HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 12.11.2008 
SEC(2008) 2746 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérődokumentum a  
Javaslat 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a hitelmin ősítő intézetekr ől 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
{COM(2008) 704 végleges} 
{SEC(2008) 2745} 
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A hitelmin ősítő intézetek a hitelképességr ől adnak ki véleményt, amelynek segítségével 
leküzdhet ők a hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok kibocsátói és az ilyen értékpapírok 
befektetői közötti információs aszimmetriák. A hitelmin ősítő intézetek jelent ős hatást 
gyakorolnak a pénzügyi piacokra, hiszen min ősítési tevékenységükre nagymértékben 
támaszkodnak a befektet ők, kibocsátók, hitelfelvev ők és kormányok. Ezért elengedhetetlen, 
hogy következetesen els őrangú min őségű, független és tárgyilagos hitelmin ősítéseket 
nyújtsanak. 
2007 augusztusa óta a világ pénzügyi piacait jelent ős bizalmi válság sújtja. Ez a válság 
összetett jelenség, amely számos szerepl őt érint. A jelenlegi pénz ügyi zavarok miatt nem lehet 
kizárólag a hitelmin ősítő intézeteket okolni; ahhoz más szerepl ők és különleges körülmények 
is hozzájárultak. A válság az USA másodlagos la kossági jelzáloghitel-piacáról indult és azt 
követően átterjedt a pénzügyi piacok egyéb ágazataira. A hitelmin ősítő intézetek közel álltak 
a másodlagos piacokon el őálló problémák forrásához: túlzottan kedvez ő véleményeket adtak 
ki azokról a strukturált pénzügyi eszközökr ől, amelyeket pénzügyileg úgy alakítottak ki, hogy 
a befektet ők nagyfokú bizalmát élvezzék. Ez a hatásvizsgálat azt vizsgálja, hogy mi lenne a 
legmegfelel őbb politikai válasz a fe ltárt problémákra.  
A hatásvizsgálat bemutat egy sor lehet őséget a helyzet uniós szint ű kezelésére. A Bizottság az 
összeférhetetlenségekre, a hitelmin ősítő intézetek tevékenységeinek átláthatóságára és a 
minősítési folyamat konkrét min őségi szempontjaira vonatkozóa n javasol több intézkedést. 
Ezeket az intézkedéseket az EU-ban m űködő hitelmin ősítő intézetek nyilvántartási és 
felügyeleti rendszerével kell támogatni, am elyet egy uniós jogszabály fog bevezetni.  
2. E LJÁRÁSBELI KÉRDÉSEK ÉS NYILVÁNOS KONZULTÁCIÓ  
A század elején az USA-ban és az EU-ban tapasztalt pénzügyi botrányok fényében és az 
Európai Parlament által a hitelmin ősítő intézetekr ől 2004 februárjában elfogadott 
állásfoglalást1 követően a Bizottság nagy körültekintés sel megvizsgálta, hogy a hitelmin ősítő 
intézetek tevékenységeinek szabályozásához sz ükség van-e új jogszabályra. Az európai 
értékpapír-piaci szabályozók bizottság ától (CESR) kapott tanácsnak megfelel ően 2005. 
márciusban2 a Bizottság úgy határozott, hogy nem terjeszt el ő új javaslatokat a hitelmin ősítő 
intézetekr ől, mivel úgy vélte, hogy a hitelmin ősítő intézetekre vonatkozó hatályos pénzügyi 
szolgáltatási irányelv ek az Európai Parlament által felvetett problémák valamennyi f ő 
kérdésére választ adtak.  
A hitelmin ősítő intézetekre több pénzügyi szolgá ltatási irányelv vonatkozik, els ősorban a 
piaci visszaélésekr ől szóló3 és a tőkekövetelmény-irányelv; em ellett önkéntes alapon a 
hitelminősítő intézetek magatartási alapkódexe is vonatkozik rájuk, amelyet az Értékpapír-
                                                 
1 Az Európai Parlament állásfoglalása a min ősítő intézetek szerepér ől és módszereir ől (2003/2081(INI)). 
2 A CESR technikai tanácsa az Európai Bizottságnak a hitelmin ősítő intézetekre vonatkozó lehetséges 
intézkedésekr ől, CESR/05/139b, 2005. március. A CESR az Európai Bizottságot segít ő független 
tanácsadó testület, amelyet 2001 júniusában hozta k létre, és az EU értékpapírpiacainak nemzeti 
felügyeleteib ől áll. 
3 Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 28 -i 2003/6/EK irányelve a bennfentes kereskedelemr ől 
és a piaci manipulációról, HL L 96., 2003.4.12., 16. o. 
 
HU 3   HU felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) á llított össze. 2006-ban az Európai Bizottság 
kiadta a Hitelminősítő intézetek  című közleményét4, amelyben megállapította, hogy ez a 
megközelítés megköveteli, hogy a területen bekövetkez ő fejleményeket nyomon kövesse. A 
Bizottság ugyanakkor felkérte  az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát, hogy 
kövesse figyelemmel az IOSCO kódexén ek való megfelelést, és err ől évente tegyen jelentést.  
A Bizottság jelezte, hogy jogszabály el őterjesztését is mérlegelni fogja, ha egyértelm űvé 
válik, hogy az EU szabályainak  vagy az IOSCO kódexének való megfelelés nem elegend ő, 
avagy ha új körülmények adódná nak — ideértve a piac cs ődjével kapcsolatos komoly 
problémákat, vagy ha jelent ős változások állnak el ő a hitelmin ősítő intézeteknek a világ többi 
részén történ ő szabályozásában. 
A pénzügyi piacokon a közelmúltban bekövetkeze tt események ismeretében a Bizottság 2007 
őszén felkérte a CESR-t és az európai értékpapír-piaci szakért ői csoportot (ESME)5, hogy 
adjanak tanácsot a hitelmin ősítő intézetek tevékenységének és a pénzügyi piacokon, 
különösen a strukturált finanszírozásban betö ltött szerepének különböz ő szempontjairól. A 
Bizottság mindkét csoport munkáját figyelemmel követte az egész folyamat alatt. Mindkét 
csoport széles kör ű konzultációt folytatott az érdekelt felekkel, els ősorban a strukturált 
finanszírozásnak a másodlagos piac zavarában játszott szerepér ől. A CESR 2008. május 13-
án, míg az ESME 2008. június 4-én nyújtotta be jelentését. 
Amellett, hogy szoros figyelemmel követte a CE SR és az ESME munkájának fejleményeit, a 
Bizottság megbeszéléseket folytatott a jelent ősebb hitelmin ősítő intézetekkel és más érdekelt 
felekkel (a biztosítási, az értékpapír- és a bankszektor ágazati szövetségeivel, 
adatszolgáltatókkal stb.). A szöve tségek, piaci szakemberek és az érdekelt felek széles körét ől 
írásbeli hozzászólásokat is ka pott. Ami a nemzetközi színteret illeti, szoros figyelemmel 
követte az egyéb nemzetközi fejleményeket, úgymint a hitelmin ősítő intézetek magatartási 
kódexének átdolgozását, amelyet az IOSCO május 26-án fogado tt el, a Pénzügyi Stabilitási 
Fórum (FSF)6 2008. április 7-én közzétett je lentését és az USA hitelmin ősítő intézetekr ől 
szóló törvényének javasolt módosításait, amel yeket 2008. június 11-én és július 1-jén 
terjesztettek el ő. A Bizottság nyomon követte az IOSCO és az FSF által folytatott 
konzultációkat is. Figyelembe vette a hitelmin ősítő intézetek által egyénileg vagy az egész 
ágazatot átfogóan javasolt és/vagy végrehajtott különböz ő kezdeményezéseket, és segítségére 
vált a hitelmin ősítő intézetekkel folytatott nem hivatalo s intenzív párbeszéd is. Emellett a 
2008. július 31-én induló nyilvános konzultáció sorá n kikérte az érdekelt felek véleményét, és 
82 hozzászólást kapott: 13 a hitelmin ősítő intézetekt ől, 52 az érdekelt szervezetekt ől (bankok, 
szövetségek, befektetési alapok,  takarékbankok stb.) és 17 az értékpapír-piaci szabályozó 
hatóságoktól és a nemzeti pénzügyminiszterekt ől érkezett. 
                                                 
4 HL C 59., 2006.3.11., 2. o. 
5 Az európai értékpapír-piaci szakért ői csoport (ESME) a Bizo ttság tanácsadó testülete, amelynek tagjai 
értékpapír-piaci szak emberek és szakért ők. 2006. áprilisban hozták létre. 
6 A Pénzügyi Stabilitási Fórum 1999 áprilisában ült össze és rendszeres id őközönként összehívja a 
jelentős pénzügyi központok pénzügyi stabilitásáért felel ős nemzeti hatóságokat, a nemzetközi 
pénzügyi intézményeket, a szabályozók és felügy eletek ágazatspecifikus tömö rüléseit és a központi 
bankok szakért őinek bizottságait. 
 
HU 4   HU 3. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az adatok arra ut alnak, hogy a hitelmin ősítő intézetek a hagyományos termékek 
minősítéséhez képest felt űnően rosszul teljesítettek az i nnovatív, strukturált termékek 
minősítésének meghatározásakor. A Bizottsá g elemzése ezért azokra a kérdésekre 
összpontosít, amelyek a strukt urált pénzügyi eszközök min ősítésével kapcsolatban merültek 
fel. Észben kell tartani azonba n, hogy a pénzügyi innováció el őrehaladtával hasonló 
problémák adódhatnak a jöv őben más, olyan területeken is, ahol a hitelmin ősítő intézetek 
kevés tapasztalattal vagy semmilyen tapaszta lattal nem rendelkeznek. Mi több, a strukturált 
finanszírozás nyilvánvaló hiányosságai a szervezetek felépítésére, üzleti modelljére és bels ő 
folyamataira vezethet ők vissza, azaz azok a hitelmin ősítő intézetek tevékenységének 
hagyományosabb területeit  is érinthetik.  
3.1. A hitelmin ősítő intézetek feddhetetlenségének hiányosságai; 
összeférhetetlenségek a min ősítő ágazatban 
A konzultációban névtelenül részt vev ő hozzászólók, intézmények és érdekelt felek 
egyöntetűen azt állították, hogy a strukt urált termékeknek a hitelmin ősítő intézetek általi 
minősítésekor a potenciális összeférhetetlensé geket nem kerülték el vagy nem kezelték 
kielégítő módon.  
3.2. A módszerek és min ősítések elégtelen min ősége 
2007 első feléhez képest a 2007 második felében és az idei év els ő negyedében megfigyelhet ő 
leminősítések jelent ős száma világosan arra utal, hogy a zavarok kezdete el őtt kiadott 
minősítések túlságosan optimisták voltak és nem t ükrözték az alapul szolgáló eszközök piaci 
feltételeit. E gyenge teljesítm ény egyik oka minden valószín űség szerint az, hogy a 
hitelminősítő intézetek rossz min őségű módszereket használtak a min ősítések kiadásához.  
3.3. Az átláthatóság hiánya a hitelmin ősítő intézetek tevékenységében  
A hitelmin ősítő intézetek nem közlik megfelel ő pontossággal a strukturált pénzügyi eszközök 
minősítéseinek jellemz őit és korlátait, és nem nyújtanak elegend ő információt a kritikus 
modellfeltevésekr ől. Ez az információhiány megnehezíti a piaci szerepl ők számára, hogy 
megértsék a min ősítések jelent őségét. A hitelmin ősítő intézetek tájékoztatást adnak a 
minősítések teljesítésér ől, azonban ezek az információk nem teszik lehet ővé a hitelmin ősítő 
intézetek teljesítményének összehasonlítását. 
4. C ÉLKITŰZÉSEK  
A fent meghatározott problémák kezelése érdekében három konkrét célkit űzést kell tartalmi 
követelményekké alakítani. 
(1) Biztosítani kell, hogy a hitelmin ősítő intézetek megfelel ően kezeljék az esetleges 
összeférhetetlenségeket.  
(2) Biztosítani kell, hogy a hitelmin ősítő intézetek őrködjenek a min ősítési módszerek és 
a minősítések min ősége felett.  
(3) Növelni kell a hitelmin ősítő intézetek átláthatóságát.  
 
HU 5   HU Létezik egy átfogóbb, kiemelked ő célkitűzés is, nevezetesen az, hogy a feltárt problémák 
orvoslására hozott intézkedések révén az eg ész Európai Unióban javítsák a hitelmin ősítő 
intézetek megfelelését.  
5. P OLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A fenti célkit űzéseket tekintetbe véve számos alternatív lehet őség került elemzésre. 
5.1. A tartalmi követelmények re vonatkozó politikai lehet őségek 
5.1.1. „Biztosítani kell, hogy a hitelmin ősítő intézetek megfelel ően kezeljék az esetleges 
összeférhetetlenségeket” 
Több kérdést kell megoldani. 
1. Az összeférhetetlenségek kezel ésének általános megközelítése.  
2. A hitelmin ősítő intézetek tanácsadási tevékenységéb ől eredő összeférhetetlenségek.  
3. A min ősítő elemzők és a min ősített szervezet közötti párbeszéd.  
4. A min ősítési folyamatban részt vev ő személyek függetlensége.  
5. „Shopping for ratings” (a legkedvez őbb minősítés kiválasztása).  
6. Az elemz ők munkavállalása az általuk min ősített kibocsátóknál.  
5.1.2. „Biztosítani kell, hogy a hitelmin ősítő intézetek őrködjenek a min ősítési módszerek és 
a minősítések min ősége felett” 
Több kérdést kell megoldani. 
1. A módszerek, modellek és f ő minősítési feltevések min ősége.  
2. A min ősítések felügyelete.  
3. A módszerek változásainak hatása.  4. A min ősítésekhez felhasznált információk min ősége.  
5. Az alkalmazottak feladatkiosztásával kapcsolatos kérdések.  6. A piaci fejlemények és a ma krogazdasági elvárások hatása.  
5.1.3. „Növelni kell a hitelmin ősítő intézetek átláthatóságát” 
Több kérdést kell megoldani. 
1. A bels ő folyamatok és eljárások átláthatósága.  
2. A min ősítések tartalma.  
 
HU 6   HU 3. A strukturált finanszírozá si termékekre kiadott min ősítések megkülönböztetése.  
4. A hitelmin ősítő intézetek teljesítményi statisztikái.  
5.2. A politikai lehet őségek megvalósításának eszközei 
Ami azt az átfogó célkit űzést illeti, miszerint a feltárt problémák orvoslására hozott 
intézkedések révén az egész Európai Unióban javítani kell a hitelmin ősítő intézetek 
megfelelését, az alábbi lehet őségeket kell megvizsgálni. 
1. lehetőség: Önszabályozás, ideértve a következ őket: 
(a) az IOSCO magatartási kódexe; (b) Az „ágazati fehér könyv” — azt feltét elezi, hogy maguk az intézetek megfelel ő 
megoldást találnak a fent említett problémákra és kérdésekre
7;  
(c) Az egyes hitelmin ősítő intézetek további kezdeményezései — több 
hitelminősítési intézet állt el ő a szabályozó hatóságoknál és a piacon néhány 
általuk javasolt javításs al, és egyénileg kötelezték magukat ezeknek a bels ő 
gyakorlataikba és eljárásaikba történ ő beépítésére. 
2. lehetőség: A hitelmin ősítő intézetek európai magatartási kóde xe, amellyel az ágazat tagjai 
köteleznék magukat arra, hogy önként érvényesítenek egy sor el őírást, valamint elfogadják és 
követik egy olyan felügye leti testület ajánlá sait, amely azt ellen őrizné, hogy annak aláírói 
betartják-e a kódexet.  
3. lehetőség: A Bizottság ajánlása azoknak az el őírásoknak a megállapításáról, amelyeknek a 
hitelminősítő intézeteknek meg kellene felelni ük ahhoz, hogy az EU-ban tevékenységet 
folytathassanak —a szabályok ugyanazok, mint a 4. lehet őség (a jogalkotás) esetében. Az 
előírások az IOSCO átdolgozott kódexén és a CESR  és az ESME ajánlásain alapulnának, 
valamint magukba foglalnának a Bizottság által nélkülözhetetle nnek ítélt további el őírásokat 
is.  
4. lehetőség: Uniós jogalkotás, amely meghatá rozza azoknak az Európában üzleti 
tevékenységet folytató jelenlegi (és leend ő) hitelmin ősítő intézeteknek az átfogó szabályozási 
keretét, amelyek hitelmin ősítéseit szabályozási célra használják, például a t őkekövetelmény-
irányelv8 keretében. A javaslat megállapítaná a hitelmin ősítések kiadásának feltételeit, és 
bevezetne egy nyilvántartási eljárást, valami nt egy az EU szabályozó hatóságai által 
alkalmazandó küls ő felügyeleti rendszert.  
                                                 
7 2008 januárjában az öt legnagyobb hitelmin ősítő intézet közösen benyújtott egy fehér könyvet a 
szabályozó hatóságokhoz, amely 12 javaslatot tartalmazott az IOSCO kódexének a hitelmin ősítések 
függetlensége, min ősége és átláthatósága tekintetében történ ő javítására vonatkozóan. 
8 Az Európai Parlament és a Tanács 2006. júni us 14-i 2006/48/EK ir ányelve a hitelintézetek 
tevékenységének megkezdésér ől és folytatásáról (átdolgozott szöveg). 
 
HU 7   HU 6. A  HATÁSOK ELEMZÉSE  
Tekintettel az 1–3. célkit űzéssel foglalkozó politikai lehet őségek technikai jellemz őire és 
részleteire, konkrét hatásaik össz efoglalásától itt eltekintünk, az okat a jelentés tartalmazza. Itt 
csak a végrehajtás különböz ő eszközeinek elemzésére térünk ki. 
Önszabályozás 
Az IOSCO kódexe nem biztos ítja a politikai célkit űzések teljesülését: a hitelmin ősítő 
intézetek továbbra is a jelenlegi, azaz nem megfelel ő módon kezelnék az 
összeférhetetlenség eket; a hitelmin ősítő intézeteket nem köteleznék min ősítési módszereik és 
minősítéseik min őségének javítására; a hitelmin ősítő intézetek átláthatósága nem növekedne; 
és az illetékes hatóságok nem re ndelkeznének felügyeleti és végr ehajtási mechanizmussal. Az 
ágazati fehér könyv és az egyéb kezdeményezések nagy rugalmasságot biztosítanak a hitelminősítő intézetek számára, mivel az új, ö nkéntes alapú követelményekhez szabadon 
alkalmazkodhatnának. Azonban nem lennének célravezet ők, mivel nem irányoznak el ő egy 
szilárd mechanizmust a megállapított el őírásoknak való megfelelés ellen őrzésére. Ezenfelül 
nem lenne biztosítható egy közös keret. Az önszabályozással 2006 óta kísérleteznek, és az 
eredmény közel sem elfogadható. 
Európai magatartási kódex 
Ez a megoldás rendkívül ruga lmas volna, mert a hitelmin ősítő intézetek alkalmazhatnák az 
„alkalmazd vagy magyarázd” elvet. El őnye, hogy magában foglal eg y felügyeleti testületet, 
noha az nem rendelkezne végrehajtási hatás körrel, így hatékonysága korlátozott lenne. 
Megbízható közös keretet bi ztosítana, de érdemi jogbi ztonság nem lenne elérhet ő. Az 
eredmény nem lenne elégséges a politikai célkit űzések megvalósításához. 
Az Európai Bizottság ajánlása 
Ez a megoldás bizonyos mértékig segítené a közös keret létrehozás át, legalábbis ami a 
hitelminősítő intézetek által teljesítend ő referenciakövetelményeket illeti; azonban nem foglal 
magában végrehajtási mechanizmust, és íg y hatékonysága korlátozott a politikai célkit ű
zések 
elérésében. 
Jogalkotás 
Ez a megoldás kiegyenlített játékteret bizt osítana a Közösségen belül valamennyi piaci 
szereplő számára, a 27 tagállam hitelmin ősítő intézetekre vonatkozó, szétaprózott jogi 
szabályozása helyett, utóbbi akkor válhat valósággá, ha az EU nem cselekszik, hanem 
fenntartja az IOSCO kódexén alapuló jelenlegi önszabályozási rendszert. A jogalkotási 
javaslat „gondos felügyeleti” rendszert és szigorú végrehajtási mechanizmust nyújtana, így 
eredményes lenne a politikai célkit űzéseknek való megfelelés bi ztosításában. Biztosítaná a 
hitelminősítések kiadására javasolt keret megfelel ő végrehajtását, gondos felügyeletét és 
szigorú érvényesítését. 
7. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA — KÖVETKEZTETÉSEK  
Az egyes politikai lehet őségek kiindulási helyzethez viszonyított hatásainak és el őnyeinek, 
valamint hátrányainak való alapos megfontolását követ ően az alábbi következtetések 
vonhatók le.  
 
HU 8   HU Az 1. célkit űzés teljesüléséhez  (biztosítani kell, hogy a hitelmin ősítő intézetek megfelel ően 
kezeljék az esetleges összefér hetetlenségeket), a hitelmin ősítő intézeteknek biztosítaniuk kell, 
hogy minden tényleges és pot enciális összeférhetetlen séget feltárjanak, és vagy 
megszüntessék vagy megfelel ően kezeljék és közzétegyék azokat. Konkrét bels ő irányítási 
szabályokat kell bevezetni, amelyekkel el ősegíthető a vállalati kultúra és a bels ő politikák 
megváltoztatása. A hitelmin ősítő intézeteknek meg kell tiltani, hogy konzultációs vagy 
tanácsadási szolgáltat ásokat nyújtsanak. A min ősítő elemzőket el kell szigetelni a 
hitelminősítő intézet tevékenységeinek üzleti területeit ől és az ügyfelekkel folytatott 
kommunikáció terén szigorúbb szabál yokat kell rájuk alkalmazni. Miel őtt az elemz ő egy 
korábbi ügyfél alkalmazásába kerülne, külön óvintézkedési szabályokat kell alkalmazni. Végül, meg kell gátolni, hogy a hitelmin ősítő intézetek ügyfelei az ártalmas „shopping for 
ratings” gyakorlatát folytassák.  
A 2. célkit űzés teljesüléséhez  (biztosítani kell, hogy a hitelmin ősítő intézetek őrködjenek a 
minősítési módszerek és a min ősítések min ősége felett), a hitelmin ősítő intézeteknek szigorú, 
szisztematikus, állandó és a korábbi tapa sztalatok alapján be vált módszereket kell 
használniuk. A módszereket, modelleket és f ő minősítési feltevéseket naprakészen kell tartani 
és átfogó, rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni. Létre kell hozni egy bels ő felülvizsgálati 
egységet, amely nyomon követi az e te rületen való megfelelést. A min ősítési módszerek 
változásainak az összes érintett hitelmin
ősítés azonnali újramin ősítését kell maga után vonnia. 
A hitelmin ősítő intézeteknek ugyanakkor  az egyes hitelmin ősítéseket is folyamatosan nyomon 
kell követniük és aktualizálni uk kell. Nagyobb átláthatóságra lesz szükség ahhoz, hogy a 
minősítések felhasználóit megérthessék az eszköz ök szintjén elvégzett át világítási eljárások 
eredményeit, amelyek a min ősítésekben is megjelennek. A hitelmin ősítő intézeteknek a 
szigorúbb piaci felügyelet érdekében közzé kell tenniük alkalmazottaik feladatkiosztását.  
A 3. célkit űzés teljesüléséhez  (növelni kell a hitelmin ősítő intézetek átláthatóságát) a 
hitelminősítő intézetek számára egy általános átláthat ósági kötelezettséget kell megállapítani 
belső folyamataik és eljárásaik m űködésére vonatkozóan, kiegés zítve azzal a kötelességgel, 
hogy éves átláthatósági jelent ést kell közzétenniük. A min ősítések felhasználóival ismertetni 
kell az elvégzett elemzéseket, és az esetlege s korlátozásokat és konkr ét kockázatokat. A 
hitelminősítő intézeteknek emellett eltér ő minősítési kategóriákat kell használniuk a 
strukturált és a hagyományos hitelek esetéb en, vagy további inform ációkat kell nyújtaniuk a 
befektetők számára a strukturált pénzügyi termékek min ősítésekor. A korábbi teljesítményr ől 
statisztikákat kell készíteni olyan metrika segítségével, amely biztosítja a piaci szerepl ők 
összehasonlítását.  
A megalkotott jogszabály bevezet egy nyilvántartási eljárást a hitelmin ősítő intézetek 
számára, amely biztosítja, hogy hitelmin ősítéseiket a Közösségben a hitelintézetek, a 
befektetési vállalkozások, a bizt osítótársaságok, a bi ztosítóintézetek, a ko llektív befektetési 
vállalkozások és a nyugdíjalapok felhasználha ssák. A követelményeknek való megfelelés 
hatékony és eredményes ellen őrzése az egész EU-ban biztosított lesz ( átfogó célkit űzés). A 
nyilvántartásba vételt a tagállamok illetékes hatósága fogja elvégezn i, de minden tagállam 
szabályozó hatóságai számára lehet ővé kell tenni, hogy a CESR -en keresztül véleményt 
nyilváníthassanak. A mindennapi felügyeletet a tagállamok illetékes hatóságai végzik. A 
nemzeti szabályozó hatóságok közötti szoros együttm űködés és a CESR által végzett 
koordináció el őfeltétele a közös felügyeleti kultúra és a hatékony hálózati megközelítés 
kialakításának. A nemzeti szabályozó hatósá gokat fel kell jogosítani arra, hogy lépéseket 
tehessenek és hatékony szankciókat alkalmazhassanak, ha a hitelmin ősítő intézetek nem 
tartják be a szabályokat. A CESR-n ek ismét fontos szerepet kell vállalnia a közös végrehajtási 
kultúra létrehozásában.