Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösségeknek a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezményből való kilépéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS

A Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló 1973. évi egyezmény (Gdanski Egyezmény) létrehozta a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságot (IBSFC). Ez a szervezet a Regionális Halászati Szervezet, amely felelős a Balti-tengeri halászat irányítási feladataiért. A Balti-tenger minden vize nemzeti joghatóság alá tartozik, és ezért nincsenek nyílt tengeri területek. A Közösség 1983-ban csatlakozott az Egyezményhez [1].

[1] HL L 237. szám, 1983.9.26., 4. o.

Az IBSFC tevékenységeinek fő jellemzői a tonhal, lazac, hering és spratt éves halászati lehetőségeinek kiosztása, valamint az ezek a halászatára vonatkozó technikai védelmi intézkedések kialakítása és elfogadása. Ezen túlmenően a Szervezet a Balti-tengeri régióra vonatkozó Agenda 21 terv keretében a halászatra vonatkozó tevékenységek irányítója. Szorosan együttműködik továbbá környezetvédelmi kérdésekben a HELCOM-mal, ahol többek között irányítója a vad lazacpopulációk helyreállításának a balti folyókban. Jelenleg hat szerződő fél részese az IBSFC-nek, mégpedig az Európai Közösségek, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország és az Orosz Államszövetség.

Az Európai Unió 2004. május 1-jei kibővítését követően a 2003. évi Csatlakozási Okmány 6. cikkének (12) bekezdése szerint a négy új tagállam köteles megtenni a szükséges lépéseket a Gdanski egyezményből való kilépésre csatlakozásuk időpontjában, vagy ezt követően a lehető legkorábbi időpontban. A Gdanski Egyezmény szabályai szerint a letéteményes kormányhoz (Lengyelország) 2004. során benyújtott kilépési értesítése 2005. december 31-én lép hatályba. E kilépéseket követően csak két szerződő fél marad, mégpedig az Európai Közösség és az Orosz Államszövetség. Ennek az a következménye, hogy számos jelenlegi IBSFC eljárás, mint például a kétharmados minősített többséggel történő szavazás, elavulttá válik. Ténylegesen, a szerződés kétoldalú fórummá válik.

Az IBSFC jövőjét megtárgyalták az IBSFC Éves Ülésén Vilniusban 2003. szeptemberében és októberében. Az Orosz Államszövetség delegációja kivételével az összes delegáció felismerte, hogy a szervezet az Európai Unió bővítését követően fölöslegessé válik, gyakorlatilag 2005. január 1-jétől. Abban is megegyeztek, hogy az IBSFC jelenlegi feladatai attól az időponttól jobban kezelhetők lennének a Közösség és az Orosz Államszövetség részéről kétoldalú alapon.

Egyetlen másik Félként, amely Szerződő Fél maradna a Gdanski Egyezményben, az Orosz Államszövetség már jelezte, hogy nem kívánja az IBSFC feloszlását.

A Bizottság szolgálatai találkoztak az Orosz Államszövetség Halászati Minisztériumának képviselőivel 2003. októberében, amikor is a Bizottság egyértelművé tette, hogy preferálja az IBSFC megszüntetését. Mivel az Orosz Államszövetség mintegy 5%-os felelőssége a Balti-tengeri halászati erőforrások vonatkozásában a Kalinyingrád és Szentpétervár körüli igen korlátozott területekre vonatkozik, és mivel a Balti-tenger összes vize nemzeti joghatály alá tartozik, a Bizottságnak az a véleménye, hogy két fél közötti nemzetközi egyezmény nem megfelelő és aránytalan mechanizmus ahhoz, hogy a felek teljesítsék együttműködési kötelezettségüket a halászati irányítás területén.

A Balti-tengerben található halászati erőforrások jobban kezelhetők egy, az Európai Közösség és az Orosz Államszövetség közötti kétoldalú halászati egyezmény keretében, amely szükség esetén csak a Balti-tengerre korlátozódik. Egy ilyen egyezmény magában foglalhatná a halhoz való kölcsönös hozzáférést és a kvóták cseréjét, valamint technikai intézkedésekre vonatkozó megállapodásokat tartalmazhatna. Továbbá, a Csatlakozási Szerződésekkel összhangban, egy ilyen megállapodás szükségszerűen integrálná az Orosz Államszövetség és Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia, Lengyelország és Svédország között meglévő kétoldalú megállapodásokat egyetlen kétoldalú megállapodásban.

E tárgyalások során szükséges lesz biztosítani, hogy az Orosz Államszövetséggel létrejövő bármilyen új halászati kapcsolatban ne legyen semmilyen rés a halászati irányításban azt követően, hogy a Közösség kilépése eredményeként megszűnik a Gdanski Egyezmény. Ez biztosítja, hogy mind a Közösség, mind az Orosz Államszövetség az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének teljes mértékben megfelelően teljesíti kötelezettségeit, különös tekintettel a halállományok megőrzésére és kezelésére vonatkozó rendelkezésekre.

Kívánatos, hogy a Tanács azt a javaslatot a lehető leghamarabb fogadja el, hogy a Gdanski Egyezmény letéteményesét a Bizottság 2004. december 31. előtt értesíteni tudja a kilépésről.

2004/0197 (CNS)

Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösségeknek a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezményből való kilépéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 300. cikke (2) bekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggő 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [2],

[2] HL C szám, , . . o.

tekintettel az Európai Parlament véleményére [3],

[3] HL C szám, , . . o.

mivel:

(1) A Bizottság a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezmény [4] (a Gdanski Egyezmény) egyik szerződő fele.

[4] HL L 237. szám, 1983.7.25., 4. o.

(2) A Gdanski Egyezmény XIX. cikke rendelkezik egy szerződő félnek az egyezményből való kilépésétől.

(3) Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország köteles megtenni a szükséges lépéseket a Gdanski egyezményből való kilépésre csatlakozásuk időpontjában, vagy ezt követően a lehető legkorábbi időpontban, a 2003. évi Csatlakozási Okmány 6. cikkének (12) bekezdése értelmében.

(4) Az említett új tagállamok kilépését követően csupán a Közösség és az Orosz Államszövetség maradnak a Gdanski Egyezmény szerződő felei, és az Egyezmény alá tartozó terület 95%-a közösségi vízterület lesz.

(5) Egy olyan nemzetközi halászati szervezet fenntartása, amelynek célja olyan halászat irányítása, amely teljes egészében csak két fél joghatálya alá tartozik, aránytalan és eredménytelen lenne. A Közösség ezért kilép a Gdanski egyezményből,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség kilép a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezményből.

2. cikk

A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje azokat a személyeket, akik jogosultak értesíteni a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezmény letéteményesét az Európai Közösségnek az egyezményből való kilépéséről.

Kelt Brüsszelben, ......-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök