás is hozzájárult. A fellendüléshez társuló erőteljes munkahelyteremtést a bérnövekedés folyamatos kordában tartása és a munkaerő-piaci reformok hatása is ösztönzi. A gazdasági egyensúly helyreállítása terén tett előrelépések ellenére azonban továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenézni, hiszen az állami és a magánszektor nagy adósságállománya miatt – ami a nettó külső kötelezettségek kiugróan magas szintjében is megmutatkozik – az ország ki van téve a piaci hangulat változásaiból eredő kockázatoknak, és a változatlanul magas munkanélküliség visszaveti a gazdasági kiigazítást.

(12)Spanyolország ugyan a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket a túlzott hiány kezelése érdekében, azt azonban el kell ismerni, hogy az ország a túlzott hiány mérséklése érdekében már számottevő költségvetési kiigazítást hajtott végre 2012. évi és kisebb mértékben 2013. évi költségvetésében is. A költségvetési kiigazítás terén tett jelentős strukturális erőfeszítéseket a társadalmi összetartásra is kiható nehéz gazdasági körülmények nyomán kialakult konszolidációs kifáradás követte, amire a 2016. július 12-i tanácsi határozat is rámutatott. Tény, hogy a 2013 harmadik negyedéve óta tartó erőteljes gazdaságélénkülés dacára Spanyolország a legutóbbi tanácsi ajánlásban vizsgált időszakban folyamatosan kedvezőtlen gazdasági feltételeket tapasztalt. 2013-ban a kibocsátási rés elérte a potenciális GDP −8.5 %-át, és a gyors ütemű javulás ellenére 2015-ben még mindig erősen negatív, −4.0 % volt. A munkanélküliségi ráta 2013-ban 26,1 %-on tetőzött, a társadalmi kirekesztés és egyenlőtlenség pedig a válságot követően tovább súlyosbodott, így 2014-ben a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők összesített aránya 29,2 %-kal uniós szinten a legmagasabbak között volt.

(13)Ebben az összefüggésben elmondható, hogy bár az elmúlt években bevezetett intézkedések némelyike közvetlen negatív hatást gyakorolt az államháztartásra, közép- és hosszú távon összességében mégis fellendíthetik a növekedést és a foglalkoztatást, és így az államháztartás fenntarthatóságához is hozzájárulhatnak. A társadalombiztosítási járulékok fizetése alóli mentességek, illetve a kedvezményes járulékfizetés lehetőségei táplálták a tartós költségvetési hiányt, ugyanakkor bizonyos mértékben a társadalmi kohéziót is fokozták, mivel az alacsonyabb jövedelmű, illetve kevésbé képzett munkavállalókra és az új határozatlan idejű munkaszerződésekre irányultak. A 2014 végén elfogadott – egyébként alulfinanszírozott – adóreformok célja, hogy fokozottan növekedésbaráttá tegyék az adórendszert, valamint javítsák az adóügyi irányítást és méltányosságot.

(14)A 2016-os évet illetően a spanyol kormány – ügyvivői minőségében – hiánycsökkentő intézkedéseket vezetett be a Spanyolország által a túlzott hiány időben történő kiigazításának biztosítása érdekében végrehajtandó intézkedésekről szóló, 2016. március 9-i bizottsági ajánlásnak megfelelően, ami üdvözlendő fejlemény. A tartományi kormányzatokra vonatkozó költségvetési fegyelem érvényesítését célzó nemzeti jogi előírások végrehajtása érdekében a kormány április 6-án 12 tartományi kormányzatot felszólított, hogy a 2016. évi hiánycéljaiknak való megfelelés biztosítása érdekében hagyják jóvá a költségvetési előirányzatok csökkentését. Míg az érintett kormányzatok által eddig elfogadott 2016. évi kiadáscsökkentések jócskán elmaradnak a 2016. évi stabilitási programban szereplő elvárt összegektől, Spanyolország központi kormánya jóváhagyta a költségvetési előirányzatoknak a GDP mintegy 0,2 %-ának megfelelő csökkentését. Július 13-án a spanyol ügyvivő kormány bejelentette, hogy elkötelezett a további szükséges hiánycsökkentő intézkedések bevezetése iránt. Ami a bevételi oldalt illeti, a társasági adóról szóló törvény módosításai – amelyek elfogadása közvetlenül az új kormány megalakulása után esedékes – a tervek szerint ellensúlyozni fogják a társasági adó részletfizetésére (pagos fraccionados) vonatkozó szabályok változása miatt 2016-ban várható, a GDP mintegy 0,5 %-ának megfelelő bevételkiesést, így biztosítva, hogy a társaságiadó-bevétel elérje a 2016. évi stabilitási programban meghatározott szintet. Ami a kiadási oldalt illeti, közeledik a központi kormányzat költségvetési évének lezárása (amelyről július 14-én határoztak), és ez 2016 második felében elősegítheti a túlköltekezés megfékezését. Mindazonáltal az említett intézkedéseket továbbra is jelentős végrehajtási kockázatok övezik, különösen abban a tekintetben, hogy a parlament időben elfogadja-e a társasági adóról szóló törvény szükséges módosításait, és azok képesek lesznek-e ellensúlyozni a társaságiadó-bevételek várható kiesését. A kormány további adócsalás elleni intézkedések végrehajtására is kötelezettséget vállalt.

(15)Spanyolország a Bizottsághoz benyújtott indokolással ellátott kérelmében szintén kiemelte az alacsony, sőt adott esetben negatív inflációnak a költségvetési kiigazítási folyamatra és a gazdaság egészére gyakorolt káros hatását. Amint azt a 2016. július 12-i tanácsi határozat is megállapította, 2013 és 2015 között a (GDP-deflátorral mért) spanyolországi infláció valóban jóval elmaradt az ajánlást alátámasztó makrogazdasági alapforgatókönyvben megadottól (sőt 2014-ben negatívvá vált és elérte a –0,4 %-ot). Mindazonáltal az alacsony, sőt negatív inflációnak a spanyolországi költségvetési eredményekre gyakorolt hatását nagyrészt ellensúlyozta a vártnál magasabb reál GDP-növekedés.

(16)Spanyolország módszertani aggályokat is felvetett annak kapcsán, hogy az eredményes intézkedésekre vonatkozó jelenlegi módszertan Spanyolország esetében állítólag nem képes figyelembe venni a váratlan negatív inflációs hatásokat, és a potenciális GDP-növekedést sem tudja pontosan mérni. A Spanyolország által végrehajtott strukturális kiigazítások esetleges alábecslését illetően szem előtt kell tartani, hogy a Bizottság a potenciális növekedés becslésekor a közösen elfogadott és a Tanács által jóváhagyott, termelési függvényen alapuló módszertant alkalmazza. A negatív infláció hatásai tekintetében a Bizottság elemzése keretében elismeri, hogy a költségvetési felügyelet vonatkozásában alkalmazott – az államháztartási egyenlegre vonatkozó adatoknak a potenciális kibocsátási előrejelzések alapján történő kiigazításán alapuló – módszertan negatív inflációs sokk esetén valóban a strukturális kiigazítás alábecsléséhez vezethet. Ezt a megközelítést ugyanakkor kiegészíti a költségvetési kiigazítás úgynevezett alulról építkező mérése, amelynek során megvizsgálják a kiadási célok teljesülését, a bevételi oldalon pedig a tervezett diszkrecionális intézkedések végrehajtását. A strukturális egyenleg változásával ellentétben az alulról építkező mérés nagy valószínűséggel túlbecsli a negatív inflációs sokkot követő költségvetési kiigazítást. Spanyolország esetében az alulról építkező módszertan is azt mutatja, hogy 2013 és 2015 között nem valósult meg kumulált erőfeszítés annak ellenére, hogy az ajánlás a GDP 3,0 %-ának megfelelő kumulált strukturális kiigazítást szorgalmazott.

(17)A Spanyolország által benyújtott indokolással ellátott kérelmet és a fentieket figyelembe véve – különös tekintettel a spanyol kormány által 2012 óta végrehajtott és jelenleg is folyamatban lévő, mélyreható strukturális reformokra, a 2013. júniusi tanácsi ajánlásban vizsgált időszakban fennálló, kihívásokkal teli gazdasági helyzetre, a spanyol ügyvivő kormány által az indokolással ellátott kérelemben bejelentett hiánycsökkentési kötelezettségvállalásokra, továbbá a Spanyolország által a túlzott hiány időben történő kiigazításának biztosítása érdekében végrehajtandó intézkedésekről szóló, 2016. március 9-i bizottsági ajánlásnak megfelelően bevezetett konszolidációs intézkedésekre – a GDP 0,2 %-ának megfelelő összegű pénzbírság eltörlése indokoltnak minősül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013. június 21-i tanácsi ajánlás szerinti eredményes intézkedések végrehajtásának elmulasztása miatt Spanyolországra kivetendő, a GDP 0,2 %-ának megfelelő pénzbírság törlésre kerül.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök