HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 10.11.2005 
COM(2005) 551 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
A KÖZÖSSÉG LISSZABONI PROGRAMJÁNAK VÉGREHAJTÁSA 
MODERN KKV-POLITIKA A NÖVEKEDÉSÉ RT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Bevezetés ................................................................................................................... .. 3 
2. Új lendület a KKV- politikának ................................................................................... 4 3. Konkrét intézkedéseket kell tenni ................................................................................ 5 3.1. A vállalkozások és a vállalkozói készségek el őmozdítása........................................... 5 
3.2. A KKV-k piachoz jutási feltételeinek javítása............................................................. 6 
3.3. A bürokrácia csökkentése ............................................................................................ 8 3.4. A KKV-k növekedési potenciáljának javítása ............................................................. 9 3.5. A párbeszéd és a konzultáció er ősítése az érdekelt KKV-kkel.................................. 11 
4. Befejezés ................................................................................................................... . 12 
 
HU 3   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
A KÖZÖSSÉG LISSZABONI PROGRAMJÁNAK VÉGREHAJTÁSA 
MODERN KKV-POLITIKA A NÖVEKEDÉSÉ RT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT 
1. B EVEZETÉS  
A kis- és középvállalkozások (KKV-k), am elyeknél a meghatározás szerint 250-nél 
kevesebb alkalmazott dolgozik1, Európa gazdaságának jelent ős hányadát képviselik: 
számuk az Európai Unióban mintegy 23 millióra tehet ő, körülbelül 75 millió 
embernek adnak munkát, és az összes vá llalkozás 99%-át teszik ki. A KKV-k az 
európai ipar kulcsfontosságú tényez ői, nem utolsósorban azért, mert egyes 
iparágakban, mint például a textiliparban, az épít őiparban és a bútorgyártásban a 
foglalkoztatáshoz való hozzájárulásuk el éri a 80%-ot. A KKV-k a vállalkozói 
szakértelem és innováció legjelent ősebb forrásai, és hozzájárulnak a gazdasági és 
társadalmi kohézióhoz. 
A növekedést és foglalkoztatást célzó megújult partnerség  különösen a vállalkozói 
környezet fejlesztésének szüks égességét, a KKV-k gondjainak felvállalását és a 
számukra nyújtott megfelel ő támogatást emeli ki. Kétségtelen, hogy a KKV-k 
nélkülözhetetlenek az er ősebb, tartós növekedés, valamint több és jobb munkahely 
megteremtéséhez. S őt mi több, a gazdaság élénkítése érdekében Európának több 
olyan emberre van szüksége, akik hajlandóa k vállalkozóvá válni, megnövelve ezáltal 
a vállalkozói kultúra tám ogatásának fontosságát.  
Ennélfogva a KKV-barát politik ák az EU adta lehet őségek kibontakoztatása 
érdekében mostanra még fontosabbá válta k a Közösség szintjén és a tagállamokban 
egyaránt. Ezen okok miatt a Bizottság int ézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a 
KKV-k ügye kiemelt helyen maradjon a politikai  napirenden, és új kezdetet javasol a 
KKV-politika vonatkozásában, amelyet a tagá llamokkal szoros partneri viszonyban 
kell majd végrehajtani. A jelen közlemény egységes keretet biztosít a különféle, 
vállalkozásokkal kapcsolato s politikai eszközökhöz, és célja, hogy a „gondolkozz 
először kicsiben” („Think Small First” ) elvet érvényesítse valamennyi uniós 
szakpolitikában. Kiemeli a legnagyobb ki hívásokat, amelyekkel a KKV-k naponta 
szembesülnek, új cselekvéseket java sol a piacon maradási képességük meger ősítése, 
a növekedés és a munkahelyteremtés, va lamint az érdekelt KKV-kkel folytatott 
párbeszéd és konzultáció új formáinak me gteremtése érdekében. Ezzel a Bizottság 
egyértelm űen támogatja a lisszaboni integrált iránymutatások2 és a Közösség 
lisszaboni programjának3 megvalósítását. 
                                                 
1 Lásd a 2003/361/EK bizottsági ajánlást. 
2 A Tanács 2005/601/EK ajánlása a tagállam ok gazdaságpolitikájára vonatkozó általános 
iránymutatásokról. 
3 A Bizottság közleménye: Közös cselekvések a nö vekedésért és a foglal koztatásért: A Közösség 
lisszaboni programja, COM (2005) 330. 
 
HU 4   HU 2. Ú J LENDÜLET A KKV-  POLITIKÁNAK  
Ez a közlemény számos célkit űzést és cselekvést sorol fe l, amelyek részletezik, hogy 
miként kell a Közösség lisszaboni program jának intézkedéseit a KKV-k számára 
hasznossá tenni. Útmutatást ad különösen arról, hogyan lehet a lisszaboni integrált 
iránymutatásokat olyan módon végreha jtani, hogy az a KKV-ket szolgálja. 
Nevezetesen err ől van szó a 14. és a 15. irá nymutatásban, amelyek a jobb 
szabályozás, a kedvez őbb vállalkozói kultúra és a KKV-k szempontjából 
versenyorientáltabb és támoga tóbb környezet szükségességér ől szólnak. Ez 
különösen a tagállamok által vállalt ne mzeti reformprogramok megvalósításában 
lehet hasznos. Az új KKV-politika sikere csakugyan els ősorban a tagállamok 
intézkedéseit ől függ, mivel a tagállamok megtartj ák a vállalkozáspolitika feletti 
hatáskörüket, miközben a közösségi politikai ke retnek támogatást kell biztosítania és 
ki kell teljesítenie az er őfeszítéseket. 
E közlemény megteremti a politikai keretet a KKV-kre vonatkozó 
cselekvésekhez,  és integrálja a meglév ő vállalkozáspolitikai eszközök – különösen a 
Kisvállalkozások Európai Chartája és a Vállalkozói Cselekvési Terv – célkit űzéseit 
annak érdekében, hogy szinergiákat ép ítsen és növelje az európai KKV-politika 
megközelítésének átláthatóságát. Különösképpe n a Charta-jelentéstétel beépítése a 
lisszaboni kormányzási ciklusba fogja növelni a KKV-k érdekében tett különféle 
intézkedések láthatóságát és következetessé gét. Szintén hozzájárul a mikrogazdaság 
területén felvállalandó reformok közötti sz inergiák javításához , vagyis az európai 
innováció fokozásához és Európa  vonzóbbá tételéhez a befektet ők és a 
munkavállalók számára. A KKV-politika természetéb ől adódóan keresztirányú, és a 
közösségi politikák széles spektrumában a KKV-k dimenziójának meger ősítésére 
ösztönöz. Példaképp „Az iparpolitik a integráltabb megközelítése felé”4 című 
közlemény folytatása a KKV-k jelent őségét fogja tükrözni.  
Az új megközelítés alapjául a KKV-k társ adalomban betöltött szerepének átfogó 
szemlélete szolgál, amely ezeknek, mint a helyi és regionális szint ű gazdasági és 
társadalmi kohézió fontos tényez őinek, kiemelt jelent őséget tulajdonít. S őt, a legtöbb 
KKV vállalati és társadalmi felel ősséget vállal magára, ami lehet ővé teszi, hogy 
fokozzák teljesítményüket és versenyképe sségüket, és ugyanakkor pozitív hatással 
legyenek a helyi közösségekre és a környezetre.  A nagyvállalatok szintén 
felelősséggel tartoznak a KKV- k mint alvállalkozók felé, pl. a gépjárm űiparban.  A 
Bizottság felveszi a kapcsolatot a vállalkozásokkal,  egyrészt, hogy el ősegítse az 
uniós programokat, másrészt, hogy utat nyisson a KKV-k észrevételei számára a 
politikai döntéshozók felé. A közösségi válla lkozástámogatási hálózatok, mint pl. az 
Euro Info Központok (európai tájé koztatási irodák, EIC) jelent ős szerepet játszanak a 
KKV-politika sikeres végrehajtásában. 
A KKV-k jellege nagyon különböz ő: vannak, amelyek gyors növekedésre és 
nagyobb piacok szerzésére törekednek, mások csak helyi vagy regionális piacokon 
tevékenykednek. Mivel ennek a sokféleségnek tükröz ődnie kell a politikai 
döntésekben, az új megközelítés olyan kezdeményezéseket és intézkedéseket ölel fel, amelyek felszabadítják a vállalkozások teljes potenciálját,  mindenféle típusú 
                                                
 
4 A Bizottság közleménye: A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Politikai keret az EU 
feldolgozóiparának er ősítésére – az iparpolitika integrálta bb megközelítése felé, COM(2005) 474 
 
HU 5   HU vállalkozást tekintve, az induló vá llalkozásoktól és a gyorsan növekv ő „gazelláktól” 
a hagyományos vállalkozás okig, ideértve a kézm űvesipart, a mikrovállalkozásokat, a 
szociális gazdasági vállalkozásokat és a családi KKV-kat is. 
Az elmúlt két évtized szerkezeti változásai új lehet őségeket teremtettek a KKV-k 
számára, amelyek legtöbbször rugalmas, alkalmazkodni képes és dinamikus vállalkozások. A nagyvállalkozásokhoz képest talán el őnnyel rendelkeznek a „niche” 
piacokon (sz űk piacok), a földrajzilag korlátozo tt piacokon vagy speciális termékek 
vagy kisebb mennyiségek el őállításában. Azonban a nagyvállalkozásokhoz 
viszonyítva a KKV-k aránytalan mértékbe n szenvednek a jogszabályi korlátozások 
és adminisztratív terhek miatt. A versenyben rájuk nehezed ő nyomás és a piac 
tökéletlenségei, úm. a korlátozott hozzáf érés a pénzügyi eszközökhöz, a kutatáshoz, 
az innovációhoz, a hálózatokhoz és az ellátási láncokhoz szintén akadályozhatják a növekedésüket. A KKV-k gyakorta sebezhet ővé válnak a gyors gazdasági 
változásokkal és a versenyb ől adódó nyomással szemben. Ráadásul a vállalkozók 
általában nem eléggé tájékozottak a nekik nyújtandó tanácsadás és támogatás 
érdekében folyó tevékenységekr ől, különösen az európai szint űekről.  
A KKV-k részére  a Közösség vállalkozási programjai fognak támogatást  
biztosítani, azaz a Többéves Vállalat és Vállalkozózási Program  és a kidolgozás alatt 
álló Versenyképességi és Innovációs keretprogram  (Competitiveness and Innovation 
framework Programme, CIP). Azonban, mi vel a KKV-politika gyakran helyi és 
regionális szinten fogant és  végrehajtott kezdeményezések alapján ölt formát, egyéb 
jelentős finanszírozási forrásokat is fel kell használni, mint például a kohéziós 
politika forrásait.  
A strukturális alapok  kulcsszerepet játszanak a vá llalkozások és a vállalkozói 
készségek el őmozdításában, valamint a KKV-k növekedési potenciáljának 
javításában, pl. a KKV-k technológiai fejl ődésének támogatásával, üzleti támogatási 
szolgáltatások nyújtásával és a KKV-k együttm űködésének er ősítésével. A 
strukturális alapokból eddig mintegy 21 milliárd eurót biztosítottak a KKV-knek a 
2000–2006 közötti id őszakban, és a kohéziós stratégiai  iránymutatásokban javasolt 
irányok ezt az elkötelezettséget meger ősítik
5. A vidékfejlesztésre vonatkozó 
stratégiai iránymutatások kiemelik azt a szerepet, amelyet a mikrovállalkozások 
létrehozásának támogatása játszhat a vidék gazdaságának diverzifikálásában 6. 
3. K ONKRÉT INTÉZKEDÉSEKET KELL TENNI  
3.1. A vállalkozások és a vállalkozói készségek el őmozdítása 
Az EU nem hasznosítja a vállalkozói potenciálját  teljes egészében, és nem 
produkál elegend ő induló vállalkozást. Még mindig túl sok olyan tényez ő van, mint a 
kockázat és a megtérülés közötti arányt alanság, a gyenge társadalombiztosítási 
lefedettség, és a vállalkozók tevékenységér ől való tudatlanság, amelyek a 
választásnál a mérleg nyelvét inkább az alkalmazotti viszony irányába mozdítják el, mint az önálló vállalkozóvá válás fe lé. A Bizottság fokozni kívánja er őfeszítéseit, 
hogy erősítse a vállalkozók megbecsülését a társadalomban, hogy támogassa az 
                                                
 
5 COM (2005) 299. 
6 COM (2005) 304 
 
HU 6   HU ismeretszerzést a vállalkozói karrierr ől és, hogy el őmozdítsa a vállalkozói 
gondolkodásmódot, ideértve a felel ősségteljes vállalkozói gyakorlat támogatását. A 
vállalkozással foglalkozó okt atás egyre fontosabb szerepét kihangsúlyozza az err ől a 
kulcsfontosságú területr ől szóló, készül őben lévő bizottsági közlemény. Ugyanakkor 
a strukturális alapok közvetlenü l hozzájárulnak a vállalkozás el őmozdításához, olyan 
cselekvések finanszírozásával, mint példáu l az üzleti tanácsa dó szolgálatok és a 
megosztott üzleti szolgáltatások körének b ővítése és min őségének javítása. Végül, de 
nem utolsósorban, a legtöbb tagállam hasznos intézkedéseket hozhatna az új vállalat 
alapításával járó id ő és költségek csökkentésére. 
A Bizottság er ősíteni fogja a vállalkozáshoz jellegéb ől adódóan kapcsolódó 
kockázatok okozta terhek csökkentésére  vonatkozó tevékenységek támogatását. 
Kezdeményezéseket indít a sikertelen vállal kozás negatív hatásainak enyhítésére, és 
megvizsgálja a társadalombiztosítási rendszerek és cs ődeljárások javításának 
lehetőségét. Például, a Bizottság elindított egy kísérleti projek tet a tudás és az 
alapvető ismeretek átadásának fejlesztésére, amelyek elengedhetetlenek az üzleti 
vállalkozások  sikeres átruházásához . A Bizottság továbbá tervezi egy olyan külön 
közlemény kiadását a vállalkozások átr uházásairól, amely rámutat, mennyire 
nélkülözhetetlenek ezek az EU-ban lév ő munkahelyek millióinak meg őrzése 
szempontjából. 
A szakismeretekben jelentkez ő lemaradás  csökkentése érdekében minden 
partnernek, de különösen a vállalkozásokna k részt kell venniük a tanfolyamok és 
oktatási módszerek kidolgozás ában és meghatározásában. A Bizottság úgy véli, hogy 
a tagállamoknak felül kellene vizsgálniuk oktatási és képzési politikáikat annak 
érdekében, hogy azok rugalmasabban alkalmazkodjanak a munkaer őpiac jelenlegi és 
várható változásaira. Az átfogó, életen át tartó nemzeti tanulási stratégiák, amelyeket 
a tagállamoknak 2006-ig kell megalkotniuk az Oktatás és képzés 2010  elnevezés ű 
program keretében, és az élethosszig tartó tanulás területén a köz össégi cselekvési 
program megkönnyíti a KKV-k dolgozóinak alkalmazkodását a munkaer ő-piaci 
igényekhez, valamint a vállalkozói szakismeretek el őmozdítását, ideértve a 
„kockázatvállalást” az oktatás és képzés mi nden szintjén. Ezen felül, a Bizottság az 
Európai Szociális Alapok keretében fina nszírozza a készségekben jelentkez ő 
lemaradás csökkentésére irányuló cselekvése ket, a vállalkozáshoz kapcsolódó képzés 
és az élethosszig tartó ta nulás fejlesztése által. 
A Bizottság szorosan együttm űködik a nemzeti hatóságokkal, hogy megvitassák 
azokat a területeket, ahol a női vállalkozók  igényei még mindig nincsenek 
megfelelően kielégítve, nevezetesen a finanszí rozáshoz és a vállal kozói hálózatokhoz 
való hozzáférésük terén. Az olyan vállalkozók  tekintetében, mint például a fiatalok, 
idősebbek vagy etnikai kisebbségekhez tartoz ók, a Bizottság továbbra is bátorítja 
politikai döntéshozók közötti hálózatok létr ehozását jó gyakorlatok azonosítására és 
előmozdítására, e vállalkoz ók segítése érdekében. 
3.2. A KKV-k piachoz jutási feltételeinek javítása 
A KKV-k nem tudják teljes egészében kihasználni a belső piac  által nyújtott 
lehetőségeket – f őként az üzleti lehet őségekre vonatkozó információk hiánya 
következtében – a Bizottság és a tagállamok már régóta tett azon er őfeszítései 
ellenére, hogy megkönnyítsék és fejlesszék a határokon átnyúló tevékenységeket az 
EU-ban. Különösen a KKV-k nem mi nden esetben szereznek tudomást a 
 
HU 7   HU közbeszerzési  piacon kínálkozó lehet őségekről, forrásaik korlátozottak ahhoz, hogy 
részt vegyenek a szabványosítási  folyamatban vagy, hogy kihasználják a szellemi 
tulajdonjogokat  (Intellectual Property Rights, IP R), és nehezen tudják a bonyolult 
és eltérő adórendszereket  betartani. Szükség van a KKV-k bátorítására is, hogy 
nemzetközivé tegyék tevékenységüket, mi vel ez gyakran jobb versenypozíciókhoz 
juttatja őket, és növeli a társaságok fejl ődését és termelékenységét. 
A Bizottság kitart amellett, hogy fokozni kell az er őfeszítéseket a belső piac  
kiteljesítése érdekében, és felhívja a ta gállamokat, hogy járuljanak hozzá e közös cél 
megvalósításához. A Bizottság új kezdemé nyezést indít el annak megvizsgálására, 
hogy az állami politikák miként  segíthetik a KKV-ket, hogy fokozottabban a javukra 
fordítsák az európai piacot. Ezzel párhu zamosan a Bizottság tovább fog dolgozni az 
uniós vállalkozások jogi formáján, amel y arra ösztönzi a KKV-ket, hogy határokon 
átnyúló partnerségeket hozzanak létre. 
A közbeszerzési szerz ődések  értéke meghaladja az 1,5 bi llió eurót, vagyis az EU 
GDP-jének 16%-át7. Az új közbeszerzési iránye lvek hatálybalépése, ami 2006. 
január 31-én esedékes, várh atóan tovább fogja korszer űsíteni és egyszer űsíteni a 
pályázat-odaítélési e ljárásokat, különösen az „e-kö zbeszerzés” és a „zöld” 
közbeszerzés lehet ővé tétele következtében. Ez várhatóan kedvez a KKV-knek, 
ideértve az ökoinnovatív KKV-ket is, amelye k profitálhatnak az új környezetvédelmi 
beszerzési politikákból. 
A Bizottság lépéseket tesz, hogy el ősegítse a KKV-k részvételét a 
szabványosításban , és hogy növelje a KKV-k szabványokról való ismeretét. 
Lehetőség van egy átfogó, hosszú távú intézked ésre, amely biztosítja, hogy a KKV-k 
érdekeit teljes mértékben számításba vegyék a szabványosítási folyamatban, és hogy 
az új szabványokra vonatkozó frissíte tt információkat tömör és érthet ő formában 
rendszeresen eljuttassák nekik. Ez is e gy olyan kérdés, amelyben a tagállamoknak 
aktívan részt kell venniük, szem el őtt tartva, hogy a szabványok fejl ődése európai 
szintű eszmecsere eredménye, amely ne mzeti álláspontokon alapul.  
Egy másik tagállamban fióktelep vagy leá nyvállalat létrehozásával együtt járó magas 
adóterhek  csökkentése érdekében a Bizottságna k szándékában áll egy közlemény 
előterjesztése a székhely szerinti adózás elve kísérleti projektr ől, amely lehet ővé 
teszi, hogy a KKV-k a külföldi fióktelep eik vagy leányvállalataik adóköteles 
nyereségét a székhely szerinti tagállam a dójogszabályai alapján számíthassák ki.  
A Bizottság új kezdeményezéseket szándékozik el őterjeszteni az Euro Info 
Központok  (EIC) hálózatára vonatkozóan azzal  a céllal, hogy bátorítsa a KKV-k 
részvételét az üzleti együttm űködésben és a partnerkeres ő eseményeken, különösen a 
határ menti régiókban. Ezen túlmen ően a tengerentúli piacokon folytatott 
kereskedelem korlátai, úm. az import- és vámel őírások aránytalan terheket róhatnak 
a KKV-kre. A valamennyi jelent ős kereskedelmi partnerével folytatandó proaktív 
párbeszéd részeként, kétoldalú és multilate rális szinten egyaránt, a Bizottság tovább 
fogja keresni az európai export őrök útjában álló akadályok csökkentésének 
lehetőségét, és támogatni fogja a nemzetközi piacokhoz való  jobb hozzáférést.  Ezt 
elsődlegesen a dohai fejlesztési fordulón képviselend ő ambiciózus stratégia révén 
                                                 
7 Jelentés a Közösség termék- és t őkepiacainak m űködéséről, COM (2002), 743 
 
HU 8   HU kell megvalósítani. További lépés lehetn e piaci információk nyújtása és a KKV-k 
bátorítása arra, hogy vegyesvállala ti megállapodásokat kössenek a fejl ődő országok 
vállalkozásaival.  
Fel kell gyorsítani az EU piachoz jutási stratégiáját  az uniós vállalatok által tett 
panaszok regisztrálása, azok hatásá nak felmérése, valamint megfelel ő nyomon 
követésének biztosítása ér dekében. A Bizottság célja az is, hogy kidolgozza a KKV-
politikát, és fejlessze a vállalkozási kör nyezetet a nem uniós országokban, különösen 
a tagjelölt országokban és az európai szomszédsági politikában részt vev ő 
partnerországokban, politikai együttm űködés és segélyprogramok útján.  
3.3. A bürokrácia csökkentése  
Közösségi szinten a Bizottságnak határozott szándéka, hogy a „gondolkozz el őször 
kicsiben”  elvet beépítse az összes közösségi politikába, és nyomást fejtsen ki a 
szabályozás és az adminisztráció egyszer űsítése érdekében. A megfelel ő 
egyszerűsítési intézkedések megválasztásakor figyelemmel kell lenni annak 
biztosítására, hogy a társadalmi, kör nyezeti és gazdasági szempontok 
figyelembevétele mellett a szabályozás arányos legyen az elérend ő alapvető 
célkitűzésekkel.  
A jobb szabályozás  kiváltképpen fontos a KKV-k számára, mivel forrásaik 
korlátozottak és szakértelmük nem elég  ahhoz, hogy megfeleljenek a gyakorta 
bonyolult szabályoknak és rendeleteknek. A megfigyelések azt mutatják, hogy a 
KKV-k gyakran aránytalanul szenvednek az  adminisztratív terhek miatt. A 
növekedés és foglalkoztatás keretfeltételeinek  javítása érdeké ben a Bizottság 
egyszerűsíti a közösségi el őírásokat és jogszabályokat, amint azt a szabályozási 
környezet egyszer űsítéséről szóló legutóbbi közlemény megállapítja8. Mivel az 
egyszerűsítés közös felel ősség, a tagállamoknak saját ne mzeti törvényalkotásukban 
kell ezt megoldaniuk, és ugyanakkor az uniós el őírásokat a lehet ő legegyszer űbb 
módon kell átültetniük.  
A Bizottság az uniós jogszabályok hatá sainak korai szakaszban történ ő értékelése 
során megvizsgálja a KKV-k dimenzióját, és biztosítja, hogy a KKV-k szükségleteit 
megfelelően és módszeresen figyelembe vegyék. Az új jogszabályok  előkészítése 
során a Bizottság biztosítja, hogy ezzel ne gátolja a KKV-k növekedési és innovációs 
potenciálját, és módszeresen megvizsgál minden lehet őséget, ideértve  a mentességek 
adását is, ha indokolt. Nemzeti és EU-s zinten egyaránt minden esetben megfelel ő 
intézkedéseket kell mérlegelni a KKV-kre nehezed ő jogszabályi terhek könnyítése 
érdekében, és hasznos lehet kifej ezetten a KKV-knek szánt rendelkezések 
bevezetése. Ilyenek lehetnek a hosszabb átmeneti id őszakok, csökkent ett díjak, 
egyszerűsített jelentéstételi követelmények, akár  mentességek is, vagy például az 
ügyfélszolgálatok révén nyújtott seg ítség. Például, az EU átdolgozott 
gyógyszerészeti jogszabálya jelent ős díjcsökkentést, fizetési  haladékot és  különleges 
adminisztratív segítségnyújtást ír el ő a gyógyszerfejlesztést végz ő KKV-k számára. 
A Bizottság ezenkívül az érdekelt  KKV-kkal folytatott megfelel ő konzultációt is 
biztosítja. 
                                                 
8 COM (2005) 535 
 
HU 9   HU A Bizottság szintén nagyobb figyelmet fordít azokra az adminisztratív terhekre , 
amelyek akadályozzák a KKV-k általi munkahely teremtést, és felkéri a tagállamokat, 
hogy sürg ősen vizsgálják meg a közelmúltban az egyszemélyes vállalkozásokról 
készült jelentés eredményeit, és ha jtsák végre a kisvállalkozások munkaer ő-
toborzásának megkönnyítésér ől szóló ajánlásokat9.  
Időnként alternatív politikai eszközök , például szabványok vagy önkéntes 
megállapodások alkalmazását kell mérlegelni  azzal a céllal, hogy azok kiegészítsék 
és támogassák a meglév ő jogszabályok végrehajtását.  Ezek megalkotásakor a 
folyamatnak lehet ővé kell tennie, hogy a KKV-k képvisel ői teljes mértékben részt 
vegyenek a megfogalmazásukban.  
A KKV-k közösségi programokban való részvételére  vonatkozó szabályok 
egyszerűsítése érdekében végzett munka er őteljesen folytatódik az eljárások 
összetettségének csökkentésével, a KKV-k jobb tájékoztatásával a meglév ő 
programokra vonatkozóan, és annak biztosítá sával, hogy az értékelési eljárások 
figyelembe veszik a KKV-k sajátosságait. T ovábbá a Bizottság e gyéb intézkedéseket 
is mérlegel, úm. el őzetes felmérési eljárások bevezetését, a KKV-konzorciumok 
részvételének támogatását, a KKV-kre vonatkozó pénzügyi el őírások egyszer űsítését 
és célok kijelölését a KKV-k részvételéh ez. A Bizottság ezenkívül biztosítja a 
megtett intézkedések nyomon követését oly módon, hogy rendszeresen értékeli a 
KKV-k részvételét az EU programjaiban.  
A Bizottságnak és a tagállamoknak egyará nt intézkedéseket kell tenniük konkrét 
politikai területeken, hogy ezzel könnyítsék a KKV-k terhe it, és jobban figyelembe 
vegyék sajátos szükségleteiket. A Bizo ttságnak szándékában áll a különféle állami 
támogatási el őírások  felülvizsgálata és egyszer űsítése és – a KKV-knek szánt 
támogatás rugalmasabb megközelítése révén – a kockázatvállalás ösztönzése. 
Különösen az innovációt érint ő állami támogatási el őírásokat kívánják felülvizsgálni 
a KKV-k innovációjának támogatása érdekében, amely fontos tényez ő. 
A Bizottság közétett egy tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot10, amely a HÉA-
mentesség küszöbértékét egységesen le gfeljebb 100 000 eurós éves forgalomban 
határozza meg, és – a HÉA-el őírások egyszer űsítése érdekében és a KKV-k arra 
történő ösztönzésére, hogy növeljék az Unión belüli kereskedelmüket – bevezeti az 
egyablakos HÉA-rendszert . A Bizottság nyomást fog kifejteni ennek az 
irányelvnek a gyors elfogadá sa érdekében. Ezen túlmen ően felkéri a tagállamokat, 
hogy a KKV-k szükségtelen terheinek cs ökkentése céljából vizsgálják felül 
közvetlen adóikat . Végül pedig a Bizottság azonosítani fogja a tagállamok vállalati 
tiszta nyereség adóztatására vonat kozó jó gyakorlatait, amivel a KKV-k 
tőkehelyzetét er ősítik. 
3.4. A KKV-k növekedési potenciáljának javítása 
Az EU intézkedéseinek célja, hogy megoldja azokat az állandó és megfelel ően 
azonosított piaci hiányo sságokat, amelyek a KKV-k finanszírozáshoz, kutatáshoz, 
innovációhoz, és infokommunikációs technológiákhoz (ICT) való hozzáférését  
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepren eurship/support_measures/first_emp/index.htm 
10 COM (2004) 728 végleges, 2004.10.29. 
 
HU 10   HU korlátozzák, és potenciális fejl ődésüket akadályozzák. Miközben tevékenységével 
eddig is kiegyenlít ő hatást fejtett ki, ezt er ősíteni és tovább kell fejleszteni, hogy 
valamennyi típusú vállalkozás változó szükségletei kielégítést nyerjenek.  
A finanszírozás  létfontosságú feltétele a KKV-k létrejöttének, b ővítésének és 
fejlődésének. A Bizottság javasolta a KKV-k meglév ő pénzügyi támogatásának  
jelentős növelését a Versenyképességi és Innov ációs Keretprogram (CIP) keretében. 
Készül egy, a kockázati t őkére vonatkozó új eszköz, am elynek célja kifejezetten az 
innovatív és gyorsan fejl ődő KKV-k b ővítésének el ősegítése. A 
bankkölcsönállományok értékpapírosítására vona tkozó eszköz tovább i hitelkapacitást 
fog felszabadítani, azzal a cé llal, hogy javítsa a vállal kozás közeli finanszírozás 
elérhetőségét a hagyományosabb vállalko zások számára. A Bizottság közleményt  
fog kiadni a növekedés finanszírozásának európai módjáról , hogy er ősebb 
szinergiákat hozzon létre a tagállamok és a pénzügyi közösség köz ött, eltávolítsa a 
fennmaradó akadályokat a pé nzügyi szolgáltatások bels ő piacáról, valamint 
felismerje azon eredményes és hatékony,  a magán- és közszféra közötti 
együttműködéseket, amelyekkel a piaci hiányosságok legy őzhetőek.  
Az állandó innováció  létfontosságú a vállal kozások fenntartható fejl ődéséhez11. 
Azonban – az innovációhoz való fontos hozzáj árulásuk ellenére – a KKV-k gyakran 
nehézségekbe ütköznek az innovációs és kutatási eredmények hasznosítása és az IPR 
megfelelő alkalmazása terén. Az EU célként t űzte ki a KKV-k innovációs és kutatási 
kapacitásának er ősítését és a számukra biztosított technológiaátadás  volumenének 
növelését, miközben elismeri, hogy a m űszaki fejlődés valamennyi típusú KKV javát 
szolgálja. A Bizottság a jöv őben ezért növelni kívánja a KKV-k részvételét az 
Európa INNOVA  kezdeményezésben, és speciális támogatást szándékozik nyújtani 
a KKV-knak az IPR területén a Közösség vállal kozástámogatási hálózatai útján. Ami 
a környezetvédelmi megfelelés segítségnyújtási programot  illeti, ez a KKV-k 
innovációját fogja támogatni, miközben ja vítja környezetvédel mi teljesítményüket. 
A KKV-k növekedési potenciáljába való be ruházás szintén kulcsfontosságú eleme az 
új kohéziós politikának. A stratégiai irá nymutatások számos, a KKV-k növekedésére 
összpontosító tevékenységet emelnek ki , ideértve a KKV-k és a potenciális 
vállalkozók pénzügyi eszközökhöz való hozzá férésének fejlesztés ét, a technológia 
átadásának megkönnyítését vagy a kiválósá gi központokba való be fektetést, ezzel 
teremtve kapcsolatot a KKV-k és a kutató-  és technológiai intézmények között.  
A Bizottság alapvet ő fontosságúnak tekinti, hogy minden lehetséges er őfeszítést meg 
kell tenni az el őírások és eljárások egyszer űsítésére a KKV-k hetedik 
keretprogramban való részvételének el őmozdítása érdekében, és továbbra is 
szoros figyelemmel fogja kísérni az e té ren elért haladást. A Bizottság további 
intézkedéseket fog tenni,  hogy bátorítsa és megkönnyítse a KKV-k részvételét mind 
a különféle tématerüle teken végzett együttm űködésen alapuló projektekben, mind a 
KKV-ket és szervezeteiket célz ó egyedi cselekvésekben.  
                                                 
11 Lásd a Bizottság közleményét: A Közösség Lisszaboni  programjának végrehajtása: Több kutatás és 
innováció – Befektetés a növekedésért és a foglal koztatásért: Közös megkö zelítés, COM (2005) 488 
végleges, 2005.10.12. 
 
HU 11   HU Az infokommunikációs technológiák (IC T), az e-tanulás és e-vállalkozás 
befogadásának el őmozdítása kulcsfontosságú elem a KKV-k versenyképességének 
fejlesztésében. A KKV-knek szóló, e-üzletet támogató  hálózattal (eBusiness 
Support Network) a Bizottság továbbra is támogatja a politikai döntéshozók közötti együttműködéseket ezen a te rületen. A jöv őben is bátorítja a legjobb gyakorlatok 
egymás közötti cseréjét és terjesztését , támogatja a KKV-tanácsadók képzését és 
ösztönzi az együttm űködést az ICT-szolgáltatók és a KKV-k között. Ezenkívül a CIP 
elősegíti az ICT-megoldások alka lmazását a KKV-k javára. 
Végezetül, a Bizottságnak szándékában áll az európai KKV-k teljesítményére 
vonatkozó ismeretek és elemzés  javítása annak érdekében, hogy intézkedéseket 
tehessen a versenyképességük meger ősítésére. Fejleszteni kívánja az olyan meglév ő 
eszközöket, mint például a KKV-k európai megfigyel őközpontja (Observatory of 
European SMEs), amely azzal a céllal elemezi a gazdasági adatokat és a KKV-k véleményét, tapasztalata it, hogy mélyrehatóbb ismereteket kapjon a KKV-k 
teljesítményér ől és jellemz őiről anélkül, hogy bármilyen további közvetlen 
adminisztrációs teher hárulna a KKV-kre.  
3.5. A párbeszéd és a konzultáció er ősítése az érdekelt KKV-kkel 
A KKV-k nem kell ően tájékozottak az Európai Unióról és tevékenységér ől, és néha 
kritikát fogalmaznak meg az EU üzleti él etre gyakorolt hatásával szemben. Gyakran 
nem értik egészen az EU által biztosított lehet őségeket. Az európai intézményeknek 
szintén fokozniuk kell azon képességüket,  hogy odafigyeljenek a KKV-k gondjaira, 
és hogy a tagállamokkal karöltve el ősegítsék a vállalkozásról alkotott pozitív kép 
terjesztését. Az európai intézmények és a vállalkozások, különösen a KKV-k között fennálló információs szakadék csökkentése  érdekében elengedhetetlen az 
állampolgárok újbóli bekapcsolása az európai projektbe
12. 
A Bizottság támogatni kívánja az érdekelt ekkel folytatott rendszeresebb és jobban 
felépített párbeszédet és konz ultációt. Célja, hogy teljese bben tükrözze a hallgatóság 
sokféleségét, az európai üzleti vállalkozásoktól a nemzeti és helyi támogató szervezeteken és a kisválla lkozások tanácsadóin át, va lamint bizonyos fokig még a 
KKV-kra kiterjed ően is. A Bizottság, és különösen a Bizottság KKV-Küldötte 
(SME Envoy), elkötelezettek az ér dekeltekkel folytatott széleskör ű konzultáció iránt, 
ami biztosítja, hogy a politikai döntéshozat ali folyamatban figyelembe veszik az 
érdekeiket.  
Azzal együtt, hogy elismeri az üzleti sz ervezetek központi szerepét abban, hogy 
közvetítik a KKV-k visszajelzéseit az európa i intézmények felé, a Bizottság tervezi, 
hogy létrehoz egy gyors és egyszer ű konzultációs mechanizmust  („KKV-
testületet”) az Euro Info Központok (EIC ) hálózatán keresztül, hogy megismerje a 
KKV-k véleményét a politikai dönt éshozatal konkrét területeir ől. Ezenkívül a 
Bizottság jelenleg vizsgálja az interaktív politikai döntéshozatal kezdeményezést, és 
javasolni fogja a visszajelzési mechan izmus fejlesztését a nnak érdekében, hogy 
megkönnyítsék a KKV-k uniós jogszabályokkal kapcsolatos problémáinak azonosítását. Végül, de nem utolsósorban, a Bizottság nemrég közzétett egy jelentést 
                                                
 
12 Lásd a Bizottság cselekvési tervét az európai kommunikáció javításáért , 2005. július (SEC(2005) 985) 
 
HU 12   HU az érdekeltekkel folytatott nemzeti és regionális szint ű konzultációról, amelyben 
konkrét javaslatokat tett a konzultációs mechanizmusok javítása érdekében.  
A vállalkozás és a KKV-kr ől alkotott kép fejlesztése  kiemelt prioritást kap. A 
Bizottság a különböz ő érdekeltekkel folytatott kommunikációra kíván 
összpontosítani, ideértv e a regionális szin tet is. Ezzel egyid őben számos célzott 
intézkedéssel és a sikeres vállalkozói gyakorlatok bemutatásával törekedni fognak 
arra, hogy javuljon az általános közvél emény a vállalkozókról Európában. 2005 
végén új pályázatot indítanak „Európai Vá llalkozás Díj” elne vezéssel. Ezzel a 
programmal azonosítani lehet azokat az intézkedéseket, amelyekkel regionális és helyi szinten sikeresen támogatták a vá llalkozói értékeket és a KKV-kat, és 
megkönnyíti e területen a legjobb gyakorlatok megosztását.  
Végezetül, a Bizottság támogatni kívánja az együttműködést a tagállamok és az 
egyéb érdekeltek között . Erősíteni szándékozik a hálózati munkát a nemzeti 
közigazgatási rendszerekkel a KKV-kat érint ő kérdésekben, és az üzleti 
szervezetekkel a szakpolitikai témák megvita tására szervezett re ndszeres találkozók 
nagyobb gyakorisággal fognak folytatódni.  A Bizottság annak érdekében, hogy 
valamennyi érdekelt csoport legszélesebb részvételét biztosítsa, évenként magas 
szintű konferenciát rendez e közlemény végrehajtásában el ért haladás vizsgálata és a 
jövőbeli teend ők megvitatása céljából. Továbbá a Bizottság támogatni kívánja a 
KKV-k részvételét a magas szint ű csoportokban, kerekasztal-találkozókon és adott 
esetben más fórumokon, és 2006-ban konferenciát szervez a kézm űves vállalkozások 
számára. 
4. B
EFEJEZÉS  
A jelen közlemény egy, a KKV-knak kedvez ő, új, gyakorlatiasabb, átfogóbb és 
befogadóbb uniós politika kezdetét jelzi. Kiemeli a KKV-k kulcsfontosságú szerepét 
a Növekedést és foglalkoztatást célzó partnerség  programban. A közlemény a KKV-k 
versenyképesebbé tételére irányuló straté giai megközelítés útját egyengeti, amelynek 
alapja a Közösség szakpolitikai eszközeinek egyszer űsítése, a szakpolitikai területek 
közötti jobb szinergiák és az EU és a tagállamok intézkedései közötti őszinte 
partnerség. 
Fontos célkit űzés, hogy változások induljanak el  abban, ahogyan a politikai 
döntéshozók és a közvélemény a KKV-kra és  a vállalkozókra tekint, mind uniós, 
mind nemzeti szinten. Ahhoz, hogy sikeres lehessen, a KKV-politikának egy széles 
politikai spektrumon belül kell integrálnia az európai vállalkozások millióinak tényleges elvárásait. A közlemény fe lhívja a figyelmet a KKV-k hatalmas, 
kiaknázatlan potenciáljára a növekedés és a foglalkoztatás terén, és  javaslatokat tesz 
az előírások és szabályozások egyszer űsítésére, a vállalkozói kultúra támogatására, a 
KKV-k segítésére az innovációhoz, a finanszíro záshoz és a képzéshez, és végül, de 
nem utolsósorban az európai, valamint a nemzetközi piacokhoz való hozzáférésben. Végül, az új KKV-politika szerves része a jobb kommunikáció és az érdekeltekkel 
folytatott konzultáció.  
A közleményben felsorolt célkit űzések elérése az összes f ontos közigazgatási és 
magánszektor teljes kör ű mozgósítását és elkötelezettség ét vonja magával regionális, 
nemzeti és európai szinten egyaránt. A Bizottság pontosan figyelemmel követi a 
 
HU 13   HU KKV-k gazdasági teljesítményét, el őtérbe helyezi a KKV-kra irányuló politikák 
koordinálásának meger ősítését az EU és a tagállamok szintjén, és közösségi 
eszközöket és programokat használ fe l a KKV-k versenyképességét szolgáló 
intézkedések végrehajtásának el ősegítésére.