Az EU demokratikus legitimációjának növelése a polgárok fokozott bevonása és részvétele révén a Bizottság 10 prioritása közé tartozik (10. prioritás – A demokratikus változás uniója). Ez a javaslat közvetlenül hozzájárul e kiemelt célkitűzéshez azáltal, hogy az európai polgári kezdeményezés intézményét kevésbé megterhelővé és felhasználóbarátabbá teszi annak érdekében, hogy az az európai szintű polgári részvétel eszközeként teljes mértékben el tudja érni a benne rejlő lehetőségeket, és közelebb hozza az EU-t polgáraihoz. Egy továbbfejlesztett európai polgári kezdeményezés kiegészíti az uniós polgárok által már ma is élvezett jogokat, nevezetesen a helyhatósági és az európai parlamenti választásokon való szavazás és indulás jogát. Hozzájárul emellett a fiatalok európai szintű politikában való részvételét biztosító lehetőségek bővítéséhez.

Az európai polgári kezdeményezés az Európai Unióról szóló szerződésben (EUSZ) rögzített jog. Az EUSZ 11. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[l]egalább egymillió uniós polgár, akik egyben a tagállamok egy jelentős számának állampolgárai, kezdeményezheti, hogy az Európai Bizottság – hatáskörén belül – terjesszen elő megfelelő javaslatot azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség”. Az eszköz célja, hogy elősegítse a polgárok részvételét az Európai Unió demokratikus életében, és lehetővé tegye számukra, hogy közvetlenül felkérjék a Bizottságot, nyújtson be a Szerződések végrehajtását célzó jogalkotási javaslatokat.

A minőségi jogalkotási program különösen azt a lehetőséget növeli a polgárok és az érdekelt felek számára, hogy a politikai és jogalkotási ciklus egésze során hozzá tudjanak járulni az uniós szakpolitikákhoz, és e célból javítja a konzultációs mechanizmusokat, az érdekelt felekkel folytatott konzultációt a szakpolitikák előkészítésének és felülvizsgálatának lényeges elemévé téve. Az uniós polgárság területén a polgárok az EU demokratikus életében való részvételének előmozdítása és fokozása szintén az uniós polgárságról szóló, 2017. januári harmadik jelentésben kiemelt egyik legfontosabb célkitűzés és cselekvési terület. Hasonlóképpen, a „Jogok, egyenlőség és polgárság” program és az „Európa a polgárokért” program célja is az, hogy előmozdítsa az európai polgárságot, javítsa az uniós szintű polgári és demokratikus részvétel feltételeit, és e célból egy sor intézkedést hajt végre. A 2016–2020-as e-kormányzati cselekvési terv előterében ugyancsak a színvonalas közszolgáltatások elősegítése, a közigazgatások és a polgárok/vállalkozások közötti digitális interakciók előmozdítása áll.

Az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeletben jelenleg előirányzott számos szabály összetett és megterhelő az európai polgári kezdeményezés szervezői, az aláírók és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai számára. Idetartoznak a következők: i. a nyilvántartásba vételi szakasz; ii. az európai polgári kezdeményezés életciklusa és a határidők; iii. az online gyűjtési rendszerek létrehozása és e rendszerek tagállamok általi igazolása; iv. az európai polgári kezdeményezés aláíróira vonatkozó eltérő személyesadat-követelmények; valamint v. az a tény, hogy a személyes adatok gyűjtése a szervezők felelőssége mellett történik. Több érdekelt fél is úgy véli, hogy a három első sikeres kezdeményezés hatása és következményei egyelőre korlátozottak voltak.

A rendelet kisebb módosításokat is tartalmaz más területeken, mint például az online gyűjtési rendszerek igazolása, a tagállami támogató nyilatkozatok ellenőrzése és igazolása, valamint a felelősségre és a büntetésekre vonatkozó szabályok, ahol a javaslat a nemzeti joggal összhangban történő végrehajtás tekintetében mérlegelési jogkört hagy.

Intézményi jellegéből adódóan a 211/2011/EU rendelet felülvizsgálatának nincs közvetlen jelentős gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatása, és nincs szükség hatásvizsgálatra. A kezdeményezés egyszerűsítését célzó technikai és gyakorlati intézkedések azonban várhatóan csökkentik az adminisztratív terheket mind a szervezők, mind pedig a tagállamok tekintetében. A kezdeményezés tökéletesítésének különböző lehetőségeit a javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum, valamint az európai polgári kezdeményezés végrehajtására vonatkozó több konkrét tanulmány is értékelte.

A polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálatát a polgári kezdeményezéssel foglalkozó szakértői csoport keretében is megvitatták a tagállami hatóságok képviselőinek részvételével, ami szintjén hozzájárult a felülvizsgálati folyamathoz, főleg egyes delegációk által benyújtott konkrét hozzájárulások formájában.

Emellett számos más tanulmány is hozzájárult a felülvizsgálati folyamathoz. Ezeket a tanulmányokat a javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 1. melléklete sorolja fel.

A többi uniós intézmény és szerv ajánlásai, különösen az európai polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti állásfoglalás, valamint számos konkrét tanulmány is hozzájárult a felülvizsgálati folyamathoz.

Néhány javaslat nem került be a rendeletjavaslatba, mert a Bizottság valamely más megoldást hatékonyabbnak tekintett, vagy mert a javaslat jogilag nem volt megvalósítható. A részletes magyarázatokat a javaslatot kísérő szolgálati munkadokumentum tartalmazza.

A javaslat értelmében a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az európai polgári kezdeményezés működését, és legkésőbb e rendelet alkalmazásától számított öt éven belül, valamint azt követően ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. E jelentések nyilvánosak.

A 2. cikk meghatározza, hogy az Unió minden 16. életévét betöltött polgárának joga van az e rendeletnek megfelelő támogató nyilatkozat aláírásával támogatni bármely európai polgári kezdeményezést.

A 3. cikk meghatározza az érvényes kezdeményezéshez szükséges aláírások számát, aminek legalább a tagállamok egynegyedében együttesen el kell érnie az egymilliót. A cikk továbbá meghatározza, hogy az egyes tagállamokban elérendő aláírások minimális számának – melyet az I. melléklet határoz meg – továbbra is meg kell felelnie az egyes tagállamokban megválasztott európai parlamenti képviselők száma 750-szeresének.

A 4. cikk felsorolja a Bizottság és a tagállamok által a kezdeményezések szervezőinek nyújtott tájékoztatással és segítséggel kapcsolatos intézkedéseket. Ez a rendelkezés, különösen a tájékoztatás, a segítségnyújtás és a kezdeményezések Bizottság által fenntartott hivatalos nyilvántartása tekintetében, a 211/2011/EU rendelet 4. cikkének jelenlegi rendelkezéseire támaszkodik. A cikk előírja egy vitafórumként szolgáló, valamint az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatban a szervezők számára tájékoztatást és tanácsokat nyújtó online együttműködési platform rendelkezésre bocsátásának követelményét, támogatást ír elő a kezdeményezések fő elemeinek valamennyi uniós hivatalos nyelvre történő lefordítása tekintetében, és rendelkezik arról, hogy a tagállamoknak tájékoztatást és segítségnyújtást kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy a kezdeményezéseket közel hozzák a polgárokhoz.

2. fejezet – Eljárási rendelkezések

Az 5. cikk a kezdeményezések szervezőire vonatkozó követelményeket határozza meg, előírva az európai parlamenti választásokon szavazni jogosult, legalább hét különböző tagállamban lakóhellyel rendelkező, legalább hét uniós polgárból álló szervezői csoportok létrehozásának szükségességét, a szervezői csoportok összetételét és feladatait. Lehetővé teszi azt is, hogy a kezdeményezés irányítására létrehozott jogi személy minősüljön a rendelet alkalmazásában szervezői csoportnak. A cikk továbbá pontosítja a szervezői csoport felelősségére vonatkozó feltételeket is. Míg a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában érvényesülő felelősséget továbbra is az általános adatvédelmi rendelet szabályozza, e cikk megállapítja, hogy szervezői csoport egyetemlegesen felelős a kezdeményezés szervezése során szándékosan vagy súlyos gondatlanságból elkövetett jogellenes cselekedetek révén okozott minden egyéb kárért.

A 6. cikk a kezdeményezés Bizottság általi nyilvántartásba vételének eljárását és feltételeit határozza meg. Rendelkezik arról, hogy a támogató nyilatkozatok gyűjtése csak azt követően kezdhető meg, hogy a Bizottság nyilvántartásba vette a kezdeményezést, és megállapítja a nyilvántartásba vétel és a nyilvántartásba vétel elutasításának követelményeit. Bevezeti a részleges nyilvántartásba vétel lehetőségét abban az esetben, amikor a kezdeményezés egy része vagy részei – beleértve fő céljait – nem esnek nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

A 7. cikk rendelkezik a szervezői csoport azon jogáról, hogy a nyilvántartásba vett kezdeményezést bármikor visszavonja azt megelőzően, hogy a kezdeményezést az e rendeletben meghatározott eljárás szerint benyújtja a Bizottságnak.

A 8. cikk meghatározza a támogató nyilatkozatok gyűjtésére rendelkezésre álló időszak határidőit, ezen belül azt, hogy a szervezők a kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított három hónapos időszakon belül az általuk választott időpontban bármikor megkezdhetik a támogató nyilatkozatok gyűjtését, és azt, hogy a gyűjtési időszak legfeljebb 12 hónapig tarthat.

A 9. cikk a támogató nyilatkozatok gyűjtésére vonatkozó eljárásról és feltételekről rendelkezik. Egyértelműsíti, hogy a támogató nyilatkozatokat online és nyomtatott formában lehet gyűjteni, és hogy erre a célra csak a rendelet III. mellékletében meghatározott mintának megfelelő formanyomtatványok használhatók. A támogató nyilatkozatokat aláíróktól csak a III. mellékletben meghatározott személyes adatok gyűjthetők. A tagállamok 2019. július 1-je előtt közlik a Bizottsággal, hogy a III. melléklet A. részében vagy a B. részében kívánnak szerepelni. A cikk bevezeti azt a lehetőséget, hogy az uniós polgárok online, a 10. cikk szerinti központi online gyűjtési rendszerben, a 910/2014/EU rendelet szerinti, bejelentett elektronikus azonosítás használatával támogassák a kezdeményezéseket. Azt is meghatározza, hogy bármely személy egy adott kezdeményezés kapcsán csak egy támogató nyilatkozatot írhat alá.

A 10. cikk előírja, hogy 2020. január 1-jéig a Bizottságnak a kezdeményezések polgárok általi online támogatását lehetővé tevő, központi online gyűjtési rendszert kell létrehoznia és működtetnie, amelyet ingyenesen a nyilvántartásba vett kezdeményezések szervezőinek rendelkezésére kell bocsátania. Meghatározza, hogy a rendszert az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról szóló (EU, Euratom) 2017/46 bizottsági határozattal összhangban kell létrehozni és működtetni. Biztosítja annak a lehetőségét is, hogy a 10. cikk szerinti központi online gyűjtési rendszert használó polgárok a 910/2014/EU rendelet szerinti, bejelentett elektronikus azonosítás vagy elektronikus aláírás használatával támogathassák a kezdeményezéseket, és rendelkezik a tagállamok ezzel kapcsolatos kötelezettségeiről.