EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.9.4. COM(2020) 499 final 2020/0256(NLE) Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA a Covid19-világjárványra való reagálás keretében a szabad mozgás korlátozására vonatkozó összehangolt megközelítésről (EGT-vonatkozású szöveg)



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai Az uniós polgároknak az Európai Unión belüli szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga az Unió egyik legmegbecsültebb vívmánya és gazdaságának fontos hajtóereje. A Covid19-járvány terjedésének korlátozása érdekében a tagállamok különböző intézkedéseket fogadtak el, amelyek közül néhány hatással volt a polgárok Európai Unión belüli szabad mozgáshoz való jogára. Ezek az intézkedések gyakran tartalmaztak egy másik tagállamba való belépésre vonatkozó korlátozásokat vagy más különleges követelményeket (például karantén alá helyezést), amelyek a tagállamok között utazókra vonatkoztak, ideértve a gazdasági célból utazókat, például a munkavállalókat és a vállalkozókat is. Bár az intézkedések célja a polgárok egészségének és jólétének védelme volt, azok súlyos következményekkel jártak az Unión belüli szabad mozgásra nézve, és továbbgyűrűző hatást gyakoroltak a belső piacra. A szabad mozgás – akár munkahelyi, akár családi okból, akár a szabadidő eltöltése céljából történik – helyreállítása prioritás, a népegészség megvédésével egyidejűleg. A Szerződések által közvetlenül az uniós polgárokra ruházott szabad mozgáshoz való jogok gyakorlásának továbbra is lehetségesnek kell maradnia, ugyanakkor el kell kerülni a vírus ismételt behurcolását azokra a területekre, ahol annak terjedését már sikerült ellenőrzés alá vonni. A világjárvány kitörése óta a Bizottság szorosan együttműködött a tagállamokkal a szabad mozgás fokozatos visszaállítása érdekében. 2020 márciusában a Bizottság kiadta az egészség védelmét, valamint az áruk és alapvető szolgáltatások rendelkezésére állásának biztosítását célzó határigazgatási intézkedésekről szóló iránymutatásokat, valamint a munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának a Covid19-járvány idején történő gyakorlásáról szóló iránymutatásokat, amelyek ajánlásokat tartalmaznak a határ menti ingázók, az idénymunkások és a kritikus foglalkozásokat gyakorló önálló vállalkozók szabad mozgásáról. 2020. május 13-án a Bizottság – a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások tagállamok általi fokozatos megszüntetését segítő iránymutatások és ajánlások csomagjának részeként – közleményt fogadott el a szabad mozgás helyreállítására és a belső határellenőrzések megszüntetésére vonatkozó, fokozatos és összehangolt megközelítés kialakítása felé vezető útról, amelyben kitért a rugalmasságra is, miszerint lehetséges bizonyos intézkedések visszaállítása, amennyiben ezt a járványügyi helyzet szükségessé teszi. A Bizottság 2020. június 11-én elfogadta az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozás alkalmazásának harmadik értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak címzett közleményt, amelyben határozottan arra ösztönözte a tagállamokat, hogy véglegesítsék az EU-n belüli szabad mozgásra vonatkozó korlátozások megszüntetésére irányuló eljárást, amint azt a járványügyi helyzet lehetővé teszi. A Bizottság 2020. július 15-én elfogadta a „Közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Rövid távú uniós egészségügyi felkészültség a Covid19-járványokra” című közleményt. 2020. augusztus 7-én a Bizottság szolgálatai adminisztratív levelet küldtek a tagállamoknak, amelyben emlékeztettek a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokra alkalmazandó elvekre, hogy tájékoztatást nyújtsanak a szabad mozgásnak a világjárvány miatti korlátozásaira vonatkozó esetleges döntésekhez. Az arányosság elvére figyelemmel, a szabad mozgás joga csak akkor és annyiban korlátozható, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja. A levél további célja a koordináció előmozdítása, valamint a polgárok és a vállalkozások számára az egyértelműség és kiszámíthatóság biztosítása volt. További előrelépésre és a tagállamok közötti koordinációs erőfeszítések fokozására van szükség. Figyelembe véve a világjárvány alakulását, néhány tagállam fenntartott vagy újra bevezetett bizonyos korlátozásokat az EU-n belüli szabad mozgásra vonatkozóan. Az egyoldalú intézkedések jelentős zavarokat okoztak. Miközben időközben nagyrészt megszüntették a beutazási tilalmakat, a vállalkozások és a polgárok még mindig számos eltérő intézkedéssel szembesülnek, amelyeket gyakran nagyon rövid időn belül fogadnak el, illetve azok nagyon eltérő kritériumokon alapulnak vagy nem kellően összehangoltak a többi tagállammal. Ez mind a polgárok, mind a vállalkozások számára nagyfokú bizonytalanságot eredményezett. A világjárvány korábbi szakaszaiból levont tanulságokra tekintettel jól összehangolt, kiszámítható és átlátható megközelítésre van szükség a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások elfogadása tekintetében. A vírus terjedésének megelőzése, a polgárok egészségének védelme, valamint az Unión belüli szabad mozgás biztonságos körülmények között történő fenntartása alapvető fontosságú az uniós gazdaság biztonságos újjáépítésének megkezdéséhez és a belső piac zavartalan működésének biztosításához. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a határokon átnyúló gazdasági tevékenység ne essen korlátozások alá. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez az ajánlás a szabad mozgás népegészségügyi okokból történő korlátozásával kapcsolatos meglévő rendelkezések végrehajtását szolgálja. •Összhang az Unió egyéb politikáival Ez az ajánlás összhangban van más uniós szakpolitikákkal, többek között a népegészségügyre és a belső határellenőrzésre vonatkozó szakpolitikákkal. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) és különösen annak 21. cikkének (2) bekezdése, 46. cikke, 52. cikkének (2) bekezdése, 168. cikkének (6) bekezdése és 292. cikke. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Az EUMSZ 292. cikke lehetővé teszi, hogy a Tanács ajánlásokat fogadjon el. A rendelkezés szerint a Tanács a Bizottság javaslata alapján jár el minden olyan esetben, amikor a Szerződések előírják, hogy a jogi aktusokat a Bizottság javaslata alapján kell elfogadnia. Ez a jelenlegi helyzetben is érvényes, mivel következetes megközelítésre van szükség az Unión belüli szabad mozgást korlátozó egyoldalú és nem kellően összehangolt intézkedések által okozott további zavarok elkerülése érdekében. Az EUMSZ 21. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz a Szerződésekben és a végrehajtásukra hozott intézkedésekben megállapított korlátozások és feltételek betartása mellett. Amennyiben e cél eléréséhez uniós fellépésre van szükség, az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében rendelkezéseket fogadhat el e jogok gyakorlásának megkönnyítése céljából. Az EUMSZ 46. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően irányelvek vagy rendeletek formájában megállapítja azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a munkavállalók 45. cikkben meghatározott szabad mozgását megvalósítsák. Az EUMSZ 49. cikkének (1) bekezdése értelmében tilos a letelepedés szabadságának korlátozása. Az EUMSZ 56. cikkének (1) bekezdése értelmében tilos az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó minden korlátozás. Ez magában foglalja a szolgáltatások más tagállamban való igénybevételének szabadságát érintő korlátozásokat is. Az EUMSZ 52. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően irányelveket bocsát ki a letelepedés szabadságának gyakorlására vonatkozó, a közrendi, közbiztonsági és népegészségügyi okokból elfogadott különös intézkedések megállapítására irányuló rendelkezések összehangolására. Az EUMSZ 62. cikke értelmében ez a rendelkezés a szolgáltatásokra is vonatkozik. A 168. cikk (6) bekezdése értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlásokat is elfogadhat annak érdekében, hogy valamennyi uniós politika és tevékenység kidolgozása és végrehajtása során biztosítsa az emberi egészségvédelem magas szintjét. •Arányosság Az egyoldalú vagy összehangolatlan intézkedések elfogadása valószínűleg a szabad mozgás következetlen és töredezett korlátozásához vezet, ami elbizonytalanítja az uniós polgárokat uniós jogaik gyakorlásakor. A javaslat nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez szükséges és arányos mértéket. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata Nem áll rendelkezésre. •Konzultációk az érdekelt felekkel A javaslat figyelembe veszi az első ideiglenes korlátozások bevezetése óta a tagállamokkal rendszeres időközönként folytatott megbeszéléseket, a folyamatosan változó járványügyi helyzetről rendelkezésre álló információkat, a rendelkezésre álló releváns tudományos bizonyítékokat és az uniós polgárok közvetlen visszajelzéseit, többek között az Európai Bizottságnak címzett számos levél összefüggésében. •Hatásvizsgálat Nem áll rendelkezésre. •Alapjogok A szabad mozgás az Európai Unió Alapjogi Chartájának 45. cikkében rögzített alapvető jog. Az arányosság elvére figyelemmel, a szabad mozgás joga csak akkor és annyiban korlátozható, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságának védelmét szolgálja. A Charta 21. cikke megtiltja az állampolgárság alapján történő korlátozást a Szerződések alkalmazási körében. A 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a szabad mozgáshoz való jog korlátozható bizonyos közérdekek, nevezetesen a népegészség, a közrend és a közbiztonság védelme érdekében. Az ilyen korlátozásokat az uniós jog általános elveivel – különösen az arányossággal és a megkülönböztetésmentességgel – összhangban, valamint az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett kell alkalmazni. Az intézkedéseknek népegészségügyi megfontolásokon kell alapulniuk, és ezért nem terjedhetnek túl az elfogadásukat indokoló közérdek védelméhez feltétlenül szükséges mértéken.

Az Unión belüli szabad mozgás közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okokból indokolt bármely korlátozásának szükségesnek és arányosnak kell lennie, valamint objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon kell alapulnia. Az intézkedéseknek alkalmasnak kell lenniük az elérni kívánt cél megvalósítására, és nem léphetnek túl az ennek megvalósításához szükséges mértéken. Ez az ajánlás nem értelmezhető úgy, mint amely megkönnyíti vagy ösztönzi a világjárvány során bevezetett szabad mozgásra vonatkozó korlátozások elfogadását. Sokkal inkább összehangolt megközelítést kíván biztosítani arra az esetre, ha egy tagállam ilyen korlátozások bevezetése mellett döntene. A szabad mozgásra vonatkozó korlátozások bevezetéséről továbbra is a tagállamok döntenek, amelyek kötelesek az uniós joggal összhangban eljárni. Hasonlóképpen, a tagállamok továbbra is rugalmasan úgy dönthetnek, hogy nem vezetnek be korlátozásokat, még akkor sem, ha az ezen ajánlásban meghatározott kritériumok és küszöbértékek teljesülnek. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Nincsenek 5.EGYÉB ELEMEK •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A tagállamok közötti összehangolt megközelítéshez közös erőfeszítésekre van szükség az alábbi négy kulcsfontosságú kérdésben: közös kritériumok és küszöbértékek alkalmazása annak eldöntéséhez, hogy bevezessék-e a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat, közös kritériumok térképen való megjelenítése egy elfogadott színkód használatával, közös megközelítés elfogadása a magasabb kockázatot jelentőnek minősített területekre beutazó és onnan kiutazó személyekre vonatkozó intézkedések tekintetében, valamint a nyilvánosság egyértelmű, átfogó és időben történő tájékoztatása a korlátozásokról és a kapcsolódó követelményekről. A folyamat kezelhetőségének és átláthatóságának biztosítása érdekében a javaslat három kritériumra összpontosít, nevezetesen a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített arányára, a pozitív teszteredmények arányára és a tesztelési arányra. Ezeket a kritériumokat ezt követően a különböző területekre, ideális esetben a tagállamok régióira is alkalmazni kell. Annak érdekében, hogy kellően megbízható adatok álljanak rendelkezésre, csak azokat a területeket kell értékelni e kritériumok alapján, ahol a tesztelési arány 100 000 főre vetítve meghaladja a 250 Covid19-tesztet. E kritériumok alkalmazása esetén azokban a régiókban vezethetők be korlátozások – ha egyáltalán bevezethetőek –, ahol a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya legalábbaz 50, és ahol a pozitív teszteredmények aránya legalább 3 %. Korlátozásokat lehetne bevezetni azokban a régiókban, ahol a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya 100 000 lakosra vetítve meghaladja a 150-et, még akkor is, ha a pozitív teszteredmények aránya 3 % alatt van. A felvázolt kritériumok és küszöbértékek a tagállamokkal folytatott széles körű megbeszéléseken és a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatokon alapulnak. A tagállamok által szolgáltatott adatok felhasználásával az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) rendszeresen frissített térképeket fog készíteni régiók szerinti bontásban, amelyek mutatják, hogy az egy adott területre vonatkozó adatok elérik-e a fent említett küszöbértékeket. Amennyiben sem a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített arányára vonatkozó küszöbértéket, sem a pozitív teszteredmények arányának küszöbértékét nem érik el, a régió „zöld” besorolást kap. Amennyiben a küszöbértékek közül csak az egyiket érik el, a régiókat „narancssárga” besorolást kapnak. Mindkét küszöbérték elérése esetén a régió „piros” besorolást kap. Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő adat, vagy a tesztelési arány nem teljesül, a régió „szürke” besorolást kap. Az ECDC által kidolgozott térképeknek elő kell segíteniük a tagállamok saját döntéshozatali folyamatainak összehangolt megközelítését, és biztosítaniuk kell, hogy a tagállamok által hozott döntések következetesek és jól összehangoltak legyenek. A tagállamok például e kritériumok és küszöbértékek alkalmazásával korlátozásokat alkalmazhatnak egy adott területre vonatkozóan, ahol a)a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya eléri a 70-et, a pozitív teszteredmények aránya pedig az 5,5 %-ot („piros terület”); vagy b)a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya eléri 100 000 főre vetítve a 175-öt, tekintet nélkül a pozitív teszteredmények arányára („piros terület”); Ezzel szemben a tagállamok nem alkalmazhatnak korlátozásokat az olyan területekről történő mozgásra, ahol c)a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya 20, a pozitív teszteredmények aránya pedig 2,5 % („zöld terület”); d)a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya 55, a pozitív teszteredmények aránya pedig 1,5 % („narancssárga terület”, közegészségügyi utasazonosító űrlap benyújtása vagy tesztelés előírható); e)a 14 nap alatt regisztrált Covid19-esetek összesített aránya 20, a pozitív teszteredmények aránya pedig 4,5 % („narancssárga terület”, közegészségügyi utasazonosító űrlap benyújtása vagy tesztelés előírható). Ezt követően ennek a térképnek kell a tagállamok döntéshozatali folyamatainak alapjául szolgálnia, amelyeket a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolni egy elfogadott ütemterv szerint:

a)Minden héten: az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ közzéteszi a színkódokkal ellátott térkép frissített változatát. b)Csütörtökönként: azok a tagállamok, amelyek korlátozásokat kívánnak alkalmazni a „piros” vagy „szürke” minősítésű területről érkező személyekre, tájékoztatják e szándékukról a többi tagállamot és a Bizottságot. c)Hétfőnként: a tagállamok által bejelentett intézkedések – kivételes körülményektől eltekintve – hatályba lépnek. Az elfogadott ütemterv követése biztosítaná a tagállamok közötti koordinációt, és növelné a kiszámíthatóságot, a jogbiztonságot és a megfelelést, ami előnyös lenne a polgárok és a vállalkozások számára. 2020/0256 (NLE) Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA a Covid19-világjárványra való reagálás keretében a szabad mozgás korlátozására vonatkozó összehangolt megközelítésről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére, 46. cikkére, 52. cikke (2) bekezdésére, 168. cikkének (6) bekezdésére, 292. cikkének első és második mondatára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1)Az uniós polgárság a szabad mozgáshoz való jogot ruház az Unió valamennyi polgárára. (2)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 21. cikkének (1) bekezdése szerint minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz a Szerződésekben és a végrehajtásukra hozott intézkedésekben megállapított korlátozások és feltételek betartása mellett. E jogot a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv juttatja érvényre. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 45. cikke szintén rendelkezik a szabad mozgásról és tartózkodásról. (3)Az EUMSZ 45. cikkének (1) bekezdése értelmében az Unión belül biztosítani kell a munkavállalók szabad mozgását. E cél elérése magában foglalja a tagállamok munkavállalóinak az Unión belüli szabad mozgáshoz való jogát annak érdekében, hogy munkavállalói tevékenységet folytassanak, a közrend, közbiztonság vagy közegészségügy alapján indokolt korlátozások fenntartásával. (4)Az EUMSZ 49. cikkének (1) bekezdése értelmében tilosak a valamely tagállam állampolgárainak egy másik tagállam területén történő szabad letelepedésére vonatkozó korlátozások. (5)Az EUMSZ 56. cikkének (1) bekezdése értelmében tilosak az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozások. Ez kiterjed a szolgáltatóknak arra a jogára, hogy a szolgáltatásnyújtás érdekében átlépjék a határt, valamint a szolgáltatás igénybevevőinek arra jogára, hogy a szolgáltatás igénybevétele érdekében a szolgáltató országába utazzanak. E célkitűzések elérése indokolttá teszi, hogy összehangolják azokat a népegészségügyi okokon alapuló intézkedéseket, amelyek elfogadását a tagállamok a külföldi állampolgárok tekintetében mérlegelhetnek. (6)Az EUMSZ 168. cikkének (1) bekezdése szerint valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. (7)Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) főigazgatója 2020. január 30-án nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetnek nyilvánította a koronavírus-betegség 2019-et (Covid19) előidéző új koronavírus-világjárványt. 2020. március 11-én a WHO megállapította, hogy a Covid19 világjárványnak minősíthető.

(8)A tagállamok a vírus terjedésének korlátozása érdekében különböző intézkedéseket fogadtak el, amelyek közül néhány hatással volt az uniós polgárok azon jogára, hogy szabadon mozoghatnak és tartózkodhatnak a tagállamok területén. Ilyenek például a beutazási korlátozások vagy a határon túli utazók karantén alá helyezésére vonatkozó követelmények. (9)A Tanács 2020. február 13-án következtetéseket fogadott el a Covid19-ről, amelyekben sürgette a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve, arányos és megfelelő módon alakítsanak ki szoros és fokozott koordinációt egymás között annak érdekében, hogy valamennyi intézkedés hatékonyságát biztosítani lehessen, az Unión belüli szabad mozgás megőrzése mellett, a közegészség optimális védelmének biztosítása érdekében. (10)Az Európai Unió állam- és kormányfői 2020. március 10-én hangsúlyozták, hogy a Covid19 tekintetében közös európai megközelítésre van szükség. (11)A Bizottság 2020. március 16-án az egészség védelmét, valamint az áruk és alapvető szolgáltatások rendelkezésre állását biztosító határigazgatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatásokat fogadott el. Az Európai Unió állam- és kormányfői 2020. március 17-én jóváhagyták ezeket az iránymutatásokat. (12)A Bizottság 2020. március 30-án a munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának a Covid19-járvány idején történő gyakorlásáról szóló iránymutatást fogadott el annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül az utazó munkavállalók és az önálló vállalkozók – különösen a pandémia elleni küzdelem szempontjából kritikus foglalkozásokat ellátó személyek – eljuthassanak a munkahelyükre. (13)2020. április 15-én az Európai Bizottság elnöke és az Európai Tanács elnöke bemutatta „a Covid19-járvány megfékezésére irányuló intézkedések fokozatos megszüntetését célzó közös európai ütemtervet”, amely szerint a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat fel kell oldani, amint az egyes járványügyi helyzetek megfelelő mértékű hasonlóságot mutatnak, és a közösségi távolságtartásra vonatkozó szabályokat széles körben és felelősségteljesen alkalmazzák. (14)2020. május 7-én a Bizottság elfogadta a Covid19-hez kapcsolódó szükséghelyzeti intézkedések tükrében az egészségügyi szakemberek szabad mozgásáról és a képzések minimális harmonizációjáról szóló iránymutatást – a 2005/36/EK irányelvre vonatkozó ajánlásokat, hogy segítse a tagállamokat a pillanatnyi munkaerőhiány kezelésében. (15)2020. május 13-án a Bizottság egy iránymutatásokat és ajánlásokat tartalmazó csomag részeként elfogadta az „Út a szabad mozgás helyreállítására és a belső határellenőrzések megszüntetésére vonatkozó, fokozatos és összehangolt megközelítés kialakítása felé” című közleményt. A közlemény fokozatos és összehangolt megközelítés alkalmazását javasolja, amely szerint első lépésként a kellően hasonló járványügyi helyzetben lévő területek vagy tagállamok közötti korlátozásokat kell feloldani. A megközelítésnek rugalmasnak kell lennie, beleértve bizonyos intézkedések újbóli bevezetésének a lehetőségét is, amennyiben a járványügyi helyzet ezt szükségessé teszi. A közlemény szerint a tagállamoknak epidemiológiai kritériumok, a járvány megfékezésére irányuló intézkedéseknek az utazás teljes időtartama alatti alkalmazhatósága, valamint gazdasági és társadalmi megfontolások alapján kell eljárniuk. (16)2020. június 11-én a Bizottság elfogadta az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozás alkalmazásának harmadik értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak címzett közleményt, amelyben határozottan arra ösztönözte a tagállamokat, hogy véglegesítsék az Unión belüli szabad mozgásra vonatkozó korlátozások megszüntetésére irányuló eljárást. (17)2020. július 16-án a Bizottság elfogadta a Covid19-járvány kontextusában az EU-ban dolgozó idénymunkásokról szóló iránymutatást, amelyben útmutatást nyújt a nemzeti hatóságoknak, a munkaügyi felügyelőségeknek és a szociális partnereknek, hogy azok garantálják az idénymunkások jogait, egészségét és biztonságát, valamint biztosítsák, hogy ismerjék jogaikat. (18)Az áruk Unión belüli akadálytalan áramlásának megkönnyítése érdekében a Bizottság elfogadta a zöld sávoknak az egészség védelmét, valamint az áruk és alapvető szolgáltatások rendelkezésre állását biztosító határigazgatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatások szerinti végrehajtásáról szóló közleményt, a COVID-19-járvány idején a légi árufuvarozási műveletek megkönnyítéséről szóló iránymutatásokat, valamint a tengerészek, az utasok és a hajók fedélzetén tartózkodó más személyek egészségvédelméről, hazaszállításáról és utazásának megszervezéséről szóló iránymutatást. (19)Tekintettel arra, hogy 2020. június és július hónapban Unió-szerte csökkent a Covid19-esetek száma, számos tagállam feloldotta a fertőzés első hulláma során a szabad mozgás tekintetében bevezetett korlátozásokat. (20)Mivel 2020 augusztusában az Unió nagy részén növekedni kezdett a Covid19-esetek száma, néhány tagállam megkezdte a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások újbóli bevezetését. (21)A Covid19 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett, a személyek Unión belüli szabad mozgására vonatkozó korlátozásoknak konkrét és korlátozott közérdeken, nevezetesen a népegészség védelmén kell alapulniuk. Ezeket az uniós jog általános elveivel, különösen az arányossággal és a megkülönböztetésmentességgel összhangban kell alkalmazni. Ezen ajánlás célja, hogy megkönnyítse ezen elvek összehangolt alkalmazását a Covid19-világjárvány által előidézett rendkívüli helyzetben. Ezért az ezen ajánlás révén bevezetett mechanizmusok hatályát és határidejét szigorúan a mostani pandémiára való reagálás keretében bevezetett korlátozásokra kell szűkíteni. (22)Az e területen bevezetésre kerülő egyoldalú intézkedések jelentős zavarokat idézhetnek elő, mivel a vállalkozások és a polgárok eltérő és gyorsan változó intézkedésekkel szembesülnek. Ez különösen káros egy olyan helyzetben, amikor a vírus már jelentős hatást gyakorolt az európai gazdaságra. (23)Ezen ajánlás célja, hogy fokozott koordinációt biztosítson azon tagállamok között, amelyek a szabad mozgást népegészségügyi okokól korlátozó intézkedések elfogadását mérlegelik. A tagállamok közötti összehangolt megközelítésre azért van szükség, hogy mérsékeljék a korlátozásoknak az uniós polgárokra és gazdaságra gyakorolt hatását, fokozzák az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot, egyúttal pedig szavatolják az emberi egészség magas szintű védelmét. (24)A tagállamok közötti összehangolt megközelítés közös erőfeszítéseket kíván a következő kulcsfontosságú kérdésekben: közös kritériumok és küszöbértékek alkalmazása annak eldöntésekor, hogy bevezetnek-e a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat, a Covid19 terjedési kockázatának feltérképezése – adott esetben – egy elfogadott színkód alapján, amely az adott területeken való terjedési kockázattól függően, megfelelően alkalmazható az e területek között mozgó személyekre. (25)Hat hónappal a válság kezdetét követően, a tagállamok és a Bizottság közötti rendszeres információcsere alapján több információ áll rendelkezésre a leghatékonyabb intézkedésekről. Az ezen ajánlásban felvázolt kritériumok és küszöbértékek a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatokon alapulnak. (26)A változó epidemiológiai helyzetre tekintettel a Bizottságnak – az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ támogatásával – rendszeresen értékelnie kell az ezen ajánlásban felvázolt kritériumokat, adatigényeket és küszöbértékeket, azt is beleértve, hogy figyelembe kell-e venni további kritériumokat, például a kórházi kezelések arányát vagy az intenzív osztályok kihasználtsági arányát. (27)A tagállamoknak összehangolt mutatókat és módszertant kell alkalmazniuk a területek és régiók epidemiológiai besorolása érdekében. Annak érdekében, hogy a korlátozások a feltétlenül szükséges mértékre szűkítsék, a tagállamoknak – amennyire csak lehetséges – törekedniük kell arra, hogy a korlátozásokat megkülönböztetésmentes módon, az adott tagállam teljes területe helyett a kiváltképpen érintett területekről vagy régiókból érkező személyekre szűkítsék.

(28)Ez az ajánlás nem értelmezhető úgy, mint amely megkönnyíti vagy ösztönzi szabad mozgásra vonatkozó, a pandémiára való regálás keretében bevezetett korlátozások elfogadását, hanem összehangolt megközelítést kíván biztosítani arra az esetre, ha egy tagállam ilyen korlátozások bevezetéséről döntene. A szabad mozgásra vonatkozó korlátozások bevezetéséről továbbra is a tagállamok döntenek. E döntéseknek meg kell felelniük az uniós jog követelményeinek. A tagállamok emellett továbbra is rugalmasan dönthetnek arról, hogy még az ezen ajánlásban felvázolt kritériumok és küszöbértékek teljesülése esetén sem vezetnek be korlátozásokat. (29)A szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat kizárólag akkor szabad fontolóra venni, ha a tagállamok elegendő bizonyítékkal rendelkeznek annak alátámasztásához, hogy a népegészségügyi előnyök indokolják az ilyen korlátozásokat és alapos okkal feltételezhetik, hogy a korlátozások hatékonyak lennének. (30)Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak a tagállamok által szolgáltatott adatok felhasználásával hetente közzé kell tennie és naprakésszé kell tenni az uniós régiókra vonatkozó közös kritériumok helyzetét bemutató térképeket. (31)Annak érdekében, hogy javítsák a tagállamok közötti koordinációt és nagyobb kiszámíthatóságot biztosítsanak a nyilvánosság számára, a tagállamoknak közösen elfogadott ütemezést kell alkalmazniuk, amikor a Covid19-világjárvány miatt a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások bevezetését mérlegelik. (32)A belső piac és a családi élet zavarainak mérséklése érdekében a pandémia ideje alatt az alapvető feladattal vagy szükséglettel rendelkező utazók – például a kritikus foglalkozást gyakorló munkavállalók vagy önálló vállalkozók, határt átlépő munkavállalók, közlekedési dolgozók vagy árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatók, tengerészek, valamint kényszerítő üzleti vagy családi okból utazó személyek, köztük a határokon átnyúló családok rendszeresen utazó tagjai – nem helyezhetők karantén alá. (33)A nyilvánosság egyértelmű, időszerű és átfogó tájékoztatása elengedhetetlen a szabad mozgás tekintetében bevezetett korlátozások hatásainak mérsékléséhez, a kiszámíthatóság, a jogbiztonság és a polgárok jogkövetésének biztosításához, ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST: Általános elvek 1.A személyek Unión belüli szabad mozgására vonatkozó, a Covid19 terjedésének megfékezése érdekében bevezetett korlátozásoknak konkrét és korlátozott közérdeken – nevezetesen a közegészség védelmén – kell alapulniuk. Az ilyen korlátozásokat az uniós jog általános elveivel összhangban kell alkalmazni, különös tekintettel az arányosságra és a megkülönböztetésmentességre vonatkozó elvekre. A meghozott intézkedések tehát nem terjedhetnek túl a közegészség védelméhez feltétlenül szükséges mértéken. 2.Minden bevezetett korlátozást fel kell oldani, amint azt a járványügyi helyzet lehetővé teszi. 3.A tagállamoknak azonos bánásmódot kell tanúsítaniuk minden tagállammal szemben, például nem alkalmazhatnak nagyvonalúbb szabályokat a valamely szomszédos tagállamba/tagállamból történő utazások tekintetében, mint amilyeneket az azonos járványügyi helyzetben lévő többi tagállamba/tagállamból történő utazások esetében alkalmaznak. 4.A korlátozások nem alapulhatnak az érintett személy állampolgárságán, hanem azok alkalmazásakor azt kell figyelembe venni, hogy az adott személy hol tartózkodott az érkezését megelőző 14 napban. 5.A tagállamoknak minden esetben lehetővé kell tenniük saját állampolgáraik hazatérését, valamint a területükön lakóhellyel rendelkező uniós polgárok és családtagjaik visszatérését az országba, és meg kell könnyíteniük a területükön való gyors átutazást. 6.A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a határrégiók sajátosságaira, valamint a helyi és regionális szintű együttműködés szükségességére. 7.A tagállamoknak rendszeresen információt kell cserélniük az ezen ajánlás hatálya alá tartozó valamennyi kérdésről. Közös kritériumok 8.A Covid19-világjárvány megfékezését célzó, a szabad mozgás korlátozásával járó intézkedések bevezetésének mérlegelése során a tagállamoknak az alábbi kritériumokat kell figyelembe venniük: a)„a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya”, azaz az adott területen, egy 14 napos időszakban regisztrált új Covid19-esetek teljes száma 100 000 főre vetítve; b)„a pozitív teszteredmények aránya”, azaz az előző héten az adott területen elvégzett összes Covid19-tesztből a pozitív eredményt hozó tesztek százalékos aránya; c)„tesztelési arány”, azaz az adott területen, az előző héten elvégzett Covid19-tesztek száma 100 000 főre vetítve.

A közös kritériumokra vonatkozó adatok 9.Annak biztosítása érdekében, hogy átfogó és összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre, a tagállamoknak a 8. pontban említett kritériumokra vonatkozó adatokat hetente meg kell küldeniük az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak. A tagállamoknak regionális szinten is rendelkezésre kell bocsátaniuk ezeket az adatokat annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések azokra a régiókra irányulhassanak, ahol azokra feltétlenül szükség van. Közös küszöbértékek a szabad mozgás korlátozásának mérlegeléséhez 10.A tagállamok nem korlátozhatják az olyan tagállamba beutazó vagy onnan kiutazó személyek szabad mozgását, ahol a)a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya 100 000 főre vetítve kevesebb mint 50 új Covid19-eset; vagy b)a pozitív teszteredményt hozó Covid19-tesztek százalékos aránya kevesebb mint 3 %; feltéve, hogy az érintett tagállam heti szinten több mint 250 Covid19-tesztet végez 100 000 főre vetítve. Azokban a tagállamokban, ahol a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya 100 000 főre vetítve több mint 150 fő, a b) pontban foglalt kritérium kivételesen nem alkalmazandó. 11.A tagállamoknak figyelembe kell venniük a fertőződések más tagállamokon belüli regionális elosztását. Amennyiben lehetséges, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat az adott tagállam érintett régióinak helyzetére figyelemmel kell meghatározni. E célból a 10. pontban említett küszöbértékeket regionális szinten kell alkalmazni, nem korlátozva az adott tagállamnak a küszöbértékeket teljesítő más régióiba vagy régióiból történő szabad mozgást. A kockázati területek térképen való megjelenítése a szabad mozgás korlátozásának mérlegeléséhez 12.A tagállamok által szolgáltatott adatok alapján az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak régiók szerinti bontásban közzé kell tennie az uniós tagállamok és az EGT-országok hetente frissített térképét, a tagállami döntéshozatal támogatása érdekében. A térképen a területeket a következő színekkel célszerű jelölni: a)zöld, ha a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya 25-nél kevesebb és az összes Covid19-tesztből a pozitív teszteredmények aránya kevesebb mint 3 %; b)narancssárga, ha a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya 50-nál kevesebb, de az összes Covid19-tesztből a pozitív teszteredmények aránya legalább 3 %, vagy ha a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya 25 és 150 között van, de az összes Covid19-tesztből a pozitív teszteredmények aránya kevesebb mint 3 %; c)piros, ha a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya legalább 50 és az összes Covid19-tesztből a pozitív teszteredmények aránya legalább 3 %, vagy ha a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya 100 000 főre vetítve több mint 150; d)szürke, ha nem áll rendelkezésre elegendő információ a 10. pontban említett kritériumok értékeléséhez, vagy ha az összes Covid19-tesztből a pozitív teszteredmények aránya 100 000 főre vetítve legfeljebb 250. Az utóbbi két eset megkülönböztetéséhez különböző szürke árnyalatokat kell használni. 13.Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak hetente közzé kell tennie a térkép frissített változatát. Koordináció a tagállamok között és közös ütemezés 14.Azok a tagállamok, amelyek saját döntéshozatali eljárásaik alapján korlátozásokat kívánnak alkalmazni a 12. pont c) és d) alpontja szerint „pirosnak” vagy „szürkének” minősített valamely területre beutazó vagy onnan kiutazó személyekre, erről a szándékukról csütörtökönként tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot. E célból a tagállamoknak a politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus (a továbbiakban: IPCR) meglévő hálózatát kell használniuk. Az IPCR kapcsolattartóinak biztosítaniuk kell, hogy az információkat haladéktalanul továbbítsák az illetékes hatóságaiknak.

Kivételes körülményektől eltekintve a tagállamok által e pont alapján közölt intézkedések a következő hét hétfőjén lépnek hatályba. 15.Annak mérlegelésekor, hogy alkalmaznak-e korlátozásokat, a tagállamoknak figyelembe kell venniük a saját területükön fennálló járványügyi helyzetet is, beleértve a tesztelési politikákat, az elvégzett tesztek számát és a pozitív teszteredmények arányát, valamint az egyéb járványügyi mutatókat. 16.A tagállamok nem vezethetnek be korlátozásokat a valamely másik tagállamban található, a 12. pont c) alpontja szerint „pirosnak” minősített területre utazó vagy onnan induló személyekre, amennyiben a területükön található, a 12. pont c) alpontja szerint „pirosnak” minősülő területre nem alkalmazzák ugyanazokat a korlátozásokat. 17.A tagállamoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell a többi tagállamot és a Bizottságot a korábban bevezetett korlátozó intézkedések megszüntetéséről, amelynek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. A szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat fel kell oldani, ha valamely területet a 12. pont értelmében ismét „narancssárga” vagy „zöld” kategóriába sorolnak, feltéve, hogy legalább 14 nap telt el a korlátozások bevezetése óta. 18.Legkésőbb 7 nappal ezen ajánlás elfogadását követően a tagállamoknak fokozatosan meg kell szüntetniük a 12. pont szerint nem „piros” vagy „szürke” besorolású területekre ezen ajánlás hatálybalépése előtt alkalmazott korlátozásokat. A magasabb kockázatú területekről érkező utasok esetében alkalmazandó lehetséges intézkedések közös kerete 19.A tagállamok nem tagadhatják meg a más tagállamokból érkező személyek beutazását. Azok a tagállamok, amelyek saját döntéshozatali eljárásaik alapján a szabad mozgás korlátozásával járó intézkedéseket vezetnek be, a 12. pont c) és d) alpontja szerint a „piros” vagy „szürke” kategóriába tartozó területekről érkező személyeket a)karantén alá helyezhetik; vagy b)az érkezésüket követően a Covid19-fertőződés kimutatására irányuló teszt elvégzésére kötelezhetik. Amennyiben lehetséges, a karantén helyett a Covid19-teszt elvégzésének lehetőségét kell előnyben részesíteni. Az utasok számára lehetővé kell tenni, hogy a b) pontban említett tesztet az indulás előtt elvégzett Covid19-teszttel váltsák fel. 20.A tagállamoknak kölcsönösen el kell ismerniük a más tagállamokban tanúsított egészségügyi szervek által végzett Covid19-tesztek eredményeit. 21.Az alapvető feladattal vagy szükséglettel rendelkező utasok nem kötelezhetők karanténra. Ezek közé tartoznak különösen a következők: a)kritikus foglalkozásokat gyakorló munkavállalók vagy önálló vállalkozók, határ menti ingázók és kiküldött munkavállalók, valamint idénymunkások, a munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának a Covid19-járvány idején történő gyakorlására vonatkozó iránymutatásokkal összhangban; b)közlekedési dolgozók vagy közlekedési szolgáltatók, beleértve az adott területen való felhasználásra szánt árut szállító, valamint a területen csak áthaladó tehergépjárművek vezetőit is; c)naponta külföldre utazó tanulók, diákok és gyakornokok; d)kényszerítő családi vagy üzleti okokból utazó személyek; e)diplomaták, nemzetközi szervezetek személyzete és nemzetközi szervezetek által meghívott olyan személyek, akiknek a fizikai jelenléte szükséges e szervezetek megfelelő működéséhez, katonai személyzet, a humanitárius segítségnyújtásban dolgozók, valamint a polgári védelmi személyzet feladataik ellátása során;