1.Bevezetés

Az Uniónak számos jelentős, hosszú távú kihívással kell szembenéznie: meg kell szilárdítania Európa gazdaságát és társadalmi szerkezetét; szavatolnia kell a biztonságot az EU-n belül és külső határain egyaránt; kezelnie kell a migrációt; valamint foglalkoznia kell az éghajlatváltozás okaival és következményeivel. Mindezek és egyéb kihívások megoldásához átfogó közép és hosszú távú szakpolitikákra és stratégiákra van szükség, amelyeket európai és nemzeti szinten egyaránt megfelelő pénzügyi támogatással kell alátámasztani.

Az Unió többéves pénzügyi kerete biztosítja az alapvető fontosságú középtávú kiszámíthatóságot az Európa prioritásaira irányuló beruházások támogatása tekintetében. A többszörösen kialakuló válsághelyzet jelenlegi kontextusában azonban a pénzügyi keretnek képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan igazodjon a változó prioritásokhoz és az előre nem látható eseményekhez, valamint hogy a helyszínen is mihamarabb végrehajtsa a szükséges intézkedéseket. Ez sikeresen megvalósult az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak (ESBA) az európai beruházási terv keretében történő létrehozása révén, valamint a forrásoknak a sürgető migrációs, menekültügyi és biztonsági kihívások kezelésére irányuló intézkedésekhez történő rendelkezésre bocsátása révén.

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről 2013-ban született megállapodás a pénzügyi és gazdasági válság, valamint számos tagállam amúgy is nehéz helyzetben lévő államháztartásának figyelembevételével. Következésképpen a többéves pénzügyi keret a munkahelyek és a növekedés ösztönzése érdekében nagy hangsúlyt helyezett az uniós hozzáadott értéket képviselő területekre irányuló beruházásokra. A többéves pénzügyi keret egy szigorú feltételrendszer bevezetése révén is megszilárdította az uniós költségvetés és a tagállamok lényeges igazgatási és strukturális reformjai közötti kapcsolatot. A többéves pénzügyi keret a gyors eredmények elérése érdekében inkább teljesítményalapú költségvetés-tervezést vezetett be és egyszerűsítette a végrehajtási mechanizmusokat. Az innovatív technikák és eszközök megerősítették az uniós költségvetés azon képességét, hogy választ tudjon adni az új kihívásokra, továbbá mozgósítsa a köz- és magánfinanszírozást.

A 2014 novemberében hivatalba lépő Bizottság az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által támogatott európai beruházási terv sikeres elindításával megszilárdította ezt a keretet. Ezen túlmenően az „eredményközpontú uniós költségvetés” (BFOR) kezdeményezés biztosítani fogja, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendelnek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt fog mutatni és hozzáadott értéket is teremt. Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés célja, hogy négy fő kérdéssel foglalkozzon:

1. Hol költsük el az uniós pénzt – hogyan biztosítható a magas uniós hozzáadott érték?

2. Hogyan költsük el az uniós pénzt – hogyan tudjuk a legtöbbet kihozni valamennyi, az uniós költségvetés által elköltött euróból?

3. Hogyan lehet az uniós költségvetés teljesítményét megfelelően értékelni?

4. Továbbá hogyan kommunikáljunk az uniós költségvetésről – hogyan magyarázzuk el érthetőbben polgárainknak, hogy milyen eredményeket tud felmutatni az uniós költségvetés?

A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikkének megfelelően a Bizottság ezúton ismerteti a többéves pénzügyi keret működésének félidős értékelését, figyelembe véve a gazdasági és tágabb összefüggéseket is. Továbbá felülvizsgálja a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2014 óta zajló végrehajtásának főbb szempontjait. Ezt az időszakot összehangolt erőfeszítések jellemzik egyrészt a gazdasági fellendülés előmozdítása érdekében, másrészt a menekültügyi válságra és a biztonsági fenyegetésekre irányuló rendkívül sürgős válaszadás érdekében.

A 2017. évi költségvetés-tervezetben javasolt, elsősorban a migráció miatt megemelt előirányzatokkal, illetve a kohéziós politika keretösszegeinek technikai kiigazításából eredő kiegészítő allokációkkal együtt a félidős értékelést tartalmazó pénzügyi csomag mintegy 13 milliárd EUR összegű kiegészítő uniós finanszírozásra tesz javaslatot a munkahelyteremtésre, a növekedésre, a migrációra és a biztonságra vonatkozóan a 2017–2020 közötti időszakban (lásd a pénzügyi mellékletet).

A 2015-ben tapasztalt, példa nélküli migrációs áramlások és az Európában és világszerte bekövetkezett sorozatos terrorista támadások erőteljes és gyors európai válaszadásra szólítottak fel, amely új jogszabályi, operatív és pénzügyi eszközök összekapcsolásával járt. Az uniós költségvetés – mint az eszköztár központi eleme – jelentős rugalmasságot mutatott az irányváltás és a költségvetésen belül további források rendelkezésre bocsátása terén, valamint a tagállamoktól, illetve más támogatóktól kapott további hozzájárulások mobilizálása terén. E rugalmasság azonban eléri a jelenlegi szabályozási keret teljesítőképességének határait.

Mivel a migrációval és a biztonsággal kapcsolatos kihívások geopolitikai és társadalmi fejleményekben gyökereznek, amelyekkel hosszú távon kell foglalkozni, tovább kell fejleszteni az uniós költségvetésnek a migrációs áramlások kezelésének, valamint a menekültek védelmének és integrációjának támogatására, továbbá a migráció kiváltó okainak kezelésére irányuló kapacitását. Ez a jogalkotási javaslatokból álló csomag egyik fő célja, amely ezt a felülvizsgálatot kíséri és amelynek célja, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi kereten belül további pénzügyi eszközöket biztosítson a migrációra és a biztonságra irányulóan, valamint tovább erősítse annak az előre nem látható körülmények kezelése kapcsán tanúsított rugalmasságát.

Ebből következően javasolt módosítani a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletet a Rugalmassági Eszköz és a sürgősségisegély-tartalék kapacitásának további növelése, valamint számos olyan korlátozás eltávolítása érdekében, amely korlátozza a korábbi pénzügyi évekből rendelkezésre álló tartaléksávok újbóli felhasználását lehetővé tevő eszközök hatékonyságát. A javaslatok között szerepel továbbá a válságokra képzett európai uniós tartalék létrehozása a válságokra, például a jelenlegi migrációs válságra, valamint súlyos humanitárius és biztonsági következményekkel járó eseményekre adott válasz finanszírozása céljából. Ezt a tartalékot a többéves pénzügyi keret valamennyi fejezetéből visszavont előirányzatokból fogják finanszírozni. Mindez nem emelné meg az elfogadott többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalásainak és kifizetéseinek felső korlátját.

A pénzügyi és gazdasági válság által hátrahagyott beruházási szakadék megszüntetése, valamint a foglalkoztatás előmozdítása, különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására, továbbra is alapvető kihívást jelent az Unió számára. Az eddigi végrehajtás alapján a Bizottság számos sikeres programot és eszközt azonosított, amelyek vonatkozásában javasolja, hogy további pénzügyi eszközökkel erősítsék meg. Ezek elsősorban az alábbiak: az Európai Stratégiai Beruházási Alap, illetve a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az Erasmus+, a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés.

Az uniós finanszírozás jelentős tőkeáttételi hatást fejt ki a tagállamokra és a magánberuházásokra. Ez vonatkozik a digitális területre is – e Bizottság legfontosabb 10 prioritásának egyike –, ahol meghatározták a nagyteljesítményű számítástechnikához, a kiberbiztonsághoz, a digitális készségekhez és összeköttetéshez kapcsolódó beruházási igényeket. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy az említett beruházási igények kezelése érdekében miként tudja összevonni az uniós, a nemzeti és a magánfinanszírozást.

A költségvetésnek az EU prioritásainak kezelése terén nyújtott teljesítményének javítása nem csak megfelelő pénzügyi eszközöket igényel, hanem költséghatékony végrehajtási mechanizmusokat is. Az érintett szereplőkkel konzultálva a Bizottság értékelte, hogy miként működtek a gyakorlatban a hatályos jogszabályok szerint bevezetett uniós alapok végrehajtásának egyszerűsítését célzó intézkedések, és megállapította, hogy további javításokra van szükség. Ennek alapján a Bizottság e felülvizsgálat előterjesztésével együtt az ágazati pénzügyi szabályok megfelelő módosításával együtt járó általános költségvetési szabályok ambiciózus felülvizsgálatát is végrehajtja.

A félidős értékelésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum tovább részletezi az e közlemény által tárgyalt valamennyi szempontot. Magában foglalja továbbá a középtávú kifizetések előrejelzését, amely 2020-ig tartalmazza a kifizetési igények ütemezését, figyelembe véve az ezen értékeléshez kapcsolódó javaslatokat is. Megállapítja, hogy a jelenlegi kifizetési felső határ éppen elegendő: a példa nélküli hátralék 2014-es felhalmozódását követően az európai strukturális és beruházási alapok késedelmes végrehajtása nagy mozgásteret hagyna a kifizetések terén 2016-ban és 2017-ben, mielőtt jelentősen megnövekednének a kifizetési igények az időszak vége felé.

A félidős értékelést a következő jogalkotási javaslatok kísérik: