[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.5.2008

COM(2008) 328 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló zárójelentésről (EIM program 2002-2006) {SEC(2008)1939}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló zárójelentésről (EIM program 2002-2006)

GLOSSZÁRIUM

ALMP | Aktív munkaerő-piaci politika |

ARC program | A foglalkoztatás és a munkaerőpiac terén végzett elemzésre, kutatásra és együttműködésre irányuló közösségi tevékenységek |

AC | Csatlakozni kívánó országok |

BEPG | Átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások |

CC | Tagjelölt országok |

CEEC-12 | A 12 közép-kelet-európai ország |

EEA | Európai Gazdasági Térség |

EEO | Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont |

EES | Európai foglalkoztatási stratégia |

EG | Foglalkoztatási iránymutatások |

EIM | A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések programja |

EMCO | Foglalkoztatási Bizottság |

ESF | Európai Szociális Alap |

EYWM | A munkavállalói mobilitás európai éve (2006) |

IDELE | A helyes gyakorlatok meghatározása, terjesztése és megosztása a helyi foglalkoztatásfejlesztés terén, valamint a jobb irányítás elősegítése |

JAP | Közös értékelési dokumentumok |

JER | Közös foglalkoztatási jelentés |

LED | Helyi foglalkoztatásfejlesztés |

LEED | Az OECD programja: helyi foglakoztatási és gazdasági fejlesztési program |

LLL | Egész életen át tartó tanulás |

LM | Munkaerőpiac |

LMP | Munkaerő-piaci politika |

LTU | Tartós munkanélküliség |

MISEP | Az európai foglalkoztatási politikákra vonatkozó kölcsönös információs rendszer |

MLP | Kölcsönös tanulási program |

MS | Tagállam |

NAP | Nemzeti cselekvési tervek |

NRP | Nemzeti reformprogramok |

OMC | Nyílt koordinációs módszer |

PES | Állami foglalkoztatási szolgálatok |

SME | Kis- és középvállalkozások |

SYSDEM | A foglalkoztatásra vonatkozó dokumentációk közösségi rendszere |

1. BEVEZETÉS

2002-ben a 2002. június 10-i 1145/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] a 2002–2006 közötti időszakra közösségi programot határozott meg a foglalkoztatás területére vonatkozó ösztönző intézkedések támogatása érdekében, amely a foglalkoztatási ösztönző intézkedések (EIM) programja néven is ismert.

A foglalkoztatási ösztönző intézkedésekről szóló program 13. cikkével összhangban 2005. május 19-én a program keretében benyújtásra kerül a 2002 – 2004 között végrehajtott tevékenységekről szóló időközi jelentés[2] az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára[3]. Ugyanezen cikk a program tevékenységeire vonatkozó zárójelentést ír elő, amely magában foglalja „a tevékenységek keretében nyújtott közösségi finanszírozásról, a más vonatkozó programokkal, intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatos összeegyeztethetőségről és kiegészítő jellegről, valamint a vonatkozó értékelési eredményekről szóló információkat” .

A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések programjának célja az 1998. február 23-i 98/171/EK tanácsi határozattal[4] létrehozott, a foglalkoztatással és a munkaerőpiaccal kapcsolatos elemzésben, kutatásban és együttműködésben végzett közösségi tevékenységekre vonatkozó program (ARC 1998-2000) keretében indult tevékenységek fenntartása és továbbfejlesztése volt. Emellett a 2007-2013-as időszakra vonatkozó PROGRESS program[5] foglalkoztatási szekciója előfutárának is tekinthető. A három említett program/szekció átfogó célja az volt, hogy támogassa az európai foglalkozatási stratégia[6] kialakítását és végrehajtását. A program tevékenységei emellett hozzájárulnak az Európai Tanács által Lisszabonban kitűzött stratégiai cél megvalósításához, amely lehetővé kívánja tenni a Közösség számára, hogy ismét megteremtse a teljes foglalkoztatottság feltételeit.

2. A TEVÉKENYSÉGEK

A teljes időszak alatt több mint 150 projekt részesült finanszírozásban; a pontos számok attól függnek, hogyan veszik figyelembe a pályázati felhívásokat, melyek keretében felhívásonként számos projektnek ítéltek meg támogatást, valamint az olyan programok keretébe tartozó tevékenységeket, mint például a kölcsönös tanulási program és az IDELE program[7], melyek égisze alatt évente több szakértői értekezletre és szemináriumra került sor.

A tevékenységek feloszthatók olyan fejezetek alá, melyek nagyrészt tükrözik a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló határozat célkitűzéseit:

1. Statisztikai munka és a mutatók kidolgozására biztosított támogatás

2. Elemzés és kutatás

2.1 A tendenciák és kihívások elemzése, beleértve az előremutató kérdéseket

2.2 Szakpolitikai vizsgálat és értékelés

3. Bevált gyakorlatok kicserélése és tagállamok közötti együttműködés valamennyi szinten, valamint a tudatosság növelése3.1 Bevált gyakorlatok kicserélése és tagállamok közötti együttműködés3.2 Ismeretterjesztés és a tudatosság növelése

4. A munkavállalói mobilitás európai éve (2006)

5. A helyi foglalkoztatásfejlesztést elősegítő tevékenységek

6. A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések programjának értékelése

E tevékenységek végzésekor a Bizottság biztosította a következőket:

- törekedni fognak a nemek közötti egyenlőség elvének megvalósításra;

- figyelembe veszik a nemzetközi szervezetek munkáját;

- különös figyelmet fordítanak a munkaerő-piac szempontjából hátrányos helyzetűekre.

A tevékenységek alapját az a célkitűzés adta, hogy minden szinten biztosítva legyen az európai foglalkoztatási stratégia alapos ismerete. Az elmúlt évek európai foglalkoztatási stratégiájának legfontosabb mozzanatait tekintve a program releváns és a politikai menetrendbe jól illeszkedő tevékenységeken keresztül megfelelően támogatta az európai foglalkoztatási stratégiát. Ezt a program általános iránymutatási által biztosították, amelyek meghatározták az alapvető többéves irányvonalakat; az iránymutatásokat a foglalkozási iránymutatások 2003-as[8] és 2005-ös[9] felülvizsgálatai alapján aktualizálták. A program emellett támogatta az európai foglalkoztatási stratégia értékelését és a foglalkozatási iránymutatások éves felülvizsgálatát.

2004-től kezdődőn a tevékenységek legnagyobb része a kölcsönös tanulást, valamint a tagállamok közötti együttműködést és a bevált gyakorlatok egymás közötti kicserélését foglalta magában. E tevékenységeket egy kölcsönös tanulási program[10] köré szervezték a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekkel kapcsolatos program céljainak eredményesebb megvalósítása érdekében. A Foglalkoztatási Bizottság megbeszélései alapján kibontakozó általános kép szerint a kölcsönös tanulási program hatékonyan ösztönözte a bevált gyakorlatok kicserélését, és különösen kiemelendő az új tagállamok, valamint a tagjelölt országok részvétele. Hasonlóképpen a helyi fejlesztési stratégiák és az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítésére irányuló innovatív fellépések terén végzett tevékenységek is hozzájárultak a helyes munkaerő-piaci gyakorlatok tagállamok közötti terjesztéséhez. Az elmúlt években a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések keretébe tartozó tevékenységek bővítéssel kapcsolatos vetülete nagyobb hangsúlyt kapott.

A tanulmányok és felmérések témáikban megfelelően tükrözték a tanácsi menetrendben szereplő szakpolitikai kérdéseket. A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekkel kapcsolatos tanulmányok közvetlen politikai relevanciája tükröződik többek között az elemző és szakpolitikai dokumentumokban található számos referenciában, beleértve a nemzeti cselekvési terveket (melyeket most beemeltek a nemzeti lisszaboni reformprogramokba). Bebizonyosodott, hogy e tanulmányok többsége az új tagállamok számára ösztönzőleg hatott szakpolitikai reformjaikra.

A program emellett lehetővé tette az állami foglalkozatási szolgálatok közötti együttműködést a közös kihívások és eszközök – mint például az európai foglalkoztatási szolgálatok álláshelyek megüresedését figyelő rendszere – terén. Nem csak ez az egy példa tükrözi azonban az állami foglalkoztatási szolgálatok közötti együttműködés mélységét: a foglalkoztatási szolgálatok számára hasznosnak bizonyultak az EIM-tanulmányok, mint például az ellátásokról és legfontosabb tevékenységükről, az aktív munkaerő-piaci politikáról szóló tanulmányok, valamint részvételük az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpontban (EEO).

A tagállami szakértők közötti kapcsolattartás és együttműködés lehetősége – nem csupán a kölcsönös tanulási program, hanem elnökségi konferenciák, az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont, a MISEP[11] és az állami foglalkoztatási szolgálatok keretében – a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések által lehetővé tett együttműködés új vetületét jelenti.

A program végrehajtásával a Bizottság kiterjedt tevékenységeket[12] végzett, melyeket az e közleményt kísérő bizottsági munkadokumentum, „Az EIM keretében végzett tevékenységek áttekintése”[13] vizsgál felül.

2.1. Statisztikai munka és a mutatók kidolgozása

Az európai foglalkoztatási statisztika terén alkalmazandó statisztikai eszközök kidolgozása a programidőszak egészére kiterjedt. Ez elsősorban az európai foglalkoztatási stratégiáknak a mennyiségi célokat meghatározó lisszaboni célkitűzések keretében történő felülvizsgálatához járult hozzá. A munkaerő-piaci területhez kapcsolódó statisztikai munkát zömében az Eurostat végezte. Az EU, a résztvevő EFTA/EGT-országok és a tagjelölt és csatlakozni kívánó országok nemzeti statisztikai hivatalai és más kormányzati intézmények pénzügyi támogatásban részesültek.

Ez lehetővé tette két fő célkitűzés teljesülését: a munkaerő-piaci statisztikák minőségének a meglévő adatbázisok és felmérések fejlesztésén keresztüli javítását, valamint az adatok hozzáférhetővé tételét olyan területeken, ahol azok korábban nem álltak rendelkezésre. Új foglalkoztatási statisztikákat dolgoztak ki, mint például a munkaerő-kereslet változásainak figyelemmel kísérése céljából az álláshelyek megüresedésére vonatkozó statisztikákat, valamint a munkabérre vonatkozó adókulcs mértékét értékelő statisztikákat[14].

Meg kell jegyezni, hogy hosszú távon szemlélve az EU vezető adatszolgáltatóvá vált.

2.2. Elemzés és kutatás

2.2.1. A tendenciák és kihívások elemzése, beleértve az előremutató kérdéseket

Az elemzés a több és jobb munkahely megteremtésének feltételeire, valamint az Unió foglalkoztatási potenciáljára irányult. Előretekintő elemzéseket és tanulmányokat végeztek az európai munkaerőpiac működésének megértésének elősegítése céljából, valamint az európai foglalkoztatási stratégia hosszú távú előmozdításának az esetlegesen felmerülő új kérdések és kihívások előzetes meghatározásával történő támogatására. E kérdések közé a következők tartoznak: aktív munkaerő-piaci politika, valamint a munka kifizetődővé tétele; egészség és minőség a munkavégzésben; készségek és humán tőke; hátrányos helyzetű csoportok; bővítés; szerkezetátalakítás; migráció; üzleti dinamika és munkavállalói teljesítmény.

Az európai foglalkoztatásról szóló jelentés, amely a Bizottság munkatársai által évente elkészített fő referenciadokumentum, az uniós munkaerő-piaci tendenciák és szakpolitikák mennyiségi elemzését mutatta be. Emellett fontos anyagot szolgáltatott az éves közös foglalkoztatási jelentés és az európai foglalkoztatási stratégiák időközi felülvizsgálatának alátámasztásához, továbbá megalapozta az elemzési kérdésekre és a mutatók kidolgozására irányuló munkát[15].

2.2.2. Szakpolitikai vizsgálat és értékelés

2002-től számos olyan projekt indult, melyek hozzájárultak az európai foglalkoztatási stratégiák értékeléséhez és átdolgozásához, 2005-től pedig elkezdődött a foglalkoztatási iránymutatások és a nemzeti reformprogramok időközi értékelése. A projekteket az európai foglalkoztatási stratégiákon keresztül támogatott foglalkoztatáspolitikák hatásáról és a tagállamok nemzeti értékelési gyakorlatának kifejlesztéséről szóló pályázati felhívások közzététele után választották ki. Ezen időszak során például Belgium, Franciaország és Portugália elvégezte foglalkoztatáspolitikája átfogó értékelését. A projektek gyakran transznacionális kontextusban kerültek kidolgozásra, ami azt mutatta, hogy a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések programjának sikerült az uniós szintű, koordinált, minőségi foglalkoztatási politikák támogatása.

A két EEO-hálózat[16], a MISEP és a SYSDEM[17] szintén hozzájárult az európai foglalkoztatási stratégiák kidolgozásához azáltal, hogy információkat és összehasonlító kutatást biztosított a foglalkoztatáspolitikákról és az EEO-ban részt vevő országok munkaerő-piaci tendenciáiról; ide az EU tagállamai, a tagjelölt országok és az EFTA/EGT-országok tartoznak. Emellett elvégezte e politikák értékelését is. A félévente megjelenő EEO Review továbbra is foglalkozott prioritást élvező témákkal, mint például idősebb munkavállalók, bevándorlók, a munka minősége, nem bejelentett foglalkoztatás, a fiatalok foglalkoztatása és rugalmas biztonság. A SYSDEM emellett jelentősen hozzájárult a nemzeti cselekvési tervek (azóta nemzeti reformprogramok, lásd fentebb) éves értékeléséhez.

2.3. Bevált gyakorlatok kicserélése és a tagállamok közötti együttműködés valamennyi szinten, valamint a tudatosság növelése

2.3.1. Bevált gyakorlatok kicserélése és a tagállamok közötti együttműködés

A 2004 novemberében indult kölcsönös tanulási program, melynek célja a helyes gyakorlatból származó tapasztalatok kicserélése volt, az 1999-ből származó szakértői értékelési programra épül, koncentrálva az elsőbbséget élvező kérdésekre és a szervezést és részvételt oly módon alakítva ki, amely hozzájárul a hatékonyabb és szélesebb körű terjesztéshez. Ebbe beletartozik a szociális partnerek és a civil társadalom szorosabb együttműködése a tanulási folyamat során. A kölcsönös tanulási program lehetőséget kínál a tagállamok, tagjelölt országok és EFTA/EGT-országok érdekelt felei számára, hogy uniós szinten bemutassák a helyes gyakorlatokra vonatkozó nemzeti példáikat.

2.3.1.1. Az állami foglalkoztatási szolgálatokkal kapcsolatos projektek[18]

A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések keretében elősegítették, meghatározták és az EGT-országok, valamint a tagjelölt államok állami foglalkoztatási szolgálatai között megosztották a bevált gyakorlatokat, ami azt eredményezte, hogy a munkakeresőknek és munkaadóknak nyújtott szolgáltatások minősége javult, és eredményesebben tudtak foglalkozni az Európai Unióban tapasztalható, szaktudással kapcsolatos hiányokkal. Ebben az összefüggésben tették közzé a pályázati felhívásokat, melyek célja az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítése volt annak érdekében, hogy azok az európai foglalkoztatási stratégiával kapcsolatos szerepüket megfelelően betölthessék. Az új tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatainak belépése lehetőséget teremtett közös projektekre; ennek nyomán 2004, 2005 és 2006 folyamán pályázati felhívásokat tettek közzé innovatív és transznacionális kezdeményezések támogatására.

Az állami foglalkoztatási szolgálatok értekezleteinek (elnökségi események és évi két értekezlet) elnökei folytatták azt a 10 éve meghonosodott gyakorlatot, melynek során hozzájárultak a foglalkoztatási szolgálatok működésének koordinálásához és korszerűsítéséhez. Az értekezletek célja az állami foglalkoztatási szolgálatok jelentős fellépéseinek megbeszélése és megvalósítása volt, mint például a tartós munkanélküliség megelőzésére és a munkaerőpiac keresleti oldaláról jelentkező különleges problémáinak kezelésére létrehozott szolgáltatási modellek.

Számos képzési szeminárium foglalkozott (2002 és 2003 folyamán) a 2004-ben tagállammá vált 10 tagjelölt ország, valamint (2006 folyamán) Románia, Bulgária és Törökország állami foglalkoztatási szolgálatainak irányításával.

2.3.2. Ismeretterjesztés és tudatosságnövelés

Az ARC programmal összehasonlítva nagyobb hangsúly került az aktív és átlátható tájékoztatási politika végrehajtása iránti igényre az Unió polgárainak az európai foglalkoztatási stratégiákkal és azok általuk érezhető hatásaival kapcsolatos ismereteinek növelése érdekében. Elismert tény, hogy az európai foglalkoztatási stratégiákkal szembeni kötelezettségvállalás a nyilvánosság tájékoztatása mellett minden szinten és valamennyi érdekelt fél (szociális partnerek, civil társadalom) részéről átláthatóságot igényel.

A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések által támogatott kezdeményezések – beleértve a tanulmányokat – ismertsége a programozási időszak egésze során nőtt. Az eredmények közzétételének módszere különböző volt: papíralapú kiadványok, illetve a Foglalkoztatási Főigazgatóság elektronikus kiadványai az EUROPA-honlapon, szemináriumok, munkaértekezletek és konferenciák, valamint a média. A kulcsfontosságú szakpolitikai következtetések szerepeltek a lényeges szakpolitikai dokumentumokban, így például a közös foglalkoztatási jelentésben és az összefoglaló jelentésben.

2003-tól évente indítottak pályázati felhívást az európai foglalkoztatási stratégia ismertségét támogató közös tájékoztató fellépések és a tudatosítást elősegítő kezdeményezések ösztönzésére. Az ilyen kezdeményezések célja az volt, hogy általános információkat szolgáltassanak az európai foglalkoztatási stratégiákról (célkitűzések és magyarázatok, elért eredmények, végrehajtás és ellenőrzés, az érintett intézmények szerepe), egyértelműen jelezve mindeközben az európai kontextus és a nemzeti, regionális és helyi szintű foglalkoztatáspolitikák közötti kölcsönhatást. A potenciális érdekelt felek bevonásának elősegítése érdekében specifikus célcsoportok (pl. regionális és helyi hatóságok, szociális partnerek, civil társadalom) vagy specifikus témák (pl. esélyegyenlőség, a tartós munkanélküliség megelőzése és a tartósan munkanélküliek aktivizálása, mobilitás, egész életen át tartó tanulás, a munka minősége, az aktív időskor, beleértve a munkaerőpiacokat, a bevándorlás, a foglalkoztatottak részvétele és a munka kifizetődővé tétele) vizsgálatára került sor az átfogóbb ismeretszerzés és megértés céljából. A kezdeményezések emellett hozzájárultak az európai foglalkoztatási stratégiák fő célkitűzéseinek és szakpolitikai prioritásainak mélyebb megértéséhez, valamint az uniós szintű foglalkoztatáspolitikai koordináció hozzáadott értékéhez.

Az elemző munka legfontosabb megállapításait az európai foglalkoztatásról szóló jelentés tartalmazza, amelyhez 2006-tól éves tájékoztató konferencia is tartozik, valamint az EEO kiadványai. Mindként kiadványt széles körben terjesztik az Unión belül és azon kívül.

Számos szemináriumot, munkaértekezletet, konferenciát és más jelentős eseményt szerveztek a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések eredményeinek továbbítására. Ez történt az elsőbbséget élvező témákkal kapcsolatban végzett tanulmányok esetében is.

A tájékoztató tevékenységek eljutottak az Európai Parlament képviselőihez, a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések bizottságának tagjaihoz és megfigyelőihez, a Foglalkoztatási Bizottsághoz és csoportjaihoz és más érdekelt szereplőkhöz is, mint pl. szociális partnerek, szakértők és más közösségi cselekvési programok végrehajtásában érintett felek, biztosítva az egységességet és a kiegészítő jelleget egyéb releváns programokkal, fellépésekkel és kezdeményezésekkel.

2.4 A munkavállalói mobilitás európai éve (2006)

A munkavállalói mobilitás európai éve (2006) keretében számos fellépés indult, hozzájárulva az év fő célkitűzéseinek megvalósításához, vagyis:

- a munkavállalók jogainak ismertté tétele (a munkavállalók szabad mozgása), a rendelkezésre álló lehetőségek, valamint a mobilitást elősegítő eszközök (különösen az EURES), az állami foglalkoztatási szolgálatok e téren betöltött szerepe stb.;

- tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok megosztása a mobilitással kapcsolatos kérdések terén;

- az EU tudásbázisának egységesítése a foglalkozási és földrajzi mobilitással kapcsolatban, statisztikai adatokat szolgáltatva az EU-n belül, illetve azon kívül jellemző mobilitási tendenciákról .

Az ismeretszerzést elősegítő 2000 esemény szervezésére került sor, bevonva a mobilitás területén érintett valamennyi szereplőt. A legsikeresebb események közé az első európai állásbörzék tartoztak, amelyek 230 európai városban csaknem 200 000 résztvevőt vonzottak, és amelyek lehetőséget biztosítottak a munkaadók, munkavállalók és munkakeresők számára, hogy közvetlenül vegyék fel egymással a kapcsolatot.

2.5. Helyi foglalkoztatásfejlesztés

A helyi szintű munkahelyteremtés lehetősége – beleértve a szociális szektort is – támogatást kapott, és ösztönözték az összes érintett szereplő közötti partnerséget is. Elvégezték a helyi foglalkoztatásfejlesztés elemzéseit, hogy a sikeres helyi fejlesztési kezdeményezéseket jobban megismerjék, ösztönözzék az innovációt, valamint analitikai és módszertani eszközöket fejlesszenek ki a közösségi és nemzeti foglalkoztatáspolitikák helyi elemének megerősítése érdekében.

2.6. A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések értékelése

A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló határozat 13. cikkével összhangban független értékelést végeztek el. Az ajánlattevő 2005 májusában időközi jelentést nyújtott be, amely a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések alapján finanszírozott projektek projektszintjére koncentrált. A 2005 decemberében benyújtott, aktualizált időközi jelentés megvizsgálta a program és szakpolitika szintjét, és figyelembe vette, hogy a felülvizsgált lisszaboni stratégia milyen hatással lehetett a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések programjára. A zárójelentés átfogóan értékeli a program végrehajtását, és ajánlásokat tesz a jövőbeni közösségi programokra. Végezetül az utólagos jelentés összefoglalja az addigi értékelő jelentések megállapításait.

Az értékelés fő célja az alábbiak felmérése volt:

- a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések hozzájárulása az európai foglalkoztatási stratégiák kialakításához és végrehajtásához;

- a program egységessége és hatékonysága; valamint

- a kitűzött célok megvalósításának mértéke és a végrehajtás során felmerült akadályok.

Az értékelők a fentiekkel kapcsolatos általánosan kedvező megállapítások ellenére ajánlásaikban hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy a projektek végrehajtásával kapcsolatban egyszerűsíteni kell a pénzügyi irányítást és az eljárásokat, és megbízhatóbb projektellenőrzést javasolnak új információs technológiák, pl. adatbázisok felhasználásával. A következtetésekben az is szerepelt, hogy aktívabb tájékoztatási politika szükséges, beleértve a projekteredmények megfelelőbb terjesztését, valamint a tanulmányok, felmérések és kutatások nyomon követését. Ezt a projektek követelményszintjének növelésével és azáltal lehet elérni, hogy a projekt ajánlattevőjére hárul át a tagállami együttműködés elősegítésének, az információterjesztésnek és a nyomon követésnek a felelőssége. Az ajánlások emellett hangsúlyozták, hogy a programbizottság aktívabb részvételére van szükség.

3. Nem uniós országok részvétele

A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekre vonatkozó határozat 7. cikkének megfelelően a programban és tevékenységeiben részt vehetnek az EFTA/EGT-országok (Izland, Norvégia és Liechtenstein), valamint az Európai Unióhoz 2004 májusában csatlakozó 10 új tagállam. A tagjelölt országok (vagyis abban az időben Bulgária, Románia, valamint Törökország) 2003-ban, Horvátország pedig 2006-ban csatlakozott a programhoz.

Az új tagállamok csatlakozásának elősegítése érdekében a Bizottság koncentrált erőfeszítést tett arra, hogy segítse a tagjelölt országokat abban, hogy szakpolitikáikat összehangolják a lisszaboni stratégiával. A tagjelölt országok munkaerő-piaci tendenciáit rendszeresen elemezték az európai foglalkoztatásról szóló jelentésben, politikai párbeszéd kezdődött, és közösen megállapított szabványok alapján közös értékelő dokumentumokat készítettek elő. 2003-tól valamennyi tagjelölt ország fokozatosan bekapcsolódott a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekkel kapcsolatos tevékenységekbe; ebbe beletartozott a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések bizottságának ülésein, tájékoztató értekezleteken, szemináriumokon és konferenciákon való részvétel is. A foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedések terén megvalósuló részvételük segítséget nyújtott számukra, mivel tanulhattak az európai foglalkoztatási stratégiákhoz kapcsolódó tagállami tevékenységekből és azok értékeléséből, és felkészítette őket az európai foglalkoztatási stratégiáknak a lisszaboni stratégia keretében megvalósuló végrehajtására. Ez lehetővé tette az új tagállamok számára, hogy felgyorsítsák az európai foglalkoztatási stratégiába történő teljes integrációjukat.

4. A KÖZÖSSÉGI FOGLALKOZTATÁSI ÖSZTÖNZő INTÉZKEDÉSEK PROGRAMJÁVAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG SZEREPE, KAPCSOLATA MÁS BIZOTSÁGOKKAL, PROGRAMOKKAL ÉS SZERVEZETEKKEL

A közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjával foglalkozó bizottság, mely igazgatási és tanácsadói szerepet is betölt, évente két alkalommal ült össze. Elfogadta a tevékenységek végrehajtására vonatkozó általános iránymutatásokat, az éves munkaprogramokat, az egyes intézkedések közötti támogatás elosztását és a pénzügyi támogatásra vonatkozó kritériumokat.

A kapcsolódó bizottságokkal, például a foglalkoztatási bizottsággal való együttműködés és koordináció megteremtésével biztosítva lett, hogy a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjával kapcsolatos tevékenységek összeegyeztethetőek legyenek egyéb közösségi programokkal és kezdeményezésekkel, és kiegészítsék azokat. A széles területre kiterjedt közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjában megvalósított tevékenységek a foglalkoztatási bizottság számára is hasznosak voltak, és segítették a munkáját. Ezenfelül a foglalkoztatási bizottság például a konferenciákon, szemináriumokon és munkaértekezleteken való részvétel útján rendszeresen értesült a projekt eredményeiről. A közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjának végrehajtása során figyelembe vették a Gazdaságpolitikai Bizottság munkáját és az annak alárendelt munkaerő-piaci munkacsoport munkáját is.

Ebben az összefüggésben érdemes megjegyezni., hogy az EU kutatási keretprogramja a 2. szakaszban a „Tevékenységek” alá sorolt területek közül több esetében is támogat kiegészítő kutatási projekteket és hálózatokat, jelentősen hozzájárulva ezáltal az EU növekedési, foglakoztatási és társadalmi kohéziós politikai céljainak eléréséhez.

Az OECD-vel, az ILO-val és a Világbankkal való együttműködés töretlenül fennáll, többek között közös kutatások, információ- és tapasztalatcsere formájában, valamint számos területen, többek között a humán tőke, a migráció vagy a helyi foglalkoztatásfejlesztés területén közös konferenciák és szemináriumok szervezésével. Az OECD helyi foglakoztatási és gazdasági fejlesztési programja[19] keretében is folytatódott az együttműködés és a társfinanszírozás. A Bizottság biztosította továbbá a decentralizált hivatalokkal való kapcsolatot is, különösképpen a dublini székhelyű EUROFOUND-dal (Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért).

5. Következtetések

A programidőszak egészére nézve (2002-2006) a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programja hozzájárult az Európai Tanács által Lisszabonban kitűzött stratégiai cél megvalósításához, amely a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjával összhangban lehetővé teszi a Közösség számára, hogy ismét megteremtse a teljes foglalkoztatottság feltételeit.

A program az abban foglalt főbb célokkal összhangban valósult meg. Valamennyi célkitűzés nagy hangsúlyt kapott a határozat 4. cikkében foglalt közösségi intézkedések végrehajtásakor. Ily módon a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjában fogalt tevékenységek hozzájárultak az európai foglalkoztatási stratégia fejlesztéséhez, tevékenységének nyomon követéséhez és értékeléséhez, valamint alátámasztották a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjával kapcsolatos összehangolt megközelítést. Közreműködtek továbbá a statisztikák és a mutatók fejlesztésében, elemezték az uniós munkaerő-piaci fejlődéshez kapcsolódó legfontosabb kérdéseket, felmérték és értékelték a szakpolitikákat, valamint elősegítették a tagállamok között a bevált gyakorlatok kicserélését, és növelték a tudatosságot az uniós polgárok körében. Külön figyelmet kapott a helyi foglalkoztatásfejlesztést elősegítő tevékenységek elősegítése. A közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjának végrehajtásakor a Bizottság nem csupán a rövid távon elérhető, konkrét eredményekre, hanem a fenntartható változást közép- és hosszú távú elősegítő eredményekre is hangsúlyt fektetett. Központi szerepet kapott a helyes irányítás, valamint a szakértői értékelések és a tájékoztató tevékenységek is.

2004-ben az EU 10 új tagállammal bővült. Ezen tagállamoknak a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programjában való fokozatos részvétel segített abban, hogy felkészültebbé váljanak az európai foglalkoztatási stratégiába történő teljes integrációra, mivel tanulhattak az EU-15-ök európai foglalkoztatási stratégiára vonatkozó értékeléseiből.

A tevékenységek azon a célkitűzésen alapultak, hogy földrajzilag uniószerte magas szinten tudatosítani kell az európai foglalkoztatási stratégia szerepét, hogy mind az általános nyilvánosság, mind az érdekelt felek – mint például a politikát meghatározó szereplők, a szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok és egyéb kulcsfontosságú szereplők, beleértve a civil társadalmat is – tudatában legyenek annak, hogy milyen lehetőségeik vannak a gazdasági és szociális kilátások előmozdításában, és ösztönzést kapjanak arra, hogy hozzájáruljanak ennek eléréséhez. A foglalkoztatás és a munkaerőpiac terén végzett elemzésre, kutatásra és együttműködésre irányuló közösségi tevékenységek programjával összehasonlítva nagyobb hangsúly került arra, hogy egy aktív és átlátható tájékoztatási politikát kell megvalósítani annak érdekében, hogy egyre inkább tudatosuljon a polgárokban uniószerte, melyek az európai foglalkoztatási stratégia főbb szempontjai, és azok milyen hatással lehetnek rájuk.

KÖLTSÉGVETÉSI MELLÉKLET

A Tanács és az Európai Parlament által rendelkezésre bocsátott költségvetés: 55 millió EUR + 5 millió EUR a 2004-es bővítéssel kapcsolatban. Ehhez a 60 millió EUR összeghez járult a programban részt vevő tagjelölt országok, valamint az EFTA/EGK-országok által nyújtott hozzájárulás, csakúgy, mint a 2004 ás 2005 során felhasználatlan összegek jóváírása, ami a rendelkezésre álló alapokat tekintve a teljes programidőszakra nézve összesen 64 590 390 EUR-t tesz ki. A jelentésben szereplő szakasz Projekttípus 2002 2003 2004 2005 2006 ÖSSZKÖLTSÉGVETÉS/PÉNZESZKÖZÖK 5 000000 10 486 434 14 804 096 16 337 600 17 962 260 2.1 Statisztikai munka és a mutatók kidolgozása, a következőket beleértve: Hatáskör átruházása az EUROSTAT részére 1 262376 1 665 745 1 324 343 4 541 636 1 082 119 Egyéb statisztikai munka 333 602 449 734 49 284 ÖSSZESEN 2.1. Statisztikai munka és a mutatók kidolgozása 1 262 376 1 665 745 1 657 945 4 991 370 1 131 403 2.2 Elemzés és kutatás, a következőket beleértve: 2.2.1 A tendenciák és kihívások elemzése, beleértve az előremutató kérdéseket: Tanulmányok és felmérések (az eredményeket bemutató konferenciákat, szemináriumokat és munkaértekezleteket beleértve) 418 249 1 142 924 1 112 625 1 067 837 1 667 995 3 tanulmány a munkavállalói mobilitás európai éve (2006) keretében (az eredményeket bemutató szemináriumokat is beleértve) 124 453 458 610 RÉSZÖSSZEG 2.2.1. A tendenciák és kihívások elemzése, beleértve az előremutató kérdéseket 418 249 1 142 924 1 112 625 1 192 290 2 126 605 2.2.2 Szakpolitikai vizsgálat és értékelés: Vizsgálati tanulmányok (beleértve az állami foglalkoztatási szolgálatok értékelő projektjeit és az aktív munkaerő-piaci politika hatékonysági/hatásvizsgálati értékelését) 99 800 261 600 189 650 441 778 Pályázati felhívás: Az értékelési gyakorlat fejlesztésére: 6 projekt 2003-2005 557 398 A jelentésben szereplő szakasz Projekttípus 2002 2003 2004 2005 2006 Pályázati felhívás: Az európai foglalkoztatási stratégia értékeléséhez hozzájáruló projektek (nemzeti értékelési gyakorlatok) 2002-2003, 2005-2007 és 2006-2008 190 000 519 620 610 414 A munkavállalói mobilitás európai éve (2006) (beleértve a 2006-os munkavállalói mobilitás területén a jogok és eszközök megítélése tekintetében elvégzett Eurobarometer-felmérést és az éves értékelést) 316 552 RÉSZÖSSZEG 2.2.2. Szakpolitikai vizsgálat és értékelés 289 800 557 398 261 600 709 270 1 368 744 ÖSSZESEN 2.2. Elemzés és kutatás 708 049 1 700 322 1 374 225 1 901 560 3 495 349 2.3 Bevált gyakorlatok kicserélése és tagállamok közötti együttműködés, valamint tudatosságnövelés, beleértve a következőket: 2.3.1 Bevált gyakorlatok kicserélése és tagállamok közötti együttműködés: Főbb tevékenységek: Szakértői értékelési program (beleértve az aktív munkaerő-piaci politika bevált gyakorlataira vonatkozó tanulmányokat) / Kölcsönös tanulási program (beleértve a támogató szolgálatokat, a szakértői értékelési program üléseit és a tematikus értékeléseket) 2002-2006 283 970 1 433 440 765 739 891 642 982 116 Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont (hálózat) 2002-2006 1 018 480 1 797 182 1 160 545 988 208 938 208 Pályázati felhívás: Tudatosságnövelés az európai foglalkoztatási stratégia terén: közös tájékoztató fellépések 2003-2005 430 974 Pályázati felhívás: A projektek hatásvizsgálatának nyomon követése és tudatosságnövelés az európai foglalkoztatási stratégia terén (közös tájékoztató fellépések - terjesztés) 2004-2006 1 228 181 Pályázati felhívás: A 2005-2007-es és 2006-2008-as európai foglalkoztatási stratégia kölcsönös tanulási programjának keretében megvalósuló tevékenységek nyomon követése és terjesztése 1 122 747 526 275 A munkavállalói mobilitás európai éve (2006) (konferenciák és szemináriumok, beleértve a zárókonferenciákat is) 863 291 A jelentésben szereplő szakasz Projekttípus 2002 2003 2004 2005 2006 A munkavállalói mobilitás európai éve (2006) (beleértve a bevált gyakorlatok kicserélésével kapcsolatos innovatív fellépésekre irányuló pályázati felhívásokat a munkavállalói mobilitás és a szociális partnerek mobilitására irányuló kezdeményezések terén és az ezt követő konferenciákat) 183 446 2 019 273 Tanulmányok (beleértve a munkavállalási lehetőségek javítására és az idősebb munkavállalók foglalkoztatásának biztosítására irányuló, valamint az időskor és a foglalkoztatás tárgyát érintő bevált gyakorlatok meghatározását) 199 550 Főbb tevékenységek - részösszeg 1 302 450 3 661 596 3 354 015 3 186 043 5 329 163 Állami foglalkoztatási szolgálatokkal kapcsolatos projektek Szemináriumok (beleértve az állami foglalkoztatási szolgálatok irányítására vonatkozó képzési szemináriumokat, az állami foglalkoztatási szolgálatokkal és az európai uniós elnökséggel kapcsolatos szemináriumokat, pályaválasztási tanácsadást, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatok vezetőinek 12-19. találkozóját) 117 503 499 781 395 674 80 275 663 558 Pályázati felhívás: Az állami foglalkoztatási szolgálatok irányítási és strukturális változásainak IKT-fejlesztéssel kapcsolatos fejlesztései 2004-ben Pályázati felhívás: A munkaerőpiacon jelenlévő, a hosszú távú munkanélküliek csoportjaival kapcsolatos profilképző eszközök 2004-ben Pályázati felhívás: Az állami foglalkoztatási szolgálatok modernizációja (határokon átívelő innovatív projektek) 2004-2008 300 000 1 091 436 1 064 001 Tanulmány (beleértve a szemináriumokat is) (bevált vállalati gyakorlat a kkv-k és az állami foglalkoztatási szolgálatok munkavállalói mobilitása terén) 250.000 Állami foglalkoztatási szolgálatokkal kapcsolatos projektek - részösszeg 117 503 499 781 695 674 1 171 711 1 977 559 RÉSZÖSSZEG 2.3.1. Bevált gyakorlatok kicserélése és tagállamok közötti együttműködés 1 419 953 4 161 377 4 049 689 4 357 754 7 306 722 |

Elnökségi konferenciák a görög, olasz, ír, holland, brit, osztrák, finn és német elnökség alatt | 799 152 | 569 753 | 476 238 | 736 856 | 872 400 |

Közös szemináriumok az OECD-vel, a Világbankkal, Japánnal és az USA-val | 84 405 | 308 464 |

Az európai foglalkoztatási politikákra vonatkozó kölcsönös információs rendszer ülései 2005-ben és 2006-ban | 56 711 | 188 530 |

Foglalkoztatási bizottsági szemináriumok támogatása (szakértői értekezletek) | 145 345 | 160 903 |

Konferenciák - részösszeg | 799 152 | 654 158 | 476 238 | 1 247 376 | 1 221 833 |

Információ, tudatosságnövelés és a projektek terjesztése |

Foglalkoztatási hét 2002-2005 | 97 504 | 83 916 | 45 474 |

Publikációs program 2003-2006 (beleértve a 2003-2006-os európai foglalkoztatásról szóló jelentést és az 1. tájékoztató konferencia jelentését) | 105 801 | 309 792 | 196 419 | 338 317 | 485 543 |

Foglalkoztatási munkacsoport; Magas szintű csoport (8 ülés) 2003-ban | 54 500 |

A munkavállalói mobilitás európai éve (2006) (rendezvények, publikációk, promóciós és a tudatosság növelését elősegítő anyagok) | 372 538 | 951 320 |

A 2006-os európai foglalkoztatási stratégiával/Európai Szociális Alappal kapcsolatos és az Európai Szociális Alap: a munkavállalói kezdeményezés 50 éves támogatására meghirdetett, tudatosságot értékelő Eurobarometer-felmérés | 675 012 |

Szakértői értekezletek a tevékenységek/tanulmányok eredményeinek terjesztésére (külső szakértők/előadók részvételével) | 187 322 |

Részösszeg - Információ, tudatosságnövelés és a projektek terjesztése | 203 305 | 364 292 | 280 335 | 756 329 | 2 299 197 |

Összesen 2.3. Bevált gyakorlatok cseréje és tagállamok közötti együttműködés, valamint tudatosságnövelés | 2 422 410 | 5 179 827 | 4 806 262 | 6 361 459 | 10 827 752 |

19 projektjavaslat értékelése: A helyi foglalkoztatás előmozdításához hozzájáruló tevékenységek | 192 800 |

OECD-/ Helyi foglakoztatási és gazdasági fejlesztési programra vonatkozó megállapodás: 2002-2003, 2004-2005 és 2006-2007 | 266 500 | 500 000 | 660 000 |

A helyes gyakorlatok meghatározása, terjesztése és megosztása a helyi foglalkoztatásfejlesztés terén, valamint a jobb irányítás elősegítése (IDELE), 2003-2005 | 400 000 | 400 000 | 400 000 |

A helyi foglalkoztatásfejlesztéssel kapcsolatos kiadványok: Vademecum a helyi foglalkozásfejlesztési stratégiák fejlesztéséről, 2004; valamint kézikönyv az új tagállamokra vonatkozó helyi foglalkozásfejlesztésről, 2006 | 45 000 | 300 000 |

Helyi szereplők bevonása („a hálózatok hálózata”), 2005-2007 | 522 425 |

EU/USA közös szemináriumok a helyi foglalkozásfejlesztéssel kapcsolatos kétoldalú együttműködések terén, 2005 | 76 537 |

ÖSSZESEN 2.5. Helyi foglalkoztatásfejlesztés | 266 500 | 592 800 | 2 039 230 | 998 962 | 960 000 |

Összesen 2.6. A program értékelése | 638 604 |

ÖSSZES PÉNZESZKÖZ - A Tanács és az Európai Parlament határozata keretében a közösségi foglalkoztatási ösztönző intézkedések programban felhasznált pénzeszközök (beleértve az EFTA/EGK-országok és a tagjelölt országok hozzájárulását és a 2004 és 2005 során felhasználatlan összegek jóváírását a 2006-os program utolsó évére) | 5 000 000 | 10 486 434 | 14 804 096 | 16 337 600 | 17 962 260 |

[1] HL L 170., 2002.6.29., 2002. június 10-i 1145/2002/EK határozat

[2] Az időközi jelentésben szereplő információk a 2004. november 30-ig tartó időszakra vonatkoznak.

[3] SEC(2005) 677

[4] HL L 63., 1998.3.4., 26. o.

[5] http://ec.europa.eu/employment_social/progress/index_en.html

[6] Az ARC programról szóló zárójelentésben foglalt következtetéseknek megfelelően – COM (2004) 323 végleges

[7] A helyes gyakorlatok meghatározása, terjesztése és megosztása a helyi foglalkoztatásfejlesztés terén, valamint a jobb irányítás elősegítése. http://ec.europa.eu/employment_social/local_employment/project_idele_en.htm

[8] HL L 197., 2003.8.5., 13. o.

[9] HL L 205., 2005.8.6., 21. o.

[10] http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/peer_en.htm

[11] MISEP (az európai foglalkoztatási politikákra vonatkozó kölcsönös tájékoztatási rendszer), a munkaügyi minisztériumok és állami foglalkoztatási szolgálatok tisztviselőiből álló hálózatok (az Európai Foglalkozatási Megfigyelőközpont (EEO) minden egyes országa esetében két tag)

[12] A végrehajtott projektekre, beleértve a tanulmányi zárójelentéseket, vonatkozó információk a következő internetcímen olvashatók: http://ec.europa.eu/employment_social/incentive_measures/activities_en.htm

[13] SEC(2008) […].

[14] E projektet 2005-ben a Bizottság és az OECD kiterjesztette és tanulmány formájában folytatta.

[15] A Bizottságban a Gazdasági és Pénzügyi Igazgatóság végez elemző munkát, melynek eredményei az EU Economy Annual Review és a European Economy, Economic Papers kiadványokban jelennek meg.

[16] http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_analysis/observatory_en.htm

[17] SYSDEM (a foglalkoztatásra vonatkozó dokumentációk közösségi rendszere) független munkaerő-piaci szakértők hálózata (EEO-országként 1 tag)

[18] http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm és http://ec.europa.eu/employment_social/incentive_measures/activities_en.htm

[19] http://www.oecd.org/department/0,2688,en_2649_34417_1_1_1_1_1,00.html