Különjelentés Hogyan kezeli ép ületeit az 
Európai K ülügyi Szolgálat 
világszerte?HU 2016  07 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-4542-7 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/2989 QJ-AB-16-007-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-4541-0 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/68911 QJ-AB-16-007-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-4534-2 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/76235 QJ-AB-16-007-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Hogyan kezeli ép ületeit az 
Európai K ülügyi Szolgálat 
világszerte?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  07 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, a kutatás és belső politikák, a pénzügyi és gazdasági irányítás, valamint az uni -
ós intézmények és szervek ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. 
Az ellenőrzést Pietro Russo számvevőszéki tag vezette, François Gautier, a kabinet attaséja; Mark Crisp, igazgató; Paul 
Stafford, ügyvezető; Mark Marshall, feladatfelelős és Pascale Pucheux-Lallemand, számvevő támogatásával.
Balról jobbra:  M. Marshall, P . Russo, F. Gautier, P . Pucheux-Lallemand, P . Stafford.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–VIII  Összefoglaló
01–04  Bevezetés
05–06  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
05 Az ellenőrzés hatóköre
06 Az ellenőrzés módszere
07–66  Észrevételek
07–27  I. szakasz – Az ép ületek összességében megfelelnek a kü lképviseletek igényeinek, de 
értékarányosságuk egyes esetekben nem a legjobb a túlzott ter ülethasználat és a ki nem használt 
saját tulajdonú ingatlanok miatt, valamint amiatt, hogy a bérlők által fizetett díjak nem fedezik az 
összes költséget
08–19  Az ép ületek összességében megfelelnek a kü lképviseletek igényeinek
20–22  A legtöbb irodaép ület és néhány rezidencia ter ülete meghaladja az ingatlanpolitika keretében 
meghatározott felső határértékeket
23–25  Az EKSZ egyes saját tulajdonú ép ületeit már nem használja
26–27  Az irodaép ületekben a helymegosztásért felszámított egyes díjak nem fedezik az összes költséget
28–47  II. szakasz – A k ülképviseleti ép ületek kiválasztása strukturált eljárással történik, de ennek főbb 
szakaszait a gyakorlati alkalmazáskor néhány hiányosság jellemzi
30–31  Az ép ületdossziés eljárás strukturált alapot jelent a k ülképviseletek ép ületeinek kiválasztásához
32–35  A kü lképviseletek nem rendelkeznek elegendő szakemberrel a megfelelő ép ületek feltérképezéséhez, és 
nem kapnak kellő támogatást a központtól
36–43  A külképviseletek egyes esetekben nem megfelelően mutatják be a k ülönböző opciókat a központnak
44–47  A központi ép ületbizottság egyes véleményeit nem fogalmazzák meg kellő időben, illetve azok nem 
meggyőzőek
04 Tartalomjegyzék 
48–66 III. szakasz – Az ép ületek alkalmasságára vonatkozó információk nem megbízhatóak, és azokat 
nem használják fel a tervezéskor; a tervezés túlzottan rövid távú és a saját tulajdonú ingatlanok 
esetében kü lönösen hiányos
49–59  A központi monitoringrendszerek nem nyújtanak megbízható alapinformációkat valamennyi 
külképviseleti ép ület alkalmasságáról
60–62  A tervezéskor nem kellő mértékben használják fel a rendelkezésre álló információkat; a tervezés rövid távú
63–66  A saját tulajdonú ingatlanokkal kapcsolatos tervezési rendszerek kü lönösen rosszul teljesítenek
67–72  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet – Helymegosztás uniós tagállamokkal az uniós k ülképviseleteken
 II. melléklet – 30 ép ületdosszié áttekintése, részletes bemutatás
 III. melléklet – Miért nem a legjobb a k ülképviseleti ép ületek értékarányossága
 Az EKSZ válasza
05
 Glosszárium
Az irodaép ületek és a rezidenciák állaga : az EKSZ-központ helyszíni ellenőrzések révén kíséri figyelemmel az 
irodaépületek és a külképviselet-vezetői rezidenciák állagát. Az épületek állagának értékelése a következő három 
kritérium mentén történik, és ezeket 0-tól (használhatatlan) 5-ig (kiváló) pontozzák: munka- és egészségvédelem, 
biztonság, valamint általános állapot (funkcionalitás/arculat/elhelyezkedés).
Épületbizottság : az épületbizottság elnöke az EKSZ-központ Infrastruktúra Részlegének vezetője, tagjai pedig 
ugyanezen részleg legalább négy másik tagjából, valamint a Helyszíni biztonság részleg egyik tagjából állnak. Az 
általa megvizsgált épületdossziékról fogad el véleményeket.
Épületdossziék : a külképviseleteknek az irodák, illetve a külképviselet-vezető rezidenciájának bérbe vétele (bérleti 
szerződés megújításakor is), megvásárlása, felújítása vagy megépítése előtt épületdossziét kell létrehozniuk. 
Az épületdossziékat, amennyiben az összérték legalább 60 000 euró, jóváhagyásra be kell nyújtani a központnak 
(Épületbizottság). A személyzeti lakások bérlésével kapcsolatban a külképviseleteknek csak akkor kell benyújtaniuk 
épületdossziét, ha a bérleti díj meghaladja az adott országra meghatározott határértéket.
Épületpolitika : az EKSZ-központ a külképviseleteknek útmutatókat állított össze, biztosítandó, hogy az 
épületgazdálkodás hatékonyan, a pénzügyi határokon belül történjék. Az épületpolitikának célja a külképviseletek 
számára rendelkezésre álló források egységesítése és az átláthatóság biztosítása is.
Európai K ülügyi Szolgálat (EKSZ) : az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) az Európai Unió diplomáciai szolgálata. 
Feladata az Unió kül- és biztonságpolitikájának koordinálása. Az EKSZ vezetője a külügyi és biztonságpolitikai 
főképviselő, aki egyben az Európai Bizottság alelnöke is. Az EKSZ-t hivatalosan 2011. január 1-jével hozta létre 
a Lisszaboni Szerződés. Munkatársai a Tanács Főtitkársága és a Bizottság releváns részlegeinek munkatársaiból, 
valamint az uniós tagállamokból érkező diplomáciai személyzetből állnak. A brüsszeli központú EKSZ világszerte 
mintegy 140 uniós külképviselet működtetéséért felelős.
Helymegosztás : a külképviselet irodahelyiségeinek megosztása uniós tagállamokkal vagy más uniós 
intézményekkel, illetve szervekkel (pl. Európai Beruházási Bank).
Igazgatási vezető : az igazgatási vezető a külképviselet mindennapi működésében támogatja a külképviselet 
vezetőjét. Az igazgatási vezető koordinálja az igazgatási egység munkáját, és ő felelős az emberi erőforrások 
irányításáért, a biztonsági menedzsmentért, a pénzügyi irányításért és a külképviselet költségvetésének 
végrehajtásáért, a logisztika és a beszerzés irányításáért, továbbá az épületgazdálkodásért.
Külképviselet : a világon összesen mintegy 140 uniós külképviselet működik az Unió érdekeinek és értékeinek 
terjesztése, valamint a kereskedelmi és fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében. A legtöbb külképviselet 
egyetlen országgal fenntartott uniós kapcsolatokért felelős. Vannak azonban olyan külképviseletek is, amelyek 
feladata többoldalú vagy nemzetközi szervezetekhez (pl. Afrikai Unió, ENSZ) fűződő kapcsolatok fenntartása. 
A külképviseleteken dolgozó munkatársak egyharmada áll az EKSZ alkalmazásában; a többiek az Európai Bizottság 
olyan főigazgatóságainak alkalmazottjai, mint pl. a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága, az 
Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság.
Külképviselet-vezető : a külképviselet-vezető a külkapcsolatok területén elvégzendő feladataik teljesítésében 
támogatja a főképviselőt és a Bizottságot. Ő a felelős a külképviselet minden munkatársának irányításáért és 
a finanszírozási források kezeléséért.
06
 Összefoglaló
I
2011. január 1-jei létrehozásával a Bizottságtól az EKSZ-hez kerültek át a világ összes uniós külképviseletének 
működtetésével kapcsolatos feladatok. Az EKSZ mintegy 140 külképviseleten összesen 5300 munkatársa részére 
biztosít irodahelyiséget. Az EKSZ végzi el a külképviselet-vezető rezidenciájával kapcsolatos feladatokat is, továbbá 
rendelkezésre bocsátja vagy megtéríti a 2400 munkatárs lakásával kapcsolatos költségeket. Az uniós külképviseleti 
épületekkel való hatékony gazdálkodás hozzájárul az Unió külpolitikai, kereskedelmi és fejlesztési együttműködési 
területen kitűzött céljainak eléréséhez. Az EKSZ külképviseleti épületekre vonatkozó kiadásai 2014-ben elérték 
a 165 millió eurót (lásd: 1–4. bekezdés).
II
Az Európai Számvevőszék megvizsgálta, hogy a külképviseleti épületek megfelelnek-e az EKSZ szükségleteinek, 
és a velük való gazdálkodás értékarányosan történik-e. Megvizsgálta továbbá, hogy hatékonyak-e az EKSZ azon 
eljárásai, amelyekkel kiválasztja a megfelelő épületeket, figyelemmel kíséri az épületek alkalmasságát és megtervezi 
a szükséges változtatásokat (lásd: 5. és 6. bekezdés).
III
A Számvevőszék megállapította, hogy a külképviseleti épületek – az irodaépületek, a külképviselet-vezetők reziden -
ciái és a munkatársak lakásai egyaránt – összességében megfelelnek a külképviseletek igényeinek (lásd: 8–19. bekez -
dés). Az épületgazdálkodás azonban egyes esetekben nem történik értékarányosan, a következők miatt:
a) a legtöbb irodahelyiség és egyes rezidenciák területe meghaladja az épületpolitika szerinti felső határértékeket 
(lásd: 20–22. bekezdés);
b) az EKSZ egyes saját tulajdonú épületeit már nem használja (lásd: 23–25. bekezdés);
c) ott, ahol a külképviseletek irodahelyiségeiket megosztva használják uniós tagállamokkal vagy uniós intézmé -
nyekkel, illetve szervekkel, a befogadott szervezetek által fizetett díjak nem fedezik az összes költséget (lásd: 
26–27. bekezdés).
IV
A külképviseleti épületek alkalmassága elsősorban a kiválasztástól függ, másodsorban pedig attól, hogy az EKSZ 
miként biztosítja azt, hogy ezek az épületek megfeleljenek az igényeknek, és értékarányosan működjenek. Az 
épületek bérlésre vagy megvételre történő kiválasztása első lépésben az épületdossziés eljárás alapján történik. 
Bérlés (illetve a bérleti szerződés megújítása) vagy vásárlás előtt az érintett külképviselet épületdossziét nyújt be 
vizsgálatra és jóváhagyásra az EKSZ központjának. Az épületdossziés eljárás strukturált és dokumentált alapot nyújt 
a döntéshozatalhoz, s ezzel követendő példát jelent (lásd: 30. és 31. bekezdés). Fennáll azonban a kockázat, hogy az 
EKSZ nem a megfelelő épületeket választja ki, mivel a gyakorlati alkalmazás során a kiválasztási folyamat minden 
főbb szakaszát néhány hiányosság jellemzi:
a) Egyes külképviseletek a helyi piac feltérképezésekor nem rendelkeznek elegendő szakértelemmel a megfelelő 
opciók azonosításához, és ehhez a központtól sem kapnak kellő támogatást (lásd: 32–35. bekezdés).
b) Amikor a külképviseletek az opciókat bemutatják a központnak, a javasolt megoldás néha nem alapul megbíz -
ható szakmai és pénzügyi elemzésen (lásd: 36–43. bekezdés).
c) A központi épületbizottság néha túl későn hoz végső döntést ahhoz, hogy meg lehessen kötni a szerződést, 
és nem mindig mutatja ki, hogy a döntés értékarányosság szempontjából a legjobb megoldást képviseli (lásd: 
44–47. bekezdés).
Összefoglaló 07
V
Az EKSZ az épületek kiválasztását követően helyszíni ellenőrzések révén rendszeresen értékeli, hogy azok továbbra 
is megfelelnek-e a külképviseletek igényeinek, de nem állapít meg minden hiányosságot (lásd: 49. és 50. bekezdés). 
Az EKSZ az irodaépületekben az egy főre jutó területhasználat nyomon követésekor nem vesz tekintetbe minden 
releváns tényezőt (lásd: 51. és 52. bekezdés); és azt sem kíséri figyelemmel, hogy az irodaépületek és a rezidenciák 
bérleti díja összhangban van-e a piaci árakkal, illetve hogy a helymegosztásban részt vevő szervezetek által fizetett 
díjak fedezik-e az összes költséget (lásd: 53. bekezdés). Az EKSZ emellett a monitoring során kapott eredményeket 
sem tartja megbízhatóan nyilván információs rendszereiben (lásd: 54–59. bekezdés).
VI
A külképviseleti épületekre vonatkozó megbízható alapinformációk hiánya akadályt jelent a hatékony tervezés 
szempontjából. Továbbá a központ nem használja fel hatékonyan a rendelkezésre álló információkat a helyes -
bítő intézkedések megtervezéséhez (lásd: 60. bekezdés). A tervezés során a rövid távú igények kielégítésére kerül 
a hangsúly (lásd: 61. és 62. bekezdés).
VII
Az EKSZ hosszú távú célja, hogy több külképviseleti irodaépületet vásároljon meg. 2015-ben a költségvetési rende -
let új rendelkezései alapján az EKSZ szerződést kötött arról, hogy 200 millió euró összeghatárig lehetősége legyen 
ingatlanvásárlásra. Az EKSZ azonban csak korlátozott szakértelemmel rendelkezik a saját tulajdonú ingatlanokkal 
kapcsolatban, és ingatlangazdálkodási szaktudása sem elegendő. Ebből adódóan nem hozott létre hatékony rend -
szereket a saját tulajdonú ingatlanokkal való gazdálkodásra, pl. az ingatlanok jó állapotban való megőrzéséhez vagy 
az olyan épületek értékesítéséhez, amelyeket maga már nem használ (lásd: 63–66. bekezdés).
VIII
E jelentés észrevételei alapján a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi az EKSZ-nek:
a) az irodaépületekre vonatkozó épületpolitika célkitűzései közé vegye fel a környezeti tényezőket, a fogyatékos -
sággal élő személyek számára történő akadálymentesítést és a rugalmasságot;
b) gondoskodjék arról, hogy a külképviselet épületében helymegosztással működő uniós tagállamok vagy más 
uniós intézmények, illetve szervek által fizetett díjak egységesek legyenek és fedezzék az összköltséget;
c) alkalmazza hatékonyabban az épületek kiválasztását célzó épületdossziés eljárást;
d) az irodaépületek esetében központi adatbázis használatával ellenőrizze a piaci árak alakulását, és rendszeresen 
végezzen monitoringot arra nézve, hogy az irodák bérleti díja összhangban van-e a piaci árakkal;
e) fejlessze tovább ingatlangazdálkodási információs rendszerét, hogy az megbízhatóbb és relevánsabb informáci -
ókkal szolgálja a tervezési folyamatot;
f) központi szinten növelje az ingatlangazdálkodással kapcsolatos szaktudást egy stratégiai szempontból meg -
felelőbb módszer kidolgozásához, a tervezés tökéletesítéséhez és a külképviseleteknek nyújtott támogatás 
megerősítéséhez;
g) az épületpolitikának megfelelve a gördülő középtávú tervek kidolgozásakor határozza meg a prioritásokat 
a bérleményekre, a vételre és az eladásra, az átalakításra és a karbantartásra vonatkozóan, felhasználva az alap -
területtel, illetve az épületek állagával kapcsolatos elérhető adatokat;
h) vezessen be olyan rendszereket, amelyekkel hatékonyan kezelhetők a saját tulajdonú épületek.
08
 Bevezetés
01 
Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) koordinálja az Európai Unió kül- és biztonság -
politikáját. A brüsszeli központú EKSZ felelős a világ számos országában jelen 
lévő uniós külképviseletek működtetéséért. Az EKSZ strukturális és pénzügyi 
szempontból ugyan független az Európai Bizottságtól, sok témában azonban 
együttműködik vele.
02 
2011. januári létrehozásával a Bizottságtól az EKSZ-hez kerültek át a világ összes 
uniós külképviseletének működtetésével kapcsolatos feladatok. Ebből adódóan 
az, hogy jelenleg milyen épületek vannak külképviseleti használatban, döntő 
részben az Európai Bizottság korábbi döntéseinek eredménye. Az EKSZ mintegy 
140 külképviseleten összesen 5300 munkatársa részére biztosít irodahelyiséget. 
Az EKSZ végzi el a külképviselet-vezetők rezidenciájával kapcsolatos feladatokat 
is, továbbá rendelkezésre bocsátja vagy megtéríti a 2400 munkatárs lakásával 
kapcsolatos költségeket.
03 
Az uniós külképviseleti épületek hatékony kezelése hozzájárul az Unió külpoliti -
kai, kereskedelmi és fejlesztési együttműködési területen kitűzött céljainak eléré -
séhez. A külképviseleti irodák stabil, jól látható, funkcionális és védett munka- és 
tárgyalási környezetet hivatottak biztosítani a munkatársaknak és a látogatóknak. 
Az épületeknek értékarányosnak kell lenniük, és nyomatékosan javasolt az iroda -
helyiségeknek a tagállamokkal vagy más uniós intézményekkel, illetve szervekkel 
való megosztott használata.
04 
A külképviseleti irodaépületek, illetve a külképviselet-vezetők rezidenciáinak 
mintegy 80%-a bérlemény, a többi saját tulajdonú ingatlan. Az EKSZ külképvi -
seleti épületekre vonatkozó kiadásai 2014-ben elérték a 165 millió eurót (lásd: 
1. ábra ).
09 Bevezetés 
A kü lképviseleti ép ületekre vonatkozó kiadások 2014-ben: 165  millió  euró
Forrás:  EKSZ.1. ábra
Biztonsággal kapcs. költségek 26 millió euró  - 16%
Víz, gáz, elektromos áram, biztosítás - 3%
Takarítás és karbantartás - 2%
Nagyobb javítások / Berendezés - 2%
Épületvásárlás / Építtetés - 1%
 Irodák 
53 millió euró
Rezidenciák 11 millió euró
Személyzeti lakások 
62 millió euróBérleti díjak vagy 
bérleti díjak 
megtérítése
126 millió euró - 76%
10
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
Az ellenőrzés hatóköre
05 
Az ellenőrzés általános célja annak vizsgálata volt, hogy az EKSZ a külképviseleti 
épületeket megfelelően kezeli-e. Az ellenőrzés során a Számvevőszék az alábbi 
alkérdésekre kereste a választ:
a) A külképviseleti épületek megfelelnek az EKSZ szükségleteinek, és a velük 
való gazdálkodás értékarányosan történik?
b) Hatékony eljárásokkal választja ki az EKSZ a megfelelő épületeket?
c) Az EKSZ hatékony monitoringrendszereket alkalmaz az épületek folyama -
tos alkalmasságának figyelemmel kíséréséhez és a szükséges változtatások 
megtervezéséhez?
Az ellenőrzés módszere
06 
Ellenőrzési észrevételeinket négy fő forrásból begyűjtött ellenőrzési bizonyíté -
kokra alapoztuk (lásd: 2. ábra ):
a) 133 külképviselet igazgatási vezetőjét felkértük egy felmérésben való részvé -
telre1. Közülük 112-en adtak választ a felmérés kérdéseire, ami 84%-os válasz -
adási arányt jelent.
b) Áttekintettünk egy 30 olyan épületdossziéból álló mintát, amelyeket 2013-
ban és 2014-ben nyújtottak be az EKSZ-központhoz2. Az arra irányuló döntés, 
hogy egy adott épületet inkább béreljenek vagy megvásároljanak, illetve 
hogy egy bérleti szerződést megújítsanak vagy ne, az adott külképviselet 
által a központhoz benyújtott épületdosszié alapján születik.
c) A különböző méretű, különböző kontinenseken található, eltérő egy főre jutó 
területű és tulajdonviszonyú (három irodaépület bérlemény volt), az épü -
letekre jellemző eltérő feltételekkel, különböző összetételű személyzettel, 
valamint a helymegosztással kapcsolatban eltérő tapasztalatokkal rendelke -
ző külképviseletek ingatlangazdálkodási gyakorlatainak vizsgálatához négy 
képviseleten (Nepál, Tanzánia, Törökország és Egyesült Államok – Washing -
ton DC) végeztünk helyszíni ellenőrzést. Az említett külképviseleteken tett 
látogatásaink során az ottani tagállami követségek igazgatási vezetőivel is 
tárgyaltunk az ingatlangazdálkodási gyakorlatokról. Látogatásaink idején Bel -
gium, Dánia, Finnország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült 
Királyság nagykövetségén jártunk. Felkerestük továbbá a holland külügymi -
nisztériumot is, hogy további információkat kapjunk a követségi épületekkel 
való gazdálkodás területén bevezetett innovatív politikáikról és eljárásaikról.
d) Áttekintettük továbbá a politikákról, eljárásokról és eszközökről szóló do -
kumentációt, interjúkat készítettünk az EKSZ-központ munkatársaival és 
elemeztük a külképviseleti épületekre vonatkozó számszerű adatokat.1 A felmérést minden 
külképviseletnek kiküldtük, az 
Unión belül található 
külképviseleteken (pl. az 
OECD-hez és az UNESCO-hoz 
rendelt párizsi uniós 
külképviseleten) és a más 
külképviselettől függőkön 
kívül.
2 A 2013 januárja és 
2014 szeptembere között 
benyújtott 
148 épületdossziéból 
a 30 épületdossziéból álló 
mintát pénzegységalapú 
mintavételi módszerrel (MUS) 
választottuk ki.
11 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
Bizonyítékforrások2. ábra
Forrás:  Európai Számvevőszék.Statisztikák és 
eljárások áttekintése30 épületdosszié 
áttekintése4 külképviselet 
felkeresése: Nepál, 
Tanzánia, Törökország 
és az Egyesült Államok
Ellenőrzési 
felmérésEllenőrzési 
észrevételek
12
 Észrevételek
I. szakasz – Az ép ületek összességében megfelelnek 
a külképviseletek igényeinek, de értékarányosságuk 
egyes esetekben nem a legjobb a túlzott 
területhasználat és a ki nem használt saját tulajdonú 
ingatlanok miatt, valamint amiatt, hogy a bérlők által 
fizetett díjak nem fedezik az összes költséget
07 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a külképviseleti épületek megfelelnek-e az 
EKSZ szükségleteinek, és a velük való gazdálkodás értékarányosan történik-e.
Az ép ületek összességében megfelelnek a kü lképviseletek 
igényeinek
Irodaép ületek
08 
A külképviseleti irodákkal kapcsolatban az EKSZ ingatlanpolitikájának célkitűzései 
a következők: stabilitás, jó láthatóság, funkcionalitás, biztonság és értékarányos -
ság. A külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés 
megerősítette e célkitűzések mindegyikének (a 3. ábrán  félkövér betűkkel látha -
tók) relevanciáját.
A kü lképviseleti irodákkal kapcsolatos célkitűzések fontossága
Forrás:  az uniós külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés.3. ábraVédelem - 22%
Funkcionalitás - 18%
Stabilitás - 14% Láthatóság - 12%Értékarányosság - 12%Rugalmasság - 9%Környezeti hatás - 7%Akadálymentesítés fogyatékossággal
élő személyek számára - 6%
13 Észrevételek 
09 
A válaszadók a legnagyobb súlyozást a biztonságnak és a funkcionalitásnak 
adták, de említették más olyan tényezők fontosságát is, amelyek jelenleg nem 
részei az ingatlanpolitika célkitűzéseinek. Ezek a következők:
a) Rugalmasság: az EKSZ ingatlanpolitikájáról szóló 2014-es munkadokumentum 
szerint az ingatlanbérlés előnye, hogy a szükségletek változása esetén rugal -
masságot biztosít. Változhatnak az épületekkel kapcsolatos igények például 
akkor, ha a személyzet létszáma csökken vagy nő. A személyzet létszámára az 
EKSZ-nek ráadásul nincs mindig közvetlen ráhatása, mivel az EKSZ az Európai 
Bizottság alkalmazottainak és más szervezeteknek is biztosít irodahelyiséget.
b) Környezeti hatás: noha az EKSZ elkötelezte magát a környezetbarát munka -
helyek létrehozása mellett, mind a központban, mind a külképviseleteken3, 
ingatlanpolitikájában mégsem tükröződik ez a törekvés. Mindeddig például 
nem vállalt kötelezettséget az EMAS környezetvédelmi vezetési és hitelesítési 
rendszer elfogadására4. Ha a külképviseletek aktívan fellépnének az EMAS 
mellett, akkor jó példával járnának elöl és szemléltetnék, hogy az EMAS 
kisebb szervezetek számára is hasznos lehet5. A Washingtonban és Tanzániá -
ban működő külképviseleteken azonban találtunk követendő példákat (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
c) Akadálymentesítés fogyatékossággal élő személyek számára: előfordul, hogy 
helyi követelményeknek kell eleget tenni. Ez történt a törökországi és a wa -
shingtoni külképviselet irodáinak felújításakor. Továbbá az EKSZ munka- és 
egészségvédelmi szemléi során (lásd: 49. bekezdés b) pontja) azt is vizsgálja, 
hogy hozzáférhető-e az épület fogyatékossággal élő személyek számára is.1. háttérmagyarázatA környezeti hatások javítása Washingtonban és Tanzániában
2012-ben a Washingtonban működő uniós külképviselet más, ugyanitt működő diplomáciai képviseletekkel 
közösen vállalta a környezet minőségének javítását célzó politikák végrehajtását. A külképviselet már koráb -
ban vezető szerepet vállalt e téren, mivel a Washingtonban bérelt új irodái megkapták a Leadership in Energy 
and Environmental Design (vezetés az energiahatékony és környezettudatos tervezésben, LEED) aranyérmét, 
és e példát később az épület tulajdonosa is követte, amikor 2013-ban arany fokozatú minősítést kapott az 
épület többi részére is.
Tanzániában az EKSZ Németországgal, Hollandiával és az Egyesült Királysággal közös tulajdonosa egy iroda -
épület-résznek. Az épületet egy közös irányító bizottság kezeli, amely éves irányítási jelentést is készít. Az 
éves irányítási jelentés összehasonlító elemzést tartalmaz a megelőző három év havi villamosáram-, dízelo -
laj- és vízfogyasztásáról, amely alapján megállapítható, hogy mely területeken van lehetőség megtakarításra 
a jövőben.3 Az EKSZ 2013-as 
zárszámadása – az EKSZ-nek 
az írásbeli kérdésekre adott 
válaszai.
4 A Számvevőszék 14/2014. sz. 
különjelentése: „Az uniós 
intézmények és szervek 
hogyan számítják ki, 
csökkentik és ellentételezik 
üvegházhatásúgáz-
kibocsátásaikat?”. ( http://eca.
europa.eu ).
5 A Bizottság kiadott egy „EMAS 
eszköztár kisvállalkozásoknak” 
című útmutatót a kis 
szervezetek számára, és egy 
úgynevezett „Könnyített 
EMAS” elnevezésű 
szabványosított módszer 
alkalmazását javasolja.
14 Észrevételek 
10 
Az EKSZ-központ Infrastruktúra Részlege figyelemmel kíséri minden külképvise -
leti irodaépület munka- és egészségvédelmi, biztonsági és általános állapotát6. 
2014-ben az irodaépületek átlagos állapota kielégítő volt (5-ből 3,7 pont), egyes 
külképviseleteken azonban akadtak hiányosságok7 (lásd: 4. ábra ).
A külképviseleti irodaépü letek állapota (5 = kiváló)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKSZ adatai alapján.4. ábra
00,51,01,52,02,53,03,54,04,5Irodaépületek állapotaBérelt
Külképviseleti irodaépületek2000 előtt vásárolt 2000 után vásárolt
5,06 Az épületek állapotának 
értékelése a következő három 
kritérium mentén történik, és 
ezeket 0-tól (használhatatlan) 
5-ig (kiváló) pontozzák: 
munka- és egészségvédelem 
(beleértve az épület 
szerkezetét, a műszaki 
berendezéseket stb.), 
biztonság, valamint általános 
állapot (funkcionalitás/arculat/
elhelyezkedés).
7 2014-ben a négy legrosszabb 
állapotúnak tekintett 
külképviselet a következő volt: 
India, Egyiptom, Szenegál és Srí 
Lanka.
15 Észrevételek 
11 
A felmérésünk alapján született megállapítások alátámasztották a központ 
értékelését. A legtöbb válaszadó úgy vélte, hogy a külképviseleti irodák elhelyez -
kedés, a partnerekkel való munkakapcsolat megkönnyítése, a munkafeltételek, 
az arculat, a biztonság és a helyiségek mérete szempontjából megfelelnek az 
igényeknek (lásd: 5. ábra ). Több mint 90%-uk gondolta úgy, hogy az elhelyezke -
dés megfelelő. A válaszadók negyede szerint azonban a biztonság, az arculat és 
a munkafeltételek nem megfelelőek. A válaszadók egyharmada vélte úgy, hogy 
a külképviseleti irodák mérete nem elég nagy.
A külképviseleti irodaép ületek alkalmassága
Forrás:  az uniós külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés.5. ábra
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%Válaszadók
Helyszín Arculat VédelemNem kielégítő
Kielégítő
Elegendő 
helyMunka-
feltételekKapcsolatok 
megkönnyítése
16 Észrevételek 
Rezidenciák
12 
A külképviselet-vezető rezidenciáját az EKSZ bocsátja rendelkezésre. A reziden -
cia szerepe kettős: ez az épület a külképviselet-vezető otthona, de a hivatalos 
fogadások színhelyéül is szolgál. A rezidencia általában a külképviselet-vezető 
személyének megváltozásakor is ugyanaz marad. Az ingatlanpolitika értelmében 
az épületnek reprezentatív arculattal kell rendelkeznie, nem szabad kirívónak 
lennie, és meg kell felelnie az értékarányosság követelményének. A rezidencia 
elhelyezkedésének kiválasztásakor és a védelme biztosításához hozott intézkedé -
sek meghozatalakor tekintetbe kell venni a fogadó országra jellemző biztonsági 
állapotokat.
13 
Felmérésünk legtöbb válaszadója úgy vélte, hogy a külképviselet-vezetői rezi -
denciák biztonság, elhelyezkedés, arculat, a partnerekkel való munkakapcsolat 
megkönnyítése, állapot és méret szempontjából megfelelnek az igényeknek 
(lásd: 6. ábra ). A válaszadók negyede szerint ugyanakkor a külképviselet-vezetői 
rezidenciák nem elég nagyok, és az épületek állapota nem kielégítő.
A kü lképviselet-vezetői rezidenciák alkalmassága
Forrás:  az uniós külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés.6. ábra
VálaszadókNem kielégítő
Kielégítő100%
90%
80%
70%
60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%
Helyszín Arculat Védelem Elegendő 
helyAz épületek 
állapotaKapcsolatok 
megkönnyítése
17 Észrevételek 
14 
A rezidencia területe összesen nem lehet több 600 m2-nél (lásd: 22. bekezdés). 
A rezidencia és a környező telek területének nagyságrendileg meg kell felelnie 
az ugyanezen országban működő tagállami követségi rezidenciák méretének8. 
A felmérés válaszadóinak több mint 40%-a vélte úgy, hogy a külképviselet-veze -
tői rezidenciák kisebb méretűek, mint a legtöbb követségi rezidencia. 2014-ben 
az uniós külképviseleti rezidenciák átlagos területe 488 m2 volt (lásd: 7. ábra ). 
Mintegy 40 rezidencia (30%) mérete nem érte el a 400 m2-t.
A rezidenciák ter ülete (m2)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKSZ adatai alapján.7 . ábra
02004006008001 0001 2001 400
Külképviseleti rezidenciákm²
Átlag (488 m²)Ajánlott felső határérték (600 m²)8 EEAS Building Policy: 
Residences – policy and 
selection (Az EKSZ 
ingatlanpolitikája: 
Rezidenciák – politika és 
kiválasztás).
18 Észrevételek 
15 
Az EKSZ-központ Infrastruktúra Részlege figyelemmel kíséri a külképviseleti rezi -
denciák állapotát9 (lásd: 8. ábra ). 2014-ben a rezidenciák állapota 5-ből átlagosan 
4,6 pontot kapott. Ez több, mint az irodák átlagos állapotának pontszáma (5-ből 
3,7) (lásd: 10. bekezdés).
A rezidenciák állapota (5 = kiváló)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKSZ adatai alapján.8. ábra
0,00,51,01,52,02,53,03,54,55,0Bérelt 2000 előtt vásárolt 2000 után vásárolt
4,0
Külképviseleti rezidenciákA rezidenciák állapota9 A külképviselet-vezetői 
rezidenciák állapotának 
értékelése a következő három 
kritérium mentén történik, és 
ezeket 0-tól (használhatatlan) 
5-ig (kiváló) pontozzák: 
munka- és egészségvédelem 
(beleértve a szerkezetet, 
a műszaki eszközöket stb.), 
biztonság, valamint általános 
állapot (funkcionalitás/arculat/
elhelyezkedés). Az EKSZ 53 
rezidenciáról nem rendelkezik 
adatokkal (lásd: 57. bekezdés 
b) pontja).
19 Észrevételek 
A munkatársak lakásai
16 
Az EKSZ, a személyzeti szabályzatban szereplő két módszer szerint, mintegy 
2400 külképviseleti alkalmazott10 számára biztosít lakást:
a) az uniós külképviseletek mintegy 1400 alkalmazott részére ingyenes lakhatást 
biztosítanak. A lakások néhány kivétellel bérlemények és nem saját tulajdonú 
lakások. 2014 januárja óta az uniós külképviseletek főként a nagy kockázatú 
országokban vagy azokban az országokban biztosíthatják így alkalmazottak 
elszállásolását, ahol a lakásbérleti piac feltételei miatt nehéz megfelelő lakást 
találni11.
b) mintegy 1000 alkalmazott számára az uniós külképviseletek megtérítik a la -
kásbérlés költségeit.
17 
A külképviselet által kifizetett, illetve megtérített bérleti díj összege mindkét 
esetben legfeljebb a bérleti felső határértéknek lehet megfelelő, a határértékeket 
minden Unión kívüli foglalkoztatási helyre külön határozzák meg. A felső határ -
érték az alkalmazott családjának összetételétől függ, figyelembe véve a helyi 
lakásbérleti piac feltételeit is.
18 
Az EKSZ ingatlanpolitikájának értelmében a kihelyezett munkatársak lakásainak 
meg kell felelniük az EKSZ biztonsági előírásainak, például mindenképpen az en -
gedélyezett területeken belül kell elhelyezkedniük. Ezenkívül meg kell felelniük 
az Unióról kialakítandó arculatnak12.
19 
A felmérés résztvevői nagymértékben elégedettek voltak az alkalmazottak szá -
mára biztosított szálláshelyekkel. A válaszadók mintegy 90%-a vélte úgy, hogy az 
alkalmazottak számára biztosított szálláshelyek biztonság, méret, elhelyezkedés 
és életkörülmények szempontjából megfelelőek (lásd: 9. ábra ).10 A helyi alkalmazottak 
kivételével az összes 
külképviseleti alkalmazott.
11 Az Unió külügyi és 
biztonságpolitikai 
főképviselőjének 
2013. december 17-i 
határozata a lakhatási politika 
uniós képviseleteken történő 
végrehajtásának szabályairól 
(HR DEC(2013) 011).
12 EEAS Building Policy: 
Accommodation policy for 
Officials serving in third 
countries (Az EKSZ 
ingatlanpolitikája: A harmadik 
országokban szolgálatot 
teljesítő tisztviselőkre 
vonatkozó 
szálláshely-politika).
20 Észrevételek 
A külképviseletek alkalmazottai számára biztosított szálláshelyek alkalmassága
Forrás:  az uniós külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés.9. ábra
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%Válaszadók
Helyszín Életkörülmények Védelem TerületNem kielégítő
Kielégítő
21 Észrevételek 
A legtöbb irodaépü let és néhány rezidencia ter ülete 
meghaladja az ingatlanpolitika keretében meghatározott 
felső határértékeket
A külképviseleti irodákban az egy főre jutó ter ület meghaladja az 
ingatlanpolitika keretében meghatározott felső határértéket
20 
Az EKSZ ingatlanpolitikájának ajánlása szerint a külképviseleti irodák egy főre 
jutó mérete nem haladhatja meg a 35 m2-t (2013 előtt az épületpolitika ennek 
felső korlátját 42 m2-ben szabta meg)13. Ennek kiszámításakor a teljes alapterü -
letet (nem csak az irodákét, hanem a közös területekét is) elosztják az állandó 
álláshelyek számával, levonva belőle azokat az álláshelyeket, amelyekhez nincs 
szükség iroda használatára (pl. sofőr). Az ingatlanpolitika rendelkezik arról is, 
hogy egyes alapterületeket nem kell belevenni a számításba, például a Lisszaboni 
Szerződés értelmében ellátandó elnökségi feladatokkal kapcsolatos igényeket 
kielégítő kiegészítő konferenciaterem alapterületét. Az új külképviseleti épü -
leteknek egyéni irodákat, 2–4 fő által közösen használt irodákat és egylégterű 
irodákat egyaránt kell tartalmaznia. Egyéni irodákat olyan munkatársak számára 
kell fenntartani, korlátozott számban, akiknek a beosztása ilyen iroda használatát 
teszi szükségessé.
21 
2014-ben mintegy 85 külképviselet lépte túl az egy főre jutó maximális (35 m2-
es) területet14: az átlagos területhasználat fejenként 41 m2 volt (lásd: 10. ábra )15. 
Az egy főre jutó átlagos terület csökkentése az EKSZ számára a bérleti díjak16 és 
a működési költségek megtakarításával járna.
Egyes rezidenciák meghaladják az ingatlanpolitika keretében 
meghatározott felső határértéket
22 
Az EKSZ ingatlanpolitikája szerint a külképviselet-vezető rezidenciáján az összes 
helyiség teljes területe legfeljebb 600 m2 lehet. 2014-ben az uniós külképviseleti 
rezidenciák átlagos területe ugyan nem érte el ezt a határértéket (lásd: 14. be -
kezdés), 34 rezidencia (24%) területe viszont a határértéknél nagyobb volt (lásd: 
7. ábra )17.13 Az újonnan megvásárolt 
épülteknek elég tágasnak kell 
lenniük ahhoz, hogy 
a személyi állomány 10%-os 
növekedése esetén is helyet 
tudjanak biztosítani az 
alkalmazottaknak.
14 Fejenként a legnagyobb 
irodaterülettel az ENSZ-hez 
rendelt New York-i 
külképviselet (90 m2/fő) és 
a szintén az ENSZ-hez rendelt 
genfi külképviselet (104 m2/fő) 
rendelkezett.
15 Elemzésünk a más 
szervezeteknek bérbe adott 
irodahelyeket nem vette 
figyelembe. Nem kerültek az 
elemzésbe a 10-nél kevesebb 
alkalmazottat foglalkoztató 
külképviseletek sem, amelyek 
mindegyike fejenként több 
mint 35 m2-es területtel 
rendelkezik. Az elemzéshez az 
állandó álláshelyeket vettük 
alapul. Amennyiben a mintegy 
200 ideiglenes gyakornokra és 
nemzeti szakértőre is 
kiterjesztenénk az elemzést, 
ez az egy főre jutó átlagos 
területet 40 m2-re 
csökkentené.
16 2014-ben a külképviseleti 
irodák éves bérleti díja 
összesen 53 millió euró volt 
(lásd: 1. ábra ), azaz az egy főre 
jutó átlagos alapterület 
minden négyzetmétere 
1,3 millió euróba kerül.
17 1200 m2-es területével az 
indonéziai volt az egyik 
legnagyobb rezidencia. 
2015 szeptemberétől érvényes 
egy 580 m2-es új rezidenciára 
megkötött bérleti szerződés.
22 Észrevételek 
Egy főre jutó irodater ületek a k ülképviseleteken
Megjegyzés:  a 10-nél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató külképviseletek nélkül.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKSZ adatai alapján.10. ábra
020406080100120
Külképviseleti irodaépületekm² / fő
Ajánlott felső határérték (35 m²)Átlag (41 m²)
23 Észrevételek 
Az EKSZ egyes saját tulajdonú épü leteit már nem használja
23 
A 2000 előtt megvásárolt és az EKSZ által jelenleg is használt uniós külképviseleti 
irodaépületek a legrosszabb állagú irodaépületek közé tartoznak (lásd: 4. ábra ). 
A gaboni külképviseleti alkalmazottak kis ideiglenes irodákba költöztek át, mivel 
az 1996-ban vett irodaépülettel jelenleg komoly szerkezeti problémák vannak.
24 
A saját tulajdonú rezidenciák kisebbek, és karbantartásuk is könnyebb. A 2000 
előtt vásárolt saját tulajdonú, az EKSZ által jelenleg is használt rezidenciák 
átlagos állapota 5 pontból 4,6 pontot kapott (lásd: 8. ábra ). Ez sokkal jobb, mint 
a 2000 előtt vásárolt saját tulajdonú irodaépületek átlagos állapota (3,4 pont).
25 
Az EKSZ ugyan már nem használja saját tulajdonú külképviseleti épületeinek 
20%-át (33 irodaépületből 7-et és 30 rezidenciából 6-ot), mégis megtartotta őket. 
Csádban, a Közép-Afrikai Köztársaságban és Ruandában a nem használt iroda -
épületeket más szervezeteknek (pl. a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem 
Főigazgatósága, tagállami követség) bérbe adták. Vannak azonban kihasználatla -
nul álló épületek is. Lássunk erre néhány példát:
a) Botswanában és Gambiában a saját tulajdonú irodaépületek 2004 óta haszná -
laton kívül vannak.
b) Dél-Afrikában és a Zöldfoki-szigeteken a rezidenciák 2012 óta kihasználatla -
nul állnak.
c) Tanzániában a külképviselet-vezető volt rezidenciája (lásd:  11. ábra ) és egy, 
az alkalmazottak rendelkezésére álló épület 2009 óta használaton kívül áll, 
ennek költsége évi 25 000 euró (biztonság, közművek, kertészeti munkák). 
Az épületek a regionális biztonsági tisztviselő által ajánlott területen kívül 
találhatók. Egy másik, a külképviselet tulajdonában lévő épület 2014 áprilisa 
óta szintén üresen áll, ez az ajánlott biztonsági területen belül van.
24 Észrevételek 
Az irodaépü letekben a helymegosztásért felszámított egyes 
díjak nem fedezik az összes költséget
26 
Az EKSZ támogatja az olyan megoldásokat, amelyek tagállamokkal, illetve más 
uniós intézményekkel és szervekkel (többek között a Humanitárius Segélyek és 
Polgári Védelem Főigazgatóságával) megosztott irodahasználatot tesznek lehető -
vé. A helymegosztás célja az Európai Unió ismertségének növelése, a tagállamok 
együttműködésének megkönnyítése, valamint a költségmegtakarítás18. 2015-ben 
összesen 45 külképviselet osztotta meg irodahelyiségeit vagy uniós tagállamok -
kal, vagy uniós intézményekkel, illetve szervekkel. 2014 májusa és 2015 májusa 
között 14-ről 17-re nőtt azoknak a külképviseleteknek a száma, amelyek befogad -
tak tagállami követségeket, illetve amelyeket ilyen követségek befogadtak19. Az 
I. melléklet mutatja, hogy melyik 17 külképviselet működött 2015-ben egy vagy 
több tagállammal közösen, helymegosztással.2009 óta ü res, de az EKSZ által megtartott volt tanzániai rezidencia
Forrás:  Európai Számvevőszék.11. ábra
18 EEAS Building Policy: 
Delegation offices – policy 
and selection (Az EKSZ 
ingatlanpolitikája: 
Külképviseleti irodák – politika 
és kiválasztás).  
EEAS Building Policy: Sharing 
Delegation offices or 
co-location with third parties 
(Az EKSZ ingatlanpolitikája: 
Külképviseleti irodák 
megosztása, illetve 
helymegosztás harmadik 
felekkel).
19 2014-es és 2015-ös 
munkadokumentumok az 
EKSZ ingatlanpolitikájáról.
25 Észrevételek 
27 
A tagállamoknak és az uniós intézményeknek, illetve szerveknek méltányosan 
részt kell vállalniuk a helymegosztás költségeiből20. A gyakorlatban különböző 
módszerekkel számíthatók ki a helymegosztásban részt vevő szervezetekre eső 
költségek, amelyek néha nem fedezik a helymegosztással járó valamennyi költsé -
get. Lássunk erre néhány példát:
a) Washingtonban a külképviselet öt különböző szervezettel kötött helymeg -
osztási megállapodást. Ezekből azonban csak a két legfrissebb (az Europollal 
és az Európai Beruházási Bankkal kötött megállapodás) tér ki az állandó admi -
nisztratív költségekhez való hozzájárulásra.
b) Nepálban a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága hoz -
zájárul a takarítási, karbantartási, közüzemi és őrzési költségekhez. Az iro -
da bérleti díjához azonban nem járul hozzá, ennek összege évi 8000 euró 
többletköltséget jelentene számára. Tanzániában hasonló a helyzet, az épület 
tulajdonosa a külképviselet, amely az EUCAP Nestor21 számára csak a műkö -
dési költségeket (karbantartás, közüzemi díjak, őrzés és takarítás) számlázza 
ki.
c) A külképviseletek számára készült és a más szervezetekre háruló bérleti díjak 
kiszámításáról szóló 2013-as útmutatás előírta, hogy minden újonnan kötött, 
illetve megújított megállapodás rendelkezzék a közös területekre vonatkozó 
díjak beszedéséről. A 2013 előtt megállapított díjak csak a bérlő által használt 
nettó irodaterületet vették figyelembe. A bérlő ebből következően a közös 
területeket ingyen használja, és a bérleti díjban és a működési költségekben 
a méltányosnál kisebb mértékben vesz részt.
II. szakasz – A k ülképviseleti ép ületek kiválasztása 
strukturált eljárással történik, de ennek főbb 
szakaszait a gyakorlati alkalmazáskor néhány 
hiányosság jellemzi
28 
Az I. szakaszban a külképviseleti épületek alkalmasságát vizsgáltuk meg: azt 
tekintettük át, hogy megfelelnek-e a külképviseletek igényeinek, illetve érték -
arányosak-e. Az, hogy a külképviseleti épületek megfelelőek-e, elsősorban attól 
függ, hogy milyen módon kerültek kiválasztásra. A számvevők ezért megvizs -
gálták, hogy az EKSZ hatékony eljárásokat alakított-e ki a megfelelő épületek 
kiválasztására.20 Az Európai Parlament 
2014. április 3-i határozata 
a 2012-re vonatkozó 
zárszámadásról.
21 Az EUCAP Nestor bizonyos 
számú katonai szakértőt is 
foglalkoztató uniós polgári 
misszió. Tengeri biztonsági 
rendszerek kifejlesztését 
támogatja az Afrika szarván és 
a Nyugat-Indiai-óceán partján 
fekvő államokban, 
hatékonyabbá téve 
a kalózkodás és más tengeri 
bűnözés elleni küzdelmet.
26 Észrevételek 
29 
Az épületdossziékat alkalmazó eljárás strukturált alapot jelent a külképvisele -
tek épületeinek kiválasztásához. Az eljárás gyakorlati alkalmazásakor azonban 
néhány hiányosság figyelhető meg. Ezért fennáll a veszélye annak, hogy az EKSZ 
esetleg nem az arra alkalmas épületet választja ki. Hiányosságok az épületdosszi -
és eljárás minden főbb szakaszára jellemzőek:
a) amikor a külképviselet megfelelő épületeket keres;
b) amikor a külképviselet összeveti az opciókat, és azokat bemutatja a központi 
épületbizottságnak;
c) amikor az épületbizottság meghozza a döntést és indokolja azt.
Az ép ületdossziés eljárás strukturált alapot jelent 
a külképviseletek ép ületeinek kiválasztásához
30 
Az épületek bérlésre vagy megvételre történő kiválasztása az EKSZ épületdosszi -
és eljárása alapján történik:
a) Az irodákra és a rezidenciákra vonatkozóan a külképviseleteknek a bérlés, 
a vásárlás, az új épület megépítése vagy a meglévő bérleti szerződés megújí -
tása előtt épületdossziét kell összeállítaniuk. A külképviseleteknek az épület -
dossziékat vizsgálatra és jóváhagyásra továbbítaniuk kell a központi épület -
bizottság felé, amennyiben azok összértéke legalább 60 000 euró.
b) A külképviseleteknek telekvásárlás előtt is be kell nyújtaniuk épületdossziét 
az épületbizottság felé.
c) Az alkalmazottak elszállásolásához bérelt lakások kiválasztásakor a külképvi -
seletnek akkor kell benyújtania épületdossziét, ha a bérleti díj meghaladja az 
EKSZ által az adott országra meghatározott felső határértéket, illetve ha az 
adott országra vonatkozóan felső határértéket nem határoztak meg.
31 
Az épületdossziés eljárás a bevált gyakorlat jó példája, mivel – a központ által 
adott útmutatás alapján – strukturált és dokumentált alapot nyújt a döntéshoza -
talhoz. Az épületdossziék kiválasztási kritériumainak alapját az EKSZ ingatlanpo -
litikájában meghatározott célkitűzések adják. Az épületdossziénak tartalmaznia 
kell a megfelelő opciók rövidített listáját, amely a következőképpen jön létre: 
a külképviselet feltérképezi a helyi ingatlanpiacot, megvitatja, hogy bérlést 
vagy vásárlást válasszanak-e, a külképviselet értékeli a megfelelő opciókat, majd 
javaslatot tesz az épületbizottság felé. Az épületdossziés eljárás elősegíti, hogy 
a kiválasztott épületek úgy tegyenek eleget a külképviseletek igényeinek, hogy 
ugyanakkor értékarányosak is legyenek.
27 Észrevételek 
A kü lképviseletek nem rendelkeznek elegendő szakemberrel 
a megfelelő épü letek feltérképezéséhez, és nem kapnak 
kellő támogatást a központtól
32 
Az ellenőrzés keretében 30 épületdossziét tekintettünk át (lásd: II. melléklet ), és 
megállapítottuk, hogy döntő többségükben (30-ból 26-ban) a külképviselet fel -
térképezte a helyi piacot. A 30 épületdossziéból azonban mindössze tizenöt tar -
talmazott előszűrt listát a megfelelő és megvalósítható opciókról (lásd: 12. ábra ).
30 ép ületdosszié áttekintésének eredményei (összefoglaló)
Forrás: Európai Számvevőszék, 30 épületdosszié áttekintése alapján.12. ábra
26
51522 234
25158 7Épületdossziék számaIgenNem
5. A központi 
épületbizottság 
döntését megalapozó 
meggyőző érv4. A külképviselet 
által, megbízható 
szakmai és pénzügyi 
elemzés alapján 
javasolt megoldás3. Több megfelelő és 
megvalósítható 
opcióból álló 
előszűrt lista2. Bérlés és 
vásárlás 
lehetőségének 
megvitatása1. Helyi piac 
feltérképezése
28 Észrevételek 
33 
Az ellenőrzési felmérésben az igazgatási vezetők közel fele vélte úgy, hogy külkép -
viseletük az épületek kezeléséhez nem rendelkezik sem elegendő munkaerővel, 
sem elegendő szakértelemmel. Az igazgatási vezetők nem az ingatlangazdálkodás 
szakértői, és nem is részesülnek külön képzésben e téren. Az épületekkel kapcsola -
tos projektek (pl. új irodaépületbe való átköltözés vagy kivitelezési munkák végez -
tetése) irányítása céljából ezért szükség lehet a kellő szakértelem (pl. piacelemzés, 
a bérlés és a vásárlás lehetőségét összehasonlító elemzés, tulajdonosokkal való tár -
gyalás vagy az építkezési munkák megtervezése és felügyelete) igénybevételének 
jóváhagyására. Washingtonban például a külképviselet helyi közvetítőt alkalmaz 
piackutatásra és a tulajdonosokkal a nevében folytatott tárgyalásokra. Azokban az 
országokban, ahol ilyen szakértő nem vehető igénybe, a külképviseletnek nagyobb 
részvételre és támogatásra van szüksége a központ részéről.
34 
Az ellenőrzési felmérés tanúsága szerint az igazgatási vezetők 85%-a elégedett 
volt a központtól az irodák bérleti szerződésének megújításakor kapott támoga -
tással. Az új irodák kiválasztásakor kapott támogatást illetően az elégedettségi 
szint alacsonyabb volt (76%) (lásd: 13. ábra ).
A kü lképviseleteknek az ingatlangazdálkodási tevékenységekhez nyújtott 
támogatás
Forrás:  az uniós külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés.13. ábra
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
A központ nem
megfelelő támogatása
A központ megfelelőtámogatásaVálaszadók
Karbantartás, 
felújításÚj irodák
választásaIroda bérleti 
szerződésének megújítása
29 Észrevételek 
35 
Az ellenőrzési felmérés több válasza is hangsúlyozta, hogy a központ részéről 
erőteljesebb támogatásra van szükség, különösen akkor, ha a helyi piacon nem 
találhatók megfelelő épületek22. Egyes felkeresett külképviseletek, pl. Nepál (lásd: 
2. háttérmagyarázat ) a helyszíni látogatások szükségességére is rámutatott, 
különösen, ha új helyiségeket kell találni. 2014-ben az EKSZ-központ Infrastruktú -
ra Részlege 36 külképviseletet keresett fel helyszíni támogatás nyújtása céljá -
ból. Követendő példa lehet a német követségeké: ha új helyiségeket keresnek, 
akkor először az igazgatási vezető térképezi fel a lehetséges helyszíneket, majd 
a központ munkatársai is a helyszínre érkeznek és ellenőrzik ezek alkalmasságát, 
illetve segítenek a tárgyalások során. 2. háttérmagyarázatA központ támogatása iránti igény a nepáli irodaép ület keresésekor
Nepálban a főépületen belüli helyhiány miatt 2007 óta az alkalmazottak egyharmada átalakított garázsokban 
végezte munkáját. 2009 óta további egyharmaduk a kertben felállított, használt, előre gyártott konténe -
rekben dolgozott, ami ártott a külképviselet arculatának (lásd: 14. ábra ). A nepáli külképviselet 2011 júniusi 
értékelése azt javasolta, hogy a bérleti szerződés 2014-es lejártával vegyék tervbe jobban megfelelő, modern 
irodákba való költözést.
A külképviselet sem a szükséges idővel, sem a kellő szakértelemmel nem rendelkezett ahhoz, hogy minőségi 
épületdossziét állítson össze. Úgy vélte, hogy a központ ingatlankezelő szakértői csoportjának (egy tárgyalás -
vezető, egy építész és egy biztonsági tisztviselő) helyszíni látogatása elősegítené az új helyiségek megtalálá -
sát, a legjobb feltételek elérését, valamint a megfelelő megoldások feltérképezését és összevetését. A központ 
azonban nem tudta megvalósítani ezt a látogatást, pedig a külképviselet ezt 2011-ben és 2012-ben is írásban 
kérte. A központ írt a külképviseletnek, és arra ösztönözte, hogy dolgozzon ki javaslatot a francia követségtől 
való telekvásárlásra és a telken irodák, illetve rezidencia építésére, az elkészült javaslatot azonban később 
forráshiány miatt elutasította. A külképviselet nem talált megfelelő alternatívát, ezért a meglévő bérleti szer -
ződés 2024-ig való meghosszabbítására nyújtott be épületdossziét, és ezt a központ 2013 novemberében jóvá 
is hagyta.22 A felmérés résztvevői ezt 
nevezték meg a jobb 
irodaépületek megtalálásának 
egyik fő akadályaként.
30 Észrevételek 
A kü lképviseletek egyes esetekben nem megfelelően 
mutatják be a k ülönböző opciókat a központnak
36 
Az ingatlanpolitika értelmében a külképviseletek kötelesek a központok számára 
épületdossziék révén bemutatni a helyi ingatlanpiacra irányuló kutatásaik ered -
ményeit. Ennek keretében meg kell vitatni, hogy a bérlés vagy a vásárlás tűnik-e 
jobb megoldásnak, értékelniük kell a megfelelő megoldásokat, és be kell mutat -
niuk javaslataikat az épületbizottság felé. Csakhogy:
a) a külképviseletek nem minden új szerződés esetében készítenek 
épületdossziét;
b) ha a külképviseletek nem szándékoznak költözni, az épületdossziék részlete -
zettsége szükségtelen;
c) az épületdossziék ritkán tárgyalják a vásárlás lehetőségét, és nem vetik össze 
azt a bérlési költségekkel;
d) egyes épületdossziékban a külképviseletek az opciókat nem összevethető 
módon mutatják be;
e) az épületdossziék elkészítésére vonatkozó útmutató nem veszi figyelembe 
a más szervezeteknek bérbe adott ingatlanrészeket és a helymegosztásból 
származó bevételeket.Előre gyártott konténereket használnak iroda gyanánt Nepálban
Forrás:  Európai Számvevőszék.14. ábra

31 Észrevételek 
A kü lképviseletek nem minden új szerződés esetében készítenek 
épületdossziét
37 
A külképviseletek néha úgy kötnek egy adott épülettel kapcsolatban szerződést, 
hogy nem készítenek és nem nyújtanak be az előírt módon épületdossziét az 
épületbizottságnak. A venezuelai irodahelyiségekre 2013-ban kötött 230 000 eu -
rós szerződést, illetve a nepáli rezidenciára 2011-ben kötött 240 000 eurós szerző -
dést például nem előzte meg épületdosszié.
Ha a kü lképviseletek nem szándékoznak elköltözni, az 
épületdossziék részletezettsége sz ükségtelen
38 
Az ingatlanpolitika egyik célkitűzése a stabilitás, ezért egy már meglévő épület 
bérleti szerződésének megújítása jó okkal tekinthető alkalmasabb megoldásnak, 
ha az épület megfelel a külképviselet igényeinek, és értékarányosan működik. 
Ezzel a költözésből eredő költségek és munkafolyamat-megszakadás is elkerül -
hetők23. A szabványos bérleti szerződés mindenképpen tartalmaz egy záradékot, 
amelynek értelmében a képviselet három hónapos határidővel bármikor fel -
mondhatja a szerződést.
39 
Jelenleg azonban nincs különbség a meglévő bérleti szerződés folytatását célzó 
épületdossziék készítésére irányuló útmutató és az olyan épületdossziék készíté -
sére irányuló útmutató között, amelynek célja – költözés szükségessége esetén – 
több lehetőség közül a legjobb épület kiválasztása. Az első esetben az alternatív 
lehetőségek összevetése mesterséges, és ennél érdemibb megoldás lenne annak 
kimutatása, hogy az épület – az ingatlanpolitika és a piaci árak alapján – továbbra 
is megfelel a külképviselet igényeinek (lásd: 3. háttérmagyarázat ). A második 
esetben a külképviseleteknek esetleg nagyobb szükségük lehet a központ támo -
gatására egy átfogóbb értékelés elvégzéséhez, és ennek keretében a megfelelő 
és megvalósítható, már előszűrt opciók összevetéséhez. 3. háttérmagyarázatHa egy kü lképviselet helyben szándékozik maradni, az alternatívák vizsgálata 
mesterséges és kevés többletértékkel jár
A ruandai irodákra vonatkozó 2013-as épületdosszié (lásd: II. melléklet ) célja az volt, hogy indokolja a meg -
lévő bérleti szerződés meghosszabbítását. Ez világosan kiderült a központnak az épületdossziéhoz csatolt 
helyszíni vizsgálati jelentéséből, amely arra utasította a külképviseletet, hogy a piac feltérképezését követően 
(amire az épületbizottság számára készítendő jelentés miatt volt szükség) mielőbb hosszabbítsa meg az iroda -
épületek bérleti szerződését. Ezért az épületdossziéban a megfelelő és megvalósítható, előszűrt opciókról 
adott elemzés csekély értékkel bírt, hiszen a külképviseletnek nem állt szándékában elköltözni.23 A német követségek esetében 
például azt feltételezik, hogy 
a követségek mindaddig 
megtartják helyüket, ameddig 
különösen lényeges okuk 
nincs a költözésre.
32 Észrevételek 
Az ép ületdossziék ritkán tárgyalják a vásárlás lehetőségét, és nem 
vetik össze azt a bérlési költségekkel
40 
A 30 megvizsgált épületdossziéból csupán öt tárgyalta a vásárlás lehetőségét 
(lásd: 12. ábra ), és a vásárlást mind az öt esetben elutasították. A megvizsgált 
épületdossziék egyike sem vetette össze a bérlés és a vásárlás lehetőségét úgy, 
hogy a jövőbeni költségek becsült összegét is összehasonlította volna. 2015 már -
ciusában a központ arról tájékoztatta a külképviselet-vezetőket, hogy a jövőben 
a központi Infrastruktúra Részleg fog számításokat végezni a vásárlás és a bérlés 
lehetőségének összevetéséhez24. Az alkalmazott módszer azonban nem szerepel 
az EKSZ épületpolitikájában. A korábbi ingatlanpolitika kifejtette, hogyan kell 
kiszámítani egy beruházás pénzügyi nyereségét, és ennek alapján összevetni 
a vásárlás és a bérlés lehetőségét egy javasolt 20 éves időszakra nézve25. A bérlés, 
illetve vásárlás lehetőségének választásáról szóló viták során a gyakorlatban nem 
mutatják ki, hogy a javasolt megoldás értékarányosság szempontjából megfele -
lőbb-e (lásd: 4. háttérmagyarázat ).
Egyes ép ületdossziékban a kü lképviseletek az opciókat nem 
összevethető módon mutatják be
41 
Egyes épületdossziékban azt a követendő gyakorlatot láttuk, hogy az előszűrt op -
ciókat táblázat formájában összevetették a kiválasztási kritériumokkal. A  15. áb -
rában  szemléltető példaként összehasonlító táblázatban egyesítettük a ruandai, 
guatemalai és laoszi irodák épületdossziéiban szereplő táblázatokat. A pontozás 
és a megjegyzések csak szemléltető jellegűek. Az ilyen táblázatok megkönnyítik 
a különböző választási lehetőségek összevetését és a kiegyensúlyozott átfogó 
értékelést. A táblázat bővíthető is, például a költözésekből adódó egyszeri költsé -
gekkel (pl. épületek berendezése, épületbiztonsági munkák), a működési költsé -
gekkel vagy a helymegosztásból származó bevételekkel. 4. háttérmagyarázatA külképviseletek nem mutatják ki, hogy a vásárlás értékarányosság 
szempontjából jobb megoldás a bérlésnél
Amikor 2010–2011-ben a nepáli külképviselet egy telekrésznek a francia követségtől való megvételét és e te -
lekrészen irodák és rezidencia építtetését javasolta, a központ nem írta elő számára, hogy mutassa ki, a vásár -
lás és építtetés értékarányosság szempontjából jobb megoldásnak bizonyul, mint a bérlés.
Ugyanez történt Washingtonban is 2010-ben, amikor a külképviseletnek lehetősége nyílt az irodaépület meg -
vásárlására. A vásárlást a finanszírozási lehetőségek és az adókedvezmények feltérképezése nélkül kizárták, 
noha a saját tulajdonú épület javíthatta volna a külképviselet láthatóságát, a fennmaradó irodahelyeket pedig 
helymegosztással egy másik követség vehette volna használatba.24 Az adminisztrációért és 
a pénzügyekért felelős 
ügyvezető igazgató 
2015. március 30-i feljegyzése 
a külképviselet-vezetőknek.
25 A számításhoz szükséges 
egyik fontos tényező 
a megvásárolt ingatlan 
maradványértéke, amelyet 
azonban nehéz pontosan 
megbecsülni. Az 1971-ben 
2,4 millió  eurónak megfelelő 
összegért megvásárolt 
washingtoni rezidencia értéke 
például 
megháromszorozódott, míg 
az 1992-ben 1,5 millió eurónak 
megfelelő összegért 
megvásárolt argentínai 
irodaépület értéke jelenleg 
1,6 millió euróra becsülhető.
33 Észrevételek 
42 
Ez a módszer kitűnt a többi épületdosszié közül, amelyek az opciókat kevésbé 
összehasonlítható módon – pl. az adott előnyöket és hátrányokat véletlenszerű -
en felsorolva – mutatták be. A külképviseletek néha alapvető információkat – pl. 
egy m2-re eső költség, egy főre eső terület irodaépületek esetében, a területre 
vonatkozó felső határ túllépése – nem szerepeltetnek az épületdossziékban. 
A 30 áttekintett épületdossziéból nyolc esetében az épületbizottság felé javasolt 
megoldás nem alapult a külképviselet megalapozott elemzésén (lásd: 12. ábra ). 
Továbbá, noha az épületdossziék a javasolt megoldással kapcsolatban gyakran 
a tárgyalások utáni költségeket tartalmazzák, ezeket még az egyes választható 
épületek tárgyalások előtti költségeivel hasonlítják össze.Követendő példa, szemléltető céllal: az opciókat összehasonlító táblázat
ÉpületMinőségi kritériumok Árkritériumok Méretkritériumok
Biztonság és 
védelem  
(max. 50)Funkcionalitás  
(max. 30)Elhelyezkedés és 
arculat  
(max. 20)Minőségre 
vonatkozó 
összes pont  
(max. 100)Éves bérleti díj 
összesen  
euróNégyzet -
méterár  
euróÖsszes m2Egy főre jutó 
m2 (irodák 
esetében)
1. opcióNéhány 
probléma  
20Modern épület  
24Jó arculat  
1660 25 000 16,67 1 500 38
2. opcióKitűnő  
38Új épület  
28Diplomáciai 
negyedben  
1884 22 000 15,71 1 400 35
3. opcióAz igényekhez 
igazítható  
25Néhány probléma  
14Diplomáciai negye -
den kívül  
1049 20 000 12,5 1 600 40
Forrás: Európai Számvevőszék a ruandai, guatemalai és laoszi irodák épületdossziéi alapján.15. ábra
34 Észrevételek 
Az ép ületdossziék elkészítésére vonatkozó útmutató nem veszi 
figyelembe a más szervezeteknek bérbe adott ingatlanrészeket és 
a helymegosztásból származó bevételeket
43 
A helymegosztásról szóló 2014-es jelentés26 kifejti, hogy az EKSZ nem rendelkezik 
a szükséges munkaerővel ahhoz, hogy a helymegosztásra vonatkozóan egységes 
normákat dolgozzon ki, és referenciadokumentumokat készítsen. Emiatt az épü -
letdossziék elkészítésére vonatkozó útmutató (lásd: 31. bekezdés) nem ismerteti, 
hogy az egy főre jutó terület számításához hogyan kell figyelembe venni a tag -
állami követségeknek, illetve más uniós intézményeknek és szerveknek bérbe 
adott irodahelyiségeket. Az útmutató azt sem magyarázza el, hogy az egy m2-re 
eső költség kiszámításakor hogyan kell figyelembe venni a járulékos bevételt.
A központi épü letbizottság egyes véleményeit nem 
fogalmazzák meg kellő időben, illetve azok nem 
meggyőzőek
44 
Az épületdossziés eljárás végső szakaszában a központi épületbizottság meg -
vizsgálja a külképviselet javaslatát, és véleményt bocsát ki. Az épületbizottság 
jóváhagyására még a szerződéskötés előtt szükség van27. Csakhogy:
a) egyes esetekben a hosszadalmas eljárások miatt a szerződések megkötésére 
nem kerül sor;
b) egyes döntések nem támasztják alá meggyőzően, hogy a kiválasztott megol -
dás összhangban van a piaci árakkal;
c) egyes döntések meghozatalakor nem veszik kellő mértékben figyelembe az 
alapterületet.
Egyes esetekben a hosszadalmas eljárások miatt a szerződések 
megkötésére nem ker ül sor
45 
Az épületbizottság véleményt fogad el az általa megvizsgált épületdossziékról. 
Az épületdossziékban talált egyes megjegyzések arra utalnak, hogy a tulajdono -
sok ahelyett, hogy kivárták volna az EKSZ hosszadalmas eljárásait, inkább más 
bérlőknek adták ki az épületeket. Ezt a szempontot az ellenőrzési felmérés egyes 
megjegyzései is hangoztatták. A felmérés egyik résztvevője szerint: „Túl sok idő 
telik el az épület feltérképezésétől a központ jóváhagyásáig, így a tulajdonosok 
azt addigra kiadják más szervezeteknek”. Az épületdosszié jóváhagyása emiatt 
nem feltétlenül vezet szerződéskötéshez. Az izraeli és a Srí Lanka-i rezidenciák 
épületdossziéit például jóváhagyták, a szerződések megkötésére azonban ezután 
mégsem került sor (lásd: II. melléklet ).26 2014-es jelentés 
a helymegosztásról, 
2014. július 11., EKSZ.
27 Minden olyan építési 
beruházás esetében, amely 
valószínűleg jelentős hatást 
gyakorol az uniós 
költségvetésre (pl. 
3 millió  eurót meghaladó 
értékű telek- vagy 
épületvásárlás, illetve bármely 
új, évente legalább 
750 000 eurós kiadással járó 
épületre vonatkozó 
szerződés), a költségvetési 
hatóság (a Tanács és az 
Európai Parlament) 
jóváhagyása is szükséges (a 
költségvetési rendelet 
203. cikkének (7) bekezdése). 
Amennyiben az épületvásárlás 
hitelfelvétel révén történik, azt 
szintén jóvá kell hagynia 
a költségvetési hatóságnak (a 
költségvetési rendelet 
203. cikkének (8) bekezdése).
35 Észrevételek 
Egyes döntések nem támasztják alá meggyőzően, hogy 
a kiválasztott megoldás összhangban van a piaci árakkal
46 
A 30 áttekintett épületdossziéból hétben nem szerepelt meggyőző ok az épület -
bizottság döntéshozatalához (lásd: 12. ábra ). Ezek közül négy esetben ez azért 
volt, mert nem mutatták ki, hogy a kiválasztott megoldás összhangban van a pi -
aci árakkal. Az épületbizottság a számvevőszéki ellenőrzés során áttekintett 30 
épületdosszié egyikének esetében sem vetette össze a külképviselet által javasolt 
megoldás egy m2-re eső költségét független forrásból származó piaci árakkal. 
Ez azt jelenti, hogy azokban az esetekben, amikor a külképviselet nem mutatta 
ki, hogy az általa javasolt megoldás megfelel a piaci áraknak, az épületbizottság 
sem orvosolta ezt a hiányosságot. Ez történt például a togói irodák, a mauritá -
niai és a Srí Lanka-i rezidenciák és egy kenyai alkalmazotti lakás esetében (lásd: 
II. melléklet ).
Egyes döntések meghozatalakor nem veszik kellő mértékben 
figyelembe az alapter ületet
47 
A hét olyan épületdosszié közül, amelyek nem tartalmaztak meggyőző okot az 
épületbizottság döntéshozatalához, három esetében ez azért volt, mert nem vet -
ték kellő mértékben figyelembe az egy főre jutó irodaterület nagyságát, illetve az 
ingatlanpolitika szerint javasolt felső határértékét (lásd: II. melléklet ):
a) 2013-ban az épületbizottság jóváhagyta a jordániai külképviselet épületdos z-
sziéjában javasolt megoldást, azaz személyenként 43 m2-es irodák bérlését 
(ez 23%-kal meghaladta a javasolt határértéket). Az egyik alternatív javaslatot 
elutasították, mert túl kis méretűnek tekintették, noha személyenként 35 m2-
es, a határértéket pontosan betartó irodákról volt szó, és ez a megoldás a ja -
vasoltnál több mint 20%-kal olcsóbb lett volna (évi 110 000 eurós különbség).
b) 2014-ben az épületbizottság a washingtoni külképviselet irodabővítésére 
vonatkozóan jóváhagyta az épületdossziéban javasolt megoldást. A központ 
számítása alapján az egy főre jutó terület 40 m2 volt (14%-kal nagyobb, mint 
a felső határ). Ezt az adatot azonban úgy kapta meg, hogy 20-szal megnövel -
te az alkalmazottak számát, aminek nem volt egyértelmű alapja. Az alkalma -
zottak számának növekedése a 2015. májusi helyszíni vizsgálat időpontjáig 
nem következett be. Továbbá a számításnál nem vette figyelembe a földszinti 
sajtószobát sem, az ingatlanpolitika alapján azonban ez nem volt indokolt.28 
Az egy főre jutó terület valójában 56 m2 volt, ami 60%-kal nagyobb, mint 
a felső határ. A washingtoni külképviselet véleménye szerint az ingatlanpo -
litika nem veszi kellő mértékben figyelembe, hogy az EKSZ-nek egyes orszá -
gokban, így az Egyesült Államokban is, megnőtt a koordinációs szerepe. Azt 
azonban sem a külképviselet, sem az épületbizottság nem említette, hogy 
a felső határ alkalmazása alóli mentesítésre volna szükség.28 A számításkor egy olyan 
kiegészítő konferenciatermet 
sem vettek figyelembe, 
amelyről az ingatlanpolitika 
rendelkezett (lásd: 
20. bekezdés).
36 Észrevételek 
c) 2014-ben a Srí Lanka-i új rezidenciára vonatkozó épületdossziéban szereplő 
kiválasztási kritériumok alapján az épületnek legalább 600 m2-esnek kellett 
lennie. Ez nem volt összhangban az ingatlanpolitikával, amely szerint 600 m2 
a maximális, nem pedig a minimális méret. A külképviselet által javasolt és az 
épületbizottság által jóváhagyott megoldás végül egy 930 m2-es épület lett. 
A központ nem említette meg, hogy ez a 600 m2-es felső határértéket 55%-
kal túllépte, és a felső határ alkalmazása alóli mentesítésre van szükség.
III. szakasz – Az ép ületek alkalmasságára vonatkozó 
információk nem megbízhatóak, és azokat nem 
használják fel a tervezéskor; a tervezés túlzottan rövid 
távú és a saját tulajdonú ingatlanok esetében 
különösen hiányos
48 
A külképviseleti épületek alkalmassága nemcsak attól függ, hogy eredetileg jól 
választották-e ki őket, hanem attól is, hogy az EKSZ miként biztosítja az igények -
nek való további megfelelésüket és értékarányosságukat. Ellenőrzésünk ezért 
megvizsgálta, hogy az EKSZ a kiválasztás után is figyelemmel kíséri-e az épületek 
alkalmasságát, és megtervezi-e a szükséges változtatásokat, illetve karbantartást 
ahhoz, hogy azok továbbra is megfeleljenek az igényeknek, és értékarányosak 
legyenek.
A központi monitoringrendszerek nem nyújtanak 
megbízható alapinformációkat valamennyi kü lképviseleti 
épület alkalmasságáról
Helyszíni vizsgálatok során értékelik, hogy az ép ületek 
megfelelnek-e a kü lképviseletek igényeinek, de nem derítenek fel 
minden hiányosságot
49 
A központ a következő mechanizmusok révén értékeli a külképviseleti épüle -
teket, biztosítva ezzel, hogy azok továbbra is megfeleljenek a külképviseletek 
igényeinek:
a) A külképviseleteket támogató és értékelő szolgálat átlagosan négyévente 
készít értékelést  a külképviseletekről, és ebben külön kitér az irodák és a re -
zidenciák értékelésére is.
b) 2010 és 2015 között az EKSZ nevében egy külső alvállalkozó végezte majd -
nem mindegyik külképviseleti iroda és rezidencia munka- és egészségvé -
delmi ellenőrzését .
c) A regionális biztonsági tisztviselő legalább évente egyszer biztonsági érté -
kelést  végez a külképviseleti épületekről.
37 Észrevételek 
50 
Az épületek értékelésekor a megállapított hiányosságok helyrehozatalához 
korrekciós intézkedéseket javasolnak (pl. biztonsági rendszerek kiépítése, építési 
munkák, az irodák elköltöztetése). Az értékelések során azonban nem tárnak fel 
minden hiányosságot. A regionális biztonsági tisztviselő 2013. novemberi nepáli 
jelentése például nem foglalkozott azzal az alapvető kérdéssel, hogy a biztonsági 
szintet a garázsok és az előre gyártott konténerek esetében hogyan lehet a fő -
épület szintjén tartani (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
Az irodaépü letekben az egy főre jutó ter ület ellenőrzésekor nem 
vesznek figyelembe minden releváns tényezőt
51 
Az EKSZ ingatlanpolitikájának ajánlása szerint a külképviseleti irodák egy főre 
jutó mérete nem haladhatja meg a 35 m2-t (lásd: 20. bekezdés). Az ingatlanpo -
litika értelmében egyes területeket figyelmen kívül kell hagyni a számításkor. 
A központ azonban nem tudja pontosan azonosítani az összes túl nagy vagy túl 
kicsi területű irodaépületet, mert az egy főre jutó terület ellenőrzésekor a követ -
kező területeket nem tudja elkülönítve tekintetbe venni:
a) más szervezetnek bérbe adott irodahely területe;
b) kiegészítő konferenciaterem, amely a lisszaboni szerződés értelmében ellá -
tandó elnökségi feladatok ellátásához szükséges;
c) az ideiglenesen felvett gyakornokok és kirendelt nemzeti képviselők által 
használt irodahelyek, ha a külképviselet rendszeresen foglalkoztat ilyen 
személyzetet.
52 
A monitoringrendszer nem követi nyomon azokat az épületeket, amelyek a terü -
leti felső határértékek tekintetében kivételes kezelésben részesülnek. Ezért azt 
sem kíséri figyelemmel, hogy a kivételes kezelés továbbra is indokolt-e.
38 Észrevételek 
Az EKSZ nem ellenőrzi, hogy az irodaépü letek és a rezidenciák 
bérleti díja továbbra is megfelel-e a piaci áraknak
53 
A központ számára ismertek az ahhoz szükséges adatok, hogy az egyes irodaépü -
letekre és rezidenciákra vonatkozóan kiszámíthassa az egy m2-re eső költséget. 
Ezeket a négyzetméterenkénti költségeket azonban nem veti össze rendszeresen 
a piaci árakkal ahhoz, hogy megállapíthassa, vannak-e jelentős különbségek. 
Ilyen összevetésre az alkalmazotti lakásokkal kapcsolatban került sor 2014-ben: 
jelentős különbségekre derült fény egyes bérleti felső határösszegek és a piaci 
árak között. A központ a helymegosztásban részt vevő szervezetek által fizetett 
díjakat sem kíséri figyelemmel, pedig így meggyőződhetne arról, hogy a költsé -
geket teljes mértékben megtérítik-e.
Az EKSZ a monitoring során kapott eredményeket nem tartja 
megbízhatóan nyilván információs rendszereiben
54 
Az Európai Bizottság még az EKSZ létrehozása előtt kifejlesztett egy információs 
rendszert, az ImmoGest-et a külképviseleti ingatlanok kezeléséhez. A 2008 óta al -
kalmazott információs rendszer képes a bevált gyakorlattal összhangban végzett 
tervezési folyamat során felhasználható információkat nyújtani. Az ellenőrzési 
felmérés résztvevőinek több mint fele azonban úgy vélte, hogy az ImmoGestnek 
nem lehet hasznát venni az épületek kezelésénél (lásd: 16. ábra ).
Vélemények az ImmoGest-ről
Forrás:  az uniós külképviseletek igazgatási vezetői körében végzett ellenőrzési felmérés.16. ábra
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%Válaszadók
Használata
egyszerűTeljes körű MegbízhatóNem ért
egyet
Egyetért
Épületek
kezeléséhez hasznos
39 Észrevételek 
55 
Az irodaépületekre, rezidenciákra és alkalmazotti lakásokra vonatkozó adatoknak 
az ImmoGest-rendszerbe történő beviteléért az egyes külképviseletek felelnek. 
2014-ben azonban az irodaépületek és a rezidenciák mintegy 35%-a nem szere -
pelt az ImmoGest-ben. Az ellenőrzési felmérés résztvevőinek több mint fele úgy 
vélte, hogy a rendszer használata nem egyszerű, több mint 30%-uknak pedig 
az volt a véleménye, hogy az adatok nem hiánytalanok és nem is megbízhatóak 
(lásd: 16. ábra ).
56 
A külképviseleteken végzett helyszíni ellenőrzések alábbi megállapításai alátá -
masztották a felmérés eredményeit:
a) Az ImmoGest-rendszer nem felhasználóbarát. Programhibáinak javításá -
ra nem került sor, és Nepálban például a rendszer lassú, illetve néha nem 
elérhető.
b) Az információk nem kapcsolódnak össze az üzleti folyamatokkal, és az Immo -
Gest-rendszer többek között emlékeztetőket sem küld a bérletidíj-kifizetések 
esedékessé válásakor vagy a bérleti időszak lejártának közeledtével.
c) A központ nem igazán használja fel a külképviseletek által bevitt adatokat. 
Például, noha az ImmoGest tartalmaz információkat az épületek bérleti díjá -
ról, a központ ezeket az adatokat a költségvetés összeállításakor nem hasz -
nálja fel.
d) A költségtérítéses alkalmazotti lakásokra vonatkozó legtöbb információ 
felesleges.
e) Mivel a rendszert nem használják gyakorlati célokra, a külképviseletek nem 
frissítik rendszeresen az adatokat a rendszerben. Ezenkívül az adatokban 
számos hiba van. Néhány épület például saját tulajdonúként szerepel a rend -
szerben, pedig bérlésről van szó.
40 Észrevételek 
57 
Az EKSZ Infrastruktúra Részlege az ImmoGest használata helyett saját központi 
Excel-táblázatot vezet az összes külképviseleti irodáról és rezidenciáról, kiegé -
szítve azt a helyszíni ellenőrzéseik során kapott adatokkal. Igaz, a táblázatban is 
szerepelnek hiányos, illetve pontatlan adatok. Például:
a) A használaton kívüli épületek állapota nincs rögzítve.
b) 53 rezidencia (38%) állapotáról nem áll rendelkezésre adat.
c) Néhány irodaépülettel kapcsolatban az irodák területe nem pontos. A ne -
páli irodaépületen belül az irodaként használt terület például a táblázatban 
1225 m2-rel szerepel, a külképviselet azonban megerősítette, hogy a helyes 
adat 947 m2.
d) Egyes irodaépületek és rezidenciák állapota nincs összhangban az értékelés 
adataival. A munka- és egészségvédelmi jelentés például a nepáli irodaépü -
letre 5 pontból 4-et adott, a táblázatban azonban 5 pontból 3 szerepel. A wa -
shingtoni rezidencia állapotát annak ellenére 5-ből 5-nek értékelték, hogy 
nagyobb karbantartási munkákra van szükség.
58 
Az EKSZ Infrastruktúra Részlege a saját tulajdonú ingatlanokról külön listát vezet. 
Ezen a listán is szerepelnek pontatlan és hiányos információk. 2014-ben például 
a zimbabwei saját tulajdonú rezidencia irodaként szerepelt a nyilvántartásban, 
a korábbi tanzániai rezidencia egyáltalán nem szerepelt, továbbá a jegyzékből 
nem volt látható, hogy mely épületek voltak még használatban.
59 
Az EKSZ központja ezért nem rendelkezik megbízható alapinformációkkal min -
den irodaépületről és rezidenciáról, pedig az ilyen adatok alapvető fontosságúak 
a tervezési folyamathoz, mert ezek alapján lenne látható, hol van szükség változ -
tatásra. 2015 végén az EKSZ lépéseket tett az ImmoGest relevánsabbá és felhasz -
nálóbarátabbá tételére.
41 Észrevételek 
A tervezéskor nem kellő mértékben használják fel 
a rendelkezésre álló információkat; a tervezés rövid távú
A rendelkezésre álló releváns információkat nem használják fel 
tervek készítéséhez
60 
A külképviseleti épületekkel kapcsolatos megbízható alapinformációk hiánya 
és a központi monitoringrendszerek hiányosságai (lásd: 50–59. bekezdés) hát -
ráltatják a hatékony központi tervezést. Továbbá, a központ nem használja fel 
hatékonyan a rendelkezésre álló információkat ahhoz, hogy terveket készítsen az 
épületek fenntartásáról vagy lecseréléséről. Például:
a) A helyszíni értékelések alapján született ajánlásokat a központ nem kezeli 
kiemelt fontosságúként, ezekre nem irányoz elő költségvetést, és nem integ -
rálja őket a fenntartási tervekbe, a külképviseletek pedig nem rendelkeznek 
forrásokkal ezek végrehajtására29. Az épületekre vonatkozó értékelések alap -
ján a hiányosságok kezelése végett megfogalmazott egyes ajánlásokat a kül -
képviseletek végrehajtanak30, másokat azonban nem. Az ellenőrzési felmérés 
résztvevői kifejtették, hogy a külképviseletek egyrészt emberi és finanszíro -
zási források hiánya, másrészt a helyi korlátok miatt nem hajtanak végre sok, 
az értékelés során megfogalmazott ajánlást. A munka- és egészségvédelmi 
ajánlások például uniós jogszabályokon alapulnak, és nincsenek tekintettel 
a helyi feltételekre. Az egyik válaszadó a következőképpen foglalta össze 
a nehézségeket: „Az emberi erőforrás és a költségvetés hiánya, az általános 
helyi feltételek és beszerzési problémák alapvetően veszélyeztetik a tervezett 
végrehajtást ”. A nepáli külképviselet nem rendelkezett forrásokkal ahhoz, 
hogy orvosoljon bizonyos, a regionális biztonsági tisztviselő jelentéseiben 
többször is kiemelt problémákat.
b) Noha a központ rendelkezik információkkal a rossz állapotban lévő, illetve 
a túl nagy vagy túl kicsi területű épületekről, ezeket nem használja fel teljes 
mértékben annak rangsorolásához, hogy hol van leginkább szükség változ -
tatásra, illetve a kapcsolódó karbantartási munkák, helymegosztás, illetve 
költözések megtervezéséhez. Ez többek között az irodaépületek állagának 
romlását eredményezi, különösen a 2000 előtt vásárolt épületek tekintetében 
(lásd: 4. ábra  és 23. bekezdés). Az ellenőrzési felmérés alapján elmondható: 
a válaszadók 42%-a tisztában volt vele, hogy az egy főre jutó irodaterület az 
esetében meghaladja a javasolt maximális méretet. E személyek 47%-a azon -
ban nem tett lépéseket az irodaterület csökkentésére és a felső határértékhez 
való igazítására. Törökországban, noha az egy főre jutó irodaterület megha -
ladta a javasolt felső határértéket, az emelet nem megfelelő belső elrendezé -
se miatt mégsem volt elég hely (lásd: 5. háttérmagyarázat ).29 A központ például nem 
rangsorolta, illetve nem 
becsülte meg 
a 2012. novemberi nepáli 
munka- és egészségvédelmi 
szemle során megfogalmazott 
ajánlások költségeit. 
A központ a rezidenciát érintő 
ajánlások végrehajtását 
semmilyen módon nem 
kísérte figyelemmel (s azokat 
a külképviselet nem hajtotta 
végre).
30 A tanzániai külképviselet 
2012-es értékelése például 
megállapította, hogy az 
irodahelyiségek túl kicsik, és 
elérték maximális 
kapacitásukat. A külképviselet 
ezt követően, 2013. áprilisi 
kezdettel, kibérelte az épület 
negyedik emeletének egy 
részét a holland követségtől.
42 Észrevételek 
A tervezés során rövid távú igények kielégítése ker ül előtérbe
61 
Az EKSZ Infrastruktúra Részlege által kidolgozott tervezési dokumentumokban 
szerepelnek a jól bevált gyakorlat elemei. Ezek a tervezési dokumentumok azon -
ban a rövid távú (kb. kétéves) igényeket és a jelenleg előkészítési vagy feltérképe -
zési szakaszban lévő ingatlanprojekteket helyezik előtérbe. Például:
a) Az EKSZ ingatlanpolitikájáról szóló 2014-es és 2015-ös éves munkadokumen -
tumokban, amelyek az előkészítési vagy a feltérképezési szakaszban lévő 
projekteket ismertetik, nem szerepelnek tervek az irodák területének a 2015 
utáni időszakban történő megváltoztatásáról. E dokumentumok szerint az 
alapterületeket és az elhelyezkedést illetően változtatásra a politikai dönté -
sektől és a rendelkezésre álló forrásoktól függően kerül sor.c) A központ nem tervezi meg, hogy a külképviseletek által már nem használt 
saját tulajdonú épületektől hogyan váljon meg. A saját tulajdonú, de a kül -
képviseletek által már nem használt épületek több mint 20%-ával kapcsolat -
ban nem készültek tervek (lásd: 25. bekezdés). Példa egy bevált gyakorlatra: 
amikor valamely német követség új épületbe költözik, az új épület megvá -
sárlása vagy bérbe vétele előtt meg kell terveznie, hogyan váljon meg a saját 
tulajdonú korábbi épülettől.
d) Az EKSZ-központ nem tervezi meg a helymegosztásban részt vevő szerve -
zetek által fizetett hozzájárulások felülvizsgálatát. 2013-ban az EKSZ előírta 
a külképviseletek számára, hogy számítsák fel a közös területekre eső költ -
ségeket is (lásd: a 27. bekezdés c) pontja). Az EKSZ elismerte továbbá, hogy 
a befogadott szervezeteknek az igazgatási terhekből is részt kell vállalniuk. 
Az EKSZ azt azonban nem tervezte meg, hogy sorrendben mely meglévő 
megállapodásokat vizsgálja felül elsőként.5. háttérmagyarázatIrodater ület-gazdálkodás a törökországi k ülképviseleten
Törökországban a külképviseleti irodák területe 5500 m² volt, és az irodákat 150 tagú személyzet használta, 
így egy főre 37 m2 jutott. Ez ugyan meghaladja az egy főre jutó 35 m2-es felső határértéket, a 2008. októberi 
értékelő jelentés mégis azt állapította meg, hogy az emeletek nem megfelelő belső elrendezése miatt a sze -
mélyzet nem rendelkezett elég területtel.
2015-ben az irodahelyiségeknek a jelenlegi épületen belüli átalakítását és az irodák nagyobb fokú megosztá -
sát célzó projekt során felszabadult valamennyi hely, és így az egy főre jutó irodaterület 34 m2-re csökkent.
43 Észrevételek 
b) A külképviselet-vezetőknek címzett, az ingatlanpolitika 2015-ben és 2016-ban 
várható alakulásáról szóló 2014-es feljegyzés feltérképezte az elkövetkező két 
évre tervezett ingatlanprojekteket, és arra kérte a külképviselet-vezetőket, 
hogy arra az esetre, ha az EKSZ költségvetési többlettel rendelkezne az év 
végére, és az összeget gyorsan kötelezettségvállalásba kellene venni, kísérjék 
figyelemmel a vételi lehetőségeket.
c) A 2014–2020-as időszakra készült egy középtávú terv a vásárlásokról, a mun -
kálatokról és a bérleti szerződések megújításáról. Ez azonban csak a sürgető 
igényeket kielégítő épületvásárlásokat és építkezési projekteket tartalmazza. 
Az EKSZ nem rangsorolja kellő mértékben az irodaépület-váltással, a külkép -
viselet-bezárásokkal, több külképviselet összevonásával, új külképviseletek 
nyitásával vagy a külképviselet méretének megváltoztatásával kapcsolatos, 
2020-ig felmerülő igényeket31. Ennek részben az az oka, hogy az EKSZ nem 
használja fel kellő mértékben a rendelkezésére álló információkat (lásd: 
60. bekezdés), továbbá az is, hogy az Európai Bizottság csak a következő két 
évre32 adott javaslatokat az EKSZ-nek a Bizottság külképviseleti személyzetére 
nézve33.
62 
Mivel az EKSZ tervezési folyamata reaktív és azokra a projektekre összpontosít, 
amelyek az éppen felmerülő igényeket kezelik, felmerül a veszély, hogy nagy -
projektek mindaddig nem épülnek be a tervekbe, amíg nem válnak sürgőssé. 
A külképviseleti épületekkel kapcsolatos középtávú (kb. hétéves) terv tükrözné 
a más tagállamokban bevált gyakorlatokat, és lehetővé tenné, hogy az EKSZ Infra -
struktúra Részlege hatékonyabb stratégiai szerepet vállalhasson. Az előre nem 
látható politikai fejlemények következtében egyes országokban megváltozhat az 
uniós jelenlét mértéke, és erre reagálva újabb infrastruktúra-projektek tervezé -
sére lehet szükség. Egy középtávú terv megléte azonban lehetővé tenné az EKSZ 
Infrastruktúra Részlege számára, hogy egyértelműen kimutathassa a stratégiai 
döntéshozók számára az előre nem látható változásoknak a tervek kiigazítására 
gyakorolt hatását.31 Az EKSZ helymegosztásról 
szóló 2014-es jelentése 
elismeri, hogy a középtávú 
terveknek ezeket az 
információkat is tartalmazniuk 
kellene.
32 A Nemzetközi Együttműködés 
és a Fejlesztés Főigazgatósága 
által jelenleg mérlegelt 
„regionalizációs megközelítés” 
középtávon azt 
eredményezheti, hogy 
a regionális központ szerepet 
betöltő külképviseleteken 
még több irodahelyre lesz 
szükség, más 
külképviseleteken viszont 
csökken majd a személyzet 
létszáma.
33 Az EKSZ létrehozása óta az 
uniós külképviseleteken 
kétféle személyzet végez 
munkát: 1900 fő az EKSZ 
alkalmazottjaként, 3400 pedig 
az Európai Bizottság 
alkalmazottjaként. Az EKSZ 
ahhoz, hogy figyelembe 
vehesse az Európai Bizottság 
külképviseleteken dolgozó 
személyzete létszámával 
kapcsolatos terveit, az „EUDEL 
mechanizmuson” keresztül 
konzultál a Bizottsággal 
a külképviseletekre vonatkozó 
forráselosztással kapcsolatos 
döntésekről.
44 Észrevételek 
A saját tulajdonú ingatlanokkal kapcsolatos tervezési 
rendszerek kü lönösen rosszul teljesítenek
Az EKSZ hosszú távú célja, hogy több k ülképviseleti irodaépü letet 
vásároljon meg, és ehhez szerződést kötött egy maximum 
200  millió  euró összegű kölcsön felvételéről…
63 
Jelenleg a külképviseleti irodaépületek, illetve rezidenciák kevesebb mint 20%-a 
saját tulajdonú. Az EKSZ ingatlanpolitikájáról szóló 2014-es és 2015-ös munkado -
kumentumok szerint azonban az épületek megvásárlása sokszor gazdaságosabb 
lenne, mint a bérbevétel. Az ellenőrzési felmérés résztvevőinek több mint 80%-a 
úgy vélte, hogy a külképviseleti épületek megvétele értékarányosság szempont -
jából jobb megoldás, mint a bérbevétel.
64 
Az EKSZ hosszú távú célja, hogy több külképviseleti irodaépületet vásároljon 
meg. E cél elérését az akadályozta, hogy az EKSZ számára vásárlásra, illetve új 
külképviseleti épület építtetésére korlátozott költségvetés állt rendelkezésre (évi 
mintegy 5  millió  euró34). Az ellenőrzési felmérés szerint az olyan esetek felében, 
ahol a külképviselet meg akarta venni az irodákat vagy a rezidencia épületét, 
a vételre forráshiány miatt nem került sor. 2015-ben azonban a költségvetési ren -
delet új rendelkezései35 alapján az EKSZ olyan szerződést kötött, amely lehetővé 
teszi egy négyéves időtartamra legfeljebb 200 millió euró összegű hitel felvételét 
ingatlanvásárlásra.
… a saját tulajdonú ingatlanokkal való hatékony gazdálkodás 
rendszerét azonban nem hozta létre
65 
A 2015-ös Guidelines and Procedures for Buying Real Estate in Third Countries 
(Útmutatás és eljárások harmadik országokban történő ingatlanvásárlásokról) 
szerint az irodaépületek, nem pedig a rezidenciák vásárlását kell prioritásként 
kezelni. A saját tulajdonú ingatlanok azonban kevesebb rugalmasságot engednek 
meg, mint a bérlemények (lásd: 9. bekezdés a) pontja). A saját tulajdonú ingat -
lanok kisebb mértékű rugalmassága a rezidenciák esetében nem jelent akkora 
gondot, mint az irodák esetében, mert az előbbi esetben nem merül fel, hogy 
a személyzet létszámának változása miatt az épülettel kapcsolatban is változtatni 
kell. Kisebb méretük miatt pedig megvásárlásuk, fenntartásuk (lásd: 15. és 24. be -
kezdés) és eladásuk is könnyebb, mint az irodaépületeké.34 Munkadokumentum az EKSZ 
ingatlanpolitikájáról, 2014.
35 A költségvetési rendelet 
(203. cikke (8) bekezdésének) 
2012-es módosításai lehetővé 
teszik az intézmények számára 
hitel felvételét ingatlanvásárlás 
céljára.
45 Észrevételek 
66 
Az épületek bérbevételekor az EKSZ külső ingatlankezelő szakértőket is igénybe 
vesz. Igaz, hogy a forráshiány már nem korlátozza az EKSZ azon hosszú távú cél -
ját, hogy növelje saját tulajdonú ingatlanjainak számát, viszont az EKSZ nem ren -
delkezik megfelelő szakértelemmel a saját tulajdonú épületeket illetően, nincsen 
ingatlankezelői tapasztalata, és nem alakított ki hatékony rendszert az épületek 
vásárlásához, fenntartásához és eladásához. Vegyünk néhány példát:
a) A vásárlás és a bérlés közötti döntést alátámasztó rendszer javításra szorul 
(lásd: 40. bekezdés).
b) Az ingatlanok karbantartásával kapcsolatban nem készült stratégia, és nin -
csenek hatékony rendszerek a saját tulajdonú ingatlanok karbantartásához. 
Ez az épületek állagának romlását eredményezi (lásd: 23. bekezdés). Az ellen -
őrzési felmérés résztvevőinek több mint egyharmada szerint a központ nem 
nyújt megfelelő támogatást az épületek karbantartásához (lásd: 13. ábra ). 
A tagállami (pl. a dán, német, holland, svéd és egyesült királysági) követségek 
hangsúlyozták a saját tulajdonú épületek karbantartásával kapcsolatos terve -
zés és beruházás fontosságát. A tanzániai külképviselet irodaépülete például, 
amely Németország, Hollandia és az Egyesült Királyság közös tulajdona is, 
a megfelelő karbantartásnak köszönhetően jó állapotú.
c) Előfordulhat, hogy az árfolyam-ingadozások kezelésére szolgáló mecha -
nizmus hiánya miatt a külképviseletek eltekintenek a tervezett beruházási 
munkálatoktól36. A holland követség kifejtette ugyanakkor, hogy az általuk az 
adott évben alkalmazott árfolyam központilag rögzítve van, így az olyan mű -
veletek, mint pl. a tervezett karbantartási munkálatok, védelmet élveznek az 
árfolyammozgásokkal szemben. Az esetleges árfolyamnyereségeket és -vesz -
teségeket csak a központjuk viseli.
d) A feleslegessé vált saját tulajdonú ingatlanoktól való megválást több ténye -
ző hátráltatja, illetve akadályozza, s ezért egyes használaton kívüli épületek 
továbbra is az EKSZ saját tulajdonában maradnak (lásd: 25. bekezdés és 
a 60. bekezdés c) pontja). Az ingatlaneladásból származó források például 
nem állnak az EKSZ Infrastruktúra Részlege rendelkezésére új épület vásár -
lására. Ráadásul az EKSZ egyes esetekben nem tulajdonosa az irodáknak, 
csupán az azok használati jogait kapta meg az adott ország hatóságaitól.
e) Az EKSZ-nek a helymegosztásban részt vevő bérlők által fizetett díjakra 
vonatkozó útmutatása nem vonatkozik a saját tulajdonú ingatlanokra. Emiatt 
egyes díjak nem fedezik az összes költséget, mivel nem tükrözik az épület 
bérleti értékét (lásd: 27. bekezdés b) pontja).36 Az EKSZ-központ feljegyzése 
a külképviselet-vezetőknek, 
2015. január 20.: 2015-ös 
költségvetés – Az euró 
értékcsökkenésének hatása 
a külképviseletek kiadásaira.
46
 Következtetések és 
ajánlások
67 
Ahhoz, hogy az EKSZ hatékonyan járulhasson hozzá az EU külpolitikai, külke -
reskedelmi és fejlesztési együttműködési célkitűzéseinek megvalósulásához, az 
EKSZ épületeinek ki kell elégíteniük a külképviseletek igényeit, és emellett érté -
karányosnak is kell lenniük. Az alábbi bekezdések a Számvevőszék ellenőrzésének 
főbb következtetéseit és a kapcsolódó ajánlásokat tartalmazzák. Az ajánlások 
végrehajtását haladéktalanul meg kell kezdeni, és 2017 vége előtt be kell fejezni.
68 
A külképviseleti épületek – az irodaépületek, a külképviselet-vezetők rezidenci -
ája, illetve az alkalmazottak által használt lakások – általában véve megfelelnek 
a külképviseletek igényeinek, noha az ingatlanpolitika az irodaépületek esetében 
nem tükröz egyes célokat (lásd: 8–19. bekezdés). Az épületek azonban a követke -
zők miatt nem értékarányosak:
a) a legtöbb irodahelyiség és egyes rezidenciák területe meghaladja az épület -
politika szerinti felső határértékeket (lásd: 20–22. bekezdés);
b) az EKSZ nem válik meg egyes saját tulajdonú épületeitől, noha már nem hasz -
nálja azokat (lásd: 23–25. bekezdés);
c) Abban az esetben, ha a külképviseletek irodahelyiségeiket megosztva hasz -
nálják uniós tagállamokkal vagy uniós intézményekkel, illetve szervekkel, 
a befogadott szervezetek által fizetett díjak nem fedezik az összes költséget 
(lásd: 26–27. bekezdés).
1. ajánlás. Az EKSZ egészítse ki az irodaépü letekkel 
kapcsolatos célkitűzéseket
Az EKSZ az irodaépületekre vonatkozó épületpolitika célkitűzései közé vegye 
fel a környezeti tényezőket, a fogyatékossággal élő személyek számára történő 
akadálymentesítést és a rugalmasságot.
2. ajánlás. Az EKSZ gondoskodjék arról, hogy 
a helymegosztásban részt vevő szervezetek által fizetett 
díjak fedezzék az összköltséget
Az EKSZ gondoskodjék arról, hogy a külképviselet épületében helymegosztással 
működő más uniós tagállamok vagy más uniós intézmények, illetve szervek által 
fizetett díjak egységesek legyenek, és fedezzék az összköltséget. Számítsa fel 
például minden bérlő számára a közös területek használatát és az adminisztratív 
támogatást is. A saját tulajdonú irodák esetében a bérleti díjat egészítse ki egy, az 
épület bérleti értékét tükröző összeggel.
A díjak számításához alkalmazott módszert azokra az épületekre is alkalmazni 
kell, amelyek az EKSZ tulajdonában vannak, de jelenleg nem használja őket kül -
képviselet, és más szervezetek bérelik.
47 Következtetések és ajánlások 
69 
A külképviseleti épületek alkalmassága függ attól is, hogy miként kerültek ki -
választásra. Függ emellett azoktól a rendszerektől is, amelyeket az EKSZ annak 
biztosítására használ, hogy az épületek továbbra is megfeleljenek az igényeknek 
és szükség esetén helyesbítő intézkedésekre kerülhessen sor. A  III. melléklet  ösz-
szefoglalja a rendszereknek az épületek kiválasztásával, alkalmasságuk nyomon 
követésével és a későbbi változtatások tervezésével kapcsolatos hiányosságait.
70 
Bérlés (illetve a bérleti szerződés megújítása) vagy vásárlás előtt az érintett 
külképviselet épületdossziét nyújt be vizsgálatra és jóváhagyásra az EKSZ köz -
pontjának. Ez követendő példát jelent (lásd: 30. és 31. bekezdés). Fennáll azonban 
a veszély, hogy az EKSZ esetleg nem a megfelelő épületeket választja ki, mert az 
épületdossziés eljárás gyakorlati alkalmazásakor hiányosságok tapasztalhatók:
a) A külképviseletek nem rendelkeznek elegendő szakértelemmel annak meg -
állapításához, hogy melyek a megfelelő megoldások (lásd: 32–35. bekezdés).
b) A különböző opciók összehasonlításakor a külképviseletek technikai és pénz -
ügyi elemzését hiányosságok jellemzik (lásd: 36–43. bekezdés).
c) A központi épületbizottság végleges döntéseit néha nem hozzák meg kellő 
időben, illetve azok nem meggyőzőek (lásd: 44–47. bekezdés).
3. ajánlás. Az EKSZ alkalmazza hatékonyabban az épü letek 
kiválasztását célzó eljárást
Az EKSZ alkalmazza hatékonyabban az épületek kiválasztását célzó épületdosszi -
és eljárást:
 ο Minden új szerződés esetében hozzon létre épületdossziét.
 ο Egyszerűsítse a bérleti szerződések megújításánál használt épületdossziét. 
Az ilyen dossziék szorítkozhatnának csak annak alátámasztására, hogy a java -
solt megoldás az ingatlanpolitika alapján továbbra is megfelel az igényeknek, 
és összhangban van a piaci árakkal.
 ο Az opciókat táblázat alapján összevetve készítsen megbízható és kiegyensú -
lyozott általános technikai és pénzügyi értékelést, kimutatva, hogy a kiválasz -
tott megoldás megfelel a piaci áraknak, és kellő mértékben tekintetbe veszi 
az alapterületet.
 ο Állítson össze útmutatót arról, hogyan kell figyelembe venni a más szerve -
zeteknek bérbe adott ingatlanrészeket és a helymegosztásból származó 
bevételeket.
 ο Hozzon gyors döntéseket, így minimálisra csökkenhet annak kockázata, hogy 
az épületek már nem állnak rendelkezésre.
48 Következtetések és ajánlások 
71 
Az EKSZ az épületek kiválasztását követően helyszíni ellenőrzések révén rendsze -
resen értékeli, hogy azok továbbra is megfelelnek-e a külképviseletek igényeinek, 
de nem derít fel minden hiányosságot (lásd: 49. és 50. bekezdés). Az EKSZ az 
irodaépületekben az egy főre jutó terület méretét nem veti össze az ingatlan -
politika keretében meghatározott kritériumokkal (lásd: 51. és 52. bekezdés); és 
azt sem kíséri figyelemmel, hogy az irodaépületek és a rezidenciák bérleti díja 
továbbra is összhangban van-e a piaci árakkal, illetve hogy a helymegosztásban 
részt vevő szervezetek által fizetett díjak fedezik-e az összes költséget (lásd: 
53. bekezdés). Az EKSZ emellett a monitoring során kapott eredményeket sem 
tartja megbízhatóan nyilván információs rendszereiben (lásd: 54–59. bekezdés).
4. ajánlás. Az EKSZ ellenőrizze a piaci árakat
Az EKSZ központja független adatforrást alkalmazva ellenőrizze az irodaépületek 
és a rezidenciák piaci árát, továbbá rendszeresen ellenőrizze, hogy a bérleti díjak 
összhangban vannak-e a piaci árakkal. Az ilyen ellenőrzés alapján kezdeményez -
hető a bérleti szerződés módosítása, valamint bérlés vagy megvétel céljából új 
épület kereshető.
5. ajánlás. Az EKSZ fejlessze tovább az ingatlangazdálkodási 
információs rendszert
Az EKSZ fejlessze tovább ingatlangazdálkodási információs rendszerét, hogy az 
megbízhatóbb és relevánsabb információkkal szolgálja a tervezési folyamatot. 
Az információk elsősorban a külképviselet által rendelkezésre bocsátott iroda -
épületekre, a rezidenciákra, az alkalmazotti lakásokra, valamint a külképviseletek 
által már nem használt, saját tulajdonú épületekre vonatkozzanak. Az egy főre 
jutó irodaterületre vonatkozó adatokon belül külön-külön szerepeljen a más 
szervezeteknek bérbe adott irodahelyiségek, az elnökségi feladatok ellátásához 
szükséges konferenciatermek, valamint a gyakornokok és a kirendelt nemzeti 
szakértők által használt helyiségek területe.
72 
A külképviseleti épületekre vonatkozó megbízható alapinformációk hiánya 
hátráltatja a központot a szükséges változtatások hatékony megtervezésében. 
Továbbá:
a) a központ nem használja fel hatékonyan a rendelkezésre álló információkat 
ahhoz, hogy megtervezze a helyesbítő intézkedéseket (lásd: 60. bekezdés);
b) a tervezés során a rövid távú igények kielégítésére kerül a hangsúly (lásd: 61. 
és 62. bekezdés);
c) noha az EKSZ hosszú távú célja, hogy több külképviseleti irodahelyiséget vá -
sárol meg, és ehhez szerződést kötött egy maximum 200 millió euró összegű 
kölcsön felvételéről, a saját tulajdonú ingatlanokkal való hatékony gazdálko -
dás rendszerét mindeddig nem hozta létre (lásd: 63–66. bekezdés).
49 Következtetések és ajánlások 
6. ajánlás. Az EKSZ növelje szaktudását az 
ingatlangazdálkodással kapcsolatban
Az EKSZ központi szinten növelje szaktudását az ingatlangazdálkodással kapcsolat -
ban (pl. képzés nyújtása vagy megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársak 
felvétele révén) ahhoz, hogy stratégiai szempontból hatékonyabb megközelítést 
fejleszthessen ki, fejlessze a tervezést, nagyobb támogatást nyújthasson a külkép -
viseleteknek és a helyiségekkel való jobb gazdálkodásnak köszönhetően jelentős 
megtakarítást valósíthasson meg.
7 . ajánlás. Az EKSZ dolgozzon ki középtávú terveket
Az EKSZ dolgozzon ki gördülő középtávú – kb. hét évre szóló – terveket külképvi -
seleti épületeire vonatkozóan. A tervek tartalmazzanak prioritásokat a bérlemé -
nyek, vásárlások, eladások, változtatások és a karbantartás tekintetében. A tervek 
készítésekor használják fel az alapterületről és az épületek állagáról rendelkezésre 
álló információkat, és ezek alapján középtávra tervezzék meg, hogyan tarthatók be 
az ingatlanpolitika kritériumai. Például tervbe kell venni az irodaterület és a sze -
mélyzet létszámának jobb összehangolását, a felesleges irodahelyeket pedig adott 
esetben helymegosztásra kell használni.
8. ajánlás. Az EKSZ állapítsa meg, hogy értékarányosság 
szempontjából a vásárlás mely esetekben kínál jobb 
megoldást, és a saját tulajdonú épü leteit kezelje hatékonyan
Az EKSZ fejlessze azon rendszereit, amelyek feladata annak megállapítása, hogy 
értékarányosság szempontjából a vásárlás mely esetekben kínál jobb megoldást, 
illetve a saját tulajdonú épületekkel való hatékony gazdálkodáshoz: 
 ο Alkalmazzon erre eszközt (pl. az épületdossziékon belül egy ún. „bérlés vagy 
vétel” értékelést), és csak akkor vásároljon ingatlant, ha az értékarányosság 
szempontjából az jobb megoldásnak bizonyul, mint a bérlés. Az EKSZ becsülje 
meg a költségeket és a bevételeket az épület teljes életciklusára, beleértve a fi -
nanszírozási és karbantartási költségeket is. A bérlés és a vétel lehetőségének 
ezen összevetésekor az EKSZ vegye figyelembe az épület maradványértékét, 
a diszkontrátát és az olyan kockázati tényezőket is, mint pl. az adott ország 
bizonytalan politikai és gazdasági helyzete, valamint az irodákat használó sze -
mélyzet létszámának változékonysága.
 ο Tervezze meg a nagyobb ingatlanvásárlásokat, elsőbbséget adva azoknak az 
épületeknek (irodáknak, illetve rezidenciáknak), amelyek esetében a vásárlás 
jobb értékarányú megoldást jelent.
 ο Fejlesszen ki stratégiát a saját tulajdonú ingatlanok karbantartására, figyelembe 
véve a munka- és egészségvédelmi szemlék során megfogalmazott ajánlásokat is.
 ο Védje meg az épület-karbantartásra előirányzott költségvetést az 
árfolyam-ingadozásoktól.
 ο Újabb épület megvételét vagy kibérlését megelőzően tervezze meg, hogyan 
válhat meg a feleslegessé vált saját tulajdonú ingatlanoktól.
50 Következtetések és ajánlások 
A jelentést 2016. február 16-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

51
 Mellékletek
Helymegosztás uniós tagállamokkal az uniós kü lképviseleteken
Külképviselet Uniós tagállam
Afganisztán Litvánia
Azerbajdzsán Spanyolország, Horvátország
Fehéroroszország Ausztria
Kolumbia Finnország, Cseh Köztársaság
Kelet-Timor Franciaország
Etiópia Luxemburg
Grúzia Szlovákia
Honduras Franciaország
Irak Egyesült Királyság
Mauritánia Egyesült Királyság
Mianmar (Burma) Spanyolország
NigériaOlaszország, Hollandia, Görögország, Franciaország, Németország, Auszt -
ria, Szlovákia
Dél-SzudánDánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Spanyolország, 
Egyesült Királyság
Tanzánia Finnország, Németország, Hollandia, Egyesült Királyság (közös tulajdon)
Törökország (Gaziantep) Franciaország, Dánia, Németország
Vietnam Finnország
Jemen Spanyolország
Forrás: munkadokumentum az EKSZ ingatlanpolitikájáról, 2015.I. melléklet
52 II. melléklet 
30 ép ületdosszié áttekintése, részletes bemutatás
Fájl hiv. sz. Külképvi -
seletÉpület A javasolt 
megoldás 
épületcseré -
vel jár1. Piac feltér -
képezése2. Bérlés és 
vásárlás le -
hetőségének 
megvitatása3. Több 
megfelelő és 
megvalósít -
ható opcióból 
álló rövidített 
lista4. A külképviselet 
által, megbízható 
szakmai és 
pénzügyi elemzés 
alapján javasolt 
megoldás5. A központi 
épületbizott -
ság döntését 
megalapozó 
meggyőző érv
2013.01 Pakisztán Rezidencia Nem Igen Nem Nem Igen Igen
2013.11 Angola Irodák Igen Igen Nem Nem Igen Igen
2013.18 India Rezidencia Igen Igen Nem Igen Nem Igen
2013.19 Uganda Irodák Nem Igen Nem Igen Igen Igen
2013.20 Ruanda Irodák Nem Igen Nem Igen Igen Igen
2013.27 Jordánia Irodák Nem Igen Nem Igen Nem Nem
2013.36 Hongkong Irodák Nem Igen Nem Igen Igen Igen
2013.42 Guatemala Irodák Nem Igen Nem Igen Igen Igen
2013.46 Mauritánia Rezidencia Nem Igen Nem Nem Nem Nem
2013.48 Líbia Irodák Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2013.52 Kenya Irodák Nem Nem Nem Nem Igen Igen
2013.56 Kenya Szem. lakás Igen Igen Nem Igen Nem Nem
2013.70Mianmar 
(Burma)Irodák Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2013.73 Peru Rezidencia Igen Igen Nem Nem Igen Igen
2013.75 Angola Rezidencia Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2013.90 Kína Irodák Nem Igen Igen Nem Igen Igen
2013.93 Gabon Irodák Igen Igen Nem Nem Igen Igen
2014.01 Pakisztán Irodák Nem Igen Igen Nem Nem Igen
2014.07 Laosz Irodák Igen Igen Igen Igen Igen Igen
2014.10Elefánt -
csontpartSzem. lakás Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2014.15 Kolumbia Irodák Nem Nem Igen Nem Igen Igen
2014.16Fidzsi- 
szigetekIrodák Igen Igen Igen Nem Igen Igen
2014.26 India Irodák Igen Igen Nem Nem Igen Igen
2014.27 Izrael Rezidencia Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2014.31 Vietnám Irodák Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2014.35Egyesült 
ÁllamokIrodák Nem Nem Nem Nem Nem Nem
2014.45 Togo Irodák Nem Igen Nem Nem Nem Nem
2014.48 Srí Lanka Irodák Igen Igen Nem Igen Igen Igen
2014.55 Srí Lanka Rezidencia Igen Igen Nem Nem Nem Nem
2014.61 Kelet-Timor Szem. lakás Igen Nem Nem Nem Igen Nem
Forrás: Európai Számvevőszék, 30 épületdosszié áttekintése alapján.II. melléklet
53 III. melléklet 
Miért nem a legjobb a k ülképviseleti épü letek értékarányossága
Forrás:  Európai Számvevőszék.III. melléklet
 
 Kiválasztási eljárás
Nincs stratégia az ingatlanok fenntartásához
Az alkalmasság ﬁgyelemmel kísérése A szükséges változtatások megtervezéseFő okok Okozatok
Az alkalmasság ﬁgyelemmel kíséréseKiválasztási eljárás
A szükséges változtatások megtervezése 
 A helyi piacon nincs megfelelő épület
A külképviseleteknek nincs szakértelme
 Kiválasztási eljárás
Az alkalmasság ﬁgyelemmel kísérése A szükséges változtatások megtervezése2013-ig nagyobb felső határérték vonatkozott az irodák területére
Az épületfájlok készítésekor és a döntések meghozatalakor nem 
eléggé veszik ﬁgyelembe az alapterületet
A felső határértékek túllépését egyértelmű indok nélkül is engedélyezik
A külképviseletekre vonatkozóan nincs középtávú létszámterv A felső határ ﬁgyelembe vétele alóli mentességet 
nem ellenőrzik (Továbbra is indokolt?)Egyes területméreteket ﬁgyelembe vesznek a 
számításkor, pedig a rendelkezések szerint nem kelleneÚj épületek keresésekor nincs megfelelő opció
A helyesbítő intézkedések megtervezéséhez (helymegosz-
tás, kiköltözés…) nem használnak fel minden, a túl nagy 
alapterületre vonatkozó, rendelkezésre álló információtAz alapterületre vonatkozó adatok hiányosak és nem 
megbízhatók
A túl nagy, ill. túl kicsi területű 
irodaépületeket nem térképezik fel 
megfelelőenAz alapterület gyakran 
meghaladja a felső határértéket.
A nem használt épületek állapotát 
nem kísérik ﬁgyelemmel
A rezidenciák állapotát 
nem kísérik ﬁgyelemmelAz EKSZ saját tulajdonú 
épületeinek 20%-át nem 
használja
A legtöbb saját tulajdonú, de nem használt épület 
esetében nincs értékesítési tervNem ösztönzik / nem írják elő az alkalmatlan épületek eladásátNincsenek középtávú fenntartási tervek
Néhány épület megvásárlására különleges feltételekkel került sor, ami megnehezíti az értékesítésüketA saját tulajdonú ingatlanok nyilvántartása hiányos és nem megbízhatóA vétel és a bérlés közötti döntést segítő rendszer nem megfelelő.
Az árfolyamingadozások miatt nem valósulnak meg
a tervezett kivitelezési munkák
Nincs útmutatás arról, hogyan kell kiszámítani a pénzügyi 
hozzájárulást, ha a külképviselet az épület tulajdonosa
Nem kísérik ﬁgyelemmel a 
helymegosztásban részt vevő 
szervezetekkel kötött megállapodásokatEgyes, a külképviseleti 
épületekben helyet bérlő 
szervezetek nem részesülnek 
méltányosan a költségekből.
Nincs útmutatás arról, hogyan kell kiszámítani az 
adminisztratív költségekhez való hozzájárulástNincs útmutatás arról, hogyan kell ﬁgyelembe venni a más 
szervezeteknek bérbe adott ingatlanrészeket és a helymegosztásból 
származó bevételeket
Nincs terv arról, hogy mely meglévő megállapodásokat 
kell elsőbbséggel felülvizsgálni
54 Az EKSZ  
válasza
Összefoglalás
I
Az EKSZ egyetért azzal, hogy az uniós küldöttségeken bizonyos hiányosságok mutatkoznak az infrastruktúra kezelé -
sében, azonban számos területen folyik a munka ennek megoldására. Ezenfelül fontos hangsúlyozni, hogy mennyire 
összetett és politikailag érzékeny a 180 irodaépület és 140 alkalmazott lakóhelyének kezelése a világ 138 országá -
ban, azok mindegyikének saját jogrendszerével és ingatlanpiacával.
A jól ismert akut költségvetési korlátok és a létszámcsökkentésre vállalt kötelezettség miatt ezt a hatalmas portfo -
liót a központban csupán 13 munkatárssal működő csoport kezeli, amely a küldöttségek szintjén helyi adminiszt -
ratív támogatásban részesül. Sajnos az elmúlt években nem volt lehetőség a küldöttségek hálózatát érintő jelentős 
bővítés támogatására az e feladatra kijelölt személyi állomány arányos növelésével, amely kihívást jelentett az 
igazgatás szempontjából.
Azzal is egyetértünk, hogy szükség van az ingatlan-nyilvántartás kezelésére szolgáló meglévő eszköz cseréjére. Egy 
új rendszer 2016 végére teljes körűen bevezetésre kerül. Ez lehetővé teszi az EKSZ számára, hogy hatékonyabb rend -
szert alakítson ki az előzetes tervezésre és a kiadások programozására vonatkozóan.
III
A küldöttségi épületek területét illetően meg kell jegyezni, hogy 2013-ban az iránymutatások főszabályként az egy 
főre jutó maximális irodaterületet 42 m²-ről 35 m²-re csökkentették, lehetőséget adva különleges igények felmerü -
lése esetén további területre, mint például üléstermekre a tagállami találkozók számára. Ezek az új iránymutatások 
minden új beszerzésre vonatkoznak, azonban eltart majd egy ideig, amíg az átlagos irodaméret lefelé mozdul az 
új célszám irányába. Azokban az esetekben, amikor a küldöttségek pótlólagos kapacitással rendelkeznek, aktívan 
keressük a lehetőségeket a tagállamok nagykövetségeivel vagy más uniós szervekkel a helymegosztással történő 
elhelyezésre.
Az is igaz, hogy az uniós küldöttségvezetők egyes rezidenciái meghaladják a 600 m²-es szokásos felső határérté -
künket, még ha a felhasználható tér átlagos mérete összesen 461 m² is. Ezek közül öt esetben a rezidencia az EU 
saját tulajdonát képezi, azonban a többi esetben felkérjük a küldöttségeket az alternatívák feltérképezésére, arra az 
esetre, ha a jelenlegi bérleti szerződések lejárnak.
A saját tulajdonú épületeket illetően valóban számos ingatlan van az EKSZ tulajdonában, amelyet vagy a biztonsági 
környezet, vagy egyéb helyi körülmények miatt már nem használnak. Az érintett küldöttségeket felkérték ezen 
ingatlanok értékesítésére, azonban ez hosszú és politikailag érzékeny folyamat lehet az EKSZ válaszában is kifejtett 
számos okból.
Az EKSZ válasza 55
Észrevételek
09 b) Környezeti hatás
Az EKSZ ösztönzi és támogatja a környezetbarát projekteket, elsősorban a saját tulajdonú ingatlanok tekintetében. 
A bérelt ingatlanok esetében a szükséges beruházásokat amortizálni kell a bérleti szerződés várhatóan, szokás sze -
rint rövid időtartamán belül.
Például 2014-ben az EKSZ jóváhagyta a napelemek felszerelését az új saját tulajdonú irodaépületére a zöld-foki 
szigeteken. Hasonlóképp, a Mexikóban lévő irodáink 2016. évi felújítási projektje is környezetbarát jellemzőkkel fog 
megvalósulni.
A vele járó munkaterhelés függvényében az EMAS-rendszert még nem fogadták el. Erőfeszítéseket fognak tenni 
azonban a küldöttség épületeinek környezeti hatására vonatkozó tudatosság növelésére.
09 c) Akadálymentesítés fogyatékossággal élő személyek számára
Az EKSZ elismeri, hogy csak kevés uniós küldöttség akadálymentesített teljes mértékben a fogyatékossággal élő 
személyek számára. A 2014. szeptemberi egészségvédelmi és biztonsági szemle szerint csak hét küldöttség felelt 
meg teljes mértékben az előírásoknak, és további tizenhat küldöttséget lehetne viszonylag csekély kiigazításokkal 
akadálymentesíteni a csökkent mozgásképességű személyek számára.
Ezenfelül, amennyiben technikailag és pénzügyileg lehetséges és amennyiben a helyi jogszabályok megkövetelik, 
az irodák kiigazítását szisztematikusan vizsgálják a fogyatékossággal élő személyek hozzáférhetőségének javítása 
érdekében. Végezetül, a fogyatékossággal élő személyek hozzáférhetőségét szisztematikusan fogják értékelni az új 
épületek tekintetében.
10
Az Indiában és Egyiptomban működő küldöttségek elköltöztek 2014/15-ben és a Srí Lanka-i küldöttség 2016 január -
jában költözött. Lehetséges alternatívák elemzésére került sor Szenegál esetében, azonban még nem volt lehetőség 
egy megfelelő azonosítására.
11
A felmérés minőségi szempontból bepillantást nyújt a válaszadóknak a küldöttségi irodaépületekben lévő munka -
környezetről kialakított véleményébe. Az eredmények azonban a válaszadók eltérő körülményeit tükrözhetik.
14
Általános megjegyzésként:
– A küldöttségek számára készült útmutató előirányozza, hogy a „helyi épületek” hagyománya azt jelentheti, 
hogy a 600 m²-es korlátot nem lehet mindig betartani.
– Az EKSZ lehetővé tesz valamennyi rugalmasságot az épületek területének kiszámításával kapcsolatos módszer 
tekintetében, figyelembe véve a helyi gyakorlatot.
– A legtöbb követségi rezidenciánál a kisebb terület pozitívum. Ráadásul, ez a különbség történelmi okokkal 
magyarázható.
A rezidenciák felhasználható átlagos területe jelenleg 461 m².
Az EKSZ válasza 56
20
1. Az EKSZ bizonyos rugalmasságot tett lehetővé az általa bérelt vagy saját tulajdonú épületek területének kiszámí -
tási módjára vonatkozóan a helyi gyakorlat fényében. Ez így nehézségekhez vezethet az összesített számadatok 
értelmezésében.
2. A küldöttségek utasítást kaptak, hogy vegyék kellően figyelembe az irodák egy főre jutó területének méretét. Az 
ingatlanpolitikától való bármely eltérést meg kell indokolni. Időbe telik, míg az irodák átlagos mérete az új kapa -
citás szintjére csökken.
 Az előírt felső határértéket meghaladó méretű területeknél rendszerint a tagállami nagykövetségekkel vagy más 
uniós szervekkel egyeztetve helymegosztást alkalmaznak. A helymegosztás azonban nem mindig valósítható meg 
egyik napról a másikra.
3. A személyi állomány létszámcsökkentése esetén nem mindig lehetséges vagy költséghatékony azonnal kisebb 
épületbe költözni. A költözés költsége és az új épületek biztonságossá tételének költsége magasabb lehet, mint 
a területcsökkentésből várható megtakarítás.
4. Néhány esetben pedig nincs lehetőség arra, hogy egy emeletnek csak egy részét béreljék ki.
5. Nem költséghatékony az előírtnál nagyobb területtel rendelkező iroda meglévő bérleti szerződésének megszün -
tetése, miközben a jelenlegi piaci árak mellett a kisebb irodák bérlése ugyanannyiba vagy többe kerülne.
6. Egyes esetekben az uniós küldöttségek Lisszaboni Szerződésben előírt szerepének és feladatainak teljesítéséhez 
szükséges üléstermek/konferenciatermek száma vagy mérete növeli jelentősen az egy főre jutó alapterület arányát. 
Ez például a helyzet a következők esetében:
 –  Amerikai Egyesült Államok (Washington): 5458m² hasznosítható alapterület; 89 fő személyzet; 55m²/sze -
mélyzet (a közös használat levonva);
 –  Amerikai Egyesült Államok (New York): 4217 m² hasznosítható alapterület; 57 fő személyzet; 74m²/
személyzet;
 –  Svájc (Genf–az ENSZ-hez akkreditált küldöttség): 2500 m² hasznosítható alapterület; 25 fő személyzet; 
100 m²/személyzet.
21
Bár számtanilag helyesek, a 16. lábjegyzetben az előírt méret feletti négyzetméterekre vonatkozó árak számadatai 
eltérhetnek attól függően, hogy hol került sor a terület csökkentésére, mivel ezek az árak jelentősen eltérnek az 
országok között.
Ráadásul az irodaépületekben elvégzett beruházásokat (biztonsági és infrastrukturális munkálatok) a fent említett 
potenciális megtakarításokkal kell ellentételezni.
22
Egyes rezidenciák valóban meghaladják a 600 m²-ben meghatározott felső határértékünket. 2016 elején 26 reziden -
cia (18%) haladta meg a 600 m²-es határértéket. Ezek közül 5 esetben a rezidenciák az EU saját tulajdonát képezik. 
A Bizottság felkéri a többi küldöttséget az alternatívák feltérképezésére, arra az esetre, ha a jelenlegi bérleti szerző -
dések lejárnak.
Az EKSZ válasza 57
25
Valóban számos olyan ingatlan van, amely az EKSZ tulajdonában van, és amelyet vagy a biztonsági környezet, vagy 
egyéb helyi körülmények miatt már nem használnak. Az érintett küldöttségeket felkérték ezen ingatlanok értékesí -
tésére, azonban ez hosszú és politikailag érzékeny folyamat lehet.
Pontosabban a következő esetekben:
– Gambia: az EU-nak 18 évi használat után 2003 végén el kellett hagynia az irodákat az azbeszt jelenléte miatt. 
Ezekre az irodákra 99 éves hosszú távú bérleti szerződés volt érvényben a gambiai kormánnyal olyan rendelke -
zéssel, amely kikötötte, hogy az irodákat felújítva kell átadni. Ilyen körülmények között pénzügyileg kedvezőbb 
volt az irodákat megtartani. 2014 májusában határozatot hoztak a helyi hatóságokkal folytatott tárgyalások 
újraindításáról azzal kapcsolatban, hogy az irodákat a hosszú távú bérleti szerződés lejárta előtt jelenlegi állapo -
tukban kell átadni. Ezek a tárgyalások az új küldöttségvezető megérkezésével fognak befejeződni.
– Botswana: az irodákat 1987-ben vásárolták. 2003-ban ezek az irodák túl kicsinek bizonyultak, és a küldöttség -
nek el kellett költöznie. Akkoriban azonban a földterület kiváló elhelyezkedése miatt a hely megtartása mellett 
döntöttek, és megvizsgálták az olyan projektek megvalósíthatóságát, mint új irodák vagy szálláshelyek építése 
ezen a területen. Költségvetési okokból a projektek egyike sem valósult meg mindezidáig. A közelmúltban a kül -
döttséget ismét felkérték, hogy kezdje meg egy megvalósíthatósági tanulmány elkészítését a földterületen lévő 
telken új irodák építéséről.
– Dél-Afrika: a rezidencia árverésre került, azonban az ajánlott ár túlságosan alacsonynak bizonyult. A küldöttség 
azt az utasítást kapta, hogy vizsgálja felül az eladást.
– Tanzánia: a küldöttség nem rendelkezik az épületek feletti tulajdonjoggal, amelyek között a volt rezidencia épü -
lete a regionális biztonsági tisztviselő által ajánlott területen kívül található. Az EKSZ központ 2013. évi utasítá -
sait követően a küldöttség a házak visszaadására vonatkozó különböző opciókat vizsgálja a helyi hatóságokkal. 
A házakat a Tanzániai Építési Ügynökség 1,8 millió euróra értékelte. A külügyminisztérium alapvetően megerősí -
tette a kártérítés elfogadását.
27
Megbeszélések folynak az ECHO-val és az EBB-vel a helymegosztási megállapodások felülvizsgálatáról. A cél az, 
hogy harmonizálják az ECHO-val és EBB-vel valamennyi helymegosztásra vonatkozóan a kiszámítás módját. Új 
egyetértési keretmegállapodásokat kell aláírni 2016-ban.
A régi egyetértési megállapodásokat szintén teljes mértékben felül kell vizsgálni és hozzá kell igazítani a teljes költ -
ségmegtérülésre vonatkozó politikához.
32
Az arra vonatkozó megbeszélések, hogy béreljenek vagy vásároljanak ingatlant, nem bizonyult hasznosnak abban 
az időben, amikor nehézségekbe ütközött a vásárlás, mivel 2015-ig korlátozott mértékben álltak rendelkezésre költ -
ségvetési előirányzatok.
Rövidített lista készítésének lehetősége a helyi piactól függ. Nem mindig lehetséges, hogy egynél több megvalósít -
ható opció legyen.
Az EKSZ válasza 58
33
Az EKSZ elismeri, hogy nem minden küldöttség rendelkezik az épületek kezeléséhez elegendő szakértelemmel.
Az EKSZ azzal is egyetért, hogy ideális esetben a központ érintett szervezeti egységének több kapacitással kellene 
rendelkeznie a küldöttségek támogatásához az infrastrukturális projektekre vonatkozóan, beleértve az újabb hely -
színi ellenőrzéseket.
A jól ismert akut költségvetési korlátok és a további létszámcsökkentés elkerülhetetlensége miatt ezt a hatal -
mas portfoliót a központban csupán 13 munkatárssal működő csoport kezeli, amely a küldöttségek szintjén helyi 
adminisztratív támogatásban részesül. Sajnos az elmúlt években nem volt lehetőség a küldöttségi hálózat jelentős 
bővítésének támogatására az e feladatra kijelölt személyi állomány arányos növelésével.
A küldöttség adminisztrációjának regionalizálása is választ jelent majd e problémára, mivel a szakképzett személy -
zet a regionalizált központban képes lesz számos küldöttségi épületet egyidejűleg kezelni.
35
Nepálban azóta 3 látogatás történt; 2014 áprilisában, 2015 májusában és 2015 novemberében. Az EKSZ sajnos nem 
tud eleget tenni valamennyi tagállamnak a központban a küldöttségek építési projektjeinek támogatására rendel -
kezésre álló források szempontjából.
36
Lásd a 39. és 40. részletes megjegyzést.
37
Ezek egészen kivételes esetek és főleg az adminisztratív vezető vagy a küldöttségvezető által alkalmazandó szabá -
lyok téves értelmezésének tudhatók be. A küldöttségek számára készült új útmutató most egyértelműbb/felhaszná -
lóbarátabb iránymutatásokkal szolgál.
39
Annak bemutatására, hogy az épület az ingatlanpolitika és a piaci árak alapján továbbra is megfelel a küldöttség 
igényeinek, csak piacfelméréssel kerülhet sor.
A piacfelmérés eredményeivel a küldöttségek megfelelően érvelhetnek, hogy jobb feltételeket érjenek el a küldött -
ség által használt épület tulajdonosával folytatott tárgyalások során.
Az épülettel kapcsolatos szerződésekre vonatkozó eljárásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról szóló rendelet szabályozza.
A meglévő bérlet megújítását tartalmazó bármely ingatlanügyletről az ingatlanpiacról készített felmérést követően 
kellene dönteni.
Az EKSZ készen áll annak felmérésére, hogy van-e lehetőség egyszerűsített épületdossziékra a bérelt ingatlanok 
felújítására vonatkozóan, a költségvetési rendelet korlátozásainak függvényében.
Az EKSZ válasza 59
40
A küldöttségek infrastruktúrájára szánt korlátozott források felhasználása egészen a közelmúltig jelentős mérték -
ben akadályozta az épületek (telephelyek) megvásárlását. Az EKSZ egyetért azzal, hogy jelenleg a 200 millió euró 
összegű eszköz rendelkezésre állásának köszönhetően az épületek megvásárlása reális opciót jelent a bérléssel 
szemben. A vásárlással és bérléssel kapcsolatos relatív költségek/haszon immár az épületdossziék standard elemeit 
képezik. Az iránymutatásokat e célból továbbították a küldöttségek számára.
A központok a vásárlásnak a bérléshez viszonyított pénzügyi előnyeit a pénzgazdálkodás vagy a vállalati finanszíro -
zás általános elméletei (pl. nettó jelenérték módszer) alapján fogják kiszámítani. Ezt nem tartalmazza a küldöttsé -
gek számára készült útmutató, mivel ezt a számítást a központ fogja elvégezni.
Amennyiben a vásárlást kölcsönnel finanszírozzák, a megfelelő pénzügyi igazolásokat továbbítani kell a költségve -
tési hatóságnak is.
Nepál esetében abban az időben nem álltak rendelkezésre források.
Washington esetében a megvásárolandó épület a küldöttség igényeihez képest túl nagynak bizonyult. Ezenfelül 
az épületet más bérlők is használták. Amennyiben az EKSZ megvette volna ezt az épületet, az azt jelentette volna, 
hogy a küldöttségnek kezelnie kellett volna az épület más bérlőinek bérleti szerződéseit is. Az épület megvásárlá -
sának időzítése is túl rövid volt a költségvetési hatósággal folytatandó konzultációhoz. Végezetül a helymegosztás 
nem merült fel szükségszerűen opcióként, mivel a Washingtonban képviselettel rendelkező valamennyi tagállam 
már birtokolt saját épületet.
42
A küldöttségek számára készült útmutatót 2015-ben frissítették, amely olyan utasításokat tartalmaz, hogy miként 
kell az opciókat összehasonlítható módon bemutatni a bevált gyakorlat példája alapján.
43
Az EKSZ elismeri, hogy javítani kell ezeket az iránymutatásokat, hogy részletesebb információkat tartalmazzanak 
például arról, hogy a tagállami követségeknek, illetve más uniós intézményeknek bérbe adott irodahelyiségeket 
hogyan kell figyelembe venni az egy főre jutó terület és az egy m²-re eső költség kiszámításakor.
44
Lásd az EKSZ 45. és 47. bekezdésre adott válaszait.
Az épületdossziékra vonatkozó döntéseket illetően, amelyek a költségvetési hatóság jóváhagyásától függnek, ez 
eltarthat 6 –8 hétig is.
Az EKSZ válasza 60
45
Az épülettel kapcsolatos szerződésekre vonatkozó eljárásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról szóló rendelet szabályozza. Az EKSZ egyetért azzal, hogy ahol lehetséges, gyorsított eljárást 
kellene alkalmazni. Sajnos a lehetőségek eléggé korlátozottak.
Az EKSZ nem kényszerítheti a tulajdonosokat arra, hogy a kötelező jogi és adminisztratív eljárások befejeződéséig 
várjanak.
A hosszadalmas eljárás néha a projekt összetettségének tudható be.
A Srí-Lanka-i szerződést nem a hosszadalmas eljárás miatt nem írták alá, hanem azért, mert a tulajdonos megváltoz -
tatta döntését.
46
A független forrással való összehasonlítás azonban nehezebb, mint a lakások esetében, mivel az épület értéke 
függ annak minőségétől, elhelyezkedésétől, valamint az ingatlanpiacon egy konkrét időpontban fennálló általános 
feltételektől.
Mauritánia esetében nem volt a javasolttól eltérő megoldás.
Togo tekintetében nem volt a jelenlegi irodákkal versenyképes ajánlat, amelyek esetében éppen most valósult meg 
egy 200 000 euró összegű beruházás.
47
2015-ben a küldöttségeket utasították, hogy kellő mértékben vegyék figyelembe az egy főre jutó irodaterület nagy -
ságát, valamint hogy mostantól az ingatlanpolitikától való bárminemű eltérést meg kell indokolni, jóvá kell hagyni 
és nyilvántartásba kell venni.
Ezenfelül ezt az elemet minden egyes épületbizottsági ülésen megvitatják.
A mentességet általában a m² szerinti felső határértékre vonatkozóan automatikusan megadják, amennyiben az 
épületbizottság kedvező véleményt ad ki (lásd szintén a 20. bekezdésben felsorolt mentességek okait).
Jordánia: a javasolt megoldás a meglévő bérleti szerződés megújítását jelentette csökkent bérleti díjjal. Az épületen 
már elvégzett beruházásokat, a jó elhelyezkedést, a biztonsági normákat és a csökkentett bérleti díjat figyelembe 
véve az épületbizottság kedvező véleményt bocsátott ki a határértéket meghaladó irodaterület ellenére. Az épület -
bizottság azonban azt is jelezte, hogy amennyiben a személyi állomány létszámában további csökkenés következik 
be, a küldöttséget felkérhetik, hogy vizsgáljon meg más alternatívákat.
Az EKSZ elismeri, hogy a Srí Lanka-i rezidencia túl nagy méretű. Nagyon nehéz azonban Srí Lankán 600 m²-nél 
kisebb rezidenciát találni.
Washington: Az irodabővítés fő oka az volt, hogy biztonságos üléstermet kellett létrehozni a tagállamokkal folyta -
tott találkozók és a Snowden-féle adatkiszivárogtatással kapcsolatban folytatott transzatlanti tárgyalások számára. 
A jelenlegi földszinti üléstermet, amelynek ablakai az utcára nyílnak, lehetetlen biztonságossá tenni.
Az EKSZ válasza 61
Ezenfelül irodaterületre volt szükség a további 20 alkalmazott számára a küldöttség létszámának várható növeke -
dése alapján, és a küldöttségeknek készült útmutató eltéréseket írt elő az ideiglenes alkalmazottak tekintetében (pl. 
kirendelt nemzeti szakértők, gyakornokok stb.).
2016 elején az uniós küldöttségek személyzetének teljes létszámát 3 állandó munkatárssal növelték, és a legújabb 
információk szerint a létszámot 2016 és 2017 körül újabb 6 vagy 7 állandó munkatárssal növelhetik.
Fontos kiemelni, hogy az ezen igényekhez szükséges további terület létrehozására nem volt más választási lehető -
ség, csak mint egy teljes, a jelenleg előírtnál nagyobb emeletet kibérelni.
49
Az értékelő csoport nem rendelkezik technikai kapacitással az épületek értékelésére. Jelentéseikbe azonban bele -
foglalják az épület minőségével kapcsolatosan felmerülő konkrét kérdéseket.
51
Az új ImmoGest finomítani fogja a különböző típusú területek kiszámítását (helymegosztás, különleges üléstermek 
stb.), hogy lehetővé tegye az EKSZ számára a küldöttségeken az átlagos egy főre jutó terület kiszámítását, valamint 
megkönnyítse annak nyomon követését.
52
A küldöttségeket utasították, hogy kellő mértékben vegyék figyelembe az egy főre jutó irodaterület nagyságát, 
valamint hogy mostantól az ingatlanpolitikától való bárminemű eltérést meg kell indokolni, jóvá kell hagyni és nyil -
vántartásba kell venni.
53
Az EKSZ kész megfontolni az irodák és rezidenciák piaci árának nyomon követésére vonatkozó módszertan kialakítá -
sát. Mindezidáig azonban – tekintve a források jól ismert korlátait és a létszámcsökkentésre vállalt kötelezettségeket 
– nem lehetséges az ilyen módszertan kidolgozása és végrehajtása.
A független forrással való összehasonlítás valóban nehezebb, mint a lakások esetében, mivel az épület értéke nagy -
ban függ annak minőségétől, elhelyezkedésétől, valamint az ingatlanpiac rugalmasságától az egyes országokban.
A 2014-ben elvégzett gyakorlat az egy magánvállalkozás által gyűjtött adatokat úgy hasonlította össze, hogy töb -
bé-kevésbé a küldöttségek által használttal azonos rendszert használt az épületekre vonatkozó normák kiszámítá -
sára. Az e magánvállalkozás által gyűjtött adatok főleg azért térhetnek el az épületekre vonatkozó normáktól, mert 
olyan helyekről származó adatokat használ, amelyeket a regionális biztonsági tisztviselő nem engedélyezett.
Az EKSZ válasza 62
54
A Számvevőszéknek az ImmoGestre vonatkozó jelentései jól ismertek, és az EKSZ munkaprogramját képezik.
Az EKSZ egyetért azzal, hogy az ingatlan-nyilvántartás kezelésére vonatkozó meglévő informatikai eszköz (Immo -
Gest) elavult, és szükség van annak cseréjére.
Ez, a küldöttségek infrastruktúrafejlesztésére vonatkozó korlátozott forrásokkal együtt jelentős mértékben akadá -
lyozta a 2 –3 éves időkereten túli hatékony tervezést.
Folyamatban van egy új rendszer kialakítása, és 2016 végéig teljes körűen végrehajtásra kerül. Az új ImmoGest 
elsősorban felhasználóbarátabb lesz. Támogatni fogja a jelentéstételt, elemzést, költségvetés-tervezést, valamint 
szélesebb értelemben a projekttervezést. Az új ImmoGest lehetővé teszi a küldöttségi épületek megfelelőségének 
jobb monitoringját/nyomon követését.
59
Az EKSZ központ úgy véli, hogy elegendő megbízható alapinformációval rendelkezik minden irodaépületről és rezi -
denciáról ahhoz, hogy adott esetben akár 2–3 éves időkeretre összpontosító tervezési dokumentumokat dolgozzon ki.
60
Lásd az EKSZ 59. és 61. bekezdésre adott válaszait.
A központok éves rendszerességgel dolgozzák ki a következőket:
– 2015 óta ötéves tervet azzal a törekvéssel, hogy olyan potenciálisan jelentősebb projekteket határozzanak meg 
az irodákra és rezidenciákra vonatkozóan, mint a vásárlás, építés, áthelyezés és bérletek megújítása;
– az irodák és rezidenciák munkálatainak programja az elkövetkező két évben. Ezt a programot elküldték vala -
mennyi küldöttségnek, és a központi monitoringrendszerekben rendelkezésre álló információk alapján dol -
gozzák ki. A program bemutatja az egyes küldöttségek számára a legfőbb intézkedéseket, amelyeket meg kell 
hozni a központ által előírt prioritásokkal összhangban, és amelyek a különböző jelentésekből vezethetők le (pl. 
helyszíni vizsgálati jelentések, értékelő jelentések), valamint a rendelkezésre álló források.
Ezenfelül a központok háromhavonta jelentést készítenek az EKSZ felső vezetésének az érzékeny és/vagy kiemelt 
fontosságú dossziékról.
Ami konkrétabban a helyszíni értékelésekből származó ajánlások végrehajtását illeti, fontos megkülönböztetni az 
ajánlásokat, mint például az új helyiségekbe való átköltözést és a kisebb biztonsági munkálatokhoz, kisebb fel -
újításokhoz és karbantartáshoz kapcsolódó ajánlásokból származó helymegosztási terveket, amelyekkel helyben 
kell foglalkozni a küldöttség felelősségvállalása mellett, és amelyek nem szükségszerűen jelennek meg a kétéves 
munkaprogramban.
Az EKSZ egyetért azzal, hogy a rendelkezésre álló forrásoktól függően tovább javítható a fent említett ajánlások 
nyomon követése, valamint általában a tervezés.
A központ megtette a szükséges intézkedéseket a helyzet orvoslására Csádban, Egyiptomban, Srí Lankán és Indiá -
ban. Szenegál esetében még nem sikerült megoldást találni.
Az EKSZ válasza 63
61
A tagállami külügyminisztériumok tapasztalataihoz hasonlóan rendkívül nehéz jelentőségteljes, hosszú/középtávú 
tervek kidolgozása a küldöttségi épületekre vonatkozóan.
Ennek számos oka van. Először is a politikai megfontolások gyakran döntő szerepet játszanak. A küldöttségek 
megnyitása Líbiában, Myanmarban, Iránban, Dél-Szudánban arra jelentenek példát a közelmúltból, amikor az új 
küldöttségekre vonatkozó igény/lehetőség a politikai fejleményekre reagál, és így nem volt előre látható több évvel 
azelőtt.
Másodszor, súlyos költségvetési korlátok is akadályozták a hosszabb távra történő tervezést, mivel gyakran a rövid 
távú, sürgetőbb igények kaptak elsőbbséget. A beruházási eszköz létrehozása (2015-től) stabilitást hozhat a közép -
távú ingatlanprojektek finanszírozásában. Ezenfelül fontos hangsúlyozni az előre nem látható és dinamikus politikai 
és biztonsági kontextust.
Mindazonáltal az EKSZ megvizsgálja az ingatlankezelés és a kiadásprogramozás hosszú távú tervezésének javítására 
vonatkozó opciókat. A politikai és gyakorlati bizonytalanságok fényében a 2–3 éves tervezési horizont reálisabb, 
mint a hosszabb 6–7 éves tervezés, kivéve az építkezés esetében.
Az EKSZ ezért úgy véli, hogy kellő mértékben felhasználja a rendelkezésre álló információkat. Ez a helyzet javulni 
fog, amikor az ImmoGest teljes mértékben működőképes lesz.
A legjobb példa erre a tagállamok gyakorlata. A helymegosztásról szóló értekezleteken a tagállamokat felkérték, 
hogy osszák meg egymással ötéves terveiket, azonban ez az információ nem állt rendelkezésre.
Az EKSZ Infrastruktúra Részlege minden év szeptemberében ül össze, hogy megvitassa az elkövetkező két év mun -
kaprogramját. E megbeszélés során egy hosszabb távú tervezésről is megbeszélést folytatnak, azonban azt nem 
foglalják bele abba a munkaprogramba, amelyet a küldöttségnek átadnak.
62
Az EKSZ egyetért azzal, hogy javítani lehetne a középtávú tervezést. Ez a helyzet áll majd fenn, amennyiben az 
ImmoGest és a saját tulajdonú ingatlanok kezelésével kapcsolatos rendszer teljes mértékben működőképes lesz, 
mivel több információ fog rendelkezésre állni.
Lásd az EKSZ 61. bekezdésre adott válaszát.
63
Az EKSZ úgy véli, hogy hosszú távon és elviekben a saját tulajdonú ingatlan jobb megoldás, mint a bérbevétel. 
A múltban ez nem merült fel opcióként a költségvetési korlátok miatt. Most, hogy az EKSZ hiteleszközzel rendelke -
zik, a vásárlásról/bérbevételről szóló megbeszélések egyszerűbbek lesznek, mivel a vásárlás lehetősége valósággá 
vált. A tulajdonjog azonban nem mindig lehet a legjobb opció (főleg pénzügyi okokból) vagy nem mindig van rá 
lehetőség jogi okok miatt.
Az EKSZ válasza 64
65
A rezidenciák megvásárlása csak akkor megfontolandó, ha jó pénzügyi lehetőség adódik, és még fontosabb, hogy 
a mérete elegendő legyen a lehető legtöbb esetben az igények kielégítésére.
66 a)
A vásárlással és bérléssel kapcsolatos relatív költségek/haszon immár az épületdossziék standard elemeit képezik. 
Az iránymutatásokat e célból továbbították a küldöttségek számára.
2015 márciusában a 200 millió euró összegű hitelkeretről szóló, a küldöttségvezetőnek megküldött jegyzék szerint 
az EKSZ MDR A4. egysége elvégzi a számításokat, amelyben összehasonlítást tesz a vásárlás és a bérbevétel között.
66 b)
Az EKSZ egyetért azzal, hogy eredményesebb ingatlankarbantartási stratégiára van szükség. E munka előmozdítása 
érdekében 2015-ben és 2016-ban a következő lépések megtételére került sor:
1. Kérdőívet küldtek valamennyi küldöttségnek, ahol ingatlantulajdonnal rendelkezünk. Ez kérdéseket tartalmaz az 
infrastruktúra minőségére, a műszaki berendezésekre, az épületen végrehajtott régészeti munkálatokra, karbantar -
tásra, valamint az épület általános műszaki állapotával kapcsolatos visszajelzésekre és észrevételekre vonatkozóan.
2. A „karbantartási terv” meghatározza a tervezett nagyobb felújítások menetrendjét. Ez többéves terv lesz, amelyet 
évente aktualizálni kell. A terv képezi majd a költségvetési tervezés alapját.
3. A „karbantartási terv” meghatározásával párhuzamosan iránymutatást adnak ki, hogy egyértelmű karbantartási 
standardokat nyújtsanak a saját tulajdonú ingatlanokra vonatkozóan.
Az egészségügyi és higiéniai ellenőrzésekre vonatkozó új keretszerződés lehetővé teszi a külső szakértelem igény -
bevételét ezen ingatlankarbantartási stratégia végrehajtása során.
66 c)
Az EKSZ egyetért azzal, hogy az árfolyam-ingadozások jelentősen akadályozzák az infrastrukturális projektek prog -
ramozását. A lehetőségekhez mérten megpróbálta a szerződéseket euróban megkötni, azonban ez nem volt mindig 
lehetséges. Az EKSZ nyitott arra, hogy megvitassa a költségvetési hatósággal az e területen kínálkozó megoldási 
lehetőségeket (nem csupán az infrastrukturális kiadásokra vonatkozóan).
Az EKSZ válasza 65
1. ajánlás – Az EKSZ egészítse ki az irodaépü letekkel kapcsolatos célkitűzéseket
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást.
Az EKSZ a továbbiakban nagy jelentőséget tulajdonít az ingatlanpolitikában a rugalmasságnak, a környezeti ténye -
zőknek és a fogyatékossággal élő személyek számára történő akadálymentesítésnek. Ez azonban nem mindig lehet -
séges a helyi korlátozások miatt.
2. ajánlás – Az EKSZ gondoskodjék arról, hogy a helymegosztásban részt vevő 
szervezetek által fizetett díjak fedezzék az összköltséget
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást.
3. ajánlás – Az EKSZ alkalmazza hatékonyabban az épü letek kiválasztását célzó eljárást
Az EKSZ a költségvetési rendelet korlátozásainak függvényében elfogadja ezt az ajánlást.
Az EKSZ folytatta a munkát az összes említett kérdéssel kapcsolatban, és már számos lépést tett az épületdossziékra 
vonatkozó eljárások megszilárdítása érdekében.
4. ajánlás – Az EKSZ ellenőrizze a piaci árakat
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást.
Az EKSZ kész arra, hogy amennyiben a források lehetővé teszik, elemezze egy javított módszertan hatékonyságát és 
megvalósíthatóságát az irodák és rezidenciák piaci árának vizsgálatára és nyomon követésére vonatkozóan.
Eddig azonban – tekintve a források jól ismert korlátait és a létszámcsökkentésre vállalt kötelezettségeket – nem 
volt lehetőség egy ilyen módszertan kidolgozására és végrehajtására.
5. ajánlás – Az EKSZ fejlessze tovább az ingatlankezelési információs rendszert
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást.
Az EKSZ egyetért azzal, hogy az ingatlan-nyilvántartás kezelésére vonatkozó meglévő informatikai eszköz (Immo -
Gest) elavult, és szükség van annak cseréjére. Az új rendszert teljes körűen be kell vezetni 2016 végéig.
6. ajánlás – Az EKSZ növelje szaktudását az ingatlankezeléssel kapcsolatban
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást.
Az EKSZ személyzeti politikája támogatja a személyzet mobilitását, kivéve a speciális szakértelmet igénylő pozíci -
ókat. Néhány szakértői álláshely esetében megfontolás tárgyává kell tenni a rugalmasabb mobilitási kritériumok 
megteremtését. A küldöttségek kezelésének regionalizálása szintén lehetővé teszi a szakértelem kiépítését és 
fenntartását.
Az EKSZ válasza 66
7 . ajánlás – Az EKSZ dolgozzon ki középtávú terveket
Az EKSZ részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az EKSZ úgy véli, hogy a több mint 2–3 éves tervezési horizont csak indikatív lehet, mivel az ilyen tervek kidolgo -
zásához szükséges információk politikai és gyakorlati bizonytalanságnak vannak kitéve (pl. a személyzet alakulása, 
a biztonsági körülmények, tagállami tervek), amelyeket nehéz ilyen időkereten túl előre látni. Ezenfelül az ilyen 
előretekintő tervezés – különösen a módosításokat és karbantartást tekintve – csak a nagyobb projektek esetében 
lehet releváns.
8. ajánlás – Az EKSZ állapítsa meg, hogy értékarányosság szempontjából a vásárlás 
mely esetekben kínál jobb megoldást, és a saját tulajdonú épü leteit kezelje 
hatékonyan
Az EKSZ a források rendelkezésre állása függvényében elfogadja ezt az ajánlást.
Az ingatlan-nyilvántartás kezelésére szolgáló fejlesztés alatt álló új informatikai eszköz szintén támogatni fogja az 
elemzést, költségvetés-tervezést, valamint szélesebb értelemben a projekttervezést.
A csupán 13 munkatárssal működő csoporttal azonban korlátozottak az EKSZ lehetőségei, hogy hatékonyan kezelje 
ezt a hatalmas portfoliót.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A világ mintegy 140 uniós külképviseletén az Európai 
Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja az irodaépületeket az 
uniós alkalmazottaknak, illetve a  rezidenciákat 
a külképviselet-vezetőknek. Az Európai Számvevőszék 
jelentésében azt vizsgálja, hogy a  külképviseleti épületek 
megfelelnek-e az EKSZ szükségleteinek, és az 
ingatlangazdálkodás értékarányosan történik-e. 
Megállapítása szerint az épületek összességében 
megfelelnek az EKSZ szükségleteinek, előfordul azonban, 
hogy értékarányosság szempontjából nem tökéletesek: 
a legtöbb iroda területe túl nagy, az EKSZ már nem 
használja egyes saját tulajdonú épületeit és az irodákat 
bérlő szervezetek által fizetett díjak nem fedezik az összes 
költséget. Ellenőrzése során a Számvevőszék megvizsgálta 
e hiányosságok okait, és ajánlásokat fogalmazott meg 
a rendszerek fejlesztésére, különös tekintettel az EKSZ 
azon tervére, hogy bérlés helyett inkább épületvásárlásba 
kezdjen.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK