EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.30. 
SEC(2011) 1385 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
Kísérődokumentum a következ ő javaslatokhoz: 
Javaslat: 
 
az Európai Parlament és a Tanács iránye lve az éves és össz evont (konszolidált) 
beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról,  
valamint  
 
Javaslat: 
 
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok 
jog szerinti könyvvizsgálatára von atkozó egyedi követelményekr ől 
{COM(2011) 779 végleges} 
{SEC(2011) 1384 végleges}  
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
Kísérődokumentum a következ ő javaslatokhoz: 
Javaslat: 
 
az Európai Parlament és a Tanács iránye lve az éves és összevont (konszolidált) 
beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról,  
valamint  
 
Javaslat: 
 
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok 
jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekr ől 
1. BEVEZETÉS  
A könyvvizsgálatnak – a felügyelet és a vállala tirányítás mellett – a pénzügyi stabilitás 
alapvető összetev őjének kell lennie, hiszen bizonyosságot  szolgáltat a társaságok pénzügyi 
kimutatásainak valódiságáról. A megbízható könyvvizsgálat kulcsfontos ságú az általános és a 
piaci bizalom helyreállításához. 
A Bizottság vezet ő szerepet vállalt a könyvvi zsgálati piac vizsgá latában azzal, hogy 2010 
októberében zöld könyv kidolgozását kezdte meg, amelynek konzultációs folyamatában az 
érdekeltek széles köréb ől 700 válaszadó nyilatkozott.  
2011. szeptember 14-i, a zöld könyvr ől szóló jelentésében az Európai Parlament támogatta a 
Bizottság holisztikus megközelítését, valamint  a könyvvizsgálati piac át alakítására vonatkozó 
főbb javaslatait. 
Az Egyesült Államok szintén fontos vált oztatásokat mérlegel, különösen a könyvvizsgálók 
függetlensége terén. Komoly  megfontolás tárgya a könyvvizsgáló cégek kötelez ő rotációja, 
amelynek célja a súlyos hiányosságként érzékelhet ő körülmények kezelése. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A társaságok pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálata közérdek ű szolgáltatás. A 
könyvvizsgálat hozzájárul a pénzügyi kimutatás ok hitelességéhez és megbízhatóságához. A 
szolgáltatás egyfel ől a szakképzett szakemberek kiválasz tott csoportjának adott jog szerinti 
felhatalmazás, másfel ől egy minden társaságra vonatk ozó, jog szerinti kötelezettség 
eredménye. ,A nagyvállalatok könyvvizsgálati piaca egyes elemeiben hasonló a hitelmin ősítő 
intézetek piacához, bár nem azonos azzal. Az el őbbit a négy nagy cég (PWC, KPMG, Ernst 
and Young, Deloitte), míg az utóbbit három nagy hitelmin ősítő intézet (S&P, Moody's, Fitch) 
uralja. Ezenfelül mindkét piac magában hor dozza azt az ellentmondást, hogy a vélemény 
 
HU 3   HU tárgya egyben az ügyfél is. A t őzsdén jegyzett társaságok szempontjából az értékpapírok 
kibocsátója, amelynek beszámolóit és hite lképességét a könyvvizs gálat és a hitelmin ősítés 
vizsgálja, egyúttal az a fél is, am ely a könyvvizsgálók és a hitelmin ősítő intézetek díját 
megfizeti. Mind a könyvvizs gálók, mind a hitelmin ősítő intézetek üzleti tevékenysége 
jogszabályi el őíráson alapul: a társaságok számára kötelez ő pénzügyi kimutatásaik 
auditáltatása, míg s ok jogszabály kötelez ő hitelminősítést ír el ő. 
Fontos felismerni a megfelel ő arányok szükségességét. A t őzsdén jegyzett nagyvállalatok és a 
pénzügyi intézmények jelent ős társadalmi hatására tekint ettel pénzügyi kimutatásaik 
könyvvizsgálatára vonatkozóan fokoz ottabb igényeket támasztó és szigorúbb kereteket kell 
létrehozni. Emiatt bizonyos kérdések súlyos abban érintik az olyan jogalanyokat, amelyek 
nagy számú érdekeltre hatnak, pl. a t őzsdén jegyzett társasá gokat, vagy a bizonyos 
tevékenységet folytató jogala nyokat, különösen a pénzügyi sz olgáltatások ágazatában (a 
szabályok szövegében „közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok”): 
• Az érdekeltek túlzott várakozásokat támasztanak a könyvvizsgálattal szemben 
ahhoz képest, amit a könyvvizsgálók tényleg esen tesznek. Sokan tették fel azt a 
kérdést, hogy miképpen mehettek tönkr e bankok mindössze hónapokkal azután, hogy 
róluk tiszta könyvvizsgálói jelentés ké szült. Ezenfelül a könyvvizsgálók és a 
felügyeletek között nem megfelel ő a kommunikáció a vizs gált jogalanyok pénzügyi 
stabilitásában jelentkez ő nyilvánvaló hiányosságokkal kapcsolatban, különösen a 
pénzügyi szektorban. 
• A függetlenség nem biztosított és nem bizonyíth ató egy olyan paradigmában, 
amelyben a könyvvizsgálat gyakorlatilag csak egy a számos kereskedelmi 
szolgáltatás közül, amelyeket a könyvvi zsgálók az ügyfeleiknek nyújtanak. A 
könyvvizsgálói szolgáltatások rendszeres pá lyáztatásának és a könyvvizsgáló cégek 
időszakos rotációjának hiánya a könyvvizsgálatot alapvet ő szellemiségét ől: a 
szakmai szkepticizmustól fosztotta meg. A jelenlegi környezetben számos auditált 
társaság kényelmes kapcsolatot alak ított ki a könyvvizsgálójával, ami épp a 
függetlenség lényegének mond ellent. 
• Piaci koncentráció és a választási lehet őség hiánya:  A piac olyan mértékben 
koncentrálódott, hogy ritka az, ha egy közérdekl ődésre számot tartó jogalany 
könyvvizsgálója nem a négy nagy könyvvizsgá ló cég egyike. A tagállamok 
többségében a nagy (az FTSE 350 tagjaival egyenérték ű) jegyzett társaságok több 
mint 85 %-ának könyvvizsgálatát a négy nagy cég végzi. Az auditált társaságok és a könyvvizsgálók kényelmes kapcsolata, va lamint a piaci megítélés meger ősítette a 
négy nagy cég uralkodó szerepét. Az ügyfel ek tartózkodnak a négy nagy cégen kívüli 
könyvvizsgálók megbízásától még azokban a viszonylag ritka esetekben is, amelyekben a könyvvizsgálatra pályázatot írnak ki.  
A fenti problémák együttes következménye, hogy a befektet ők és egyéb érdekeltek nem 
tudnak fenntartások nélkül megbízni a könyvvizsg álói vélemény teljes függetlenségében és 
ennélfogva annak min őségében. A tagállamokban, illetv e az Egyesült Államokban is a 
könyvvizsgálók felügyeleti ellen őrzése igen gyakran állapítja meg a könyvvizsgálói 
függetlenség hiányát. 
Bár nem célszer ű, ha az érdekeltek egy tá rsaság pénzügyi stabilitá sáról alkotott véleményüket 
kizárólag a könyvvizsgálói jelent ésre alapozzák, alapvet ő fontosságú, hogy bármely érdekelt 
megbízhasson az olyan pénzügyi kimutatások megalapozottságában, amelyekr ől tiszta 
 
HU 4   HU könyvvizsgálói jelentés készült. Különösen f ontos, hogy az érdekelte k bízhassanak abban, 
hogy a vizsgált jogalany képes a vállalko zás folytatására, vagyis helyzete az el őrelátható 
jövőben lehetővé teszi a hitelez őivel szembeni kötelezet tségei teljesítését.  
A könyvvizsgálati piaccal kapcsolatban egyéb a ggályok is felmerülnek, amelyek nem csupán 
a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyokat,  hanem a könyvvizsgálatot igényl ő jogalanyok 
teljes körét érintik. Ezek az Unióra jellemz ő kérdések, amelyeket a bels ő piac hatékonysága 
érdekében kezelni kell: 
• Jelenleg a könyvvizsgálókat minden olyan tagállamban jóvá kell hagyni , 
amelyben jog szerinti könyvvizsgálatot kí vánnak végezni. A jóváhagyáshoz a 
természetes személyeknek minden olyan tagállamban különbözeti vizsgát kell tenniük, amelyben könyvvizsgálato t kívánnak végezni, ez pedig bürokratikus és 
költséges folyamat. 
• Az Unióban hiányzik a könyvvizsgálati gyakorlatra vonatkozó standardok és a 
könyvvizsgálói felügyelet harmonizációja, és az utóbbi nem minden kétséget 
kizáróan független a könyvvizsgálói szakmátó l valamennyi tagállamban: a felügyelet 
függetlenségét csorbítja a gyakorló könyvvizsgálók jele nléte a könyvvizsgáló cégek 
ellenőrzése során. Ezenkívül a rendelkezésre álló er őforrásoknak a tagállamok 
közötti jelent ős eltérései miatt európai szinten az ellen őrzés rendszere nem egységes , 
az együttm űködés pedig gyenge. Az alkalmaz andó könyvvizsgálati standardok 
emellett nem igazodnak a vizsgált joga lanyok, különösen a középvállalatok 
méretéhez.  
• A könyvvizsgáló cégek tulajdonviszonyainak  jelenlegi korlátozása akadályozza a 
nem könyvvizsgálók széles kör ű részesedését, és korlátok közé szorítja a közepes 
könyvvizsgáló társaságok növekedési képességét. 
3. S
ZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG  
A jelenlegi uniós szabályok a jog szerinti  könyvvizsgálatról szóló irányelv 2006. évi 
elfogadása óta is jelent ős mérlegelési lehet őséget biztosítanak a tagállamok számára. Ez 
lényeges különbségekhez vezetett az Unión belül. 
A tagállamoknak a jog szerinti könyvvizsgálók szakmai képesítése terén biztosított 
számottev ő mérlegelési lehet őség, valamint a felügyeleti szabályok tagálla mi eltérései 
összehangolt uniós szint ű fellépést tesznek szükségessé. 
Ezenfelül a meglév ő jogi keret sem a jele nlegi piaci viszonyokból ered ő kockázatok 
kérdésével, sem azzal az igénnyel nem foglalkozik, hogy a fels ő piaci szegmens szerepl őinek 
száma növekedjen.  
Jellegéből adódóan a jog szerin ti könyvvizsgálat az uniós jog alapján el őírt követelmény, és 
ezért a f ő problémák kezelését célzó változtatá sokat uniós jogi eszközökkel kell 
megvalósítani. 
 
HU 5   HU 4. CÉLKITŰZÉSEK ÉS SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A könyvvizsgálat terén tett kezdeményezések kiegészítik a pénzügyi szabályozás olyan egyéb 
területeinek fejleményeit, mint a vállalatirányítás, a számvitel és a hitelmin ősítés.  
A könyvvizsgálat terén javasolt változtatások általános célja : Hozzájárulás a pénzügyi és nem 
pénzügyi piacok hatékony m űködéséhez a könyvvizsgálói s zakma piaci szerepének 
erősítésével annak érdekében, hogy az érintett gazdasági szerepl ők és a piac elfogadható 
költség mellett megbízhatóbb, átlátható és értelmezhet ő információkhoz juthassanak a 
társaságok pénzügyi kimutatásain ak valódiságára vonatkozóan. 
Az e szakaszban bemutatott, alapvet ő követelményekr ől szóló szakpolitikai lehet őségek célja 
a fent ismertetett problémák kezelése. Az el őnyben részesített lehet őségek kiemelten  
találhatók.  
1. sz. meghatározott célkit űzés: A jog szerinti könyvvizs gálók szerepének tisztázása és 
meghatározása mind általánosan, mind a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok 
vonatkozásában  
1.1. Lehet őségek a könyvvizsgálat hatókörével kapcsolato s általános ismeretek javítására az 
üzleti előkészítők és a piaci szerepl ők körében. 
0. Alapforgatókönyv. 
1. A jog szerinti könyvvizsgálat hatókörének egyértelm ű meghatározása az uniós 
szabályokon belül annak kib ővítése nélkül. 
2. A jog szerinti könyvvizsgálat hatókörének újbóli meghatározása a túlzott várakozások 
kezelése érdekében: a könyvvizsgáló felada ta, hogy a jogalanyra vonatkozóan alaposan 
vizsgálja a vállalkozás folytatásának feltevését. 
1.2. Lehet őségek a könyvvizsgáló által a felhas ználók és a vizs gált jogalanyok 
(közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok) rész ére nyújtott információ javítására. 
0. Alapforgatókönyv. 
1. A könyvvizsgálói jelentés tökéletesítése és kib ővítése a nyilvánosság jobb 
tájékoztatása érdekében.  
2. Részletesebb jelentés a vizsgált jogalan y részére (az audit bizottság és a vezetés 
részére). 
3. A könyvvizsgáló és az audit bizotts ág közötti kommunikáció javítása. 
4. Az 1–3. lehet őség ötvözése.  
1.3. Lehet őségek a könyvvizsgálók és a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok felügyeletei 
közötti kommunikációs csatornák javítására.  
0. Alapforgatókönyv: a szabályok megsértésének kötelez ő bejelentése bizonyos esetekben.  
1. Ajánlás a könyvvizsgálók és a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok felügyeletei 
közötti rendszeres párbeszédre vonatkozóan. 
2. A könyvvizsgálók és a közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok felügyeletei közötti 
rendszeres párbeszédre vonatkozó el őírás.  
 
HU 6   HU 2. sz. meghatározott célkit űzés: A jog szerinti könyvvizsgál ók és a könyvvizsgáló cégek 
függetlenségének és szakmai szkepticizmusának er ősítése a közérdekl ődésre számot tartó 
jogalanyoknál végzett jog szerinti könyvvizsgálat során  
2.1. Lehet őségek a közérdekl ődésre számot tartó jogalany ok részére nem könyvvizsgálói 
szolgáltatások nyújtásából ered ő összeférhetetlenség kocká zatának csökkentésére. 
0. Alapforgatókönyv: általános függetlenségi kritériumok. 
1. Egyes nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásá nak tilalma a vizsgá lt jogalany részére. 
2. A nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásának tilalma a vizsgált jogalany részére. 
3. Tisztán könyvvizsgáló cégek: kizárólag jog szerinti könyvvizsgálat végzésére 
jogosultak, nincs kapcsolatuk nem könyvvizs gálói szolgáltatásoka t nyújtó cégekkel. 
2.2. Lehet őségek a jelenlegi gyakorlatból ered ő esetleges összeférhetetlenség kockázatának 
csökkentésére, amelynek megfelel ően a könyvvizsgálót a vizsgált jogalany választja ki és 
díjazza. 
0. Alapforgatókönyv: az audit bizottság kismérték ű beavatkozása a könyvvizsgálók 
kijelölésébe. 
1. A könyvvizsgálók kijelölésére vonatkozó  eljárás szabályainak szigorítása, a 
megerősített audit bizottság szerepének n övelésével (legalább két tagjának 
függetlennek kell lenni e, és legalább egy tagnak köny vvizsgálati ismeretekkel kell 
rendelkeznie).  
2. A könyvvizsgáló harmadik fél (sza bályozó) általi kijelölése.  
2.3. Lehet őségek a bizalmi viszonyból ered ő esetleges összeférhetetlenség kockázatának 
csökkentésére. 
0. Alapforgatókönyv: csak a f ő könyvvizsgáló partnerek rotációja. 
1. A könyvvizsgáló cégek kötelez ő rotációja bizonyos id őtartamú megbízást követ ően. 
2. Az audit bizottság szerepének er ősítése a könyvvizsgálói  munka felügyeletében.  
3.  További követelmények megállapí tása a könyvvizsgáló cégek bels ő szervezetére és 
irányítására vonatkozóan.  
4. Az 1–3. lehet őség ötvözése.  
3. sz. meghatározott célkit űzés: A közérdekl ődésre számot tartó jogalanyoknál végzett 
könyvvizsgálat piaci fe ltételeinek javítása a könyvvizsgálat min őségének javítása céljából  
3.1. Lehet őségek a könyvvizsgáló cé gek közötti váltás el ősegítésére. 
0. Alapforgatókönyv: új könyvvizsgáló pá lyáztatása vagy megbízása nem kötelez ő. 
1. Rendszeres pályáztatás. A vizsgált jogalanyok az el őírt minimális számú céget hívják 
meg a pályázati eljárásban való részvételre,  amelyek közül az egyik a négy nagy cégen 
kívüli társaság.  
2. A könyvvizsgáló cégek kötelez ő rotációja bizonyos id őtartamú megbízást követ ően. 
3. Az 1–2. lehet őség ötvözése.  
3.2. Lehet őségek a könyvvizsgálói szolgáltatást ny újtók pártatlan kiválasztásának 
elősegítésére. 
 
HU 7   HU 0. Alapforgatókönyv. A négy nagy könyvvizsgáló cég hírneve továbbra is gátolja az 
alternatív szolgáltatók megítélését és kiválasztását. 
1. A vizsgált jogalany és harmadik fé l (pl. bank) közötti olyan szerz ődéses feltétel 
tilalma, amely korlátozza a könyvvizsgáló cég megválasztását. 
2. Az átláthatóság javítása a könyvvizsgálat min őségének tekintetében ellen őrzési 
jelentések közzétételével, valamint a kö nyvvizsgáló cégek tekintetében pl. saját 
pénzügyi kimutatásaik közzétételével. 
3. Páneurópai könyvvizsgálati min őségi tanúsítás bevezetése olyan könyvvizsgálók 
vagy könyvvizsgáló cégek számára, akik  vagy amelyek megfelelnek az azt 
alátámasztó min őségi követelményeknek, hogy képesek a közérdekl ődésre számot 
tartó jogalanyok jog sz erinti könyvvizsgálatát magas színvonalon ellátni.  
4. Az 1–3. lehet őség ötvözése.  
3.3. Jobb lehet őségek a könyvvizsgálati szolgáltatá st nyújtók közötti választásra 
közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok számára 
0. Alapforgatókönyv: A nagyméret ű, közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok számára 
továbbra is korlátozott a könyvvi zsgáló cégek megválasztása. 
1.1. Tiszta könyvvizsgáló cégek. A közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok 
könyvvizsgálatát olyan cég ek végzik, amelyek kizárólag könyvvizsgálói 
szolgáltatásokat nyújtanak. 
1.2. Közös könyvvizsgálat: A nagyméret ű, közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok 
esetében több könyvvizsgáló cég kötelez ő bevonása, amelyek közül legalább egy nem a 
legnagyobb könyvvizsgáló cégek közé ta rtozik. A könyvvizsgáló cégek a 
könyvvizsgálatért közösen felelnek. 
1.3. Kötelező közös könyvvizsgálat csak a pénzügyi ágazatban tevékenyked ő nagyméret ű, 
közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok esetében. 
1.4. Tiszta könyvvizsgáló cégek  által végzett, kötelez ő közös könyvvizsgálat valamennyi 
nagyméret ű, közérdekl ődésre számot tartó jogalany esetében. 
1.5. Tiszta könyvvizsgáló cége k által végzett kötelez ő közös könyvvizsgálat a pénzügyi 
ágazatban tevékenyked ő nagyméret ű, közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok esetében
1.6. Önkéntes közös könyvvizsgálat valamennyi nagyméret ű, közérdekl ődésre számot 
tartó jogalany esetében: ösztönzést teremt a könyvvizsgálati szolgáltatást 
nyújtóknak és a vizsgált jogalanyok nak, hogy önkéntes alapon közös 
könyvvizsgálatot alkalmazzanak.  
1.7. Tiszta könyvvizsgáló cégek által végzett önkéntes közös könyvvizsgálat valamennyi 
nagyméret ű, közérdekl ődésre számot tartó jogalany esetében. 
2. A könyvvizsgáló cégekben nem könyvvizs gálók által birtokolt részesedés 
korlátozásának megszüntetése a független séget biztosító óvintézkedések mellett.  
3. A t őzsdén jegyzett nagyvállalatok jog szerin ti könyvvizsgálatára vonatkozóan a piaci 
részesedés fels ő határának megállapítása (20 %). 
4. Az 1–2. lehet őség ötvözése. 
4. sz. meghatározott célkit űzés: A felesleges megfelelési többletköltségek elkerülése mind a 
vizsgált kkv-k, mind a könyvvi zsgálói szolgáltatást nyújtók számára, különösen a több 
országra kiterjed ő szolgáltatásoknál  
 
HU 8   HU 4.1. Lehet őségek annak el ősegítésére, hogy a könyvvizsgálók sz aktudását több  országra 
kiterjedően elismerjék. 
0. Alapforgatókönyv: a könyvvizsgálókat és  a könyvvizsgáló cégeket minden olyan 
tagállamban jóvá kell hagyni, amelyben jog szerinti könyvvizsgálatot kívánnak végezni.  
1. Az egyik tagállamban jóváhagyott könyvv izsgáló cégek kölcsönös elismerése 
valamennyi tagállamban. A könyvvizsgálatot vezet ő fő könyvvizsgáló partnert az 
érintett tagállamban könyvvizs gálóként jóvá kell hagyni. 
2. A valamely tagállamban jóváhagyott jog szerinti könyvvizsgálók kölcsönös 
elismerése (több országra kiterjed ő szolgáltatásnyújtás céljából). 
3. Alkalmazkodási id őszakra épül ő rendszer, a letelepedés esetén el őírt különbözeti 
vizsga nagyobb fokú konvergenciája, átlá thatósága és kiszámíthatósága mellett. 
4. Az 1–3. lehet őség ötvözése. 
4.2. Lehet őségek a könyvvizsgáló cégek  könyvvizsgálati gyakorlatára, függetlenségére és 
belső ellenőrzésére vonatkozó standardok ésszer űsítésére az EU-ban. 
0. Alapforgatókönyv: a könyvvizsgálati stan dardok tagállamonként változhatnak. 
1. A nemzetközi könyvvizsgálati standardok  (ISA-k) bevezetése az EU minden 
tagállamában. Tagállami kiegészítések szükség szerint elfogadhatók lennének.  
2. Az ISA-k bevezetése tagállami eltérések lehet ővé tételével. 
4.3. Lehet őségek annak biztosítására, hogy a jog s zerinti könyvvizsgála t igazodjon a kkv-k 
igényeihez. 
0.  Alapforgatókönyv: a könyvvizsgálati st andardokat a vizsgált jogalany méretét ől 
függetlenül alkalmazni kell. 
1. A tagállamok felkérése arra, hogy tegyék lehet ővé a kkv-k arányos és egyszer űsített 
könyvvizsgálatát.  
2. A kkv-k esetében korlátozott áttekintés bev ezetése a jog szerinti könyvvizsgálat helyett. 
5. sz. meghatározott célkit űzés: A hatékonyság javítása, nagyobb függetlenség és uniós szint ű 
következetesség a közérdekl ődésre számot tartó jogalany ok könyvvizsgálóinak 
szabályozásában és felügyeletében  
5.1. Lehet őségek az egyes tagállamokban találh ató jog szerinti könyvvizsgálók és 
könyvvizsgáló cégek felügyelete függetlenségén ek és hatékonyságának biztosítására. 
0. Alapforgatókönyv. Szakmai testületek révén a könyvvizsgáló szakma nagyfokú 
érintettsége a könyvvizsgálati  felügyelet kérdéseiben. 
1. Független uniós felügyeleti hatóság létr ehozása, amelynek feladata az olyan 
közérdekl ődésre számot tartó jogala nyoknál könyvvizs gálatot végz ő könyvvizsgáló cégek 
felügyelete, amelyek több országra kiterjed ően hatást gyakorolnak az érdekeltekre. 
2. A tagállami könyvvizsgálati felügyeleti hatóságok meger ősítése. A hatóságok 
felhatalmazására, hatáskörére és fü ggetlenségére vonatkozó követelmények 
megállapítása uniós szinten, míg a fe lügyelet tagállami szinten történik.  
5.2. Lehet őségek az EU egészére kiterjed ő eredményes együttm űködési mechanizmus 
kialakítására, amely biztosítja  a nemzetek feletti struktúr át alkotó könyvvizsgáló cégek 
 
HU 9   HU hatékony felügyeletét is. 
0. Alapforgatókönyv. A tagállami köz felügyeleti hatóságok képvisel őiből álló, a Bizottság 
vezetésével m űködő szakértői csoport (EGAOB). 
1. Együttm űködés harmadik szint ű Lámfalussy-bizottság kereté ben. Független jogi státusz 
az EGAOB számára, amely munkájáról saját maga  határoz, a Bizottság csak a megfigyel ő 
szerepét tölti be. 
2. Az EU egészére kiterjed ő együttm űködés a könyvvizsgál ók felügyeletét érint ő 
kérdésekben az EÉPH keretében, az EBH és az EBFH bevonásával. 
3. Könyvvizsgálati felügyel őkből álló új európai hatósá g, amely kifejezetten a 
könyvvizsgálati piac felügyeletével foglalkozik. 
5. HATÁSVIZSGÁLAT  
Kumulatív hatás  
Az előnyben részesített s zakpolitikai lehet őségek együttesen hozzájárulnak a pénzügyi 
stabilitáshoz azzal, hogy a pénzügyi információk hitelességét megbízható könyvvizsgálattal és 
értelmezhet ő könyvvizsgálói jelentésekkel biztosítják. A teljes függetlenséget, amely a 
megbízható könyvvizsgálat egyik alapkövetelménye, ol yan intézkedések sora biztosítja, mint 
a könyvvizsgáló cégek kötelez ő rotációja, a könyvvizsgálók s zámára a vizsgált jogalanyok 
részére nyújtott nem könyvvizsgálói szolgáltatá sok tilalma és ezen belül a könyvvizsgálók 
átszervezése tiszta könyvvizsgáló cégekké. Ezenfelül az említett intézkedések révén 
egészségesebb piac jön létre, ahol több cég ju t szerephez és válhat ismertté a nagyméret ű, 
közérdekl ődésre számot tartó jogalanyok könyvvizsgála ta területén. A nemzetközileg elismert 
könyvvizsgálati standardok alkalmazása, valamint a több országra kiterjed ő könyvvizsgálói 
szolgáltatások akadályainak elhárítása várhatóan integr áltabb könyvvizsgálati piacot 
eredményez Európában. A jog szerinti könyvvizsg álat javítását az Unió egészére kiterjed ő, 
függetlenebb és hatékonyabb felügyeletnek ke ll kísérnie, amelynek része a felügyeletek 
közötti, valamint a felügyeletek és a könyvvi zsgálók közötti rendszeres párbeszéd is.  
Gazdasági hatás  
A jobb könyvvizsgálat és a több információt ta rtalmazó könyvvizsgálói jelentések növelik a 
piac iránti bizalmat, egyúttal tá jékoztatják az érdekelteket  az egyes jogalanyokat érint ő 
problémákról. E bizalom közvetlen haszonélvez ői közé nemcsak a befektet ők és hitelez ők 
tartoznak, hanem maga az auditált társaság és a nnak alkalmazottai is. Differenciáltabbá válna 
a vizsgált jogalanyok által bemu tatott pénzügyi információk min őségének és 
megbízhatóságának kezelése is. Ez hatással lenn e az üzleti tevékenység költségére, például a 
társaságok m űködőtőke-igényére: egy hitelez ő nagyobb hajlandósággal kí nál jobb feltételeket 
egy megbízható jogalany számára. 
Költség és haszon  
Az olyan intézkedések, mint az audit bizottságok meger ősítése, a kiterjedtebb könyvvizsgálói 
jelentések és a formális bels ő jelentés, a könyvvizs gálói szolgáltatások pályáztatása és a 
könyvvizsgáló cégek rotációja mind a vizsgált jogalanyok , mind a könyvvizsgáló cégek 
számára többletköltségekkel járn ak. Bár a teljes költség megbízhatóan nem mutatható ki, a 
hatásvizsgálat szerint a teljes költségre ve tített többletköltségek mind a vizsgált jogalanyok, 
mind a könyvvizsgáló cégek számára elviselhet ők.  
 
HU 10   HU A hasznok szintén nehezen számszer űsíthetők, azonban a javaslatok jobb min őségű 
könyvvizsgálatot és nagyobb f okú bizalmat tesznek lehet ővé. A több információt tartalmazó 
könyvvizsgálói jelentések révén csökkenhet a t őkeköltség. A fels ő piaci szegmens új 
szereplőinek megjelenésével csökkenhetnek a könyvvizsgálati díjak is.  
A könyvvizsgálók által nyújtott nem könyvvizs gálói szolgáltatások tilalma egyenl ő 
versenyfeltételeket teremt a f őként a kkv-k közé tartozó egyé b szolgáltatók, pl. az ügyvédek, 
tanácsadók, informatikai szolgáltató k, adótanácsadók stb. számára. Az er ősebb verseny miatt 
a társaságok olcsóbban jutn ak a szolgáltatásokhoz.  
Az Unió gazdasága összességében szintén ismétl ődő előnyöket élvez a közös könyvvizsgálati 
standardok uniós szint ű bevezetéséb ől adódóan.  
Társadalmi és környezeti hatások 
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság megbeszélései hangsúlyozták a jogalany 
stabilitására vonatkoz ó megbízható pénzügyi információk fontosságát az alkalmazottak 
szempontjából. Bár a könyvvizsgálatnak nincs kö zvetlen környezeti hatása, rendkívül hasznos 
bizonyosságot nyújt arról, hogy a környezet helyre állításával kapcsolato s kötelezettségeket 
megfelelően azonosították és számszer űsítették.  
Adminisztrációs terhek  
A pályáztatás, a rotáció és a közös könyvvizs gálat mind a vizsgált  jogalanyok, mind a 
könyvvizsgálók számára többletköltséggel jár.  Ugyanakkor a több országra kiterjed ő 
szolgáltatás akadályainak elhá rítása és a közös standardok Unión belüli bevezetése csökkenti 
a más tagállamokban végzett könyvvizsgálat admi nisztrációs terheit. Egyúttal csökkennek a 
kkv-k adminisztrációs terhei is, nem utolsó sorban azért, mert a tagállamoknak lehet ővé kell 
tenniük a kkv-k arányos és egyszer űsített könyvvizsgálatát. 
Jogi aktusok, átültetési és megfelelési szempontok  
Az irányelv és a rendelet e gyüttese egységes szerkezetbe f oglalja a hatályos jogszabályok 
tökéletesítését, és megteremti az alapvet ő fontosságú módosítások harmonizált keretét.  
Nyomon követés és értékelés 
Az előnyben részesített szakpolitikai lehet őségek nyomon követése és  értékelése három 
lépésben történik: (1) átültetési/átmeneti id őszak; (2) a Bizottság, a ta gállami hatóságok és az 
EÉPH általi nyomon követés és (3) a s zakpolitika hosszabb távú értékelése.