A jelen értékelés a 2013 óta készített tanulmányokra és jelentésekre épül, például egy 2015. márciusi hitelesítési eseményt követően az európai szabványosítási rendszer áprilisban közzétett független felülvizsgálatának eredményeire, a rendelet 25. cikke alapján a Bizottság Tanácsnak és Parlamentnek szóló, 2015 májusában elfogadott jelentésére, a 24. cikkre vonatkozó tanulmányra, amelynek célja a tevékenységek helytállóságának és finanszírozásának értékelése az éves jelentések és a 2015. július 1-jén megtartott „Friends of Standardisation Roundtable” (szabványosítás barátainak kerekasztala) találkozóról készült jelentés alapján; ez utóbbi szintén a független felülvizsgálat hitelesítési eseménye volt. A jelentés a Bizottság szolgálatainak a rendelet alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati tapasztalatait is figyelembe veszi.

Tekintettel a rendelet nemrégiben történt hatálybalépésére, annak teljes körű utólagos értékelése nem végezhető el, mivel a Bizottság által igényelt szabványosítási munka első teljes ciklusa 2013 óta még nem fejeződött be. E jelentés (és a kísérő szolgálati munkadokumentum) felméri, hogy jó úton halad-e az ESS a jogalkotó által a szabványosítási rendszer átalakításakor és a rendelet elfogadásakor meghatározott célkitűzések elérése felé, és szükség esetén ajánlásokat tesz (lásd e jelentés 1. és 2. mellékletét) arra, hogy miként lehetne tökéletesíteni a rendelet és az ESS végrehajtását.

E jelentés (és a kísérő értékelés) felméri az európai szabványosítási rendszer (ESS) teljesítményét – ideértve a rendeletet is, annak 2013-ban történt hatálybalépése óta –, hatékonyság, eredményesség, koherencia, helytállóság és uniós hozzáadott érték szempontjából, a rendelet 24. cikkének (3) bekezdése alapján. A jelentés az alábbiakat foglalja magában:

2015. december 31-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés az uniós jogszabályok és szakpolitikák követelményeire tekintettel tartalmazza az (1) és (2) bekezdésben említett éves jelentések elemzését, az uniós finanszírozásban részesülő szabványosítási tevékenységek helytállóságáról szóló értékelést, valamint lehetséges új intézkedések értékelését, amelyek célja az európai szabványosítás egyszerűsítése és az európai szabványügyi szervezetek adminisztratív terheinek csökkentése.

annak biztosítása, hogy a kkv-k, a társadalmi szervezetek és a társadalmi szereplők szervezetei a szabványosítási eljárásban megfelelő képviselettel rendelkezzenek, különösen a Bizottság felhívására kialakított szabványokat illetően;

a Bizottság által kért szabványosítási eljárás lefolytatásához szükséges idő csökkentése;

annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok hivatkozhassanak az ESS keretein kívül, közbeszerzési eljárásban megalkotott ikt műszaki specifikációkra.

A COM (2011)311 közlemény az európai szabványosítási rendszer (ESS) irányelveit öt stratégiai célkitűzés mentén bemutatva határozta meg:

• Az európai szabványoknak gyorsan rendelkezésre kell állniuk;

• Az európai szabványok erőteljes stratégiai eszközök a vállalkozások számára versenyképességük növeléséhez;

• Az európai szabványoknak a számos európai politikát és jogszabályt támogató eszközök iránti egyre növekvő igénynek is meg kell felelniük;

• Az európai szabványok az európai társadalom egyre több csoportjára fognak hatást gyakorolni. Az európai szabványosítási rendszernek, amennyire csak lehetséges, befogadóvá kell válnia;

• Az európai szabványoknak fontos szerepet kell játszaniuk az európai vállalkozások világpiaci versenyképességének támogatásában.

A rendelet 2013. január 1-jén lépett hatályba. A fentiekre tekintettel az értékelés a rendelet végrehajtásának első két (2) évére vonatkozik. Ami a független felülvizsgálatot illeti, egy hosszú távú perspektívát és az európai szabványügyi szervezetek létrehozása óta rendelkezésre álló összes adatot figyelembe vette.

3. Elemzés

3.1. Hatékonyság

Az alábbiakban röviden összefoglaljuk azokat a területeket, amelyeken a hatékonyságot ösztönözték, és amelyek azt mutatják, hogy az ESS tökéletesítése irányában történt előrehaladás a rendelet bevezetésének köszönhetően.

– Átláthatóság:

A Bizottság által a mai napig megtett szabványosítási intézkedések és az Európai Unió éves munkaprogramja (AUWP), mint a rendelet által bevezetett újdonság, hozzájárulnak a tevékenységek átláthatóságához, minőségéhez és az azokért való felelősségvállaláshoz.

Előrelépés történt az európai szabványügyi szervezetek és a nemzeti szabványügyi testületek által végzett munka átláthatóságának biztosítása terén a munkaprogramjaik weboldalaikon történt közzétételének köszönhetően. Az európai szabványügyi szervezetek és a nemzeti szabványügyi testületek jelentős beruházásokat eszközöltek az IT eszközök használata terén. A szabványügyi testületeknek a rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti munkaprogramjainak megfelelő mértékű átláthatósága szükséges előfeltétele annak, hogy a szabványosítási tevékenységek befogadóképessége biztosítható legyen. Ugyanakkor továbbra is marad mozgástér a rendelet 4. cikke (3)–(4) bekezdése végrehajtásának tökéletesebbé tételére, ami a nemzeti szabványügyi testületek munkaprogramjainak egyértelműségét és elérhetőségét illeti.

– Befogadóképesség:

A releváns érintettek szabványosításban való részvétele javult, de lehetne még hatékonyabb is. A legfőbb érintettek szerint a kkv-k továbbra is problémákkal küzdenek a szabványosításban való részvétel és/vagy a szabványok felhasználása terén. Hasonlóképpen, és a bevezetett fejlesztések ellenére a fogyasztói, munkavállalói, KKV és környezetvédelmi érdekeket képviselő érdekcsoportok szervezeteinek részvételét a III. melléklet szerinti szervezetek által a független felülvizsgálat során és a rendelet végrehajtásáról szóló jelentéseikben felhozott néhány európai és nemzetközi szintű korlátozás még mindig kihívás elé állítja.

Európai szinten 2013-ban és 2014-ben négy érdekcsoport szervezetét választottak ki uniós finanszírozásra jogosultként (SBS: Small Business Standards [kisvállalkozások szabványügyi szervezete], ANEC: The European Consumer Voice in Standardisation [az európai fogyasztók hangja a szabványosítás területén], ECOS: European Environmental Citizens Organisation for Standardisation [Európai Környezetvédő Civil Szervezetek a Szabványosításért] és ETUC: European Trade Union Confederation [Európai Szakszervezeti Szövetség]) a rendelet 16. cikkének megfelelően: ezek a szervezetek az európai szabványosításban való jelenlétük és ahhoz történő hozzájárulásuk erősítésére irányuló tevékenységekbe kezdtek. Tevékenységük főként a szakértők képzésére, az európai szabványügyi szervezetekben politikai és műszaki szinten történő részvételre és a kommunikációt szolgáló eszközök létrehozására összpontosít.