ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(40)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében e rendeletet sajátos nyomon követési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezek a követelmények adott esetben – a rendelet gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. A Bizottságnak legkésőbb négy évvel az alap végrehajtásának kezdetét követően időközi értékelést, az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményei, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – az eredményei és hatásai szempontjából megvizsgálja. Ezekben a jelentésekben a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alap által támogatott határokon átnyúló projektekben, illetve a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell , és azoknak tartalmazniuk kell a címzettek származási országára, az egyes projektekben részt vevő országok számára és lehetőség szerint a keletkező szellemi tulajdonhoz fűződő jogok elosztására vonatkozó információkat is . A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként.
(12)

A Bizottság elvégezte az EGAA félidős értékelését, hogy megállapítsa, milyen mértékben teljesültek az EGAA célkitűzései. Az EGAA hatékonynak bizonyult abban a tekintetben, hogy az elbocsátott munkavállalók körében magasabb visszailleszkedési arányt siekrült elérni, mint az előző programozási időszakban. Az értékelés azt is megállapította, hogy az EGAA uniós hozzáadott értéket hozott létre. Ez különösen igaz a volumenhatásaira, ami azt jelenti, hogy az EGAA-támogatás nemcsak a kínált szolgáltatások számát és sokszínűségét növeli, hanem azok intenzitását is. Ezenkívül az EGAA-beavatkozásokra nagy figyelem irányul, és nyilvánosság számára közvetlenül is jól látható a beavatkozások uniós hozzáadott értéke. Ennek ellenére számos kihívást azonosítottak. Egyrészt az alap igénybevételéhez szükséges eljárást túl hosszúnak ítélték. Ezenkívül számos tagállam számolt be problémáról az elbocsátásokat kiváltó esemény kiterjedt háttérelemzésének összeállításával kapcsolatban. Annak, hogy a tagállamok potenciálisan EGAA-támogatásra jogosult ügyekben mégsem pályáztak támogatásra, pénzügyi és intézményi kapacitással kapcsolatos okai voltak. Az egyik ok egész egyszerűen a szakemberhiány, mivel a tagállamok az EGAA-esetek tekintetében csak a végrehajtáshoz igényelhetnek technikai segítséget. Mivel az elbocsátások váratlanul következhetnek be, fontos, hogy a tagállamok azonnal tudjanak reagálni, és késedelem nélkül nyújthassanak be kérelmet. Másrészt egyes tagállamokban az intézményi kapacitás megerősítésére irányuló erőfeszítések szükségesek az EGAA-esetek hatékony és eredményes végrehajtásának biztosításához. Az 500 elbocsátott munkavállalóban megállapított küszöbértéket túl magasnak ítélték, különösen az alacsony népsűrűségű régiókban (15).
1.

„adózás”: a következő adókhoz, vámokhoz és illetékekhez kapcsolódó ügyek, ideértve a kialakítást, az adminisztrációt, a végrehajtást és a megfelelést is: a) a 2006/112/EK tanácsi irányelv (18) szerinti hozzáadottérték-adó; b) a 92/83/EGK tanácsi irányelv (19) szerinti, alkoholra kivetett jövedéki adó; c) a 2011/64/EU tanácsi irányelv (20) szerinti, dohánytermékekre kivetett jövedéki adó; d) a 2003/96/EK tanácsi irányelv (21) szerinti, az energiatermékekre és a villamos energiára kivetett adó; e) a 2010/24/EU tanácsi irányelv (22) 2. cikke (1) bekezdése a) pontjában említett más adók, vámok és illetékek , a társasági adókat is ideértve , amennyiben azok relevánsak az egységes piac és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés szempontjából;
(21) E határozat rugalmasabb származási szabályokat biztosít, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és – ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel – olyan termékekre is, amelyek vám- és kvótamentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében. E feltételekre a kereskedelem kijátszásának elkerülése , valamint a kumulációs megállapodások megfelelő működésének biztosítása érdekében van szükség .

(21) E határozat rugalmasabb származási szabályokat biztosít, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és – ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel – olyan termékekre is, amelyek vám- és kvótamentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében. E feltételekre egy erőteljesebb kereskedelmi unió létrehozása érdekében van szükség, amely képes megakadályozni a kereskedelmi forgalom más irányba terelődését , valamint biztosítani a kumulációs megállapodások megfelelő működését .
(36a)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) meghatározása szerint „az egészség a teljes testi, lelki és szociális jólét állapota, és nem csupán a betegség vagy fogyatékosság hiánya”. Az uniós lakosság egészségének javítása érdekében alapvető fontosságú, hogy ne csak a testi egészség és a szociális jólét kerüljön fókuszba. A WHO szerint a fogyatékossággal leélt évek mintegy 40 %-a mentális egészségügyi problémákra vezethető vissza. A mentális egészségügyi problémák továbbá sokfélék, tartósak, okot adhatnak diszkriminációra, és jelentősen hozzájárulnak az egészségügyi egyenlőtlenségekhez. Ezenfelül a gazdasági válság is hatással van a mentális egészséget meghatározó tényezőkre, mivel a védelmet ellátó tényezők gyengülnek, a kockázati tényezők pedig erősödnek.
Az irányelv a következő 5a. cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Legkésőbb … [OP: please insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive 3 évvel az irányelv átültetési határidejét követő időpont ]-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról és hatásairól. A jelentés tájékoztatást tartalmaz az olyan járművek használatáról, amelyeket a járműveket bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban béreltek. A jelentésnek különös figyelmet kell fordítania a közúti közlekedésbiztonságra és az adóbevételekre, beleértve az adórendszerek torzulásait, valamint a kabotázsra vonatkozó, az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban álló szabályok érvényesítésére kifejtett hatásokra. E jelentés alapján a Bizottság megvizsgálja, hogy szükséges-e további intézkedésekre javaslatot tennie.
(2)

Ezeket a jogokat és értékeket az Uniónak és a tagállamoknak politikáikban következetes módon továbbra is aktívan ápolniuk és védeniük kell, elő kell mozdítaniuk, valamint érvényesíteniük kell és meg kell osztaniuk az uniós polgárok és az Unióban tartózkodó emberek között, és az európai kultúrákban központi szerepet kell számukra biztosítani. Ugyanakkor a jog érvényesülésén alapuló, jól működő európai térség és a hatékony, független és minőségi nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek, valamint a fokozott kölcsönös bizalom kiemelkedően fontosak a virágzó belső piac és az Unió közös értékeinek megőrzése szempontjából. Ezért az uniós költségvetésben létre kell hozni egy új Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapot, amely a Jogok és értékek programból, valamint a Jogérvényesülés programból áll. Amikor az európai társadalmak a szélsőségesség, a radikalizálódás és a megosztottság terheivel szembesülnek, valamint a jogállamiság rendszerszintű megsértése miatt az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke szerinti eljárások és a jogállamisággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó kötelezettségszegési eljárások vannak folyamatban, minden korábbinál lényegesebb, hogy előmozdítsuk, megerősítsük és megvédjük a jogérvényesülést, a jogokat és az európai értékeket: az emberi jogokat, az alapvető jogokat, az emberi méltóság tiszteletben tartását, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, ideértve a nemek közötti egyenlőséget is, a megkülönböztetésmentességet és a jogállamiság elvét , mivel e jogok és értékek bármely tagállamban történő romlása káros hatással lehet az Unió egészére . Ez mélyreható és közvetlen következményekkel jár az Unió politikai, társadalmi, kulturális, jogi és gazdasági életére nézve. Az új alap részeként a Jogok és értékek program az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) a 2014–2020 közötti időszakra létrehozott Jogok, egyenlőség és polgárság programot, valamint a 390/2014/EU rendelettel (11) létrehozott Európa a polgárokért programot egyesíti majd. A Jogérvényesülés program (a továbbiakban: a program) továbbra is a jog érvényesülésén alapuló, integrált európai térség és határon átnyúló együttműködés fejlesztését támogatja az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel a 2014–2020 közötti időszakra létrehozott Jogérvényesülés program (12) (a továbbiakban: az elődprogram) folytatásaként.
(15) A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, a vízumpolitikai vagy a rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az elgondolás szerint az Integrált Határigazgatási Alap két, egymást kiegészítő eszközből áll, amelyek különálló, de koherens hatókörrel rendelkeznek a berendezések beszerzése tekintetében. Egyrészt az (EU) [2018/XXX] rendelettel (10) létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz ki fogja zárni az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések e rendelettel létrehozott pénzügyi támogató eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem lehetővé teszi a berendezések kiegészítő célokra, például a határellenőrzés és a biztonság céljára történő használatát is. Ez a szerepfelosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2016/1624 rendelet (11) 4. cikkének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést, amely az európai integrált határigazgatási megközelítés része, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén.

(15) A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, a vízumpolitikai vagy a rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az elgondolás szerint az Integrált Határigazgatási Alap két, egymást kiegészítő eszközből áll, amelyek különálló, de koherens hatókörrel rendelkeznek a berendezések beszerzése tekintetében. Egyrészt az (EU) [2018/XXX] rendelette (10) létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz ki fogja zárni az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések e rendelettel létrehozott pénzügyi támogató eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem lehetővé teszi a berendezések kiegészítő kapcsolódó célokra, például a határellenőrzés, a védelem és a biztonság céljára történő használatát is. Ez a szerepfelosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2016/1624 rendelet (11) 4. cikkének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést, amely az európai integrált határigazgatási megközelítés része, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén. Annak biztosítása érdekében, hogy az alap által finanszírozott bármilyen eszköz vagy berendezés felett a berendezést birtokló kijelölt vámellenőrzési pont állandó felügyeleti joggal rendelkezzen, a vámügyi és határőrizeti hatóságok közötti megosztás és interoperabilitás meghatározásakor rögzíteni kell, hogy azok nem szisztematikusak és nem rendszeresek.
33. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) A tagállamok az 5. cikk (1) bekezdésének a) és aa) pontjában említett gyógyszerek esetében … [illessze be a dátumot: 3 4 évvel az alkalmazás kezdőnapja után]-ig és az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett orvostechnikai eszközök esetében, továbbá az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében [illessze be a dátumot: 7 évvel az alkalmazás kezdőnapja után]-ig elhalaszthatják a II. fejezet 1. és 2. szakaszában említett közös klinikai értékelések és közös tudományos konzultációk rendszerében való részvételüket. [Mód. 195]
(14)

A programnak nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országainak részvétele előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is. A programnak nyitva kell állnia a csatlakozó országok, a tagjelölt országok, és a potenciális tagjelöltek tagjelölt országok , valamint az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok részvétele előtt is, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel összhangban. A programnak nyitva kell állnia más harmadik országok előtt is, feltéve, hogy társulási megállapodással rendelkeznek, vagy az uniós programokban való részvételüket szabályozó egyedi megállapodást kötnek. [Mód. 11]
(5)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében és az EUMSZ 10. cikkében megállapított horizontális elveket, köztük az EUMSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elveit figyelembe kell venni az alapok végrehajtásakor, csakúgy, mint az Európai Unió Alapjogi Chartáját is. A tagállamoknak eleget kell tenniük a gyermek jogairól és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény követelményeinek is, és biztosítaniuk kell a hozzáférést annak 9. cikke értelmében, valamint a termékekhez és szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférést harmonizáló uniós jogszabályokkal összhangban. Ezzel összefüggésben az alapokat oly módon kell végrehajtani, hogy az előmozdítsa az intézménytelenítést és a közösségi alapú ellátást. A tagállamoknak és a Bizottságnak törekedniük kell az egyenlőtlenségek megszüntetésére, a férfiak és nők közötti egyenlőség támogatására, a nemek közötti esélyegyenlőség szempontjainak integrálására, valamint fel kell lépniük a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen. Az alapok nem támogathatnak olyan tevékenységeket, amelyek hozzájárulnak a szegregáció vagy a kirekesztés bármely formájához, illetve olyan infrastruktúra létrehozását, amely nem hozzáférhető a fogyatékossággal élő személyek számára. Az alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés keretében kell megvalósítani, valamint a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására vonatkozóan az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapított célkitűzés Unió általi előmozdítása révén, valamint a „szennyező fizet” elv figyelembevételével , továbbá a Párizsi Megállapodás értelmében tett kötelezettségvállalások figyelembevételével . A belső piac integritásának védelme érdekében a vállalkozások számára hasznot jelentő műveleteknek összhangban kell állniuk az EUMSZ 107. és 108. cikkében az állami támogatásokra vonatkozóan lefektetett uniós szabályokkal. A szegénység egyike az EU előtt álló legfőbb kihívásoknak. Az alapoknak ezért a szegénység felszámolásához is hozzá kell járulniuk. Ezenkívül az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elérése kapcsán az Unió és a tagállamok által tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez is hozzá kell járulniuk.
(28)

A klaszterek stratégiai eszközként szolgálnak a kkv-k versenyképességének és méretarányának növeléséhez, mivel kedvező üzleti környezetet kínálnak , fokozzák az ipar és a szolgáltatások fenntartható fejlődését, továbbá a minőségi munkahelyteremtés révén erősítik a régiók gazdasági fejlődését . A közös klaszter kezdeményezéseknek kritikus tömeget kell elérniük a kkv-k növekedésének felgyorsítása érdekében. A szakosodott ökorendszerek összekapcsolásával a klaszterek új üzleti lehetőségeket hoznak létre a kkv-k számára és jobban integrálják őket az európai és globális stratégiai értékláncokba. Az európai klaszteregyüttműködési platform támogatásával segíteni kell a nemzetközi partnerségi stratégiák kidolgozását és az együttes fellépések végrehajtását. A fenntartható partnerségeket oly módon kell ösztönözni, hogy a finanszírozás a teljesítmény és a részvétel mérföldköveinek elérése után is folytatódik. A kkv-kat a következő területeken kell klaszterszervezeteken keresztül közvetlenül támogatni: fejlett technológiákhoz, új üzleti modellekhez, kis szén-dioxid-kibocsátást eredményező és erőforrás-hatékony megoldásokhoz való hozzáférés, kreativitás és tervezés, készségfejlesztés, tehetséggondozás, vállalkozói szellem gyorsítása és nemzetköziesedés terjesztése. A kkv-k támogatására szakosodott egyéb szereplőket is be kell vonni a folyamatokba, így megkönnyítendő az ipar átalakulását és az intelligens specializációs stratégiák megvalósítását. A programnak program ily módon várhatóan hozzájárul a növekedéshez fenntartható gazdasági fejlődéshez , és kapcsolódási pontokat hoz létre az Unió (digitális) innovációs központjaival, valamint a kohéziós politika és a Horizont Európa keretében megvalósított beruházásokkal. Az Erasmus programmal való szinergiák is felfedezhetők. [Mód. 31]
(7)

Az Európai Szolidaritási Testület egyablakos ügyintézést biztosít az Unión belül és kívül végzett szolidaritási tevékenységek tekintetében. Biztosítani kell a más vonatkozó uniós szakpolitikákkal és programokkal való összhangot és kiegészítő jelleget. Az Európai Szolidaritási Testület programja az elődprogramok és már működő programok, úgymint az európai önkéntes szolgálat (5) és az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés (6) erősségeire és szinergikus hatásaira épít. A program kiegészíti a tagállamok arra irányuló munkáját is, hogy olyan programok, mint az ifjúsági garancia keretében támogassák a fiatalokat és megkönnyítsék az iskolából vagy képzésből a munkába való átmenetüket, ezért a program az adott tagállamban vagy külföldön a szolidaritással kapcsolatos területeken gyakornoki vagy álláslehetőségek formájában további lehetőségeket biztosít számukra a munkaerőpiaci megjelenéshez. Az Európai Szolidaritási Testület keretében folyó tevékenységekhez kapcsolódó, már létező uniós szintű hálózatokkal, például az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatával, valamint az EURES és az Eurodesk hálózattal és illetékes civil társadalmi szervezetekkel, többek között a szociális partnerekkel és a fiatalokat és az önkénteseket képviselő hálózatokkal biztosított a kiegészítő jelleg. Ezenkívül adott esetben a bevált gyakorlatokra is építve biztosítani kell, hogy kiegészítsék egymást a kapcsolódó, már működő rendszerek is, különösen a fiatalok érdekeit szolgáló nemzeti szolidaritási rendszerek , például az önkéntességi és civil szolgálatok és mobilitási rendszerek, illetve az Európai Szolidaritási Testület , továbbá biztosítani kell, hogy kölcsönösen erősítsék és fokozzák az ilyen rendszerek hatását és minőségét, és építsenek a bevált gyakorlatokra. Az Európai Szolidaritási Testület nem helyettesítheti a nemzeti rendszereket. Biztosítani kell, hogy minden fiatal részt vehessen a nemzeti szolidaritási tevékenységekben. A Bizottságnak gyakorlati iránymutatásokat kell kidolgoznia a program más uniós programokkal és finanszírozási forrásokkal való kiegészítő jellegére, a támogatási forrásokra, valamint a programok között lévő szinergiákra vonatkozóan . [Mód. 13]
(30)

A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, vízumpolitikai vagy rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az Integrált Határigazgatási Alapot két, egymást kiegészítő eszközként dolgozták ki, amelyek különálló, de koherens hatáskörrel rendelkeznek berendezések beszerzésére. Egyrészt az e rendelettel létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz kizárja majd az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem a lehetővé teszi, hogy azokat kiegészítő célokra, például a határellenőrzés és a biztonság céljára is felhasználják. Ez a szerepfelosztás előmozdítja majd a hatóságok közötti együttműködést – az (EU) 2016/1624 rendelet 4. cikkének e) pontjában említett – az európai integrált határigazgatási megközelítés részeként, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperalbilitása révén.
(50)

Annak biztosítása érdekében, hogy a szanálási hatóságok különféle körülmények között is rendelkezzenek a veszteségek és pozíciók partnerek közötti elosztásához szükséges rugalmassággal, indokolt, hogy a hatóságok először a veszteség- és pozícióelosztó eszközöket tudják alkalmazni akkor is, ha a cél a szanálás alá vont központi szerződő fél kritikus klíringszolgáltatásainak fenntartása, és ezt követően szükség esetén akkor is, ha a kritikus szolgáltatásokat áthidaló központi szerződő félnek vagy harmadik félnek adják át, ezáltal a központi szerződő fél fennmaradó részének működése megszűnik és felszámolják.