Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, az európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról /* COM/2012/0470 final - 2012/0231 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. Háttér-információk A Galileo program kezdete óta Svájc az Unió egyik legszorosabban együttműködő, harmadik országbeli partnere. Svájc az Európai Űrügynökség (ESA, European Space Agency) tagjaként és az évek során a Galileo programmal kapcsolatos uniós irányítási struktúrákban vállalt informális részvétele révén politikai, technikai és pénzügyi értelemben a Galileo program valamennyi fázisában szerepet vállalt. E megállapodás hivatalos keretet szolgáltat az európai GNSS programokba való szoros svájci integrációhoz és elmélyíti azt. E megállapodás nélkül az együttműködés jellegét – a biztonsági, exportellenőrzési, szabványosítási, tanúsítványi és a rádióspektrummal kapcsolatos területeken – bizonytalanság övezné. Továbbá a megállapodás az Unió számára lehetővé teszi, hogy átfogó elveket határozzon meg, a biztonsággal és az exportellenőrzéssel kapcsolatos védintézkedéseket is beleértve. 1.2. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A mellékelt megállapodás határozza meg Svájc Galileo programban való közreműködését, amely átfogó keretként szolgálva magában foglalja a jövőbeli együttműködés elveit, illetve a biztonság, a szabványosítás és a tanúsítás terén megvalósuló együttműködésre vonatkozó kiegészítő rendelkezéseket. 1.3. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban van azzal a politikával, amely szerint az európai GNSS programokba bevonnak egyes, az ESA-ban tagsággal rendelkező harmadik országokat, amelyek tagságukból adódóan a kezdetektől részt vettek a Galileo és az EGNOS programokban. Emellett a javaslat támogatja a nonproliferációval kapcsolatos politikák terén megvalósuló együttműködés uniós aspektusainak megerősítését célzó bizottsági célkitűzéseket is. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI 2.1. Konzultáció az érdekelt felekkel A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A tárgyalási irányelvek kidolgozása, valamint a tárgyalások folyamán kétoldalú megbeszélések útján konzultációt folytattak a Tanács különbizottságával, a tagállamok és Svájc hatóságaival. A válaszadók köre az uniós tagállamok és Svájc hatóságai, külügy-, védelmi és belügyminisztériumai, az Európai Űrügynökség, valamint a nemzeti űrügynökségek műszaki, biztonsági és szállítási szakértőit foglalta magában. Az észrevételek összefoglalása és figyelembevételük módja Az említett érdekelt felek támogatták Svájc közvetlen bevonását a GNSS programokkal kapcsolatos kérdésekre irányuló együttműködésbe, és hangsúlyozták, hogy a megállapodásban fontos olyan témaköröket szerepeltetni, mint a biztonság és az exportellenőrzés. 2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Érintett tudományterületek/szakterületek Űrtechnológia / földi létesítmények, biztonság / ipari és kormányzati biztonság, információbiztonság és nemzetközi jog / kiváltságok és mentességek. Alkalmazott módszerek Találkozók és információcsere. A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők Az Unió tagállamainak minisztériumai és űrügynökségei, az Európai Űrügynökség és az űripar. A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel, hogy a javaslat visszafordíthatatlan káros következményekkel járhat. Széles körű volt az egyetértés a megállapodásban foglalt együttműködési elvekkel, valamint azzal a célkitűzéssel kapcsolatban, hogy Svájcot intenzíven be kell vonni a programba, ideértve a jogokat és a vonatkozó kötelezettségeket is. A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A szakértők következtetéseit nem hozták nyilvánosságra. 2.3. Hatásvizsgálat A fellépés célja, hogy biztosítsa Svájc szoros bevonását a Galileo és az EGNOS programok kivitelezési és üzemeltetési szakaszába. Ez a két kezdeményezés jelentős ipari, gazdasági és stratégiai elemeket tartalmaz. Az európai GNSS programok irányítását a 683/2008/EK rendelet megreformálta, ennek értelmében a köz- és magánszféra partnerségéről eltolódik a hangsúly az Unió által irányított programok és az Unió tulajdonában álló rendszerek felé. Ez a fejlemény, valamint a biztonsági vonatkozásokkal is rendelkező együttműködés tartalma hivatalos szabályozási intézkedéseket tesz szükségessé. Következésképpen e cél elérése érdekében három lehetőséget mérlegeltek. Az első lehetőség szerint Svájc a Galileo programban érdekelt valamennyi harmadik országot tömörítő nemzetközi együttműködési testületen – a Nemzetközi Galileo Tanácson – keresztül társulna a programhoz. Miután azonban az említett testületről hosszas megbeszéléseket folytattak Svájccal és más harmadik országokkal, így Norvégiával is, ezt a lehetőséget elvetették. Svájc álláspontja szerint nem lett volna méltányos, ha azonos elbánásban részesülne olyan, jóval kisebb mértékben bevont, Európán kívüli harmadik országokkal, amelyek pénzügyileg nem járulnak hozzá a programhoz. A második lehetőség a mellékelt megállapodás megkötését jelentette. Ez a gyakorlatban lehetőséget kínált arra, hogy a biztonsággal és exportellenőrzésekkel kapcsolatos rendelkezéseket megerősítsék, és elveket és iránymutatásokat fogalmazzanak meg, amelyek megnyitják az utat egy kölcsönösen előnyös, hosszú távú, együttműködésen alapuló partnerségi kapcsolat előtt, és arra is, hogy további finanszírozási források álljanak rendelkezésre. A harmadik lehetőség szerint nem történt volna fellépés e téren. Mindez bizonytalan kapcsolatokat eredményezett volna Svájccal a GNSS program tekintetében. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. A javaslat összefoglalása A Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy adjon felhatalmazást az EU és tagállamai, valamint Svájc között létrejövő európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodás aláírására és ideiglenes alkalmazására. A megállapodás uniós hatáskörbe eső elemeinek az ideiglenes alkalmazására a célból van szükség, hogy a megállapodás alkalmazását felgyorsítsák és hozzájussanak a Svájc által a programokhoz biztosított pénzügyi hozzájáruláshoz. 3.2. Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikke, összefüggésben a Szerződés 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és a 218. cikk (8) bekezdésének első albekezdésével. 3.3. A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A javaslat célkitűzéseit a tagállamok önállóan a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: A Galileo program, amelynek becsült költsége eléri a több milliárd eurót, olyan európai kezdeményezés, amelyet egyetlen állam sem képes egymaga finanszírozni. A javasolt megállapodás tartalma nem korlátozódhat egyetlen tagállamra vagy tagállamok csoportjára, hanem az Unió egészére vonatkozik, sőt, bizonyos szempontból globális jelentőséggel bír. Az űriparra vonatkozó ipari és technikai szakértelem számos európai ország, köztük Svájc között oszlik meg, és ezt egyetlen állam sem képes egymaga birtokolni. Összehangolt erőfeszítések és az információ megosztásának hiányában nagyobb a kockázata annak, hogy Svájccal az optimálistól eltérő megoldásokban egyezzenek meg. A biztonság területén felmerülő hibák veszélyeztethetnék az ellátás biztonságát az európai GNSS programok exportellenőrzés alá vont komponensei vonatkozásában. Ez megnövelné a programok költségeit. Továbbá az európai GNSS programok mérete és összetettsége miatt központosított és egyszerű irányítási szerkezetekre és egyértelmű kapcsolódási pontokra van szükség az Unió és a harmadik országok között. Ha Svájccal kétoldalú kapcsolatok kiterjedt hálózata jönne létre, megnőne a hatékonyság hiányából, a késedelmekből és az ellentmondásokból adódó kockázat, ami egy ipari projekt esetében könnyen költségnövekedést eredményezhet az uniós költségvetés terhére. Az önállóan fellépő tagállamok rosszabb eséllyel állapíthatnának meg elveket és feltételeket Svájc számára, mint ha együtt lépnek fel. A megállapodás hatálya az együttműködés közös elvei és az együttműködési kötelezettségvállalások mellett az Unió tulajdonában levő európai GNSS programok részét képező kérdésekre korlátozódik. A megállapodás legtöbb rendelkezésének végrehajtása a tagállamok meglévő kapacitására (pl. exportellenőrzés, bizalmas információk megosztása) támaszkodik. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. 3.4. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: A megállapodás a nemzetközi kapcsolatok jól ismert, hagyományos eszköze, amelyet a meglévő szakértői munkacsoportokkal együttműködésben dolgoznak ki, és a meglévő döntéshozatali struktúrák hagynak jóvá. Nem hoz létre új igazgatási struktúrákat. 3.5. A jogi aktus típusának megválasztása A nemzetközi megállapodás az egyetlen olyan eszköz, amely a műholdas navigáció területén Unió-szerte biztosíthatja a Svájccal fenntartott kapcsolatok koherenciáját. A megállapodás egységes alkalmazása különösen fontos a biztonság tekintetében, így ez képezi a megállapodás egyik legfontosabb elemét. Ugyanakkor a megállapodás rugalmasságot biztosít a végrehajtási intézkedések terén, ideértve különösen a szabványosítást és a tanúsítást, ahol a tagállamok a nemzetközi szervezetekben kulcsfontosságú szerepet töltenek be. A harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok szabályozására a Szerződés más reális lehetőségről nem rendelkezik. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak az uniós költségvetésre nézve kizárólag pozitív költségvetési vonzatai vannak. Svájc európai GNSS programokhoz való pénzügyi hozzájárulása a hetedik uniós kutatási és technológiafejlesztési (KTF) keretprogramhoz való svájci hozzájárulás mintájára fog épülni. A Svájc által nyújtandó hozzájárulás összegét arányossági alapon kell kiszámítani; a szorzótényezőt a Svájc piaci áron számított bruttó hazai terméke és az Európai Unió tagállamai piaci áron számított bruttó hazai termékeinek összege hányadosaként kell kiszámítani. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést tartalmaz. 2012/0231 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, az európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére[1], mivel: (1) 2010. június 29-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Svájccal egy a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás létrehozásáról. (2) A Bizottság az Európai Unió és tagállamai, valamint Svájc között létrejött, az európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás) szóló tárgyalásokat a Tanács által jóváhagyott tárgyalási irányelveknek megfelelően folytatta. (3) Ezen együttműködési megállapodás értelmében Svájc részt vesz az európai műholdas navigációs programokban. Svájc ugyanakkor pénzügyi támogatást nyújt a programokhoz. (4) A megállapodást – annak későbbi időpontban való megkötésére figyelemmel a Bizottság az Unió nevében […]-án aláírta, és uniós hatáskörbe eső elemeit [..]-tól a hatálybalépésének időpontjáig ideiglenesen alkalmazzák. (5) A megállapodást jóvá kell hagyni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Svájc között létrejött, az európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodás az Unió nevében jóváhagyásra kerül. A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza. 2. cikk A Tanács elnöke kijelöli a megállapodást jóváhagyó okiratnak az Európai Unió nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyt, hogy kifejezze, az Európai Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el. 3. cikk A vegyes bizottságban, valamint a megállapodás 20. cikke (4) bekezdésében említett munkacsoportokban képviselendő uniós álláspontot a Bizottság javaslata alapján a Tanács fogadja el. 4. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT CÍME: EGYÜTTMŰLKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT AZ EURÓPAI MŰHOLDAS NAVIGÁCIÓS PROGRAMOKRÓL. 2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK: 66. alcím 660. jogcímcsoport 6600. jogcím Az érintett évben a költségvetésben szereplő összeg: p.m. 3. PÉNZÜGYI HATÁS A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásokra, van azonban pénzügyi hatása a bevételekre – a hatás a következő: (EUR-ban) || || Költségvetési tétel || Bevétel || 12 hónapos időszak, amelynek kezdete || 2012 660. jogcímcsoport; 6600. jogcím || Egyéb hozzájárulások és visszatérítések – Címzett bevétel || 2012.1.1. || 20 000 000 Az intézkedést követő helyzet || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || … 660. jogcímcsoport; 6600. jogcím || 40 000 000 || 20 050 870 || a későbbiekben kerül kiszámításra || a későbbiekben kerül kiszámításra || a későbbiekben kerül kiszámításra 4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK 5. EGYÉB MEGJEGYZÉSEK a) Ez a GNSS-ről szóló, az EU és Svájc közötti együttműködési megállapodás határozatlan időre szól. Svájc európai műholdas navigációs programokhoz történő pénzügyi hozzájárulása a 2008 és 2013 közötti időszakra 60 000 000 EUR, 2014-re pedig 20 050 870 EUR. b) Svájc pénzügyi hozzájárulását a megállapodás 18. cikkében foglalt szorzótényező alapján számítják ki. E szorzótényezőt a 2008 és 2013 közötti időszakra 3 005 millió EUR összegre alkalmazzák. 2014-től ugyanezen szorzótényezőt az európai műholdas navigációs programok éves költségvetési előirányzataira fogják alkalmazni. [1] xxx-án kiadott vélemény.