Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU rendeletet módosításáról /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU rendeletet 2011. július 6-án fogadták el. A rendelet három modult fed le: a légköri kibocsátási számlák, a környezetvédelmi vonatkozású adók és az anyagáramlás-számlák modulját. A rendelet 10. cikke egy listát tartalmaz a Bizottság javaslatai alapján később bevezetendő lehetséges új modulokról. Ez a rendeletmódosítási tervezet a 10. cikkben felsorolt első három új modult fedi le: a környezetvédelmi kiadásokat, a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatát, valamint az energiaszámlákat. A felhasználók nagy hangsúlyt helyeznek a környezeti számlák elemzésére és alkalmazására a modellkészítés, illetve a jövőbeli kilátások tekintetében, úgy a szakpolitikai javaslatok elkészítését, mint a szakpolitikák végrehajtásával és a hatásokkal kapcsolatos jelentéseket illetően. Az új modulok lehetővé teszik az ilyen alkalmazások és elemzések számára rendelkezésre álló integrált adatállományok kibővítését. A rendelet 4. cikke a tagállamok által önkéntes alapon végrehajtandó programra vonatkozó kísérleti tanulmányokat helyez kilátásba, hogy vizsgálják az új modulok bevezetésének megvalósíthatóságát. Számos ilyen kísérleti tanulmány végrehajtására került sor, amelyek során egyértelműen bebizonyosodott a három új modul megvalósíthatósága. A környezeti számvitel a meglévő adatokat használja a számlák összeállítására. Az új modulok végrehajtására nincs szükség új adatok gyűjtésére. A meglévő adatgyűjtésből származó információk jobb felhasználására kerül sor. Az Egyesült Nemzetek Statisztikai Bizottsága 2012. februári 43. ülésén nemzetközi statisztikai szabványként fogadta el az integrált környezeti-gazdasági számlák rendszerét (SEEA). A javasolt új modulok teljes mértékben összhangban vannak az integrált környezeti-gazdasági számlák rendszerével. A javasolt rendeletmódosítás összhangban van a felülvizsgált környezeti számlákra vonatkozó európai stratégiával (European Strategy for Environmental Accounting, ESEA 2008). A javasolt rendeletmódosítás biztosítani fogja, hogy a nemzeti statisztikai hivatalok bővíthessék a környezeti számvitellel kapcsolatos munkájukat, azzal a fő céllal, hogy jó minőségű, összehangolt és időszerű adatokat szolgáltatassanak. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A javaslat megvitatására technikai szinten az európai statisztikai rendszer keretében került sor az adatszolgáltatókkal és felhasználókkal, írásbeli konzultációk révén, munkacsoportokban, 2012. márciusában az illetékes környezeti számvitellel foglalkozó munkacsoportban és a környezeti kiadásokra vonatkozó statisztikával foglalkozó munkacsoportban, továbbá 2012 áprilisában és novemberében a környezetvédelmi statisztikáért és számlákért felelős igazgatókkal. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javasolt módosító aktus célja a környezeti-gazdasági számlák nemzetközi összehasonlíthatóságának biztosítása a 691/2011/EU rendelet alkalmazási körének kiterjesztésével a 10. cikkében felsorolt további modulokra. A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését újólag érintő vonzatai. 2013/0130 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU rendeletet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A hetedik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2013. xxx xx-i xxx európai parlamenti és tanácsi határozat[1] megerősítette, hogy a legfontosabb tendenciákról, a környezeti változásokat előidéző tényezőkről és mozgatórugókról szóló helytálló információ alapvetően fontos a hatékony szakpolitika kialakításához és végrehajtásához, általánosabb értelemben pedig a polgárok fokozottabb bevonásához. Eszközöket kell kialakítani annak érdekében, hogy a nyilvánosság jobban ismerja a gazdasági tevékenységek környezeti hatásait. (2) A 691/2011/EU rendelet 10. cikke felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz e rendelet végrehajtásáról, és adott esetben új környezeti-gazdasági számlamodulok – például környezetvédelmi kiadások és bevételek/környezetvédelmi kiadási számlák, környezeti áruk és szolgáltatások ágazata, és energiaszámlák – bevezetését javasolja. (3) Ez a három új modul közvetlenül hozzájárul az Unió zöld növekedési és erőforrás-hatékonysági politikai prioritásaihoz azzal, hogy fontos információt ad az olyan mutatók alakulásáról, mint a piaci kibocsátás és foglalkoztatás a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatában, a nemzeti környezetvédelmi kiadások, valamint az energiafelhasználás részletes NACE lebontásban. (4) Az Egyesült Nemzetek Statisztikai Bizottsága 2012. februári 43. ülésén nemzetközi statisztikai szabványként fogadta el az integrált környezeti-gazdasági számlák rendszerének (SEEA) központi keretét. A javasolt új modulok teljes mértékben összhangban vannak az integrált környezeti-gazdasági számlák rendszerével. (5) Az európai statisztikai rendszer bizottságával konzultáltak, (6) A 691/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 691/2011/EU rendelet a következőképpen módosul: 1. a 2. cikk a következő pontokkal egészül ki: „4. „környezetvédelmi kiadások” a rezidens egységek által környezetvédelemre fordított gazdasági erőforrások. A környezetvédelem minden olyan tevékenységet és intézkedést magába foglal, amelyek fő célja a környezetszennyeződés, valamint mindenfajta egyéb környezetkárosodás megelőzése, csökkentése és megszüntetése. Idetartoznak a környezet helyreállítását célzó intézkedések is, amelyeket a környezet károsodását követően hoztak meg. Nem tartoznak ide azok a tevékenységek, amelyek ugyan jótékony hatással vannak a környezetre, de elsősorban egy adott vállalat vagy más intézmény műszaki szükségleteit elégítik ki vagy a higiéniára és biztonságra vonatkozó belső előírásainak felelnek meg; 5. „környezeti áruk és szolgáltatások ágazata”: a nemzetgazdaság azon termelési tevékenységei, amelyek környezetvédelmi termékeket állítanak elő. A környezetvédelmi termékek olyan termékek, amelyeket környezetvédelmi és erőforrás-gazdálkodási célból állítottak elő. Az erőforrás-gazdálkodás magába foglalja a rendelkezésre álló természeti erőforrások védelmét, fenntartását és állagának javítását ezzel védekezve a természeti erőforrások kimerülése ellen; 6. „fizikai energiaáramlási számlák” a nemzetgazdaságba bekerülő fizikai energiaáramlások, a gazdaságon belüli áramlások és a más gazdaságokba vagy a környezetbe kijutó energiaáramlások konzisztens összesítései. 2. A 3. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki: a) „a környezetvédelmi kiadási számlák modulja a IV. mellékletben meghatározottak szerint; e) a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatának számlamodulja, az V. mellékletben meghatározottak szerint; c) a fizikai energiaáramlási számlák modulja, a VI. mellékletben meghatározottak szerint. 3. A 8. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az I., II. és III. mellékletben szereplő (1) bekezdés szerinti eltérés megszerzése céljából az érintett tagállam megfelelően indokolt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz 2011. november 12-ig. Az I., IV. és VI. mellékletben szereplő (1) bekezdés szerinti eltérés megszerzése céljából az érintett tagállam megfelelően indokolt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz […[2]]2011. november 12-ig.” 4. A rendelet melléklete kiegészíti a 691/2011/EU rendeletet, annak IV., V. és VI. mellékleteként. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET IV. MELLÉKLET A KÖRNYEZETVÉDELMI KIADÁSI SZÁMLÁK MODULJA 1. szakasz CÉLKITŰZÉSEK A környezetvédelmi kiadási számlák a környezetvédelmi kiadásokra vagyis a rezidens egységek által környezetvédelemre fordított gazdasági erőforrásokra vonatkozó adatokat az integrált nemzeti számlák európai rendszerével (ESA) teljes mértékben kompatibilis módon mutatják be. A számlák lehetővé teszik a környezetvédelmi kiadások összesítését, amelyek meghatározása: a rezidens egységek által felhasznált környezetvédelmi szolgáltatásoknak, a környezetvédelmi tevékenységek bruttó állóeszköz-felhalmozásának, valamint a környezetvédelmi transzfereknek (amelyek nem az előző tételek ellentételezései) az összege a külföld által finanszírozott összeggel csökkentve. A környezetvédelmi kiadási számlákhoz a nemzeti számlákon már meglevő információt kell felhasználni (termelési és jövedelemtermelési számlák; NACE szerinti bruttó állóeszköz-felhalmozás, forrás-felhasználás táblák; a kormányzati funkciók osztályozásával meghatározott adatok), vállalkozások szerkezeti statisztikái, gazdasági szervezetek regisztere és egyéb források. Ez a melléklet meghatározza azokat az adatokat, amelyeket a tagállamoknak a környezetvédelmi kiadásokra vonatkozó számlák kapcsán gyűjteniük, összeállítaniuk, továbbítaniuk és értékelniük kell. 2. szakasz LEFEDETTSÉG A környezetvédelmi kiadási számlák rendszerhatára ugyanaz, mint az ESA esetében, továbbá az elsődleges, másodlagos és kiegészítő tevékenységekre vonatkozó környezetvédelmi kiadásokat mutatja ki. Az alábbi szektorokat fedik le: – államháztartás (a háztartásokat kiszolgáló non-profit intézményeket is beleértve) és a környezetvédelmi szolgáltatásokat intézményi szektorként nyújtó vállalatok. A környezetvédelmi szolgáltatásokat fő tevékenységként nyújtó szakosodott termelők, – környezetvédelmi szolgáltatásokat igénybevevő háztartások, államháztartás és vállalatok, – a külföld, mint a környezetvédelmi transzferek kedvezményezettje vagy származási helye. 3. szakasz MUTATÓK JEGYZÉKE A tagállamok a környezetvédelmi kiadási számlákat az alábbi mutatók alapján állítják elő, amelyek meghatározására az ESA-val összhangban került sor: – a környezetvédelmi szolgáltatások kibocsátása. A piaci kibocsátást, a nem piaci kibocsátást és a kiegészítő tevékenységek kibocsátását elkülönítik egymástól, – a környezetvédelmi szolgáltatások szakosodott termelők általi folyó termelőfelhasználása, – környezetvédelmi szolgáltatások importja és exportja, – HÉA és más adók összege, a környezetvédelmi szolgáltatások során felhasznált termékekre adott támogatással csökkentve, – bruttó állóeszköz-felhalmozás, valamint a környezetvédelmi szolgáltatások előállítására szolgáló, nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege, – környezetvédelmi szolgáltatások végső fogyasztása, – környezetvédelmi tanszferek (kapott/fizetett). Minden adatot nemzeti pénznemben, millió egységben kell megadni. 4. szakasz ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK 1. A statisztikákat évente kell összeállítani és továbbítani. 2. A statisztikákat a referenciaév végétől számított 24 hónapon belül kell továbbítani. 3. Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-27-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) – amikor csak lehetséges – becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. 4. Az első referenciaév e rendelet hatálybalépésének éve. 5. Az adatok első továbbításakor a tagállamoknak a 2013-tól az első referenciaévig terjedő éves adatokat is közölniük kell. 6. Az adatoknak a Bizottság részére történő minden következő továbbításakor a tagállamoknak az n-3., n-2., n-1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. 5. szakasz ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK 1. A 3. szakaszban említett mutatókra vonatkozóan az adatokat az alábbi bontásban kell megadni: – a környezetvédelmi szolgáltatások termelője/fogyasztója a 2. szakasz meghatározása szerint, – a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerének osztályai (CEPA) az alábbi összesítés szerint: Az államháztartás nem piaci tevékenységeire és a környezetvédelmi transzferekre vonatkozóan: – CEPA 2 – CEPA 3 – A CEPA 1 + 4 + 5 + 7 összege – CEPA 6 – A CEPA 8 + 9 összege A vállalatok kiegészítő tevékenységeire vonatkozóan: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – A CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 összege A másodlagos és szakosodott termelő vállalkozásokra vonatkozóan: – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 A háztartásokra mint fogyasztókra vonatkozóan: – CEPA 2 – CEPA 3 – A környezetvédelmi szolgáltatások kiegészítő tevékenységkénti nyújtására az alábbi NACE-kódok: NACE Rev. 2 B, C, D nemzetgazdasági ágazat, 36. ágazat. A C nemzetgazdasági ágazat adatait ágazati lebontásban kell megadni. A 10-12., 13-15 és 31-32 ágazatokat össze kell vonni. Azok a tagállamok, amelyek a Európai Parlamenti és a Tanács 295/2008/EK rendelete[3] szerint (a mutatók meghatározása, az adattovábbítás technikai formátuma, a NACE Rev. 1.1 és NACE Rev. 2.-re vonatkozó kettős jelentéstételi kötelezettség valamint a vállalkozások szerkezeti statisztikáira nyújtandó eltérés tekintetében) nem kötelesek környezetvédelmi kiadási adatokat gyűjteni egy vagy több NACE-kódra vonatkozóan, nem kötelesek ezen NACE-kódokra vonatkozó adatokat szolgáltatni. 2. Az (1) bekezdésben említett CEPA osztályok a következők: CEPA 1 - A környezeti levegő és az éghajlat védelme CEPA 2 - Szennyvízgazdálkodás CEPA 3 - Hulladékgazdálkodás CEPA 4 - Talaj, felszín alatti víz, felszíni víz védelme és rehabilitációja CEPA 5 - Zaj- és vibráció mérséklése CEPA 6 - A biodiverzitás és tájak védelme CEPA 7 - Sugárzás elleni védelem CEPA 8 - Környezetvédelmi kutatás és fejlesztés CEPA 9 – Egyéb környezetvédelmi tevékenység 6. szakasz AZ ÁTMENETI IDŐSZAKOK MAXIMÁLIS TARTAMA E melléklet rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében az átmeneti időszak maximális tartama az első adattovábbítási határidőt követő két év. V. melléklet A KÖRNYEZETI ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK MODULJA 1. szakasz CÉLKITŰZÉSEK A környezeti áruk és szolgáltatások statisztikája a nemzetgazdaság környezetvédelmi termékeket előállító termelési tevékenységeinek adatait rögzíti és mutatja be az ESA szerint bejelentett adatokkal teljes mértékben összeegyeztethető módon. Ez a melléklet meghatározza a tagállamok által a környezeti áruk és szolgáltatások vonatkozásában gyűjtendő, összeállítandó, továbbítandó és értékelendő adatokat. 2. szakasz LEFEDETTSÉG A környezeti áruk és szolgáltatások rendszerhatára ugyanaz, mint az ESA esetében, és a termelés határán belül létrehozott valamennyi környezeti áruból és szolgáltatásból áll. Az ESA meghatározása szerint a termelés olyan termékelőállítási vagy szolgáltatásnyújtási tevékenység, amely egy intézményi egység ellenőrzése és felelőssége alatt valósul meg munkaerő-, tőke-, termék- és szolgáltatásráfordítások felhasználásával. A környezeti áruk és szolgáltatások az alábbi kategóriákba oszthatók: környezetspecifikus szolgáltatások, kizárólag környezeti célú termékek (kapcsolódó termékek), módosított áruk és környezettechnológiák. 3. szakasz MUTATÓK JEGYZÉKE A tagállamoknak a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatáról a következő mutatók szerint kell statisztikákat készíteniük: – piaci kibocsátás, melyből: – export – a piaci tevékenység hozzáadott értéke – a piaci tevékenységekhez kapcsolódó foglalkoztatás. Minden adatot nemzeti pénznemben, millió egységben kell megadni, a „foglalkoztatottság” mutatója kivételével, amelyre vonatkozóan az adatszolgáltatás egysége a teljes munkaidős egyenérték. 4. szakasz ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK 1. A statisztikákat évente kell összeállítani és továbbítani. 2. A statisztikákat a referenciaév végétől számított 24 hónapon belül kell továbbítani. 3. Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-27-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) – amikor csak lehetséges – becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. 4. Az első referenciaév e rendelet hatálybalépésének éve. 5. Az adatok első továbbításakor a tagállamoknak a 2013-tól az első referenciaévig terjedő éves adatokat is közölniük kell. 6. Az adatoknak a Bizottság részére történő minden következő továbbításakor a tagállamoknak az n-3., n-2., n-1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. 5. szakasz ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK 1. A 3. szakaszban említett mutatókra vonatkozóan az adatokat az alábbi kombinált osztályozásban kell megadni: – a gazdasági tevékenységek osztályozása a NACE Rev. 2 szerint, (A*21 aggregációs szint, az ESA-ban meghatározottak szerint), – a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerének osztályai (CEPA) és az erőforrás-gazdálkodási tevékenységek osztályozási rendszere az alábbi csoportosításban: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 – CEPA 5 – CEPA 6 – A CEPA 7, CEPA 8 és CEPA 9 összege – CReMA 10 – CReMA 11 – CReMA 13 – CReMA 13A – CReMA 13B – CReMA 13C – CReMA 14 – A CReMA 12, CReMA 15 és CReMA 16 összege 2. Az (1) bekezdésben említett CEPA osztályok a IV. mellékletben találhatók. Az (1) bekezdésben említett CReMA osztályok az alábbiak: CReMA 10 – Vízgazdálkodás CReMA 11 – Erdészeti erőforrásokkal való gazdálkodás CReMA 12 – Vadon élő állat- és növénygazdálkodás CReMA 13 – Energiaforrásokkal való gazdálkodás CReMA 13A – Megújuló energiaforrásból származó energiatermelés CReMA 13B – Hő/energiamegtakarítás és -gazdálkodás CReMA 13C – A fosszilis energiaforrások nyersanyagként való felhasználásának minimálisra csökkentése CReMA 14 – Ásványgazdálkodás CReMA 15 – Az erőforrás-gazdálkodás céljából folytatott kutatási és fejlesztési tevékenység CReMA 16 – Egyéb erőforrás-gazdálkodási tevékenységek 6. szakasz AZ ÁTMENETI IDŐSZAKOK MAXIMÁLIS TARTAMA E melléklet rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében az átmeneti időszak maximális tartama az első adattovábbítási határidőt követő két év. VI. melléklet A FIZIKAI ENERGIAÁRAMLÁSI SZÁMLÁK MODULJA 1. szakasz CÉLKITŰZÉSEK A fizikai energiaáramlási számlák a terajoule-ban kifejezett energia fizikai áramlására vonatkozó adatokat tüntetnek fel a nemzeti számlák európai rendszerében (ESA) jelentett fogalmakkal, elvekkel és adatokkal teljes mértékben összehangolt módon. A fizikai energiaáramlás-számlák rögzítik az energiaadatokat a nemzetgazdaságok rezidens egységeinek gazdasági tevékenységére vonatkozóan a gazdasági tevékenység szerinti bontásban. Ezek a számlák a természetes energia bevitelek, energia termékek és veszteségenergiák forrását és felhasználását mutatják be. A gazdasági tevékenységek magukban foglalják a termelést, fogyasztást és felhalmozást. 2. szakasz LEFEDETTSÉG A fizikai energiaáramlási számlák rendszerhatára ugyanolyan, mint az ESA esetében, és szintén a rezidens elven alapulnak. Az ESA alapján egy egység akkor tekinthető egy ország rezidens egységének, ha gazdasági érdekeltségének központja az adott ország gazdasági területén van – azaz ha hosszabb ideig (legalább egy évig) gazdasági tevékenységet folytat az adott ország gazdasági területén. A fizikai energiaáramlási számlák az összes rezidens egység tevékenységéből eredő fizikai energiaáramlást rögzítik, tekintet nélkül arra, hogy az áramlásokra földrajzilag ténylegesen hol kerül sor. A fizikai energiaáramlási számlák az energiának a környezetből a gazdaságba, a gazdaságból vissza a környezetbe történő, valamint a gazdaságon belüli fizikai áramlását rögzítik. 3. szakasz MUTATÓK JEGYZÉKE A tagállamoknak a fizikai energiaáramlási számlákat a következő mutatók szerint kell elkészíteniük: – a fizikai energiaáramlások három általános kategóriába csoportosítva: – i. természetes energiaforrások, – ii. energetikai termékek; – iii. maradvány energiák. – a fizikai energiaáramlások eredete öt kategóriába csoportosítva: termelés, fogyasztás, felhalmozás, külföld és környezet, – a fizikai áramlások rendeltetési helye, ugyanabba az öt kategóriába csoportosítva, mint a fizikai energiaáramlások eredete. Valamennyi adatot terajoule-ban kell megadni. 4. szakasz ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK 1. A statisztikákat évente kell összeállítani és továbbítani. 2. A statisztikákat a referenciaév végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani. 3. Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-27-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) – amikor csak lehetséges – becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. 4. Az első referenciaév e rendelet hatálybalépésének éve. 5. Az adatok első továbbításakor a tagállamoknak a 2013-tól az első referenciaévig terjedő éves adatokat is közölniük kell. 6. Az adatoknak a Bizottság részére történő minden következő továbbításakor a tagállamoknak az n-3., n-2., n-1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. 5. szakasz ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK 1. A 3. szakaszban említett mutatókra vonatkozóan az alábbi adatokat kell megadni: – Az energiaáramlás forrástáblája fizikai egységekben. Ez a tábla a természetes energiaforrások, energetikai termékek és energiamaradványok (vízszintes sorok) forrását rögzíti eredet vagyis a „szállító” (függőleges oszlopok) szerint. – Az energiaáramlás felhasználástáblája. Ez a tábla a természetes energiaforrások, energetikai termékek és energiamaradványok (vízszintes sorok) felhasználását rögzíti eredet vagyis a „felhasználó” (függőleges oszlopok) szerint. – A légköri kibocsátással járó energiaáramlások felhasználástáblája. Ez a tábla a légköri kibocsátással járó, természetes energiaforrások, energetikai termékek (vízszintes sorok) felhasználását rögzíti a felhasználó és a kibocsátó egység (függőleges oszlopok) szerint. – Kulcsfontosságú energiamutató a „rezidens egységek összes energiafogyasztása” iparágak és háztartások szerinti lebontásban. – Összekötő táblázat, amely azokat a különböző elemeket mutatja meg, amelyek a „rezidens egységek összes energiafogyasztásának” kulcsfontosságú mutatója és az európai energiastatisztikákban megjelenített „bruttó belföldi energiafogyasztás” általános kulcsfontosságú mutató közötti eltérést okozzák. 2. A forrástáblának és az energiaáramlások felhasználástábláinak (ideértve a kibocsátással járó áramlásokat) formátuma − a sorokat és oszlopokat tekintetve − megegyezik. 3. Az oszlopok a fizikai áramlások eredetét (forrását) vagy rendeltetését (felhasználását) jelölik. Az oszlopok öt kategóriába vannak csoportosítva: – A „termelés” az áruk és szolgáltatások előállítására vonatkozik. A termelési tevékenységek osztályba sorolása a NACE Rev. 2 szerint történik és az adatok jelentésére az A*64 aggregációs szinten kerül sor. – A „fogyasztási” tevékenységek a háztartások végleges fogyasztását tartalmazó oszlopban kerülnek feltüntetésre. – A „felhalmozás” az energetikai termékkészletek gazdaságon belüli változásaira utal. – A „külföld” az importált és exportált termékek áramlását rögzíti. – „Környezet” a természetes energiaforrások áramlásának eredetét és a maradvány áramlások rendeltetési helyét rögzíti. 4. A sorok a fizikai áramlás típusát írják le a 3. szakasz 1. pontjának osztályozása szerint. 5. A természetes energiaforrások, energetikai termékek és energiamaradványok osztályozása az alábbiak szerint: – A természetes energia forrásokat nem megújuló természetes energiaráfordításokra és megújuló természetes energiaráfordításokra lehet osztani. – Az energetikai termékek csoportosítása a tevékenység szerinti termékosztályozás alapján és az európai energiastatisztikákban használatos osztályozás szerint történik. – Az energiamaradványok a veszteséget is tartalmazzák (pénzérték nélkül); a kibányászás/kitermelés elosztás/szállítás átalakítás/átváltás és tárolás során bekövetkező veszteségeket; valamint a forrás- és felhasználási táblák kiegyensúlyozására szolgáló egyenlegező tételeket. 6. A rezidens elv mutatójának „átkonvertálása” a területalapú mutatónak az egész nemzetgazdaságra vonatkozóan történik (nincs iparágak szerinti bontás) és az alábbi módon lehet kiszámítani: a rezidens egységek összes energiafelhasználása − a rezidens egységek energiafelhasználása külföldön + a nem rezidensek energiafelhasználása az adott ország területén = bruttó belföldi energiafelhasználás (területalapú) 6. szakasz AZ ÁTMENETI IDŐSZAKOK MAXIMÁLIS TARTAMA E melléklet rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében az átmeneti időszak maximális tartama az első adattovábbítási határidőt követő két év.” [1] HL L xxx. [2] OJ: please insert date - three months after the entry into force of this amending Regulation. [3] HL L 97., 2008.4.9., 13-59. o.