HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2004.07.14. 
COM(2004) 469 végleges 
2004/0150 (COD) .
 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATÁRA 
a Kultúra 2007 program létrehozásáról (2007-2013) 
. 
(a Bizottság el őterjesztése) 
  
{SEC(2004) 954} 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. B EVEZETÉS : A KONTEXTUS ISMERTETÉSE  
1.1. Jogalap 
A kultúra területén a közösségi fellépés megfelel ő jogalapját az Európai Közösséget létrehozó 
szerződés 151. cikke adja. 
E cikk két alapvet ő fogalom tiszteletben tartására helyez i a hangsúlyt: az egyik a kulturális 
sokszínűség, a szubszidiaritás elvére is figyele mmel, a másik a közös kulturális örökség 
előtérbe helyezése, illetve a tagállamok közötti együttm űködés. A tagállamok kulturális 
együttműködését tehát tevékenységüket kiegészítve ke ll ösztönözni. 
1.2. A 151. cikk végrehajtása 
E cikk alapján a programok két els ő generációját fogadták el: els őként 1993 és 1999 között 
olyan ágazati programokat, mint a Kaleidoscope, az Ariane és a Raphaël1, majd 2000 
februárjában egy egységes kere tprogramot, a Kultúra 2000 programot2. E programok egyaránt 
arra törekedtek, hogy ösztönözzék a m űvészek alkotótevékenységét és mobilitását, a 
kultúrához való minél szélesebb kör ű hozzáférést, a m űvészet és a kultúra terjesztését, a 
kultúrák közötti párbeszédet, valamint az európai népek történelmének megismerését. 
Ezzel párhuzamosan az Európai Unió olyan kulturális együttm űködési szervezeteket és 
hálózatokat is támogat, amelyek kontinensünk integrációján és az európai civil társadalom 
megerősödésén munkálkodnak3, illetve hozzájárulnak a deportálásokhoz kapcsolódó f őbb 
helyszínek és archívumok gondozásához és a kapcsolódó megemlékezésekhez4. 
Végül az Európai Unió 1985 óta minden évben kijelöli a Kultúra egy vagy több Európai 
Fővárosát, amelyeknek adott esetbe n pénzügyi támogatást is nyújt5. 
2. A Z ÚJ PROGRAM ALAPJAI  
2.1. Jelent ős elemező és előkészítő munka 
Az új program el őkészítése, valamint a kulturális együttm űködés területén folytatott 
tevékenységek mérlegének megvonása ér dekében értékelték a Közösség kulturális 
tevékenységét és programjait6. Ezen értékeléseket egészítette ki a kulturális szektor számos 
                                                 
1 Lásd az Európai Parlament és a Tanács 719/96/EK  (HL L 99. szám, 1996.04.20.), 2085/97/EK (HL 
L 291. szám, 1997.10.24.) és 2228/97/EK (HL L 305. szám, 1997.11.08.) határozatait.  
2 Lásd az Európai Parlament és a Tanács 508/2000/EK (HL L 63. szám, 2000.03.10.) és 626/2004/EK 
(HL L 99. szám, 2000.04.03.) határozatait.  
3 Lásd különösen a Tanács 1991. november 14-i állásfoglalását az európai kulturális hálózatokról (HL C 
314. szám, 1991.12.05.). 
4 Az Európai Parlament és a Tanács 792/2004/EK határozata (HL L 138. szám, 2004.04.30.). 
5 Ez az eseménysorozat, amelyet el őször kormányközi kezdemén yezésként dolgoztak ki, az 
1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 166. szám, 1999.07.01.) tényleges közösségi kezdeményezéssé vált. 
6 A korábbi Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturá lis programok utólagos értékelése, a Kultúra 2000 
program félid ős értékelése, az európai kulturális érdek ű szervezetek értékelése. 
 
HU 3   HU hozzájárulása és a Bizottságnak a kulturális programok végrehajtása során szerzett 
tapasztalata. 
A Bizottság ugyanakkor az el őrejelzésre is nagy hangsúlyt fe ktetett. Többek köz ött létrehozott 
egy a kulturális együttm űködéssel foglalkozó fórumot7, szakértői csoportot bízott meg a 
jövőbeni kulturális program el őkészítésével8, és nyilvános konz ultációba kezdett9. Emellett 
szemináriumokat szervezett, illetve szemináriu mokon vett részt transzverzális vagy ágazati 
témakörökben, és a kulturális együttm űködés témájában különféle tanulmányokat 
készíttetett10. 
Végezetül javaslatának kidolgo zásakor a Bizottság a Tanács, az Európai Parlament és a 
Régiók Bizottságának munkáit is figyelembe vette11. 
2.2. A legfontosabb eredmények 
E széleskör ű gyakorlat mindenekel őtt az Európai Unió kulturális fellépésének 
megalapozottságára és helytállósságára mutatott rá. 
Mindeközben bizonyos hiányosságokat is a fe lszínre hozott, amelyeket az új program 
orvosolni kíván. 
                                                 
7 Az európai kulturális együttm űködés témájában 2001. november 21-22-én megrendezett fórum. 
8 Ennek keretében a szakért ői csoport 2003 júniusában készítette el jelentését „ Towards a new cultural 
framework programme of the European Union ” címmel. 
9 A jöv őbeni európai kulturális programról 2003 ápr ilisa és júliusa között az interneten rendezett 
nyilvános konzultáció.  
10 Tanulmány a kulturális szektor foglalkoztatási  potenciáljának kiaknázás áról és fejlesztésér ől a 
digitalizáció korszakában (2001. jú nius), tanulmány a személyek mobi litásáról és az alkotások szabad 
áramlásáról az európai kulturális ágazatban (2002. április), az Euro barométer tanulmányai az Európai 
Unióban a kulturális részvételr ől (2002. április), megvalósíthatósági tanulmány az Európai Kulturális 
Együttműködési Megfigyel őközpont létrehozásáról (2003. augusztus), jelentés a kulturális 
együttműködés helyzetér ől Európában (2003. október). 
11 Lásd különösen a Tanács 2002. június 25-i (HL C 162. szám, 2002.07.06.) és 2002. december 19-i (HL 
C 13. szám, 2003.01.18.) állásfoglalásait; az Európai Parlament 2001. szeptember 5-i (HL C 72. szám, 2002.03.21.), 2002. február 28-i (HL C 293. (E) szám, 2002.11.28) és 2002. október 21-i (HL C 300. 
(E) szám, 2003.12.11.) állásfoglalásait, valamint a Régiók Bizottságának 2003. október 9-i véleményét 
a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról.  
 
HU 4   HU 2.2.1. Az európai kulturális tevékenységr ől 
A közösségi fellépés jelenleg túlságosan ta golt. A „Kultúra 2000” keretprogram mellett 
mindenekel őtt két jelent ős közösségi tevékenység létezik: az európai érdek ű szervezetek 
támogatása és a „Kultúra Európai F ővárosai” eseménysorozat . Ezek e programhoz túl 
gyengén, vagy egyáltalán nem kapcsolódnak. Ez a három tevékenységre tagolódás 
kedvezőtlenül alakítja a polgárokban a Közösségr ől élő képet, mivel nem teszi világossá 
számukra, hogy a Közösség milyen nagy er őfeszítéseket tesz kultúráik meg őrzése és 
megismertetése érdekében, ahogy azt sem, hogy a kulturális dimenziót figyelembe veszi az európai építkezésben, de f őképp a közösségi fellépés koherenciáját gyengíti. 
2.2.2. A Kultúra 2000 programról 
A Kultúra 2000 program a rendelkezésére álló korlátozott pénzügyi eszközökhöz képest túl 
sok célkit űzés egyidej ű megvalósítására törekszik. Ez hatékonyságának és 
„olvashatóságának” rovására megy, mivel a támogatott projektek nagy száma és eltér ő jellege 
a szétaprózódás érzését keltheti. 
Emellett a Kultúra 2000 programban a különféle ku lturális ágak átjárhatóságának hiányát a 
szereplők szempontjából kötöttségként érté kelték, mivel így nem lehet kell ően figyelembe 
venni az ágazat változó valóságát, ami egyes kulturális kifejezési formák kirekesztésének 
kockázatával jár. 
2.2.3. A támogatott tevékenységek típusáról 
A közösségi kulturális program bizonyos tevékenységeket figyelmen kívül hagy. Így például 
jelenleg nem beszélhetünk az európai kulturális együttm űködés jelent őségével és eszközeivel 
foglalkozó elméleti munkák tényleges támogatásáról. 
3. A
 HARMADIK GENERÁCIÓS PROGRAM  
3.1. Átfogó megközelítés 
A közösségi fellépés általános célkit űzése, hogy Európában a kulturális együttm űködés 
fejlesztésével létrehozzon egy közös kulturális térséget. E fellépés így aktívan hozzájárul 
majd az európai identitás felépí téséhez az alapokból kiindulva. 
Amint arra a Bizottság e gy közelmúltbeli közleményében12 rámutatott, „a kultúra területén az 
Unió valamennyi tevékenysége végs ő soron az európai polgár okhoz szól. Az európai 
intézményeknek ugyanakkor szüks égük van köztes szerepl őkre is ahhoz, hogy e polgárokat 
elérjék, és európai dimenzióval bíró, min őségi kulturális tevékenységekre tegyenek 
javaslatot”. E köztes szerepl ők közé tartoznak a színháza k, a múzeumok, a szakmai 
társulások, a kutatóközpontok, az egyetemek, a kultu rális intézmények, az állami hatóságok 
stb. 
                                                 
12 „A cselekv ő polgárság: az európai kultúra és sokszín űség támogatása az ifjúsági, kulturális, 
audiovizuális és a civil részvételt ösztönz ő programokon keresztül”, COM (2004) 154 végleges. 
 
HU 5   HU A fent említett munkákból kit űnik, hogy a célkit űzések számát csökkenteni kell, és ebb ől a 
nézőpontból, általános egyetértés szerint13, mindenekel őtt a következ ő három tengelyt kell 
előtérbe helyezni: a kulturális ágazatban dolgozók nemzetek közötti mobilitásának 
támogatása, a m űvek és a m űvészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti 
áramlásának el ősegítése, és végül a kultúrák közötti  párbeszéd támogatása. A kulturális 
szereplőknek, és így a polgároknak több lehet őséget kell biztosítani arra, hogy hálózatokat 
építsenek, projekteket valósítsanak me g, nagyobb mobilitásra tegyenek szert vagy el ősegítsék 
a kulturális párbeszédet Európában vagy a vilá g más régióiban. A program által támogatott 
projekteknek megfelel ő kiterjedtséggel kell rendelkezniük, és európai szinten maximális 
hozzáadott értéket kell felmutatniuk: az egyes projekteknek tehát e célkit űzések közül 
legalább kett őt kell követniük. 
A kulturális tevékenységek két els ő generációjához képest a javasolt program Európában a 
többoldalú kulturális együttm űködés koherens, átfogó és hiá nytalan eszköze kíván lenni, 
amely azt teljes összetettségéb en képes átfogni. E program ugya nis három támogatási szintet 
határoz meg, amelyek mindegyike a kulturális együttm űködés három különböz ő és egymás 
kiegészítő rétegére irányul, és így eltér ő, de egymással összefügg ő igényeket elég ít ki. Ebben 
rejlik e program legf őbb újítása: olyan átfogó megközelíté st alkalmaz, amely a kulturális 
ágazatot a maga teljességében fogja át, és azon belül er ősíti az együttm űködést. 
Minden egyes támogatási szin thez egy terület kapcsolódik. 
Az első terület a fenntartható, kísérleti jelleg ű vagy „különleges” együttm űködési 
projekteknek nyújt közvetle n pénzügyi támogatást14. Alapvető fontosságú a tekintetben, hogy 
hozzájárul az európai dimenziójú kulturális tevékenység dinamizmusához, és az európai 
polgár számára jól látható tevékenységekbe n ölt testet úgy a programban részt vev ő ország 
területén belül, mint azon kí vül. E terület egyben lehet ővé teszi az Európai Unió számára, 
hogy a gyakorlatban megvalósuló projektek tám ogatásával kultúráját a nemzetközi színtéren 
is népszer űsítse. 
E tevékenységet ugyanakkor egy az együttm űködést szorgalmazó, inkább strukturális jelleg ű 
támogatásnak kell kiegészítenie, amely túlmut at a projektenkénti megközelítésen. A második 
terület ezért az európai szint ű kulturális tevékenységet folytató szervezetek támogatását célzó 
közösségi cselekvési program maradéktalan integrálását irányozza el ő; itt különösen azoknak 
az európai szervezeteknek a m űködéséhez nyújtott támogatásról van szó, amelyek tartósan a 
kulturális együttm űködésért munkálkodnak, vagy az eur ópai kultúra „nagyköveteinek” 
szerepét töltik be, és akik a témában nagy szakértelemre tettek szert15. 
                                                 
13 Lásd többek között a Tanács 2002 . január 21-i (HL C 032. szám, 20 02.02.05.) és 2002. december 19-i 
(HL C 13. szám, 2003.01.18., 5. o. ) állásfoglalásait; az Európai Parl ament 2002. október 22-i (HL C 
300. (E) szám, 156. o.) és 2003. szeptember 4-i állásfoglalásait; a kulturális együttm űködési fórum 
következtetéseit; a nyilvános konzultáció eredményeit; illetve a szakért ői csoport 2003. júniusi 
jelentését.  
14 A Régiók Bizottsága 2003. október 9-i véleményében a helyi szint ű és jelent ős kulturális színvonalat 
képviselő kulturális tevékenységek támogatása mellett foglalt állást. Emellett a Kultúra 2000 program 
félidős értékelése, ahogy a korábbi kulturális program ok értékelése is, rámutatott e projektenkénti 
megközelítési mód helytállóságára és koherenciájára.  
15 A Tanács 1991. november 14-i állásfoglalásában (HL C 314. szám, 1991.12.05.) hangsúlyozta a 
kulturális szervezetek hálózatainak meghatáro zó szerepét az európai kulturális együttm űködésben.  
 
HU 6   HU A többéves támogatásnak lehet ővé kell tennie e szervezetek számára, hogy kamatoztassák 
tapasztalataikat, és továbbfejle sszék tevékenységeiket. A szer vezeteknek nyújtott támogatási 
program folytonosságának fenntartása érdekében azokat a tevékenységeket is támogatni kell, 
amelyek a deportálásokhoz kapcsolódó f őbb helyszínek és archívumok gondozását és a 
kapcsolódó megemlékezéseket célozzák. 
Végül a harmadik terület célja az elemz ő tevékenységek és a tájékoztatás el ősegítése az 
együttműködésnek kedvez ő környezet kialakítása érdekében. A terület három kiegészít ő 
tevékenységet foglal magában, amelyek a kulturális együttm űködést különböz ő szinteken 
„fogják körül”. Az els ő a kulturális együttm űködéssel foglalkozó tanulmányok és elemz ő 
munkák elkészítéséhez nyújtott támogatással a fogalmi eszközök kidolgozását kívánja 
elősegíteni, hozzájárulva ezzel a jelenség jobb megismeréséhez. A második célja, hogy 
elhárítsa az együttm űködés néhány gyakorlati akadályát egy az információk és a helyes 
gyakorlatok kicserélését szolgáló in ternetes eszköz kifejlesztésével16. A harmadik a 
„kulturális kapcsola ttartási pontok” támogatását irányozza el ő annak érdekében, hogy 
biztosítsa az új programmal kapcsolatos praktikus információk célirányos, hatékony és 
terepközeli terjesztését. 
Az egyes tevékenységeket három konkrét célkit űzésen keresztül kell megközelíteni. 
3.2 Az új program konkrét célkit űzései 
Az alábbiakban meghatározott konkrét célkit űzések tényleges európa i hozzáadott értéket 
képviselnek. Ez azt jelenti, hogy e célkit űzések közösségi tevékenységekkel történ ő 
megvalósítása teljes mértékben indokolt, mive l azokat nemzeti tevékenység útján nem lehetne 
megvalósítani17. A közösségi támogatásra kiválasztott  projekteknek és tevékenységeknek e 
célkitűzések közül legalább kett őnek kell megfelelniük. 
3.2.1. A kulturális ágazatban dolgozók nemzetek közötti mobilitásának el ősegítése 
A szakembereknek még mindig töredékes a tájé kozottságuk arról, hogy egy másik országban 
való rövid vagy hosszú távú tartózkodásra m ilyen szociális, szabályozási és adóügyi 
rendelkezések alkalmazandók. A szakemberek mobilitásának el ősegítése érdekében tehát 
elengedhetetlennek t űnik a hálózatok kiépítése, a mind nagyobb koordináció, valamint az 
ismeretek és az információk terjesztésének el ősegítése. 
A közösségi kulturális tevékenység a mobilitás két fajtáját kívánja el ősegíteni: a kulturális 
szolgáltatások nyújtását (p l. turnék) vagy a letelepedést célzó mobilitást, valamint az 
                                                 
16 A Tanács 2002. január 21-i állásfoglalásában (HL C 032. szám, 2002.02.05., 1. o.) felkéri a Bizottságot 
és a tagállamokat, hogy „támogassák a tagállamokban már létez ő vagy a jöv őben létrehozandó 
hálózatok használatát az együttm űködés megkönnyítése, valamint az információk és a helyes 
gyakorlatok európai szinten történ ő kicserélése érdekében”, és „segítsék el ő azoknak a kulturális 
információknak a hálózatba kapcsolását, amelyek lehet ővé teszik, hogy a legfejlettebb technológiai 
eszközök segítségével minden polgár hozzáférhessen az európai kulturális tartalmakhoz, különösen a Bizottság által indított európai elektronikus portál fejlesztésének további ösztönzésével és e portál 
összekapcsolásával a tagállamokban létez ő digitalizált kulturális tartalmakkal”. Hasonlóképpen, a 
Kulturális Együttm űködés Megfigyel őközpontjának létrehozásáról szóló megvalósíthatósági tanulmány 
is rámutatott annak szükségére, hogy a kulturális szerepl ők rendelkezésére bocsátott információk 
tömegét nagyszámú hálózat és internetes ol dal segítségével szervezzék rendszerbe.  
17 A már említett 2002. december 19-i állásfoglalá s (HL C 13. szám, 2003. január 18., 5. o.). 
 
HU 7   HU önképzést, más kultúrák vagy m űvészeti gyakorlatok megismerés ét és a tapasztalatcserét 
szolgáló mobilitást. 
3.2.2. A m űalkotások és m űvészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti 
áramlásának ösztönzése 
A tárgyi vagy egyéb m űalkotásoknak, a m űvészeti és kulturális termékeknek a nemzeti 
határokon kívül történ ő bemutatása a szervez őkre többletköltségeket ró: szállítási költségek, 
biztosítási díjak, az új piacok feltérképezésével járó költségek, reklámozási többletköltségek a külföldön talán kevésbé ismert m űvek vagy m űvészek megismertetésére, a fogadó piac 
megismerésére fordított id ő (fogadó struktúrák, szabályozási és adminisztratív formaságok 
stb.). Márpedig e célkit űzés megfelel a Szerez ődésben szerepl ő célkitűzéseknek (3. cikk q) 
pontja és a 151. cikk), és eleget tesz néhány alapvet ő közösségi feladatnak (a bels ő piac 
kiteljesítése és az európai integráció er ősítése a közös kulturális térség megvalósításán 
keresztül). 
3.2.3. A kultúrák közötti párbeszéd el őmozdítása 
A kultúrák közötti párbeszéd – mint a kultú rák egymásra való ny itottságára és egyenl őségére 
alapozott csere – el ősegíti a kölcsönös gazdagodást, va lamint a kölcsönös értékek és 
értelmezések közös felkutatását. Egyben me ghatározó szerepet tölthet be a különböz ő 
kultúrákhoz tartozó új európa i polgárok befogadásában is. 
3.3. Eszközök 
3.3.1. Egy új, nyitottabb eszköz Az új program nyitottabb, mivel nem az ágazati (m űvészeti és kulturális ágak szerinti) 
megközelítést követi. A szerepl ők szabadon tehetnek javaslatot az érdekl ődésüknek és 
törekvéseiknek megfelel ő, ágazati vagy ágazatközi projektekre, amennyiben azok a fent 
ismertetett célkit űzések közül legalább kett őt követnek. Elvileg tehát semmilyen kulturális és 
művészeti tevékenységet nem zár ki. 
A közösségi kulturális tevékenység a résztvev ők széles köre el őtt nyitva áll – így a 
közigazgatási szervekt ől a hálózatokig, a kulturális egyesületekt ől a kulturális ágazatban 
működő vállalkozásokig –, és az együttm űködés többféle, változatos formáját kívánja 
elősegíteni. 
Végül a program szélesebb lehet őségeket kínál a harmadik országok résztvev őinek – 
gondolunk itt els ősorban az új szomszédsági politikában érintett országokra –, és az Európai 
Unió határain kívül megvalósuló, és így kultúráját népszer űsítő projekteket is támogatni 
kíván. 
3.3.2. Egy új, teljesebb eszköz 
Az új program teljesebb, mivel a kulturális együttm űködés különféle vetületeit egyetlen 
pénzügyi keretbe fogja össze. Három na gy cselekvési területet határoz meg. 
 
HU 8   HU 3.3.2.1. Els ő terület: a kulturális tevékenységek támogatása 
A program közvetlen tá mogatást irányoz el ő azon változó id őtartamú és kiterjedés ű európai 
együttműködési projektek számára, amelyek a fent meghatározott konkrét célkit űzések közül 
legalább kett ő megvalósítására törekszenek. Az „együttm űködési pólusok” a hangsúlyt az 
együttműködés fenntartható jellegére helyezik. Mi nden egyes pólus egy vagy több ágazat 
szereplőit fogja össze különféle, ágazati vagy ágazatközi jelleg ű, de közös célkit űzéseket 
követő tevékenységek, illetve többéve s projektek körül. Az „együttm űködési tevékenységek” 
a kreativitás és az innováció ösztönzésére irányulnak, és olyan új együttm űködések felé 
nyitnak utat, amelyek bizonyos esetekben az együttm űködési pólusok keretén belül is 
folytathatók. Ezek a legfeljebb egyéves id őtartamra szóló tevékenységek az európai 
szereplőket ágazati vagy ágazatközi jelleg ű tevékenységek köré szervezik. Végül a 
„különleges tevékenységek” sajáto ssága „szimbolikus” és egyesít ő jellegükben rejlik. 
Ezeknek a nagyszabású és sokoldalú tevéke nységeknek nagy visszhangot kell kiváltaniuk 
Európa népeinek körében, és hozzá kell járulniu k az egyazon közösséghez tartozás érzésének 
erősítéséhez, valamint a tagállamok kulturális sokszín űsége iránti fogékonyság növeléséhez és 
a kultúrák közötti és nemzetközi párbeszédhez.  A „különleges tevékenységek” között találjuk 
a „Kultúra Európai F ővárosai” eseménysorozatot is, am elynek európai dimenzióját a jöv őben 
tovább kell er ősíteni. 
3.3.2.2. Második terület: a kulturális területen m űködő európai szervezetek támogatása 
Az együttm űködési projektek közvetlen támogatása mellett azon szervezetek m űködését is 
támogatni kell, amelyek a kulturális együttm űködés érdekében fejtik ki tevékenységüket, 
vagy az európai kultúra „nagyk öveteinek” szerepét töltik be. Az új program az e 
szervezeteknek nyújtott támogatást is magában foglalja, ezzel is er ősítve a közösségi fellépés 
koherenciáját. 
Ide tartoznak még azok a támogatott tevékenység ek, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges 
mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékm űvek által szimbolizált 
deportálásokhoz kapcsolódó f őbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó 
megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák. 
3.3.2.3. Harmadik terület: a kulturális együttm űködés területén végzett elemz ő munkákhoz, 
valamint az információk összegy űjtéséhez és terjesztéséhez nyújtott támogatás 
Alapvető fontosságú, hogy az európai szint ű kulturális együttm űködés fejl ődéséről – 
különösen a kultúra szerepl őinek mobilitásáról, a m űvek áramlásáról és a kultúrák közötti 
párbeszédr ől – megfelel ő információk és számszer űsített adatok álljanak rendelkezésre. Ez 
lehetővé teszi az együttm űködés jelenségének jobb megismerését , és táptalajul szolgál további 
fejlődéséhez. 
Emellett a program az információk összegy űjtését és terjesztését egy olyan internetes 
kommunikációs és tájékoztató eszk öz kifejlesztésével kívánja el ősegíteni, amely megfelel a 
kulturális szakemberek igényeinek az együttm űködés területén. 
Végül a programmal kapcsolatos praktikus információk célirányos, hatékony és terepközeli 
terjesztésének érdekében a program el őirányozza a „kulturális kapcsolattartási pontok” 
támogatását. E nemzeti szinten m űködő szerveket a Bizottság a tagállamokkal együttm űködve 
önkéntes alapon hozza létre. 
 
HU 9   HU 3.4. Egy egyszer űbben használható program 
A Bizottság fent említett, 2004. február 10 -i és 2004. március 9-i közleményeiben 
hangsúlyozta, hogy meg kell ragadni a jogi eszköz ök felülvizsgálata kínálta alkalmat annak 
érdekében, hogy a közösségi  eszközök kidolgozását és  végrehajtását jelent ős mértékben 
leegyszer űsítsék, és ezen új programokat a lehet ő legnagyobb mértékben racionalizálják. 
3.4.1. A kedvezményezettekre vonatkozó egyszer űbb szabályok 
A Bizottság minden, jelenleg lehetséges eszközt megvizsgál annak érdekében, hogy a 
hatályos költségvetési szabályokat tisztel etben tartva könnyítsen a kedvezményezettekre 
nehezedő kötöttségeken, különös en azáltal, hogy: 
- egyszerűsíti a pályázatok benyújtásához szükséges  formanyomtatványokat és eljárásokat, 
- átláthatóbbá teszi az odaítélési eljárást , és javítja a pályáz ók tájékoztatását, 
- az arányosság elvét a lehet ő legnagyobb mértékben alkalmazza, például a kisebb 
hozzájárulások vagy a könnyen azonosítható ki adások esetében átalányrendszerek 
bevezetésével, valamint a kisebb támogatás ok esetében a kedvezményezett szervezetek 
pénzügyi kapacitásának ellen őrzésére vonatkozó követelmények sz űkítésével. 
3.4.2. Racionalizált irányítási mód 
A program hatékonyságának és eredményességéne k javítása érdekében a Bizottság annak 
irányításával egy végrehajtó hi vatalt bíz meg, a közösségi programok igazgatásában bizonyos 
feladatokkal megbízott végrehajtó  hivatalokra vonatkozó alaps zabály megállapításáról szóló 
tanácsi rendeletnek18 és „az Európai Közösségek általános költségvetéséb ől finanszírozott 
végrehajtó hivatalok létrehozására és m űködésére vonatkozó iránymutatásoknak”19 
megfelelően. 
4. K ÖVETKEZTETÉS  
Egy a nemzeti és regionális sokszín űséget tiszteletben tartó közös kulturális térség 
megteremtésének vágyától vezérelve az Európa i Bizottság javasolja egy olyan program 
létrehozását, amelynek célja, hogy a kulturális együttm űködési tevékenységeknek, a kultúra 
területén m űködő európai szervezeteknek, a tanulmányok és elemz ő munkák elkészítéséhez, 
valamint a tájékoztatáshoz és a kommunikációh oz nyújtott támogatáson keresztül fejlessze a 
nemzetek közötti kulturális együttm űködést. 
A Bizottság tehát javasolja az Európai Parlam entnek és a Tanácsnak, hogy fogadják el a 
Kultúra 2007 programról szóló, csatolt határozatot. 
                                                 
18 A Tanács 2002. december 19-i 58/2003 rendelete, HL L 11. szám, 2003.01.16. 
19 C(2003) 4645, 2003.12.12. 
 
HU 10   HU 2004/0150 (COD) 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATÁRA 
a Kultúra 2007 program létrehozásáról (2007-2013) 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 151. cikke (5) 
bekezdésének els ő francia bekezdésére, 
 tekintettel a Bizottság javaslatára
20, 
 tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére
21, 
 a Szerződés 251. cikkében megállapíto tt eljárásnak megfelel ően eljárva, 
 mivel: 
(1) A kulturális együttm űködés és cserék el őmozdítása alapvet ő fontosságú Európa 
kulturális sokszín űségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az 
európai polgároknak Európa más kultú ráiról szerzett ismereteinek b ővítéséhez. A 
kulturális együttm űködés és sokszín űség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az 
európai polgároknak az integráció folyamatáb an való közvetlen részvételét, egyben 
ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon. 
(2) Kiemelve kulturális sokszín űségét és kultúráinak közös dimenzióit a kultúrának 
hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze. 
(3) Annak érdekében, hogy a polgárok elköt elezzék magukat az európai integráció 
mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani 
közös kulturális értékeikre és gyöke reikre, amelyek meghatározó összetev ői 
identitásuknak, valamint a szabadságon, egyenl őségen, demokrácián, tolerancián és 
szolidaritáson alapuló társ adalomhoz való tartozásuknak. 
(4) Szükség van továbbá az aktív polgárság el őmozdítására és a kirekesztés valamennyi 
formája ellen folytatott küzdelem meger ősítésére, beleértve a rasszizmus és az 
idegengyűlölet elleni küzdelmet is. 
(5) Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 3. cikke kimondja, hogy valamennyi, e 
cikkben említett tevékenység folytatása során a Közösség az egyenl őtlenségek 
kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a n ők közötti egyenl őség előmozdítására 
törekszik. 
                                                
 
20 HL C [...]. szám, [...], [...] o. 
21 HL C [...]. szám, [...], [...] o.. 
 
HU 11   HU (6) A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 
program – amelyeket a 719/96/EK22, a 2085/97/EK23, a 2228/97/EK24 és az 
508/2000/EK25 európai parlamenti és tanácsi hatá rozatok hoztak létre – a kultúra 
területén a közösségi tevéke nység végrehajtásának ígéret es szakaszait jelentették. 
Ennélfogva számottev ő tapasztalat gy űlt össze, különösen az említett kulturális 
programok értékelésének köszönhet ően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel 
folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenys égét most racionaliz álni kell, és meg 
kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot. 
(7) Az európai intézmények számos alkalomm al nyilatkoztak így a Közösség kulturális 
tevékenységét és a kulturális együttm űködés jelent őségét érint ő témákban: különösen 
a Tanács az európa i kulturális együttm űködéssel kapcsolatos új munkatervr ől szóló, 
2002. június 25-i állásfoglalásában
26 és az európai kulturális együttm űködéssel 
kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i állásfoglalásában
27; az Európai Parlament az Európai Unióban a kulturális 
együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalásában28, a Kultúra 2000 
program végrehajtásáról szóló, 20 02. február 28-i állásfoglalásában29, a kibővült 
Európában a színház és az el őadóművészetek jelent őségéről és dinamizmusáról 
szóló, 2002. október 22-i állásfoglalásában30, valamint a Régiók Bizottsága a Kultúra 
2000 program meghosszabbításáról sz óló, 2003. október 9-i véleményében. 
(8) A Tanács hangsúlyozta,  hogy a kultúra vonatkozás ában közösségi szinten 
koherensebb megközelítési módot kell alka lmazni, és hogy az európai kulturális 
együttműködés keretében az európai hozzáadott érték alapvet ő fontosságú és 
meghatározó fogalom, ahogy a kultúra  területén foly tatott közösségi 
tevékenységeknek is általános feltétele31. 
(9) Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, 
elő kell mozdítani a kultúra szerepl őinek nemzetek közötti mobilitását, a m űvek és a 
művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint 
ösztönözni kell a kulturális párbeszédet és cseréket. 
                                                 
22 HL L 99. szám, 1996.04.20., 20. o. 
23 HL L 291. szám, 1997.10.24. 26. o. 
24 HL L 305. szám, 1997.11.08., 31. o.  
25 HL L 63. szám, 2000.03.10., 1. o. 
26 HL C 162. szám, 2002.07.06., 5. o. 
27 HL C 13. szám, 2003.01.18., 5. o. 
28 HL C 72. szám, 2002.03.21. 
29 HL C 293. (E) szám, 2002.11.28., 105. o. 
30 HL C 300. (E) szám, 2003.12.11., 156. o. 
31 A Tanács már említett, 2002. június 25-i  és 2003. december 19-i állásfoglalásai. 
 
HU 12   HU (10) Ezzel összefüggésben el ő kell segíteni a kulturális szerepl ők fokozott 
együttműködését olyan együttm űködési pólusok létre hozására ösztönözve őket, 
amelyek lehet ővé teszik a közös tevé kenységek kialakítását; a tényleges európai 
hozzáadott értékkel bíró, fokozottan cél irányos tevékenységek támogatását; a 
jelképes kulturális események felkar olását; az európai kulturális együttm űködési 
szervezetek támogatását; az európai érdekl ődésre számot tartó témakörökben végzett 
elemző munka ösztönzését; vala mint a kulturális együttm űködés területén az 
információk összegy űjtését és terjesztését célzó  tevékenységek támogatását. 
(11) A „Kultúra Európai F ővárosa” eseménysorozat közössé gi cselekvési programjának 
megállapításáról szóló határozat32 alapján az európai polgárok körében nagy 
érdeklődésre számot tartó és a közös kulturáli s térséghez való tartozás érzését er ősítő 
eseménysorozatot jelent ős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozat keretében 
a hangsúlyt a transzeu rópai kulturális együttm űködésre kell helyezni. 
(12) A kultúra terén európai szint ű tevékenységet folytató szervezeteket támogató 
közösségi cselekvési program létrehozás áról szóló, 2004. áprili s 21-i 792/2004/EK 
európai parlamenti és tanácsi határozat33 keretében szerzett tapasztalatokra 
támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a m űködését, amelyek az 
európai kulturális együttm űködés érdekében fejtik ki tevékenységüket, és amelyek 
így az európai kultúra „nagykövete inek” szerepét töltik be. 
(13) Egyben folytatni kell a fent említett 792/2004/EK határozat keretében az Európai 
Unió által megkezdett tevékenységet anna k érdekében, hogy a náci koncentrációs 
táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történ ő európai és nemzetközi 
védelme biztosított legyen. 
(14) A közösségi tevékenység hozzáadott értékének növelése érdekében a Szerz ődés 151. 
cikke (4) bekezdésének figyelembevételével biztosítani kell az e határozat keretében 
folytatott tevékenységek, valamint más, vonatkozó közösségi politikák, 
tevékenységek és eszközök kohere nciáját és egymást kiegészít ő jellegét. 
(15) A szólásszabadság elvé nek tiszteletben tartása me llett a programnak hozzá kell 
járulnia az Unió azon er őfeszítéseihez, amelyek a fenntartható fejl ődés és a hátrányos 
megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem el őmozdítását célozzák. 
(16) Az európai uniós tagság ra jelölt országoknak és az EG T-megállapodást aláíró EFTA-
államoknak lehet őségük van arra, hogy – az ezen országokkal kötött 
megállapodásoknak megfelel ően – részt vegyenek a közösségi programokban. 
                                                 
32 Az Európai Parlament és a Tanács 1999. máju s 25-i 1419/1999/EK határozata a Kultúra Európai 
Fővárosa eseménysorozat 2005-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának létrehozásáról 
(EKHL L 166. szám, 1999.07.01.). 
33 HL L 138. szám, 2004.04.30.  
 
HU 13   HU (17) A 2003. június 19-20-i thesszaloniki Eur ópai Tanács elfogadta a „Tovább az európai 
integráció útján” alcímet visel ő Nyugati-balkáni Agendát, amely el őirányozza, hogy 
a stabilizációs és társulási folyamatban részt vev ő országok számára – a Közösség és 
ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján – hozzáférést kell biztosítani a közösségi program okhoz. Ezen országoknak lehet ővé kell tenni – a 
költségvetési megfontolások vagy polit ikai prioritások függvényében –, hogy 
amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészít ő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy 
korlátozottabb együttm űködési formában részesüljenek. 
(18) A programnak azt is lehet ővé kell tennie, hogy más, az Európai Közösséggel 
kulturális rendelkezéseket tartalmazó megá llapodásokat kötött harmadik országokkal 
– a közösen elfogadandó eljárá sok szerint – együtt lehessen m űködni. 
(19) Helyénvaló létrehozni a kulturális együttm űködéshez egy egységes finanszírozási és 
tervezési eszközt, az ún. „Kultú ra 2007 programot” a 2007. január 1-jét ől 2013. 
december 31-éig terjed ő időszakra. 
(20) A közösségi tevékeny ség a kulturá lis együttm űködés területén foly tatott nemzeti vagy 
regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel a tervezett tevékenység célkit űzéseit (az 
európai kulturális szerepl ők nemzetek közötti mobilitása, a m űalkotások és a kulturális, 
illetve művészeti termékek nemzetek  közötti áramlása, valami nt a kultúrák közötti 
párbeszéd) transznacionális jellegüknél  fogva a tagállamok nem tudják kielégít ően 
megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a 
Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiar itás elvével összhangban intézkedéseket 
hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban e határozat 
nem lépi túl a célkit űzések eléréséhez szükséges mértéket. 
(21) A közösségi támogatás végrehajtásáva l kapcsolatban figyelembe kell venni az 
európai kulturális ágazat sajátos jelleg ét, és különösen ügy elni kell arra, hogy a 
közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehet ő legegyszer űbbek legyenek, és 
megfeleljenek a kit űzött céloknak, valamint a kulturá lis ágazat gyakorlatainak és 
fejlődésének. 
(22) Ezt a programot a kiigazítások, kül önösen az intézkedések végrehajtásának 
prioritásai terén történ ő kiigazítások érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak 
együttműködve kell folyamatosan figyelemmel kísé rniük és értékelniük. Az értékelés 
magában foglalja a független és párt atlan szervezetek által végzett küls ő értékelést is. 
(23) A szabálytalanságok és csalások megel őzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy 
felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelel ő intézkedéseket kell elfogadni. 
(24) Ez a határozat a program teljes id őtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, 
amely a költségvetési fegyelemr ől és a költségvetési eljá rás javításáról szóló, 1999. 
május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás
34 33. pontjának értelmében els ődleges hivatkozási 
alapul szolgál. 
                                                 
34 HL C 172. szám, 1999.06.18., 1. o. 
 
HU 14   HU (25) Az e határozat végrehajtásához szükség es intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vona tkozó eljárások megá llapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK35 tanácsi határozattal ö sszhangban kell elfogadni. 
(26) Átmeneti rendelkezéseket kell megá llapítani annak érdekében, hogy egyrészr ől az 
508/2000/EK vagy a 792/2004/EK európai pa rlamenti és tanácsi határozattal 
létrehozott programok, másrészr ől az e határozattal létre hozott program közötti 
átmenet zökken őmentes legyen, 
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 
1. cikk 
A program létrehozása és id őtartama 
(1) E határozat létrehozza a Kultúra 2007 programot mint a kultúra területén folytatott 
közösségi tevékenységek egységes többéves programját (a továbbiakban: a program). 
(2) A programot a 2007. január 1-jével kezd ődő és 2013. december 31-ével záruló 
időszakban kell végrehajtani. 
2. cikk 
A program pénzügyi kerete 
(1) E program végrehajtásának pénzüg yi kerete az 1. cikkben említett id őszakra 408 
millió euró. 
(2) Az éves el őirányzatokat a pénzügyi lehet őségek keretén belül a költségvetésért 
felelős hatóság hagyja jóvá. 
3. cikk 
A program célkit űzései 
(1) A program általános célkit űzése, hogy hozzájáruljon az európaiak közös kulturális 
térségének el őtérbe helyezéséhez a programban részt vev ő országok alkotói, 
kulturális szerepl ői és kulturális intézményei közötti kulturális együttm űködés 
fejlesztésével az európai polgárság kialakulásának el ősegítése érdekében. 
(2) A program konkrét célkit űzései a következ ők: 
a) a kulturális ágazatban dolgozók nemzetek közötti mobilitásának el ősegítése; 
b) a m űvek és a m űvészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti 
áramlásának ösztönzése; 
                                                 
35 HL L 184. szám, 1999.07.17., 23. o. 
 
HU 15   HU c) a kultúrák közötti párbeszéd el őmozdítása. 
4. cikk 
A program cselekvési vonalai 
(1) A program célkit űzéseit a következ ő, a mellékletben ismertetett tevékenységek 
végrehajtásával kell elérni: 
a) Kulturális tevékenységek támogatása 
• Együttműködési pólusok 
• Együttműködési tevékenységek 
• Különleges tevékenységek 
b) A kultúra terén európai szint ű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, 
valamint azoknak a tevékenységeknek a támogatása, amelyek a volt táborok, 
illetve a tömeges mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó f őbb helyszínek és 
archívumok gondozását és a kapcsolódó megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák. 
c) A kulturális együttm űködés területén az elemz ő munkák, valamint az 
információk összegy űjtésének és terjesztésének támogatása. 
(2) E tevékenységeket a mellékletben szerepl ő rendelkezésekkel összhangban kell 
végezni. 
5. cikk 
A harmadik országokat érint ő rendelkezések 
(1) A programban az alábbi országok is részt vehetnek: 
– az EGT-tag EFTA-államok az EGT-megá llapodás rendelkezéseinek megfelel ően; 
– az Európai Unió el őcsatlakozási stratégiájában részt vev ő tagjelölt országok a 
keretmegállapodásban és a Társulási Tan ácsok határozataiban me gállapított általános 
elvekkel és ezen országok közösségi pr ogramokban való részvételére vonatkozó 
feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban; 
– a nyugat-balkáni országok a közösségi  programokban való részvételükr ől kötendő 
keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint. 
Az e bekezdésben említett országok teljes mértékben részt vesznek a programban, 
feltéve, hogy a szükséges feltétel ek teljesülnek és a kiegészít ő előirányzatok 
kifizetésre kerülnek. 
 
HU 16   HU (2) A programban olyan harmadik országok is részt vehetnek – a két fél között 
megállapítandó kiegészít ő előirányzatok és különleges e ljárások alapján –, amelyek 
az Európai Közösséggel kulturális zára dékokat tartalmazó társulási vagy 
együttműködési megállapodásokat kötöttek. 
– Azok az (1) bekezdésben említett nyugat-balkáni országok, akik nem kívánnak teljes 
mértékben részt venni a programban, az e bekezdésben említett feltételek mellett azzal együttm űködhetnek. 
6. cikk 
Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel 
A program lehet ővé teszi a kultúra területén hatáskörrel rendelkez ő nemzetközi 
szervezetekkel – így az UNESCO-val vagy az Európa Tanáccsal – való együttm űködést 
együttes finanszírozás alapján és az egyes intézményeknek va gy szervezeteknek a 4. cikkben 
említett tevékenységek megvalósítására ir ányadó saját szabályaival összhangban. 
7. cikk 
A program és a közösségi fellépés más eszközeinek kiegészít ő jellege 
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon más, különösen az oktatás, a 
szakképzés, az ifjúság, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, a diszkrimináció elleni küzdelem, valamint a kutatás területé n hozott közösségi intézkedésekhez. 
8. cikk 
Végrehajtás 
(1) A melléklettel összhangban a program tárgyát képez ő közösségi tevékenységek 
végrehajtásáról a Bizottság gondoskodik. 
(2) A következ ő intézkedéseket a 9. cikk (2) bekezd ésében említett irányítóbizottsági 
eljárással összhangban kell elfogadni: 
a) az éves munkaprogram, beleértve a prio ritásokat, valamint a kiválasztási 
kritériumokat és eljárásokat is; 
b) az éves költségvetés, valamint a pénzforrások elosztás a a program egyes 
tevékenységei között; 
c) a program figyelemmel kísérésével és értékelésével kapcso latos intézkedések. 
(3) Minden más, e határozat végrehajtásá hoz szükséges intézkedést a 9. cikk (3) 
bekezdésében említett tanácsadó bizottság i eljárással összhangban kell elfogadni. 
 
HU 17   HU 9. cikk 
Bizottság 
(1) A Bizottságot munkájába n egy a tagállamok képvisel őiből álló és a Bizottság 
képviselője által elnökölt bizottság segíti. 
(2) Az e bekezdésre történ ő hivatkozás esetén az 1999/468/EK  határozat 4. és 7. cikkét 
kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével. Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett id őszak hosszát két 
hónapban kell megállapítani. 
(3) Az e bekezdésre történ ő hivatkozás esetén az 1999/468/EK  határozat 3. és 7. cikkét 
kell alkalmazni, annak 8. cikke re ndelkezéseinek figyelembevételével. 
(4) A bizottság elfogadja sa ját eljárási szabályzatát. 
10. cikk 
Kulturális kapcsolattartási pontok 
(1) A melléklet I.3.3. pontjában meghatároz ott kulturális kapc solattartási pontok a 
programra vonatkozó információk nemzeti szinten történ ő terjesztésének végrehajtó 
szerveiként járnak el az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 5 4. cikke (2) bekezdése c) 
pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel. 
(2) A kulturális kapcsolattart ási pontoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük: 
– megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok 
ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttm űködési 
környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek; 
– megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az informatikai berendezések és 
a kommunikációs eszközök tekintetében; 
– olyan közigazgatási környezeten m űködnek, amely lehet ővé teszi számukra 
feladataik megfelel ő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését. 
11. cikk 
Pénzügyi rendelkezések 
(1) A 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rende let 176. cikke (2) be kezdése alapján a 
Bizottság a kedvezményezettek jellemz őitől és a tevékenységek jellegét ől függően 
határozhat arról, hogy azok mentesül nek a tevékenység vagy a munkaprogram 
megfelelő végrehajtásához szükséges képzettség és szakmai alkalmasság ellen őrzése 
alól. 
 
HU 18   HU (2) A pénzügyi támogatásokat jogi sz emélyeknek ítélik oda. Az 1605/2002 tanácsi 
költségvetési rendelet 114. cikke (1) be kezdésének alapján bizonyos esetekben 
ösztöndíj formájában természetes személye k is kaphatnak tám ogatást. A Bizottság 
díjakat is odaítélhet természetes vagy jogi személyeknek a program keretében 
végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért. A 2342/2002/EK, Euratom 
bizottsági rendelet 181. cikkének megfelel ően és a tevékenység jellegét ől függően a 
Bizottság engedélyezheti az átalányfinanszír ozást, illetve a term ékegységre vetített 
költségskála alkalmazását. 
(3) A 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rende let 168. cikke (1) be kezdése alapján a 
Kultúra Európai F ővárosainak egyes, a Kultúra Európai F ővárosa eseménysorozat 
2005-2019. évekre szóló közösségi  cselekvési programjána k megállapításáról szóló, 
1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlam enti és tanácsi határozat szerint 
meghatározott konkrét tevékenységei támogatásban részesülhetnek. 
12. cikk 
A program hozzájárulása más közösségi politikákhoz 
A program hozzájárul az Európai Kö zösség keresztirányú politikáinak er ősítéséhez, 
különösen azáltal, hogy: 
a) előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését; 
b) ösztönzi a fenntartható fejl ődéshez való hozzájárulás jelent őségének 
tudatosítását; 
c) hozzájárul a diszkrimináció valamennyi , nemen, faji vagy etnikai származáson, 
valláson vagy meggy őződésen, fogyatékon, életkoron vagy  szexuális irányultságon 
alapuló formájának felszámolásához. 
A program, valamint a harmadik or szágokkal való ku lturális együttm űködés területén 
folytatott közösségi politiká k közötti összhang és kiegészít ő jelleg különleges figyelmet kap. 
13. cikk 
Figyelemmel kísérés és értékelés 
(1) A Bizottság gondoskodik a program fo lyamatos figyelemmel kísérésér ől. A 
figyelemmel kísérés és értékelés folyamatának eredményeit a program végrehajtása során figyelembe kell venni. 
A figyelemmel kísérés többek között a (3) bekezdés a) és c) pontjában említett 
jelentések elkészítését  is magában foglalja. 
A konkrét célkit űzéseket a monitoringjelentések eredményeinek fényében szükség 
esetén felülvizsgálják. 
(2) A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, küls ő és független értékelésér ől. 
 
HU 19   HU (3) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságnak benyújtja: 
a) az elért eredményeket, valamint  e program végrehajtásának min őségi és 
mennyiségi vonatkozásait értékel ő időközi jelentést legkés őbb 2010. december 
31-éig; 
b) e program folytatásáró l szóló közleményt legkés őbb 2011. december 31-éig; 
c) egy utólagos értékel ő jelentést legkés őbb 2015. december 31-éig. 
 14. cikk 
Átmeneti rendelkezések 
Az 508/2000/EK vagy a 792/2004/EK európai parlam enti és tanácsi határozatok alapján 2006. 
december 31-e el őtt megkezdett tevékenységek irányítá sát az e határozatok rendelkezései 
szerinti lezárásukig kell folytatni. 
Az 508/2000/EK határozat 5. cikke alapján létrehozott bizottságot  az e határozat 9. cikke 
alapján létrehozott bizottság váltja fel. 
15. cikk 
Hatálybalépés 
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon 
lép hatályba. 
 
Kelt Brüsszelben, […]-án/én 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 20   HU MELLÉKLET  
I. A  TEVÉKENYSÉGEK ÉS ESEMÉNYEK ISMERTETÉSE  
1. E LSŐ TERÜLET : KULTURÁLIS TEVÉKENYSÉGEK TÁMOGATÁSA  
1.1. Együttm űködési pólusok 
A program támogatja az eu rópai kulturális szerepl ők között létrejöv ő fenntartható és 
strukturált együttm űködési pólusokat. E támogatás célja e pólusok beindulásának és 
strukturálódásának, illetve földrajzi terjeszkedésének el ősegítése. Ösztönözni kell, hogy a 
pólusok fenntartható alapokon jöjjenek létre, és pénzügyi önállóságra tegyenek szert. 
Az egyes pólusokat a programban részt vev ő 6 különböz ő ország legalább 6 szerepl őjének 
kell alkotnia, és azok egy vagy több ágazat szerepl őit foghatják össze kül önféle, ágazati vagy 
ágazatközi jelleg ű, de közös célkit űzést követ ő tevékenységek, illetve többéves projektek 
körül. 
Az egyes pólusok több strukturált és többé ves kulturális tevékenység megvalósítására 
törekszenek. E tevékenységeket a közösségi finanszírozás teljes id őtartama alatt kell 
végrehajtani. Az e határozat (3) cikké ben meghatározott három konkrét célkit űzés közül 
legalább kett őt kell érinteniük. Prioritá st élveznek azok a pólus ok, amelyek az említett cikk 
mindhárom konkrét célkit űzéséhez kapcsolódó tevékenységeket kívánnak folytatni. 
A pólusokat pályázati felhívás útján válasz tják ki, az 1605/2002/EK, Euratom rendeletre36 (a 
továbbiakban: a költségvetési rendelet) és anna k végrehajtási intézkedéseire is figyelemmel. 
Ennek keretében a kiválasztá s többek között a társszervez őknek a tevékenységi területükön 
elismert szakértelme, a java solt tevékenységek megfelel ő végrehajtásához szükséges pénzügyi 
és működési kapacitásuk, valamint e tevékenységek min ősége és a program – e határozat 3. 
cikkében meghatározott – általános célkit űzésének és konkrét célkit űzéseinek való 
megfelelése alapján történik. 
A pólusoknak egy együttm űködési megállapodáson kell ala pulniuk, amely egy a részt vev ő 
országok egyikében jogi formával rendelkez ő és valamennyi társszervez ő által aláírt közös 
dokumentum. 
A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50%-át, és 
degresszívnek kell lennie. Az éves támogatá s összege nem haladhatja meg az 500.000 eurót. 
E támogatás 5 éves id őtartamra szól. 
Tájékoztató jelleggel, e támogatástípusra a program összköltségvetésének közel 36%-át 
fordítják. 
1.2. Együttm űködési tevékenységek 
A program támogatja az európai szerepl ők közötti, ágazati vagy ágazatközi jelleg ű kulturális 
együttműködési tevékenységeket. A kreativitásra és az innovációra na gy hangsúly kerül. 
                                                 
36 HL L 248. szám, 2002.09.16., 1. o. 
 
HU 21   HU Különösen ösztönzik azokat a tevékenységek et, amelyek a hosszú távra szóló együttm űködés 
területeinek felkutatását célozzák. 
Minden egyes tevékenységet 3 különböz ő részt vev ő ország legalább 4 kulturális 
szereplőjének kell kidolgoznia és megvalósíta nia, függetlenül a ttól, hogy e szerepl ők egy 
vagy több ágazatot képviselnek-e. 
A tevékenységeket pályázati felhívás útján válasz tják ki, a költségvetési rendeletre és annak 
végrehajtási intézkedéseire is figyelemmel. Ennek keretébe n a kiválasztás többek között a 
társszervez őknek a tevékenységi területükön elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek 
megfelelő végrehajtásához szükséges pénzügyi és m űködési kapacitásuk, valamint e 
tevékenységek min ősége és a program – e határozat 3. cikkében meghatározott – általános 
célkitűzésének és konkrét célkit űzéseinek való megfelelése alapján történik. 
A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetéséne k 50%-át. Az éves 
támogatás összege nem lehet kevesebb 60.000 eurónál, és nem haladhatja meg a 200.000 
eurót. E támogatás legfel jebb tizenkét hónapra szól. 
Tájékoztató jelleggel, e támogatástípusra a program összköltségvetésének körülbelül 24%-át 
fordítják. 
1.3. Különleges tevékenységek 
A program különleges tevékenységeket is támogat. E különleges tevékenységeknek 
nagyszabásúaknak és sokoldalúaknak kell lenniük, Európa népeinek körében nagy 
visszhangot kell kiváltaniuk, és hozzá kell já rulniuk az egyazon közösséghez tartozás 
érzésének er ősítéséhez, a tagállamok kulturális sokszín űsége iránti fogékonyság növeléséhez, 
valamint a kultúrák közötti és nemzetközi párbeszédhez. Az e határozat 3. cikkében 
meghatározott három konkrét célkit űzés közül legalább kett őt kell érinteniük. 
E különleges tevékenységek ahhoz is hozzájáru lnak, hogy a közösségi kulturális tevékenység 
nagyobb visszhangot kapjon, és kontinensünk kiemelt kulturális szerephez jusson. 
„Különleges tevékenységként ” támogathatók például a díjkiosztók, amennyiben azok 
művészeket, m űveket vagy kulturális, illetve m űvészeti alkotásokat helyeznek a figyelem 
középpontjába, azokat a nemzeti határokon túl is ismerttél te szik, és ezáltal el ősegítik a 
mobilitást és a cseréket. 
E keretben jelent ős támogatás kap a „Kultúra Európai F ővárosai” eseménysorozat olyan 
tevékenységek végrehajtásának el ősegítése érdekében, amelyek a hangsúlyt az eu rópai kultúra 
népszerűsítésére és a transzeurópai kulturális együttm űködésre helyezik. 
E keretben támogathatók még az e határozat 5. cikke (2) bek ezdése és 6. cikke szerinti 
harmadik országokkal és nemzet közi szervezetekkel való együttm űködést célzó 
tevékenységek is. 
A fent említett példák nem merítik ki a pr ogram ezen alterülete szerint támogatható 
tevékenységek listáját. 
A különleges tevékenységek kiválasztási eljá rásai a szóban forgó te vékenység függvényében 
változnak. A támogatások odaítélésér ől pályázati felhívás és aján lattételi felhívás útján 
döntenek, a költségvetési rendelet 54. és 168. cikke alá tartozó esetek kivételével. A 
 
HU 22   HU kiválasztásnál azt is figyelembe kell venni, hogy az egye s tevékenységek mennyiben felelnek 
meg a program – e határozat 3. cikkében meghatározott – általános célkit űzésének és konkrét 
célkitűzéseinek. 
A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 60%-át. Tájékoztató jelleggel, e támogatástípusra a program összköltségvetésének körülbelül 17%-át 
fordítják. 
2. M
ÁSODIK TERÜLET : A KULTÚRA TERÉN EURÓPAI SZINT Ű TEVÉKENYSÉGET 
FOLYTATÓ SZERVEZETEK , VALAMINT A DEPORTÁLÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ F ŐBB 
HELYSZÍNEK ÉS ARCHÍVUMOK GONDOZÁSÁT ÉS A KAPCSOLÓDÓ MEGEMLÉKEZÉSEKET CÉLZÓ TEVÉKENYSÉGEK TÁMOGATÁSA
 
E támogatás a következ ő két támogatástípus egyikének formájában valósul meg: 
– működési támogatás egy olyan szervezet állandó munkaprogramjához kapcsolódó 
kiadások társfinanszírozására, amely a kultúra területén közös európai érdeket szolgáló célt vagy egy az Európai Uniónak e területen folytatott politikája keretébe 
illeszkedő célkitűzést követ (2.1. pont), vagy 
– egy e területen folytatott konkrét tevékenys ég társfinanszírozását célzó támogatás 
(2.2. pont). 
E támogatásokat el őreláthatólag évenként, pályázati felhívás útján ítélik oda. 
Tájékoztató jelleggel, e területre a program összköltségvetésének körülbelül 10%-át fordítják. 
2.1. Európai kulturális érdek ű szervezetek m űködésének támogatása 
E támogatásból azok a szervezetek rés zesülhetnek, amelyek a kulturális együttm űködés 
érdekében fejtik ki tevékenységüket azáltal,  hogy európai szinten ké pviseleti feladatokat 
látnak el; a transzeurópai közösségi kulturális együttm űködést el ősegítő információkat 
gyűjtenek össze vagy terjesztenek; hálózatba szervezik a kultúra terén európai szint ű 
tevékenységet folytató szervezeteket; kulturális együttm űködési projektek megvalósításában 
vesznek részt; vagy az európai kultúra nagyköveteinek szerepét töltik be. 
E szervezeteknek tényleges európa i dimenzióval kell bírniuk. E tekintetben tevékenységeiket 
európai szinten, egyedül vagy különféle összeh angolt társulások formájában kell kifejteniük, 
és struktúrájuknak (bejegyzett tagjaiknak), valamint tevékenys égeiknek potenciális hatásukat 
az Európai Unió szintjén kell kifejteniük, vagy legalább hét európai országot kell lefedniük. 
Az ilyen m űködési támogatásokban részesítend ő szervezeteket pályázati felhívások útján 
választják ki. A kiválasztás annak megállapí tása alapján történik, hogy a szervezetek 
munkaprogramja mennyiben felel meg az e határozat 3. cikkében említett konkrét 
célkitűzéseknek. 
Egy a melléklet e területe szerint odaítélt m űködési támogatás összege nem haladhatja meg a 
szervezet azon naptári évre elf ogadható kiadásainak 80%-át, am elyre a támogatást odaítélik. 
 
HU 23   HU 2.2. A deportálásokhoz kapcsolódó f őbb helyszínek és archívumok gondozását és a 
kapcsolódó megemlékezéseket célzó tevékenységek támogatása 
Támogatásban részesíthet ők azok a tevékenységek, amelyek a volt táborok, illetve a tömeges 
mártírhalál és tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékm űvek által szimbolizált 
deportálásokhoz kapcsolódó f őbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó 
megemlékezéseket, valamint e helyszíneken az áldozatok emlékének ápolását célozzák. 
3. H ARMADIK TERÜLET : A KULTURÁLIS EGYÜTTM ŰKÖDÉS TERÜLETÉN VÉGZETT 
ELEMZŐ MUNKÁKHOZ , VALAMINT AZ INFORMÁCIÓK ÖSSZEGY ŰJTÉSÉHEZ ÉS 
TERJESZTÉSÉHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS  
Tájékoztató jelleggel, e területre a program összköltségvetésének körülbelül 5%-át fordítják. 
3.1. A kulturális együttm űködés területén végzett elemz ő munkákhoz nyújtott 
támogatás  
A program támogatja a kulturális együttm űködés területével foglalkozó tanulmányok és 
elemző munkák elkészítését. E támogatás célja, hogy b ővítse az európai szint ű kulturális 
együttműködésről – különösen a kultúra szerepl őinek mobilitásáról, a m űalkotások és a 
művészeti, illetve kulturális termékek áramlásáról, valamint a kultúrák közötti párbeszédr ől – 
rendelkezésre álló információkat és számszer űsített adatokat. 
E területen belül azok a tanulmányok és elemz ő munkák támogathatók, amelyek 
hozzájárulnak a transzeurópai kulturális együttm űködés jelenségének jobb megismeréséhez, 
és további fejl ődésének táptalajául szolgálnak. Kül önösen a statisztikai adatok összegy űjtését 
és elemzését célzó projekteket kell ösztönözni. 
3.2. A kulturális együttm űködés területén az információk összegy űjtéséhez és 
terjesztéséhez nyújtott támogatás 
A program az információk összegy űjtését és terjesztését egy olyan internetes eszköz 
kifejlesztésével támogatja, amely megfelel a kulturális szakemberek igényeinek a 
transzeurópai kulturális együttm űködés területén. 
Ennek az eszköznek a tapasztalatok és a he lyes gyakorlatok kicserélését, a kulturális 
programmal kapcsolatos információk terjesztés ét, valamint a tágabb értelemben vett 
transzeurópai kulturális együttm űködést kell szolgálnia. 
3.3. A kulturális kapcsolatt artási pontok támogatása 
A programmal kapcsolatos praktikus info rmációk célirányos, haté kony és terepközeli 
terjesztésének érdekében a program el őirányozza a „kulturális kapcsolattartási pontok” 
támogatását. E nemzeti szinten m űködő szerveket a Bizottság a tagállamokkal együttm űködve 
önkéntes alapon hozza létre. 
 
HU 24   HU A kulturális kapcsola ttartási pontok a következ ő feladatokat látják el: 
– a program promóciójának biztosítása, 
– az információk hatékony terjesztésén keresztül a programhoz való hozzáférés 
megkönnyítése, valamint annak ösztönzés e, hogy tevékenységeiben a lehet ő legtöbb 
kulturális szakember és szerepl ő vegyen részt; 
– a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való 
folyamatos kapcsolattartás  biztosítása, ezzel is er ősítve a program tevékenységeinek 
és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészít ő jellegét; 
– a programban, illetve más, a kultu rális projektek számára elérhet ő közösségi 
programokban részt vev ő szereplők megfelel ő szintű tájékoztatásának és azok 
kapcsolattartásának biztosítása. 
II. A  PROGRAM IRÁNYÍTÁSA  
A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is  fedezheti, amelyek a program irányításához 
és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges, az el őkészítést, a figyelemmel 
kísérést, az ellen őrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez ka pcsolódnak, így többek 
között tanulmányokat, összejövete leket, tájékoztatási és pub likációs tevékenységeket, az 
információcserét szolgáló informatikai hálózat okhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden 
más, a Bizottság által a program  irányításához igénybe vehet ő közigazgatási és m űszaki 
segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást. 
III. E LLENŐRZÉS ÉS AUDIT  
Az e határozat 11. cikke (1) bekezdéséb en ismertetett eljárásnak megfelel ően kiválasztott 
projektek esetében egy mintavétellel történ ő ellenőrzési rendszert kell bevezetni. 
A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követ ően öt évig a Bizottság 
rendelkezésére meg őriz minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás 
kedvezményezettje biztosítja, hogy a pa rtnerei vagy tagjai birtokában lév ő bizonylatok, adott 
esetben, a Bizottság rendelkezésére álljanak. 
A Bizottság, saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, min ősített 
szervezet révén ellen őrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellen őrzésekre a szerz ődés 
időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követ ő ötéves id őszakban kerülhet sor. Az 
ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság, adott esetben, visszafizetésr ől határozhat. 
A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott küls ő személyeknek 
joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellen őrzések 
elvégzéséhez szükséges valamennyi informáci óhoz – beleértve az elektronikus formában 
létező információkat is – hozzáférjenek. 
A Számvev őszék és az Európai Csal áselleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés 
vonatkozásában – ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság. 
 
HU 25   HU Emellett az Európai Közösségek pénzügyi érde keinek csalással és más szabálytalansággal 
szembeni védelme érdekében a Bizottság e pr ogram keretében felhatalmazást kap arra, hogy – 
a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelttel összhangban37 – helyszíni ellen őrzéseket és 
vizsgálatokat végezzen. Szükség esetén az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat 
végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet38 az irányadó. 
IV. T ÁJÉKOZTATÁSI ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEK  
1. A Bizottság 
A Bizottság szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy ta lálkozókat szervezhet annak 
érdekében, hogy el ősegítse a program végrehajtását, és megfelel ő tájékoztatási,  publikációs és 
terjesztési tevékenységeket folytathat, valamint figyelemmel kísérheti és értékelheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatá sok vagy közbeszerzési eljárások útján lehet 
finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizo ttság szervezheti és finanszírozhatja. 
2. Kapcsolattartási pontok 
A Bizottság és a tagállamok önkéntes  alapon megszervezik és meger ősítik a program 
végrehajtására nézve hasznos információk cseréj ét a nemzeti szinten végrehajtó szervként 
eljáró kulturális kapc solattartási pontok se gítségével, az 1605/2002 rendelet 54. cikke (2) 
bekezdése c) pontjára és 3. cikkére is figyelemmel. 
V. A
Z ÖSSZKÖLTSÉGVETÉS TÉTELES BONTÁSA  
A program éves költségvetésének tájékoztató jelleg ű bontása 
 A költségvetés százalékában 
 
1. terület (programok tám ogatása) körülbelül 77% 
- együttm űködési pólusok körülbelül 36% 
- együttm űködési tevékenységek körülbelül 24% 
- különleges tevékenységek körülbelül 17% 
2. terület (szervezetek támogatása)  
körülbelül 10% 
3. terület (elemzés és tájékoztatás)  
                                                 
37 HL L 292. szám, 1996.11.15., 2. o. 
38 HL L 136. szám, 1999.05.31., 1. o. 
 
HU 26   HU körülbelül 5% 
Összes m űködési kiadás  körülbelül 92% 
A program irányítása körülbelül 8% 
 
HU 27   HU FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaine(s) politique(s): Education et Culture 
Activité(s): culture et langues 
 
Intitulé de l'action: programme Culture 2007  
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
15 04 02 01 - Programme-cadre en  faveur de la culture 
15 01 04 07 - Programme-cadre en faveur de la culture - Dépenses pour la gestion 
administrative 
15 01 04 30 – Agence exécutive Education et culture 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES   
2.1. Enveloppe totale de l'action : crédits d'engagement 
408,00 millions d'euros  
2.2. Période d'application: 
Du 1er janvier 2007 au 31 décembre 2013 
2.3. Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
 Millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918
Crédits de paiement 
(CP) 24,596 33,874 36,505 45,429 49,643 58,231 126,640 374,918
 
HU 28   HU b) Assistance technique et administrativ e (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 
6.1.2)  
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
Crédits de paiement 
(CP) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
 
Sous-total a+b 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 45,0 47,0 51,0 57,0 62,0 69,0 77,0 408,0
Crédits de paiement 
(CP) 28,678 38,038 40,754 50,155 54,600 63,558 132,217 408,0
 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
(CE)/(CP) 2,239 2,239 2,239 2,240 2,240 2,240 2,241 15,678
 
TOTAL a+b+c 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 47,239 49,239 53,239 59,240 64,240 71,240 79,241 423,678
Crédits de paiement 
(CP) 30,917 40,277 42,993 52,395 56,840 65,798 134,458 423,678
 
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la Comm unication de la Commission concernant 
les moyens budgétaires 2007-2013 - COM (2004) 101 du 10 février 2004 
 
HU 29   HU  Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des
 perspectives financières,  
 y compris, le cas échéant, un r ecours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière sur les recettes (concerne de s aspects techniques 
relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).  
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF
DNO  CD  NON  OUI OUI 3 
4. BASE  LÉGALE   
Article 151 du Traité CE. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 
5.1.1 Objectifs poursuivis L'objectif poursuivi est de permettre à l'action communautaire de coopération culturelle de 
continuer sur une base renouvelée, à la suite du programme "Culture 2000"
39 et du 
programme d'action communautaire pour la pr omotion des organismes actifs au niveau 
européen dans le domaine de la culture40 qui devraient s'achever le 31 décembre 2006.  
Comme indiqué à l'article 3 de la propositi on de décision, l'objectif  général du programme 
proposé est de poursuivre la mise en œuvre de l'article 151 du Trai té, en contribuant à la mise 
en valeur d'un espace culturel commun aux Europ éens par le développement de la coopération 
culturelle entre les créateurs, les acteurs culture ls et les institutions culturelles des pays 
participant au programme.  
                                                 
39 Le Programme Culture 2000 a été initialement fondé sur la décision du Parlement européen et du 
Conseil 508/2000/CE du 14 février 2000 (JO L63 du 10.3.2000) établissant ce programme pour la période 2000-2004, puis prolongé de deux années par la décision n
o 626/2004/CE du Parlement 
européen et du Conseil du 31 mars 2004 modifiant la décision no 508/2000/CE établissant le 
programme « Culture 2000 » (JO L 99 du 03.04.2000). 
40 Décision du Parlement Européen et du Conseil 792/2004/CE du 21 avril 2004 (JO L138 du 30 avril 
2004) établissant un programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au 
niveau européen dans le domaine de la culture. 
 
HU 30   HU Compte tenu des considérations qui précèdent,  les effets directs co rrespondant aux objectifs 
spécifiques visés par le programme, à court et  à moyen terme, peuvent être groupés comme 
suit: 
(a) mobilité transnationale accrue des acteurs de  la culture. Deux sortes de mobilité seront 
encouragées : d’une part, la mobilité pour presta tion de services cultur els (ex: tournées) ou 
établissement et, d’autre part, la mobilité dans le but de se former, de se confronter à d'autres 
cultures ou pratiques artistique s, d'échanger des expériences; 
(b) circulation transnationale accrue des œuvres et des produits artisti ques et culturels. Il 
s’agit d’aider la circulation de s œuvres d’art et des produits artistiques et culturels au-delà des 
frontières nationales, qui entraîne un surcoût pour l’organisateur. Cet objectif correspond à 
ceux du Traité (article s 3q et 151) et répond à certaines missions communautaires de base 
(finalisation du marché intérieur et renforce ment de l’intégration européenne grâce à la 
réalisation d’un espace culturel commun, qui serait f ondé à la fois sur la diversité nationale et 
régionale et sur les valeurs pa rtagées par les Européens);  
(c) dialogue interculturel renforcé. L’object if est de favoriser un échange fondé sur 
l’ouverture et l’égalité entre cultures visant à am ener, dans le respect des droits fondamentaux 
de la personne humaine et du principe de divers ité culturelle, à un enrichissement mutuel et à 
la recherche commune de valeur s et interprétations partagées et visera notamment à mieux 
permettre l'intégration des nouveaux Européens issus de cultures diverses. 
Par la nature même de ses trois principa ux objectifs, le progra mme Culture 2007 a un 
caractère clairement multilatéral et, partant, un e valeur ajoutée européenne élevée. En effet, 
bien que les autorités nationales ou régionales contribuent à favoriser les échanges culturels, 
une étude récente sur l’état de la coopérati on culturelle en Europe a montré que les 
gouvernements continuaient à axer leur politi que culturelle étrangère sur la coopération 
bilatérale et qu’une poignée d’Etats membres se ulement faisaient de la mobilité culturelle 
l’une de leurs priorité s ou encourageaient au développement du dial ogue trans-culturel en 
allant au-delà des limites plutôt formelles des accords de coopération culturelle bilatéraux ou 
multilatéraux. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
a) Un rapport d'analyse d'impact étendue, intégr ant également les exigences de l'évaluation 
ex°ante, a été réalisé par les services de la  Commission européenne entre septembre 2003 et 
mars 2004.  
Ce rapport est disponible sur le site internet Europa41. Il inclut notamment un exposé des 
problèmes que le nouveau programme sera chargé  de traiter, une présentation des objectifs 
généraux, spécifiques et opérationnels de ce tte nouvelle proposition et des indicateurs 
pertinents, une analyse des différentes options st ratégiques et des mécanismes alternatifs, un 
examen des risques et des éventuelles incert itudes soulevées par le programme proposé, un 
exposé des impacts attendus, l'examen de la vale ur ajoutée européenne de l'action, les leçons 
tirées du passé et notamment des évaluations des programmes antérieurs, une analyse coût-
efficacité des propositions, etc. 
                                                 
41 Document SEC (2004) xxx… 
http://europa.eu.int/comm/cu lture/eac/other_actions/aft er_2006/after2006_fr.html. 
 
HU 31   HU b) Brève description des constatations et en seignements tirés de l'évaluation ex ante42. 
L'évaluation ex ante permet d’abord de souligne r le bien-fondé et la pertinence de l’action 
culturelle de l’Union européenne, qui peut à la fois contribuer aux gra nds objectifs de l'Union 
européenne tels que le renforcement d'un espace de  liberté et de citoyenneté en Europe ou le 
développement du dialogue interculturel, et ré pondre aux besoins particuliers du secteur.  
L’expérience acquise à travers les programmes précédents et Culture 2000 a révélé que la 
coopération culturelle est un phénomène dont la co mplexité tend à s’accroître parallèlement 
au développement des télécommunications et des transports et, d’une manière plus générale, 
au développement du secteur culturel et de la société civile. L’analyse des besoins exprimés 
par le secteur ainsi que des différents points de  vue permet de conclure à la nécessité d’un 
nouveau programme, qui serait un outil global et  cohérent en faveur  de la coopération 
culturelle et irait au-del à du soutien direct apporté  aux actions culturelles. 
Des observations spécifiques ont été form ulées sur un certain nombre de points : 
- La nécessité d’un budget culturel accru. L’octr oi d’une aide commun autaire à des projets 
axés sur la coopération multilaté rale est éminemment souhaitabl e, étant donné que les États 
membres ont tendance à soutenir essentiellem ent des projets nationaux ou bilatéraux. Les 
opérateurs ont également souligné la nécessité d’une aide financière à long terme pour mettre 
en place des projets de coopération durables. L’ appui au fonctionnement de certains réseaux 
ou associations européennes peut également présenter une important e valeur ajoutée. 
- La nécessité d’une véritable stratégie gl obale en ce qui concerne l'action culturelle 
européenne et d'une action plus cohérente. Le grand nombre d'objectifs de Culture 2000 s'est 
avéré déroutant et a été considéré comme dommageable à l’efficac ité du programme. Les 
opérateurs ont également mentionné le fait que la division du programme Culture 2000 en 
différents secteurs ou activités culturels représentait pour eux une contrainte, étant donné que 
certains projets pluridisciplinaires n’entrent pa s dans ces catégories. Les priorités annuelles 
fixées par le programme semblent être une source  de « frustration » pour tous ceux qui ne sont 
pas éligibles (ou ne le sont que d'une manièr e limitée). C’est pour répondre à cette demande 
que l’approche sectorielle a été supprimée dans le cadre du programme et que le nombre 
d’objectifs spécifiques a été réduit à trois, considérés comme prés entant une véritable valeur 
ajoutée européenne (voir point 5.1.1.). 
- Un réel besoin d’une plus gr ande quantité d’informations pr atiques et actu alisées sur la 
coopération culturelle43 et d’une meilleure diffusion des bonnes pratiques. L’attention a 
fréquemment été attirée sur le manque de trav aux de recherche concernant la coopération 
culturelle en Europe. De tels trav aux, ainsi que la  collecte de données statistiques, aideraient à 
asseoir la position de la culture au sein de s politiques européennes et contribueraient 
indirectement à l’essor de la coopération europé enne. C’est la raison po ur laquelle une partie 
du programme (troisième volet) est consacrée au soutien à des trav aux d’analyse et de collecte 
de données dans le domaine de  la coopération culturelle. 
                                                 
42 Communication sur l'évaluation SEC (2000)1051. 
43 Etude sur la mobilité et la libre circulation des personnes et des productions dans le secteur culturel 
européen et étude de faisabilité sur la création éventuelle d’un observatoire européen de coopération 
culturelle. 
 
HU 32   HU - Il semble nécessaire d’accroître la visibilité  de l’action communautaire  dans le domaine de 
la culture. Cet objectif pourrait être atteint gr âce à un programme plus ciblé et plus cohérent, 
mais aussi à une meilleure communication aut our du programme et des projets soutenus. 
C’est pourquoi il a été décidé de regrouper au sein d’un se ul programme des actions qui 
relevaient précédemment de programmes différe nts. Par ailleurs, le nouveau programme 
apportera à un certain nombre de projets un sout ien de plus longue durée que les programmes 
précédents et renforcera son soutien à des ac tions emblématiques telles que les capitales 
européennes de la culture 
- C’est en tenant compte de ces nécessi tés que la Commission a élaboré un nouveau 
programme, de troisième génération, qui tire de s enseignements des expériences passées et 
explore de nouvelles pistes d’actions.  
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post 
Les travaux d’évaluation des pr ogrammes communautaires antérieu rs dans le secteur de la 
culture (évaluation à mi-parcours du programme  "Culture 2000" prévue à l’article 8 de la 
décision n° 508/2000/CE, évaluation des ancien s programmes Ariane, Kaléidoscope et 
Raphaël, évaluation de l'ancienne ligne budgétair e A30-42 intégrée depui s dans le programme 
de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel)44 ont fourni des éléments 
d’appréciation dont il a été tenu compte pour juger de la pertinence de proposer un nouveau 
programme. 
Les enseignements du passé peuvent être c onsidérés sous deux angles différents: 
– a) les enseignements applicable s à la conception du programme 
En ce qui concerne la conception du progra mme, la Commission a bien pris note des 
difficultés relevées par les éval uations des autres programmes dans le domaine culturel, par 
exemple en ce qui concerne le cloisonnement en tre les différentes disciplines culturelles au 
sein du programme « Culture 2000 » menti onné comme étant une contrainte pour les 
opérateurs, ou encore le nombre trop élevé d' objectifs qui a pu entraîner une dispersion des 
effets de l'action compte tenu des masses budgétaires relativement limitées. 
– b) les enseignements applicab les à la gestion du programme 
En ce qui concerne la gestio n du programme, la Commission a tenu compte des critiques 
figurant dans les évaluations d'autres progr ammes communautaires en envisageant plus 
particulièrement des mécanismes de mise en œuvre permettant une gestion simplifiée et 
allégée. Lors de l'élaboration de la proposition, une attention particulière a été accordée aux 
critiques émises à l'égard de la gestion de la première phase du programme Culture 2000, la 
Commission ayant d'ailleurs depuis adopté des mesures pour y remédier. 
La proposition vise plus particulièrement  à éviter dans la mesure du possible: 
                                                 
44 Voir rapport d'évaluation réalisé par société PLS Ramboll Management et rapport de la Commission sur 
l'évaluation - COM(2003) 722. 
 Voir aussi évaluation ex post des anciens programmes culturels Ka léidoscope, Ariane et Raphaël, 
évaluation des organismes d’intérêt culturel européen. 
 ( http://europa.eu.int/c omm/culture/eac/sources_info/st udies_evaluation/studies_fr.html ). 
 
HU 33   HU – les procédures financières complexes, 
– les procédures admini stratives lourdes,  
– le caractère tardif des décisions relatives à la sé lection des bénéficiaires. 
L’adoption du présent programme entraînera un e diminution du nombre de bases juridiques 
actuellement en vigueur dans le secteur cultur el, qui passeront de deux à une, et de lignes 
budgétaires, qui seront ramenées  de quatre à une. L'existence d'un seul et unique programme 
financier donnera une visibil ité et une cohérence beaucoup plus importantes à l'action 
communautaire dans le domaine de la coopération culturelle. 
Le programme sera conçu comme un outil global, cohérent et plus convivial en faveur de la 
coopération culturelle. Il sera ouve rt à tous les secteurs  culturels et artisti ques, sans catégories 
préétablies, et à une plus gra nde variété d’opérateurs culturel s, allant des administrations 
nationales ou locales aux réseaux et  entreprises du secteur culturel. 
La décision législative sera rédi gée dans un souci de concision, de  simplicité et de souplesse. 
Par exemple, aux fins d’une lisibilité accrue, certains articles de l'ancienne décision, qui 
portaient sur des questions assez différentes, seront divisés en articles distincts. Puisque les 
actions soutenues seront ouvertes à tous les secteurs artistiques et culturels et seront toutes 
axées sur les trois mêmes objectif s stratégiques, la description des actions soutenues figurant 
dans les annexes sera plus courte et plus s imple. Certains éléments de flexibilité seront 
introduits dans l'article ayant trait aux aspects financiers. 
La Commission proposera certaines simplificati ons pratiques d’une grande importance pour 
les bénéficiaires, telles que l’ autorisation de financements forfaitaires pour de petites 
contributions ou pour des coûts spécifiques. 
Lors de la mise en œuvre de ce programme , la Commission veillera à ce qu'il reste aussi 
simple et facile à utiliser que possible. 
5.2 Actions envisagées et modalit és de l'intervention budgétaire  
Le nouveau programme tire des enseignement s des expériences pass ées et explore de 
nouvelles pistes d’actions. Il s’agit d’un programme de tr oisième génération, après les 
programmes de la période 1994-1999 (Kaléidoscope , Ariane, Raphaël) et ceux de la période 
2000-2006 (Culture 2000, et programme de soutie n aux organismes actifs dans le domaine 
culturel sur la fin de cette période).  
Durant la période 2004-2006, deux programmes d’action communautaire vont en effet 
coexister dans le domaine culturel, le prog ramme « Culture 2000 » ainsi que le « programme 
d'action communautaire pour la promotion des orga nismes actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture ». Cette proposition pr ocède à une simplifica tion de ce système 
puisqu’elle prévoit l’in tégration de la plupart  des champs d’action de chacun de ces 
programmes au sein d’un même programme. 
Par rapport aux deux premières générations de l’action culturelle, le programme proposé se 
veut donc un outil cohérent, gl obal et complet en faveur de la coopération culturelle 
multilatérale en Europe , capable d’en appréhender toute la complexité. Les objectifs du 
programme sont mis en œuvre dans les domaines d'intervention suivants : 
 
HU 34   HU – Premier volet : soutien à des actions culturelles  
Le programme prévoit un sout ien direct à trois catégorie s de projets européens de 
coopération, de durée et d’ampleur variables. 
• Les pôles de coopération  
• Les actions de coopération 
• Les actions spéciales 
– Deuxième volet : soutien à des organismes actifs au niveau européen dans le 
domaine culturel 
Ce volet permet d’intégrer au sein du nouve au programme les actions de promotion des 
organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture, qui font actuellement 
l’objet d’un programme distinct.  
– Troisième volet : soutien à des travaux d’ana lyse ainsi qu’à la collecte et à la 
diffusion de l’information dans le do maine de la coopération culturelle  
Ce volet vise à apporter un soutien à des activités  d’analyse et à l’information, afin de créer 
un environnement propice à la coopération. Il comporte trois actions complémentaires : 
• Soutien à des travaux d’analyse dans le  domaine de la coopération culturelle 
• Soutien à la collecte et à la diffusion de l’in formation dans le domaine de la coopération 
culturelle 
• Soutien aux points de  contact culture 
Toutes ces actions concernent le secteur cultur el européen et les opéra teurs des Etats membres 
et des autres pays participant au programme qui seront susceptibles de pa rticiper à des actions 
de coopération culturelle au niv eau européen. De manière plus indirecte, ce sont tous les 
citoyens européens qui sont visés. 
Les actions seront financées par les moyens suivants : 
– subventions destinées à cofinancer des projet s bénéficiant également d'une aide du secteur 
public et/ou privé; le financement à 100 % par la Communauté européenne ne sera pas possible; 
– financement à 100 % des achats de servic es (études, publications ou experts). 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les mécanismes de mise en œuvre prévus dans la proposition suivent l'approche 
communautaire classique en matière de subven tions et de cofinancements, fondée sur des 
demandes de financement détaillées. 
La Commission assure la mise en œuvre de ce pr ogramme par le biais de ses services et d’une 
agence exécutive. 
 
HU 35   HU Des crédits sont à pré voir pour couvrir les dépenses admi nistratives directement liées à 
l'objectif du programme (études,  réunions d'experts, informa tion et publications, contribution 
aux frais de fonctionnement d'une  agence exécutive et autres dé penses d'assistance technique 
et administrative). 
Les financements seront accordés à la suite d'appels à propositions et d'appels d'offres, sauf 
dans des cas relevant des articles 54 et 168 du Règlement financier. 
 
6. INCIDENCE FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
Volet 1 - soutien à des 
projets 34,265  35,874  39,160  43,790  47,798  53,380  59,893  314,16
0 
- Pôles de coopération 16,200 16,920 18,360 20,520 22,320 24,840 27,720 146,880 
- Actions de coopération 10,800 11,280 12,240 13,680 14,880 16,560 18,480 97,920 
- Actions spéciales 7,265 7,674 8,560 9,590 10,598 11,980 13,693 69,360 
Volet 2 - soutien aux 
organismes 4,403 4,612 5,041 5,634 6,145 6,843 7,680 40,358 
Volet 3 - Analyse et 
information 2,250 2,350 2,550 2,850 3,100 3,450 3,850 20,400 
TOTAL 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918 
 
6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):         
a) contribution à l’agence 
exécutive 3,566 3,638 3,713 4,178 4,399 4,757 4,996 29,247 
 
HU 36   HU b) Autre assistance 
technique et 
administrative: 
- intra-muros:  
- extra-muros: 
  
 
0,171 
 0,029 
  
 
0,174 
 0,030 
  
 
0,178 
 0,030 
  
 
0,182 
 0,031 
  
 
0,185 
 0,031 
  
 
0,189 
 0,032 
  
 
0,193 
 0,033 
  
1,272 
 0,216 
 
Sous-total 1 3,766 3,842 3,921 4,391 4,615 4,978 5,222 30,735 
2) Dépenses d’appui 
(DDA): 
         
a) Études 
 0,104 0,106 0,108 0,110 0,113 0,115 0,117 0,773 
b) Réunion d’experts 
 0,061 0,062 0,063 0,064 0,065 0,067 0,068 0,450 
c) Information et 
publications 0,151 0,154 0,157 0,161 0,164 0,167 0,170 1,124 
Sous-total 2 0,316 0,322 0,328 0,335 0,342 0,349 0,355 2,347 
TOTAL  4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082 
Ces dépenses incluent la contribution du progra mme aux frais de fonctionnement de l'agence 
exécutive Education et culture, notamment les frais de personnel qui seront exposés par cette 
agence au titre de ce programme. Ces dépenses  de personnel correspondent à une estimation 
de 26 personnes (personnel statut aire de l'agence et agents c ontractuels) en 2007 et de 34 
personnes en 2013; l'augmentation de cet effec tif au cours de la période résulte de 
l'augmentation des volumes d'activité qui seront confiés à l'agence, du fait de la croissance des budgets alloués aux volets dont la  gestion lui sera déléguée. 
6.2 Calcul des coûts par mesure envisagée en  partie B (pour toute la période de 
programmation) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3
ème décimale) 
Ventilation Type de réalisations / 
outputs Nombre de 
réalisations / outputs Coût unitaire 
moyen Coût total 
 
Volet 1 - Soutien aux projets 
    
314,160 
 
HU 37   HU Pôles de coopération  -> subventions à des 
projets  
 80 1,836  146,880 
Actions de coopération -> subventions à des 
projets  
 870 0,113 97,920 
Actions spéciales -> subventions à des  
projets  
 400 0,173 69,360 
Volet 2 - Soutien aux organismes 
actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture  ->subventions de 
fonctionnement  
 305 0,132 40,358  
Volet 3 - Analyse et information  
 
 -> subventions à des 
projets  
 -> marchés:
 
- Etudes, collecte et 
diffusion d’informations 
 
-> PCC  
  
 
 60 
 
 17 
 
182 
  
 
 0,143 
 
 0,200 
 
0,046 
 20,400  
 
 
8,570 
 
 3,430 
 
8,400 
 
Gestion du programme Assistance technique et 
administrative (ATA) et 
dépenses d’appui (DDA)    
33,082 
COÛT TOTAL    408,0 
 
 
HU 38   HU 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  DE 
FONCTIONNEMENT   
7.1 Incidence sur les ressources humaines 
L'estimation des dépenses relevant de ce point  7 est une estimation moyenne sur la période 
2007-2013. Il est envisagé d’augmen ter les ressources humaines ac tuellement affectées à la 
gestion du programme Culture 2000 afin de pr endre en compte l’évolution des crédits 
opérationnels affectés au programme; ces resso urces humaines passeraient de 16 hommes/ans 
en 2007 à 20 hommes/ans en 2013.  
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
Temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
Agents 
temporaires A 
B 
C 4 (5) 
3 (5) 
6 (7)  
 
 4 (5) 
3 (5) 
6 (7) Mise en œuvre du programme 
Autres ressources 
Humaines   1 
2 Support Staff 
National Experts 
Total 13 (17)  16 (20)  
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires /Agents temporaires 1 404 000 € 
(1 836 000 €) 13 * 108 000 € 
(17 * 108 000 €) 
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire) 108 000 € 
90 000 € 1 * 108 000 € Support Staff 
2 * 45 000 € National Experts 
Total 1 602 000 € 
(2 034 000 €)  
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
 
HU 39   HU  
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire 
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires 
(1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Etudes et consultations 
Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
41 250 € 
116 000 € 64 500 € 
 
200 000 €  
5pers. * 10missions * 825 € (average) 
2meet. * 50pers. * (860 € + 2*(150 €) 3meet. * 25pers. * 860 € (Management 
Committee) 
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles)   
Total 421 750 €  
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) 2 239 750 € 
7 15 678 250 € 
Les besoins en ressources humaines et administra tives seront couverts à l'intérieur de la 
dotation allouée à la Direction Générale ges tionnaire dans le cadre de la procédure 
d'allocation annuelle.  
L'allocation de postes dépendra d'une part, de l'organisati on interne de la prochaine 
Commission et d'autre part, d'une éventuelle ré allocation de postes entre services suite aux 
nouvelles perspectives financières.  
 
HU 40   HU 8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Au niveau de la mise en œuvre du programme, des indicateurs de réal isation ont été définis 
concernant le nombre de projets à sout enir au titre des différents volets. 
Le système de collecte des données relatives aux projets et actions cofinancés par le 
programme fonctionnera à plusieurs niveaux : 
- les formulaires de demande de subvention; - les rapports d'activité et financiers intermédia ires et finaux présentés par les bénéficiaires à 
la Commission et que celle-ci doit approuver;  
- les éventuels audits et visites in situ effectués par le personnel de la Commission. 
 
HU 41   HU Pour les besoins du suivi, les indicate urs ci-dessous ont été déterminés :  
Objectifs Indicateurs 
Objectif général  
Contribuer à l’épanouissement de valeurs 
culturelles européennes partagées sur la base d'une coopération culturelle accrue entre les artistes, les opérateurs culturels et les institutions culturelles • Attitudes des bénéficiaires du 
programme 
Objectifs spécifiques  
Promouvoir la mobilité transnationale des 
artistes et des opérateurs culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
intensifier les déplacements d’artistes et d’opérateurs culturels 
• Nombre d’artistes participant, par le 
canal du programme, à des échanges 
et des collaborations 
• Nombre d’opérateurs culturels 
participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations 
• Proportion de projets correspondants 
menés à bien qui, s’ils n’avaient pas 
bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été entrepris (sur la base d'une enquête réalisée auprès des participants) 
Encourager la circulation transnationale des œuvres d’art et des produits 
artistiques et culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
encourager la circulation des œuvres d’art et des produits artistiques et culturels 
• Nombre d’œuvres d’art et de produits 
artistiques et culturels mis en 
circulation par le canal du programme 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Favoriser le dialogue interculturel • Proportion de projets lancés/exécutés 
 
HU 42   HU  qui visent/visaient expressément à 
favoriser le dialogue interculturel et promouvoir la diversité culturelle 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un 
financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Objectifs opérationnels  
Soutenir les actions culturelles via: 
— des pôles de coopération culturelle  
  — des actions de coopération 
 
  — des actions spéciales  
• Nombre de pôles lancés 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
pôles (objectif indicatif : 36%). 
• Nombre d’actions de coopération 
lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les actions de coopération (objectif indicatif : 24%) 
• Nombre d’actions spéciales lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
actions spéciales (objectif indicatif : 17%) 
Soutenir des organismes européens actifs dans le domaine culturel • Nombre d’organismes européens 
actifs dans le domaine culturel soutenus 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir de 
tels organismes (objectif indicatif : 10%) 
Soutenir des travaux d’analyse ainsi que 
la collecte et la diffusion d’informations dans le domaine de la coopération culturelle • Nombre d’études et d’enquêtes 
financées 
• Nombre de conférences soutenues 
• Degré d’utilisation du portail 
d’information 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir cet 
objectif opérationnel (objectif indicatif : 5%). 
 
HU 43   HU  
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
La Commission présentera au Parlement europ éen, au Conseil, au Comité économique et 
social et au Comité des régi ons un rapport intermédiaire d'éval uation sur les résultats obtenus 
et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la  mise en œuvre du prés ent programme (au plus 
tard le 31 décembre 2010) et une Communicati on sur la continuation du présent programme 
au plus tard le 31 décembre 2011. 
Au terme de l'exécution du programme proposé,  la Commission présentera au Parlement 
européen, au Conseil, au Comité économique et  social et au Comité  des régions un rapport 
centré sur sa mise en œuvre (ra pport d'évaluation ex post au plus  tard le 31 décembre 2015).  
Ces rapports d'évaluation mettront en particulier en évidence la création de la valeur ajoutée, 
notamment de nature cu lturelle et européenne. 
9. MESURES  ANTI-FRAUDE 
Les décisions et conventions de financem ent conclues entre la Commission et les 
bénéficiaires prévoient que la Co mmission et la Cour  des comptes effectuent des contrôles in 
situ dans les locaux des bénéficiaires d'une  aide communautaire, et confèrent le pouvoir 
d'exiger des justificatifs de toute dépense eff ectuée au titre desdits conventions, accords et 
engagements juridiques dans les cinq ans suiv ant la fin de la pé riode contractuelle. 
Les bénéficiaires sont assujettis à des obligations de déclaration et de comptabilité financière, 
lesquelles sont analysées sous l'angle du c ontenu et de l'éligibilité des dépenses, 
conformément à l'objet du financement comm unautaire et compte tenu des obligations 
contractuelles et des principes d'éco nomie et de bonne ge stion financière. 
En annexe aux conventions de financement figuren t des informations de nature administrative 
et financière, destinées à préci ser le type de dépenses élig ibles dans le cadre de ces 
conventions. Le cas échéant, une limitation de l'intervention communaut aire à la couverture 
de certains éléments de coût, réels, identifi ables et vérifiables da ns la comptabilité du 
bénéficiaire, sera de nature à faciliter le contrôle et l'aud it (ainsi que l'évaluation pour les 
besoins de la sélection) des projets subventionnés.