Különjelentés Az Európai K ülügyi 
Szolgálat létrehozásaHU 2014  11 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0586-5
doi:10.2865/18122
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  11 SZ.
Különjelentés Az Európai K ülügyi 
Szolgálat létrehozása
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
I – VI Összefoglaló
1 – 9 Bevezetés
1 – 6 Jogalap és előzmények
7 – 9 Szervezeti felépítés
10 – 12 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
13 – 67 Észrevételek
13 – 22 Az EKSZ létrehozása sietősen történt és nem volt megfelelően előkészítve, és azt a túl sok 
korlátozás, illetve a pontatlanul meghatározott feladatok is akadályozták
14 – 18 Az EKSZ szerepéről későn döntöttek, és azt túl homályosan határozták meg
19 – 22 Az EKSZ számos politikai és pénz ügyi kihívással szembes ült
23 – 50 Az EKSZ hatékonyságát csökkentik a források rangsorolásával, szervezésével és elosztásával kapcsolatos hiányosságok 
25 – 28 Az EKSZ nem tekintette prioritásnak azt, hogy az uniós k ülpolitika számára átfogó stratégiai keretet 
dolgozzon ki, és nem készített belső stratégiát sem
29 – 34 Az EKSZ összetett felépítése nem könnyíti meg a részlegek közötti időben történő egy üttműködést
35 – 39 Az Unió kü lönmegbízottjai nincsenek kellőképpen integrálva az EKSZ-be
40 – 44 Az EKSZ nehézségekkel szembes ült a létfontosságú álláshelyeknek az átadott forrásokból történő 
betöltésekor 
45 – 50 A munkaerő-felvételi eljárások hosszadalmasak és költségesek voltak, és nem korrigálták teljes mértékben 
a meglévő egyensúlyhiányt
03 Tartalomjegyzék
51 – 67 A Bizottsággal és a tagállamokkal való egy üttműködés javul, de továbbra sem elég az EKSZ-ben 
rejlő lehetőségek kiaknázásához
52 – 56 A Bizottsággal való egy üttműködés részben volt eredményes
57 – 61 Az uniós k ülképviseletek új szervezeti felépítése több koordinációt igényel, és adminisztratív irányítása 
kevésbé hatékony
62 – 64 A tagállamok és az EKSZ még nem aknázták ki teljes mértékben a diplomáciai képviseleti hálózatuk közötti 
szinergiákban rejlő potenciált
65 – 67 Még nem teljesen valósultak meg az abban rejlő előnyök, hogy az EKSZ tölti be a Tanács előkészítő szerveinek állandó elnökségét
68 – 73 Következtetések és ajánlások
 Az EKSZ válasza
04
 Összefoglaló
I
A Lisszaboni Szerződés létrehozta a külügyi és biztonságpo -
litikai főképviselő tisztségét, az ezt betöltő személy egyben 
az Európai Bizottság alelnöke is (a továbbiakban főkép -
viselő/alelnök). A főképviselő/alelnök törekszik az uniós külpolitika egységességének biztosítására, és e feladatában 
egy újonnan létrehozott diplomáciai testület, az Európai 
Külügyi Szolgálat (EKSZ) segíti őt.
II
Az EKSZ hivatalosan 2011. január 1-jén kezdte meg működé -
sét, egy brüsszeli központtal és egy, az Unió érdekeinek kép -
viseletét ellátó 140 külképviseletből álló globális hálózattal.
III
A Számvevőszék a következőket vizsgálta:
 ū Megfelelően készítették -e elő az EKSZ létrehozását.
 ū Hatékony volt -e az EKSZ forrásainak rangsorolása, szer -
vezése és elosztása.
 ū Eredményes volt -e az EKSZ -nek a Bizottsággal és a tag -
államokkal való együttműködése.
IV
Az EKSZ létrehozása óta az Unió rendelkezik egy olyan működő, politikai és válságkezelési részlegekből álló 
külpolitikai szolgálattal, valamint diplomáciai képviseletek széles körű hálózatával, amelynek személyzeti összetételé -
ben kiegyensúlyozott arányban vannak jelen a különböző 
szakmai hátterű munkatársak. A Számvevőszék ugyanakkor 
a következőket állapította meg:
 ū Az EKSZ létrehozása sietősen történt és nem volt meg -
felelően előkészítve, és túl sok korlátozás és a pontatla -
nul meghatározott feladatok is akadályozták. ū Az EKSZ hatékonyságát csökkentették a források rang -
sorolásával, szervezésével és elosztásával kapcsolatos hiányosságok, és az Unió különmegbízottjai nincsenek kellőképpen integrálva az EKSZ -be.
 ū A Bizottsággal és a tagállamokkal való együttműködés javul, de továbbra sem elég az EKSZ -ben rejlő lehetősé -
gek kiaknázásához.
V
Ez a jelentés az EKSZ létrehozására irányuló független értékelés eredménye. A számvevőszéki ellenőrzésre az EKSZ 
félidős értékelésének előkészítésével egy időben került 
sor. A Számvevőszék megállapításai és ajánlásai általá -
ban összhangban vannak az EKSZ önértékelésével, és ez alátámasztja, hogy a megállapított hiányosságok kezelésre 
szorulnak.
VI
A jelentés egy sor ajánlást fogalmaz meg az EKSZ hoz -
záadott értékének megerősítésére és hatékonyságának 
növelésére, pl. a feladatok és a célok világossá tételével, a szervezeti felépítés optimalizálásával, az igazgatási keret 
egyszerűsítésével, a stratégiai szerep erősítésével és a ter -
vezés fejlesztésével kapcsolatban. A jelentés azt is javasolja 
továbbá, hogy vizsgálják felül az uniós különmegbízottak 
kinevezési folyamatát és működését, valamint az EKSZ mun -
kaerő -felvételi eljárásait. Az EKSZ működjön együtt a Bizott -
sággal annak érdekében, hogy enyhüljön a pénzügyi és személyzeti szabályzata merevségének az uniós külképvise -
letek hatékonyságára gyakorolt hatása. Végezetül, az EKSZ 
továbbra is törekedjen a tagállamok közötti információcsere 
és közös elhelyezés elősegítésére; és mérje fel bizonyos 
konzuli szolgáltatások nyújtásának a lehetőségét.
05
 Bevezetés
1 Az Európai Unióról szóló 
szerződés 18. cikke.
2 A közös kül- és biztonságpolitika főképviselője, a külkapcsolatokért felelős biztos és a soros elnökséget betöltő tagállam külügyminisztériuma.
3 A Tanács következtetései az EKSZ felülvizsgálatáról, az Általános Ügyek Tanácsának ülése, 2013. december 17.
4 Az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének 
(3) bekezdése szerint az EKSZ 
a Tanács Főtitkársága, valamint a Bizottság tisztviselőiből, továbbá a tagállami diplomáciai szolgálatok által kirendelt személyzetből áll.
5 A Tanács 2010. július 26-i 2010/427/EU határozata az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).Jogalap és előzmények
01 
A Lisszaboni Szerződés létrehozta az új 
külpolitikai vezető, a külügyi és bizton -
ságpolitikai főképviselő tisztségét, az ezt betöltő személy egyben az Európai 
Bizottság alelnöke is (a továbbiakban 
főképviselő/alelnök)
1. A főképviselőt/
alelnököt feladatai ellátásában új diplo -
máciai testület, az EKSZ segíti. Ezekkel 
a változásokkal megszűnt az uniós kül -
politikát az elmúlt két évtizedben vezető „trojka” mechanizmus
2.
02 
Az EKSZ -t az új uniós külpolitika sarok -
kövének tervezték, „olyan korszerű és 
jól működő külügyi szolgálatként, amely alkalmas az uniós értékek és érdekek 
előmozdítására, valamint képes bizto -
sítani az Európai Unió és a világ többi része közötti kapcsolatok összehan -
goltságát és következetességét”
3, és 
amely szintetizálja az uniós intézmények és a tagállamok erőfeszítéseit. Ebből 
a célból az EKSZ munkatársai egyesítik 
a fő érdekeltek – a Bizottság, a Tanács 
és a tagállamok – erejét. A munkatár -
sak különböző hátterét a siker kritikus elemének tekintették, ezért külön meg is 
fogalmazták a Lisszaboni Szerződésben
4.03 
A Lisszaboni Szerződés 2009. decem -
ber 1-jei életbe lépésekor a tagállamok még vizsgálták az EKSZ létrehozásának 
különböző lehetőségeit. A főképviselő/
alelnök javaslatára, az Európai Parla -
menttel folytatott konzultációt és az Európai Bizottság egyetértését követően 
a Tanács elfogadta az EKSZ szervezeté -
nek és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i tanácsi határoza -
tot
5, amely megerősítette a szervezet 
önállóságát, lefektette a szervezeti felépítést meghatározó alapelveket és döntött arról, hogy a Bizottságtól és 
a Tanács Főtitkárságától mely részlegek kerülnek át az EKSZ -hez.
04 
Az EKSZ egyedi jellege megkülönböz -
teti a szervezetet mind a Bizottságtól 
(amely egy nemzetek feletti intézmény), mind a Tanácstól (amely pedig egy 
kormányközi intézmény). Attól függően, hogy egy adott téma uniós hatáskörbe 
tartozik -e, az EKSZ vagy a Bizottság egy 
részlegeként, vagy pedig a Tanács Főtit -
kárságához hasonlóan működik. Amikor bizottsági részlegként működik, az EKSZ 
ugyanolyan jogokkal és hatáskörökkel rendelkezik, mint bármely más részleg, 
és mint ilyen részt vesz a Bizottság belső 
koordinációs mechanizmusaiban.
06 Bevezetés
6 A Tanács következtetései az 
EKSZ felülvizsgálatáról, az Általános Ügyek Tanácsának ülése, 2013. december 17.
7 A hálózat létrehozását a Bizottság kezdeményezte 50 évvel ezelőtt.
8 A tisztviselőkre vonatkozó személyzeti szabályzat és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek szerint az uniós tisztviselők feladataik jellege és fontossága szempontjából két csoportba sorolhatók: ezek az adminisztrátorok és az asszisztensek. Az adminisztrátorok adminisztratív, tanácsadói, nyelvi és tudományos feladatokat hajtanak végre, míg az asszisztensek technikai, illetve irodai feladatokat látnak el.
9 A 2010/427/EU tanácsi határozat 6. cikkének (9) bekezdése.
10 46% a külképviseleteken (376 AD fokozatú álláshely) és 24% a központban (559 AD fokozatú álláshely).05 
A tanácsi határozat rendelkezett az EKSZ 
létrehozásának félidős értékeléséről. 
A 2013. július 29-én közzétett értékelés 
összefoglalja az eddigi eredményeket 
és a felmerült nehézségeket, továbbá 
közép-, és rövidtávú ajánlásokat fogal -
maz meg a működés javításához. 2013. december 17-én a Tanács elfogadta az 
értékelésről szóló következtetéseit
6, 
amelyben támogatja a rövidtávú ajánlá -
sok végrehajtását és felhívja a következő főképviselőt/alelnököt, hogy 2015 vé -
géig nyújtsa be az EKSZ felépítéséről és működéséről szóló értékelését, valamint 
szükség esetén egy új tanácsi határozat -
ra irányuló javaslatot is.
06 
A Számvevőszék ellenőrzésére az 
EKSZ által végzett félidős értékeléssel 
párhuzamosan került sor. A Számve -
vőszék ismeri az értékelést és a Tanács 
arra vonatkozó következtetéseit, és megjegyzi, hogy számos ponton saját 
következtetései és ajánlásai mindkét 
dokumentummal összhangban vannak. 
Ebben az összefüggésben és különösen a meghozandó helyesbítő intézkedések 
fényében, a Számvevőszék független ér -
tékelést ad egy létfontosságú új európai 
uniós szervezetről.Szervezeti felépítés
07 
Az EKSZ hivatalosan 2011. január 1-jén kezdte meg működését. A szervezet egy -
részt egy brüsszeli központból, másrészt egy 140 korábbi bizottsági külképvise -
letet magában foglaló globális háló -
zatból áll
7, amelyet az említett napon 
átadtak az EKSZ -nek. Az Unió érdekeinek 
képviseletét hangsúlyozandó, a külkép -
viseleteket „bizottságiból” „unióssá” minősítették fel, szélesebb körű politikai 
megbízatással.
08 
Az EKSZ igazgatási kérdésekben önálló -
an jár el. Az EKSZ személyzetét kezdet -
ben kizárólag néhány tanácsi főtitkársá -
gi, illetve bizottsági részleg áthelyezése jelentette, majd a szervezet fokozatosan 
vett fel tagállami diplomatákat is. A ta -
nácsi határozat által kitűzött cél szerint 
a teljes kapacitás elérésekor az EKSZ AD 
fokozatú tisztviselői egyharmadának
8 
a tagállamoktól kirendelt diplomaták -
ból kell állnia9. 2013 júniusában az EKSZ 
létszáma 3392 főből állt, ebből 1487 
dolgozott a központban, 1905 pedig 
a külképviseleteken, a 935 tisztviselői ál -
láshely 33%-át töltötték be a tagállamok által kirendelt diplomaták
10.
09 
Az EKSZ 2014-es költségvetése 519 mil -
lió euró, amelyből a központ 41%-kal, 
a külképviseletek pedig 59%-kal rendel -
keznek. A Bizottság a külképviseletek költségvetését kb. évi 270 millió eurós 
további összeggel egészíti ki. Ennek oka, 
hogy az uniós külképviseleteken jelen -
leg is nagyszámú bizottsági alkalmazott dolgozik, legtöbbjük az Unió operatív 
költségvetésnek végrehajtásán, amelyért 
pedig a Bizottság felel.
07
 Az ellenőrzés hatóköre
és módszere
11 Az információkérések a magas 
szintű találkozók előkészítését segítik. Ezekre az EKSZ alkalmazottai különböző dokumentumok (pl. beszédpanelek, beszédek vagy háttéranyagok) révén válaszolnak.
12 Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Szlovákia, Svédország és Egyesült Királyság.10 
Az EKSZ létrehozásával kapcsolatos 
számvevőszéki ellenőrzés három kérdés 
megválaszolására irányult:
a) Megfelelően készítették elő az EKSZ 
létrehozását?
b) Hatékony volt az EKSZ forrásai -
nak rangsorolása, szervezése és elosztása?
c) Eredményes volt az EKSZ -nek a Bi -
zottsággal és a tagállamokkal való együttműködése?
11 
Az ellenőrzés az uniós intézmények és a tagállamok előkészítő munkájára, vala -
mint az EKSZ 2011. január 1-jei elindítása és a 2013 decembere közötti időszakban 
végzett tevékenységeire terjedt ki.
12 
A Számvevőszék többféle módon gyűjtött bizonyítékokat az értékeléshez, 
melyek a következők voltak:
a) dokumentumok elemzése és a szak -
irodalom áttekintése;
b) egy a Tanács elnöke, a Bizottság 
elnöke, a főképviselő/alelnök és más biztosok által 2011-ben és 2012-ben 
készített 30 információkérésből
11 álló 
minta;c) egy 30 AD fokozatú tisztviselő mun -
kaerő -felvételi eljárásából álló minta: 
ebből 15-öt a központ, 15-öt pedig a külképviseletek vettek fel;
d) egy EKSZ tisztviselőknek szóló, 2011-
től kezdve szervezett 14 képzésből 
álló minta;
e) az EKSZ 2013. április 15-i, 2012. janu -
ár 10-i és 2011. január 25-i személyi 
állományára vonatkozó adatok 
mennyiségi elemzése;
f) egy 35 uniós külképviseletből álló mintára irányuló felmérés (mind a 35 külképviselet válaszolt);
g) a tagállamokra irányuló felmérés, melyre 15 tagállamból érkezett 
válasz
12;
h) a Tanács Főtitkárságának és kilenc bizottsági főigazgatóságnak a kép -
viselőivel készített interjúk, amelyek 
során az EKSZ -szel való együttműkö -
désről kérdeztük a véleményüket;
i) az EKSZ vezetőivel és munkatársai -
val, az Európai Unió emberi jogokért, a dél -mediterrán térségért, valamint 
Koszovóért felelős különmegbízott -
jaival, továbbá a belga, a német, a francia, a luxemburgi és a lengyel 
külügyminisztérium képviselőivel készített interjúk.
08
 Észrevételek
13 Az ír választók 2008 
júniusában elutasították, majd a 2009. október 2-i második népszavazáson elfogadták a Lisszaboni Szerződést.
14 A legfrissebb átfogó uniós stratégiai dokumentum jelenleg is a 2003-as európai biztonsági stratégia, amely ma már – noha 2008-ban aktualizálták  – nem tükrözi 
a világrendet átalakító geopolitikai események alakulását. A tagállamok azonban nem értenek egyet abban, hogy új stratégiára van-e szükség, mivel 
néhányuk szerint a 2003-ban meghatározott elvek jelenleg is érvényesek.
15 A 2010/427/EU tanácsi határozat 2. és 3. cikke. Továbbá, azzal összefüggésben, hogy a főképviselő/alelnök megbízatása, hogy biztosítsa a szakpolitika következetességét az Unió külső fellépései tekintetében, a 9. cikk elismeri, hogy az EKSZ kulcsszerepet játszik a Bizottság külső fellépési eszközeinek programozásában.Az EKSZ létrehozása sie -
tősen történt és nem volt 
megfelelően előkészítve, és azt a túl sok korlátozás, illetve a pontatlanul meg -
határozott feladatok is 
akadályozták
13 
Ez a szakasz (13–22. bekezdés) az első 
kérdésre (Megfelelően készítették elő az 
EKSZ létrehozását?) ad választ. A jelen -
tés azt elemzi, hogy az EKSZ feladatait pontosan határozták -e meg, azok száma 
korlátozott -e, azokat a Bizottság és 
a tagállamok egyformán értelmezik -e; 
valamint hogy az EKSZ rendelkezésére állnak -e azok a szakpolitikai és pénzügyi 
eszközök, amelyek szükségesek a felada -
tai ellátásához.
Az EKSZ szerepéről későn 
döntöttek, és azt túl homá -
lyosan határozták meg
14 
A Lisszaboni Szerződés ratifikációjával 
kapcsolatos bizonytalanságok miatt13 
a tagállamok és az uniós intézmények az EKSZ létrehozása előtt csekély mérték -
ben végeztek csak előkészítő munkála -
tokat. Így a Lisszaboni Szerződés 2009. 
december 1-jei hatályba lépésekor a jö -
vőbeni szolgálat mikéntjéről még folytak a tagállamok, a Bizottság és a Tanács 
közötti viták.15 
A tárgyalások menetét befolyásolta az 
a jelentős tényező, hogy az Unió célkitű -
zései nem álltak össze egy olyan átfogó uniós külpolitikai stratégiává, ami irányt 
adhatott volna az előkészítő munkának
14.
16 
Ebből adódóan a tanácsi határozat nem tűz ki célokat az EKSZ számára. Ehelyett 
csupán a feladatait határozza meg
15:
a) a főképviselő/alelnök támogatása hármas megbízatásának teljesítésé -
ben: a közös kül- és biztonságpoli -
tika irányításában, valamint a Kül -
ügyek Tanácsa elnöki posztjának és 
a Bizottság alelnöki tisztségének 
betöltésében;
b) az Európai Tanács elnökének, 
a Bizottság elnökének, valamint 
magának a Bizottságnak a támoga -
tása a külkapcsolatokkal összefüggő feladataik ellátása során;
c) a tagállami diplomáciai szolgálatok -
nak, a Tanács Főtitkárságának, a Bi -
zottságnak, valamint az egyéb uniós 
intézményeknek és szerveknek, 
különösen az Európai Parlamentnek a támogatása, valamint a velük való 
együttműködés.
09 Észrevételek
16 Az Unió belső politikái és 
fellépései jelentős hatással járhatnak az uniós határokon túl is, ahogyan a külső események szintén befolyásolhatják az Unió belső dinamikáját. A „belső politikák külső dimenziója” alatt általában olyan helyzetet értünk, amelyben a belső uniós szakpolitikák külső vonatkozásai egyre növekvő kül- és biztonságpolitikai dimenziót is tartalmaznak. Az uniós belső politikáknak az uniós külpolitikára gyakorolt hatását jól illusztrálja a Kanadával fenntartott kétoldalú kapcsolatok példája, amelyeket hosszú ideig az arról szóló vita uralta, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós politikák milyen hatással járnak az olajhomokból előállított olaj európai piacokon történő forgalmazására.
17 Az EKSZ az arab tavasz idején, egészen pontosan a líbiai nemzetközi intervenció előestéjén kezdte meg működését.
18 A reagálás számos kezdeményezést foglalt magában, mint például a 2011 májusában elfogadott új szomszédságpolitika kidolgozása, a benghazi uniós iroda 2011. májusi megnyitása és az Európai Unió dél-mediterrán térségért 
felelős különmegbízottjának 2011. júliusi kinevezése. A líbiai uniós külképviselet végül 2011 novemberében nyílt meg.
19 Az Unió átfogó koncepciója integrált megközelítést jelent egy adott ország vagy régió tekintetében, amely egy adott magas szintű cél elérése érdekében egyaránt alkalmaz hagyományos eszközöket (pl. fejlesztési támogatás), illetve közös kül- és biztonságpolitikai fellépéseket (pl. szankciókat). E két eszköztípus együttes alkalmazásának többletértékét már korábban (pl. a balkáni háborúk után) is felismerték, de végrehajtásukat akkor még hátrányosan befolyásolta az uniós külpolitikai szereplők nagy száma. Erről a témáról a főképviselő/alelnök és a Bizottság közös közleménye 2013. december 11-én jelent meg.17 
A tanácsi határozat a tagállamok, az 
Európai Parlament és a Bizottság között 
a megszövegezéskor meglévő megál -
lapodást tükrözi. Ennél részletesebben nem határozza meg e széles körű felada -
tokat, és keveset árul el azok lényegéről.
18 
Ebből adódóan a részlegek áthelyezése 
az EKSZ -hez nem annak alapján történt, 
hogy várhatóan hogyan járulnak hozzá az EKSZ céljainak megvalósításához, 
hanem annak alapján, hogy a Bizott -
ságon, illetve a Tanács Főtitkárságán belül milyen tevékenységet végeztek és 
milyen hivatali pozíciót töltöttek be. Ez 
különösen szembetűnő a belső uniós 
szakpolitikák külső dimenziója tekin -
tetében, amelyre az EKSZ nem kapott forrásokat a Bizottságtól
16. Megemlíten -
dő különösen az, hogy az EKSZ -t olyan 
részlegek nélkül hozták létre, amelyek az Unió szempontjából jelentős globális 
kérdésekkel tudnának foglalkozni (mint 
például az éghajlatváltozás vagy az 
energiabiztonság), mivel az e kérdések -
re előirányzott forrásokat a Bizottság 
korábbi Külkapcsolati Főigazgatóságától (DG RELEX) még az EKSZ létrejötte előtt 
más bizottsági részlegekhez helyez -
ték át. Ez ténylegesen ahhoz vezetett, hogy az EKSZ gyakorlati nehézségekkel szembesült a Bizottság egyes, az uniós 
külpolitikára is kiható fellépéseinek koordinálásakor.Az EKSZ számos politi -
kai és pénz ügyi kihívással 
szembes ült
19 
Az EKSZ létrehozása egybeesett 
a dél -mediterrán térség egyre súlyosabb 
krízisével17. Az EKSZ elsősorban arra össz -
pontosított, hogy vezető szerepet játs z-
szon az uniós reagálás irányításában18, 
és így háttérbe szorult a külpolitikai kezdeményezések – mint például a közös 
biztonság- és védelempolitikai eljárások 
és struktúrák reformjának, valamint az 
Unió átfogó koncepciójának – kidolgo -
zása, noha ez utóbbit mind a tagálla -
mok, mind az uniós intézmények régóta 
várták
19.
10 Észrevételek
20 A tanácsi határozat 
(15) preambulumbekezdése a következőket mondja ki: „A (...) létrehozás vezérelvéül a költségvetési semlegességet célzó költséghatékonyságot kell választani”.
21 Az EKSZ önállóságával kapcsolatos igazgatási feladatok, a korábbi soros elnökségek által elvégzett feladatok (pl. egyes tanácsi munkacsoportok elnöki tisztségének betöltése) és az uniós külképviseletek új politikai feladatai (pl. az uniós követségek koordinálása a helyszínen).20 
Az uniós és tagállami költségvetési szi -
gorítások bevezetésének idején a Tanács 
úgy határozott, hogy az EKSZ létreho -
zása során a költségvetési semlegesség elvét kell követni
20. Egy új intézmény lét -
rehozása azonban eredendően költséges vállalkozás, és ez még inkább igaz akkor, 
ha a létrejövő szervezetnek új felada -
tokat kell végrehajtania. A Tanács erről 
voltaképpen olyan forrásfelmérés nélkül 
határozott, amelynek figyelembe kellett 
volna vennie mind az új igényeket
21, 
mind a bizottsági és tanácsi főtitkársági részlegek összevonásából eredő sziner -
giák lehetőségét.
21 
A költségvetési semlegesség feltételét 
szigorúan alkalmazták, és csak a külpoli -
tikai részlegeket helyezték át az újonnan létrehozott szervezetbe. Ennek értelmé -
ben az EKSZ támogatási feladatokra nem kapott forrásokat. Ehelyett a Bizottság, 
valamint a Tanács Főtitkársága tovább -
ra is ellátott olyan feladatokat, mint a munkaerő -gazdálkodás (pl. felvétel, 
orvosi vizsgálatok, bérek kifizetése) vagy az adminisztratív támogatás (pl. infor -
matika, épületek vagy az üléstermek berendezése). Ebből a célból az EKSZ 
szolgáltatási szintre vonatkozó megál -
lapodásokat (service level agreements, SLA) kötött a Bizottsággal és a Tanács 
Főtitkárságával. Ez rövid távon pragma -
tikus megoldásnak ígérkezett, összessé -
gében azonban a nyújtott szolgáltatások 
nem teljes mértékben elégítették ki az 
EKSZ igényeit:
a) Az EKSZ -nek nem volt alkalma 
e megállapodások hatókörét és 
hasznát értékelni vagy módosítani, 
mivel azokat a nyújtott támogatás -
nak megfelelően, még a szervezet létrehozása előtt szövegezték meg.b) A megállapodások időtartama nem 
vette figyelembe az EKSZ igényeit. 
Például a Tanács Főtitkársága által 
a minősített információk továbbítá -
sára szolgáló biztonságos rendsze -
rek karbantartására nyújtott támo -
gatás még azelőtt megszűnt, hogy alternatív és eredményes (a költség -
vetési semlegesség elvének megfe -
lelő) megoldás született volna.
22 
Nem készült olyan átfogó értékelés, amely összehasonlította volna az EKSZ 
operatív költségeit a megelőző  – többek 
között tagállami – struktúrák költsége -
ivel. E tekintetben az EKSZ létrehozása 
valószínűleg jelentős megtakarításokat 
eredményezett a tagállamok számára. 
A tagállamok például felhasználhatják az 
EKSZ politikai jelentéseit ahelyett, hogy saját jelentéseket kellene készíteniük, 
a soros elnökségre kevesebb munka hárul a tanácsi munkacsoportok előké -
szítése és az ezeken való elnöklés során, továbbá a kirendelt diplomaták illetmé -
nyét jelenleg az EKSZ fizeti.
11 Észrevételek
22 Az Unió jelenleg a következő 
tíz országgal áll stratégiai partnerségi kapcsolatban: Brazília, Kanada, Kína, India, Japán, Mexikó, Oroszország, Dél-Afrika, Dél -Korea és 
Amerikai Egyesült Államok. Ezeket a partnerségi kapcsolatokat a Tanács jóval az EKSZ megalakulása előtt kötötte.
23 Spanyolország, Olaszország, Lengyelország és Svédország úgy vélte, hogy az Unió külkapcsolatainak fenntartásához széles körű stratégiai megközelítésre van szükség, és ezt előkészítendő a négy ország a „Munkacsoport egy európai globális stratégiáért” nevű kezdeményezés elindítása mellett döntött.
24 Az Európai Parlament jelentése a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (A7-0357/2012), 2012.10.31.
25 A felmérésre válaszoló tagállamok fele szerint az EKSZ -nek jobban hozzá 
kellene járulnia az Unió külpolitikájának, és ezen belül például a regionális stratégiáknak a kialakításához.Az EKSZ hatékonyságát 
csökkentik a források rangsorolásával, szerve -
zésével és elosztásával kapcsolatos hiányosságok
23 
Ez a szakasz (23–50. bekezdés) a má -
sodik kérdésre (Hatékony volt az EKSZ 
forrásainak rangsorolása, szervezése és 
elosztása?) ad választ. A Számvevőszék 
munkaerő -felvételi eljárásokból, tájékoz -
tatókból és képzésekből álló mintákat 
ellenőrzött, továbbá a személyi állomány 
adatairól mennyiségi elemzést készített.
24 
Ennek alapján a Számvevőszék érté -
kelte az EKSZ -nél alkalmazott vezetői 
stratégiát, a célok kitűzését és a terve -
zést, a szervezeti felépítést, az uniós különmegbízottak szerepét, valamint az 
emberierőforrás -menedzsmentet, kü -
lönös figyelmet szentelve a felvételnek, a létszámelosztásnak és a képzéseknek.Az EKSZ nem tekintette pri -
oritásnak azt, hogy az uniós 
külpolitika számára átfogó 
stratégiai keretet dolgozzon 
ki, és nem készített belső 
stratégiát sem
25 
A gyorsan változó nemzetközi helyzet te -
kintetében az EKSZ inkább eseti alapon 
közelítette meg a problémákat ahelyett, 
hogy egy átfogó külpolitikai stratégiára 
tett volna javaslatot. Az EKSZ továbbá az 
uniós stratégiai partnerségek kezelésé -
nek átfogó módszerére sem tett javas -
latot, noha a meglévő partnerségek22 
jóval a Lisszaboni Szerződés előtt, eseti alapon jöttek létre, és előfordulhat, hogy 
már nem kapcsolódnak egyértelműen 
a jelenlegi uniós külpolitika prioritása -
ihoz. Néhány tagállam
23 és az Európai 
Parlament24 kritizálta az átfogó stratégiai 
keret hiányát és azt várta, hogy az EKSZ proaktívabb szerepet vállal az uniós 
külpolitika kialakításában
25.
26 
Amennyiben nincs stratégiai iránymuta -
tás, az EKSZ az uniós intézményekkel és a tagállamokkal konzultálva készíti elő az Európai Unió válaszát. Az így születő 
eseti jellegű stratégiák intenzív viták eredményeként jönnek létre, majd azo -
kat hivatalosan elfogadja a Bizottság és jóváhagyja a Tanács is. Ez az eljárás nem 
segíti elő az időben történő fellépést.
12 Észrevételek
26 A hármas elnökséget 
2007-ben hozta létre az Európai Tanács határozata, amely szerint az uniós tagállamok az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét három egymást követő soros elnökségi csoportokban töltik be, és e csoportok alkotják a triót. A trió létrehozásának célja a tanácsi munka folytonosságának és egységességének a biztosítása.
27 A 2009-ben megalakult Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, a 2007-ben megalakult Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, a 2002-es Helyzetelemző Központ és a 2001-es Katonai Törzs. Ezek a részlegek alapvető szerepet játszanak a válságokra válaszul adandó civil és katonai eszközök bevetésében (pl. katonai kiképzőmisszió indítása Maliban 2013 februárjában a Száhel -övezet stabilitásának 
megszilárdításához), amelyekről a Tanács határoz.
28 Egy országreferatúrán az adott országra vonatkozó feladatokat egy vagy több EKSZ -alkalmazott látja el. Az 
alkalmazottak földrajzilag illetékes részlegekbe szerveződnek.
29 A DG RELEX -nél négy 
felsővezető (egy főigazgató és három főigazgató -helyettes), 
a Tanács Főtitkárságán pedig két felsővezető (a főigazgató és a főigazgató -helyettes) 
tevékenykedett. Az EKSZ -nek 
ezzel szemben 13 felsővezetője van.27 
Az EKSZ mindeddig sem belső stratégiát, 
sem gazdálkodási tervet nem fogadott 
el. 2011-ben ugyanakkor a főképviselő/
alelnök három kezdeti prioritást jelölt ki, 
melyek a következők:
a) az EKSZ mint működő intézmény 
létrehozása;
b) a tíz meglévő uniós stratégiai part -
nerség továbbfejlesztése;
c) válaszul az arab tavaszra az európai szomszédságpolitika 
megszilárdítása.
E korlátozott számú prioritás mellett az 
EKSZ rugalmasan tudott alkalmazkodni 
a változó körülményekhez, és fontos 
közvetítőszerepet játszott a Koszovó és 
Szerbia közötti párbeszédben, valamint 
az iráni nukleáris programmal kapcsola -
tos tárgyalásokon.
28 
Az EKSZ e prioritások megvalósulásának 
értékeléséhez sem célokat, sem részle -
tes kritériumokat nem adott meg. Nem 
dolgozott ki továbbá átfogó tervezési 
keretet sem, így az egyes részlegek ma -
guk döntenek tevékenységeik megter -
vezéséről. Ez csökkenti az EKSZ általános szintű hatékonyságát, mivel a feladatok 
és a források nem feltétlenül állnak összhangban a legfelső szintű célokkal. 
Az átfogó tervezési keret hiánya emel -
lett megnehezíti azt is, hogy az EKSZ a tevékenységeit összehangolja a Bi -
zottság éves munkaprogramjával, illetve 
a három egymást követő soros elnökség és a Tanács Főtitkársága által kidolgozott 
18 hónapos trióprogrammal
26.Az EKSZ összetett felépítése 
nem könnyíti meg a részle -
gek közötti időben történő egy üttműködést
29 
Az EKSZ átfogó struktúrája összetett, 
részben amiatt, mert a hagyományos 
külügyminisztériumtól eltérően olyan 
további feladatokat is ellát, amelyeket 
jellemzően a védelmi vagy a belügymi -
nisztériumok, illetve a hírszerző szolgála -
tok szoktak ellátni. Az országreferatúrák, 
amelyek leginkább a Bizottság koráb -
bi Külkapcsolati Főigazgatóságától (DG RELEX) kerültek át az EKSZ -hez, és 
a válságkezelési részlegek, amelyeket pedig a Tanács Főtitkárságától vett át 
a szervezet
27, két elkülönülő részleget 
képeznek a szervezeten belül, és utóbbi közvetlenül a főképviselő/alelnök alá 
tartozik.
30 
Az EKSZ szervezeti felépítése piramidá -
lis szerkezetű, és összetettebb azoknál a külpolitikai részlegeknél, amelyek helyébe lépett:
a) az országreferatúrák, amelyek az 
EKSZ alapfunkcióját látják el
28 több 
vezetési szintet tartalmaznak, mint azelőtt (lásd: Táblázat );
b) több szervezeti egység van, köz -
tük kisebb méretűek is (a vezetők hatásköre szűkebb, mert kb. 20%-kal 
kevesebb egy adott vezető beosz -
tottjainak száma);
c) az EKSZ -nél kétszer annyi felsőveze -
tő dolgozik, mint elődeinél
29.
13 Észrevételek
30 Elsősorban a válságkezelésért 
és az operatív koordinációért felelős részleggel, a biztonságpolitikai és konfliktusmegelőzési igazgatósággal, és bizonyos mértékig a globális kérdésekért és a terrorizmus elleni küzdelemért felelős osztállyal. Az ellenőrzés átfedésekre világított rá például a válságmegelőzés, a válsághelyzeti reagálás tervezése, az űrpolitika és a biztonsági ágazat reformja terén.31 
Az EKSZ „fejnehéz” szervezetének 
részben a tanácsi határozat az oka, mivel  
földrajzi területenként felelős főigazga -
tóságok létrehozását tervezte, és előírta, 
hogy az EKSZ személyi állományának egyharmadát a tagállamok delegálják. 
Mivel az EKSZ -hez áthelyezett vezetői 
álláshelyek nagy részét már állandó tisztviselők töltötték be, az EKSZ egy 
olyan struktúrát alakított ki, amelyben 
nagy a vezetők aránya, és így lehetővé 
vált, hogy nagyszámú vezetői álláshelyet 
tagállami diplomaták töltsenek be.32 
A közös biztonság- és védelempolitiká -
val foglalkozó, a Tanács Főtitkárságától átvett részlegek az évek során átfogó ke -
retek nélkül, eseti alapon szerveződtek, 
és átfedések jöttek létre más válságke -
zelési részlegekkel
30. Az EKSZ megkezdte 
ugyan ezeknek a problémáknak a keze -
lését, de összetett folyamatról van szó, 
amelyben több tanácsi határozat módo -
sításához egyhangú tagállami támogatás szükséges. Az EKSZ ezzel egy időben új 
mechanizmusokat is bevezetett a koor -
dináció elősegítése érdekében, mint pl. a válságkezelési tanácsot és a válságplat -
formot (lásd: 1. háttérmagyarázat).TáblázatVezetői szintek áttekintése az EKSZ, a DG RELEX és a Tanács Főtitkársága esetében
Új struktúra Előző struktúrák
EKSZ DG RELEX a Tanács Főtitkársága
(hat szint) (öt szint) (öt szint)
1. Főképviselő/alelnök 1. Biztos
2. Ügyvezető főtitkár / operatív igazgató – 1. Főtitkár 
3. Főtitkárhelyettesek – –
4. Ügyvezető igazgatók 2. Főigazgató 2. Főigazgató 
– 3. Főigazgató-helyettesek 3. Főigazgató-helyettes
5. Igazgatók 4. Igazgatók 4. Igazgatók
6. Osztályvezetők 5. Csoportvezetők 5. Csoportvezetők
Forrás:  Az EKSZ személyi állományának adatai és az Európai Unió hivatalos név- és címjegyzéke, 2010.
14 Észrevételek
31 Az ügyvezető főtitkár, az 
operatív igazgató és két főtitkárhelyettes.
32 A mintában szereplő validálási eljárások átlagosan négy napot vettek igénybe, és volt közöttük olyan, amelyben öt validáló személy (osztályvezető -helyettes, 
osztályvezető, igazgató, ügyvezető igazgató, a Vezetőtestület tagja) vett részt, mielőtt a dokumentum a Kabinethez érkezett, ahol előfordulhat, hogy a dokumentumot átfogalmazzák.33 
Az EKSZ -nek van egy Vezetőtestülete, 
ebben a szervezet négy legfelsőbb 
szintű vezetője31 vesz részt. A testület 
célja annak biztosítása, hogy az EKSZ 
tevékenységei következetesek legyenek 
és hozzájárulnak a főképviselő/alelnök 
által kitűzött politikai célok eléréséhez. 
Az EKSZ belső eljárásai értelmében 
a testület nem tekinthető meghatározott szereppel rendelkező és feladatokat 
ellátó kollektív entitásnak. Noha a Veze -
tőtestület megkönnyítette a koordiná -
ciót a legfelső vezetők között, a várako -
zásokkal ellentétben nem csökkentette 
a főképviselőre/alelnökre háruló munka -
terhet, mivel még mindig 23 közvetlen alárendeltje van.34 
Csakúgy, mint a diplomáciai szolgálatok esetében, az információk időben történő 
elérése itt is kulcsfontosságú. A Szám -
vevőszék az információs termékek két 
fő típusának előállítása és terjesztése tekintetében ellenőrizte a meglévő el -
járások eredményességét. E két fő típus a következő:
a) Az EKSZ az Európai Tanács elnöke, 
a Bizottság elnöke, a főképviselő/
alelnök és a biztosok által tartott 
ülések előkészítéséhez az informá -
ciókérésekre kellő időn belül történő válaszadás révén nyújt támogatást. 
A válaszok előkészítése azonban – 
elsősorban az EKSZ szervezeti 
felépítéséből adódó validálási eljárás 
miatt
32 – viszonylag hosszú időt is 
igénybe vehet. Ezenkívül a rész -
legek ritkán kapnak visszajelzést 
a szöveggel, illetve annak az ülésnek 
a végleges eredményével kapcso -
latban, amelyre az adott tájékoztató feljegyzés készült, és ez megne -
hezíti a feljegyzések minőségének 
javítását.A válságplatform
A válságplatform egy új koordinációs mechanizmus, amelynek feladata, hogy az EKSZ -t és a Bizottságot egy adott 
válság kezelése esetén világos politikai és stratégiai iránymutatással lássa el. Az adott válság jellemzőitől függő -
en a válságplatform összehozza a válságkezelési részlegeket, a földrajzi és horizontális részlegeket, és az érintett 
bizottsági részlegeket.
Amennyiben válságplatform elindítására kerül sor, a földrajzi területért felelős ügyvezető igazgató az országgal 
kapcsolatos vezető szerepet átadja a válságkezelésért és az operatív koordinációért felelős ügyvezető igazgatónak, aki koordinálja az Unió reakcióját. Ebből adódóan az Unió egy időben csak korlátozott számú válságot tud kezelni, 
mivel a válságkezelésért felelős ügyvezető igazgatónak nem áll rendelkezésére elegendő erőforrás kettőnél több 
válság egyidejű kezelésére. Emiatt előfordulhat, hogy egy adott országra vonatkozóan felállított válságplatformot 
úgy kell megszüntetni, hogy a válság még fennáll és az Unió válasza még nem született meg (ez történt pl. Líbia 
esetében).1. háttérmagyarázat
15 Észrevételek
33 Ez a Tanács Főtitkárságánál 
alkalmazott rendszerek „öröksége”, mivel azok kialakításakor törekedtek a civil és a katonai információk elkülönítésére.
34 Különmegbízottak 1996 óta állnak a Tanács rendelkezésére. Kezdetben a Tanács, ha szükségesnek ítélte, bármikor kijelölhetett különmegbízottat, de a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése óta már csak a főképviselő/alelnök javaslatára kerülhet sor a kijelölésre.b) Az EKSZ létrehozásával a hírszerző 
szolgálatok és a külképviseletek 
elsőként kerültek ugyanazon szer -
vezethez, és ezzel megnőtt a lehe -
tősége, hogy a politikai jelentéstétel 
és a hírszerzés együttesen támogas -
sák a döntéshozatalt. A hírszerzési információk megosztása azonban 
még mindig korlátozott, mivel egyes címzettek esetében a gyakorlat -
ban nehézséget okoz a minősített 
információk megosztása. E tekintet -
ben a legtöbb uniós külképviselet 
még nincs felkészülve a minősített dokumentumok kezelésére, számos 
külképviseleti vezető esetében még 
nem került sor megfelelő nemzetbiz -
tonsági átvilágításra, és a politikai, illetve hírszerzési jelentéstételhez 
alkalmazott rendszerek továbbra 
sem kompatibilisek egymással
33. 
Emiatt az EKSZ -en belül – és különö -
sen a külképviseleteken – a minősí -
tett információkhoz való hozzáférés 
és ezen információk felhasználása jelenleg súlyos akadályokba ütközik.
Az Unió kü lönmegbízottjai 
nincsenek kellőképpen integ -
rálva az EKSZ -be
35 
A közös kül- és biztonságpolitika egyik legrégebb óta alkalmazott eszköze az 
uniós különmegbízottak alkalmazása válságoknak vagy konkrét feladatoknak 
az Unió nevében történő kezelésére
34. 
A különmegbízottak, akiket a főképvise -
lő/alelnök javaslata alapján a Külügyek 
Tanácsa jelöl ki, erőteljes támogatást 
élveznek a tagállamok részéről.36 
A különmegbízottak kezdetben fontos 
szerepet játszottak a külpolitikának a Ta -
nács és a Bizottság közötti koordinálásá -
nak támogatásában, ez azonban az EKSZ 
létrejöttével feleslegessé vált. Ennek 
ellenére, figyelembe véve a regionális 
problémák és az eseti jellegű válságok 
kezelésével kapcsolatos különleges 
feladataikat, az EKSZ továbbra is hasznos 
eszköznek tekinti ezt a funkciót, a Ta -
nács pedig értékes külpolitikai eszköz -
ként nagyra becsüli szerepüket. Ennek köszönhetően bár számuk egy átmeneti ideig csökkent (2010-ben 12, 2011-ben 
pedig 9 ilyen képviselő volt), 2013 végére 
már 11 lett a különmegbízottak száma.
37 
A különmegbízottak széles körű meg -
bízatással rendelkeznek. Ez nagyfokú rugalmasságot tesz lehetővé a végre -
hajtás során, ugyanakkor nehezebbé 
is teszi a teljesítmény értékelését. Annak ellenére, hogy ezt a funkciót 
eseti jellegű válságkezelési eszköznek 
tekintik, a különmegbízottak átlagosan 
nyolc évig vannak hivatalban, ami azzal a kockázattal jár, hogy számuk megnö -
vekszik és megkérdőjeleződik a hivatalos 
EKSZ -struktúrák szerepe.
16 Észrevételek
35 2012-ben a közös kül- és 
biztonságpolitika keretében a különmegbízottak finanszírozása 27 897 500 eurót tett ki, amely összeg az EKSZ 2012-es összkiadásának 5,7%-át jelenti. Ennek az összegnek a finanszírozása a közös kül- és biztonságpolitika operatív előirányzataiból történik.
36 Különösen a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, amelynek feladata a polgári KBVP -missziók operatív 
tervezése és végrehajtása.38 
2013 decemberében a 11 különmegbí -
zottból hétnek a székhelye Brüsszelben, 
az EKSZ épületében volt. Az uniós külön -
megbízottak csak akkor integrálódnak az EKSZ struktúrájába, ha egyben külkép -
viselet -vezetői funkciót is betöltenek 
(ez a 11-ből négy képviselőt jelent, ezek 
mindegyikének székhelye az Unión kívül 
található). Egyértelmű eljárások hiányá -
ban az egyes különmegbízottak belátá -
sára van bízva, hogyan irányítják a koor -
dinációt az EKSZ vonatkozó részlegeivel, 
és így megnő annak a veszélye, hogy fellépéseik nem állnak összhangban más 
uniós fellépésekkel. A felmérésben sze -
replő külképviselet -vezetőknek csupán 
a fele gondolta úgy, hogy megfelelő 
tájékoztatást kaptak a különmegbízottak 
tevékenységeiről.
39 
A különmegbízottak tevékenysége a Bizottság által kezelt uniós működési 
költségvetésből finanszírozódik, ezáltal a költségvetési megszorítások idején az 
EKSZ igazgatási költségvetése jelentős további forrásokkal egészül ki
35. Emiatt 
az EKSZ számára létrehozott igazgatási és gazdálkodási keretrendszer nem vo -
natkozik a különmegbízottakra, különö -
sen a személyzeti kérdéseket, a béreket 
és az alárendeltségi viszonyt illetően, 
és arra kötelezi őket, hogy további 
adminisztratív és pénzügyi kötelezett -
ségeknek tegyenek eleget, így azon -
ban kevesebb idejük marad a politikai 
döntéshozatalra.Az EKSZ nehézségekkel 
szembes ült a létfontos -
ságú álláshelyeknek az átadott forrásokból történő betöltésekor
40 
Az EKSZ adott forrásokkal és részle -
gekkel kezdte meg a működését, és 
alkalmazottait 2010. december 31-én 
érvényes státuszuk alapján helyezték át 
a szervezet állományába. 2011-ben az EKSZ kiindulási átvilágítást végzett, kü -
lönös figyelemmel az országreferatúrák racionalizálására. 2012-ben indult egy 
második átvilágítás, ezúttal ambiciózu -
sabb célokkal: az igények felmérése és az 
erőforrásoknak az uniós külpolitika prio -
ritásaihoz való igazítása. E két átvilágítás 
eredményeképpen az EKSZ megerősít -
hette igazgatási és támogatási funkcióit, amelyek az EKSZ létrejöttekor még nem voltak megfelelő mértékben betöltve.
41 
Annak ellenére, hogy 18 alkalmazott át -
helyezésére került sor, a külképviseletek politikai részlegeinek személyzete még jelenleg sem teljes, és nem bocsátottak 
rendelkezésre további forrásokat szá -
mukra ahhoz, hogy a soros elnökséggel kapcsolatos feladatokat átvállalhassák. Ugyanígy, a vonatkozó részlegek
36 nem 
kaptak megfelelő új humán erőforrást a közös kül- és biztonságpolitika 2012-
ben és 2013-ban, különösen a Líbiában, 
az Afrika szarva -régióban és a Szá -
hel-övezetben zajló válságok kezelésére 
indított nagyszámú misszióinak operatív 
tervezésére és végrehajtására sem.
17 Észrevételek
37 A Brüsszelbe visszatérő 
külképviselet -vezetők 
összesen 35%-a nem kapott eddig vezetői állást.
38 Az EKSZ munkaerő -felvételi 
eljárásainak összköltsége nem ismeretes, mivel az EKSZ humánerőforrás -részlege csak 
a tagállami diplomaták költségeit téríti meg, az uniós tisztviselők vonatkozó költségeit az uniós intézmények állják. Az az előírás, hogy a munkaerő -felvételi 
eljárásokon részt vevő alkalmazottaik kiadásait a külképviseleteknek kell állniuk, szintén nyomást gyakorolt költségvetéseikre.42 
A számvevőszéki ellenőrzés az éghajlat -
változás és az energiabiztonság mellett 
(lásd: 18. bekezdés) számos további 
olyan területre mutatott rá, ahol az adott 
témában nem volt megfelelő szakértelem, 
és ez különösen nagy problémát okozott: gazdasági és pénzügyi kérdések, közös 
biztonság- és védelempolitikával kapcso
-
latos szakértelem külképviseleti szinten, 
az űrbeli tevékenységekre vonatkozó ma -
gatartási kódex, kiberbiztonság, migráció, szankciók és vagyonvisszaszerzés. A Bi
-
zottság fő partnerei a szolgálatok közötti 
konzultáció során a tematikus referatúrák: 
az EKSZ számára ez döntő fontosságú 
alkalmat jelent a politikai döntéshozatal 
irányának befolyásolására. Ezek a hiá -
nyosságok megnehezítik az EKSZ számára a belső politikák külső dimenziója tekin
-
tetében a szakpolitikai következetesség biztosítását.
43 
A Tanács Főtitkárságához, illetve a Bi -
zottsághoz tartozó külpolitikai részlegek különböző informatikai alkalmazásokat 
használtak. Az EKSZ létrehozása ráadásul új követelményeket is teremtett, pl. a kül
-
képviseletekkel való információmegosztás 
céljából biztonságos kommunikációs há -
lózatokra volt szükség. Az EKSZ azonban nem tudta kielégíteni a Bizottságtól és 
a Tanács Főtitkárságától „örökölt” alkal
-
mazások frissítésével és integrálásával, 
valamint a külképviseletekkel és a tagálla -
mokkal folytatott kommunikáció javításá -
val kapcsolatos azonnali igényeit.
44 
Az EKSZ nagymértékben függ a létszám -
tervben nem szereplő kirendelt nemzeti 
szakértőktől (2013 júniusában a központ -
ban és a külképviseleteken összesen 366 ilyen szakértő tevékenykedett). Ennek 
értelmében az EKSZ AD fokozatú alkalma
-
zottainak több mint fele a tagállamok által 
meghatározott időre kirendelt és vissza -
hívható alkalmazott, ami veszélyt jelent 
az EKSZ intézményi tudásállományára és 
üzletmenet -folytonosságára nézve.A munkaerő -felvételi eljá -
rások hosszadalmasak és 
költségesek voltak, és nem 
korrigálták teljes mértékben a meglévő egyensúlyhiányt
45 
Az EKSZ -nek úgy kellett két és fél év alatt 
felújítania munkaerő -állományát, hogy 
vezetői egyharmadát a tagállamokból 
toborozza: ilyen kötelezettségre az uniós 
intézmények körében eddig nem volt pél -
da. Az EKSZ teljesítette ezt a célkitűzést.
46 
Az egyharmados kötelezettség természe -
tes létszámcsökkenés útján történő telje -
sítése önmagában is nehéznek bizonyult, 
mivel a meglévő alkalmazottak többsége 
végleges szerződéssel rendelkezett. 
Mindez negatívan érintette a karrierlehe -
tőségeket, és emiatt számos alkalmazott 
távozott az EKSZ -től, elsősorban olyanok, 
akiknek lejárt a megbízatásuk egy adott 
külképviseleten37. Emiatt egyrészt értékes 
szaktudás veszett el az EKSZ számára, másrészt számos alkalmazott nehéz hely
-
zetbe is került.
47 
Az EKSZ munkaerő -felvételi eljárásai 
hosszadalmasak, különösen a külképvi -
selet -vezetői álláshelyek tekintetében, 
ugyanis a főképviselő/alelnök az elővá -
logatáson túljutó jelöltek mindegyikével interjút folytat, bármilyen méretű külkép
-
viseletről van is szó. Az eljárások emellett 
költségesek is, mivel számos jelölt az Unió 
területén kívül tartózkodik, az interjúkon azonban személyesen, Brüsszelben kell 
megjelenni
38. A főképviselő/alelnök szoros 
időbeosztása miatt nehéz előre megszer -
vezni az interjúkat és elkerülni az utolsó 
pillanatban történő módosításokat, ami 
további költségekkel, késedelemmel és 
a média bírálatával jár.
18 Észrevételek
39 2012-ben 75, 2013-ban pedig 
39 jelölt vett részt egynél több interjún. 2013-ban a legtöbbször interjúra hívott tíz jelölt összesen 37 interjún vett részt Brüsszelben.
40 2011 januárjában az AD szintű álláshelyeken dolgozók 28%-a volt nő és 13%-uk jött az Unióhoz 2004-ben, illetve 2007-ben csatlakozott tagállamokból.48 
A bizalmas pozíciók betöltésére meghir -
detett munkaerő -felvételi eljárásokon 
a tagállamok, a Tanács Főtitkársága és 
a Bizottság képviselői vesznek részt, ami 
a jelöltek származása tekintetében meg -
könnyíti a tárgyilagos eljárást. Az EKSZ azonban nem alakított ki a vezetőkre 
vonatkozó kompetenciakeretet, ami 
alapul szolgálhatna az előválogatáson 
túljutó jelöltek értékeléséhez. Az EKSZ 
ráadásul a lehetséges előnyök ellenére úgy döntött, hogy a vezető pozíciók 
betöltéséhez nem vesz igénybe értékelő központokat. Az értékelő központok 
például csökkenthetnék az interjúk szük -
ségességét
39, további információkkal 
szolgálhatnak a jelöltek képességeiről, és meg tudnák állapítani a képzési és 
fejlesztési igényeket.
49 
2013 szeptemberében továbbra is 
jelentős nemi és földrajzi egyenlőtlensé -
gek álltak fenn, amelyek már a korábbi 
külpolitikai szervezetek esetében is 
megvoltak40:
a) Az AD szintű álláshelyeken túl kevés 
nő dolgozott (34%), és a nők aránya 
még ennél is kisebb volt a külkép -
viseleteken (az AD szintű állások 26%-a), illetve a vezető kategóriák -
ban (21%).
b) A vezetőknek mindössze 14%-a jött azokból a tagállamokból, amelyek 
2004-ben, illetve 2007-ben csat -
lakoztak az Unióhoz, ez kevesebb, 
mint 21%, e tagállamok népessé -
gének az Unió össznépességéhez 
viszonyított aránya.50 
Az igényekhez képest nem elég célzot -
tan nyújtottak felkészítő képzéseket 
az EKSZ alkalmazottainak, a tagállami 
diplomaták ugyanis a bizottsági eljáráso -
kat és gyakorlatokat nem ismerik jól, az uniós tisztviselők pedig az új diplomáciai 
feladatuk ellátásához nem megfelelően 
képzettek. 2013 szeptemberétől azonban 
változások történtek a felkészítő képzé -
sek terén.
19 Észrevételek
41 Az EKSZ működésének 
felülvizsgálata szerint: „Sajnos ilyen ülésekre nem került elég gyakran sor. A Bizottság elnöke és a Főképviselő között a közelmúltban megegyezés született arról, hogy a biztosok Relex -csoportjának 
rendszeresebben kell találkoznia, és ezeken az üléseken a Főképviselőnek kell elnökölnie”.
42 A Bizottság azzal, hogy alelnöki pozícióvá tette, és a pozíciót betöltő személyt további munkaeszközökkel látta el, megerősítette a gazdasági ügyekért, a monetáris politikáért és az euróért felelős biztos szerepét.
43 Az adott országokkal foglalkozó csoportok üléseit az egyes földrajzi részlegek szervezik évente átlagosan kétszer vagy háromszor, és azokon gyakran nem vesz részt minden szereplő (pl. a tematikus referatúrák, a közös biztonság- és védelempolitikai részlegek vagy az uniós különmegbízottak). Az EKSZ terrorizmus elleni küzdelemért és fejlesztési kérdésekért felelős ügyvezető igazgatósága, a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága, a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid és a különmegbízottak nem képviseltetik magukat a válságkezelési tanácsban. A bizottsági főigazgatóságok közül egyedül a Belügyi Főigazgatóság van jelen a hírszerzési irányítóbizottságban.A Bizottsággal és a tagál -
lamokkal való egy üttmű -
ködés javul, de továbbra 
sem elég az EKSZ -ben 
rejlő lehetőségek kiaknázásához
51 
Ez a szakasz (51–67. bekezdés) a har -
madik kérdésre (Eredményes volt az 
EKSZ -nek a Bizottsággal és a tagállamok -
kal való együttműködése?) ad választ. A Számvevőszék által alkalmazott 
kritériumok arra vonatkoztak, hogy az 
EKSZ -nek a Bizottsággal és a tagállamok -
kal való együttműködéshez alkalmazott mechanizmusai eredményesek voltak -e, 
mind a központ, mind a külképviseletek szintjén.
A Bizottsággal való 
egy üttműködés részben volt 
eredményes
52 
Az EKSZ -nek elviekben hozzá kell járul -
nia a külpolitika egységességének növe -
léséhez. Ez a megbízatás szoros együtt -
működést igényel a Bizottsággal, amely 
a Lisszaboni Szerződés értelmében felelős maradt bizonyos külkapcsolati 
területekért (ilyenek például a fejlesztés, 
kereskedelem, bővítés, humanitárius 
segítségnyújtás és a belső politikák külső vonatkozásai).53 
A Bizottság alelnökeként a főképviselő/alelnök ugyan teljes körű szerepet tölt 
be a Bizottság döntéshozatali folyamatá -
ban, de munkájának jellegéből követ -
kezően 2012-ben a bizottsági ülések 
kétharmadán nem tudott részt venni, és 
ezek között voltak olyanok is, amelyek 
közvetett vagy közvetlen hatással járnak 
az uniós külpolitikára. Ezenfelül az is 
bebizonyosodott, hogy nehéz hivata -
los üléseket szervezni a külkapcsolati 
biztosok között: ezekből 29 hónap alatt 
összesen ötöt tartottak, és mindegyiket a Bizottság elnöke vezette
41. E tekintet -
ben korlátozott eredmény született azzal kapcsolatban, hogy melyek is az alelnöki szereppel járó konkrét funkciók, illetve 
hatáskörök, különösen ami a többi biztos koordinálását illeti. Az alelnöki szerep 
hatásköre nem azonos azzal, amit a gaz -
dasági ügyekért, a monetáris politikáért és az euróért felelős biztos esetében alkalmaztak (ezt az alelnöki pozíciót 
a pénzügyi válság súlyosságára adott válaszként 2011 októberében hozták 
létre
42).
54 
A napi munka szintjén az EKSZ és a Bi -
zottság különböző fórumokon hangol -
hatja össze tevékenységeit. A Számve -
vőszék megállapította, hogy az adott 
országokkal foglalkozó csoportok, a hír -
szerzési irányítóbizottság és a válság -
kezelési tanács a tervezettnél ritkábban ülésezik, és az üléseken nem minden 
releváns fél vesz mindig részt
43. A Bi -
zottság Főtitkársága és a Szakpolitikai Koordinációs Egység heti koordinációs ülésein, valamint az EKSZ és a bizottsági 
főigazgatóságok részvételével a tanácsi munkacsoportok előkészítő munkálatai 
során tartott üléseken szisztematikusabb 
együttműködés folyt.
20 Észrevételek
55 
Az EKSZ részt vesz ugyan a Bizottság 
szolgálatközi konzultációin, ám korlá -
tozott erőforrásai csökkentik a belső politikák külső dimenziójában játszott 
szerepét. A közös kül- és biztonságpoliti -
kában, amelynek irányítása kormányközi hatáskörben történik, a főképviselő/alel -
nök amikor a Bizottsággal való konzultá -
cióról dönt, felméri hogy az adott téma 
túlnyomó részben vagy kizárólagosan 
e kategóriába tartozik -e. Előfordul, hogy 
ez csupán eseti megítélés kérdése, a ja -
vaslat viszont a Bizottság hatáskörébe 
tartozó területeken is következmények -
kel jár.56 
Az EKSZ és a Bizottság tevékenységeik összehangolása érdekében formális 
együttműködési megállapodásokat 
kötött. Mivel az EKSZ a Bizottságtól kü -
lönálló szervezetet alkot, az új eljárások összességükben kevésbé rugalmasak, 
és munkaigényesebbek is, mint amelyek 
akkor voltak érvényben, amikor a kül -
kapcsolatokat a Bizottság Külkapcso -
lati Főigazgatósága irányította. Noha 
számos volt bizottsági EKSZ -alkalmazott 
továbbra is jó kapcsolati hálózattal 
rendelkezik, ami megkönnyíti az együtt -
működést, ezek a hálózatok valószínűleg 
idővel egyre gyengébben működnek. 
Ráadásul az EKSZ mint különálló szerve -
zet létrehozásával megnőtt az azonos ügyekkel foglalkozó uniós intézmények 
száma, és ez megnehezítheti a haté -
kony munkamegosztás kialakítását: ezt mutatja például az EU -n belüli válság -
központok jelenlegi rendszere is (lásd: 2. háttérmagyarázat).
Válságközpontok
A helyzetfigyelés a világ különböző pontjain zajló események folyamatos figyelemmel kísérése és elemzése minden rendelkezésre álló erőforrás felhasználásával, beleértve az uniós külképviseletek jelentéseit, a hírszerzési forrásokat 
és a nyilvános médiát. Az EKSZ 2012-ben hozta létre az EU helyzetelemző központját olyan meglévő erőforrások felhasználásával, amelyek megelőzően három különálló részleg között lettek felosztva. Ez ugyan pozitív lépés volt 
a hasonló feladatokat ellátó válságközpontok számának csökkentésében, uniós szinten ennek ellenére még renge -
teg tennivaló maradt.
2013 májusában a Bizottság létrehozta saját Veszélyhelyzet -reagálási Központját annak érdekében, hogy „összehan -
goltabb, gyorsabb és hatékonyabb választ adhasson, ha Európában vagy a világ más részén katasztrófa következik be”. 
Továbbá, a Tanács Főtitkársága támogatja a szükséghelyzeti és válságkoordinációs intézkedések (EU -CCA) bevezetését, 
amelyek célja „súlyos válságok alkalmával gyors és összehangolt, több uniós ágazaton átívelő politikai reagálás biztosí -
tása a soros elnökség vezetésével”. Jelenleg nincs olyan egyértelmű feladatmegosztás az EU helyzetelemző központja, a Veszélyhelyzet -reagálási Központ és az EU -CCA struktúrák között, ami enyhítené a nyilvánvaló átfedések veszélyeit.
A válságkezelésben más szakosodott központok szintén továbbra is szerepet játszanak44. A jelenlegi felépítés kérdé -
seket vet fel a hatékonyság és eredményesség szempontjából, mivel az információk és a feladatkörök számos külön -
böző szereplő között oszlanak meg és az Unió közös integrált fenyegetés- és kockázatértékelési jelentést például csak 2015-től fog majd készíteni.
44 A stratégiai elemzési és reagálási részleg (Belügyi Főigazgatóság), az egészségügyi vészhelyzetek esetén végrehajtott műveletekre szolgáló egység 
(Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság), az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ sürgősségi központja és a Frontex helyzetelemző központja.2. háttérmagyarázat
21 Észrevételek
45 A külképviselet -vezetők 
számvevőszéki felmérésre 
adott válaszai szerint 46%-uk töltötte idejének legalább 50%-át irányítási, illetve adminisztratív feladatokkal.Az uniós kü lképviseletek új 
szervezeti felépítése több 
koordinációt igényel, és 
adminisztratív irányítása kevésbé hatékony
57 
A külképviseletek szintjén az EKSZ és 
a Bizottság igazgatási költségvetésének 
éles elkülönülése még bonyolultabbá 
tette a költségvetés -előkészítést és -vég -
rehajtást. 2012-ben például a Bizottság 
nyolc különböző főigazgatóságon ke -
resztül, három eszköz révén finanszírozta a külképviseletek igazgatási kiadásait. 
A költségvetések elkülönülése csökkenti a külképviseletek hatékonyságát, mivel 
a jelenlegi rendszerben több forrásra van szükség az igazgatási költségve -
tés kezeléséhez, és ez veszélyforrást jelent a korlátozott források, valamint 
a decentralizált költségvetés -végrehaj -
tás miatt (lásd: 3. háttérmagyarázat). 
2013 novemberében az EKSZ javaslatot tett a Bizottságnak az egyszerűsítésre: 
amennyiben a javaslat megvalósul, azzal 
legfeljebb kettőre fog csökkenni a finan -
szírozási források száma.58 
A külképviselet -vezetők jelentős nehéz -
ségekkel szembesülnek akkor is, amikor beosztottjaikat elsőbbségi feladatok -
kal kell megbízniuk, mivel a bizottsági alkalmazottakat csak azok munkaide -
jének 20%-a erejéig bízhatják meg EKSZ -feladatokkal. Ezenkívül a bizottsági 
alkalmazottak nem engedélyezhetnek EKSZ -kiadásokat. Mindebből adódóan 
a külképviselet -vezetők idejük jelentős 
részét adminisztratív, nem pedig politi -
kai kérdéseknek szentelik, és ez csökken -
ti hatékonyságukat
45.
59 
A külképviselet -vezetők és a központban 
dolgozó szakreferensek nem mindig 
kapnak tájékoztatást a bizottsági köz -
pont és a külképviseleteken dolgozó 
bizottsági alkalmazottak közötti utasí -
tásokról és jelentésekről. Ez azt a koc -
kázatot vonja maga után, hogy az Unió fellépései nem lesznek következetesek.
Pénz ügyi engedélyezési korlátozások
Szigorú korlátozások vannak érvényben arra vonatkozóan, hogy a külképviselet melyik alkalmazottja engedé -
lyezhet EKSZ -igazgatási kiadást, illetve bizottsági operatív kiadást. Az egyetlen kivétel a külképviselet -vezető, aki 
munkáját ugyan az EKSZ számára végzi, de a Bizottság közvetve megbízza a bizottsági operatív kiadások engedé -
lyezésével. Mindezek miatt előfordult, hogy a pénzügyi tranzakciók egyes alapvető lépéseinek elvégzésére senki nem volt felhatalmazva, főként olyan külképviseleteken, ahol az egyetlen EKSZ -tisztviselő a külképviselet -vezető: 
távollétében senki más nem engedélyezhetett EKSZ -igazgatási kiadásokat.3. háttérmagyarázat
22 Észrevételek
46 E tekintetben a Tanács az EKSZ 
felülvizsgálatáról szóló következtetéseiben teljes mértékben támogatta a közös elhelyezés hangsúlyosabb alkalmazását, valamint a jelentések és az információk megosztását.60 
Az EKSZ és a Bizottság az EUDEL révén 
koordinálják a külképviseletek irányítá -
sát. Az EUDEL egy vezetői és operatív szinten egyaránt ülésező szerv. A Bizott -
ság ugyanakkor a bizottsági vonatkozású ügyek kezelésére egy másik különálló 
fórummal is rendelkezik (COMDEL). Az 
EKSZ nem kapja meg a COMDEL ülései -
nek jegyzőkönyveit, és a releváns kezde -
ményezésekkel kapcsolatban nem kérik 
ki a véleményét. A Bizottság például 2011-ben nagyszabású értékelést vég -
zett a külképviseletek bizottsági állás -
helyeire jellemző munkateherről, amely azonban nem terjedt ki a külképviseletek 
valamennyi alkalmazottjának (beleértve 
az EKSZ személyi állományát is) viszony -
lagos munkaterhére, sem az Unió átfogó prioritásaira. Az, hogy a külképvisele -
teket érintő kérdésekkel két különálló szervezet foglalkozik, bonyolulttá teszi 
a munkafeltételeket.
61 
E problémák ellenére a tagállamok úgy 
ítélik meg, hogy a korábbi bizottsági 
külképviseletek uniós külképviseletekké alakítása jelentős sikert jelentett az EKSZ 
számára.A tagállamok és az EKSZ még 
nem aknázták ki teljes mér -
tékben a diplomáciai képvi -
seleti hálózatuk közötti szi -
nergiákban rejlő potenciált
62 
Az EKSZ a közös érdeklődésre számot 
tartó kérdések megvitatására rendszeres 
üléseket tart a tagállami diplomáciai 
szolgálatokkal. Ezeket az üléseket külön -
böző szinteken tartották, és azok révén 
az EKSZ a témák széles körét koordinál -
hatta, a politikai kérdésektől az olyan igazgatási kérdésekig, mint pl. a képzé -
sek vagy a biztonság.
63 
Az uniós külképviseletek új szerepe nyo -
mán azonban nem használták ki jelentős 
mértékben a tagállami diplomáciai szol -
gálatokkal való szinergiákat, ami nagy -
mértékben az eddig eltelt rövid időnek, 
valamint annak tudható be, hogy maguk 
a tagállamok nem voltak elkötelezve ez 
iránt. Az, hogy az uniós külképviseletek 
és a tagállami diplomáciai képviseletek közös elhelyezéssel működnének, még 
mindig igen kevéssé jellemző, és a közös politikai beszámolók készítése kivételes -
nek számít. A gyakorlatban az informáci -
ók továbbítása az uniós külképviseletek 
és a tagállami követségek között tovább -
ra is egyirányú; a külképviseletek kapnak 
némi tájékoztatást. A közös elhelyezés és a közös politikai jelentéstétel olyan te -
rületek, amelyek révén az EKSZ könnyen többletértéket hozhatna létre
46.
23 Észrevételek
64 
Az uniós külképviseleteket létrehozó 
Lisszaboni Szerződés megnövelte az arra 
irányuló várakozásokat, hogy ezek az 
„Európa Házak” konzuli szolgáltatásokat 
is nyújtsanak, beleértve az uniós pol -
gárok konzuli védelmét. Még azonban sok tennivaló maradt ezen a téren, és az 
EKSZ mindeddig nem készített részletes 
elemzést arról, hogy ezeknek a kér -
déseknek a kezelése milyen pénzügyi következményekkel járna, különösen, ha eleget kíván tenni néhány közepes és kis 
tagállam várakozásainak is. A tagállamok még nem jutottak közös álláspontra 
ebben a kérdésben, és a szükség- és 
válsághelyzetek esetén alkalmazandó 
szabályok, illetve jogszabályok harmo -
nizálásáról, az alkalmazottak képzéséről, illetve a költségek megosztásáról sem 
állapodtak meg.
Még nem teljesen valósul -
tak meg az abban rejlő elő -
nyök, hogy az EKSZ tölti be 
a Tanács előkészítő szervei -
nek állandó elnökségét
65 
A Külügyek Tanácsán – az Európai Unió 
Tanácsának egyik formációjában – a fő -
képviselő/alelnök elnököl, és ő jelöli ki 
egyes előkészítő szervek, köztük a Politi -
kai és Biztonsági Bizottság állandó elnö -
két. Noha ez megkönnyíti a koordinációt, és az EKSZ számára komoly lehetőséget 
biztosít a külpolitika egészének befo -
lyásolására, vannak még hiányosságok: 
például nincs olyan előkészítő szerv, 
amely a belső politikák külső dimenziójá -
val foglalkozna.66 
Az állandó elnökök rendszerét a hosszú 
távú tervezésre és a stratégiai gondolko -
dásra nyíló nagyobb lehetőségek miatt előnyösebbnek tartották, mint a korábbi 
soros elnökségi modellt. A számvevőszé -
ki kérdőívre a tagállamok által adott vá -
laszok szerint azonban az, hogy a tanácsi 
bizottságokban és munkacsoportok -
ban az EKSZ elnököl, a soros elnökségi rendszerhez képest nem járt a stratégiai 
megközelítés javulásával.
67 
A jelenlegi rendszer összességében még mindig szoros együttműködést 
igényel a kulcsfontosságú témákért – pl. a csatlakozási tárgyalásokért – felelős 
Általános Ügyek Tanácsán, az Állandó 
Képviselők Bizottságában és egyes taná -
csi munkacsoportokban, többek között 
a fejlesztési munkacsoportban elnöklő 
soros elnökséggel. A gyakorlatban ez a koordináció mindeddig működött, 
noha hatékonyságát csökkentették az 
EKSZ tervezésének és napirend -össze -
állításának hiányosságai, ami a doku -
mentumok késedelmes benyújtását és a nemzetközi csúcstalálkozók előtt, az utolsó pillanatban történő módosításo -
kat eredményezett.
24
 Következtetések 
és ajánlások
68 
Ez a jelentés az EKSZ létrehozásáról szóló 
független értékelés eredménye. A szám -
vevőszéki ellenőrzésre az EKSZ félidős értékelésének előkészítésével egy idő -
ben került sor. A Számvevőszék megálla -
pításai és ajánlásai általában összhang -
ban vannak az EKSZ önértékelésével, és ez alátámasztja, hogy a megállapított 
hiányosságok kezelésre szorulnak.
69 
Az EKSZ létrehozása óta az Unió ren -
delkezik egy olyan működő, politikai és válságkezelési részlegekből álló külpo -
litikai szolgálattal, valamint diplomáciai képviseletek, illetve irodák széles körű 
hálózatával, amelynek személyzeti ös z-
szetételében kiegyensúlyozott arányban vannak jelen a különböző szakmai hátte -
rű munkatársak.
70 
Az EKSZ létrehozása egybeesett a pénz -
ügyi korlátozások idejével és az uniós 
határokhoz közeli térség egyre súlyo -
sabb krízisével. Az EKSZ létrehozása sietősen történt és nem volt megfelelő -
en előkészítve, és túl sok korlátozás és a pontatlanul meghatározott feladatok is 
akadályozták. Mindezen tényezők miatt 
a szervezet elindítása összességében ne -
héznek bizonyult (lásd: 13–22. bekezdés).
71 
Az EKSZ hatékonyságát csökkentették a célkitűzéssel és a tervezéssel, valamint 
a források szervezésével és elosztásával kapcsolatos hiányosságok is. Az uniós 
különmegbízottaknak az EKSZ munká -
jában való részvétele jelenleg még nem 
megfelelő. A munkaerő -felvételt illetően 
a Számvevőszék megállapította, hogy a jelentős nemi és földrajzi egyenlőt -
lenségeket mindeddig nem orvosolták 
teljes mértékben, a munkaerő -felvételi 
eljárások pedig költségesek és hossza -
dalmasak (lásd: 23–50. bekezdés).72 
Az EKSZ Bizottsággal való együttmű -
ködése összességében csak részben volt eredményes, főként mert a legfel -
ső szinten hiányoznak az eredményes koordinációs mechanizmusok és a kül -
képviseleteken merevek a pénzügyi és igazgatási keretek: mindez forrásokat 
von el a politikai feladatoktól. A tagálla -
mokkal való együttműködés javult, bár további fejlesztést igényel: jobban ki kell 
aknázni a szinergiákat, pl. az információk megosztása és közös elhelyezés révén, 
javítani kell a konzuli szolgáltatásokat (felvállalva az uniós polgárok konzuli 
védelmét is) és elő kell segíteni a Tanács 
és előkészítő szervei számára a stratégiai 
szerep javítását (lásd: 51–67. bekezdés).
73 
A fenti következtetések alapján a Szám -
vevőszék ajánlásai a következők:
a) Az EKSZ tegye egyértelműbbé cél -
kitűzéseit, feladatait és hatáskörét, 
optimalizálja szervezeti felépítését 
és egyszerűsítse működésének igaz -
gatási kereteit.
b) Az EKSZ a tagállamokkal és a Bizott -
sággal együtt vizsgálja meg, hogy 
szükséges, illetve megvalósítha -
tó-e egy új átfogó stratégiai keret 
kidolgozása az uniós kül- és bizton -
ságpolitika számára, és ha igen, ezt elfogadásra nyújtsa be az Európai 
Tanácsnak.
c) Az EKSZ dolgozzon ki átfogó tervet egyrészt tevékenységei belső követ -
kezetességének javítására, másrészt 
arra, hogy ezeket hogyan kapcsol -
hatja össze a Bizottság éves mun -
kaprogramjával, valamint a soros 
elnökségi triók programjával.
25 Következtetések és ajánlások
d) Az EKSZ tegyen javaslatot a Tanács -
nak az uniós különmegbízottakra 
alkalmazandó jelenlegi keretek felülvizsgálatára, és ezzel biztosítsa 
zökkenőmentes integrálásukat az EKSZ munkafolyamatába, azaz tegye 
egyértelműbbé kinevezésük felté -
teleit, megbízatásuk jellemzőit, telje -
sítményértékelésük mechanizmusait, valamint – személyzeti és pénzügyi 
szempontokat is figyelembe véve – javasoljon megoldásokat hivatali státuszuk módosítására.
e) Az EKSZ az eddigi három év tanul -
ságai alapján vizsgálja felül munka -
erő-felvételi eljárásait, fogadjon el 
a vezetőkre vonatkozó kompeten -
ciakeretet, a költségek csökkentése érdekében alkalmazza szélesebb 
körben az új technológiákat, 
a bizalmi álláshelyek betöltéséhez 
alkalmazzon értékelő központokat, 
és válogassa meg jobban, hogy mely 
álláshelyek esetében van szükség 
a politikai szint bevonására a kivá -
lasztási eljáráskor.f) Az EKSZ és a Bizottság a jelenlegi költségvetési szabályokból eredő 
összetett és merev jelleg enyhítése érdekében javasoljon új igazgatási 
és pénzügyi keretet az uniós kép -
viseletek irányításához, amelynek 
köszönhetően rugalmasabbá válhat 
a külképviseleti személyzet uniós 
érdekeknek megfelelő alkalmazása.
g) Az EKSZ továbbra is törekedjen az 
információ -megosztásra és a kö -
zös elhelyezésre a tagállamokkal; 
és készítsen megvalósíthatósági tanulmányt a konzuli szolgáltatások 
kezdeményezéséhez, beleértve az 
uniós polgárok konzuli védelmét.
A jelentést a Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara fogadta el 2014. 
május 20-i luxembourgi ülésén.
a Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

26
Tanács 2010. szeptemberi ülésén és miniszteri szinteken 
(a 2010. decemberi Külügyek Tanácsában), a 2011 szeptem -
beri Gymnich -ülésen és számos más alkalommal is kemény 
viták folytak arról, hogyan tudná az EU javítani e kulcsfon -
tosságú viszonyokkal kapcsolatos megközelítését. A straté -
giai partnerországok csoportjának heterogén természete 
és az EU -val fenntartott viszonyuk miatt mindig is köztu -
dott volt, hogy e partnerségek egyforma megközelítése valószínűleg nem a legésszerűbb dolog. A viták kezdetben 
az USA -val, Oroszországgal és Kínával fenntartott stratégiai 
partnerségekre összpontosítottak. Azután Brazília, India és Dél -Afrika, valamint természetesen valamennyi többi 
stratégiai partner is középpontba került. Azt is érdemes 
megjegyezni, hogy a stratégiai partnerségek szerke
-
zete – amely egy sor, különböző szinteken megvalósuló 
rendszeres találkozóval, és mindenekelőtt csúcstalálkozók 
rendszeres szervezésével jár – megkönnyíti e partnersé -
geknek a politikai prioritásokhoz és a változó nemzetközi 
helyzethez való hozzáigazítását, valamint a tagállamok 
általi rendszeres figyelemmel kísérését. Ebben az összefüg -
gésben különösen jelentősek azok az eszmecserék, ame -
lyekre – a csúcstalálkozók hátterében – a COREPER -ben 
kerül sor.
Az EKSZ összetett felépítése nem könnyíti 
meg a részlegek közötti időben történő együ ttműködést
32. 1. háttérmagyarázat –  
a válságplatform
Két új mechanizmust is létrehoztunk a koordináció ösztön -
zésére: a Válságkezelési Tanácsot, amely az Unió válságra 
adott válaszát szervezi, és a válságfórumot, amely az EU 
válságra adott válaszát szervezi valamennyi (diplomáciai, humanitárius, biztonsági, válságkezelési stb.) szempont
-
ból az EKSZ és a Bizottság érintett szervezeti egységeinek 
(mindenekelőtt az ECHO és a DEVCO) bevonásával. Amen y-
nyiben válságplatform elindítására kerül sor, a Főképviselő vagy az EKSZ ügyvezető főtitkára vagy a földrajzi területért 
felelős ügyvezető igazgató a válságkezelésért és az ope
-
ratív koordinációért felelős ügyvezető igazgatóval együtt 
koordinálja az ülést az operatív következtetések elfoga -
dása céljából az uniós válasz kidolgozásába bevont összes 
szereplővel együtt. A nemrégiben elfogadott, átfogó 
megközelítésről szóló közlemény szerint a válságplatfor -
mok szervezésére nagy rendszerességgel kerül majd sor 
valamennyi válságban lévő országra vonatkozóan, ahogy 
az az Unió Líbiában adott válasza volt 2011. októberig.Észrevételek
Az Európai K ülügyi Szolgálat (a 
továbbiakban: EKSZ) szerepéről túl későn 
döntöttek, és túl homályosan határozták meg
15
Az EKSZ feladata, hogy segítse a Főképviselőt megbíza -
tása ellátásában, a Főképviselő pedig a Tanács megbízása 
alapján irányítja az Unió közös kül- és biztonságpolitikáját 
(a továbbiakban: KKBP) és közös biztonság- és védelempo -
litikáját (a továbbiakban: KBVP), valamint biztosítja az Unió 
külső tevékenységeinek összhangját.
A közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatos határo -
zatokhoz az uniós tagállamok egyhangú döntése szüksé -
ges. Az EKSZ csak akkor tudott volna átfogó külpolitikai 
stratégiát kidolgozni, ha az EU tagállamai erre vonatkozó 
egyértelmű megbízást adnak a Főképviselőnek, erre azon -
ban nem került sor. Ehelyett volt néhány olyan, korlátozott 
számú tagállam által indított, de a többi tagállam által nem 
támogatott kezdeményezés, amelyhez az EKSZ szorosan kapcsolódott – ezek közé tartozott például a Spanyol
-
ország, Olaszország, Lengyelország és Svédország által szorgalmazott európai globális stratégiai kezdeményezés.
Az EU stratégiai megközelítése továbbra is a 2003-ban elfo -
gadott európai biztonsági stratégián és annak 2008-ban 
kiadott végrehajtási jelentésén alapul, melynek megállapí -
tásai több vonatkozásban a mai napig érvényesek és helyt -
állóak (lásd még a 25. bekezdésre adott észrevételeinket).
Az EKSZ számos politikai és pénz ügyi 
kihívással szembes ült
21
A Tanács Főtitkársága esetében az alkalmazott módszer a fokozatos, de gyors megszüntetés volt.
Az EKSZ nem kezelte prioritásként az 
EU kü lpolitikájára vonatkozó átfogó 
stratégiai keretet és nem fogadott el belső stratégiát
25
Megbízatásának kezdete óta a Főképviselő/alelnök 
többször jelezte, hogy a stratégiai partnerekkel való 
kapcsolatok az uniós külpolitika prioritásai közé tartoz -
nak. A legmagasabb politikai szinten – például az Európai Az EKSZ válasza
Az EKSZ válasza 27
34
A b) albekezdést  illetően, ugyanaz vonatkozik a polgári 
KBVP -missziók által kibocsátott jelentésekre is.
Számokra lefordítva: a 140 küldöttségvezetőből 70 
rendelkezik biztonsági felhatalmazással. Ez – a nemzeti 
szolgálatok részvétele miatt – időigényes folyamat. 
Létrejötte óta azonban az EKSZ jelentős haladást ért 
el ebben a témában, és ez a trend tovább folytatódik. 
Célunk annak elérése, hogy minden küldöttségvezető 
megfelelő szintű biztonsági minősítéssel rendelkezzen. 
Ennek érdekében a külügyminisztériumok tájékoztatást kapnak arról, hogy jelöltjeiknek lehetőség szerint már 
rendelkezniük kell biztonsági minősítéssel.
A minősített adatokat illetően már létrehozták a nyil -
vántartásokat azokon a küldöttségeken, amelyeknek 
EU CONFIDENTIAL vagy annál magasabb szintű doku -
mentumokat kell kezelniük. EU minősített információkat nyilvántartó tisztviselőket képeztek ki az ilyen minősített 
dokumentumok kezelésére.
A minősített rendszerekre vonatkozóan: Valamennyi 
delegációnak lehetősége van EU RESTRICTED és annál 
alacsonyabb szintű információk küldésére és fogadá -
sára, ideértve az EU RESTRICTED szintű jelentéseket is. Ugyanazon rendszer egyesíti a politikai és hírszerzési 
jelentéstételt.
Jelenleg 23 küldöttség van felszerelve olyan rendszerrel, 
amely EU SECRET szintig alkalmas információk foga -
dására és küldésére. 2014 végére ez a szám 30-ra fog emelkedni, a cél pedig 60 küldöttség 2016 közepére. Ez 
a rendszer is egyesíti magában a két fajta jelentéstételt.
Végül pedig folyamatban van a minősített adatok 
rendszerének teljes átdolgozása, a cél a jelenleg még 
mindig heterogén rendszer átalakítása egy átfogó 
EKSZ -rendszerré. Ez utóbbinak 2016-ban működőképes -
nek kell lennie.Az Unió kü lönleges képviselői nincsenek 
kellőképpen integrálva az EKSZ -be
36
Az uniós fellépés egységességének és koherenciájának biztosítása mellett a különleges képviselők a saját régió -
jukkal vagy tematikus területükkel kapcsolatban segítik a főképviselő/alelnök (a továbbiakban: FK/AE) munkáját. 
Fontos szerepet játszanak az erősebb és hatékonyabb 
uniós kül- és biztonságpolitika (KKBP) kialakításában, 
valamint az Unió arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy 
hatékonyabb, koherensebb és kiterjedtebb jogosítván y-
nyal rendelkező szereplő legyen a világban. A különleges képviselők aktív politikai részvételt biztosítanak a kulcs -
fontosságú országokban és régiókban, hangot és arcot adnak az EU -nak és politikájának.
37
Az EU különleges képviselői tevékenységüket elvileg összehangolják az illetékes uniós szereplőkkel. Például az 
Európai Unió bosznia -hercegovinai különleges képviselő -
jének kinevezéséről szóló, 2011. július 18-i 2011/426/KKBP tanácsi határozat 12. cikkének (2) bekezdésében megha -
tározottak szerint: Az Unió válságkezelési műveleteinek támogatása érdekében az EUKK – a helyszínen jelen 
lévő más uniós szereplőkkel együtt – javítja az informá -
ciók uniós szereplők általi terjesztését és megosztását a magas szintű együttes helyzetfelismerés és -értékelés 
céljából.
Ugyanakkor igaz, hogy a különleges képviselő EKSZ 
struktúrába való integrálása kihívást jelent.
38
Amint az a megbízatásukban szerepel: ... Az EUKK felel a megbízatás végrehajtásáért a főképviselő felügyelete 
alatt... Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Kül -
ügyi Szolgálattal (EKSZ). Ezek a rendelkezések jelentősen 
csökkentik a mérlegelési jogkört.
Az EKSZ válasza 28
A személyzet átcsoportosítását követően 
az EKSZ -nek nehézséget okozott 
a kritikus funkciók személyzettel való 
ellátása
43
Lásd a 34. bekezdésre adott észrevételt.
44
Az EKSZ -t oly módon hozták létre, hogy az uniós tagál -
lamok nemzeti diplomataszolgálatai és az uniós intéz -
ményekből származó személyzet kultúrája kölcsönösen 
gazdagítsa egymást. Kezdetektől fogva az volt a szándék, 
hogy a kirendelt személyi állomány lényegében forgó 
rendszerben működjön. Az EKSZ -hez rendelt nemzeti 
szakértőknek lehetőségük van megismerkedni az európai politikák operatív részével és az európai struktúrákkal. Ezek 
a szempontok kétségtelenül hasznosak a szóban forgó 
szakértők kormányai számára.
A felvételi eljárások hosszadalmasak 
és költségesek voltak, és nem korrigálták teljes mértékben a meglévő 
egyensúlyhiányt
47
A küldöttségvezetői (számvevőszéki szóhasználatban: kül -
képviselet -vezetői) álláshelyek jelöltjei részére Brüsszelben 
tartott állásinterjúk szükségesek voltak, mivel a küldött -
ségvezetők nagy kihívást jelentő vezető pozíciót fognak 
betölteni az Unió területén kívül.
Néha tényleg előfordul, hogy a főképviselő/alelnök (a saját 
programjában bekövetkezett, elkerülhetetlen változások 
miatt) kénytelen módosítani a küldöttségvezetői álláshely 
elnyerésére vonatkozó záró interjú időpontját, ilyenkor 
azonban minden erőfeszítést megteszünk azért, hogy 
a jelöltek utazásuk előtt mindig értesüljenek az interjú 
dátumának és/vagy időpontjának változásáról.
48
Az EKSZ elemezte az értékelő központok vezetői pozíciók 
esetében történő használatának lehetséges előnyeit. Arra 
a következtetésre jutottunk, hogy az értékelő központok nem jelentenek ideális megoldást egy olyan intézmény 
számára, mint a miénk, különösen nem a kezdeti szakasz
-
ban, amikor kötelesek vagyunk gyorsan feltölteni a tagál -
lami diplomaták kvótáját.39
A Bizottság felel az adott különleges képviselő megbí -
zatására vonatkozó tanácsi határozat pénzügyi végre -
hajtásáért. A különleges képviselők költségvetésének 
nagy része személyzeti és logisztikai kiadásokra megy el, 
amelyeket természetüknél fogva igazgatási kiadásoknak 
lehet tekinteni, de jelenleg működési kiadásokként kezel -
nek, mert a finanszírozás forrása a KKBP költségvetése. Ez eltérő eljárásokhoz vezet, ami nem optimális, a mögötte 
álló fő ok pedig az, hogy mindegyik különleges képvise -
lőnek fel kell állítania és irányítania kell a saját irodáját, és minden adminisztratív, logisztikai, szerződéses és pénz -
ügyi kérdést nagyon alacsony létszámú – de az iroda 
működtetéséhez szükséges szaktudással és tapasztalat -
tal rendelkező – személyzettel kell megoldania. A KKBP 
költségvetéséből az uniós különleges képviselők részére 
előirányzott összeg 2013-ban 23,5 millió volt.
Ezen sokat lehetne javítani, ha a kisegítő személyzetet 
és a funkciókat az alábbi opciók valamelyike szerint 
összevonnák:
 ū integrálódás az Európai Külügyi Szolgálatba;
 ū integrálódás egy megosztott 
szolgáltatóközpontba;
 ū egy különleges támogató egység létrehozása.
A jelenlegi helyzet szerint az EU különleges képviselői 
bizonyos területeken (mindenekelőtt a pénzügyek és 
szerződések, beszerzések, valamint a keretszerződések 
alapvető szolgáltatásokra és felszerelésekre történő 
alkalmazása terén) széles körű támogatást kapnak a Kül -
politikai Eszközökért Felelős Szolgálattól és az EKSZ -től. 
Az EKSZ széles körű logisztikai támogatást (irodákat, iro -
dabútorokat, informatikai és távközlési berendezéseket és szolgáltatásokat) nyújt, amit egyetértési megállapo -
dásokban tesz hivatalossá. A brüsszeli központú külön -
leges képviselők egy helyen vannak elhelyezve az EKSZ helyiségeiben, a küldöttségvezetői tisztséget ellátó, az 
EU-n kívüli székhelyű uniós különleges képviselők pedig 
osztoznak az állomáshelyük szerinti küldöttség irodáin és 
szolgáltatásain.
Függetlenül azonban attól, hogy melyik, az integrációval 
kapcsolatos opcióra esik majd a választás, az EU külön -
leges képviselőinek a jövőben továbbra is az EKSZ -től 
elkülönülten kell jelentést tenniük tevékenységükről, 
mert a Szerződés különleges rendelkezései továbbra is vonatkoznak rájuk.
Az EKSZ válasza 29
Ennek fontos példája az EKSZ operatív igazgatója és 
a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság közötti 
heti találkozó, valamint a bővítésért és az európai szomszédságpolitikáért felelős biztos kabinetjével való 
heti találkozó is. A rendszeres találkozókon felül más koordinációs mechanizmusok is hozzájárultak az EKSZ és 
a Bizottság közötti együttműködés hatékonyságához. Az 
írásbeli megállapodások (pl. az EKSZ és Bizottság közötti 
együttműködési megállapodások lásd az 56. bekezdést) valamint a bizottságok (pl. EUDEL, lásd a 60. bekezdést) 
jól illusztrálják ezeket a mechanizmusokat.
56
Az EU helyzetelemző szolgálata főleg az Európai Unión kívüli politikai válságokkal és nagyobb természeti 
katasztrófákkal foglalkozik.
Az Európai Veszélyhelyzet -reagálási Központ főleg az 
Európai Unión belüli és kívüli természeti katasztrófákkal 
foglalkozik a humanitárius segítségnyújtásról és polgári 
védelemről szóló uniós jogszabályok alapján.
A szinergiák előmozdítása és az átfedések csökken -
tése érdekében az Európai Veszélyhelyzet -reagálási 
Központ és az EU helyzetelemző szolgálata egy helyen 
történő elhelyezését javasoltuk az EKSZ 2013. évi 
felülvizsgálatában.
Az uniós k üldöttségek új felállása még 
több koordinálási munkát igényel, 
adminisztratív irányítása pedig kevésbé 
hatékony
57
Az EKSZ teljes mértékben egyetért a Számvevőszék által 
a küldöttségek pénzügyi folyamatairól készített elem -
zéssel, ami a KKBP költségvetésére is igaz, mindenekelőtt 
a polgári KBVP -missziók költségvetésével való hatékony 
gazdálkodás tekintetében.
59
Az EKSZ és a Bizottság közötti megállapodás értelmében 
a központ és a küldöttségek közötti viszonyra vonatkozó 
szabály az, hogy minden küldöttségvezetőt tájékoztatni kell valamennyi, a központ által a küldöttségeknek cím -
zett utasításról, továbbá a küldöttségvezetőnek minden, 
a küldöttségről a központba irányuló jelentést látnia kell.49
A 2014. februári számokat figyelembe véve igaz, hogy 
a nők aránya alacsonyabb az AD kategóriájú állásokban, 
azonban a vezetői állásokban a nők aránya 25,5%-ra nőtt.
Az örökölt földrajzi egyensúlyhiány ellenére az EKSZ 
jelentős erőfeszítéseket tett az „új” tagállamokból jövő 
tagállami diplomaták felvételére. 2014 februárjában 
a vezetői állásokat betöltő tagállami diplomaták 29%-a 
„új” tagállambeli.
Ami a nemek közötti és a földrajzi egyensúlyt illeti, az 
eredményesen pályázó nők aránya magasabb, mint az 
eredményesen pályázó férfiaké, a probléma az, hogy nincs elegendő számú női pályázó.
A földrajzi egyensúlyhiány attól is függhet, milyen 
számokat használtak fel: A 2013-as, személyzetről szóló 
jelentésben kiemeljük, hogy az EU-12 országból szár -
mazó AD besorolású munkatársak létszáma 16,9%-ról 18,6%-ra emelkedett, miközben ezen országok mérete 
20,6%-nak felel meg – ettől az említett arányok nem 
állnak túl messze és gyorsan javulnak. Az AST kategória 
esetében egy év alatt 12,7%-ról 16,1%-ra javítottuk az 
arányt. A szerződéses alkalmazottak esetében ezek a szá -
mok alacsonyabbak.
50
A kiküldetésre felkészítő szemináriumok programját – 
amelynek célja a személyzet felkészítése a valamely kül -
döttségen betöltendő első állásra – valóban az újonnan 
kinevezett kollégák szükségleteihez igazítottuk. A kül -
döttségek személyzete részére tartott éves szemináriu -
mok ideje alatt a diplomáciai feladatokhoz kapcsolódó képzés szervezésére is rendszeresen sor került.
A Bizottsággal való koordinálás részben 
hatékony volt
54
Vitathatatlan, hogy több erőfeszítésre van szükség 
a KBVP -struktúrákon belül annak érdekében, hogy javul -
jon a koordináció a Bizottsággal és magán az EKSZ -en 
belül is.
Az EKSZ válasza 30
64
Mindenképpen emlékeztetni kell arra, hogy a konzuli 
védelem továbbra is tagállami feladat, a küldöttségek 
tehát nem nyújtanak közvetlen segítséget az uniós 
állampolgároknak. A küldöttségek támogatják a tag -
államokat az együttműködés megkönnyítésében, és segítik őket abban, hogy a képviselettel nem rendelkező 
állampolgároknak segítséget nyújtsanak. Ez számos 
országban bevett gyakorlat: erre a közelmúltban volt 
példa Dél -Szudánban, ahol a küldöttség segítette a kép -
viselettel nem rendelkező állampolgárok evakuálásának helyi koordinációját (a képviselettel nem rendelkező állampolgárok többsége Olaszországból, Belgiumból, 
Finnországból, Portugáliából, Svédországból, Írország -
ból, Görögországból, Dániából származott). Hasonló 
példák voltak Libanonban és a Fülöp -szigeteken, hogy 
csak a legfrissebb eseteket említsük.
Még nem teljesen valósultak meg az 
abban rejlő előnyök, hogy az EKSZ tölti be a Tanács előkészítő szerveinek 
állandó elnökségét
Közös válasz a 65–67 . bekezdésre
Ez a munka valójában még mindig folyamatban van. Az 
elnökségi munkát ellátó személyek munkája eredménye -
képpen nyert stabilitás és növekvő tapasztalat azonban számos előnnyel, valamint a szerepük továbbfejlődésével 
járt, ami főleg abban mutatkozik meg, ahogy a munka -
csoportok és bizottságok együttműködnek harmadik felekkel a harmadik országokba tett látogatások, vala -
mint az elnökség által harmadik országokkal, civil társa -
dalommal és más érdekelt felekkel folytatott rendszeres 
párbeszéd során.
65
Számos tanácsi munkacsoport van, amely a belső poli -
tikák külső dimenzióival foglalkozik, például a COTER (a terrorizmus nemzetközi vonatkozásaival), JAIEX (a bel- és igazságügy nemzetközi vonatkozásaival). Ezeket a mun -
kacsoportokat – az adott ágazati területen belül –a soros 
elnökség vezeti.60
E kettős rendszer (COMDEL -EUDEL) miatt gyakran előfor -
dul, hogy többszörös vita folyik ugyanarról a témáról, késik 
a döntéshozatal, illetve akadozik a közvetlen kapcsolattar -
tás az EKSZ és a Bizottság között. Az elmúlt hónapokban azonban az EUDEL formátum kiigazítására került sor, 
amelyre most a döntéshozatal szempontjából megfele
-
lőbb igazgatói szinten kerül sor. Egyetértünk azonban 
azzal, hogy a küldöttségek vezetésének koordinációja 
kevésbe lenne bonyolult, ha csak egy fórum, az EUDEL 
létezne.
A tagállamok és az EKSZ még 
nem aknázták ki teljes mértékben a diplomáciai képviseleti hálózatuk 
közötti szinergiákban rejlő potenciált
63
A már létező négy helymegosztási projekten felül az EKSZ 
létrehozása óta nyolc helymegosztási projekt jött létre 
különböző tagállamok részvételével 7 harmadik ország -
ban. Más helymegosztási projekteket is mérlegelünk 
jelenleg, és bízunk abban, hogy ez a gyakorlat továbbfej -
lődik. A helymegosztás nemcsak gyakorlati és gazdasági 
okok, hanem szimbolikus értéke miatt is az EKSZ prioritásai 
közé tartozik.
Az uniós intézmények és a tagállamok közötti jelentés -
megosztás tekintetében létezik egy szisztematikusabb és 
egységesebb rendszer a központ és a küldöttségek szint -
jén. Az EKSZ folytatja a csúcsértekezletekről, az uniós és 
kétoldalú találkozókról, látogatásokról stb. szóló jelentések 
COREU -hálózaton keresztüli megosztásának gyakorlatát, 
ahogyan azt előzőleg a soros uniós elnökség is végezte. Az uniós küldöttségek számos különböző szintű uniós koordi
-
nációs találkozón is részt vesznek, mint például a misszió -
vezetők, misszióvezető -helyettesek, Gazdasági és Keres -
kedelmi Ügyek, Kooperáció, Sajtó, Tájékoztatás és Kultúra stb. szintjén. Közös uniós misszióvezető -jelentéseket is 
rendszeresen készítenek az uniós küldöttségek és a tagál
-
lamok harmadik országbeli nagykövetségei. A küldöttsé -
gek rendszeresen osztanak meg más jelentéseket, elemző felméréseket és értékeléseket, valamint elektronikus 
feljegyzéseket. Az EKSZ napi rendszerességgel küld „köve
-
tendő irányvonalakat” a jelentősebb nemzetközi politikai eseményekről. A követendő irányvonalak hatékony módot 
jelentenek az Unió nemzetközi politikai ügyekkel vagy más 
nemzetközi jelentőségű – például gazdasági és kereske
-
delmi, migráció, biztonsági – ügyekkel kapcsolatos állás -
pontjának ismertetésére. Az uniós küldöttségek általában 
rendszeresen küldenek követendő irányvonalakat az uniós 
tagállamok harmadik országbeli nagykövetségei részére.
Az EKSZ válasza 31
Következtetések és ajánlások
71
Az EKSZ elindítása utáni első hónapokban valamennyi 
adminisztratív szolgálatnak az előzőleg teljesen vagy 
részlegesen a Bizottság szolgálatainak (Humánerőforrás, 
Informatika, ...) támogatásával végzett folyamatok éssze -
rűsítésére kellett összpontosítania. Az EKSZ központi szerkezetének 2012-ben és különösen 2013-ban történő 
átszervezése, a 20 AD álláshely központból a küldöttsé -
gekre történő áthelyezése, és a küldöttségek forrásáthe -
lyezésének nullabázisú felülvizsgálata a forrástervezés 
és -elosztás hatékonyságának javítására irányuló első 
kezdeményezések közé tartozott.
Az EKSZ személyzeti értékelési rendszer 2012-ben tör -
ténő elfogadásának és azt követően annak első, 2013-
ban megvalósult gyakorlatba történő átültetésének célja 
a teljesítménymenedzsment átfogóbb és integráltabb 
megközelítésének megalapozása volt.
Ez a folyamat várhatóan fokozatosan erősíti a személyzet 
teljesítménye és az EKSZ prioritásai közötti kapcsolatot 
az intézmény hatékonysága és eredményessége javára.
Az EKSZ hatékonysága ténylegesen javul majd a szerve -
zeti és az egyéni célok közötti szorosabb összhangnak 
köszönhetően.
72
2012 óta rendszeres munkatalálkozók vannak az EKSZ és a DEVCO humánerőforrás csapata között a küldöttsége -
ken lévő álláshelyekkel való gazdálkodás megvitatása 
céljából, ami jelentősen hozzájárul az EKSZ és a Bizottság 
közötti koordináció javulásához.
Az olyan humánerőforrás-rendszerek is, mint például 
a SYSPER2 átalakításra kerültek a közös irányítás érdeké -
ben (Job Context rendszer).66
A KKBP természetéből adódik, hogy az általa lefedett 
politikai területek többsége tervezhetetlen és előre nem 
látható eseményekhez kapcsolódik, valamint, hogy egy 
válság sürgős választ tesz szükségessé. Az állandó elnök -
ség tényleges előnyei:
1) Állandó tárgyalópartner a politikai párbeszéd és 
harmadik országokkal való konzultáció során. A Po -
litikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: PBB) elnöke például képes volt feléleszteni az Egyesült Államokkal folytatott, halódó párbeszédet, mivel ez utóbbi nem volt érdekelt abban, hogy hathavonta új tárgyalópartnerrel találkozzon.
2) A politikai prioritásokat nem azon politikai követel -
mény alapján határozzák meg, hogy hat hónapos időtávon belül kell eredményeket felmutatni. Az olyan politikák, mint a tengerhajózási biztonsággal vagy a Guineai -öböllel kapcsolatos stratégia, foko -
zatosan és alaposabban készültek el, jóval hosszabb 
idő alatt és jobb eredményekkel.
67
A három különböző elnökség (EKSZ, soros elnökség és 
az Európai Tanács elnöke) által vezetett szervek közötti 
együttműködés megvalósítása igen komplex feladat, 
amikor ugyanazzal a politikai területtel kell foglalkozni. 
Azt is meg kell jegyezni, hogy a koordinációs eljárás 
a szükségesnél bonyolultabb amiatt, hogy a tanácsi 
szervek megbízásai a Lisszaboni Szerződés óta nem 
változtak – ez azt jelenti, hogy a hatáskörök megosztása 
a KKBP/nem KKBP vonalak mentén nem mindig tükrözi 
az EKSZ, a Bizottság és a Tanács különböző hatásköreit.
Az EKSZ válasza 32
73 e)
Az EKSZ tudomásul veszi a Számvevőszék ajánlását és 
egyetért annak lényegével, azonban hangsúlyozza az 
értékelő központok használatával kapcsolatos kétsé -
geit az EKSZ humánerőforrás politikájának jelenlegi állapotában.
73 f)
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást, amelyet kiterjesztene a polgári KBVP -missziók irányítására is. Jelenleg folyik 
a javaslatok Bizottsággal történő megvitatása, és az EKSZ továbbra is kérvényezni fogja a küldöttségek pénzügyi 
irányításának egyszerűsítését.
73 g)
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást, továbbá rámutat arra, 
hogy a helymegosztással kapcsolatban intenzív és gyü -
mölcsöző a kapcsolat az uniós tagállamokkal, valamint 
a többi uniós intézménnyel, például az Európai Beruhá -
zási Bankkal. A konzuli szolgáltatásokkal kapcsolatban 
kétoldalú kapcsolatfelvételekre került sor a tagállamok -
kal – konkrét szükségleteik és várakozásaik megértése céljából. Az ezen a területen történő bármilyen előrelé -
pés a tagállamok egyetértésétől függ.73 a)
Az EKSZ tudomásul veszi a Számvevőszék ajánlását, 
amelyet az EKSZ felülvizsgálata során már figyelembe 
fog venni.
73 b)
A fentiekben bemutatott indokok miatt (lásd a 25. bekez -
désre adott választ) az EKSZ nincs meggyőződve egy új átfogó uniós kül- és biztonságpolitikai keret szükséges -
ségéről és megvalósíthatóságáról, azonban nyitott arra, hogy a jövőben újra megvizsgálja a kérdést a Tanáccsal és a Bizottsággal.
73 c)
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást. Az EKSZ ugyanakkor 
hangsúlyozza a belső és az intézményközi koherencia 
érdekében már megtett erőfeszítéseket, és megismétli 
azon szándékát, hogy a többi érintett uniós intézmén y-
nyel és uniós tagállammal való szoros együttműködés -
ben előrébb lépjen ezen a területen.
73 d)
Az EKSZ elfogadja ezt az ajánlást. Javaslatokat tettünk a Tanács és a Bizottság részére, és folytatjuk a kérdés 
megvitatását.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ-AB-14-011-HU-C ISSN 1831-0893
A Lisszaboni Szerződés létrehozta 
az új külpolitikai vezető, a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő tisztségét, az ezt betöltő személy egyben az Európai Bizottság alelnöke is. A főképviselőt feladatainak elvégzésében egy újonnan létrehozott diplomáciai testület, az Európai Külügyi 
Szolgálat (EKSZ) segíti. A jelentés arra a kérdésre 
kereste a választ, hogy eredményes volt- e az 
EKSZ létrehozásának irányítása. A Számvevőszék 
következtetése szerint az EKSZ létrehozása nem 
volt megfelelően előkészítve, és hatékonyságát 
rontották az erőforrás- gazdálkodás terén 
tapasztalt hiányosságok. A Számvevőszék 
megállapította továbbá, hogy a Szolgálatnak 
a Bizottsággal, illetve a tagállamokkal való 
együttműködése javult ugyan, de még továbbra sem volt megfelelő.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK