Az egységes európai hozzáférési pont létrehozása az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló, a társasági jogi irányelvvel összhangban létrehozott rendszertől (BRIS) elkülönítetten történik, ami lehetővé teszi mindkét rendszer számára, hogy saját irányításuk szabályai alapján saját normáikat és céljaikat kövessék. Az egységes európai hozzáférési pont kiegészíti a BRIS-t, amely az európai igazságügyi portálon keresztül a korlátolt felelősségű társaságokról nyújt nyilvánosan hozzáférhető információkat. A BRIS és az egységes európai hozzáférési pont céljára gyűjtött adatok közötti átfedések egyes számviteli dokumentumokra korlátozódnak (pénzügyi kimutatások, könyvvizsgálói jelentések, a vezetés beszámolói, beleértve a vállalati fenntarthatósági jelentéseket és a nyersanyag-kitermelő iparágak országonkénti jelentéseit is).

A javaslat a tartalom tekintetében nem vezet be új adatszolgáltatási követelményeket, hanem a javaslat mellékletében felsorolt uniós jogi aktusokban előírt meglévő közzétételi követelményekre támaszkodik.

Az érdekeltek többsége támogatta, hogy az egységes európai hozzáférési ponton keresztül széles körben, a pénzügyi és a fenntarthatósági vonatkozású adatokra egyaránt kiterjedően lehessen tájékozódni. Az érdekeltek jelentős többsége úgy foglalt állást, hogy az információk közös adatszolgáltatási keret segítségével történő, egységes sémákon és metaadatokon alapuló szabványosítása haszonnal járulhat hozzá az információk összehasonlíthatóságával, megbízhatóságával és további felhasználhatóságával kapcsolatos kihívások leküzdéséhez. Azt is említették, hogy a közös szabványok hiánya az egyik legfontosabb olyan tényező, amely megnehezíti a felhasználók és a társadalom számára a pénzügyi, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) vonatkozású információk feldolgozását.

Összességében az érdekeltek valamennyi csoportja üdvözölte a Bizottságnak az egységes európai hozzáférési ponttal kapcsolatos kezdeményezését, és olyan szakaszos megvalósítás mellett foglalt állást, amelynek keretében az információknak a hozzáférési ponton keresztüli elérhetővé tétele több lépésben, a prioritásokhoz igazodva történik. Az érdekeltek emellett hangsúlyozták az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének fontosságát. A nyilvános adatszolgáltatásra kötelezettek és a kis- és középvállalkozások hangsúlyozták azt is, hogy el kell kerülni az adminisztratív többletterheket és a gazdálkodó egységek által teljesítendő új adatszolgáltatási kötelezettségek bevezetését.

Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban ez a kezdeményezés nem lépi túl a kezdeményezés céljainak eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat a tartalom tekintetében nem vezet be vagy módosít adatszolgáltatási követelményeket. A gazdálkodó egységek és a nemzeti hatóságok terheinek minimalizálása érdekében az egységes európai hozzáférési pont a lehető legnagyobb mértékben támaszkodik a meglévő adatszolgáltatási csatornákra és infrastruktúrára.

Végezetül az egységes európai hozzáférési pontot a tőkepiaci unióra vonatkozóan 2020 szeptemberében elfogadott cselekvési terv is támogatja.

A javaslat tiszteletben tartja az alapjogokat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. Az egységes európai hozzáférési pont olyan információk tekintetében javítja a hozzáférést, amelyek személyes adatokat is tartalmaznak. Erre a pénzügyi ágazatban folyó adatvezérelt innováció elősegítése, az európai tőkepiacok integrációjának előmozdítása, a befektetéseknek a fenntartható tevékenységek felé való csatornázása, valamint a fogyasztók és a vállalkozások szempontjából vett hatékonyságnövelés érdekében van szükség. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a javaslat nem vezet be új, a meglévőkön túlmutató adatszolgáltatási kötelezettségeket, az egységes európai hozzáférési pont csak azon személyes adatok esetében javítja a hozzáférést, amelyek kezelése az uniós jog vagy más jogalap alapján, az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban már szükséges.

A hatásvizsgálat a következő dimenziókat is vizsgálta, bár ezek inkább technikai jellegűek, és kevésbé alapvetőek az egységes európai hozzáférési pont egyedi célkitűzései szempontjából: i. az egységes európai hozzáférési pont funkciói; ii. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk időszerűsége; iii. az adatok integritásának és a forrás hitelességének biztosítása; iv. az adatminőség biztosítása; v. a nyelvi akadályok kezelése; vi. a hozzáférés bizonyos akadályainak elhárítása; vii. az egyszeri adatszolgáltatás elve; viii. a már összegyűjtött adatok sorsának szabályozása; ix. az adatmegőrzés időtartama; x. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető „önkéntes információkra” vonatkozó elvek.

A hatásvizsgálat több olyan szakpolitikai alternatívát elemez, amely biztosítja az érintett gazdálkodó egységekre vonatkozó nyilvános információkhoz való zökkenőmentes és integrált hozzáférés lehetővé tételére és a szóban forgó információk Unión belüli áramlásának ebből következő fokozódására, valamint a szóban forgó információk digitális felhasználásának (és további felhasználásának) bővítésére vonatkozó egyedi célkitűzés elérését. A szakpolitikai alternatívák meghatározása az egységes európai hozzáférési pont következő öt fő dimenziója mentén történt: 1. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk köre; 2. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk formátuma; 3. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk összegyűjtése és a meglévő gyűjtőpontok összekapcsolása; 4. a nyílt hozzáférésű adatok; valamint 5. az irányítás. Ezek azok a kérdések, amelyek az azonosított problémák megoldása szempontjából a legfontosabbak, és egyben ezek határozzák meg elsősorban a költségvonzatokat is.

A fentiek mellett a javaslatot kísérő hatásvizsgálat szakirodalmi kutatásra, és különösen a következő tanulmányokra és szakvéleményekre is támaszkodik:

A finanszírozás fedezi az egységes európai hozzáférési ponttal kapcsolatos kiegészítő funkciók és feladatok fejlesztésével, fenntartásával, működtetésével és támogatásával kapcsolatos költségeket, beleértve az éves ellenőrzési tevékenység elvégzését is.

Az egységes európai hozzáférési ponttal összefüggő szabályozási tevékenység tekintetében több végrehajtási jogi aktus kidolgozása szükséges. E feladatok teljesítését a rendelet szakaszosan írja elő. Egyes jogi aktusok kidolgozásával a rendelet az európai felügyeleti hatóságok (ESMA, EBH és EIOPA) vegyes bizottságát bízza meg. Emellett az EBH és az EIOPA együtt fog működni az ESMA-val az egységes európai hozzáférési pont működéséhez és nyomon követéséhez kapcsolódó egyes feladatok ellátásában. E feladatok ellátása során az ESMA, az EBH és az EIOPA továbbra is a szinergia és a hatékonyságnövelés maximalizálására törekszik, és átfogó feladataival összefüggésben nyomon követi az e javaslathoz kapcsolódó munkaterhelés és teljes munkaidős egyenértékben kifejezett munkaerőigény többletét.

A gyűjtőszervezetek esetében az uniós, illetve nemzeti gyűjtőszervezetek és az egységes európai hozzáférési pont összekapcsolásának költsége (amely elsősorban az alkalmazásprogramozási felületek fejlesztéséből ered) egyedi szinten körülbelül 50 800 EUR egyszeri kiadást, valamint körülbelül 6500 EUR éves kiadást jelent. Egyes esetekben ez a folyamat szorosan összefügg a gyűjtőszervezetek meglévő feladataival vagy már tervezett projektjeivel, például azzal a nemrégiben előterjesztett jogalkotási javaslattal, amely az 575/2013/EU rendelet módosításával felhatalmazza az EBH-t az intézmények által teljesített éves, féléves és negyedéves prudenciális adatszolgáltatások közzétételének centralizálására. Ezen információk kapcsán az egységes európai hozzáférési pont összefüggésében az Európai Bankhatóság fogja ellátni a gyűjtőszervezet feladatait. A javaslat egyben azokra a már létező hivatalosan kijelölt rendszerekre is támaszkodik, amelyek segítségével az átláthatósági irányelv alapján az EU szabályozott piacaira bevezetett átruházható értékpapírok kibocsátóitól már most is gyűjtik a szabályozott információkat.

A Bizottság a technikai támogatási kezdeményezés keretei között esetre szabott szaktanácsadással segíti az uniós tagállamokat a különböző szakpolitikai területekre irányuló növekedésösztönző reformok kidolgozásában és végrehajtásában. A Bizottság a kezdeményezés keretében kérésre részleges finanszírozást nyújthat a nemzeti hatóságoknak az egységes európai hozzáférési pont létrehozásához. A technikai támogatási kezdeményezés egyben arra is lehetőséget ad, hogy a Bizottság a reformok gyakorlati aspektusai kapcsán nyújtson segítséget a tagállamoknak. Ez stratégiai vagy jogi tanácsadás, tanulmányok, képzések vagy helyszíni szakértői látogatások formájában valósulhat meg. A kezdeményezés keretében nyújtott finanszírozás évente egyszer igényelhető.

5.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

A javaslat nem igényel végrehajtási tervet, de konkrét rendelkezései szerint az ESMA nyomon követi az egységes európai hozzáférési pont létrehozását és hatékonyságát.

A javaslat előírja, hogy a Bizottság legkésőbb 5 évvel az egységes európai hozzáférési pontot létrehozó rendelet hatálybalépését követően beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az egységes európai hozzáférési pont működéséről. A kezdeményezés értékelésekor a Bizottság egy nyilvános konzultációra, valamint az ESMA-val, az EBH-val, az EIOPA-val és a gyűjtőszervezetekkel folytatott egyeztetésekre fog támaszkodni. Az értékelést a Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatása szerint kell elvégezni.

•A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

Az 1. cikk arról rendelkezik, hogy az ESMA 2024. december 31-ig létrehozza az egységes európai hozzáférési pontot abból a célból, hogy az nyilvános hozzáférést biztosítson azokhoz az információkhoz, amelyeket a gazdálkodó egységeknek az e rendelet mellékletében felsorolt jogi aktusok értelmében nyilvánosságra kell hozniuk, valamint azon további – többek között pénzügyi vagy a fenntarthatósággal kapcsolatos – információkhoz, amelyeket a gazdálkodó egységek önkéntes alapon hozzáférhetővé kívánnak tenni az egységes európai hozzáférési ponton keresztül.

A 2. cikk meghatározza az e rendelettel kapcsolatban alkalmazandó fogalmakat.

A 3. cikk meghatározza azokat a feltételeket és követelményeket, amelyek alapján a gazdálkodó egységek önkéntes alapon megküldhetik az egységes európai hozzáférési ponton keresztül hozzáférhetővé tenni kívánt információkat.

A 4. cikk előírja az ESMA számára, hogy naprakész jegyzéket vezessen a gazdálkodó egységek által rendelkezésre bocsátott információkat fogadó gyűjtőszervezetekről, és ezt a jegyzéket közzétegye az egységes európai hozzáférési pont internetes portálján, továbbá megküldje a Bizottságnak.

Az 5. cikk meghatározza a gyűjtőszervezetek szerepét és feladatait, beleértve azokat a technikai standardokat is, amelyek alkalmazásával meggyőződnek arról, hogy a gazdálkodó egységek által küldött információk megfelelnek-e az e rendeletben és az ágazati jogi aktusok kapcsolódó módosításaiban foglalt előírásoknak. A cikk megállapítja emellett az egységes európai hozzáférési ponton keresztül hozzáférhetővé tett információk megőrzési idejét, amely 10 év, hacsak a mellékletben foglalt, az adott területen alkalmazandó uniós jogi aktus másként nem rendelkezik. A cikk külön rendelkezést tartalmaz a személyes adatok védelmére vonatkozó jogi aktusoknak való megfelelés érdekében.

A 6. cikk értelmében az ESMA hatékony informatikai biztonsági politikát alakít ki az egységes európai hozzáférési pont vonatkozásában.

A 7. cikk meghatározza az egységes európai hozzáférési pont azon funkcióit, amelyek segítségével a felhasználók hozzáférhetnek az információkhoz, és kereséseket végezhetnek.

A 8. cikk meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a felhasználók hozzáférhetnek az egységes európai hozzáférési ponton keresztül rendelkezésre álló információkhoz. A hozzáférés általában ingyenes. Az ESMA díjat számíthat fel azoknak a felhasználóknak, akik vagy amelyek nagyon nagy mennyiségű adatot vagy gyakori adatfrissítést igényelnek. Az uniós intézményeknek, ügynökségeknek és szerveknek, valamint a nemzeti szervek és az illetékes hatóságok egy meghatározott, tág körének azonban mindig közvetlen és azonnali ingyenes hozzáféréssel kell rendelkezniük az egységes európai hozzáférési ponthoz annak érdekében, hogy eleget tehessenek feladataiknak, megbízatásuknak és kötelezettségeiknek.

A 9. cikk előírja az ESMA számára annak biztosítását, hogy az egységes európai hozzáférési ponton keresztül hozzáférhető információk felhasználása és további felhasználása ne sértse az adatbázisjogot, és az egységes európai hozzáférési pontra bizonyos feltételek teljesülése esetén ne vonatkozzanak a felhasználás és a további felhasználás feltételei.

A 10. cikk előírja az ESMA számára, hogy meghatározott automatikus vizsgálatokat végezzen annak ellenőrzésére, hogy a gyűjtőszervezetektől kapott információk megfelelnek-e e rendelet és a mellékletben felsorolt alkalmazandó ágazati jogi aktusok követelményeinek.

A 11. cikk meghatározza az EBH-val és az EIOPA-val szoros együttműködésben eljáró ESMA-nak az egységes európai hozzáférési pont kezelésére vonatkozó feladatait.