[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 08.09.2005

SEC(2005) 1083 végleges

6. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ ÁLTALÁNOS BEVÉTELKIMUTATÁS

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság

(előterjesztő: a Bizottság )

6. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ ÁLTALÁNOS BEVÉTELKIMUTATÁS

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság

tekintettel:

- az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 272. cikkére,

- az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 177. cikkére,

- az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 37. cikkére,

Az Európai Bizottság az indokolásban felsorolt okok miatt a költségvetési hatóság elé terjeszti a 2005. évi általános költségvetés 6. költségvetési módosításának előzetes tervezetét.

***

TARTALOMJEGYZÉK

INDOKOLÁS 4

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT A PÉNZÜGYI TERV FEJEZETEI SZERINT 9

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS

Az általános bevételi kimutatást és a III. szakasz – Bizottság bevételi és kiadási kimutatást a SEI-BUD rendszeren keresztül külön továbbítják. Angol nyelvű változata példa gyanánt a költségvetés mellékleteként kerül csatolásra.

INDOKLÁS

2005. január 8-án Észak-Európa nagy részét súlyos vihar sújtotta, jelentős károkat okozva számos országban. A 2012/2002/EK tanácsi rendelet[2] 4. cikkében megszabott tíz hetes határidőn belül Svédország, Észtország, Lettország és Litvánia benyújtották az EU Szolidaritási Alapból történő támogatás iránti kérelmét a viharral kapcsolatban.

A 2012/2002/EK rendelet és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a Bizottság szolgálatai alaposan megvizsgálták a kérelmeket.

Az értékelések legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze:

Svédország

1. A kérelmet 2005. március 10-én nyújtották be, a 2005. január 8-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A Bizottság szolgálatainak kérésére a svéd hatóságok további információt szolgáltattak, mely 2005. május 26-án érkezett meg.

2. A katasztrófa természeti eredetű. Svédország a teljes közvetlen kárt 2,297 milliárd euróra becsülte. Mivel ez az összeg meghaladja a Svédország GNI-jének 0,6 %-ában megállapított küszöböt (1,603 milliárd euro), a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképp a 2012/2002 rendelet elsődleges alkalmazási területéhez tartozik.

3. A vihar jelentős károkat okozott az erdőkben és az infrastruktúrában, különösen Svédország déli részén. Becslések szerint a vihar 75 millió köbméternyi fát döntött ki (ami megegyezik a Svédországban egy év alatt kivágott teljes famennyiséggel). 450 000 háztartás áram nélkül maradt, 250 000 telefon-előfizető pedig telefonvonal nélkül. Dél-Svédországban nem indítottak vonatjáratokat, az utakat pedig jelentős mennyiségű kidőlt fa és villanykábel torlaszolta el. Közvetlenül a vihar miatt kilenc ember vesztette életét. A svéd hatóságok a károkat Svédország modern történetének természeti katasztrófái között a legsúlyosabbnak ítélik meg.

4. Svédország 85,858 millió euróra becsülte – és a művelet típusa szerint lebontotta – a szükségintézkedések költségét. Ez az összeg 1,177 millió eurónyi biztosítható műveletet tartalmaz. Mivel az Alap kifizetései alapvetően nem biztosítható károk enyhítésére szolgálnak, a 2012/2002 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható műveletek teljes összege eléri a 84,682 millió eurót.

5. A svéd hatóságok jelezték, hogy nem tervezik az érintett területeken a 2. célkitűzés programjainak változtatását a vihar miatt. Svédország vidékfejlesztési programjának pénzeszközei elvben teljes mértékben lekötöttek az adott költségvetési keretben. A vidéki igazgatási tanácsok rendelkeznek némi mozgástérrel a vidéki térségek fenntartható fejlődését előmozdító intézkedések megválasztásában (pl. a képzési intézkedéseken belüli új prioritások).

6. A svéd hatóságok megerősítették, hogy a fenti 4. pontban említett, 84,682 millió eurónyi támogatható műveletek nem tartalmaznak biztosítási fedezetet.

A fent kifejtett okokból Svédország kérelmének „jelentős katasztrófaként” való elfogadását, valamint a Szolidaritási Alap igénybevételét javasoljuk.

Észtország

7. A kérelmet 2005. március 14-én nyújtották be, a 2005. január 8-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A Bizottság szolgálatainak kérésére az észt hatóságok további információt szolgáltattak, mely 2005. június 6-án érkezett meg.

8. A katasztrófa természeti eredetű. Észtország a teljes közvetlen kárt 47,868 millió euróra becsülte. Mivel ez az összeg meghaladja az Észtország GNI-jének 0,6 %-ában megállapított küszöböt (45,209 millió euro), a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképp a 2012/2002 rendelet elsődleges alkalmazási területéhez tartozik.

9. A vihar Észtország területének körülbelül 39 %-át, valamint Észtország teljes lakosságának kb. 18 %-át érintette. A nyugati part megyéit nemcsak viharos szél, hanem áradás is sújtotta. A vihar súlyos károkat okozott az infrastruktúrában és az erdőkben (becslések szerint a vihar 1,1 millió tömörköbméternyi fát döntött ki). A lakosság elsősorban a kidőlt fák okozta hosszantartó áram- és telefonszolgáltatás kiesés miatt szenvedett.

10. Észtország a 2012/2002 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 19,644 millió euróra becsülte, és a művelet típusa szerint lebontotta. Ez az összeg 5,752 millió eurót tartalmaz a Narva-Jõesuu móló teljes helyreállítására, ami messze túlmutat a szükségintézkedések elfogadható mértékén. A becsült összeget emiatt maximum 16,768 millió euróra kell korrigálni.

11. Észtország jelezte, hogy a természeti katasztrófa közvetlen következményeinek kezelésekor nem használt fel más közösségi pénzeszközöket. Tervezik a Strukturális Alapok eszközeinek átcsoportosítását az egységes programozási dokumentum 1. célkitűzésének 4.2.„Környezeti infrastruktúra fejlesztése (ERFA)” intézkedésén belül, hogy bizonyos mértékben helyreállíthassák a viharkárokat.

12. Az észt hatóságok szerint a biztosítási fedezet nem szerepel a fenti 4. pontban említett támogatható műveletek között.

A fent kifejtett okokból Észtország kérelmének „jelentős katasztrófaként” való elfogadását, valamint a Szolidaritási Alap igénybevételét javasoljuk.

Lettország

13. A kérelmet 2005. március 10-én nyújtották be, a 2005. január 8-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A Bizottság szolgálatainak kérésére a lett hatóságok további információt szolgáltattak, mely 2005. június 20-án érkezett meg.

14. A katasztrófa természeti eredetű. Lettország a teljes közvetlen kárt 192,590 millió euróra becsülte. Mivel ez az összeg meghaladja a Lettország GNI-jének 0,6 %-ában megállapított küszöböt (59,092 millió euro), a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképp a 2012/2002 rendelet elsődleges alkalmazási területéhez tartozik.

15. A három balti állam között a vihar a legsúlyosabb károkat Lettországban okozta, különösen a partvidéken, ahol az áradás további károkat okozott. A vihar súlyos károkat okozott a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban, az áramellátásban és más infrastrukturális hálózatokban, a közlekedésben és a távközlésben. Az erdőgazdálkodásban becslések szerint kb. 6,9 millió tömörköbméternyi fa dőlt ki, ami a lettországi kivitel 40 %-át kitevő fapiac destabilizációjához vezetett. A lakosság elsősorban a kidőlt fák okozta hosszantartó áram- és telefonszolgáltatás, valamint a vízellátás/szennyvízelvezetési hálózatok kiesése miatt szenvedett. A vihar várhatóan hátráltató tényezőt jelent az ország költségvetési politikája tekintetében, nevezetesen, a költségvetési hiányra gyakorolt negatív hatása miatt.

16. Lettország a 2012/2002 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 57,191 millió euróra becsülte, és a művelet típusa szerint lebontotta.

17. Lettország jelezte, hogy a természeti katasztrófa közvetlen következményeinek kezelésekor nem használtak fel más közösségi pénzeszközöket. A Strukturális Alapok Programot módosították a vihar által károsított erdők helyreállítása érdekében.

18. A lett hatóságok szerint a biztosítási fedezet nem szerepel a fenti 4. pontban említett támogatható műveletek között.

A fent kifejtett okokból Lettország kérelmének „jelentős katasztrófaként” való elfogadását, valamint a Szolidaritási Alap igénybevételét javasoljuk.

Litvánia

19. A kérelmet 2005. március 16-én nyújtották be, a 2005. január 8-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A Bizottság szolgálatainak kérésére a litván hatóságok további információt szolgáltattak, mely 2005. június 15-én érkezett meg.

20. A katasztrófa természeti eredetű. Litvánia a teljes közvetlen kárt 15,156 millió euróra becsülte. Mivel ez az összeg nem éri el a Litvánia GNI-jének 0,6 %-ában megállapított küszöböt (94,261 millió euro), a katasztrófa nem minősül „jelentős természeti katasztrófának” a 2012/2002 rendelet szerint. Azonban Litvániát is ugyanaz a 2005. január 8/9-i szélvihar sújtotta, amely Lettországban jelentős katasztrófához vezetett. Emiatt úgy találták, hogy a 2012/2002 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított, az Alapból való kivételes részesedésre vonatkozó feltétel, miszerint kivételes esetben az a szomszédos tagállam is részesülhet az Alapból származó támogatásban, amelyet „ugyanaz a katasztrófa sújt”, teljesült.

21. A leginkább sújtott régiók Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys és Tauragė. A vihar súlyos károkat okozott magánlakásokban, középületekben, nyaralóhelyeken, parti homokgátakban, kórházakban és áramellátási és közlekedési hálózatokban. Az erdőgazdálkodásban a vihar becslések szerint több, mint 1 millió köbméternyi fát döntött ki, amely destabilizálta a piacot és további kiadásokat okozott az erdők rovarok elleni védelme, és az erdőutak akadálymentesítése területén. A vihar kulturális műemlékekben is kárt tett (elsősorban templomokban és vidéki kastélyokban).

22. Litvánia a 2012/2002 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 9,296 millió euróra becsülte, és a művelet típusa szerint lebontotta.

23. Litvánia jelezte, hogy a természeti katasztrófa közvetlen következményeinek kezelésekor nem használt fel más közösségi pénzeszközöket. Litvánia nem tervezi a Strukturális Alapok felhasználását a természeti katasztrófa közvetlen következményeinek kezelésére.

24. A litván hatóságok szerint nem kötelező az állami tulajdon biztosítása, és a támogatható műveleteket ebből következően nem biztosították.

A fent ismertetett okokból javasoljuk a Litvánia, mint „ugyanaz a katasztrófa által sújtott szomszédos ország” által benyújtott kérelem elfogadását, és javasoljuk a Szolidaritási Alap igénybevételét.

Erdőgazdálkodás

Mind a négy országban a teljes kár jelentős része az erdőgazdálkodást sújtotta. A Bizottság szolgálatai felülvizsgálták az erdőgazdálkodásban esett károkra vonatkozó számításokat és valamennyi esetben néhány eltérést állapítottak meg a károk értékelése és a meghatározó feltételezések megválasztása tekintetében. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy az erdőgazdálkodás feltételei az érintett országokban nem hasonlíthatók össze teljes mértékben, illetve, hogy az érintett fapiacok különbözőek. A becsült teljes kár kiszámítása a kérelmező tagállamok által szolgáltatott információn alapul. Általánosságban, a kérelemben szereplő becsült teljes kár kiszámítása elfogadható.

Finanszírozás

A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló éves teljes keret 1 000 millió euro. 2005-ben korábbi kérelmekre már 5,667578 millió eurót elkülönítettek, ami után a rendelkezésre álló összeg 994,332422 millió euro.

Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (a GNI 0,6 %-a vagy 3 milliárd euro 2002-es árakon, a kettő közül az alacsonyabbik) túllépő kárrész magasabb támogatásban részesül, mint a küszöbérték alatti kárrész. A múltban a jelentős katasztrófákra elkülönített támogatások meghatározására alkalmazott ráta a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-a, és a küszöbérték felett a teljes közvetlen kár 6 %-a. Jelen esetben javasoljuk ugyanezen százalékok alkalmazását.

A Bizottság javaslata az Alapból történő segély odaítélése tekintetében a kérelmezők által szolgáltatott információn alapul.

A Bizottság a következő összegek odaítélését javasolja:

(euro) |

Közvetlen kár | 2,5%-on alapuló összeg | 6%-on alapuló összeg | A javasolt támogatás teljes összege |

Svédország | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 |

Észtország | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 |

Lettország | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 |

Litvánia | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 |

Összesen | 92 880 830 |

A 2012/2002 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint ezen összeg lehetővé teszi, hogy az utolsó negyedévben az Európai Unió Szolidaritási Alap eszközeinek legalább 25%-a rendelkezésre álljon.

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT A PÉNZÜGYI TERV FEJEZETEI SZERINT

Pénzügyi terv Fejezet/alfejezet | 2005. évi pénzügyi terv | 2005. évi költségvetés, beleértve az 1 és 2/2005 költségvetés-módosítást, és a 3-5/2005 előzetes költségvetésmódosítás-tervezetet | 6/2005 előzetes költségvetésmódosítás-tervezet | 2005. évi költségvetés, beleértve az 1 és 2/2005 költségvetés-módosítást, és a 3-6/2005 előzetes költségvetésmódosítás-tervezetet |

|Kötelezettségvállalási előirányzat (CA) |Kifizetési előirányzat (PA) |Kötelezettségvállalási előirányzat (CA) |Kifizetési előirányzat (PA) |Kötelezettségvállalási előirányzat (CA) |Kifizetési előirányzat (PA) |Kötelezettségvállalási előirányzat (CA) |Kifizetési előirányzat (PA) | |1. MEZŐGAZDASÁG | | | | | | | | | |- Mezőgazdasági kiadások |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Vidékfejlesztés és kísérő intézkedések |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Összesen |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Fennmaradó mozgástér | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK | | | | | | | | | |- Strukturális Alapok |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Kohéziós Alap |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Összesen |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Fennmaradó mozgástér | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. BELSŐ POLITIKÁK[3] |9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Fennmaradó mozgástér | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Fennmaradó mozgástér | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. IGAZGATÁS |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Fennmaradó mozgástér | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. TARTALÉKOK | | | | | | | | | |- Garanciatartalék |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Gyorssegélytartalék[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Összesen |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Fennmaradó mozgástér | | |0 | | | |0 | | | 7. ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁS |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Fennmaradó mozgástér | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. ELLENTÉTELEZÉS |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Fennmaradó mozgástér | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | ÖSSZESEN | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Fennmaradó mozgástér | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | |

[1] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[2] 2002. november 11-i, 2012/2002/EK tanácsi rendelet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L 311., 2002.11.14.

[3] A Szolidaritási Alapból származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső határát túllépve szerepel, a 2002. november 7-i intézményközi megállapodásnak megfelelően (HL C 283., 2002.11.20.).

[4] Beleértve a gyorssegély sorra átcsoportosított 100 millió eurót. A 2005. július 15-i, a 3/2005 előzetes költségvetésmódosítás-tervezettel kapcsolatos egyeztetésen elért megállapodás eredményeként további 70 millió eurót kell átcsoportosítani.