[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.7.2007

SEC(2007) 981

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA Kísérődokumentum

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A mobiltelevíziók belső piacának erősítése A hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2007) 409 végleges}{SEC(2007) 980}

ÖSSZEFOGLALÁS

1. BEVEZETÉS

E hatásvizsgálat bemutatja a Bizottság által „ A mobiltelevíziók belső piacának erősítése” című közlemény elkészítésekor mérlegelt lehetőségeket. A közlemény fő célja a mobiltelevízió (a továbbiakban: M-TV) kialakulóban lévő piaca bevezetésének támogatása az Unióban. A közlemény időpontjának megválasztásával azt kívánták biztosítani, hogy valamennyi feltétel adott legyen az EU-n belüli szolgáltatások sikeres elterjedéséhez.

Az érdekelt felekkel széleskörű konzultációt folytattak. A Bizottság szolgálatai elősegítették egy ipari ernyőcsoport, az Európai Mobil Műsorszórási Tanács (EMBC) létrehozását, mely az érintett legfontosabb ipari szereplőket tömöríti, beleértve a műsorszolgáltatókat, gyártókat, tartalomszolgáltatókat és telekommunikációs üzemeltetőket. Az EMBC 2007 márciusában adott ki ajánlásokat a technológiáról, a frekvenciáról és szabályozási kérdésekről.

2. A MOBILTELEVÍZIÓ MINT UNIÓS ÜGY

A mobiltelevízió egy új konvergencia-technológia, mely különösen két fő uniós iparágat egyesít: a mobil kommunikációt és az audiovizuális ágazatot. Nagy potenciállal rendelkezik az EU-n belüli növekedés és munkahelyteremtés terén – nem csupán a leginkább érintett két iparágban, hanem több kapcsolódó területen is, mint például a tartalom- és reklámágazatban.

Az M-TV-től azt is várják, hogy számottevő előnyöket biztosítson az EU-fogyasztók számára, mivel lehetővé teszi számukra, hogy bárhol és bármikor elérjenek televíziós programokat, valamint hogy gazdag, sokrétű és személyre szabott audiovizuális tartalomhoz férjenek hozzá. Ennek eredményeképpen új lehetőségek tárulnak fel az audiovizuális tartalom felhasználása illetve az ezzel való interakció terén, ami nem csupán új technológiai platformmá, hanem új élestílussá is teszi a mobiltelevíziót.

Az M-TV szolgáltatások bevezetése és elterjedése azonban eddig lassan történt az Unióban, így Európa számára fennáll a veszély, hogy elveszíti versenyelőnyét a mobilszolgáltatások terén és elszalasztja a növekedés és innováció nagy lehetőségét, hacsak nem sikerül megfelelő koordinációs szintet elérni Európában. Ezen innovatív szolgáltatások EU-n belüli széleskörű elfogadása olyan megfelelő feltételek kialakításától függ, melyek lehetővé teszik a szereplők számára, hogy kihasználják az uniós belső piac előnyeit és különösen hogy megvalósítsák a szükséges méretgazdaságosságot .

Emiatt a Bizottság szükségesnek tart egy M-TV-re irányuló EU-stratégiát , mely a legfontosabb szabályozási kérdésekkel foglalkozik és hozzájárul az ipar, a nemzeti hatóságok és valamennyi érdekelt fél intézkedéseinek formálásához. A közlemény és a kapcsolódó hatásvizsgálat célkitűzéseit az i2010 bizottsági kezdeményezés [1] és az EU elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályozási kerete összefüggésében kell vizsgálni. E közlemény emiatt kulcsfontosságú az új innovatív szolgáltatások elfogadásának ösztönzése szempontjából.

3. MOBILTELEVÍZIÓS TECHNOLÓGIÁK

A „ mobiltelevízió ” lényegében az audiovizuális tartalom mobil eszközre történő továbbítását jelenti . E továbbítás különböző formákban történhet, élő adástól az időben eltérő adás („time-shifted") továbbításáig vagy az egyedi lehívásig („on-demand”). Az M-TV szolgáltatások továbbítása különböző hálózatokon keresztül történhet, belértve a cellarendszerű/mobil kommunikációt, a földi sugárzást, a műholdast és az Internet-alapút.

Fontos különbséget tenni az „unicast” („egy adó – egy fogadó”) és a „broadcast” („egy adó – több fogadó”) mobiltelevíziós szolgáltatások között . Az egyedi lehívásos videó vagy az egyedi lehívásos, időben eltérő műsortovábbítás az „unicast” –ra példa, míg a hagyomány televíziós programokra a normális műsorszórás („broadcast”) jellemző. Az „unicast” szolgáltatás manapság nagyon elterjedt és a legtöbb üzemeltető a meglévő mobil kommunikációs cellarendszerű hálózatokat (2.5 vagy 3G/UMTS) használja televízió-tartalom mobil eszközökre való átviteléhez.

A mobiltelevíziós „broadcast” műsorszórás még nagyon korai szakaszban tart. A legfontosabb technológia, melyet Európában a digitális földi mobiltelevíziós műsorszóráshoz kapcsolódó kísérleti projektek és kereskedelmi bevezetések esetében használnak, a következő: DVB-T-szabványokon alapuló DVB-H (Digitális Videó Műsorszórás közvetítése kézi termináloknak). Más technológiák magukban foglalják a T-DMB -t (T-DAB-szabványokon alapuló földi digitális multimédiás műsorszórás) és a MediaFLO -t (Media Forward Link Only). Hibrid műholdas/földi rendszerek szintén léteznek, mint például a DVB-SH , mely műholdas sávokon működik.

Jelenleg a DVB-H a legelterjedtebb szabvány az Unióban, melyet 15 tagállam használ fel kísérletekhez és/vagy kereskedelmi kínálatokhoz. A DVB-H az egyetlen olyan szabvány, mely biztosítja az Unióban a földi digitális televízióhoz használt szabvánnyal, a DVB-T-vel való visszamenőleg kompatibilitást.

4. AZ ALKALMAZÁS HATÁLYA

A közlemény és a kapcsolódó hatásvizsgálat az e-kommunikációra vonatkozó szabályozási kerethez kapcsolódó olyan kérdésekkel foglalkozik mint a technológia és a szabványok, az engedélyezési rendszerek és a frekvenciapolitika, és csak a földi sugárzású mobiltelevízióra összpontosít.

Nem érintik a tartalomhoz kapcsolódó kérdéseket , mivel azokkal több konkrét szakpolitikai és jogalkotási kezdeményezés is foglalkozik az Unió audiovizuális politikájának keretében. Az audiovizuális média szolgáltatásokról szóló új irányelvjavaslat a mobil platformokon keresztül szolgáltatott audiovizuális tartalomra szintén kiterjed majd.

A mobil kommunikációs hálózatokon – pl. 3G/UMTS mobil kommunikáción – keresztül nyújtott audiovizuális szolgáltatások sem tartoznak a közlemény és a kapcsolódó hatásvizsgálat hatálya alá , mivel e hálózatok alkalmazása nem vet fel új szakpolitikai kérdéseket a technológia, a frekvencia és az engedélyezési rendszerek tekintetében.

5. AZ EU-PIAC AKTUÁLIS HELYZETE

Ma a mobiltelevíziók piaca még nagyon korai fejlődési szakaszban tart: négy tagállam kezdett már kereskedelmi műveletekbe : Olaszország, Németország, Finnország és az Egyesült Királyság. A szolgáltatások bevezetése terén viszont némi lendület tapasztalható. 2006 kulcsfontosságú év volt a kísérleti projektek és a közlés szempontjából. 2007 várhatóan a kereskedelmi bevezetések éve lesz; Németország, Franciaország és Spanyolország nemzeti szintű bevezetéseket tervez. 2008 a céldátum az ipar számára az M-TV szolgáltatások terén olyan fontos sportesemények miatt mint a Labdarúgó Európabajnokság és az Olimpiai Játékok, melyek fontos tesztjei lesznek ezen új szolgáltatásoknak.

1. táblázat – az M-TV jelenlegi helyzete az EU-27-ben

Technológia | A technológiát alkalmazó tagállamok |

Kísérletek | Kereskedelmi bevezetés |

DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI |

DMB/DAB-IP | FR , IE, NL, UK | DE, UK |

MediaFLO | FR, UK |

5.1. Feltárt problémák

A Bizottság szolgálatai három olyan fő területet jelöltek ki , melyek fontosak az M-TV EU-ban való sikeres bevezetése szempontjából: 1) technológia és szabványok, 2) szabályozási környezet, különösen az engedélyezési rendszerek, valamint 3) a frekvencia rendelkezésre állása és harmonizálása. A belső piaci dimenzió valamennyi területen fontos.

5.1.1. Technológia

Napjainkban az Unióban számos M-TV továbbítási szabvány létezik. A piac esetleges széttöredezettségének problémájával találjuk szembe magunkat, mely abból adódik, hogy a mobiltelevízióra vonatkozóan sokféle technikai lehetőség van . A múltban hasonló kérdések vetődtek fel a mobil kommunikáció, az interaktív televízió és a nagy felbontású televízió (HDTV) interoperabilitásával kapcsolatban, mely kérdéseket eltérő módon kezeltek, kezdve a szabványok (GSM, UMTS) harmonizálásától az ipari megállapodások ösztönzéséig (a „HD ready”-címke).

Egy széttöredezett európai piac valószínűleg a méretgazdaságosság elvesztését, a szolgáltatások lassabb elterjedését és a készülékek drágulását eredményezi. Az olyan új technológiák esetében mint az M-TV, a kritikus tömeg ésszerű időben történő elérése döntő fontosságú a bevezetés és a telepítés szempontjából.

Technológia – A hatásvizsgálat által elemzett legfontosabb kérdés a következő: mit kell tenni annak biztosításához, hogy a méretgazdaságosság (belső piac) a lehető leggyorsabban elérhető legyen és így az uniós ipar és a fogyasztók részesülhessenek az M-TV szolgáltatások bevezetésének előnyeiből?

5.1.2. Engedélyezési rendszerek

Az M-TV szolgáltatások engedélyezése terén jelentősen eltérnek a nemzeti megközelítések. Ezt megerősítette egy tényfeltáró vizsgálat, melyet a Bizottság szolgálatai 2006-ban végeztek.

Több tagállamban az M-TV-re a műsorszórásra alkalmazandó általános rendszer az irányadó. Más tagállamokban nincsenek konkrét szabályok vagy az ezen új szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keret még vita tárgyát képezi. Ez a helyzet nagyfokú szabályozási bizonytalanságot okoz, egyes esetekben pedig joghézagot , ami kedvezőtlenül hat az M-TV-üzemeltetőkre.

Az engedélyezési rendszereknek tekintettel kell lenniük a belső piacra és a cél az azonos versenyfeltélek megteremtése kell, hogy legyen, mely lehetővé teszi a különböző szereplők számára az egyenlő feltételek melletti versenyt. A szabályozási megközelítések Unión belüli, bizonyos fokú konzisztenciájára az alkamazandó szabályozás tisztázása és a beruházást illetve az innovációt elősegítő szabályozási környezet kialakítása miatt van szükség.

Engedélyezési rendszerek – A hatásvizsgálat által elemzett legfontosabb kérdés a következő: mit kell tenni annak biztosításához, hogy az M-TV szolgáltatások az Unióban egy támogató szabályozási környezet előnyeit élvezhessék?

5.1.3. Frekvencia

A mobiltelevízió sikeres telepítésének egyik záloga a rádiófrekvenciához való, időben történő hozzáférés . Az egyik fő kihívás annak biztosítása, hogy a rádiófrekvencia-források szükséges típusait késedelem nélkül hozzáférhetővé tegyék az összes európai régióban. E cél elérése érdekében a következőkre van szükség: 1) haladéktalanul ki kell jelölni a kritikus frekvencia-forrásokat; 2) meg kell vizsgálni az európai szintű harmonizációs vagy koordinációs szükségleteket, többek között a méretgazdaságosság biztosítása érdekében; 3) fel kell becsülni az e kijelölt frekvencia-források iránti, jövőbeli mennyiségi és minőségi igényt, és ezt össze kell hangolni a nemzeti és európai szinten rendelkezésre álló frekvenciák alakulásával.

Ebben a szakaszban két fő frekvenciasáv fontos az M-TV szempontjából illetve igényel uniós szintű figyelmet : az úgynevezett L-sáv és az URH-frekvencia.

Az URH-frekvencia rendelkezésre állásának kritikus tényezője az analóg földi televíziós-közvetítésnek a frekvencia e részében való kikapcsolása . A Tanács és az Európai Parlament által jóváhagyott, az analóg földi televíziós műsorszórás kikapcsolására vonatkozó 2012-es uniós határidőt a tagállamok többsége előreláthatóan betartja. A 2007. negyedik negyedévére tervezett, a digitális többletről szóló bizottsági közlemény meghatározza majd a kikapcsolásból származó spektrum használatára vonatkozó bizottsági stratégiát, különös tekintettel az URH-sávra.

Technikai jellemzői miatt a legtöbb üzemeltető az URH-frekvenciát (470-862 MHz) részesíti előnyben. E frekvencia használatát azonban korlátozzák a digitális többletre vonatkozó, eltérő nemzeti politikák, valamint az EU-koordináció hiánya. A Bizottság szolgálatai felkérték a tagállamokat, hogy jelöljenek ki egy alsávot a mobiltelevízió számára a digitális többleten belül.

Az L-sáv (1452-1492 MHz) tartalékmegoldást jelenthet számos piacon, ahol nem áll rendelkezésre más frekvenciasáv. E sáv használatát jelenleg bizonyos technológiákra korlátozzák. A Bizottság javaslatokat tett e sáv megnyitására, a technológiák szélesebb skálájának alkalmazása céljából[2].

Frekvencia – A hatásvizsgálat által elemzett legfontosabb kérdés a következő: mit kell tenni annak biztosításához, hogy megfelelő frekvencia álljon rendelkezésre az Unióban az M-TV számára?

6. SZAKPOLITIKAI LEHETőSÉGEK

A három kijelölt fő szakpolitikai területre (technológia, engedélyezési rendszerek és frekvencia) hivatkozva a hatásvizsgálat három fő szakpolitikai lehetőséget vázol, melyeket az alábbi táblázat mutat be:

2. táblázat: Szakpolitikai lehetőségek

Kérdés/Szakpolitikai terület | Technológia | Engedélyezési rendszerek | Frekvencia |

Szakpolitikai lehetőségek | 1. szakpolitikai lehetőség | Egy szabvány kötelezővé tétele az EU-n belül | Egy EU-ban érvényes engedély | Harmonizált felosztás az EU-ban |

2. szakpolitikai lehetőség | Ipari megállapodásösztönzése egy közös szabványról; megállapodás hiányában közös szabvány kötelezővé tétele | Nem kötelező keret | „Nem kötelező erejű jogi” intézkedések |

3. szakpolitikai lehetőség | A jelenlegi helyzet fenntartása | Nincs intézkedés (nem hoznak konkrét intézkedéseket) | Nincs intézkedés (nem hoznak konkrét intézkedéseket) |

7. KÖVETKEZTETÉSEK

Az alábbiakban kerülnek összegzésre az egyes lehetőségek részletes értékeléséből levonható főbb következtetések:

Technológia

A technológiai kihívásnak való megfelelés érdekében egy Unión belüli közös szabvány előnyökkel járna a méretgazdaságosság, az M-TV gyors elterjedése, az olcsóbb terminálok és az Unió versenyképessége terén. E célkitűzés elérése szempontjából egy közös szabványra vonatkozó ipari megállapodás, melyet egy szabvány kötelező tételét célzó jogalkotási intézkedés támogat (2. lehetőség), arányosabbnak tűnne, mint egy konkrét szabványra vonatkozó igazgatási döntés meghozatala (1. lehetőség) . Egy, az ipart bevonó folyamat jobban igazodna a technológiai változáshoz és valószínűleg csökkentené a „migrációs költségeket” – vagyis az ipari szereplők azon költségeit, melyeket már különféle illetve több szabványba fektettek. Ezen kívül csökkentené az Unió és a nemzeti hatóságok adminisztratív terheit.

Ehhez társulhatnának továbbá a Bizottság támogatása és ösztönző intézkedései, valamint – adott esetben – olyan társszabályozási elemek mint egy szabványnak a szabványok jegyzékében való közzététele. A Bizottság rendszeresen ellenőrizné az ipar által e téren elért haladást és megvizsgálná, hogy kielégítő-e a közös szabvány irányába tett előrelépés.

Engedélyezési rendszerek

Az engedélyezési rendszereket illetően elméletileg az M-TV pán-európai engedélyezése (1. lehetőség) a legjobb megoldás az Unión belüli azonos versenyfeltételek biztosításához. Jelenleg azonban nem létezik jogi mechanizmus, mely lehetővé tenné egy ilyen pán-európai engedélyezési rendszer bevezetését. Az e-kommunikációhoz kapcsolódó szabályozási keret jelenlegi felülvizsgálata keretében konzultációra bocsátott bizottsági javaslatok többek között bizonyos szolgáltatások uniós szintű engedélyezésére vonatkozó rendelkezéseket tartalmaztak. Elfogadásuk esetén azonban e javaslatok túl későn lépnének hatályba ahhoz, hogy alkalmazhatók legyenek az M-TV-re. Jelenleg úgy tűnik, hogy a 2. lehetőség – melynek esetében a Bizottság „nem kötelező erejű jogi” („soft law”) intézkedésekkel megteremtené az M-TV szolgáltatások engedélyezésének jogi keretét – a legalkalmasabb az azonos versenyfeltételek megteremtésére irányuló célkitűzés, valamint az M-TV szolgáltatások számára a jogbiztonság eléréséhez Európában.

Frekvencia

Az EU frekvenciasáv-azonosításra és -felosztásra vonatkozó harmonizált megközelítése az M-TV területén (1. lehetőség) azzal az előnnyel járna, hogy jogbiztonságot teremtene az Unióban az e szolgáltatások számára rendelkezésre álló frekvenciát illetően és így kezdettől fogva egy kiterjedt egységes piac alakulhatna ki. Ez nagy mértékben javítaná az M-TV üzleti lehetőségeit, mivel a frekvencia kritikus tényező.

Amennyiben lehetséges a harmonizáció, az uniós szintű intézkedés – mint az az L-sáv esetében történt – tűnne a legjobb megoldásnak. Amennyiben a harmonizáció nem lehetséges, legalábbis a kezdeti szakaszban – mint az URH-sáv esetében –, „nem kötelező erejű jogi” intézkedéseket (2. lehetőség) vezetnének be annak érdekében, hogy összehangolt intézkedésekre ösztönözzék a tagállamokat, ha és amikor megnyílnak az URH-sáv lehetőségei. A frekvenciasávoktól függően az 1. és a 2. lehetőség ötvözése lenne a legalkalmasabb annak biztosításához, hogy Európában megfelelő frekvencia álljon rendelkezésre az M-TV szolgáltatások számára.

Minden esetben az volt a cél, hogy a kívánt célkitűzések eléréséhez a legkevesebb teherrel járó megközelítést válasszák ki.

[1] i2010 / COM(2005) 229

(http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf).

[2] Radiófrekvencia Bizottság (2006): L-sávra vonatkozó bizottsági megbízás(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).