Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról /* COM/2014/0111 final - 2014/0059 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat indokai és célkitűzései A javaslat fő célkitűzése, hogy elősegítse a fegyveres csoportok és biztonsági erők[1] konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványokból befolyó bevételekből történő finanszírozásának csökkentését, az uniós vállalatoknak az említett területekről származó ón, tantál, volfrám és arany tekintetében folytatott felelősségteljes beszerzési gyakorlatának támogatása és további előmozdítása révén. A javaslat alapját a kellő gondosság elvének meglévő nemzetközi keretei és normái képezik. Háttér-információk Napjainkban több nemzetközi intézkedés van érvényben az ásványok fegyveres konfliktusok által sújtott vagy veszélyeztetett területeken történő felelősségteljes beszerzésének előmozdítására. Közülük a két legismertebb a 2011-ben elfogadott Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról (a továbbiakban: az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása), valamint az Egyesült Államok által 2010-ben elfogadott, tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény 1502. szakasza. Az előbbi nem ország- vagy régióspecifikus, és megállapítja a felelősségteljes beszerzési lehetőségek kialakításában érdekelt országok által követendő folyamatot. A kellő gondosságról szóló útmutatás amellett, hogy elsősorban az OECD joghatósága alá tartozó vállalatoknak szól, olyan vállalatok számára is inspirációt jelent, amelyek az arany, ón, tantál és volfrám tekintetében az ásványok ellátási láncában jelentős átalakító vagy kereskedelmi szerepük kapcsán készek igazodni az útmutatáshoz. Az EU 2011-ben az OECD keretében politikai kötelezettséget vállalt, hogy támogatja az útmutatás szélesebb körű alkalmazását. A Dodd–Frank-törvény a Kongói Demokratikus Köztársaságra és annak kilenc szomszédos államára összpontosít. A törvény 1502. szakasza a „konfliktusövezetből származó ásványokat”[2] használó, az USA tőzsdéin jegyzett vállalatok számára előírja, hogy a Biztonsági Bizottságnak bejelentsék az említett ásványok származási helyét és a kellő gondosság érdekében hozott intézkedéseket. E jelentésekhez részletes ismeretekkel kell rendelkezni az ellátási láncról. Az Egyesült Államokban bejegyzett vállalatok egyre gyakrabban fordulnak beszállítóikhoz – köztük az EU-hoz – a szóban forgó információkért és a kellő gondosság igazolásáért. Az üzleti szféra többek között úgy reagált a törvényre, hogy kerüli a Közép-Afrikával folytatott kereskedelmet, ami hatással van az arany, ónérc, tantál és volfrám helyi piacaira. A jogszerűen kitermelt ásványok piacra kerülése az USA-ban és az EU-ban némi nehézségbe ütközik. A konfliktusövezetből származó ásványok kereskedelme igen jól dokumentált a Kongói Demokratikus Köztársaság esetében, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1952 (2010) számú határozatának tárgyát képezi. A jelenség azonban számos esetben jelentkezik Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában is, és a kérdéssel az OECD-n kívül ugyancsak foglalkoznak. 2013 júniusában a G8-csoport vezetői kifejezésre juttatták elkötelezettségüket[3] a nyersanyag-kitermelő iparág átláthatóságának fokozása mellett. Az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője a fenti tényezők figyelembevételével azon munkálkodtak, hogy kidolgozzák az ásványok felelősségteljes beszerzésének átfogó uniós keretét. A munka egyrészt annak a 2010-es európai parlamenti állásfoglalásnak a nyomán folyik, amely felszólítja az EU-t, hogy az egyesült államokbeli jogszabályhoz hasonlóan alkosson jogszabályt, másrészt azokat a 2011-es és 2012-es közleményeket[4] követi, amelyekben a Bizottság bejelentette, hogy szándékában áll megvizsgálni, miként javítható az ellátási lánc átláthatósága. A jogalkotási javaslatot ezért közlemény kíséri, mely részletesen ismerteti a probléma lehető legszélesebb körű kezelése érdekében alkalmazható egyéb szakpolitikai intézkedéseket. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A természeti erőforrások, a pénzügyi átláthatóság, a nemzetközi gyémántkereskedelem konfliktusérzékeny szabályozása és az erdészet területén meglévő uniós kezdeményezések: – A Tanács 2002. december 20-i 2368/2002/EK rendelete a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról – Az Európai Parlament és a Tanács 2010. október 20-i 995/2010/EU rendelete a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról – Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat amellett, hogy összhangban áll az alább felsorolt szakpolitikákkal és célokkal, hozzá kíván járulni az EU külpolitikai célkitűzéseihez, a jobb kormányzás fejlesztési stratégiájához, a természeti erőforrásoknak a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő ásványianyag-kitermelő térségekben folyó kiaknázása és az uniós vállalkozások tekintetében a fenntartható gazdálkodáshoz és a bűnüldözéshez, továbbá a társadalmi felelősséggel kapcsolatos vállalati politikákhoz, melyek ajánlások révén ösztönzik a vállalatokat arra, hogy csökkentsék a társadalomra esetlegesen gyakorolt kedvezőtlen hatásaikat, és szenteljenek figyelmet a lehetséges emberi jogi visszaéléseknek. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Konzultáció az érdekelt felekkel 2012 decembere és 2013 júniusa között széles körű egyeztetési folyamat zajlott, mely magában foglalt egy, a nyilvánosság bevonásával tartott internetes konzultációt, valamint az érdekeltek részvételével tartott számos találkozót. 2013. szeptember közepén kiválasztott piaci szereplők bevonásával készült el az ásványok felelősségteljes beszerzése kapcsán a kellő gondosságnak való megfelelés költségeire, hasznára és kapcsolódó hatásaira vonatkozó hatástanulmány végleges változata. A nyilvános konzultáció és a hatástanulmány végleges jelentésének összefoglaló eredményei e javaslathoz hasonlóan elérhetők a Bizottság weboldalán. A nyilvános konzultáció és a hatástanulmány eredményeinek figyelembevételével a Bizottság hatásvizsgálatot folytatott a javasolt szakpolitikai lehetőségekről; az eredményeket jelentésben tették közzé. A Bizottság az alábbi hat opciót vizsgálta meg: · 1. opció – Önálló uniós közlemény Ez az opció a Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös közleményében összegzett intézkedésekből áll, melyek a következők: i. nemzeti kapcsolattartó pontok és az Enterprise Europe Network ösztönöznék az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának alkalmazását; ii. uniós közbeszerzés: szerződésteljesítési záradékok alkalmazása az érintett termékekre (pl. számítógépekre, mobiltelefonokra) vonatkozó bizottsági és uniós tagállami közbeszerzési szerződésekben; iii. pénzügyi támogatás a meglévő OECD-programok számára; iv. bizottsági támogatás az európai ágazat által kibocsátott szándéknyilatkozatoknak, és v. kormányközi fellépések. · 2. opció – „Puha” jogi megközelítés Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett intézkedéseket kombinálja a Tanács azon ajánlásával, hogy az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásával kapcsolatos tudatosság fokozása mellett ösztönözzék annak önkéntes alkalmazását is az uniós vállalkozások körében, különösen a harmadik országok kötelező rendszereinek hatályán kívül eső vállalkozások esetében. · 3. opció – Az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása alapján kidolgozott „felelősségteljes uniós importőr” tanúsítás keretében kötelezettségeket megállapító rendelet – ÖNKÉNTES VÁLTOZAT Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett intézkedéseket kombinálja egy rendelettel, melynek célcsoportját az ónt, tantált, volfrámércet, volfrámot és aranyat behozó uniós importőrök képezik, tekintet nélkül a termékek származási helyére. A rendelet az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása alapján határozza meg azon uniós importőrök kötelezettségeit, akik megfelelési nyilatkozat révén öntanúsítás alapján vállalják, hogy megfelelnek az ónt, tantált, volfrámércet, volfrámot és aranyat behozó felelősségteljes importőr minősítésnek. Annak ellenére, hogy a rendelet alkalmazása önkéntes, az öntanúsítást vállaló uniós importőrök kötelesek az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának valamennyi elemét átvenni az irányítási rendszerükbe az alábbiak révén: i. ellenőrző és átláthatósági rendszer működtetése az ásványok ellátási láncának teljes hosszán, mely többek között kiterjed az ásványok származási országára, valamint a kohókra/finomítókra; ii. az OECD ellátási láncban alkalmazott szakpolitikai modellje szempontjából kockázatot jelentő tényezők azonosítása és értékelése az ellátási láncban; iii. az azonosított kockázatokkal szembeni fellépés érdekében stratégia kidolgozása és végrehajtása; iv. független harmadik féltől származó ellenőrzési garancia a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatban; és v. nyilvános jelentéstétel a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncról. Az uniós öntanúsító importőröknek évente tájékoztatniuk kell az illetékes tagállami hatóságokat az ellátási láncukban szereplő kohók/finomítók megnevezéséről és földrajzi elhelyezkedéséről. Ennek alapján létrehozzák az EU-ban letelepedett vagy ide szállító felelősségteljes kohók/finomítók uniós jegyzékét. A rendszert három év elteltével – vagy amennyiben a rendelkezésre álló információk lehetővé teszik, korábban – értékelésnek vetik alá; az eredményeket a jövőbeli uniós megközelítés döntéshozatali igényeihez és a szabályozási keret módosításaihoz fogják felhasználni, és a rendszert adott esetben további hatásvizsgálat alapján kötelezővé teszik. · 4. opció – Az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásán alapuló „felelősségteljes uniós importőr” tanúsítás szerinti kötelezettségeket megállapító rendelet – KÖTELEZŐ VÁLTOZAT Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett intézkedéseket kombinálja a 3. opció szerinti rendelet kötelezően alkalmazandó változatával, melynek értelmében az ónt, tantált, volfrámércet, volfrámot és aranyat behozó valamennyi uniós importőrt a rendeletben megállapított kötelezettségek hatálya alá vonnának. · 5. opció – Az Unióban bejegyzett vállalatok tekintetében az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásán alapuló kötelezettségeket megállapító irányelv Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett intézkedéseket irányelvvel kombinálja, melynek célcsoportját az a közel 1 000, Unióban bejegyzett vállalat képezi, melyek ellátási láncukban ónt, tantált, volfrámot és aranyat használnak fel, tekintet nélkül ezek származási helyére. Az irányelv arra kötelezné az Unióban bejegyzett vállalatokat, hogy az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatását a következők révén építsék be irányítási rendszerükbe: i) ellenőrző és átláthatósági rendszer működtetése az ásványok teljes ellátási lánca tekintetében, mely többek között kiterjed az ásványok származási országára, valamint a kohókra/finomítókra; ii. az OECD ellátási láncban alkalmazott szakpolitikai modellje szempontjából kockázatot jelentő tényezők azonosítása és értékelése az ellátási láncban; iii. az azonosított kockázatokkal szembeni fellépés érdekében stratégia kidolgozása és végrehajtása; iv. az Unióban bejegyzett vállalatok kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncának független harmadik fél általi ellenőrzésének lefolytatása; és v. nyilvános jelentéstétel a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncról. Az Unióban bejegyzett vállalatoknak az illetékes tagállami hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a független harmadik fél által elvégzett ellenőrzés eredményét. · 6. opció – Importtilalom abban az esetben, ha az ásványi érceket behozó uniós importőrnek nem áll módjában igazolni, hogy megfelel az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett intézkedéseket tartalmazza, és emellett előírná az uniós importőröknek, hogy kötelező jelleggel igazolják, hogy megfelelnek az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának. Amennyiben az illetékes tagállami hatóságok rendelkezésre bocsátják a megfelelés igazolását, az importőrök jogosultak az uniós piacra lépni. Ez az opció a nyers gyémántok kereskedelmével kapcsolatos kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének megközelítését, valamint az EK-Szerződés 133. cikkén (jelenleg az EUMSZ 207. cikke) alapuló, a nyers gyémántok importjára és exportjára alkalmazandó szabályokat megállapító, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletet követné. Ebben az esetben nemzetközi megállapodás is alátámasztja az úgynevezett „konfliktusövezetből származó gyémántok” importtilalmát. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat összefoglalása A javasolt fellépés a 3. opció. Ez az opció az ónt, tantált, volfrámot, ezek érceit és aranyat az uniós piacra behozó valamennyi uniós piaci szereplőre összpontosít. Meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az említett szereplők öntanúsítás alapján a szóban forgó ásványok és fémek felelősségteljes importőreinek minősülnek. A javaslat alapját a kellő gondosság elvének kerete képezi, mely lehetővé teszi, hogy az uniós importőrök alkalmazhassák az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában megállapított alapelveket és folyamatokat, ezáltal kezelhessék a fegyveres csoportok és biztonsági erők finanszírozása jelentette kockázatot, továbbá csökkenthessék az egyéb kedvezőtlen hatásokat, köztük a szóban forgó ásványok kitermelésével, szállításával és kereskedelmével kapcsolatos súlyos visszaéléseket. A kellő gondosság elvének kerete a rendelet hatálya alá tartozó ásványok és fémek felelősségteljes importőreitől megköveteli, hogy erős vállalatirányítási rendszert hozzanak létre; azonosítsák és értékeljék az ellátási láncban jelentkező kockázatokat; az azonosított kockázatokkal szembeni fellépés érdekében dolgozzanak ki és hajtsanak végre stratégiát; az ellátási lánc meghatározott pontjain folytassák le a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc független harmadik fél általi ellenőrzését; és tegyenek jelentést a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncról. Ezen felül a szóban forgó ásványok és fémek felelősségteljes importőreinek adott esetben évente rendelkezésre kell bocsátaniuk az ellátási láncukban szereplő valamennyi kohó/finomító megnevezését, valamint a független harmadik féltől származó ellenőrzési garanciát, és ezeket továbbítaniuk kell az illetékes tagállami hatóságoknak és a downstream vásárlóknak, kellően figyelembe véve az üzleti titoktartást és egyéb versennyel kapcsolatos megfontolásokat. A javaslat célja, hogy oly módon segítse elő a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványokból befolyó bevételekből a fegyveres csoportok és biztonsági erők részére juttatott finanszírozás csökkentését, hogy egyrészt arra ösztönzi a rendelet hatálya alá tartozó, érintett területekről származó, ásványokat és fémeket importáló uniós piaci szereplőket, hogy tevékenységüket felelősségteljesen végezzék, másrészt megkönnyítse a downstream vásárlók kellő gondosság érdekében tett erőfeszítéseit. Az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátott információk alapján az EU az OECD-vel folytatott konzultációt követően évente nyilvánosságra hozza a rendeletnek megfelelő beszerzést folytató, felelősségteljes kohók és finomítók jegyzékét. Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke. A szubszidiaritás és az arányosság elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó. Megjegyzendő azonban, hogy a fent ismertetett problémák fényében az egyedi tagállami fellépésekhez viszonyítva az uniós szintű fellépés szélesebb körű kritikus tömeget és globális közvetett hatást von maga után. Az arányosság elve megköveteli, hogy a beavatkozás a célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedésekre irányuljon, és ne lépje túl az azok eléréséhez szükséges mértéket. A szakpolitikai lehetőségek megállapításától és értékelésétől a jelen javaslat megszövegezéséig a javaslat előkészítése ezen elv szerint zajlott. A jogi aktus típusának megválasztása A javasolt jogi eszköz a rendelet, mivel ez biztosítja a tagállamok közötti legmagasabb szintű harmonizációt, továbbá kellő hatáskört biztosít az érintett piaci szereplők vonatkozásában, valamint kellőképpen hatékony a kohók és finomítók azonosítása tekintetében. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Ennek a javaslatnak korlátozott mértékű pénzügyi kihatása van az Unió költségvetésére (adminisztratív célok). 2014/0059 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekben található ásványkincsek – bár a fejlesztés szempontjából óriási lehetőséget jelentenek – ellentmondás tárgyát képezhetik, amennyiben a belőlük származó bevételt a fejlesztésre, jó kormányzásra és jogállamiságra irányuló nemzeti erőfeszítéseket aláásó erőszakos konfliktusok kirobbantására vagy fenntartására fordítják. Ezeken a területeken a konfliktusok és az ásványok illegális kitermelése közötti kapcsolódás megszakítása kritikus jelentőséggel bír a béke és a stabilitás szempontjából. (2) A kérdés olyan erőforrásokban gazdag régiókat érint, ahol a kormányok és a nemzetközi szervezetek az üzleti élet szereplőivel és civil társadalmi szervezetekkel karöltve kívánnak választ találni a fegyveres csoportok és biztonsági erők finanszírozásának minimalizálására való törekvés jelentette kihívásra. (3) Az Unió aktív szerepet vállal a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) egyik kezdeményezésében, melynek célja a konfliktusok által érintett régiókból származó ásványok felelősségteljes beszerzésének előmozdítása, melynek eredményeképpen kormányzati támogatást élvező, számos érdekelt fél bevonásával zajló folyamat jött létre, amely Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról (a továbbiakban: az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása[5]) elfogadását eredményezte, beleértve az ónra, tantálra, volfrámra és aranyra vonatkozó kiegészítéseket. Az OECD 2011. májusi miniszteri ülése az említett útmutatás alkalmazásának aktív előmozdítását szorgalmazta. (4) A felelősségteljes beszerzés fogalma szerepel az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásában[6], és összhangban áll az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó 2011. évi ENSZ-alapelvekkel[7] is. E dokumentumok célja, hogy előmozdítsák a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra jellemző gyakorlatokat azokban az esetekben, amikor a vállalkozások konfliktusok vagy instabilitás által sújtott régiókból folytatnak beszerzéseket. A legmagasabb nemzetközi szinten az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1952 (2010) számú határozata kifejezetten a Kongói Demokratikus Köztársaságra és az azzal szomszédos közép-afrikai országokra összpontosít, felszólítva a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc betartására; az ENSZ Kongói Demokratikus Köztársasággal foglalkozó szakértői csoportja a Biztonsági Tanács 1952 (2010) számú határozata nyomán szintén az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának való megfelelésre hív fel. (5) A többoldalú kezdeményezések mellett a Nagy-tavak régió állam- és kormányfői 2010. december 15-én Lusakában politikai elkötelezettséget vállaltak a régió természeti erőforrásainak illegális kiaknázása elleni küzdelem mellett, továbbá jóváhagytak többek között egy, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásán alapuló regionális tanúsítási mechanizmust. (6) A Bizottság 2008-as közleményében[8] megállapította, hogy a nyersanyagokhoz való megbízható és torzítatlan piacon való beszerezhetősége fontos tényező az Unió versenyképessége szempontjából. A nyersanyag-politikai kezdeményezés olyan integrált stratégia, melynek célja, hogy a nem energetikai célú és nem mezőgazdasági nyersanyagokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos különböző kihívásokra feleljen. A kezdeményezés felismeri és előmozdítja a pénzügyek és az ellátási lánc átláthatóságát, és ösztönzi a vállalati társadalmi felelősségvállalás normáinak alkalmazását. (7) Az Európai Parlament 2010. október 7-én állásfoglalást fogadott el, melyben az Egyesült Államok „konfliktusövezetből származó ásványokról” szóló jogszabályához, azaz a tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény 1502. szakaszához hasonló jogszabály meghozatalára kéri fel az Uniót; továbbá a Bizottság 2011-es[9] és 2012-es[10] közleményeiben bejelentette, hogy szándékában áll megvizsgálni, miként javítható az ellátási lánc átláthatósága, ideértve a kellő gondossággal kapcsolatos szempontokat is. A Bizottság az utóbbi közleményben – az OECD 2011. májusi miniszteri ülésén vállalt elkötelezettségével összhangban – síkra szállt az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásának, valamint az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának fokozott támogatása és alkalmazása mellett, az OECD-tagok körén kívül is. (8) Uniós polgárok és civil társadalmi szereplők felhívták a figyelmet arra, hogy az uniós joghatóság alatt működő vállalatok nem vonhatók felelősségre a konfliktusok által érintett régiókból származó ásványok illegális kitermeléséhez és kereskedelméhez fűződő esetleges kapcsolatuk miatt. Következésképpen a fogyasztási cikkekben esetlegesen előforduló ilyen ásványok a fogyasztókat összefüggésbe hozzák Unión kívüli konfliktusokkal. Ebből adódóan uniós állampolgárok petíciók révén kérelmezték, hogy terjesszenek olyan jogszabályjavaslatot az Európai Palament és a Tanács elé, amely alapján az ENSZ és az OECD útmutatásainak megfelelően felelősségre vonhatók a vállalatok. (9) E rendelet összefüggésében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc folyamatos, proaktív és reaktív folyamat, melynek révén az üzleti élet szereplői figyelemmel kísérik és nyilvántartják beszerzéseiket és értékesítéseiket annak érdekében, hogy semmiképpen ne járuljanak hozzá konfliktusokhoz és azok kedvezőtlen hatásaihoz. (10) A kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra jellemző vállalati gyakorlatok harmadik fél által végzett ellenőrzése a downstream vállalatok számára kedvező módon garantálja a hitelességet, és hozzájárul a downstream vállalatok kellő gondossággal kapcsolatos gyakorlatainak javításához. (11) A kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra jellemző vállalati szakpolitikákról és gyakorlatokról szóló nyilvános jelentések biztosítják a nyilvánosság vállalati intézkedésekkel szembeni bizalmának kialakításához szükséges átláthatóságot. (12) A nyilvános konzultáció során uniós vállalatok is kifejezésre juttatták az ásványok felelősségteljes beszerzése iránti érdeklődésüket, és olyan jelenleg folyó ágazati programokról számoltak be, melyek kialakításakor a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzéseit, az ügyfelek kéréseit vagy beszállítóik biztonságát tartották szem előtt. Ugyanakkor uniós vállalatok a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc megvalósításával kapcsolatban a rengeteg – gyakran nem kellően tájékozott vagy etikailag közömbös – piaci szereplőt érintő, kiterjedt és összetett globális láncokból eredő számos nehézségről is beszámoltak. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a felelősségteljes beszerzés jelentette költségeket és azok versenyképességre gyakorolt hatását, különösen a kkv-k tekintetében. (13) A kohók és a finomítók jelentős állomások az ásványok globális ellátási láncában, mivel jellemzően ezek jelentik az utolsó szakaszt, melyben a kellő gondosság hatékonyan biztosítható az ásványok származási helyével és a felügyeleti lánccal kapcsolatos információk gyűjtése, nyilvánosságra hozatala és ellenőrzése révén. Gyakori álláspont, hogy ezen átalakítási szakaszt követően lehetetlen az ásványok származási helyét visszamenőlegesen azonosítani. A felelősségteljes kohók és finomítók uniós jegyzéke ebből adódóan átláthatóságot és bizonyosságot biztosítana a downstream vállalatok számára a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra jellemző gyakorlatok tekintetében. (14) Az illetékes tagállami hatóságok feladata megfelelő utólagos ellenőrzésekkel biztosítani a felelősségteljes importőrök öntanúsításának egységes megfelelését, ellenőrizve, hogy a rendelet hatálya alá tartozó ásványok és/vagy fémek öntanúsító felelősségteljes importőrei teljesítik-e a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos kötelezettségeket. Az ilyen ellenőrzésekről készült nyilvántartást legalább öt évig meg kell őrizni. A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szabályokat. (15) E rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. A felelősségteljes kohók és finomítók jegyzékével és az illetékes tagállami hatóságok jegyzékével kapcsolatos végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendelettel[11]összhangban kell gyakorolni. (16) A Bizottság a Tanács és az Európai Parlament számára rendszeresen jelentést készít a rendszer hatásairól. A Bizottság a hatálybalépést követő legkésőbb három éven belül, majd azt követően hatévenként felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát, beleértve a rendelet hatálya alá eső, konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzésének előmozdítását. A jelentéseket – szükség esetén – megfelelő jogalkotási javaslatok kísérhetik, melyek tartalmazhatnak kötelező intézkedéseket, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy és hatály (1) E rendelet létrehozza a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó uniós öntanúsítás rendszerét annak érdekében, hogy korlátozza a fegyveres csoportok és biztonsági erők[12] ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany kereskedelméből adódó lehetőségeit. A rendeletet célja, hogy átláthatóságot és bizonyosságot biztosítson a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből beszerzést folytató importőrök, kohók és finomítók ellátási gyakorlatai tekintetében. (2) Ez a rendelet megállapítja a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségeket azokra az uniós importőrökre vonatkozóan, akik öntanúsítás alapján az I. mellékletben rögzített ónt, tantált, volfrámot és aranyat tartalmazó vagy abból álló ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrnek kívánnak minősülni. 2. cikk Fogalommeghatározások Fogalommeghatározások e rendelet alkalmazásában: a) „ásvány”: ónt, tantált, volfrámot és aranyat tartalmazó ércek és koncentrátumok, az I. mellékletben meghatározottak szerint; b) „fém”: ónt, tantált, volfrámot és aranyat tartalmazó vagy ezekből álló fém, az I. mellékletben meghatározottak szerint; c) „ásványok ellátási lánca”: az ásványok kitermelési helyétől a késztermékben történő felhasználásukig tartó folyamatban a szállításban és feldolgozásban érintett tevékenységek, szervezetek, szereplők, technológiák, információk, erőforrások és szolgáltatások rendszere; d) „a felügyeleti lánc vagy az ellátási lánc nyomkövethetőségi rendszere”: az ellátási láncban érintett ásványok és fémek felügyeletét ellátó, egymást váltó gazdálkodó egységek nyilvántartása; e) „konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek”: fegyveres konfliktus vagy bizonytalan, konfliktus utáni helyzet jellemezte térségek, valamint gyenge vagy nem létező kormányzás és biztonság – például bukott államok, a nemzetközi jogszabályok széles körű és rendszeres megsértése, ezen belül az emberi jogokkal való visszaélés – jellemezte térségek; f) „downstream”: a fémek ellátási láncának a kohóktól vagy finomítóktól a végfelhasználásig tartó szakasza; g) „importőr”: bármely természetes vagy jogi személy, aki az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket jelent be szabad forgalomba bocsátásra a 2913/1992/EGK tanácsi rendelet[13] 79. cikke értelmében; h) „felelősségteljes importőr”: bármely importőr, aki az e rendeletben meghatározott szabályok szerinti öntanúsítás mellett dönt; i) „öntanúsítás”: nyilatkozat, mely szerint az érintett teljesíti az irányítási rendszerekhez, kockázatkezeléshez, harmadik fél által folytatott ellenőrzéshez és nyilvánosságra hozatalhoz kapcsolódó kötelezettségeit az e rendeletben rögzítetteknek megfelelően; j) „panaszkezelési mechanizmus”: korai kockázattudatosítási előrejelző mechanizmus, mely lehetővé teszi bármely érdekelt fél vagy visszaélést jelentő személy számára, hogy aggodalmát fejezze ki a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben az ásványok kitermelésének, kereskedelmének, kezelésének és exportjának körülményeivel kapcsolatosan; k) „az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikai modell”: megfelel az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása II. mellékletének, mely ismerteti a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok kitermelésével, kereskedelmével, kezelésével és exportjával kapcsolatosan adott esetben felmerülő jelentős kedvezőtlen hatások kockázatait; l) „kockázatkezelési terv”: az importőr írásbeli válasza az ellátási láncban azonosított kockázatokra, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának[14] III. melléklete alapján; m) „olvasztás és finomítás”: kohászati kitermelési módok, melyek különböző feldolgozási szakaszokat foglalnak magukban annak érdekében, hogy fémet állítsanak elő annak ércéből vagy koncentrátumából; n) „upstream”: az ásványok ellátási láncának a kitermelési helyüktől a kohókig, köztük a finomítókig tartó szakasza; o) „a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc”: az ónt, tantált, volfrámot és ezek érceit, valamint aranyat behozó felelősségteljes importőrök irányítási rendszerekhez, kockázatkezeléshez, harmadik fél által folytatott ellenőrzésekhez és nyilvánosságra hozatalhoz kapcsolódó kötelezettségei, melyek célja, hogy azonosítsa és kezelje a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekhez fűződő tényleges és lehetséges kockázatokat a beszerzési tevékenységeikkel összefüggő kedvezőtlen hatások megelőzése vagy mérséklése érdekében; p) „felelősségteljes kohók vagy finomítók”: a felelősségteljes importőrök ellátási láncában szereplő kohók vagy finomítók; q) „illetékes tagállami hatóságok”: egy vagy több hatóság, melyet ellenőrzési hatáskörrel és ismeretekkel ruháznak fel a nyersanyagok és az ipari folyamatok vonatkozásában. 3. cikk A felelősségteljes importőr minősítés öntanúsítás alapján (1) A rendelet hatálya alá tartozó bármely ásvány- vagy fémimportőr öntanúsítás alapján felelősségteljes importőrnek minősülhet, amennyiben nyilatkozatot tesz valamely illetékes tagállami hatóságnak, hogy teljesíti a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében az e rendeletben rögzített kötelezettségeket. A nyilatkozat dokumentációt tartalmaz, melyben az importőr megerősíti, hogy teljesíti a kötelezettségeket, továbbá mellékeli a független harmadik fél által folytatott ellenőrzések eredményeit. (2) Az illetékes tagállami hatóságok megfelelő utólagos ellenőrzéseket folytatnak annak biztosítása érdekében, hogy a rendelet hatálya alá tartozó ásvány vagy fém behozatalát végző, öntanúsító felelősségteljes importőrök megfeleljenek az e rendelet 4., 5., 6. és 7. cikke szerinti kötelezettségeiknek. 4. cikk Az irányítási rendszerrel kapcsolatos kötelezettségek Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrök: a) eljárást alakítanak ki az esetlegesen konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok és fémek ellátási láncára vonatkozóan, melyet egyértelműen kommunikálnak a beszállítók és a nyilvánosság felé, b) az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikába beépítik azokat a normákat, melyeknek megfelelően a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc kialakítása összhangban áll az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikai modellben az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása II. mellékletének megfelelően megállapított normákkal, c) belső irányítási rendszereiket úgy alakítják ki, hogy azok támogassák a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncot, ehhez vezető beosztású munkatársaikat megbízzák a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc folyamatainak felügyeletével és a nyilvántartások legalább 5 évig történő megőrzésével, d) oly módon erősítik kapcsolataikat a beszállítókkal, hogy szerződéseikbe és megállapodásaikba a kellő gondosságra vonatkozó OECD-útmutatás II. mellékletének megfelelően beépítik az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikájukat, e) panaszkezelési mechanizmust hoznak létre vállalati szinten, amely korai kockázattudatosítási előrejelző rendszerként szolgál, vagy e célból más vállalatokkal vagy szervezetekkel együttműködnek, vagy egyszerűsítik a külső szakértő vagy szerv (pl. ombudsman) igénybevételének lehetőségét, f) ásványok tekintetében felügyeleti láncot vagy az ellátási láncra vonatkozó nyomkövethetőségi rendszert hoznak létre, mely dokumentációval alátámasztva az alábbi információkat bocsátja rendelkezésre: i. az ásvány megnevezése, beleértve a kereskedelmi nevet és a típust, ii. az importőr beszállítójának neve és címe, iii. az ásványok származási országa, iv. a kitermelés térfogatban vagy tömegben kifejezett mennyisége és időpontja, v. amennyiben az ásványok konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származnak, további információk, többek között a bányákról, ahonnan az ásványok származnak; helyszínek, ahol az ásványokat konszolidálják, kereskedelembe vonják és feldolgozzák; valamint az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában rögzített, upstream vállalatoknak szóló konkrét ajánlásaival összhangban kifizetett adók, díjak és jogdíjak. g) a fémek tekintetében a felügyeleti láncra vagy az ellátási láncra vonatkozó nyomkövethetőségi rendszert hoznak létre, mely dokumentációval alátámasztva az alábbi információkat bocsátja rendelkezésre: i. a fém megnevezése, beleértve a kereskedelmi nevet és a típust, ii. az importőr beszállítójának neve és címe, iii. az importőr ellátási láncában szereplő kohók vagy finomítók megnevezése és címe, iv. a kohók vagy finomítók harmadik fél által készített ellenőrzési jelentéseinek nyilvántartása, v. a kohók vagy finomítók ellátási láncában alkalmazott ásványok származási országa, vi. amennyiben konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok képezik valamely fém alapját, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában rögzített, downstream vállalatoknak szóló konkrét ajánlásaival összhangban további információkat kell rendelkezésre bocsátani. 5. cikk Kockázatkezelési kötelezettségek (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrök: a) az ásványok ellátási láncában a 4. cikknek megfelelően rendelkezésre bocsátott információk alapján az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikájuk normáival összevetve azonosítják és értékelik a kedvezőtlen hatások kockázatait, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása II. mellékletének, valamint kellő gondosságra vonatkozó ajánlásainak megfelelően, b) az azonosított kockázatokkal szembeni fellépés érdekében stratégiát hajtanak végre, melynek célja a kedvezőtlen hatások megelőzése vagy mérséklése az alábbiak révén: i. jelentéstétel az ellátási lánc kockázatértékelésének eredményeiről a megbízott vezető beosztású munkatársak számára, ii. az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása II. mellékletének, valamint kellő gondosságra vonatkozó ajánlásainak megfelelő kockázatkezelő intézkedések elfogadása, figyelembe véve befolyásoló képességüket, továbbá szükség esetén a megfelelő lépések révén nyomás gyakorlása a beszállítókra, akik a leghatékonyabban előzhetik meg vagy csökkenthetik az azonosított kockázatot, az alábbi lehetőségek valamelyike révén: a) a kereskedelem fenntartása, mérhető kockázatcsökkentő intézkedések párhuzamos életbe léptetése mellett, b) a kereskedelem ideiglenes felfüggesztése, mérhető kockázatcsökkentő intézkedésekre való folyamatos törekvés mellett, vagy c) sikertelen kockázatcsökkentő erőfeszítéseket követően a kapcsolat megszakítása a beszállítóval, iii. kockázatkezelési terv végrehajtása, a kockázatcsökkentő intézkedések eredményének figyelemmel kísérése és nyomon követése, jelentéstétel a megbízott vezető beosztású munkatársaknak, valamint sikertelen kockázatcsökkentő erőfeszítéseket követően a beszállítóval való kapcsolat felfüggesztésének vagy megszakításának fontolóra vétele, iv. további tény- és kockázatértékelés folytatása a kockázatcsökkentést igénylő esetekben, illetve megváltozott körülmények következtében. (2) Amennyiben egy felelősségteljes importőr kockázatcsökkentő intézkedésekre törekszik a kereskedelem fenntartása vagy a kereskedelem ideiglenesen felfüggesztése mellett, konzultációt folytat beszállítókkal és az érintett felekkel, beleértve a helyi és központi kormányzati hatóságokat, nemzetközi vagy civil társadalmi szervezeteket és az érintett harmadik feleket, és e felekkel a kockázatkezelési terven belül mérhető kockázatcsökkentésre irányuló stratégiában állapodik meg. (3) A felelősségteljes importőrök a kockázatkezelési terven belüli, konfliktusokra és nagy kockázatokra érzékeny kockázatcsökkentő stratégiák kidolgozása érdekében az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása III. mellékletében található intézkedésekre és mutatókra támaszkodnak, továbbá mérik a fokozatos javulást. 6. cikk A harmadik fél által folytatott ellenőrzésekre vonatkozó kötelezettségek Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrök független harmadik fél bevonásával folytatnak ellenőrzéseket. A független harmadik fél által folytatott ellenőrzés a) a rendelet hatálya alá tartozó ásványok vagy fémek tekintetében az ellenőrzés hatókörébe vonja a felelősségteljes importőrnek a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc végrehajtásához alkalmazott valamennyi tevékenységét, folyamatát és rendszerét, beleértve a felelősségteljes importőr irányítási rendszerét, kockázatkezelését és nyilvánosságra hozatali gyakorlatát, b) az ellenőrzés célkitűzéseként a felelősségteljes importőr kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra jellemző gyakorlatainak az e rendelet 4., 5., 6. és 7. cikkével való összhangját határozza meg, c) az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartja a függetlenség, kompetencia és elszámoltathatóság ellenőrzési alapelveit. 7. cikk Nyilvánosságrahozatali kötelezettségek (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőr minden évben legkésőbb március 31-ig benyújtja az előző naptári évet felölelő alábbi dokumentációt az illetékes tagállami hatóságnak: a) az importőr neve, címe, valamennyi elérhetőségi adata és kereskedelmi tevékenységeinek ismertetése, b) nyilatkozat a 4., 5., 6. és 7. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelésről, c) az e rendelet 6. cikke szerinti, független harmadik fél által folytatott ellenőrzések. (2) A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványoknak a megvásárolt ásványok összmennyiségéhez viszonyított arányát tekintve az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat behozó felelősségteljes importőr minden évben legkésőbb március 31-ig benyújtja az előző naptári évet felölelő dokumentációt az illetékes tagállami hatóságnak, melyet az e rendelet 6. cikke szerinti, független harmadik fél által folytatott ellenőrzések is alátámasztanak. (3) Az e rendelet hatálya alá tartozó fémeket behozó felelősségteljes importőr minden évben legkésőbb március 31-ig benyújtja az előző naptári évet felölelő alábbi dokumentációt az illetékes tagállami hatóságnak: a) az importőr ellátási láncában szereplő valamennyi kohó vagy finomító megnevezése és címe, b) az importőr ellátási láncában szereplő valamennyi felelősségteljes kohó vagy finomító tekintetében független harmadik fél által, a rendelet 6. cikkében megállapított hatókörrel, célkitűzéssel és alapelvekkel összhangban folytatott ellenőrzések, c) a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványoknak a megvásárolt ásványok összmennyiségéhez viszonyított aránya minden egyes említett kohó vagy finomító esetében, melyet független harmadik fél által folytatott ellenőrzések is alátámasztanak. (4) A rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőr a vele közvetlen kapcsolatban lévő downstream vásárlók számára rendelkezésre bocsátja a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozóan megszerzett és aktualizált összes információt, kellően figyelembe véve az üzleti titoktartást és egyéb versennyel kapcsolatos megfontolásokat. (5) Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrök a lehető legszélesebb körben – többek között az interneten is – nyilvánosságra hozzák jelentéseiket, továbbá évenként jelentést tesznek a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncukban a felelősségteljes beszerzés érdekében alkalmazott szakpolitikákról és gyakorlatokról. A jelentés tartalmazza a felelősségteljes importőr 4. és 5. cikkben meghatározott, irányítási rendszerrel és kockázatkezeléssel kapcsolatos kötelezettségeinek végrehajtása terén tett intézkedéseit, valamint a harmadik fél által folytatott ellenőrzéseknek az ellenőrzést végző fél nevét is tartalmazó összefoglaló jelentését, kellően figyelembe véve az üzleti titoktartást és egyéb versennyel kapcsolatos megfontolásokat. (6) A tagállami illetékes hatóság az (1), (2) és (3) bekezdésben említett benyújtott dokumentáció kézhezvételétől számított két hónapon belül kézhezvételi értesítést ad ki. 8. cikk A felelősségteljes kohók és finomítók jegyzéke (1) A 15. cikkben említett tagállami jelentésekben rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság határozatot fogad el és hoz nyilvánosságra, mely felsorolja az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat felhasználó felelősségteljes kohók és finomítók megnevezését és címét. (2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett jegyzékben azonosítja azokat a felelősségteljes kohókat és finomítókat, amelyek – legalább részben – konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből folytatnak beszerzést. (3) A Bizottság a II. mellékletben szereplő sablon, valamint a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján fogadja el a jegyzéket. A Bizottság konzultációt folytat az OECD Titkárságával. (4) A Bizottság kellő időben aktualizálja a jegyzékben foglalt információkat. A Bizottság törli azon kohók és finomítók nevét a jegyzékből, amelyeket a tagállamok a 14. cikk (3) bekezdésével összhangban nem ismernek el felelősségteljes importőrként, illetve azon kohók és finomítók nevét, amelyek olyan importőr ellátási láncában szerepelnek, amelyet a tagállamok nem ismernek el felelősségteljes importőrként. 9. cikk Illetékes tagállami hatóságok (1) Minden tagállam kijelöl egy vagy több illetékes hatóságot, amely felelős e rendelet alkalmazásáért. A tagállamok legkésőbb 3 hónappal a rendelet hatálybalépését követően tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevéről és címéről. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevében vagy címében bekövetkező bármely változásról. (2) A Bizottság határozatot hoz az illetékes hatóságok jegyzékének a III. mellékletben található sablon, valamint a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján történő – többek között internetes – nyilvánosságra hozataláról. A Bizottság a jegyzéket rendszeresen aktualizálja. (3) Az illetékes hatóságok gondoskodnak e rendelet hatékony és Unió-szerte egységes végrehajtásáról. 10. cikk A felelősségteljes importőrök utólagos ellenőrzése (1) Az illetékes tagállami hatóságok megfelelő utólagos ellenőrzéseket folytatnak annak biztosítása érdekében, hogy a rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó öntanúsító felelősségteljes importőrök megfeleljenek az e rendelet 4., 5., 6. és 7. cikke szerinti kötelezettségeiknek. (2) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket kockázatalapú megközelítés alapján végzik. Ezenkívül ellenőrzésekre akkor is sor kerülhet, ha az illetékes hatóság releváns információ birtokába jut – beleértve a harmadik felek által felvetett, indokolással alátámasztott aggályokat is – a felelősségteljes importőrök e rendeletnek való megfelelésére vonatkozóan. (3) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések többek között a következőkre terjednek ki: a) a felelősségteljes importőrnek a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos kötelezettségei végrehajtásának vizsgálata, beleértve az irányítási rendszert, a kockázatkezelést, a független harmadik fél által folytatott ellenőrzést és a nyilvánosságra hozatali gyakorlatot, b) a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos kötelezettségeknek való megfelelést alátámasztó dokumentáció és nyilvántartások vizsgálata, c) az ellenőrzésekre vonatkozó kötelezettségek vizsgálata a 6. cikkben megállapított hatókörrel, célkitűzéssel és alapelvekkel összhangban, d) helyszíni ellenőrzések. (4) A felelősségteljes importőrök minden szükséges segítséget megadnak az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések elvégzésének elősegítéséhez, különösen a létesítményekbe való bejárás lehetősége, valamint a dokumentációba és a nyilvántartásokba való betekintés tekintetében. 11. cikk A felelősségteljes importőrök ellenőrzéseinek nyilvántartása Az illetékes hatóságok nyilvántartást vezetnek a 10. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzésekről, feltüntetve különösen azok jellegét és eredményeit, valamint a korrekciós intézkedésre vonatkozó, a 14. cikk (2) bekezdése szerinti értesítésekről. Az illetékes hatóságok ellenőrzéseiről készült nyilvántartásokat legalább öt évig meg kell őrizni. 12. cikk A hatóságok együttműködése (1) Az illetékes hatóságok, köztük a vámhatóságok, információt cserélnek az öntanúsítással és az elvégzett utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatos kérdésekről. (2) Az illetékes hatóságok a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal információt cserélnek a 10. cikkben említett utólagos ellenőrzések révén feltárt hiányosságokról, valamint a 14. cikk alapján a rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szabályokról. (3) A hatóságok közötti kommunikáció teljes mértékben tiszteletben tartja az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelvet, és a 45/2001/EK rendeletet, valamint a 2913/92/EGK tanácsi rendelet bizalmas információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó rendelkezéseit. 13. cikk Bizottsági eljárásrend (1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják abban az esetben, ha a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök így határoz, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri. 14. cikk A rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szabályok (1) A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szabályokat. (2) E rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén az illetékes tagállami hatóságok korrekciós intézkedésre vonatkozó értesítést adnak ki a felelősségteljes importőrnek. (3) Amennyiben a felelősségteljes importőr nem tesz megfelelő korrekciós intézkedéseket, az illetékes hatóság értesítést ad ki az importőrnek, melyben jelzi, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó ásványok vagy fémek tekintetében nem ismeri el felelősségteljes importőri tanúsítványát, és erről tájékoztatja a Bizottságot is. (4) A tagállamok értesítik a Bizottságot e szabályokról, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az ezeket érintő minden későbbi módosítást is. 15. cikk Jelentéstétel és felülvizsgálat (1) A tagállamok minden évben legkésőbb június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak e rendelet előző naptári évben történő végrehajtásáról, beleértve a felelősségteljes importőrökkel kapcsolatos, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 7. cikk (2) bekezdésében, valamint a 7. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott bármely információt. (2) Ezen információk alapján a Bizottság jelentést készít, amelyet háromévente benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (3) A Bizottság három évvel e rendelet hatálybalépését követően, majd azt követően hatévenként felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát, beleértve a hatálya alá eső, konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzésének előmozdítását. A Bizottság vizsgálati jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 16. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[15] 20 Kereskedelempolitika 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[16] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés elősegítése, különösen a fejlődő országok tekintetében. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) … sz. konkrét célkitűzés 3 A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) A fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés elősegítése, a környezetbarát és inkluzív növekedésre összpontosítva, különösen a fejlődő országok tekintetében. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. N/A 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. N/A 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) N/A 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték N/A 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága N/A 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia N/A 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig X A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) A 2014. évi költségvetéstől kezdve: X Bizottság általi közvetlen irányítás – x a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét – ¨ végrehajtó ügynökségen keresztül ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: – ¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek – ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg) – ¨az EBB és az Európai Beruházási Alap – ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek – ¨ közjogi szervek – ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak; – ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek; – ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek. – Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések N/A 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. A Kereskedelmi Főigazgatóságnál alkalmazott standard nyomonkövetési és felügyeleti mechanizmusok alkalmazandók, többek között a tavaszi/őszi felülvizsgálatok, a forrásokról szóló jelentés, valamint a heti pénzügyi jelentés. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Konkrét kockázatokat nem azonosítottak. 2.2.2. A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk. Az érintett kiadások igazgatását a Kereskedelmi Főigazgatóságon belül kialakított általános belső kontrollrendszer irányítja. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése. A várt hibaarány nulla. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A Kereskedelmi Főigazgatóság 2013 novemberében elfogadott csalás elleni stratégiája alkalmazandó. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || diff./nem diff. ([17]) || EFTA-országoktól[18] || tagjelölt országoktól[19] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám […][Megnevezés………………………………………...……….] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || […][Megnevezés………………………………………...……….] FŐIGAZGATÓSÁG: <…….> || || || N. év[20] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2 a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[21] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A[z]<...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || || || || || || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || ÖSSZESEN || KERESKEDELMI FŐIGAZGATÓSÁG: || || || ||  Humánerőforrás || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 || || ||  Egyéb igazgatási kiadások || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 || || || KERESKEDELMI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 Kifizetési előirányzatok || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – x A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[22] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[23] || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 Egyéb igazgatási kiadások || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[24] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 A humánerőforrással kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || N. év  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) || || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[25] || XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || || || || || XX01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || XX 01 04 yy[26] || – a központban || || || || || – a küldöttségeknél || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || ÖSSZESEN || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 20 az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A közbeszerzési kézikönyv szövegezése és végrehajtása 1 teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezett munkatársat tenne szükségessé több egymást követő éven át. Emellett a rendelet 1,5 FTE-t tenne szükségessé a végrehajtási iránymutatással kapcsolatos feladatok vonatkozásában. Külső munkatársak || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[27]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető … jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] A „fegyveres csoportok és biztonsági erők” az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása (OECD (2013) II. mellékletében meghatározottak szerint értendő, Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról: második kiadás, OECD Publishing. http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [2] Az USA Dodd–Frank-törvényének fogalommeghatározása szerint a „konfliktusövezetből származó ásvány” a következőket fedi: kolumbit-tantalit vagy koltán (az a fémérc, amelyből a tantált vonják ki); kassziterit (az a fémérc, amelyből az ónt vonják ki); arany; volframit (az a fémérc, amelyből a volfrámot vonják ki), vagy ezek származékai, melyekből konfliktusokat finanszíroznak a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Angolában, Burundiban, a Közép-afrikai Köztársaságban, a Kongói Köztársaságban, Ruandában, Dél-Szudánban, Tanzániában, Ugandában és Zambiában. [3] A G8-csoport vezetőinek Lough Erne-i csúcstalálkozója, záróközlemény, 40. bekezdés, 2013. június 18. [4] Az árupiacokkal és nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés, COM(2011) 25 final, valamint Kereskedelem, növekedés és fejlődés, COM(2012) 22 final. [5] Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról: második kiadás, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [6] Az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása, OECD, 2011. [7] Az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvek, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala, New York – Genf, 2011. [8] Nyersanyag-politikai kezdeményezés – az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése COM(2008) 699 [9] Az árupiacokkal és nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés, COM(2011) 25 FINAL. [10] Kereskedelem, növekedés és fejlődés, COM(2012) 22 FINAL. [11] Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13.o.). [12] A „fegyveres csoportok és biztonsági erők" Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról II. mellékletében meghatározottak szerint értendő: második kiadás, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [13] A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.). [14] második kiadás, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [15] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [16] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [17] Diff. = Differenciált előirányzatok / Non-Diff. = Nem differenciált előirányzatok. [18] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [19] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [20] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [21] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [22] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [23] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [24] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [25] AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [26] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). [27] Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [28] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni. I. MELLÉKLET A rendelet hatálya alá tartozó ásványok és fémek jegyzéke a Kombinált Nómenklatúra besorolása szerint KN-kód || Árumegnevezés 2609 00 00 || Ónérc, dúsított is 2611 00 00 || Volfrámérc, dúsított is 2615 90 00 || Tantálérc, dúsított is 2616 90 00 || Aranyérc, dúsított is 2825 90 40 || Volfrám-oxidok és -hidroxidok 2849 90 30 || Volfrám-karbidok 2849 90 50 || Tantál-karbidok 7108 || Arany, megmunkálatlanul vagy félgyártmány vagy por alakban 8001 || Megmunkálatlan ón 8003 00 00 || Ónrúd, -profil és -huzal 8007 00 || Más áru ónból 8101 10 00 || Volfrámpor 8101 94 00 || Megmunkálatlan volfrám, beleértve a zsugorított rudat is 8101 96 00 || Volfrámhuzal 8101 99 || Más volfrámrúd, a zsugorított rúd kivételével, profil, lap, lemez, szalag és fólia; más 8103 20 00 || Megmunkálatlan tantál, beleértve a zsugorított rudat is; por 8103 90 || Más tantálúd, a zsugorított rúd kivételével, profil, huzal, lap, lemez, szalag és fólia; más || II. MELLÉKLET A felelősségteljes kohók és finomítók 8. cikkben említett jegyzékének sablonja A. oszlop: || A kohók vagy finomítók megnevezése ábécérendben B. oszlop: || A kohó vagy finomító címe C. oszlop: || (*) jelölés, amennyiben a kohó vagy finomító konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből szerez be fémeket A. || B. || C. III. MELLÉKLET Az illetékes tagállami hatóságok 9. cikkben említett jegyzéke A. oszlop: || Tagállamok megnevezése ábécérendben B. oszlop: || Az illetékes hatóság megnevezése C. oszlop: || Az illetékes hatóság címe A. || B. || C.