Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. Politikai háttér Az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) a 2005/681/IB tanácsi határozattal[1] jött létre 2005-ben uniós ügynökségként, a bűnüldöző szervek tagjai számára nyújtott képzéssel kapcsolatos tevékenységek feladatával. Célja, hogy európai dimenziójú rendőrségi képzések szervezésével megkönnyítse a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködést. Továbbá közös tantervet határoz meg adott témákkal kapcsolatban, releváns kutatási és bevált gyakorlatokat terjeszt, csereprogramot koordinál vezető beosztású rendőrségi tisztviselők és képzők számára, valamint egyes projektek esetében uniós támogatások kedvezményezettjeinek partnereként léphet fel. Székhelyét az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2014. május 29-én hatályba lépett, 2014. május 15-i 543/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet Bramshillből (Egyesült Királyság) Budapestre (Magyarország) helyezte át. 2013. március 27-én a Bizottság rendeletjavaslatot terjesztett elő az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) jogi keretének frissítéséről[2]. A CEPOL, valamint a bűnüldöző szervek tagjainak képzése tekintetében a fenti javaslat három célt tűzött ki. Először is, a CEPOL és az Europol javasolt egyesítésével szinergiákat kívánt teremteni az operatív bűnüldözési tevékenység és a képzési tevékenységek között, valamint igazgatási megtakarításokat kívánt generálni, amelyeket majd a képzésre fordítottak volna. Másodszor jobban fel kívánta vértezni az egyesített ügynökséget az unión belüli bűnüldözési képzés támogatására, mégpedig úgy, hogy azt kellő hatáskörökkel ruházta volna fel a Bizottság által az új Europol-rendeletre irányuló javaslattal[3] egyidejűleg közzétett európai bűnüldözési képzési rendszer (LETS) végrehajtásához. Harmadszor pedig össze kívánta hangolni az Europol irányításáról szóló szabályokat az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 júliusában elfogadott közös megközelítéssel. Az Európai Parlament és a Tanács nem értett egyet a CEPOL és az Europol javasolt egyesítésével. Ehelyett 2014. május 6-án – a tagállamok által az EUMSZ 76. cikke értelmében javasolt és az EUSZ 87. cikke (2) bekezdésének b) pontján alapuló – rendeletet[4] fogadtak el a független ügynökségként működő CEPOL székhelyének Budapestre való áthelyezéséről. A javasolt egyesítéssel szembeni tiltakozás miatt az Europolról szóló javaslat egyéb, képzéssel kapcsolatos részeit az Európai Parlament és a Tanács részletesen nem vitatta meg. A CEPOL-t Budapestre áthelyező rendelet felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a határozat hatékonyságáról, adott esetben az ügynökségre vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt. E rendeletjavaslat a fenti felkérésnek tesz eleget. Tükrözi továbbá a Stockholmi Programban[5] megfogalmazott azon felkérést, hogy fokozni kell az Unióval kapcsolatos kérdésekről szóló képzéseket, és azokat valamennyi érintett bűnüldözési szakember számára szisztematikusan biztosítani kell, valamint az Európai Parlament azon kérését, hogy a súlyos bűnözés egyre összetettebb és nemzetközibb jellegének kezelése céljából képzési politikát kell kidolgozni bűnüldöző szervek tagjai számára[6]. Összhangban van az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósításáról szóló közleményben[7] szereplő prioritásokkal, valamint az EU decentralizált ügynökségeiről szóló közös megközelítéssel. A bűnüldöző szervek tagjait célzó uniós szintű képzés kidolgozásának, és ezáltal a gyakorlati együttműködés és a LETS teljes körű végrehajtása támogatásának igénye a jövő egyik kulcsfontosságú prioritásaként szerepelt a „Nyitott és biztonságos Európa: váltsuk valóra!” című bizottsági közleményben[8] is. E rendeletjavaslat – eltekintve a CEPOL és Europol egyesítésének kérdésétől, amelyről a társjogalkotók azóta döntöttek – a CEPOL jogalapjának korszerűsítésével kapcsolatban a Bizottság által 2011-ben és 2012-ben végzett előkészítő munkára épül. Ezért az új CEPOL számára szélesebb körű célkitűzéseket és korszerűbb irányítást tartalmazó, a 2005/681/IB tanácsi határozattal létrehozott CEPOL-t hatályon kívül helyező és helyettesítő jogi keretet biztosít. 1.2. Általános cél Az elmúlt évtizedben nemcsak, hogy nőtt az EU-ban a súlyos és szervezett bűnözés – például az emberkereskedelem – mértéke, de megjelenési formája is diverzifikálódott.[9] Az Europol fenyegetésértékelése az uniós súlyos és szervezett bűnözésről, (SOCTA 2013) azt állapította meg, hogy „a súlyos és szervezett bűnözés egyre dinamikusabb és összetettebb jelenség, és továbbra is jelentős veszélyt jelent az EU biztonságára és jólétére.”[10] A nemzetközi bűnözéssel szemben csak a rendőrség, a vámőrség, a határőrség és más hatóságok határokon átnyúló együttműködésével lehet felvenni a harcot. E hatóságok munkatársainak megfelelő képzése és kellő kölcsönös bizalom hiányában ugyanakkor ez az együttműködés nem lehet hatékony. A fentiek tekintetében a súlyos és szervezett határon átnyúló bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem stratégiai és operatív célkitűzéseit a bűnüldöző szervek határon átnyúló együttműködésben érintett tagjait célzó következetes, elismert és magas színvonalú képzéssel kell alátámasztani a szakosított és központilag prioritásként jelölt területeken. E rendeletjavaslat általános célkitűzése ezért az, hogy a bűnüldözési szervek tagjait célzó, a CEPOL által végrehajtandó új –az operatív bűnüldözési együttműködés alakuló prioritásaival következetes – képzési megközelítéssel javítsa az EU biztonságát. Az új képzési megközelítést – vagy oktatási rendszert – a bűnüldözési képzési rendszer (LETS) határozza meg, amelynek az a célja, hogy a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású (a rendőrtisztektől a határőrökig és vámtisztekig, valamint ideértve adott esetben más köztisztviselőket, például ügyészeket is) tagját felvértezze az ahhoz szükséges tudással és készségekkel, hogy más tagállamokbeli kollégáikkal, uniós ügynökségekkel, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel hatékony együttműködésben eredményesen előzzék meg és küzdjék le a határokon átnyúló bűnözést. Az általános célkitűzés elérése céljából e rendelet az alábbi két feladattal bízza meg a CEPOL-t: 1) végezzen kapcsolódó uniós szintű képzést és cseréket, valamint 2) koordinálja a bűnüldözési képzési rendszer (LETS) végrehajtását a képzési igények stratégiai felmérése révén, valamint a bűnüldözési oktatás közös minőségi keretének biztosításával. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság és az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, az Europol és a CEPOL igazgatótanácsa, valamint a tagállami parlamentek képviselői 2010 és 2011 között párbeszédet folytattak az Europol és a CEPOL reformjáról, valamint az EU bűnüldözési képzéséről. 2.1 Külső tanulmányok A CEPOL-határozat[11] 21. cikkének megfelelően 2010–2011-ben ötéves külső értékelés készült a CEPOL-ról. A végső jelentést 2011. január 31-én nyújtották be a CEPOL igazgatótanácsának[12]. A hatásvizsgálat összeállításának elősegítésére megrendelt független külső tanulmány a Stockholmi Program célkitűzéseinek fényében értékelte a CEPOL működését és az irányítására vonatkozó jogszabályokat, valamint elemezte a lehetséges jövőbeni fellépések hatásait. Az érdekelt felek széles körével – nevezetesen a CEPOL nemzeti érdekelt feleinek képviselőivel, a CEPOL tevékenységek felhasználóival, valamint a rendőrségi együttműködés és képzés területének szakértőivel – konzultáltak. A tanulmányt 2012. április 23-án nyújtották be a Bizottságnak[13]. 2.2 Külső konzultációk A fentieken túl a Bizottság az összes tagállamot bevonta a CEPOL-határozat működésének értékelésébe és annak felülvizsgálatába. A CEPOL jövőbeni szerepét a Bizottság által 2011 második felében és 2012 első felében szervezett számos műhelymunka keretében is megvitatták, hogy ötleteket gyűjtsenek az európai képzési rendszerről. A Bizottság 2012. február 7-én konzultációs műhelymunkát szervezett 20 résztvevővel, főleg az Egyesült Királyságból, Franciaországból, Németországból, Spanyolországból, Dániából, Belgiumból, Szlovákiából, Lengyelországból, valamint a CEPOL-tól, a tanulmányban feltárt problémák és ajánlások megvizsgálására, valamint alternatívák mérlegelésére. 2012. május 3-án a Bizottság konzultációs célú konferenciát szervezett az összes tagállam 60 résztvevőjével. 2.3 Belső konzultációk A Belügyi Főigazgatóság belső konzultációt végzett egy szolgálatok közötti szakcsoport létrehozásával, amelyben az alábbi főigazgatóságok képviseltették magukat: SG, SJ, HR, BUDG, JUST, IAS, OLAF és EEAS. A szakcsoport 2012. március 15-én, május 21-én és június 5-én ülésezett. 2.4 Hatásvizsgálat A Bizottság szabályozásjavításra vonatkozó politikájával összhangban elvégezte az Europollal és a CEPOL-lal kapcsolatos lehetséges szakpolitikai alternatívák két hatásvizsgálatát. A CEPOL-ról készített hatásvizsgálat azon kettős politikai célkitűzésen alapult, miszerint i. magasabb minőségű, összefogottabb és következetesebb képzést kell biztosítani a bűnüldöző szervek tagjainak szélesebb köre számára a határokon átnyúló bűnözés tekintetében, valamint ii. ennek elérése érdekében a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésnek megfelelő keretet kell létrehozni. A bűnüldözési képzési rendszer – melynek végrehajtásához további erőforrásokra lesz szükség – előterjesztése alkalmával a Bizottság különböző lehetőségeket vizsgált meg, többek között a CEPOL különálló ügynökségként való megerősítését és egyszerűsítését, illetve a CEPOL és az Europol feladatköreinek részleges vagy teljes összevonását egy új Europol ügynökségbe. A Bizottság kialakult módszertanának megfelelően, egy szolgálatközi irányítócsoport segítségével, minden egyes szakpolitikai lehetőséget megvizsgáltak a biztonságra, költségekre (ideértve az Európai Unió intézményeinek költségvetését is) és az alapvető jogokra gyakorolt hatás tükrében. Az Europolra irányuló rendeletjavaslat összefüggésében végzett elemzés átfogó hatásának eredményeként az előnyben részesített szakpolitikai lehetőség a CEPOL Europolba történő beillesztése volt. Az Európai Parlament és a Tanács azonban nem értett egyet sem a javasolt egyesítéssel, sem pedig annak alternatívájával, azaz, hogy a két ügynökséget Hágában (Hollandia) egy fedél alá helyezzék[14], és úgy határozott, hogy a CEPOL-t független ügynökségként Budapestre helyezi át. E rendeletjavaslat ennek megfelelően független ügynökségként tartja fenn a CEPOL-t, budapesti székhellyel. Ebben a fázisban bármely más lehetőség többletköltségekkel járna, és bizonytalanságot teremtene az ügynökség és személyzetének jövőjét illetően, ami hátrányosan hatna célkitűzései végrehajtására nézve. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja. A jogalkotási javaslat célkitűzése és tartalma A javaslatnak az a célja, hogy Megfelelő jogi felhatalmazással ruházza fel a CEPOL-t, és ellássa a szükséges erőforrásokkal ahhoz, hogy végrehajtsa a bűnüldözési képzési rendszerről szóló, 2013 márciusában közzétett bizottsági közleményben szereplő képzési célkitűzést. Fejlessze a CEPOL irányítását azáltal, hogy fokozott hatékonyságra törekszik, valamint összehangolja a CEPOL-t az EU decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésében meghatározott elvekkel. A képzésre alkalmazott európai megközelítés végrehajtása A bűnüldözési képzési rendszerről szóló bizottsági közlemény célja, hogy hatékonyabbá tegye a közös biztonsági kihívásokra adott uniós választ, Unió-szerte javítsa a rendvédelmi tevékenység minőségét, és – a kölcsönös bizalom és együttműködés eszközeként – elősegítse egy közös bűnüldözési kultúra kialakítását. A rendszer a képzések európai és nemzeti kiválósági központok általi támogatása és – megfelelő esetben – koordinálása révén igyekszik azonosítani és felszámolni a határokon átnyúló kérdésekkel foglalkozó, meglévő bűnüldözési képzési programok hiányosságait[15]. A közlemény által előirányzott képzési rendszer végrehajtása érdekében e rendeletjavaslat biztosítani kívánja a CEPOL számára a megfelelő jogi felhatalmazást és a szükséges erőforrásokat. A CEPOL megbízatásának körét kiterjesztettük, hogy támogassa, fejlessze, végrehajtsa és koordinálja a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású tagjainak (nem leszűkítve a vezető beosztású rendőrtisztekre, mint a jelenlegi CEPOL-határozat alapján), valamint a vámtisztviselőknek és egyéb, határokon átnyúló ügyekkel foglalkozó kapcsolódó szolgálatok tisztviselőinek továbbképzési tevékenységeit. A javaslat szerint az ügynökség továbbra is hálózati alapon fog működni: összekapcsolja a tagállamok bűnüldöző szervek tagjait célzó képzést végző intézményeinek hálózatát, és minden tagállamban egyetlen nemzeti egységgel áll összeköttetésben. A CEPOL célkitűzéseit naprakésszé tettük és pontosítottuk, hogy az ügynökség jobban tudatosíthassa és megismertethesse a nemzetközi és uniós eszközöket, az Európai Unió intézményeit, ügynökségeit és szerveit; ösztönözhesse a tagállamok közötti regionális és bilaterális együttműködés fejlesztését; foglalkozhasson a bűnügyi vagy rendőrségi tevékenység azon tematikus területeivel, amelyeken az uniós szintű képzés a nemzeti szinthez képest hozzáadott értéket képviselhet, valamint megfelelő és előkészítő képzéseket biztosíthasson a harmadik országokban végrehajtott polgári missziókban való részvételhez. E rendeletben a CEPOL feladatait a képzési igényekről készített, a belső biztonság és annak külső vonatkozásai területén meghatározott uniós prioritások megválaszolására vonatkozó stratégiai felmérések alapján határozzuk meg, a kapcsolódó politikai ciklusokkal összhangban és akkreditált tanúsítási rendszer bevezetésével. Jobb irányítás A javaslat javítja a CEPOL irányítását azáltal, hogy – különösen az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató tekintetében – ésszerűsíti az eljárásokat, valamint a CEPOL-t összehangolja az EU decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésében megállapított elvekkel, szem előtt tartva, hogy a CEPOL-nak – uniós oktatási tevékenységek központjaként – továbbra is támaszkodnia kell a tagállamok képzési intézményeinek hálózatára, és minden tagállamban egyetlen nemzeti egységgel kell kapcsolatban állnia. A Bizottság és a tagállamok képviseltetik magukat a CEPOL igazgatótanácsában. Az ügynökség megbízatásának megfelelően az igazgatótanács tagjait a bűnüldöző szervek tagjainak képzése területén szerzett ismereteik alapján jelölik ki, figyelembe véve a vonatkozó vezetői, igazgatási és költségvetési készségeket. Az igazgatótanács számára technikai képzési kérdésekkel foglalkozó tudományos bizottság (tudományos képzési bizottság) nyújt tanácsokat. Az igazgatótanácsot felruházzák a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés megállapítása, végrehajtásának ellenőrzése, megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok elfogadása, a CEPOL ügyvezető igazgatója általi döntéshozatal átlátható munkaeljárásainak megállapítása, az éves tevékenységi jelentés elfogadása, valamint az ügyvezető igazgató kinevezése tekintetében. A CEPOL hatékony mindennapi működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben annak jogi képviselője és irányítója is. Az ügyvezető igazgató feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el, és biztosítja, hogy a CEPOL ellássa az e rendeletben előírt feladatokat. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a döntéshozatal céljából az igazgatótanács elé terjesztett, a CEPOL éves és többéves munkaprogramjait végrehajtó költségvetési és tervezési dokumentumok és egyéb tervezési dokumentumok elkészítéséért. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Ahogyan az a mellékelt pénzügyi kimutatásban is szerepel, e rendelet elfogadása nem jár további költségvetési hatással. A pénzügyi kimutatásban szereplő számadatok tartalmazzák a 2016–2020 közötti pénzügyi időszakra a CEPOL-ra tervezett teljes összeget (COM(2013)519 közlemény), amelynek része a bűnüldözési képzési rendszerrel kapcsolatos megbízatás végrehajtásához szükséges, 3,710 millió EUR összegű pénzügyi szükségletet is. A bűnüldöző szervek tagjainak képzésével kapcsolatos új feladatok végrehajtásához – azaz az európai bűnüldözési képzési rendszer végrehajtásához szükséges tevékenységekhez – további 4 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottra lesz szükség. E további alkalmazottak konkrét feladata az lesz, hogy koordinálják a rendszer négy ágát, valamint biztosítsák, hogy a képzési tevékenységek a képzési igények rendszeres felmérésén alapuljanak, és végrehajtásuk magas színvonalú legyen. A fentiek mellett – az európai ombudsman tanácsával összhangban –egy teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottat vesznek fel a jogi tanácsadói álláshelyre. Figyelembe véve a COM(2013)519 közleményben már előirányzott további álláshelyeket, 2016-ban mindössze egy további és 2017-ben még egy további teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottat vesznek fel, és a COM(2013)519 közleményben 2018-ra előirányzott további álláshelyet előre kell hozni 2017-re. Az 5%-os csökkentés betartása érdekében a közlemény e módosításai pontos ellentételezést tesznek szükségessé, ezért attól függenek, hogy az éves költségvetési eljárások során szabadulnak-e fel erőforrások az ügynökségek gyűjtjében, és a 2016–2020 közötti időszakban a becslések szerint 1,305 millió EUR személyzeti költséget eredményeznek. A CEPOL-székhely Bramshillből Budapestre történő áthelyezésének, valamint az Egyesült Királyságra, illetve a Magyarországra vonatkozó korrekciós szorzó különbözetének eredményeként a 2016–2020 közötti időszakban 6,092 millió EUR becsült megtakarítás keletkezik a személyzeti költségekben (az iskoláztatási költségek kivételével). A CEPOL-személyzet gyermekeinek iskoláztatási költségei ugyanebben az időszakban további 1,868 millió EUR többletköltséget képeznek. A becslések szerint 0,658 millió EUR megtakarítás keletkezik az épület-, felszerelés- és az igazgatótanács alacsonyabb költségeinek következtében. Mintegy 40 alkalmazottnak a CEPOL jelenlegi bramshilli (Egyesült Királyság) székhelyéről Budapestre történő áthelyezésére még e rendelet hatályba lépése előtt sor kerül. Így a jogalkotási javaslat költségvetési hatása a budapesti székhelyű, független ügynökségként működő CEPOL-ra a 2016–2020 közötti időszakban összesen 45,383 millió EUR. 2014/0217 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB határozat hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Rendőrakadémiát a 2005/681/IB tanácsi határozat hozta létre[16] uniós szervként a tagállami rendőrségek vezető beosztású tisztjeinek képzésére, valamint a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködés európai dimenziójú rendőrségi képzési tevékenységek szervezésével és koordinálásával történő megkönnyítésére. (2) A „Stockholmi Program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” célul tűzi ki továbbá egy hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra megteremtését európai képzési és csereprogramok létrehozásával valamennyi illetékes rendészeti személyzet számára nemzeti és uniós szinten. (3) Az európai bűnüldözési képzési rendszer (LETS)[17] megválaszolja az Európai Tanács Stockholmi Programban megfogalmazott, az Unióval kapcsolatos kérdésekről szóló képzések megerősítésére és azok minden érintett bűnüldözési szakember számára történő szisztematikus biztosítására irányuló felkérését, valamint az Európai Parlament igazságügyi és rendőrségi képzésekre vonatkozó uniós keret megerősítését szorgalmazó kérését. (4) A fenti összefüggésben az elkövetkező évek kulcsprioritása lesz a bűnüldöző szervek tagjait célzó, a gyakorlati együttműködést támogató uniós szintű képzés kifejlesztése és a LETS teljes körű végrehajtása. (5) A CEPOL működésének a LETS fényében történő egyszerűsítése és fejlesztése kiszélesíti a CEPOL lehetőségeit arra, hogy képzési tevékenységeket támogasson, fejlesszen, nyújtson és koordináljon a tagállamok illetékes bűnüldöző szervei számára, a tagállamok által a bűnüldöző szervek tagjainak képzése területén tett nemzeti kezdeményezések sérelme nélkül. (6) Annak biztosítása céljából, hogy a bűnüldöző szervek tagjait célzó uniós szintű képzés magas minőségű, koherens és következetes legyen, a CEPOL-nak arra kell törekednie, hogy azt a bűnüldözési képzési rendszer elveinek megfelelően strukturálja. Az uniós szintű képzést a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású tagja számára elérhetővé kell tenni. A CEPOL-nak gondoskodnia kell a képzés értékeléséről, és hogy a képzési igényekről készített felmérések megállapításait a jövőbeni fellépések hatékonyságának megerősítése érdekében a tervezésnél figyelembe vegyék. A CEPOL-nak elő kell mozdítania az uniós szinten nyújtott képzés tagállamokbeli elismerését. (7) A már létező európai uniós ügynökségeken és más kapcsolódó szervek által az illetékes bűnüldözési személyzet számára nyújtott képzési tevékenységek kettős elvégzésének elkerülése céljából a CEPOL-nak stratégiai felméréseket kell készítenie a képzési igényekről, valamint meg kell válaszolnia a belső biztonság és annak külső vonatkozásai területén meghatározott uniós prioritásokat, a vonatkozó politikai ciklusokkal összhangban. (8) Célkitűzései elérése érdekében a CEPOL-nak – mint uniós szintű képzési tevékenységeket folytató központnak – együttműködést kell fenntartania és ösztönöznie a tagállamok képzési intézményeinek hálózatával. Továbbá, tevékenységét minden tagállamban egy „nemzeti egységnek” kell támogatnia. A nemzeti egységek tevékenységeit uniós szinten a CEPOL-nak kell koordinálnia. (9) A Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat a CEPOL igazgatótanácsában, hogy hatékonyan felügyeljék utóbbi feladatköreinek gyakorlását. Az igazgatótanácsnak olyan tagokból kell állnia, akiket köz- és magánszektorbeli szervezetek irányításában szerzett tapasztalatuk, valamint a bűnüldöző szervek tagjainak képzésére vonatkozó nemzeti politikát illető ismeretük alapján neveznek ki. Az igazgatótanácsot fel kell hatalmazni a költségvetés megállapításához, végrehajtása ellenőrzéséhez, megfelelő pénzügyi szabályok és a CEPOL stratégiájának elfogadásához, a CEPOL általi döntéshozatal átlátható munkaeljárásainak megállapításához, az igazgató kinevezéséhez, teljesítménymutatók meghatározásához, valamint a kinevező hatósági jogkörök gyakorlásához szükséges hatáskörökkel, a személyzeti szabályzattal és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekkel összhangban. (10) A CEPOL hatékony mindennapi működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben a CEPOL jogi képviselője és igazgatója is, aki teljes függetlenséggel látja el valamennyi feladatát, és biztosítja, hogy a CEPOL elvégezze az e rendeletben előírt feladatait. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a határozathozatal céljából az igazgatótanács elé terjesztett, a CEPOL éves és többéves programozását, valamint éves munkaprogramját végrehajtó költségvetési és tervezési dokumentumok elkészítéséért. (11) A CEPOL által folytatott tevékenység tudományos minőségének biztosítása érdekében független tanácsadó testületként eljáró tudományos bizottságot kell létrehozni, amelynek tagjait az e rendeletben felölelt területeket érintő legmagasabb akadémiai vagy szakmai körök független képviselői alkotják. (12) A CEPOL-nak biztosítania kell, hogy képzése magába foglalja a kutatás kapcsolódó fejleményeit, valamint erősebb partnerségeket kell ösztönöznie a tagállamokban működő egyetemek és bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézmények között. (13) A CEPOL teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell biztosítani számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak. Az uniós hozzájárulás és az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie. (14) Lehetővé kell tenni, hogy feladatai ellátása céljából a CEPOL vissza nem térítendő támogatást ítélhessen oda a tagállamok képzési és kutatóintézményei számára a CEPOL kurzusainak, szemináriumainak és konferenciáinak végrehajtására. A tagállamoknak odaítélt vissza nem térítendő támogatások várhatóan még inkább hozzájárulnak a hálózaton belüli tagállami képzési intézmények közötti együttműködés megerősítéséhez, valamint a bűnüldözés kölcsönös elismerésének előmozdításához. (15) Küldetése teljesítésének céljából, valamint a feladatai ellátásához szükséges mértékben a CEPOL számára lehetővé kell tenni, hogy az e rendelettel összhangban kötött munkamegállapodások vagy a 2005/681/IB tanácsi határozat 8. cikke alapján harmadik országok nemzeti képzési intézményeivel kötött munkamegállapodások keretében együttműködjön más európai uniós ügynökségekkel és kapcsolódó szervekkel, harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint az e rendelet által felölelt kérdésekben illetékes nemzetközi szervezetekkel, (16) Az Európai Parlament és a Tanács 2001. február 16-i 1049/2011/EK rendeletét[18] alkalmazni kell a CEPOL-ra. (17) Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen a Charta 8. és 9. cikkében, valamint a Szerződés 16. cikkében szereplő személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogot, (18) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában] VAGY [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem vesznek részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (19) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET AZ ÜGYNÖKSÉG CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI 1. cikk A bűnüldözési képzés európai ügynökségének létrehozása (1) A koherens európai bűnüldözési képzési politika megerősítése céljából létrejön a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynöksége (CEPOL). (2) Az e rendelet által létrehozott CEPOL a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL jogutódja. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: a) „bűnüldöző szervek tagjai”: a rendőrség, a vámhatóság vagy egyéb, két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politika által felölelt közös érdeket érintő bűncselekményformák megelőzésért és az ellenük való küzdelemért, valamint a polgári válságkezelésért és fontosabb események nemzetközi rendőrségi feladataiért felelős kapcsolódó szolgálatok, ideértve uniós szerveket is, tisztviselői; b) „uniós szervek”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés által vagy alapján létrehozott intézmények, szervezetek, szervek, missziók, hivatalok és ügynökségek; c) „nemzetközi szervezetek”: olyan nemzetközi szervezetek vagy alárendelt közjogi szerveik vagy olyan egyéb szervek, amelyeket két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy ilyen megállapodáson alapulnak; 3. cikk Célkitűzések (1) A CEPOL – a bűnüldözési képzési rendszernek megfelelően – támogatja, fejleszti és koordinálja a bűnüldöző szervek tagjainak képzését, különösen a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem, a magas kockázatú közrendi és sportesemények irányítása, a nem katonai célú uniós missziók tervezése és vezérlése, valamint a bűnüldözési vezetés és nyelvismeretek tekintetében a célból, hogy: a) tudatosítsa és megismertesse i. a bűnüldözési együttműködés nemzetközi és uniós eszközeit; ii. az uniós szerveket – különösen az Europolt, Eurojustot és a Frontexet –, működésüket és szerepüket; iii. a bűnüldözési együttműködés jogi vonatkozásait és az információs csatornákhoz való hozzáférés gyakorlati tudnivalóit; b) ösztönözze regionális és bilaterális együttműködés kialakítását a tagállamok között, valamint a tagállamok, uniós szervek és harmadik országok között; c) foglalkozzon olyan konkrét bűnügyi vagy rendőrségi témakörökkel, amelyekkel kapcsolatban az uniós szintű képzés hozzáadott értéket képviselhet; d) közös tantervet dolgozzon ki a bűnüldöző szervek tagjai számára, hogy kiképezze őket az Unió misszióiban való részvételre; e) támogassa a tagállamok és uniós szervek bűnüldözési kapacitásépítő tevékenységeit harmadik országokban; f) képezze az oktatókat képzőket, valamint támogassa jó tanulási gyakorlatok fejlesztését és cseréjét. (2) A CEPOL oktatási eszközöket és módszertanokat fejleszt ki és frissít rendszeresen, valamint az egész életen át tartó tanulás távlatában alkalmazza azokat a bűnüldöző szervek tagjai készségeinek megerősítése céljából. A jövőbeni fellépések minőségének, koherenciájának és hatékonyságának megerősítése céljából a CEPOL értékeli e fellépések eredményeit. (3) A CEPOL összekapcsolja egyrészt a tagállamok bűnüldözési tisztképző intézményeinek hálózatát, és minden tagállamban egyetlen, a hálózaton belül működő nemzeti egységgel áll összeköttetésben, másrészt a tagállamok összes olyan illetékes hatóságát, amelyek feladatai között szerepel a bűnüldöző szervek tagjainak képzése. (4) Az (1) bekezdésben említett tanulmányi tevékenységeket a CEPOL hajtja végre a tagállamok képzést végző intézményeinek hálózatával együttműködésben, a CEPOL-ra alkalmazandó pénzügyi szabályokkal összhangban. 4. cikk Feladatok (1) A CEPOL többéves stratégiai elemzéseket készít a képzési igényekről, valamint többéves tanulmányi programokat dolgoz ki. (2) A CEPOL képzési tevékenységeket és tanulmányi programokat dolgoz ki és hajt végre, amelyek magukban foglalhatják az alábbiakat: a) tanfolyamok, szemináriumok, konferenciák, internetalapú és e-tanulási tevékenységek; b) közös tanterv a határon átnyúló bűnözés jelenségeinek tudatosítása, valamint az azzal kapcsolatos hiányosságok kezelése és/vagy közös megközelítés elősegítése érdekében; c) a releváns célcsoportoknak szükséges készségek összetettségi szintje vagy foka szerint kialakított fokozatos képzési modulok, amelyek középpontjában egy meghatározott földrajzi régió, a bűncselekmények konkrét tematikus területe vagy szakmai készségek konkrét köre áll; d) bűnüldöző szervek tagjait érintő csere- vagy kirendelési programok a működésen alapuló képzési megközelítés összefüggésében. (3) A harmadik országokban megvalósuló missziókat és kapacitásfejlesztést támogató átfogó európai képzési program biztosítása érdekében a CEPOL: a) értékeli az már meglévő, Unióval kapcsolatos bűnüldözési képzésre vonatkozó szakpolitikák és kezdeményezések hatását; b) képzést fejleszt és nyújt a tagállamokban működő bűnüldöző szervek tagjainak civil missziókban való részvételre történő felkészítése céljából, ideértve annak lehetőségét is, hogy megszerezzék a kapcsolódó nyelvtudást; c) képzést fejleszt és nyújt a harmadik országokban – különösen az uniós csatlakozásra tagjelölt országokban, valamint az európai szomszédságpolitika országaiban – működő bűnüldöző szervek tagjai számára; d) a célhoz kötött uniós külső támogatási alapokat igazgatja a célból, hogy támogassa harmadik országok kapacitásépítését a vonatkozó szakpolitikai területeken, az Unió meghatározott prioritásaival összhangban. (4) A CEPOL előmozdítja a tagállamokban folyó bűnüldözéssel kapcsolatos képzés kölcsönös elismerését, valamint a kapcsolódó meglévő európai minőségi előírásokat. (5) A CEPOL saját kezdeményezésére kommunikációs tevékenységeket folytathat a megbízatása alá tartozó területeken. A kommunikációs tevékenységek nem sérthetik az (1) bekezdésben említett feladatokat, és azokat az igazgatótanács által elfogadott vonatkozó kommunikációs és terjesztési tervekkel összhangban kell végezni. 5. cikk Képzéssel kapcsolatos kutatás (1) A CEPOL hozzájárul az e rendelet által felölelt képzési tevékenységekkel kapcsolatos kutatás fejlesztéséhez, különös tekintettel a képzések tevékenységek keretében tárgyalt súlyos bűnözés elleni küzdelemre, valamint az általánosabb határon átnyúló bűnügyi kérdésekre. (2) A CEPOL partnerséget mozdít elő és alakít ki uniós szervekkel, valamint állami és magán felsőoktatási intézményekkel, valamint szorosabb partnerségek kialakítását ösztönzi a tagállamok egyetemei és bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézményei között. II. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A TAGÁLLAMOK ÉS A CEPOL KÖZÖTT 6. cikk CEPOL nemzeti egységek (1) Minden tagállam nemzeti egységet hoz létre vagy jelöl ki az e cikkben felsorolt feladatok ellátására. Minden tagállam kinevez egy tisztviselőt a nemzeti egység vezetőjének. A nemzeti egységek vezetője a CEPOL nemzeti kapcsolattartó pontja. Lehetőség szerint a nemzeti egység vezetője egyben a tagállam képviselője is az igazgatótanácsban. (2) A nemzeti egységek feladatai a következők: a) saját kezdeményezésükre a CEPOL rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges információkat; b) hozzájárulnak a CEPOL hatékony kommunikációjához és együttműködéséhez valamennyi releváns képzést végző intézménnyel, ideértve a tagállamokban működő releváns kutatóintézeteket is; c) hozzájárulnak a CEPOL munkaprogramjaihoz, éves ütemezéséhez és weboldalához, valamint előmozdítják azokat; d) megválaszolják a CEPOL-tól érkező információ és tanácsadás iránti megkereséseket; (3) A nemzeti egységek vezetői rendszeresen, az igazgatótanács vagy az ügyvezető igazgató kérésére üléseznek, hogy operatív kérdésekben segítsék a CEPOLT, és különösen azért, hogy: a) olyan javaslatokat vizsgáljanak meg és dolgozzanak ki, amelyek javítják a CEPOL operatív hatékonyságát, valamint ösztönözik a tagállamok kötelezettségvállalását; b) időben megszervezzék és koordinálják a tevékenységek résztvevőinek megfelelő kinevezését; c) koordinálják a tagállamukon belüli tevékenységek végrehajtását és az üléseket; d) támogassák a bűnüldözési szervek tagjait érintő csereprogramok létrehozását (4) Minden egyes tagállam nemzeti joga szerint határozza meg a nemzeti egység megszervezését és személyzetét. III. FEJEZET A CEPOL SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE 7. cikk Igazgatási és irányítási struktúra A CEPOL igazgatási és irányítási struktúrája a következőkből áll: a) az igazgatótanács, amely ellátja a 9. cikkben meghatározott feladatokat; b) az ügyvezető igazgató, aki ellátja az 15. cikkben meghatározott feladatokat; c) tudományos képzési bizottság a 16. cikkel összhangban; d) adott esetben az igazgatótanács által a 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott egyéb tanácsadó testület. 1. SZAKASZ IGAZGATÓTANÁCS 8. cikk Összetétel (1) Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. (2) Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag képviseli. (3) Az igazgatótanács tagjait és a póttagokat a bűnüldöző szervek tagjainak képzése terén szerzett ismereteik alapján nevezik ki, a kapcsolódó vezetői, igazgatási és költségvetési készségek figyelembe vételével. Az igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi képviselt fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatótanácson belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél arra törekszik, hogy a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviselettel rendelkezzenek az igazgatótanácsban. (4) A tagok és a póttagok hivatali ideje négy év. A megbízatás meghosszabbítható. 9. cikk Feladatkörök (1) Az igazgatótanács feladatai: a) a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével és a 10. cikkel összhangban minden évben programozási dokumentumot fogad el a CEPOL többéves programozásáról és a következő évre szóló éves munkaprogramjáról; b) a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével elfogadja a CEPOL éves költségvetését, és ellátja a CEPOL költségvetéséhez kapcsolódó, a IV. fejezet szerinti egyéb feladatokat; c) elfogadja a CEPOL előző évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, valamint azt minden év július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. A konszolidált éves tevékenységi jelentést közzéteszik; d) a 21. cikknek megfelelően elfogadja a CEPOL-ra alkalmazandó pénzügyi szabályokat; e) a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos belső csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és előnyeit; f) szabályokat fogad el a saját tagjait, valamint a tudományos képzési bizottság tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére; g) a szükségletek elemzése alapján elfogadja a 4. cikkben említett kommunikációs és terjesztési terveket; h) elfogadja eljárási szabályzatát; i) a (2) bekezdésnek megfelelően a CEPOL személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket[19] (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök); i) a 2016-os programozásra vonatkozóan többéves személyzetpolitikai tervet fogad el, miután figyelembe vette a Bizottság véleményét[20] j) a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek betartására vonatkozóan; k) adott esetben belső ellenőrzési részleget hoz létre; l) kinevezi az ügyvezető igazgatót, és adott esetben hivatali idejét meghosszabbítja vagy megszüntetheti a 23. cikkel összhangban; m) számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki – aki a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alatt áll –, aki feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el; n) kinevezi a tudományos képzési bizottság tagjait; o) az igazgatótanáccsal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; p) az ügymeneti és pénzügyi követelmények figyelembe vételével minden határozatot meghoz a CEPOL belső szervezeti felépítésével és szükség esetén annak módosításával kapcsolatban. q) adott esetben egyéb belső szabályokat fogad el. (2) Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató e hatásköröket maga is átruházhatja másra. (3) Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az igazgatótanács határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára. 10. cikk Éves és többéves programozás (1) Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján – a Bizottság véleményének figyelembe vételével, a többéves programozással kapcsolatban pedig az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultációt követően – legkésőbb minden év november 30-áig elfogadja a többéves programot és az éves munkaprogramot. Az igazgatótanács továbbítja a programozási dokumentumot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. A programtervezési dokumentum az általános költségvetés végleges elfogadását követően válik véglegessé, és szükség eseték ennek megfelelően kiigazítják. (2) A többéves program ismerteti az átfogó stratégiai programozást, ideértve a célkitűzéseket, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Meghatározza továbbá a forrásokra vonatkozó tervet, a többéves költségvetést és személyzeti ügyeket is beleértve. Stratégiát foglal magában a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra vonatkozóan. A többéves programozást éves munkaprogramok révén hajtják végre, és adott esetben a 33. cikkben említett külső és belső értékelések eredményei alapján naprakésszé teszik. Ezen értékelések következtetését adott esetben a következő évre vonatkozó éves munkaprogramban is figyelembe veszik. (3) Az éves munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását és a tevékenységekre szánt pénzügyi és humán erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés és irányítás alapelveinek megfelelően. Az éves munkaprogram összhangban áll az (1) és (2) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen feltünteti, hogy az előző költségvetési évhez képest mely feladatokat vették fel, változtatták meg vagy törölték. Az éves és/vagy többéves programozás magában foglalja a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra vonatkozó, a 3. cikkben említett stratégiát és az e stratégiához kapcsolódó fellépéseket.[21] (4) Amennyiben a CEPOL-t új feladattal bízzák meg, az igazgatótanács módosítja az elfogadott éves munkaprogramot. Az éves munkaprogram valamennyi lényegi módosítását az eredeti éves munkaprogramra vonatkozóval azonos eljárással kell elfogadni. Az igazgatótanács felruházhatja az ügyvezető igazgatót az éves munkaprogram nem lényegi módosításainak elfogadására vonatkozó hatáskörrel. 11. cikk Elnök (1) Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az elnököt és az alelnököt az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak kétharmados többségével választják meg. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait. (2) Az elnök és az alelnök hivatali ideje négy év. Hivatali idejük egyszer megújítható. Amennyiben azonban igazgatótanácsi tagságuk megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg megbízatásuk is automatikusan lejár. 12. cikk Ülések (1) Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze. (2) A CEPOL ügyvezető igazgatója részt vesz a tanácskozásokon, de szavazati joggal nem rendelkezik. (3) Az igazgatótanács évente két rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy saját tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül. (4) Az igazgatótanács megfigyelőként bármely olyan személyt meghívhat ülésére, akinek a véleménye a vita tekintetében releváns lehet. (5) Az igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – az üléseken tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik. (6) A CEPOL biztosítja az igazgatótanács titkárságát. 13. cikk Szavazási szabályok (1) A 9. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának, valamint 23. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak többségével fogadja el határozatait. (2) Minden szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tag távollétében póttagja jogosult szavazati jogának gyakorlására. (3) Az elnök részt vesz a szavazásban. (4) Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban. (5) Az igazgatótanács eljárási szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat. 2. SZAKASZ ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ 14. cikk Az ügyvezető igazgató felelősségi köre (1) A CEPOL-t az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel. (2) A Bizottság és az Igazgatótanács hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgató feladatai teljesítése során függetlenül jár el, utasításokat sem kormányoktól, sem egyéb szervtől nem kérhet és nem fogadhat el. (3) Az ügyvezető igazgató beszámol az Európai Parlamentnek tevékenységeiről, amikor utóbbi erre kéri. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról. (4) Az ügyvezető igazgató a CEPOL jogi képviselője. (5) Az ügyvezető igazgató felelős a CEPOL e rendelet által kijelölt feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen: a) a CEPOL napi szintű igazgatása; b) javaslattétel az igazgatótanácsnak a CEPOL belső szervezeti felépítése tekintetében; c) az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; d) az éves munkaprogram és a többéves programozás kidolgozása és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácsnak; e) az éves munkaprogram és a többéves programozás végrehajtása, valamint azok végrehajtásáról jelentéstétel az igazgatótanácsnak; f) a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabálytervezetek elfogadása a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására vonatkozóan; g) a CEPOL konszolidált éves tevékenységi jelentése tervezetének kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; h) a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből fakadó következtetések, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett vizsgálatok nyomon követésére cselekvési terv kidolgozása, valamint az elért eredményekről rendszeres jelentéstétel az igazgatótanácsnak és évente kétszer a Bizottságnak; i) az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel; j) a CEPOL belső csalás elleni stratégiája tervezetének kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; k) a CEPOL-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének összeállítása; l) a CEPOL előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása. m) az igazgatótanács elnökének támogatása az igazgatótanács üléseinek előkészítésében; n) az e rendeletből fakadó egyéb feladatok ellátása 3. SZAKASZ TUDOMÁNYOS KÉPZÉSI BIZOTTSÁG 15. cikk Célkitűzés és feladatok (1) A tudományos képzési bizottság olyan független tanácsadó testület, amely a CEPOL képzéssel kapcsolatos munkájának tudományos minőségét garantálja és irányítja. E célból az ügyvezető igazgató korán bevonja a tudományos képzési bizottságot a 9. cikkben említett valamennyi dokumentum összeállításába, amennyiben azok a képzést érintik. (2) A tudományos képzési bizottság az e rendelet 4. cikkében felölelt területeket érintő legmagasabb akadémiai vagy szakmai körök tizenegy képviselőjéből áll. Az igazgatótanács az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, átlátható pályázati felhívással és kiválasztási eljárással jelöli ki a tagokat. Az igazgatótanács tagjai nem tagjai a tudományos képzési bizottságnak. A tudományos képzési bizottság tagjai független személyek. Semmilyen kormánytól vagy más szervtől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasítást. (3) A CEPOL közzéteszi honlapján a tudományos képzési bizottság tagjainak listáját, és azt rendszeresen frissíti. (4) A tudományos képzési bizottság tagjainak hivatali ideje öt évre szól. E hivatali idő nem hosszabbítható meg, és tagjai felmenthetők, amennyiben nem felelnek meg a függetlenség feltételeinek. (5) A tudományos képzési bizottság öt éves hivatali időre megválasztja elnökét és alelnökét. Állásfoglalásait egyszerű többséggel fogadja el. A bizottságot az elnök évente egy-négy alkalommal hívja össze. Szükség esetén az elnök saját kezdeményezésére vagy a bizottság legalább négy tagjának kérésére rendkívüli üléseket hív össze. (6) Az ügyvezető igazgatót vagy képviselőjét szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként hívják meg az ülésekre. (7) A tudományos képzési bizottságot egy, a bizottság által kijelölt vagy az ügyvezető igazgató által kinevezett titkár segíti, aki a CEPOL személyzetének tagja. (8) A tudományos képzési bizottság különösen az alábbiakat látja el: a) tanácsot ad az ügyvezető igazgatónak az éves munkaprogram és egyéb stratégiai dokumentumok összeállításához, azok tudományos minőségének és a vonatkozó uniós ágazati politikákkal és prioritásokkal való koherenciájának biztosítása érdekében; b) független véleményt és tanácsot nyújt az igazgatótanácsnak a hatáskörébe tartozó kérdésekben; c) független véleményt és tanácsot nyújt a tanterv, az alkalmazott tanulási módszerek, tanulási lehetőségek minőségéről és a tudományos fejleményekről; d) az igazgatótanács, az ügyvezető igazgató, vagy a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettes kérésére ellát minden egyéb olyan tanácsadási feladatot, ami fontos a CEPOL képzéssel kapcsolatos tevékenysége tudományos vonatkozásainak szempontjából. (9) A tudományos képzési bizottság éves költségvetését a CEPOL önálló költségvetési tételében különítik el. IV. FEJEZET PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK 16. cikk Költségvetés (1) A CEPOL tervezett bevételeit és kiadásait minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt a CEPOL költségvetésében fel kell tüntetni. (2) A CEPOL költségvetésének bevételei és kiadásai egyensúlyban vannak. (3) Egyéb források sérelme nélkül a CEPOL bevétele magában foglalja az Uniónak – az Európai Unió általános költségvetésébe bevezetett – hozzájárulását. (4) A CEPOL hatáskör-átruházási megállapodások vagy ad-hoc és kivételes támogatások formájában uniós finanszírozásban részesülhet, a 21. cikkben említett pénzügyi szabályaival, valamint az Unió szakpolitikáit támogató kapcsolódó jogi aktusokban foglalt rendelkezésekkel összhangban. (5) A CEPOL kiadásai magukban foglalják a személyi, az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat. (6) A nagyprojektekkel kapcsolatos, több pénzügyi évre kiterjedő intézkedésekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások felbonthatók több éven át esedékes éves részletekre. 17. cikk A költségvetés megállapítása (1) Az ügyvezető igazgató évente elkészíti a CEPOL következő költségvetési évre érvényes előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, ideértve a létszámtervet is, és azt megküldi az igazgatótanácsnak. (2) Az igazgatótanács e költségvetési tervezet alapján elfogadja a CEPOL következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó ideiglenes költségvetési tervezetét. (3) A CEPOL bevételeit és kiadásait tartalmazó előzetes költségvetési tervezetet minden év január 31-ig meg kell küldeni a Bizottságnak. Az igazgatótanács március 31-ig megküldi a Bizottságnak a költségvetési tervezet végleges változatát. (4) A Bizottság az előirányzatot az Európai Unió általános költségvetési tervezetével együtt megküldi a költségvetési hatóságnak. (5) A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános költségvetést terhelő támogatás összegét, amelyet a Szerződés 313. és 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt. (6) A költségvetési hatóság engedélyezi az Európai Unió által a CEPOL-nak nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó előirányzatokat. (7) A költségvetési hatóság elfogadja a CEPOL létszámtervét. (8) A CEPOL költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Szükség esetén ennek megfelelően ki kell igazítani. (9) A CEPOL költségvetésére várhatóan jelentősen kiható építési projektek esetében az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet[22] rendelkezéseit kell alkalmazni. 18. cikk A költségvetés végrehajtása (1) A CEPOL költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre. (2) Az ügyvezető igazgató minden évben megküldi a költségvetési hatóságnak az értékelési eljárás eredménye szempontjából lényeges összes információt. 19. cikk Az elszámolás bemutatása és mentesítés (1) A következő pénzügyi év március 1-jéig a CEPOL számvitelért felelős tisztviselője megküldi az előzetes elszámolást a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek. (2) A CEPOL a következő pénzügyi év március 31-ig megküldi a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. (3) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a következő pénzügyi év március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a CEPOL előzetes elszámolásának a Bizottság elszámolásával konszolidált változatát. (4) A CEPOL előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő – a költségvetési rendelet 148. cikkének megfelelően – elkészíti a CEPOL végleges elszámolását. Az ügyvezető igazgató ezt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácsnak. (5) Az igazgatótanács véleményezi a CEPOL végleges elszámolását. (6) A CEPOL számvitelért felelős tisztviselője a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. (7) A végleges elszámolást a következő év november 15-ig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (8) Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi. (9) Az ügyvezető igazgató az általános költségvetési rendelet 165. cikke (3) bekezdésével összhangban kérésére benyújtja az Európai Parlamentnek a kérdéses pénzügyi évvel kapcsolatos mentesítési eljárás zökkenőmentes alkalmazásához szükséges valamennyi információt. (10) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól. 20. cikk Pénzügyi szabályok (1) A CEPOL-ra vonantkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok csak akkor és annyiban térhetnek el az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelettől, ha és amennyiben az eltérést a CEPOL működése kifejezetten szükségessé teszi, és az eltéréshez a Bizottság előzetesen hozzájárulását adta. (2) A CEPOL pályázati felhívás nélkül vissza nem térítendő támogatást ítélhet oda a tagállamoknak arra a célra, hogy a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feladatokkal összefüggésben képzést nyújtsanak. V. FEJEZET SZEMÉLYZET 21. cikk Általános tudnivalók (1) A CEPOL személyzetére alkalmazni kell a személyzeti szabályzatot és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeket[23], valamint az Unió intézményei által a fenti személyzeti szabályzat és egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálybaléptetése céljából közösen elfogadott szabályokat. 22. cikk Ügyvezető igazgató (1) Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében a CEPOL ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik. (2) Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatótanács nevezi ki. Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából a CEPOL-t az igazgatótanács elnöke képviseli. (3) Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését, valamint a CEPOL előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat. (4) Az igazgatótanács a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét. (5) Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban. (6) Az igazgatótanács a Bizottság javaslata alapján határozhat arról, hogy visszahívja hivatalából az ügyvezető igazgatót. (7) Az ügyvezető igazgató kinevezéséhez, hivatali idejének meghosszabbításához vagy felmentéséhez az igazgatótanács valamennyi szavazati joggal rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség. 23. cikk Kirendelt nemzeti szakértők (1) A CEPOL kirendelt nemzeti szakértőket vehet igénybe. (2) Az igazgatótanács határozatot fogad el a nemzeti szakértők CEPOL-hoz történő kirendelésére vonatkozó szabályok megállapításáról. VI. FEJEZET VEGYES RENDELKEZÉSEK 24. cikk Jogállás (1) A CEPOL az Unió szerve. Jogi személyiséggel rendelkezik. (2) A CEPOL az egyes tagállamokban a nemzeti jog alapján a jogi személyeket megillető legszélesebb körű jogképességet élvezi. A CEPOL különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat. (3) A CEPOL székhelye Budapest (Magyarország). 25. cikk Kiváltságok és mentességek A CEPOL-ra és személyi állományára alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet. 26. cikk Nyelvhasználat (1) Az 1. rendeletben[24] megállapított rendelkezések alkalmazandók az CEPOL-ra. (2) Az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével hoz határozatot a CEPOL belső nyelvhasználatáról. (3) A CEPOL működéséhez szükséges fordítási munkákat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja. 27. cikk Átláthatóság (1) A CEPOL-nál tárolt dokumentumokra az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni. (2) Az igazgatótanács az első ülése napjától számított hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat. (3) A CEPOL által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok ellen az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Unió Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni, a Szerződés 228. és 263. cikkében meghatározott feltételek szerint. (4) A CEPOL által történő személyesadat-feldolgozásra a 45/2001/EK rendeletet[25] kell alkalmazni. 28. cikk Csalás elleni küzdelem (1) A 883/2013/EU, Euratom rendelet[26] szerinti csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából a CEPOL működésének megkezdésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[27], és a fenti megállapodás mellékletében található minta alapján elfogadja a CEPOL személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket. (2) Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint a CEPOL által uniós forrásokban részesített vállalkozóknál és alvállalkozóknál. (3) Az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK rendeletben[28] meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzést és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása céljából, hogy valamely CEPOL által finanszírozott vissza nem térítendő támogatással vagy szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy egyéb, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység. (4) Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül a CEPOL harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek. 29. cikk A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok A CEPOL a Bizottságnak az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat[29] mellékletében meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti. 30. cikk Felelősségre vonhatóság (1) A CEPOL szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg. (2) Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a CEPOL által kötött szerződésekben foglalt választottbírósági kikötés alapján ítéletet hozzon. (3) A szerződésen kívüli felelősség esetén a CEPOL a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat. (4) A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákra az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel. (5) A CEPOL-alkalmazottak CEPOL-lal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy alkalmazási feltételekben meghatározott előírások szabályozzák. 31. cikk Értékelés és felülvizsgálat (1) A Bizottság a 43. cikkben említett időponttól számított öt éven belül, majd azt követően ötévente értékelést rendel meg, hogy felmérje különösen a CEPOL és munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát. Az értékelés különösen azt vizsgálja meg, hogy kell-e esetleg módosítani a CEPOL megbízását, és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak. (2) A Bizottság az értékelő jelentést és a jelentéssel kapcsolatos következtetéseit továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait közzé kell tenni. (3) Minden második értékelés alkalmával a CEPOL által célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CEPOL fenntartása a kitűzött célok, megbízás és feladatok tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését. 32. cikk Igazgatási vizsgálatok A CEPOL tevékenységeit az európai ombudsman ellenőrzi a Szerződés 228. cikkében meghatározott feltételek mellett. 33. cikk Együttműködés uniós szervekkel, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel (1) A CEPOL nyitott azon harmadik országok részvétele előtt, amelyek e célból megállapodást kötöttek az Unióval. (2) Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, a CEPOL együttműködési kapcsolatokat létesíthet és tarthat fenn uniós szervekkel – e szervek célkitűzéseivel összhangban –, harmadik országok hatóságaival, harmadik országok képzéssel foglalkozó intézményeivel, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel. (3) Az (1) és (2) bekezdéssel összhangban rendelkezéseket kell kidolgozni különösen annak meghatározásával, hogy az érintett harmadik országok milyen jelleggel, milyen mértékben és hogyan vehetnek részt a CEPOL munkájában, ideértve a CEPOL által tett kezdeményezésekben való részvétellel, a pénzügyi hozzájárulással és a személyzettel kapcsolatos rendelkezéseket is. A személyzeti kérdéseket illetően a fenti rendelkezések minden körülmények között megfelelnek a személyzeti szabályzatnak. (4) A CEPOL együttműködik az e rendelet által felölelt kérdésekben illetékes és a (2) bekezdésben említett uniós szervekkel, az e szervekkel kötött munkamegállapodások keretében, e rendelettel vagy a 2005/681/IB határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. Ilyen munkamegállapodások csak az igazgatótanács engedélyezésével, és a Bizottság előzetes jóváhagyásával köthetők. 34. cikk A székhely-megállapodás és a működési feltételek (1) A CEPOL Magyarországon biztosítandó elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, valamint az e tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az igazgatótanács tagjaira, valamint a CEPOL személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a CEPOL és Magyarország által – az igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után és legkésőbb 2 évvel e rendelet hatályba lépését követően – megkötött székhely-megállapodás rögzíti. (2) A CEPOL-t befogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja a CEPOL megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is. VII. FEJEZET ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 35. cikk Általános jogutódlás (1) Az e határozattal létrehozott CEPOL az általános jogutód a 2005/681/IB határozattal létrehozott CEPOL által kötött valamennyi szerződés, az általa vállalt felelősség, és a megszerzett ingatlanok tekintetében. (2) Ez a rendelet nem érinti a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL által e rendelet hatályba lépése előtt kötött megállapodások jogi érvényességét. (3) A 2005/681/IB határozat alapján kötött székhely-megállapodás e rendelet alkalmazása megkezdésének napján megszűnik. 36. cikk Átmeneti intézkedések az igazgatótanácsra vonatkozóan (1) A CEPOL igazgatótanácsa tagjainak a 2005/681/IB határozat 10. cikke alapján megállapított hivatali ideje … -án/-én[e rendelet hatálybalépésének napján] jár le. (2) A … [e rendelet hatályba lépésének napja] és … [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] közötti időszakban a 2005/681/IB határozat 10. cikke alapján létrehozott igazgatótanács: a) ellátja az igazgatótanács e rendelet 9. cikkében említett feladatait; b) előkészíti a az e rendelet 29. cikkében említett, az 1049/2001/EK rendeletnek a CEPOL dokumentumai tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok, továbbá az e rendelet 31. cikkében említett, a diszkréciós és titoktartási kötelezettségre, valamint a különleges és uniós minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok elfogadását; c) előkészíti az e rendelet alkalmazásához szükséges bármely más eszközt, és d) felülvizsgálja az igazgatótanács által a 2005/681/IB határozat alapján elfogadott belső szabályokat és intézkedéseket, hogy az e rendelet 8. cikke szerint létrehozott igazgatótanács határozatot hozhasson ugyanezen rendelet 42. cikkének (2) bekezdése szerint. 37. cikk Átmeneti intézkedések az ügyvezető igazgatóra és az alkalmazottakra vonatkozóan (1) Hátralévő hivatali idejére a CEPOL 2005/681/IB határozat 11. cikkének (1) bekezdése alapján kinevezett igazgatóját jelölik ki az ügyvezető igazgató e rendelet 15. cikkében előírtak szerinti feladatköreinek ellátására. Szerződése egyéb feltételei változatlanok maradnak. Amennyiben a hivatali idő … [e rendelet hatályba lépésének napja] után, de … [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] előtt jár le, hivatali idejét az e rendelet alkalmazásának időpontjától számított egy évig automatikusan meg kell hosszabbítani. (2) Amennyiben az ügyvezető igazgató nem szándékozik vagy nem képes az (1) bekezdéssel összhangban eljárni, az igazgatótanács ideiglenes ügyvezető igazgatót jelöli ki, aki 18 hónapot nem meghaladó időtartamra, a 23. cikkben előírt kinevezésekig gyakorolja az ügyvezető igazgató feladatköreit. (3) Ez a rendelet nem érinti a 2005/681/IB határozat alapján foglalkoztatott alkalmazottak jogait és kötelezettségeit. (4) Az első albekezdésben említett alkalmazottak munkaszerződései e rendelet alapján meghosszabbíthatók, a személyzeti szabályzattal és alkalmazási feltételekkel összhangban. 38. cikk Átmeneti költségvetési rendelkezések A 2005/681/IB határozat 25. cikke alapján jóváhagyott költségvetések tekintetében a mentesítési eljárást a 2005/681/IB határozatban megállapított szabályokkal összhangban végzik. VIII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 39. cikk Hatályon kívül helyezés E rendelet az alkalmazása megkezdésének időpontjától a 2005/681/IB határozat helyébe lép. 40. cikk Az igazgatótanács által elfogadott belső szabályok hatályban tartása Az igazgatótanács által a 2005/681/IB határozat alapján elfogadott belső szabályok és intézkedések hatályban maradnak [e rendelet alkalmazásának napja] után, kivéve, ha az igazgatótanács e rendelet végrehajtása során másként határoz. 41. cikk Hatálybalépés (1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. (2) Ezt a rendeletet [alkalmazás napja]-tól/-től kell alkalmazni. Ugyanakkor a 36., 37. és 38. cikket ...-tól/-től [e rendelet hatálybalépésétől] kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek megfelelően. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök Pénzügyi kimutatás – „Ügynökségek” a következőhöz: A BIZOTTSÁG HATÁROZATA az Európai Unió általános költségvetésének (az Európai Bizottságra vonatkozó szakasz) végrehajtására vonatkozó, a Bizottság szervezeti egységeinek figyelmébe szánt belső szabályokról [A jogalkotó hatóság számára a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervekkel kapcsolatban benyújtandó valamennyi javaslathoz és kezdeményezéshez (a költségvetési rendelet 31. cikke és az alkalmazási szabályok 19. cikke)] 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek): 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. A(z) [szerv] operatív előirányzataira gyakorolt becsült hatás 3.2.3. A(z) [szerv] humánerőforrására gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB határozat hatályon kívül helyezéséről és helyettesítéséről 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[30] Szakpolitikai terület: BELÜGYEK (18. cím) Tevékenység: 18.02 Belső biztonság 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre[31] irányul þ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek): 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A 2000-ben tanácsi határozattal létrehozott Európai Rendőrakadémia (CEPOL) 2005-ben vált uniós ügynökséggé (2005/681/IB tanácsi határozat). A CEPOL azzal a céllal hozza össze a vezető beosztású rendőrtiszteket, hogy határon átnyúló együttműködést ösztönözzön a bűnözés elleni küzdelemben, valamint a közbiztonság és a közrend fenntartásában. A Stockholmi Program kimondja, hogy a hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra támogatása érdekében rendkívül fontos az Unióval kapcsolatos kérdésekről szóló képzések számának növelése, és a szisztematikus európai képzési rendszerek célkitűzésének követése. A Bizottság ennek megfelelően – ezen új rendeletjavaslatot megelőzően – javaslatot terjesztett elő egy európai bűnüldözési képzési rendszerről (LETS), amely a CEPOL által jelenleg folytatott tevékenységekre épülne – tekintettel arra, hogy a jelenlegi jogalapja szerint a CEPOL csak részben hajthatná végre a LETS-t, mivel kompetenciája a vezető beosztású tisztekre korlátozódik. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) ... sz. konkrét célkitűzés 1. konkrét célkitűzés: A bűnüldöző szervek tagjait érintő uniós szintű képzés és csereprogramok koordinálása 2. konkrét célkitűzés: A bűnüldözési képzési program (LETS) végrehajtásának koordinálása A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 18.02 – Belső biztonság 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A bűnüldöző szervek tagjainak képzése, és ezáltal a rendőrségi tevékenység színvonalának növelése Európa-szerte, a bűnüldöző ügynökségek közötti bizalom erősítése, hozzájárulás a közös rendészeti kultúra megteremtéséhez, és ezáltal hatékonyabb uniós válasz a közös biztonsági kihívásokra. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. – Az igényfelmérések száma; – A minőségbiztosítási termékek száma; – A közös tantervek száma; – A képzési (és e-tanulási) modulok száma; – A megtartott kurzusok száma; – A szervezett cserék száma; – Felhasználói elégedettség. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az ügynökség által megvalósítandó bűnüldözési képzés Európa-szerte növeli a rendőrségi tevékenység színvonalát, hozzájárul a bűnüldöző szervek közötti bizalom megerősítéséhez, hozzájárul a közös rendészeti kultúra megteremtéséhez, és ezáltal hatékonyabb uniós választ tesz lehetővé a közös biztonsági kihívásokra. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az EU bűnüldözési képzésben való részvételének hozzáadott értékét az jelenti, hogy koordinált megközelítést biztosít az ilyen képzés kidolgozásához és végrehajtásához. E területen már jelenleg is sok minden történik, akár a tagállamok által nemzeti szinten, akár a CEPOL által uniós szinten. Ahogy azonban azt az európai bűnüldözési képzési rendszerről szóló bizottsági közleményben ismertetjük, még többet kell tenni, például annak biztosítására, hogy a képzés megfeleljen az uniós szinten prioritásként meghatározott bűnügyi témákkal kapcsolatos kérdéseknek, valamint, hogy koherens megközelítés révén a legmagasabb szintű minőségi előírásoknak megfelelő uniós képzést biztosítsunk. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az európai bűnüldözési képzési rendszerről (LETS) szóló, e rendeletet kísérő bizottsági közlemény a CEPOL által 2012-ben végzett helyzetfelmérése, valamint a tagállamok szakértőivel és az IB ügynökségekkel folytatott kimerítő konzultációkra épül. Az eredmények azt mutatják, hogy összehangoltabb megközelítésre van szükség, ideértve egy uniós ügynökség komoly szerepét mint a rendszer végrehajtásának hajtóereje és koordinátora, egyéb ügynökségekkel és nemzeti képzési intézményekkel szoros együttműködésben. 2011-ben befejeződött a CEPOL ötéves értékelése, valamint a Bizottság külső tanulmányt rendelt a jövőbeni jogalkotási javaslatra vonatkozó hatásvizsgálat előkészítésének támogatására. Az eredmények azt mutatják, hogy a rendőrségi tevékenység uniós dimenziójával kapcsolatban több képzésre, a CEPOL, a tagállamok és egyéb ügynökségek között hatékonyabb koordinációra, valamint a CEPOL jelenlegi irányításának és szerkezeti felépítésének fejlesztésére van szükség. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia A CEPOL együttműködik a bel- és igazságügyek területén tevékenykedő egyéb uniós ügynökségekkel (köztük az Europollal, a Frontex-szel, valamint az Alapjogi Ügynökséggel). A CEPOL biztosítja az illetékes bűnüldöző szerveket célzó képzési tevékenységek következetes kidolgozását, és már létező európai ügynökségeken és más kapcsolódó szervek által e téren ellátott feladatok kettős elvégzésének elkerülését azáltal, hogy a képzési igényekről stratégiai felméréseket készít, valamint megválaszolja a belső biztonság és annak külső vonatkozásai területén meghatározott uniós prioritásokkal, a vonatkozó politikai ciklusokkal összhangban. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig þ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik Beindítási időszak: 2016.1.1-től 2016.3.31-ig, azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[32] A 2014. évi költségvetésből ¨ Bizottság általi közvetlen irányítás a következőkön keresztül: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal þ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával: ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg); ¨az EBB és az Európai Beruházási Alap; þ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek; ¨ közjogi szervek; ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak; ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek; ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Gyakoriság és feltételek A rendeletjavaslat alapján a CEPOL-nak minden évben programozási dokumentumot kell kidolgoznia, amely tartalmazza a CEPOL többéves programozását és éves munkaprogramját. Továbbá, a Bizottság öt évente értékelést készíttet különösen a CEPOL és munkamódszerei hatásáról, hatékonyságáról és eredményességéről. Az értékelés különösen azt vizsgálja meg, hogy kell-e esetleg módosítani a CEPOL megbízását, és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A CEPOL-nak a LETS végrehajtásáért és az uniós szintű oktatás koordinálásáért felelős ügynökséggé történő átalakítását az érdekelt felek túl ambiciózusnak tekinthetik a CEPOL jelenlegi nagyságához képest. Ezért a megbízásában bekövetkező változásoknak tükröződniük kell az új ügynökség szerkezeti felépítésében és irányításában. Továbbá, figyelembe kell venni az ügynökség új székhelyére történő áthelyezésével kapcsolatos – főleg a személyzetet érintő – kockázatokat. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A CEPOL-t az alábbi ellenőrzéseknek vetik alá: költségvetési ellenőrzés, belső ellenőrzés, a Számvevőszék éves jelentése, az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos éves mentesítés és az OLAF által végzett esetleges vizsgálatok különösen annak biztosítására, hogy az ügynökségek rendelkezésére álló erőforrásokat jól használják fel. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében a 883/2013/EK rendelet rendelkezéseit korlátozás nélkül kell alkalmazni az ügynökségre, a rendelet 29. cikkében meghatározottak szerint. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff. ([33]) || EFTA országokból[34] || tagjelölt országokból[35] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében 3 || 18.0205 – az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || || || || || || 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) Többéves pénzügyi keret fejezete || 3 || Biztonság és uniós polgárság CEPOL || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 1. cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || 2. cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2 a) || || || || || || || 3. cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3 a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (3 b) || || || || || || || A CEPOL-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +(3b) || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Megjegyzés: Többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN Főigazgatóság: Belügyek ||  Humánerőforrás || || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660  Egyéb igazgatási kiadások || || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || || Év 2016 || Év 2017 || Év 2018 || Év 2019 || Év 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 Kifizetési előirányzatok || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 3.2.2. A CEPOL előirányzataira gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN || Típus[36] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[37] A bűnüldözési tisztviselők képzéséről szóló uniós szakpolitika végrehajtásának koordinálása, valamint kapcsolódó uniós szintű képzések és csereprogramok biztosítása || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || Koordináció || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 || – Teljesítés || Közös tanterv, képzési modulok, e-tanulási modulok || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 || – Teljesítés || A megtartott tanfolyamok száma || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 || – Teljesítés || A szervezett cserék száma || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 || Az 1. konkrét célkitűzés részösszege || || 7,345 || || 7,491 || || 7,758 || || 7,912 || || 8,071 || || 38,577 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A bűnüldözési képzési rendszer végrehajtása || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || A rendszer négy ágának koordinálása, szükségletelemzés és minőségbiztosítási termékek || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 || A 2. konkrét célkitűzés részösszege || || 1,296 || || 1,322 || || 1,368 || || 1,396 || || 1,424 || || 6,806 || ÖSSZKÖLTSÉG || || 8,641 || || 8,813 || || 9,126 || || 9,308 || || 9,495 || || 45,383 || 3.2.3. A CEPOL humánerőforrására gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: – millió EUR (három tizedesjegyig) Humánerőforrás || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 A létszámtervben szereplő álláshelyek (főben) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || – ebből AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 || – ebből AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 || – ebből szerződéses alkalmazott || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || – ebből kirendelt nemzeti szakértő (END) || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 || Összes alkalmazott || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 || || || || || || || || Személyzeti kiadások || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 A létszámtervben szereplő álláshelyek || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716 – ebből AD || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191 – ebből AST || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525 Külső munkatársak || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682 – ebből szerződéses alkalmazott || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664 – ebből kirendelt nemzeti szakértő (END) || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018 Összes személyzeti kiadás || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398 Megjegyzés: A CEPOL létszámterve 2014-ben a következő: 27 IA (16 AD + 11 AST), 10 AC és 5,5 END. Az ügynökségnek az a célja, hogy 2016-ban egy további ideiglenes alkalmazottat vegyen fel a jogi tanácsadó álláshelyre (1 AD), az európai ombudsman tanácsával összhangban. A LETS-hez szükséges három álláshely már benne van abban, hogy a 2013. július 10-i COM(2013)519 sz. közleménynek megfelelően a CEPOL személyzetét nem csökkentik 25-re; a három további álláshely egyikét csak 2018-ban biztosítják. Feltételezések szerint a LETS végrehajtásán munkálkodó további alkalmazottakat 2017-ben kell majd felvenni (+ 1 AD); így előre kell hozni a 2018-ra tervezett további álláshelyet. A LETS-hez kapcsolódó négy alkalmazott feladata az lesz, hogy koordinálják a rendszer négy ágát, valamint biztosítsák, hogy a képzési tevékenységek a képzési igények rendszeres felmérésén alapuljanak, és végrehajtásuk magas színvonalú legyen. Tekintettel arra, hogy a COM(2013)519 sz. közlemény már tartalmaz három további alkalmazottat a CEPOL számára, csak egy teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottat kell 2016-ra előrehozni, egy további alkalmazottat pedig 2017-ben kell találni annak függvényében, hogy az éves költségvetési eljárások során az ügynökségek tartalékában állnak-e rendelkezésre erőforrások. Az összes személyzeti költséget a Költségvetési főigazgatóság 2013. augusztus 8-i iránymutatásai alapján számoltuk ki: 1 AT = 132 000 EUR/év, 1 AC = 70 000 EUR/év, 1 END = 78 000 EUR/év. A számításoknál figyelembe vettük a Magyarországra vonatkozó kiigazítási szorzót (76,1%). 3.2.3.2. Becsült szükségletek a létszámtervi álláshelyekre és külső személyzetre A LÉTSZÁMTERVBEN SZEREPLŐ ÁLLÁSHELYEK || || || || || Tisztségcsoport és besorolási fokozat || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek AD 16 || || || || || AD 15 || || || || || AD 14 || || || 1 || 1 || 1 AD 13 || 1 || 1 || || || AD 12 || || || 1 || 2 || 2 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4 AD 8 || || || || || AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 6 || || || || || AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8 AD összesen || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 AST 11 || || || || || AST 10 || || || || || AST 9 || || || || || AST 8 || || || 1 || 2 || 2 AST 7 || || 1 || 1 || 1 || 2 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2 AST 2 || || || || || AST 1 || || || || || AST összesen || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 AST/SC 6 || || || || || AST/SC 5 || || || || || AST/SC 4 || || || || || AST/SC 3 || || || || || AST/SC 2 || || || || || AST/SC 1 || || || || || AST/SC összesen || || || || || ÖSSZESEN || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || || || || || KÜLSŐ MUNKATÁRSAK || || || || || Szerződéses alkalmazott || 2016. évi becslés* || 2017. évi becslés* || 2018. évi becslés* || 2019. évi becslés* || 2020. évi becslés* FG IV || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 FG III || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 FG III || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 FG I || || || || || Összesen || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || || || || || Kirendelt nemzeti szakértők || 2016. évi becslés* || 2017. évi becslés* || 2018. évi becslés* || 2019. évi becslés* || 2020. évi becslés* Összesen || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 (*) Becslés átlagos költségek alapján A létszámtervben szereplő számadatok továbbra is irányadóak. A létszámtervről minden évben a költségvetési hatóságok hoz határozatot. A létszámtervben szereplő besorolási fokozatok növelése nem jelenti a személyzet automatikus felsőbb kategóriába sorolását, arra a rendes értékelési és átsorolási eljárást kell alkalmazni. 3.2.3.3. Becsült humánerőforrás-szükségletek az ügynökségért felelős főigazgatóságnál – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 ÖSSZESEN || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A Bizottság képviselete az ügynökség igazgatótanácsában. A CEPOL éves munkaprogramjával kapcsolatos bizottsági vélemény összeállítása és a végrehajtás ellenőrzése. A költségvetés végrehajtásának ellenőrzése. Az ügynökség támogatása tevékenységeinek uniós szakpolitikáknak megfelelő kialakításában, ideértve szakértői üléseken való részvétel. A teljes munkaidős egyenértékben kifejezett költségek kiszámításának leírását bele kell foglalni a melléklet 3. szakaszába. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – þ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – o A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[38]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. […] 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – þ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás – þ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[39] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ...... jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. […] Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. […] MELLÉKLET a PÉNZÜGYI KIMUTATÁSHOZ A javaslat/kezdeményezés neve: A Bizottság határozata az Európai Unió általános költségvetésének (az Európai Bizottságra vonatkozó szakasz) végrehajtására vonatkozó, a Bizottság szervezeti egységeinek figyelmébe szánt belső szabályokról 1. A HUMÁNERŐFORRÁS-SZÜKSÉGLETEK SZÁMA ÉS KÖLTSÉGE 2. AZ EGYÉB IGAZGATÁSI KIADÁSOK KÖLTSÉGE 3. A KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSÁRA HASZNÁLT MÓDSZEREK 3.1. Emberi erőforrások 3.2. Egyéb igazgatási kiadások Ezt a mellékletet csatolni kell a pénzügyi kimutatáshoz a szolgálatközi konzultáció megindításakor. Az adattáblázatokat használták forrásként a pénzügyi kimutatásba foglalt táblázatokhoz. A táblázatok kizárólag a Bizottságon belüli belső használatra készültek. 1. A szükségesnek tekintett humánerőforrások költségei ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 AST || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (uniós küldöttségeknél) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Külső munkatársak [40] XX 01 02 01 (a teljes keretből) || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (uniós küldöttségeknél) || AC || || || || || || || || || || || || AL || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) 10 01 05 02 (közvetlen kutatás) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Külső munkatársak [41] XX 01 04 yy Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). || – a központban || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || – uniós küldöttségeknél || AC || || || || || || || || || || || || AL || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (közvetett kutatás) || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (közvetlen kutatás) || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || || || || || || XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.ÖSSZESEN || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 2. Az egyéb igazgatási kiadások költsége ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || A központban: || || || || || || 18 01 02 11 01 – Kiküldetési és reprezentációs költségek || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX 01 02 11 02XX 01 02 11 02 – Konferenciákkal és ülésekkel kapcsolatos költségek || || || || || || XX 01 02 11 03 – Bizottságok[42] || || || || || || XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk || || || || || || XX 01 03 01 03 – IKT felszerelések[43] || || || || || || XX 01 03 01 04 – IKT szolgáltatások4 || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || Uniós küldöttségeknél || || || || || || XX 01 02 12 01 – Kiküldetési, konferencia- és reprezentáci