Új eljárás során legfőbb ügyészt és különleges ügyészt választottak. A parlament 2020 szeptemberében törvényt fogadott el, amely számos változtatást vezetett be a legfőbb ügyész és a különleges ügyész megválasztási eljárása tekintetében. A törvény kibővítette azon személyek körét, akiknek jogukban áll a legfőbb ügyészi tisztségre jelöltet javasolni, nem ügyészek számára is lehetővé tette az erre a tisztségre való jelöltséget, valamint bevezette azt a követelményt, hogy a legfőbb ügyészi és a különleges ügyészi tisztség jelöltjeinek nyilvános parlamenti meghallgatáson kell részt venniük. Az új szabályokat 2020 decemberében és 2021 februárjában is alkalmazták a legfőbb ügyészi és a különleges ügyészi tisztség jelöltjeinek megválasztása során. A média képviselői mindkét választást szorosan nyomon követték és az érdekelt felek megjegyezték, hogy az eljárás átláthatóbbá vált.

Az igazságügyi térképre vonatkozó reformtervezet előkészítés alatt áll. Az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság (CEPEJ) jelentésének ajánlásai alapján, amelyek többek között a bírák fokozott szakosodásának és az igazságügyi térkép módosításának, különösen a körzeti bíróságok számának csökkentésének mérlegelésére vonatkoznak, az Igazságügyi Minisztérium többek között bírákból álló munkacsoportokat szervezett az igazságügyi térkép reformtervezetének előkészítésére. A reform célja az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom növelése, illetve hatékonyságának és minőségének javítása. A térkép tervezete a bíróságok megfelelő méretének szükségességén alapul, hogy lehetővé váljon a bírák szakosodásának javítása valamennyi bíróságon, a kulturális és regionális identitások tiszteletben tartása és az igazságszolgáltatás hozzáférhetősége. A jelenlegi bíróságok munkaterhelésére, valamint az infrastruktúrára és a bíróságok hozzáférhetőségére vonatkozó adatok alapján a reformtervezet a körzeti bíróságok számát 54-ről 30-ra, míg a regionális bíróságok számát 8-ról 3-ra csökkentené. A bírákat, igazságügyi alkalmazottakat és a megszüntetett bíróságok fennmaradó ügyeit a jogutód bíróságokra helyeznék át. A reformtervezetet 2020 szeptembere és decembere között bemutatták a bíráknak és más érdekelt feleknek; a megbeszélések 2021 januárjában és februárjában is folytatódtak. Az Igazságügyi Minisztérium jelenleg értékeli a 2020. december közepétől 2021. március elejéig tartó nyilvános konzultáció keretében benyújtott észrevételeket. A reformtervezetet számos érdekelt fél bírálta, akik többek között arról számoltak be, hogy nem vonták be őket a szövegezési folyamatba, továbbá aggodalmukat fejezték ki a bíróságok hozzáférhetőségével kapcsolatban. A bírálatokat követően az Igazságügyi Minisztérium a bírákkal való konzultáció 2021 szeptemberéig való folytatása mellett határozott, amelyet követően az igazságügyi térképre vonatkozó reform átfogalmazott javaslatát ismét nyilvános konzultációra bocsátják. Mivel a reform magában foglalja a bírák áthelyezését, megjegyzendő, hogy az európai normák szerint a reform keretében hozzájárulásuk nélkül áthelyezett bírákra eljárási garanciáknak kell vonatkozniuk annak biztosítása érdekében, hogy függetlenségük ne kerüljön veszélybe (lásd fent). A reformtervezet CEPEJ általi felülvizsgálata megállapította, hogy az alkalmazott módszertan összhangban van a szervezet iránymutatásaival és értékelő jelentésével, továbbá kiemelte a szlovák hatóságok által elfogadott, bizonyítékokon alapuló szemléletet. A CEPEJ további ajánlásokat is kiadott, például mérlegelte a reform végrehajtásának elhalasztását.

Bár a Bírói Tanácsot érintő reform egyes elemeit üdvözölték, aggályok merültek fel a tanácsi tagok felmentésével kapcsolatos rendszer tekintetében. Az alkotmányos reform változtatásokat eszközölt a Bírói Tanács tagjainak kinevezési módjával kapcsolatban, kiterjesztette a Tanács hatásköreit és módosította a tanácsi tagok felmentésére vonatkozó rendelkezést. A reform bevezette azt a szabályt, amely szerint a Tanács bírói tagjainak megválasztására több választókerületben kerülne sor. A kormány szerint a változtatás célja a Tanács legitimitásának növelése a bírák sokszínűbb képviseletének biztosítása révén. E célkitűzés összhangban van az Európa Tanács ajánlásaival. A reform a Bíró Tanács hatáskörét is kiterjeszti. A reform emellett kifejezetten előírja, hogy a Bírói Tanács tagjait, ideértve annak elnökét és alelnökét is, az őket kinevező hatóság bármikor felmentheti. Az indokolás szerint ebből az következik, hogy a felmentésre vonatkozó ilyen javaslatnak nem szükséges jogilag előírt követelményeken alapulnia, hanem ehelyett a felmentést a bizalom hiánya indokolhatja. Az érdekelt felek aggodalmuknak adtak hangot, hogy a reform e vonatkozása negatív hatással lehet a Bírói Tanács függetlenségére. Az Európai bírák Konzultatív Tanácsa (CCJE) által 2020. december 9-én kiadott vélemény is tükrözi ezen aggodalmakat.A felmentett tagok alkotmányjogi panasz benyújtásával az Alkotmánybíróság előtt megtámadhatják a felmentésükről szóló határozatot. Lényeges, hogy a Bírói Tanácsra a törvényhozástól és végrehajtó hatalomtól való függetlenség tekintetében megfelelő garanciák vonatkozzanak, ideértve a tanácsi tagok felmentésének módját is.

Szlovákia alkotmánya és másodlagos joga biztosítja a jogi keretet a véleménynyilvánítás szabadságának védelméhez, a közérdekű információkhoz való hozzáférés jogának érvényesítéséhez, valamint a médiapluralizmus és a sajtójogok biztosításához. A jelenleg megvitatás alatt álló és 2021 szeptemberében elfogadni tervezett törvénytervezet várhatóan olyan keretet vezet be, amely biztosítja a média-tulajdonjogok átláthatóságát. Az újságírók számára kedvezőbb környezet biztosítását célzó törvényjavaslattal kapcsolatos kormányzati terveket elhalasztották. Az állami hirdetések elosztása továbbra is szabályozatlan. A Ján Kuciak oknyomozó újságíró és menyasszonya 2018-as meggyilkolásában részt vevő személyek ügyében számos ítéletet hirdettek. A Legfelsőbb Bíróság megsemmisítette a gyilkosság állítólagos kitervelőinek felmentését, amelynek következtében az ügyet visszautalták a Szakosított Büntetőbírósághoz. Egy ítéletet helyben hagytak. A Covid19-világjárvány hatásának ellensúlyozására nem vezettek be új médiatámogatási rendszert.

Folytatódtak a szlovák igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének, integritásának, minőségének és hatékonyságának javítása érdekében tett azon jelentős erőfeszítések, amelyek a 2020. évi jogállamisági jelentésben már említésre kerültek. A parlament 2020 decemberében elfogadta az Alkotmány átfogó reformját, valamint az igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó végrehajtási jogszabályokat, különös tekintettel az Alkotmánybíróságra és a Bírói Tanácsra. A hatóságok is fokozott erőfeszítéseket tettek az igazságszolgáltatás terén tapasztalható korrupció kezelésére. Az Európa Tanács részvételével előkészületben van az igazságügyi térkép reformja, amelynek keretében számos észrevétel érkezett az érdekelt felektől. Létrehozták a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságot. Új, átlátható eljárás során új legfőbb ügyészt és különleges ügyészt választottak. E reformok az igazságszolgáltatási rendszer javítására irányuló erőfeszítéseket tükrözik, és fontos, hogy végrehajtásuk során figyelembe veszik az igazságszolgáltatás függetlenségét biztosító, vonatkozó európai normákat. Ez azért is lényeges, mert a bírói függetlenség megítélése a lakosság körében továbbra is nagyon alacsony, habár a vállalkozások körében javult.

A műsorszolgáltatásról és a továbbközvetítésről szóló törvényt módosító törvénytervezet várhatóan olyan keretet vezet be, amely biztosítja a média-tulajdonjogok átláthatóságát. A tervek szerint 2021 végéig elfogadott, a tulajdonosi szerkezet és a tényleges tulajdonosok átláthatósága tekintetében az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben előirányzottak szerint várhatóan rendelkezéseket bevezető említett törvénytervezet elfogadására várva, a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor ismételten úgy véli, hogy a szabályozás hiánya miatt e terület továbbra is magas kockázatú terület marad. A műsorszolgáltatásról és a továbbközvetítésről szóló törvény felső határokat és korlátozásokat tartalmaz a televízió- és rádiópiacokon fennálló magas szintű horizontális tulajdonosi koncentráció megelőzése céljából. Ugyanakkor a bevételekkel és a közönség piaci részesedésével kapcsolatos adatok hiánya megnehezíti a tényleges helyzet értékelését.

Az ügyészség szerint a Covid19-világjárvány a jelentések alapján nem volt konkrét hatással Szlovákiában a korrupció előfordulására, a korrupció felderítésére vagy a korrupció elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítésekre. A Covid19-világjárvány miatt egyes tárgyalásokat elhalasztottak, ami hozzájárult az ügyhátralékhoz . A világjárvány előtt korrupciónak kitett magas kockázatú ágazatok többnyire a világjárvány közben is ki voltak téve a korrupciónak, ideértve a közbeszerzést és az egészségügyi ágazatot; az utóbbi ágazatban megnövekedett a kockázata és az előfordulása is a világjárványhoz kötődő támogatási csalási rendszereknek . Az egészségügyi minisztérium ágazati korrupcióellenes programja keretében külön munkacsoportot hoztak létre a Covid19-világjárvánnyal összefüggő korrupciós kockázatok értékelése céljából, amely két kockázati területet azonosított a nem elszámolható költségek iránti kérelmek és a visszatérítési kérelmek vonatkozásában . Az áruk, szolgáltatások és építési beruházások világjárvány idején történő beszerzéséhez szükséges időtartam lerövidítése céljából a kormány kidolgozott egy jogalkotási javaslatot, amely módosította a közbeszerzési törvényt. A javaslatot azonban 2021 májusában felülvizsgálták, miután nyilvános petíciót nyújtottak be és kritikával illették a közbeszerzési hivatal kizárását az eredetileg tervezett felülvizsgálati eljárásból, ami ezáltal kizárta a nagy értékű megbízatások feletti állami ellenőrzést is . A civil társadalom szerint a felülvizsgált jogalkotási javaslat kezeli a petícióban felvetett aggályokat, fokozza az átláthatóságot és az állami ellenőrzést és ezáltal csökkenti a korrupciós kockázatokat .

A kormány célja egy új, központosított hivatal létrehozása a vagyoni eszközök nyomon követése és ellenőrzése céljából, ideértve a vezető tisztviselők vagyonát is. A kormányhivatal a parlamenttel együttműködve az egységes hivatal létrehozására irányuló jogalkotási javaslattal kapcsolatos koncepció kidolgozásának kezdeti szakaszában van . Eddig a parlamenti képviselők, bírák, ügyészek, tisztviselők és köztisztviselők esetében alkalmazott vagyonnyilatkozati rendszer decentralizált volt. 2021 elején jelentős késedelmekről számoltak be a parlamenti képviselők 2019-es vagyonnyilatkozatainak 2020 augusztusában esedékes közzététele tekintetében, amelynek okai a Covid19-világjárványhoz és a meg nem felelés miatti bírságok kiszabására irányuló, folyamatban lévő folyamatokhoz kötődtek .

A szlovák parlament 2021 februárjában kinevezte a visszaélést bejelentő személyek védelmével foglalkozó hivatal vezetőjét. E kinevezést követően a hivatal működőképessé válik és hat hónapon belül megkezdi feladatai ellátását . A hivatalvezető hivatali ideje hét év. A hivatal minden egyéb szervezeti egységtől független . A hivatal megbízatása a jogsértésekre és a bejelentett szervezet által a titoktartás és névtelenség elvei alapján meghozott megtorló intézkedésekkel szembeni védelemre összpontosít . A hivatal feladata, hogy a visszaélések bejelentésével kapcsolatban tanácsadást, képzést, módszertani iránymutatást nyújtson, illetve növelje az ezzel kapcsolatos tudatosságot, ideértve a korrupciós ügyeket is. A hivatal elszámolási kötelezettséggel a parlament felé tartozik, és éves jelentést készít. A hivatal célközönsége az állami és a magánszektort is felöleli.

A jelentéstételi időszak során a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések jelentős mértékben fokozódtak Szlovákiában. A magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárás lefolytatásának képessége jelentős mértékben javult a magas szinten elkövetett korrupció – Ján Kuciak újságíró és mennyasszonya, Martina Kušnírová 2018. évi meggyilkolásával összefüggésben fényre derült információk alapján – érzékelt büntetlensége elleni nyilvános tömegdemonstrációkat követően. 2020 októberétől a rendőrség, az ügyészség és az igazságszolgáltatás, valamint a magánszektor számos korábbi magas rangú képviselője ellen emeltek vádat korrupció és korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények miatt . 2020-ban a Nemzeti Nyomozó Ügynökség 158 korrupciós ügyben indított eljárást . A korrupciós bűncselekmények miatt elítélt személyek száma 2019 és 2020 között több mint kétszeresére nőtt (62 ítéletről 128 ítéletre) . Nemrég, 2021 májusában a Nemzeti Nyomozó Ügynökség őrizetbe vette a Földalap számos magas rangú tisztviselőjét is, akik állítólag korrupciós rendszerekben vettek részt 2016 és 2020 között . E tekintetben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) már 2020-ban aggodalmának adott hangot, miután a mezőgazdasági kifizetésekkel kapcsolatban három igazgatási vizsgálatot folytatott le a Földalap átláthatósága, földbérletet kérelmezőkkel szembeni egyenlő bánásmódja és belső eljárásainak jogbiztonsága terén fennálló hiányosságai tekintetében . A korrupció jobb felderítése és dokumentálása érdekében azonban a Nemzeti Nyomozó Ügynökség, a Nemzetbiztonsági Hatóság, a Számvevőszék és a Pénzügyi Hírszerző Egység közötti együttműködés tovább javulhat és szorosabbá válhat . A külföldi megvesztegetések kivizsgálásának hatékony végrehajtása továbbra is aggodalomra ad okot .

A különleges ügyészség erőforrásainak növelésére irányuló intézkedéseket hajtanak végre az ügyészség kapacitásainak megerősítése érdekében. A kormány 2021. február 10-én elfogadta a különleges ügyészség erőforrásainak és szakosodott személyzeti létszámának növeléséről szóló javaslatot . Összességében az ügyészek száma 2021-ben 35-ről 38 főre nőtt. A magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos büntetőeljárások lefolytatása céljából fennálló korlátozott erőforrások és kapacitások miatti aggodalmak kezelése érdekében a korrupcióval kapcsolatos bűncselekményekkel foglalkozó osztály személyzetének létszámát megduplázták, és a különleges ügyészségen dolgozó ügyészek száma ötről tíz főre nőtt . Az átszervezésre 2021 folyamán került sor . A különleges ügyészség költségvetési forrásainak jelentős növeléséről is megállapodás született . Továbbra is fennállnak az aggályok a rendőrség iránti bizalom szintjével, valamint a rendőrség szakosodásával és digitalizálásával kapcsolatban, ami befolyásolja az ügyészség rendőrséggel való együttműködését, valamint a korrupció és a korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények felderítését . A 2020. évi jogállamisági jelentésben foglaltaknak megfelelően a Nemzeti Nyomozó Ügynökség igazságügyi és elemzési kapacitásainak megerősítése különösen hozzájárulna a hatékonyabb pénzügyi nyomozásokhoz. 2022 júniusáig átfogó rendőrségi reformot terveznek a rendőrség modernizálása céljából .

A közigazgatási ügyekben lefolytatott eljárások hatékonysága tovább csökkent. Ezen eljárások uniós szempontból viszonylag hosszúak, és a közigazgatási ügyekben lefolytatott eljárások növekvő időtartamának tendenciája 2019-ben is folytatódott, és a 2018-as 157 naphoz képest elérte az 518 napot. Ezzel egyidejűleg a lezárási arány továbbra is csökken, és 2019-ben elérte a 81,4 %-ot (a 2018-as 96,1 %-hoz képest). Ez arra utal, hogy a rendszernek nem sikerül hatékonyan kezelnie a közigazgatási ügyek által jelentett munkaterhelést. Ami a polgári és kereskedelmi ügyeket illeti, 2019-ben a polgári és kereskedelmi peres ügyekben folytatott eljárások becsült hossza is növekedett a 2018-as értékhez képest, elérve a 170 napot (a 2018-as 157 naphoz képest). Az Európa Tanács számos, a polgári eljárások túlzott hosszával kapcsolatos ügycsoportot vizsgált meg.

Bár a világjárvány számottevő hatást gyakorolt az igazságszolgáltatási rendszerre, a bíróságok és az ügyvédek összességében folytatni tudták munkájukat. A körzeti és regionális bíróságokon folytatott tárgyalások száma csökkent. Amennyiben sor került rájuk, a tárgyalásokat videokonferencia útján vagy szükség esetén, a biztonsági intézkedések betartása mellett, személyesen folytatták le. A világjárvány kevésbé érintette a Legfelsőbb Bíróságot, többek között azért, mert eljárásait többnyire írásba foglalják. Az ügyvédeket is érintette a világjárvány, de nem számoltak be a munkavégzésük útjában álló jelentősebb akadályokról. A Bírói Tanács szorosan figyelemmel kíséri a bíróságokon kialakult helyzetet. Az Igazságügyi Minisztérium iránymutatásokat és információkat tett közzé a korlátozásokkal kapcsolatban, amit a bíróságok nagyra értékeltek.

A digitalizáció előmozdítása érdekében tett erőfeszítések eredményeket mutatnak, de gyakorlati hiányosságok mutatkoznak. Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációjának előmozdítása érdekében az elmúlt években elkezdődő aktív szerepvállalás kezdi meghozni első eredményeit. Szlovákia rendelkezik a digitális technológia bíróságokon való használatát lehetővé tevő eljárási szabályokkal, továbbá számos olyan eszközzel és infrastruktúrával, amely lehetővé teszi a távolsági kommunikációt és a munkahelyhez való biztonságos távoli hozzáférést, a bírósági szolgálatok, illetve jogi szakemberek és intézmények közötti biztonságos elektronikus kommunikációt vagy azt, hogy a felhasználók polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekben eljárásokat kezdeményezzenek és azokat nyomon kövessék. Különösen az ügyészség és a büntetőügyekben folytatott bírósági eljárások esetében alkalmazott digitális megoldások terén mutatkoznak hiányosságok. Vannak azonban arra utaló jelek, hogy bár az eszközök és az infrastruktúrák rendelkezésre állnak, gyakorlati alkalmazásuk akadályokba ütközhet, ideértve az alacsony felhasználóbarátsághoz, a különböző alkalmazott információs rendszerek inkompatibilitásához vagy a felhasználók hiányos készségeihez hasonló akadályokat. Bár a Covid19-világjárvány összességében hozzájárult a digitalizálási folyamat fellendüléséhez, a folyamat egyes gyakorlati hiányosságait is feltárta. Az Igazságügyi Minisztériumon belül felállított új informatikai osztály vezetése alatt számos projekt van folyamatban az igazságszolgáltatási rendszer szükségleteinek kielégítése érdekében, ideértve a szlovák helyreállítási és rezilienciaépítési tervben is szereplő új ügyviteli rendszer és egy új cégnyilvántartás kidolgozását.

A civil társadalmat támogató jogi keret továbbra is érvényben van, de aggályok merültek fel egyes nem kormányzati szervezetek finanszírozásának korlátozásával kapcsolatban. Az új kormány átvette a civil társadalom további erősítésére vonatkozó kötelezettségvállalást. 2020 decemberében elindult a nem kormányzati szervezetek új nyilvántartása. A nyilvántartás a vonatkozó törvényben meghatározott, Szlovákiában működő valamennyi szervezet egységes, nyilvános nyilvántartását jelenti, és célja az átláthatóság további javítása. Az érdekelt felek aggodalmukról számoltak be a közigazgatási szervek és politikusok által az aktivisták és a civil társadalmi szervezetek ellen intézett szóbeli támadásokkal és a nemek közötti egyenlőséget előmozdító szervezeteknek juttatott állami pénzeszközök szándékos korlátozásával kapcsolatban. Ezenkívül a Covid19-világjárvány miatt számos civil szervezet működésére nyomás nehezedik, és az érdekelt felek különös aggodalmukat fejezték ki a világjárványnak a nem kormányzati szervezetek pénzügyi helyzetére gyakorolt általános hatásaival kapcsolatban.

Aggályok merültek fel a jogalkotási folyamat inkluzivitásával kapcsolatban. A közelmúltbeli alkotmányos reformot (lásd az I. szakaszt) a 2020. áprilisi kormányzati programnyilatkozatban jelentették be, majd a több érdekelt félnek való bemutatását és a 2020. júliusi írásbeli nyilvános konzultációt követően 2020. október elején benyújtották a parlamentnek, amely 2020 decemberében elfogadta. Tekintettel a reform hatókörére és jelentőségére, az érdekelt felek aggodalmukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy a reform fő jellemzőiről nem folytattak széles körű és megalapozott vitát, valamint a Velencei Bizottsággal nem folytattak konzultációt. Az érdekelt felek hangsúlyozták annak fontosságát, hogy az Alkotmány módosításaira az európai normákkal összhangban az érdekelt felek és a civil társadalom részvételével zajló nyílt és időszerű nyilvános vitát követően kerüljön sor. Az érdekelt felek aggodalmuknak adtak hangot amiatt is, hogy nem vonták be őket az egyéb jogalkotási folyamatokba, valamint, hogy a parlament gyakran a világjárványhoz szorosan nem kapcsolódó jogszabályok esetében is gyorsított eljárásokat alkalmazott.

A Ján Kuciak újságíró és menyasszonya, Martina Kušnírová 2018-as meggyilkolásában részt vevő személyek ügyében számos ítéletet hoztak. A Szakosított Büntetőbíróság három személyt 15 és 25 év közötti szabadságvesztésre ítélt. Az egyik ítélet ellen a vádlott fellebbezést nyújtott be. Az ügyészség fellebbezett a merénylet feltételezett kitervelőinek első fokú bíróság által hozott felmentő ítéletei ellen. A Legfelsőbb Bíróság 2021. június 15-én megsemmisítette a Szakosított Büntetőbíróság által első fokon hozott felmentő ítéleteket és visszautalta az ügyet az utóbbi bíróságnak. A Legfelsőbb Bíróság is megerősítette a 25 év szabadságvesztést, amelyet egy másik vádlottra szabtak ki.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021.

Európai Bizottság, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság által végrehajtva (2017), Efficiency and quality of the Slovak judicial system, Assessment and recommendations on the basis of CEPEJ tools (A szlovák igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága és minősége. Értékelések és ajánlások a CEPEJ eszközei alapján), CEPEJ-COOP(2017)14.

Európai Bizottság, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság által végrehajtva (2020), CEPEJ Experts’ review of the Judicial Map Reform in the Slovak Republic (A CEPEJ szakértői felülvizsgálata a Szlovák Köztársaság igazságügyi térképének reformjáról).

Európai Bizottság, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság által végrehajtva, Éves tanulmány.

Európai Szövetség a Szabadságjogokért (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

GRECO (2019), Negyedik értékelési kör. A második megfelelőségi jelentés kiegészítése. Szlovák Köztársaság.

GRECO (2019), Ötödik értékelési kör. Értékelő jelentés. Szlovák Köztársaság.

GRECO (2021), Negyedik értékelési kör. A második megfelelőségi jelentés második kiegészítése. Szlovák Köztársaság.

GRECO (2021), Slovakia: GRECO regrets slow progress in prevention corruption of parliamentarians, judges and prosecutors (A GRECO sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy lassú előrelépés történt a parlamenti képviselők, bírák és ügyészek által elkövetett korrupció megelőzése terén) https://www.coe.int/en/web/portal/-/slovakia-greco-regrets-slow-progress-in-preventing-corruption-of-parliamentarians-judges-and-prosecutors

Kommunikációs Főigazgatóság (2019), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: a vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása az EU-ban.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: korrupció.

Nemzeti emberi jogi intézmények európai hálózata (European Network of National Human Rights Institutions – ENNRHI) (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

OECD (2012), Az OECD megvesztegetés elleni egyezménye végrehajtása, 3. fázis: Szlovák Köztársaság.

OECD (2014), Az OECD megvesztegetés elleni egyezményének végrehajtása, a 3. fázis jelentésének és ajánlásainak nyomon követése: Szlovák Köztársaság.

OECD (2017), Az OECD megvesztegetés elleni egyezményének végrehajtása, az 1a. fázis jelentése: Szlovák Köztársaság.

Szlovák Egészségügyi Minisztérium, ágazati korrupcióellenes program ( https://www.health.gov.sk/Zdroje?/dokumenty/mzsr/rezortny-protikorupcny-program.rtf ).

Szlovák Igazságügyi Minisztérium, Az igazságügyi térkép reformjával kapcsolatos szövegezési folyamat ütemterve. http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/20210223_Casov%C3%A1_os_Sudna_mapa_v.2.pdf

Szlovák Igazságügyi Minisztérium, Elemzőközpont (2020), Az igazságügyi térkép reformja. http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/Reforma_sudnej_mapy_na_citanie.pdf

Szlovák Igazságügyi Minisztérium, Elemzőközpont (2020), Az új igazságügyi térkép elkészítésére vonatkozó ajánlások. http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf

Szlovák Igazságügyi Minisztérium, Elemzőközpont (2020), Odporúčania pre tvorbu novej súdnej mapy. http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf

Szlovák kormány (2018), A Szlovák Köztársaság 2019-2023-as időszakra vonatkozó korrupcióellenes politikája. https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=588DFBA123494910A70AF18737B85A81-034BF7E75BABC88FC3A419E44DED1345