A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 2013. évi éves jelentés /* COM/2015/0118 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1............ Bevezetés. 3 2............ 2012-ről áthozott, elbírálás alatt álló kérelmek. 4 3............ A 2013-ban beérkezett új kérelmek. 5 4............ Finanszírozás. 9 5............ Nyomon követés. 10 6............ Zárások. 11 7............ Az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló javaslat – Következtetések. 13 1. Bevezetés Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) előírja, hogy az alap előző évi tevékenységéről jelentést kell készíteni az Európai Parlament és a Tanács számára. Ez a jelentés bemutatja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: EUSZA) 2013. évi tevékenységeit: ismerteti az elbírálás alatt álló és a beérkezett új kérelmek feldolgozásának állását, valamint a zárások előkészítése jegyében kitér a végrehajtási jelentések értékelésére is. A jelentés a rendelet módosítására vonatkozóan az év folyamán benyújtott javaslattal[1] is foglalkozik. 2013 folyamán a Bizottság nyolc, az EUSZA-ból folyósítandó segítségnyújtás iránti új kérelmet kapott, ami a kérelmek számát tekintve átlagos évet jelent. Négy kérelem januárban, négy további kérelem pedig júliusban és augusztusban érkezett. E kérelmek közül három a 2012. október–novemberi szlovéniai, ausztriai és horvátországi árvizekre vonatkozott. A Németországtól, Ausztriától, a Cseh Köztársaságtól és Magyarországtól érkezett kérelmek a 2013. május–júniusi súlyos áradásokhoz kapcsolódtak. A Portugáliától kapott kérelem a 2013 januárjában Madeira szigetén történt földcsuszamlásra és iszapárra vonatkozott. A portugál és a magyar kérelem kivételével a Bizottság valamennyi kérelmet elfogadta és javasolta az EUSZA igénybevételét. A Bizottság továbbá befejezte a 2012 óta elbírálás alatt álló, aszályhoz és tüzekhez kapcsolódó romániai kérelem értékelését és javasolta az alap igénybevételét. Ami a finanszírozást illeti, a Bizottság 2013 folyamán 415,127 millió EUR összegben hagyott jóvá támogatást az EUSZA-ból; ennek részletei a 4. fejezetben („Finanszírozás”) találhatók. Összesen 14,321 millió EUR összegű támogatást lehetett folyósítani, mégpedig a 2012-es szlovéniai és ausztriai áradásokra vonatkozóan. Az 1–3. melléklet bemutatja az alap igénybevételére vonatkozóan 2013-ban alkalmazandó küszöbértékeket, a beérkezett kérelmek összefoglalását, valamint a 2002 óta beérkezett kérelmek teljes listáját. 2. 2012-ről áthozott, elbírálás alatt álló kérelmek Románia (aszály és tüzek) 2012 nyarán Románia jelentős részét aszályt okozó csapadékhiány és többszöri, szélsőséges hőhullám sújtotta, mely jelentős terméskiesést és számos erdő- és vegetációtüzet eredményezett, nehezítette a lakosság vízellátását, és problémákat okozott a vízellátási és a vízenergia-termelő rendszerekben. Ezt követően Románia 2012. november 2-án kérelmet nyújtott be az EUSZA-ból folyósítandó segítségnyújtás iránt. Aszály esetén nem ésszerű a rendelet azon rendelkezésének alkalmazása, mely szerint a kérelmet az első kár bekövetkezésének időpontjától számított 10 héten belül kell benyújtani. A Bizottság ezért ugyanazokat az elveket alkalmazta, mint amelyeket az első ehhez hasonló – mégpedig a 2008-as ciprusi aszályra vonatkozó – EUSZA-kérelem értékelésekor állapított meg. Ennek megfelelően az az időpont tekintendő a tízhetes kérelmezési időszak kezdő időpontjának, amikor az aszály elérte a csúcspontját. Romániában a csapadékhiánnyal, az egyre magasabb hőmérséklettel és a tüzekkel jellemezhető több hónapos időszak súlyos aszályhoz vezetett, mely mintegy 2,764 millió hektárnyi földet érintett a 41 romániai megye közül 35-ben. A szélsőséges helyzetet 2012. augusztus 25-én súlyos erdő- és vegetációtüzek kitörése tetőzte. A Bizottság ennek alapján úgy ítélte meg, hogy 2012. augusztus 25-e tekintendő a jelentős katasztrófa bekövetkezési dátumának. A Bizottságnak 2012. november 2-án benyújtott kérelem a határidőn belül érkezett. Eredeti kérelmükben a román hatóságok a teljes közvetlen kár összegét több mint 1,9 milliárd EUR-ra becsülték, amely összeg az EUSZA igénybevétele esetén Romániára 2012-ben alkalmazandó 735,487 millió EUR összegű (vagyis 2010. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 263 %-a. Ez a szám azonban olyan mezőgazdasági kárt is magában foglalt, amely a katasztrófa bekövetkezési dátuma előtt keletkezett, ezért nem vehető figyelembe a teljes kárösszegben. A Bizottság felkérte Romániát, hogy vizsgálja felül kárértékelését. A Románia által benyújtott, az egyéb nem támogatható közvetett költségekkel csökkentett felülvizsgált kárérték 806,7 millió EUR-t tett ki. A becsült kár több mint 99 %-a a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódott. Ez a kár az EUSZA-ból nem támogatható, mivel nem tartozik a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható veszélyhelyzeti intézkedések típusai közé. A 3. cikk (2) bekezdése szerinti támogatható intézkedésekhez (vagyis a mentési szolgálatok veszélyhelyzeti intézkedéseihez, különösen a tűzoltáshoz és a vízszállításhoz, valamint a vízinfrastruktúra helyreállítását szolgáló intézkedésekhez) kapcsolódó költségek ezért 2,476 millió EUR-t tettek ki. Mivel az EUSZA-ból származó támogatás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések összköltségét, a Bizottság 2013. október 3-án úgy határozott, hogy az alap 2,476 millió EUR összegben történő igénybevételét javasolja, amely összeg fedezi a támogatható intézkedések költségét. Miután a Tanácsban és az Európai Parlamentben lezárult a költségvetési eljárás, valamint a Bizottság és Románia között létrejött a végrehajtási megállapodás, 2014. március 10-én kifizették az EUSZA-ból nyújtott hozzájárulást. 3. A 2013-ban beérkezett új kérelmek Árvizek Szlovéniában, Ausztriában és Horvátországban (három eset) 2012. október végén és november elején a délkelet-európai heves esőzések miatt több folyó kilépett medréből, és nagy területek kerültek víz alá Szlovéniában a Száva, a Kulpa, a Mura és a Dráva mentén, Ausztriában a Mura, a Dráva és a Lavant vízgyűjtő területén, valamint Horvátországban. Ezt követően mindhárom ország kérelmet nyújtott be az EUSZA-ból folyósítandó pénzügyi segítségnyújtás iránt. Szlovénia jelentős katasztrófa miatt, míg Horvátország és Ausztria az úgynevezett „szomszédos ország” feltétel alapján nyújtott be kérelmet. E feltétel szerint kivételes esetben olyan ország is részesülhet az EUSZA-ból származó pénzügyi segítségnyújtásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt, mint a szomszédos országot. (1) Szlovénia: A kérelem 2013. január 2-án, a tízhetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2012. október 28-án vették nyilvántartásba. A teljes közvetlen kárt – amely különösen a mezőgazdaságot, az erdészetet, a helyi úthálózatot és a csatornákat sújtó kárból származott – 359,535 millió EUR-ra becsülték. Több mint 2 500 lakóház, közigazgatási és gazdasági létesítmény, valamint 10 iskola rongálódott meg. Ez az összeg a szlovén GNI 1,008 %-át tette ki és jóval meghaladta az EUSZA igénybevétele esetén Szlovéniára 2013-ban alkalmazandó 214,021 millió EUR összegű (vagyis 2011. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket. A Bizottság ezért 2013. április 30-án 14,081 millió EUR összegű pénzügyi segítségnyújtás folyósítására tett javaslatot. Miután a Tanácsban és az Európai Parlamentben lezárult a költségvetési eljárás, valamint a Bizottság és Szlovénia között létrejött a végrehajtási megállapodás, 2013. november 19-én kifizették a pénzügyi segítségnyújtást. (2) Ausztria: A szlovéniai katasztrófa Ausztriát is érintette, bár sokkal korlátozottabb mértékben. Lavamünd városát – amely az osztrák–szlovén határon, közvetlenül a Dráva és a Lavant összefolyásánál fekszik – kétméteres magasságig emelkedő árhullám érte el, amely középületekben, lakóházakban, vállalkozásokban, valamint a helyi infrastruktúrában okozott károkat. A kérelmet 2013. január 11-én, a tízhetes határidőn belül nyújtották be, az első károkat pedig 2012. november 5-én vették nyilvántartásba. Ezeket az információkat 2013. február 28-án frissítették. A katasztrófa okozta teljes közvetlen kár 9,6 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a jelentős katasztrófákra vonatkozó 1,798 milliárd EUR összegű (vagyis az osztrák GNI 0,6 %-ának megfelelő) küszöbértéknek csak töredékét tette ki. Mivel azonban a lavamündi árvíz eredete ugyanaz az áradás, amely jelentős katasztrófát okozott Szlovéniában, az osztrák hatóságok az úgynevezett „szomszédos ország” feltétel alapján nyújtották be kérelmüket. Annak ellenére, hogy a kis összegű károk a küszöbértéknek csupán 0,53 %-át tették ki, igénybe lehetett venni az EUSZA-t. Az alapból származó, 240 000 EUR összegű pénzügyi hozzájárulást 2013. november 19-én folyósították. (3) Horvátország: Horvátország a katasztrófa idején tárgyalásokat folytatott az uniós csatlakozásról, így jogosult volt az EUSZA-ból nyújtható támogatásra. Kérelmét 2013. január 3-án, a tízhetes határidőn belül nyújtotta be, az első károkat pedig 2012. október 26-án vették nyilvántartásba. Horvátország arról számolt be, hogy károk keletkeztek fontos infrastruktúrákban, valamint a magán- és az állami tulajdonban 9 megyében, ebből 4 megyében a katasztrófa a helyi gazdaságra és mintegy 795 000 lakos életkörülményeire súlyos hatást gyakorolt. Különösen mezőgazdasági területek és erdők, ipari és kereskedelmi létesítmények, lakóházak, töltések, hidak és a horvát tengerparton található mólók szenvedtek károkat. A víz több száz lakóházat elárasztott, és az embereket evakuálni kellett. A Hrvatske vode (horvát vízművek) által végrehajtott árvízvédelmi intézkedéseknek köszönhetően a többi 5 megyében meg tudták előzni, hogy a magántulajdont kár érje. A horvát hatóságok becslése szerint a teljes közvetlen kár meghaladta a 11,463 millió EUR-t. Mivel ez az összeg egyértelműen nem éri el az EUSZA igénybevétele esetén alkalmazandó 259,805 millió EUR összegű (azaz 2011. évi adatok alapján a GNI 0,6%-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a katasztrófa nem minősül „jelentős természeti katasztrófának”. Ausztriához hasonlóan azonban Horvátország is a „szomszédos ország” feltételre hivatkozott, amit a Bizottság elfogadott. Az alapból származó, 286 587 EUR összegű pénzügyi hozzájárulást 2014. január 15-én folyósították. Árvizek Közép-Európában (négy eset) 2013 májusában és júniusában Közép-Európában az időjárási viszonyok erősen hasonlítottak a 2002. évihez, amikor is megdőlt a százéves árvízszintrekord, ami az EUSZA létrehozását eredményezte. A szélsőséges árvizek ismét Németországot, Ausztriát és a Cseh Köztársaságot sújtották. Magyarország is érintett volt, bár sokkal korlátozottabb mértékben. Bár a teljes kár összege meglehetősen nagy volt, még a részben magasabb árvízszintek ellenére sem érte el a 2002. évit, különösen Ausztriában és a Cseh Köztársaságban, ami nem utolsósorban a 2002 óta bevezetett hatékony árvízvédelmi és kockázatkezelési intézkedéseknek köszönhető. Ezt követően Németország a „jelentős katasztrófa” feltétel, Ausztria és a Cseh Köztársaság pedig az úgynevezett „szomszédos ország” feltétel alapján kérelmezte az EUSZA-ból biztosítandó pénzügyi segítségnyújtást. Magyarország a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kritériumok alapján nyújtott be kérelmet. (1) Németország: A kérelem 2013. július 24-én, a tízhetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2013. május 18-án vették nyilvántartásba. Németország nagy területeit szélsőségesen heves esőzések sújtották, és több folyó vízszintje új rekordmagasságot ért el. Az árvizek jóval kiterjedtebbek és súlyosabbak voltak a 2002. augusztusi árvizekhez és az azt megelőző, 1954. júliusi nyári rekordárvizekhez képest. Összességében tizenkét német tartomány volt közvetlenül érintett, nyolcan vesztették életüket és legalább 128-an sérültek meg. Az árvíz sújtotta térségekből több mint 100 000 embert evakuáltak, a katasztrófa összesen kb. 600 000 embert érintett. 32 000 ház károsodott vagy semmisült meg teljesen, és a beszámolók alapján az állami infrastruktúrák is súlyosan megrongálódtak. A német hatóságok a teljes közvetlen kár összegét több mint 8,153 milliárd EUR-ra becsülték. Mivel ez az összeg jóval meghaladta az EUSZA igénybevétele esetén Németországra 2013-ban alkalmazandó 3,679 milliárd EUR (2002. évi árakon 3 milliárd EUR) összegben meghatározott küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősült. A Bizottság 2013. október 3-án 360,454 millió EUR összegű pénzügyi segítségnyújtást javasolt. A kapcsolódó költségvetés-módosítást (amely az alábbiakban bemutatott osztrák és cseh esetre is vonatkozott) 2013. november 20-án fogadta el a Tanács és az Európai Parlament azzal a kitétellel, hogy a szükséges előirányzatok nagy része csak 2014-ben válik hozzáférhetővé. Ennek megfelelően 2014. március 19-én kifizették az EUSZA-ból származó hozzájárulást, miután a Bizottság és Németország között létrejött a végrehajtási megállapodás. (2) Ausztria: A Bizottság 2013. augusztus 6-án, a tízhetes határidőn belül kapta meg a kérelmet, az első károkat pedig 2013. május 30-án vették nyilvántartásba. Az árvíz Ausztria kilenc tartományából hetet érintett, különösen a következőket: Vorarlberg, Tirol, Salzburg, Alsó-Ausztria és Felső-Ausztria, összesen kb. 4,6 millió lakossal. Néhány folyómedencében (Saalach, Salzach, Inn és a Duna felső szakasza) az árvízszint megdöntötte az 500 éves rekordot. Az árvíz súlyos károkat okozott az infrastruktúrában, különösen a folyók menti védelmi infrastruktúrában, a közlekedésben, valamint a víz- és a szennyvízágazatban. Magánlakások és ingatlanok rongálódtak meg vagy semmisültek meg, és több mint 22 000 hektárnyi, víz alá került mezőgazdasági területen megsemmisült a termés. Több mint 300 vállalkozást ért közvetlen kár, amelyek közül több a kiemelt jelentőségű turisztikai ágazatban tevékenykedett. A teljes közvetlen kárt 866,462 millió EUR-ra becsülték, amely az 1,798 milliárd EUR-s (vagyis Ausztria GNI-jének 0,6 %-ának megfelelő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 48 %-át teszi ki, így nem minősül „jelentős katasztrófának”. Mivel a németországi jelentős katasztrófát ugyanaz az időjárási jelenség idézte elő, az osztrák kérelmet a rendelet „szomszédos ország” feltétele alapján fogadták el. A Bizottság 2013. október 3-án úgy határozott, hogy 21,662 millió EUR összegű pénzügyi segítséget nyújt Ausztriának. Az alapból származó pénzügyi hozzájárulást 2014. február 14-én folyósították. (3) Cseh Köztársaság: A Bizottság 2013. augusztus 8-án, a tízhetes határidőn belül kapta meg a kérelmet, az első károkat pedig 2013. június 2-án vették nyilvántartásba. A heves esőzések 50 éves rekordot megdöntő árvizekhez vezettek különösen a Berounka, a Moldva és az Elba folyó vízgyűjtő területein, és elsősorban Dél-Csehországot, Plzeňt, Közép-Csehországot, Hradec Královét, Liberecet, az Ústí régiót és Prágát, azaz a Cseh Köztársaság területének kb. 54 %-át és lakosságának több mint egyharmadát közvetlenül érintették. 15 ember halt meg és 23 000 embert kellett evakuálni. Az árvizek során különösen a közlekedési infrastruktúra (vasútvonalak, utak és hidak stb.), a távközlési hálózatok, a vízellátó és szennyvízelvezető rendszerek, valamint a villamosenergia- és gázhálózatok károsodtak, illetve semmisültek meg. Több mint 7000 magánotthon rongálódott meg. Jelentős kár érte az egészségügyi és a szociális szolgáltatásokat, számos vállalkozást, a mezőgazdaságot és az erdészetet. A teljes közvetlen kár összegét 637,131 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg a 871,618 millió EUR összegben (vagyis a Cseh Köztársaság GNI-jének 0,6 %-ában) meghatározott küszöbérték 73 %-át tette ki, így a katasztrófa nem minősült „jelentős katasztrófának”. Ausztriához hasonlóan a cseh köztársasági árvizeket is ugyanaz az időjárási körülmény okozta, mint a németországi jelentős katasztrófát. A kérelem ezért az úgynevezett „szomszédos ország” feltételen alapult. A Bizottság 2013. október 3-án úgy határozott, hogy 15,928 millió EUR összegű pénzügyi segítséget nyújt a Cseh Köztársaságnak. Miután a Tanács és az Európai Parlament elfogadta a kapcsolódó költségvetés-módosítást, valamint a Bizottság és a Cseh Köztársaság között létrejött a végrehajtási megállapodás, 2014. március 19-én kifizették az EUSZA-ból nyújtott hozzájárulást. (4) Magyarország: A Németországban és Ausztriában a Duna és mellékfolyóinak felső szakaszán tapasztalt rendkívül erős árhullám 2013. június 4-én érte el, majd 2013. június 14-én hagyta el Magyarországot. Az árvíz által leginkább sújtott térségek Közép-Magyarország területére koncentrálódtak: Budapestre és környékére, ahol mindenekelőtt a közlekedési ágazat, a vízellátás, a szennyvízrendszer, az egészségügy, az oktatás, a távközlés, a lakóházak és a vállalkozások infrastruktúrája szenvedett károkat. Mintegy 2500 hektárnyi mezőgazdasági terület került víz alá, aminek következtében az ott levő termés odaveszett. Rendkívül intenzív veszélyhelyzeti intézkedésekkel azonban a nagyobb károkat sikerült megelőzni. A Bizottság 2013. augusztus 13-án, a tízhetes határidőn belül kapta meg Magyarország kérelmét, az első károkat pedig 2013. június 4-én vették nyilvántartásba. Magyarország a teljes közvetlen kárt 27,951 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg az EUSZA igénybevétele esetén alkalmazandó 569,258 millió EUR összegű (vagyis Magyarország GNI-jének 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéknek még 5 %-át sem érte el, így a katasztrófa nem minősült „jelentős katasztrófának”. A „szomszédos ország” feltétele nem volt alkalmazható, mivel Magyarország szomszédai közül egyiket sem sújtotta jelentős árvízi katasztrófa. A kérelmet ezért az úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó feltételek alapján nyújtották be. A Bizottság értékelésében azonban azt állapította meg, hogy Magyarország kérelme nem teljesítette a regionális katasztrófára vonatkozóan a rendeletben előírt kivételes kritériumokat, mivel nem bizonyította, hogy a katasztrófa súlyos és tartós következményekkel járt volna a lakosság életkörülményeire és az érintett terület gazdasági stabilitására nézve. A Bizottság 2013. október 3-án úgy határozott, hogy elutasítja a kérelmet, mivel a katasztrófát a rendelet értelmében nem lehetett rendkívülinek tekinteni. Erről a magyar hatóságok megfelelő tájékoztatást kaptak. Árvizek és földcsuszamlások Madeirán (Portugália) A Madeira portugál autonóm régió egyes részein 2012. november 4-én és 5-én történt, szokatlanul nagy mennyiségű esőzés okozta földcsuszamlások és árvizek miatt károk keletkeztek az állami infrastruktúrában, a lakóingatlanokban és a mezőgazdaságban. Ezt követően Portugália kérelmet nyújtott be az EUSZA-ból folyósítandó pénzügyi segítségnyújtás iránt. A Bizottság 2013. január 14-én, a tízhetes határidőn belül kapta meg a kérelmet. Portugália 25,7 millió EUR összegű teljes közvetlen kárt jelentett be, amely a 987,376 millió EUR-s (vagyis a GNI 0,6 %-ának megfelelő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéknek csupán 2,5 %-át tette ki. A kérelmet ezért az úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó feltételek alapján nyújtották be. Mivel a katasztrófa korlátozott hatást gyakorolt Madeira lakosságára és gazdasági stabilitására, és annak ellenére, hogy Madeira legkülső régiónak számít, a Bizottság megállapította, hogy a kérelem nem teljesíti a regionális katasztrófára vonatkozóan a rendeletben előírt kivételes kritériumokat. A Bizottság 2013. április 22-én úgy határozott, hogy elutasítja a kérelmet, mivel a katasztrófát a rendelet értelmében nem lehetett rendkívülinek tekinteni. Erről a portugál hatóságok megfelelő tájékoztatást kaptak. Az alapból származó pénzügyi hozzájárulás igénybe vétele esetén a Bizottság általi folyósítás időpontjától számított 12 hónapon belül fel kell használni a teljes összeget. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. 4. Finanszírozás 2013-ban a költségvetési hatóság hét esetben hagyta jóvá a Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatást. A hét vonatkozó kérelem 2012-ben, illetve 2013-ban érkezett. A 2013-ban Szlovéniától, Ausztriától és Horvátországtól kapott kérelmek (2012. október/novemberi áradások) tekintetében 2013. szeptember 11-én készült el a 2013. évi 5. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezet[2]. A támogatásról szóló határozatok elfogadását, valamint a végrehajtási megállapodások megkötését követően 2013. november 19-én teljesítették a kifizetést Szlovénia és Ausztria számára. Horvátország számára 2014. január 15-én folyósították az összeget. A 2013. évi 9. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezet a 2013. május–júniusi németországi, ausztriai és cseh köztársasági áradásokra, valamint a Romániától a 2012-es aszállyal és tüzekkel kapcsolatban érkezett kérelemre vonatkozott[3]. 150 millió EUR összegű kifizetési előirányzat (az összesen 400,5 millió EUR-ból) csak 2014-ben vált elérhetővé. A kifizetésekre mind a négy esetben azt követően került sor, hogy a költségvetési előirányzatokat átvitték 2014-re. A Szolidaritási Alapból 2013-ban jóváhagyott pénzügyi hozzájárulások Kedvezményezett állam || Katasztrófa || Kategória || Összeg (EUR) Szlovénia || 2012-es árvíz || jelentős || 14 081 355 Ausztria || 2012-es árvíz || szomszédos ország || 240 000 Horvátország || 2012-es árvíz || szomszédos ország || 286 587 Németország || 2013-as árvíz || jelentős || 360 453 575 Ausztria || 2013-as árvíz || szomszédos ország || 21 661 550 Cseh Köztársaság || 2013-as árvíz || szomszédos ország || 15 928 275 Románia || 2012-es aszály és tüzek || jelentős || 2 475 689 ÖSSZESEN || 415 127 031 5. Nyomon követés 2013 folyamán a Bizottság három kedvezményezett országban tett ellenőrző látogatásokat, hogy megvitassa az illetékes tagállami hatóságok által bevezetett végrehajtási mechanizmusokat, valamint megválaszolja a végrehajtó hatóságok által feltett konkrét kérdéseket: – Lorcában (Spanyolország) 2013. február 5-én a 2011. május 11-i, Lorca városát érintő földrengést követően kapott 21,071 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban, – Genovában (Olaszország) 2013. április 23-án a 2011-es ligúriai és toszkánai árvizeket követően kapott 18,062 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban, – Bolognában (Olaszország) 2013. június 5-én az Emilia-Romagnát, Lombardiát és Venetót érintő pusztító földrengést követően kapott 670,192 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban. Mindhárom látogatás megalapozott bizonyosságot nyújtott arról, hogy az illetékes hatóságok a végrehajtást és az ellenőrzéseket átláthatóan és megfelelően végzik, betartva a rendelet, a támogatásról szóló határozat és a végrehajtási megállapodás által előírt szabályokat. A zárójelentések beérkezését követően a Bizottság további elemzéseket fog végezni, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket hoz. 6. Zárások A rendelet 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a pénzügyi hozzájárulás folyósításától számított egyéves időtartam lejártát követő hat hónapon belül a kedvezményezett állam a pénzügyi hozzájárulás pénzügyi végrehajtásáról jelentést készít (a továbbiakban: végrehajtási jelentés), amelyben nyilatkozik a kiadások indokáról (a továbbiakban: érvényességi nyilatkozat). Az eljárás végén a Bizottság lezárja az alapból folyósított támogatást. Ennek megfelelően 2013 folyamán négy eljárás zárult le: (1) Németország, 2007-es „Kyrill” vihar: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 166,91 millió EUR-t tett ki. Németország 2009. július 9-én nyújtotta be végrehajtási jelentését a vihar által érintett német tartományok által készített 15 érvényességi nyilatkozattal együtt. A bizottsági ellenőrzés keretében további információkat kértek a német hatóságoktól, amelyek 2012. májusban küldték meg azokat. Németország bejelentette, hogy egy 9 778,59 EUR-s összeget később egy harmadik fél fedezett. A rendelet előírja, hogy a harmadik fél által fedezett összegeket vissza kell fizetni a Bizottságnak. Ezt az összeget 2013 áprilisában visszafizették a Bizottságnak, és az esetet 2013 májusában lezárták. (2) Franciaország, 2009-es „Klaus” vihar: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 109,38 millió EUR-t tett ki. Franciaország 2011. augusztus 31-én nyújtotta be a végrehajtási jelentést. A francia hatóságok által végzett belső ellenőrzés alapján a bejelentett nem támogatható kiadások összege 1,105 millió EUR-t tett ki. Ezt az összeget később 1,066 millió EUR-ra korrigálták. Ezenfelül a Bizottság értékelése azt mutatta, hogy az érvényességi nyilatkozat tekintetében további információkat kell kérni Franciaországtól. A Bizottság Költségvetési Főigazgatósága 2013 augusztusában ellentételezési eljárást kezdeményezett az 1,066 millió EUR-s összeggel kapcsolatban a Franciaország számára az Európai Regionális Fejlesztési Alapból teljesített egyik kifizetéssel szemben. Franciaország nem emelt kifogást, így az ellentételezést 2013. augusztus 21-én végrehajtották. Az esetet lezárták. (3) Görögország, 2006-os árvíz (Evrosz): az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 9,31 millió EUR-t tett ki. A Bizottság 2009 júliusában kapta meg a végrehajtási jelentést Görögországtól. 2010 áprilisában és 2012 júniusában további információkat kellett kérni. Görögország 2013 áprilisában küldte meg végleges válaszait, így az érvényességi nyilatkozathoz kapcsolódó valamennyi nyitott kérdést le lehetett zárni. Az esetet 2013 novemberében lezárták. (4) Olaszország, 2009-es földrengés (Abruzzo): a pénzügyi hozzájárulás 493,77 millió EUR-t tett ki. A végrehajtási jelentés 2011 januárjában érkezett be a Bizottsághoz. Olaszország 919,98 millió EUR összegben jelentett be támogatható kiadást, ami 426,12 millió EUR-val meghaladja az EUSZA-ból nyújtható hozzájárulást. A pénzügyi hozzájárulás nagyságára tekintettel a Bizottság ellenőrizte az esetet, amelyre vonatkozóan az Európai Számvevőszék is teljesítményellenőrzést folytatott le. Az Európai Számvevőszék által végzett teljesítményellenőrzés végső jelentését 2013 februárjában hozták nyilvánosságra (24/2012. sz. különjelentés). A Bizottság végső ellenőrzési jelentését 2013 májusában küldték meg Olaszországnak. A Bizottság ellenőrzése nyomán nem támogatható kiadást tártak fel. Olaszország jogszerűen ki tudta zárni a szabálytalan kiadást a bejelentettek közül, és még így is elegendő összegű szabályszerű kiadás maradt ahhoz, hogy az EUSZA-ból származó pénzügyi hozzájárulást teljes egészében felhasználhassák. Következésképpen a megállapítások semmilyen pénzügyi hatást nem gyakoroltak az uniós költségvetésre, és nem volt szükség az uniós források visszafizettetésére. Az esetet 2013. november 27-én lezárták. A Bizottság 2013 folyamán ezenfelül kilenc új végrehajtási jelentést kapott a 2010-es árvizekhez kapcsolódó esetekre vonatkozóan a következő országoktól: Szlovákia, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Magyarország, Horvátország, Románia és Szlovénia. Horvátország és a Cseh Köztársaság a 2010 tavaszán és őszén történt katasztrófákra vonatkozóan nyújtotta be jelentését. A Bizottság ezenfelül Olaszországtól is kapott jelentést a 2011-es venetói árvízzel kapcsolatban. A mostani éves jelentés tárgyidőszakának végén ezen végrehajtási jelentések értékelése még folyamatban volt. 7. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló javaslat – Következtetések A korábbi évekhez hasonlóan a támogatás iránt benyújtott kérelmeknek csak kis része – az összesen nyolc esetből kettő – kapcsolódott jelentős katasztrófához, míg a többi hat kérelem mindegyike rendkívüli regionális katasztrófára vonatkozott vagy a „szomszédos ország” kivételes feltételen alapult. Csakúgy, mint az előző években, most is kihívásokkal telinek és időigényesnek bizonyult annak értékelése, hogy a regionális katasztrófákra vonatkozóan benyújtott kérelmek megfelelnek-e a rendeletben előírt kivételes feltételeknek. Összességében a Szolidaritási Alap végrehajtása 2013-ban a korábbi évek tapasztalataihoz hasonlóan alátámasztotta a Bizottság azon nézetét, miszerint az alap működése – különösen reagálóképessége – a jelenlegi rendelet egyes rendelkezéseinek módosítása által is lényegesen javítható lenne, miközben az alap logikája és jellege változatlan maradna, és a módosítások sem a pénzügyi vonatkozásokat, sem az engedélyezett kiadások nagyságrendjét nem érintenék. A Bizottság ezért „Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövője” című 2011. évi közleménye[4] alapján 2013 közepén a rendelet módosítására irányuló jogszabályjavaslatot[5] nyújtott be. A javaslat elsősorban javítja az alap reagálóképességét, egyszerűbbé teszi a használatát és egyértelműbb kritériumokat határoz meg a jogosultak körére nézve; egyszerűsíti a meglévő szabályokat, hogy a támogatást a korábbiakhoz képest gyorsabban lehessen kifizetni; bevezeti az előlegfizetés lehetőségét; egyértelműen meghatározza, hogy ki és mire igényelhet támogatásra, különösen a regionális katasztrófákra vonatkozóan; továbbá a tagállamok katasztrófavédelmi és kockázatkezelési stratégiáira összpontosít, ideértve a katasztrófakockázatok megelőzésére és kezelésére vonatkozó releváns uniós jogszabályok teljes körű végrehajtását, valamint a kapcsolódó beruházásokra rendelkezésre álló uniós források felhasználását. Az Európai Parlamentben november végén, a Tanácsban pedig a litván elnökség utolsó hónapjában, decemberben vette kezdetét a javaslatról szóló vita. A tárgyalások 2014-ben a görög elnökség alatt lezárultak. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2014. június 28-án lépett hatályba. Az eredményeket a 2014. évi éves jelentés fogja bemutatni. [1] Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról, COM/2013/0522 final, 2013.7.25. [2] A 2013. évi 5. sz. költségvetés-módosítás az EU Szolidaritási Alapjának 14 607 942 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő igénybevételére vonatkozik, a Szlovéniát, Horvátországot és Ausztriát érintő 2012. őszi árvízkatasztrófával összefüggésben. HL L 327., 2013.12.6. [3] A 2013. évi 9. sz. költségvetés-módosítás az EU Szolidaritási Alapjából 400,5 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat és 250 millió EUR összegű kifizetési előirányzat igénybevételére vonatkozik. A költségvetés-módosítást a Bizottság 2013. október 3-án terjesztette elő (COM(2013)691), a Tanács 2013. október 30-án módosította, az Európai Parlament pedig 2013. november 20-án hagyta jóvá. HL L 49., 2014.2.19. [4] COM(2011) 613 végleges. [5] COM(2013)522. I. melléklet: Az EU Szolidaritási Alapja – Jelentős katasztrófákra vonatkozó, 2013-ban alkalmazandó küszöbértékek (az Eurostat bruttó nemzeti jövedelemre vonatkozó 2011-es adatai alapján) A Szolidaritási Alap igénybevételekor országspecifikus küszöbértékek alkalmazandók, amelyeket az EUROSTAT harmonizált adatai alapján a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,6 %-át vagy a 2002-es árakon számított 3 milliárd EUR-t meghaladó teljes közvetlen kárként határoznak meg. A két érték közül az alacsonyabbat veszik figyelembe. (millió EUR) || Ország || 2011. évi GNI*1) || A GNI 0,6 %-a* || Jelentős katasztrófákra vonatkozó küszöbérték 2013-ban* AT || ÖSTERREICH || 299 685 || 1 798,112 || 1 798,112 BE || BELGIË/BELGIQUE || 373 893 || 2 243,358 || 2 243,358 BG || BULGARIA || 37 475 || 224,850 || 224,850 CY || KYPROS || 17 932 || 107,591 || 107,591 CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 145 270 || 871,618 || 871,618 DE || DEUTSCHLAND || 2 640 910 || 15 845,460 || 3 678,755** DK || DANMARK || 246 267 || 1 477,602 || 1 477,602 EE || EESTI || 15 120 || 90,719 || 90,719 EL || ELLADA || 202 482 || 1 214,894 || 1 214,894 ES || ESPAÑA || 1 041 900 || 6 251,400 || 3 678,755** FI || SUOMI/FINLAND || 190 393 || 1 142,358 || 1 142,358 FR || FRANCE || 2 034 214 || 12 205,284 || 3 678,755** HR || HRVATSKA || 43 301 || 259,805 || 259,805 HU || MAGYARORSZÁG || 94 876 || 569,258 || 569,258 IE || ÉIRE/IRELAND || 128 301 || 769,804 || 769,804 IS || ICELAND || 8 566 || 51,396 || 51,396 IT || ITALIA || 1 567 632 || 9 405,793 || 3 678,755** LT || LIETUVA || 29 666 || 177,998 || 177,998 LU || LUXEMBOURG (G.D.) || 30 773 || 184,639 || 184,639 LV || LATVIJA || 20 319 || 121,912 || 121,912 ME || MONTENEGRO 2) || 3 234 || 19 405 || 19 405 MT || MALTA || 6 136 || 36,813 || 36,813 NL || NEDERLAND || 607 180 || 3 643,080 || 3 643,080 PL || POLSKA || 354 282 || 2 125,691 || 2 125,691 PT || PORTUGAL || 164 563 || 987,376 || 987,376 RO || ROMÂNIA || 129 607 || 777,644 || 777,644 SE || SVERIGE || 397 634 || 2 385,806 || 2 385,806 SI || SLOVENIJA || 35 670 || 214,021 || 214,021 SK || SLOVENSKO || 67 587 || 405,524 || 405,524 TR || TÜRKIYE || 416 062 || 2 496,370 || 2 496,370 UK || UNITED KINGDOM || 1 773 819 || 10 642,914 || 3 678,755** * Kerekített számadatok. ** 2002-es árakon számítva kb. 3 milliárd EUR. 1 Forrás: Eurostat. 2 Forrás: Montenegró bruttó nemzeti jövedelméről nem állnak rendelkezésre adatok, helyettük az AMECO adatbázison (az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságának [DG ECFIN] éves makrogazdasági adatbázisán) alapuló GDP-adatokat használjuk. II. melléklet: Az EU Szolidaritási Alapja – 2012-ről áthozott, elbírálás alatt álló kérelmek, valamint 2013-ban benyújtott új kérelmek Év || 2012 || 2013 Kérelmező ország || RO || SI || HR || AT || PT || DE || AT || CZ || HU Katasztrófa neve, jellege || 2012-es aszály és tüzek || 2012-es árvíz || 2012-es árvíz || 2012-es árvíz Lavamündben || 2012-es áradások Madeirán || 2013-as árvíz || 2013-as árvíz || 2013-as árvíz || 2013-as árvíz Első kár bekövetkezésének napja || 2012.8.25. || 2012.10.28. || 2012.10.26. || 2012.11.5. || 2012.11.5. || 2013.5.18. || 2013.5.30. || 2013.6.2. || 2013.6.4. A kérelem benyújtásának határideje || 2012.11.3. || 2013.1.6. || 2013.1.4. || 2013.1.14. || 2013.1.14. || 2013.7.27. || 2013.8.8. || 2013.8.11. || 2013.8.13. A kérelem benyújtásának napja (beérkezés a Bizottsághoz) || 2012.11.2. || 2013.1.2. || 2013.1.3. || 2013.1.11. || 2013.1.14. || 2013.7.24. || 2013.8.6. || 2013.8.8. || 2013.8.13. Minden információ rendelkezésre áll (dátum) || 2013.5.30. || ~ || ~ || 2013.2.28. || ~ || ~ || 2013.2.28. || ~ || ~ Jelentős katasztrófa küszöbértéke (millió EUR) || 735,487 || 214,021 || 259,805 || 1 798,112 || 987,376 || 3 678,755 || 1 798,112 || 871,618 || 569,258 A Bizottság által elfogadott teljes közvetlen kár (millió EUR) || 806,72 || 359,535 || 11,463 || 9,600 || 25,700 || 8 153,500 || 866,462 || 637,131 || 27,951 Kategória || jelentős || jelentős || szomszédos ország || szomszédos ország || regionális || jelentős || szomszédos ország || szomszédos ország || regionális Kár/küszöbérték || 109,69% || 167,99% || 4,41% || 0,53% || 2,60% || 221,64% || 48,19% || 73,10% || 4,91% Támogatható műveletek költsége (millió EUR) || 2,476 || 249,608 || 4,489 || 1,600 || 19,815 || 3 289,400 || 350,334 || 416,368 || 19,070 Támogatható költség / teljes kár || 0,31% || 69,43% || 39,16% || 16,67% || 77,10% || 40,34% || 40,43% || 65,35% || 68,23% Támogatás / támogatható költség || 100% || 5,64% || 6,38% || 15,00% || ~ || 10,96% || 6,18% || 3,83% || ~ A támogatás mértéke (a teljes kár százalékában) || 0,31% || 3,92% || 2,50% || 2,50% || ~ || 4,42% || 2,50% || 2,50% || ~ Támogatási határozat dátuma || 2013.12.9. || 2013.10.4. || 2013.10.3. || 2013.10.4. || elutasított || 2013.12.9. || 2013.12.9. || 2013.12.9. || elutasított Végrehajtási megállapodás (elfogadásának) dátuma || 2014.1.30. || 2013.10.15. || 2013.10.15. || 2013.10.15. || ~ || 2014.2.7. || 2014.1.22. || 2014.1.15. || ~ Nyújtott támogatás (EUR) || 2 475 689 || 14 081 355 || 286 587 || 240 000 || ~ || 360 453 575 || 21 661 550 || 15 928 275 || ~ III. melléklet: Az EU Szolidaritási Alapjából nyújtandó támogatás iránti, 2002 óta beadott kérelmek Év || Ország || Katasztrófa jellege || Kár (millió EUR) || Kategória || Nyújtott támogatás (millió EUR) 2 0 0 2 || 1 || AT || árvíz || 2 900 || jelentős || 134 2 || CZ || árvíz || 2 300 || jelentős || 129 3 || FR || árvíz (Le Gard) || 835 || regionális || 21 4 || DE || árvíz || 9 100 || jelentős || 444 A 2002. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 728 2 0 0 3 || 1 || ES || olajszennyezés (Prestige) || 436 || regionális || 8,626 2 || IT || földrengés (Molise/Apulia) || 1 558 || regionális || 30,826 3 || IT || vulkánkitörés (Etna) || 894 || regionális || 16,798 4 || IT || árvíz (Észak-Olaszország) || (1 900) || (jelentős) || elutasított 5 || GR || szélsőséges téli időjárás || (nem egyértelmű) || (jelentős/nem egyértelmű) || elutasított 6 || PT || erdőtüzek || 1 228 || jelentős || 48,539 7 || FR || erdőtüzek (Dél-Franciaország) || 531 || (regionális) || elutasított 8 || ES || erdőtüzek (portugál határvidék) || 53 || szomszédos ország || 1,331 9 || MT || árvíz || 30 || jelentős || 0,961 10 || IT || árvíz (Friuli-Venezia Giulia) || (525) || (regionális) || elutasított A 2003. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 107,081 2 0 0 4 || 1 || FR || árvíz (Rhone-delta) || 785 || regionális || 19,625 2 || ES || árvíz (Malaga) || (73) || (regionális) || elutasított 3–9 || ES || erdőtüzek (7 kérelem) || (480) || (regionális) || mind a 7 elutasított 10 || SK || árvíz || (29) || (regionális) || elutasított 11 || SI || földrengés || (13) || (regionális) || visszavont A 2004. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 19,625 2 0 0 5 || 1 || SK || vihar (Tátra) || 203 || jelentős || 5,668 2 || IT || árvíz (Szardínia) || (223, túlbecsült) || (regionális) || elutasított 3 || EE || vihar || 48 || jelentős || 1,29 4 || LV || vihar || 193 || jelentős || 9,487 5 || SE || „Gudrun” vihar || 2 297 || jelentős || 81,725 6 || LT || vihar || 15 || szomszédos ország || 0,379 7 || GR || árvíz (Evrosz) || (112) || (regionális) || elutasított 8 || RO || tavaszi árvíz || 489 || jelentős || 18,798 9 || BG || tavaszi árvíz || 222 || jelentős || 9,722 10 || BG || nyári árvíz || 237 || jelentős || 10,632 11 || RO || nyári árvíz || 1 050 || jelentős || 52,4 12 || AT || árvíz (Tirol/Vorarlberg) || 592 || regionális || 14,799 A 2005. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 204,905 Év || Ország || Katasztrófa jellege || Kár (millió EUR) || Kategória || Nyújtott támogatás (millió EUR) 2 0 0 6 || 1 || UK || olajraktár felrobbanása (Buncefield) || (700) || (regionális) || visszavont 2 || GR || árvíz (Evrosz) || 372 || regionális || 9,306 3 || HU || árvíz || 519 || jelentős || 15,064 4 || ES || erdőtüzek (Galícia) || (91) || (regionális) || elutasított A 2006. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 24,370 2 0 0 7 || 1 || DE || „Kyrill” vihar || 4 750 || jelentős || 166,9 2 || FR || (Réunion) „Gamède” ciklon || 211 || regionális || 5,29 3 || ES || árvíz (El Hierro) || (18) || (regionális) || elutasított 4 || ES || árvíz (La Mancha) || (66) || (regionális) || elutasított 5 || UK || árvíz || 4 612 || jelentős || 162,387 6 || CY || erdőtüzek || (38) || (regionális) || elutasított 7 || ES || erdőtüzek (Kanári-szigetek) || (144) || (regionális) || elutasított 8–16 || IT || 9 kérelem 9 régiót érintő erdőtüzek kapcsán || – || (regionális) || nem elfogadható, határidőn túl érkezett 17 || FR || „Dean” vihar (Martinique) || 509 || regionális || 12,78 18 || GR || erdőtüzek || 2 118 || jelentős || 89,769 19 || SI || árvíz || 233 || jelentős || 8,254 A 2007. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 445,380 2 0 0 8 || 1 || CY || aszály || 165,4 || jelentős || 7,605 2 || RO || árvíz || 471,4 || regionális || 11,785 A 2008. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 19,390 || 2 0 0 9 || 1 || FR || „Klaus” vihar || 3 805,5 || jelentős || 109,377 || 2 || IT || földrengés (Abruzzo) || 10 212,0 || jelentős || 493,771 || 3 || GR || erdőtüzek || (152,8) || (regionális) || elutasított || 4 || CY || viharok || (2,6) || (regionális) || elutasított || 5 || GR || árvíz (Evia) || (83,2) || (regionális) || elutasított || 6 || IT || földcsuszamlás (Messina) || (598,9) || (regionális) || elutasított || A 2009. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 603,148 || 2 0 1 0 || 1 || IE || 2009-es árvíz || 520,9 || regionális || 13,022 || 2 || IT || árvíz (Toszkána) || (211,7) || (regionális) || elutasított || 3 || ES || árvíz (Andalúzia) || (709,7) || (regionális) || elutasított || 4 || PT || földcsuszamlások és iszapár (Madeira) || 1 080 || jelentős || 31,256 || 5 || FR || „Xynthia” vihar || 1 425 || regionális || 35,636 || 6 || SK || árvíz || 649,9 || jelentős || 20,431 || 7 || PL || árvíz || 2 993,7 || jelentős || 105,567 || 8 || CZ || tavaszi árvíz || 204,5 || szomszédos ország || 5,111 || 9 || HU || árvíz || 719,3 || jelentős || 22,486 || 10 || HR || tavaszi árvíz || 153,04 || szomszédos ország || 3,826 Év || Ország || Katasztrófa jellege || Kár (millió EUR) || Kategória || Nyújtott támogatás (millió EUR) 2 0 1 0 || 11 || FR || árvíz (Var) || (703–778) || (regionális) || elutasított 12 || RO || árvíz || 875,75 || jelentős || 24,968 13 || CZ || őszi árvíz || 436,5 || regionális || 10,912 14 || DE || árvíz (Szászország) || (937,7) || (regionális) || elutasított 15 || HR || őszi árvíz || 47 || szomszédos ország || 1,175 16 || SI || őszi árvíz || 251,3 || jelentős || 7,460 17 || HU || vörösiszapömlés || (174,32) || (regionális) || elutasított A 2010. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 281,849 2 0 1 1 || 1 || IT || 2010-es árvíz (Veneto) || 676,36 || regionális || 16,909 2 || ES || 2011-es földrengés (Lorca) || 842,84 || regionális || 21,071 3 || CY || haditengerészeti bázison 2011-ben történt robbanás || (357) || (jelentős/nem természeti) || elutasított 4 || IT || 2011-es árvíz (Ligúria és Toszkána) || 722,5 || regionális || 18,062 A 2011. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 56,042 2 0 1 2 || 1 || IT || 2012-es szélsőséges időjárási körülmények || (2 735) || (regionális) || elutasított 2 || IT || 2012-es földrengéssorozat || 13 274 || jelentős || 670,192 3 || ES || 2012-es erdőtüzek (Valencia) || (155,7) || (regionális) || elutasított 4 || ES || 2012-es tüzek (Kanári-szigetek) || (72,2) || (regionális) || elutasított 5 || RO || 2012-es aszály és tüzek || 806,7 || jelentős || 2,475 6 || ES || 2012-es tüzek (Malaga) || (22,43) || (regionális) || visszavont 7 || ES || 2012-es árvíz (Andalúzia, Murcia, Valencia) || (409) || (regionális) || elutasított A 2012. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 672,667 2 0 1 3 || 1 || SI || 2012-es árvíz || 359,5 || jelentős || 14,081 2 || HR || 2012-es árvíz || 11,5 || szomszédos ország || 0,287 3 || AT || 2012-es árvíz || 9,6 || szomszédos ország || 0,240 4 || PT || 2012-es földcsuszamlások és iszapár (Madeira) || (25,7) || (regionális) || elutasított 5 || DE || 2013-as árvíz || 8 153,5 || jelentős || 360,454 6 || AT || 2013-as árvíz || 866,4 || szomszédos ország || 21,662 7 || CZ || 2013-as árvíz || 637,1 || szomszédos ország || 15,928 8 || HU || 2013-as árvíz || (28) || (regionális) || elutasított A 2013. évi kérelmek alapján nyújtott összes támogatás || || || 412,652 A 2002 óta jóváhagyott támogatások mindösszesen || 3 575,119000 millió EUR