EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.10.6. COM(2020) 641 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv {SWD(2020) 223 final}



A Bizottság közleménye a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási tervről I.Bevezetés A Nyugat-Balkán Európa szerves részét képezi, és geostratégiai prioritást jelent az Európai Unió számára. Ahogy azt von der Leyen elnök az Unió helyzetéről szóló, 2020. szeptember 14-i beszédében kijelentette, „az EU-ban van az egész régió jövője”. A Covid19-világjárvány során egyértelműen megmutatkoztak az EU és a Nyugat-Balkán közötti szoros kapcsolatok. Bár a világjárvány magát az EU-t is súlyosan érintette, az április 29-i bizottsági közleményben és a 2020. május 6-i zágrábi csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően az Unió alapvető fontosságú és példa nélkül álló támogatást nyújt a Nyugat-Balkánnak. A Covid19 óriási zavarokat okoz a nyugat-balkáni gazdaságokban, amelyek már eddig is elmaradtak az EU-val való gazdasági konvergencia kívánatos szintjétől. A régió továbbra is kihívásokkal szembesül a gyenge versenyképesség, a magas munkanélküliség és a képzett munkaerő jelentős mértékű elvándorlása miatt. Minden eddiginél sürgetőbb – többek között a nyugat-balkáni országok uniós jövőjére tekintettel –, hogy strukturális reformok végrehajtása, a strukturális gyengeségek kiküszöbölése, az innovációs potenciál erősítése, valamint a zöld és a digitális átállás felgyorsítása révén fokozódjanak a konvergencia irányába mutató erőfeszítések. E gazdaságélénkítési és beruházási terv célja ezért a zöld és digitális átállásban gyökerező, hosszú távú fellendülés ösztönzése, amely tartós gazdasági növekedést, az uniós integráció felé tett előrelépéshez szükséges reformok végrehajtását és a Nyugat-Balkánnak az uniós egységes piachoz való közeledését eredményezi. A terv a térségben rejlő potenciál kiaknázására és a régióközi fokozott gazdasági együttműködés és kereskedelem terén kínálkozó jelentős lehetőségek megragadására irányul. Ez a közel 18 millió fős népességű térség fontos piacot jelent az EU számára, emellett az európai és nemzetközi áruforgalom tranzitzónájaként működik, a beruházásra kész vállalkozásoknak pedig szakképzett munkaerőt kínál. A Nyugat-Balkán ezért kulcsszerepet játszik az EU ellátását biztosító globális értékláncokban, és ez a szerep tovább erősíthető. Ez hosszú távon az EU stratégiai autonómiájához is hozzájárulna. Ez a gazdaságélénkítési és beruházási terv jelentős beruházási csomagot irányoz elő a régió számára. A csomag az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre (IPA III) irányuló teljesítményalapú és reformorientált javaslatra, valamint a köz- és magánszektorbeli beruházások ösztönzését célzó, megerősített eszközökre épül. A bizottsági javaslat értelmében – amennyiben a következő többéves pénzügyi keret és a kapcsolódó jogalapok elfogadásra kerülnek – a 2021–2027-es időszakra 9 milliárd EUR-ig terjedő összegű IPA III-forrást mozgósítanának az EU-val való gazdasági konvergencia elősegítése céljából, elsősorban a versenyképesség és az inkluzív növekedés, a fenntartható konnektivitás, valamint a zöld és digitális kettős átállás területére irányuló beruházások, illetve támogatások révén. A Bizottság javasolja, hogy a források nagy részével a kulcsfontosságú termelőberuházásokat és a fenntartható infrastruktúrát támogassák a Nyugat-Balkánon. Ezen túlmenően bevezetésre kerül az új Nyugat-balkáni Garanciaeszköz, amely az elképzelések szerint növelni fogja a régióbeli beruházási kapacitást, és potenciálisan akár 20 milliárd EUR összegű beruházást is generálhat. Prioritást jelent a Nyugat-Balkán gazdaságainak szorosabb összekapcsolása – a régión belül és az EU-val egyaránt. Ehhez a Nyugat-Balkán határozott elkötelezettségére van szükség az alapvető reformok végrehajtása, a regionális gazdasági integráció elmélyítése és az uniós vívmányokon alapuló közös regionális piac kialakítása iránt, hogy a térség vonzóbb beruházási célponttá váljon. Az EU törekedni fog arra, hogy a régió közelebb kerüljön az uniós egységes piachoz. Ezen túlmenően a Nyugat-Balkánnak óriási előnye származhat a múlt örökségének meghaladását célzó fokozott erőfeszítésekből, nem utolsósorban a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok normalizálása, valamint az EU közvetítésével zajló párbeszéd sikeres lezárása tekintetében. Az európai zöld megállapodás felvázolja a zöld átállás, az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség csökkenése, az erőforrások túlzott felhasználása és a szennyezés jelentette kihívások kezelésére irányuló közös fellépés tervét, amely arra irányul, hogy függetlenítse a gazdasági növekedést az erőforrások felhasználásától és a környezetkárosodástól. Kiemelt figyelmet kell fordítani az EU azon kötelezettségvállalására, hogy 2050-ig megvalósítja a klímasemlegességet. A nyugat-balkáni országoknak e törekvés és az EU-n belüli jövőjük fényében uniós támogatással fokozniuk kell az e területen tett erőfeszítéseiket. A Nyugat-Balkánnak továbbra is törekednie kell a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend és az abban kitűzött fenntartható fejlődési célok, a Párizsi Megállapodás, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, nemzetközileg elfogadott célok megvalósítására. Ha ambiciózusan cselekszünk és egyesítjük erőinket e menetrend megvalósítása érdekében, az EU és a Nyugat-Balkán az elsőként lépők előnyös helyzetébe kerül a nemzetközi gazdasági színtéren, ami javítaná versenyképességüket a fenntartható és környezetbarát technológiák növekvő globális piacain. Meglévő együttműködési platformjaink lehetőséget kínálnak a kölcsönösen előnyös szövetségek megerősítésére és az egyenlő versenyfeltételek biztosítására az új fenntartható technológiák – például a megújuló hidrogén, a fejlett nap- és szélenergia, az akkumulátorok és a szén-dioxid-leválasztás –, valamint az e technológiák szempontjából kritikus fontosságú nyersanyagok, így a ritkaföldfémek tekintetében. Ezt a közleményt az európai zöld megállapodás megközelítésén alapuló bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amely ismerteti a Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrendet. Meghatározza a vonatkozó intézkedéseket és ajánlásokat, beleértve az uniós normákkal és vívmányokkal való harmonizációt. Hasonlóképpen, a Nyugat-Balkánnak támpontként kell használnia az EU digitális stratégiáját a térség gazdaságainak és társadalmainak emberközpontú digitális átalakításához. Ez lehetővé teszi, hogy a régió jobban beilleszkedjen az EU magasabb hozzáadott értéket képviselő ellátási láncaiba, és a jövőben csatlakozzon a gyorsan fejlődő uniós digitális egységes piachoz. Ez a beruházási terv a Nyugat-Balkánra vonatkozó 2018. évi digitális menetrendre építve lehetőséget kínál a kormányok, a közszolgáltatások és a vállalkozások digitalizálásának felgyorsítására, az uniós értékekkel és jogi kerettel összhangban. A tartós versenyképesség elkerülhetetlenül azon múlik, hogy a régió képes-e megerősíteni az emberek és a vállalkozások innovációs kapacitását, és kialakítani egy gazdasági rést. A jövőbe való beruházás tehát a kutatásba, az innovációba, az egészségügybe, az oktatásba, a kultúrába, az ifjúságba és a sportba való beruházást is jelenti. Ezek hatékony eszközök nemcsak a régió gazdasági fejlődésének, rezilienciájának és versenyképességének, hanem társadalmi kohéziójának előmozdítása szempontjából is, hogy valamennyi polgár, köztük a romák is teljes mértékben bekapcsolódhassanak a gazdasági életbe. Különösen fontos a romák társadalmi integrációja az oktatásban és a munkaerőpiacon való teljes körű részvételük támogatása révén, ami az uniós integrációs folyamatban is a fő prioritások közé fog tartozni. Az e gazdaságélénkítési és beruházási tervben kitűzött célok elérésének támogatása és a régióbeli beruházások fenntarthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság ezért hamarosan előterjeszti az innováció, a kutatás, az oktatás, a kultúra, az ifjúság és a sport területére vonatkozó nyugat-balkáni programra (a továbbiakban: nyugat-balkáni innovációs program) irányuló javaslatot. A Nyugat-Balkánnal e területeken folytatott együttműködésre vonatkozó átfogó, hosszú távú stratégia elengedhetetlen lesz a humán tőke fejlesztésének előmozdításához, a képzett munkaerő elvándorlásának megállításához és a képzett munkaerő cirkulációjának ösztönzéséhez, valamint egy hosszú távon fenntartható innovációs ökoszisztéma kialakításához és a tudásalapú gazdaságra való áttéréshez. Ez a stratégia megalapozza a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt, és előmozdítja az inkluzív és magas színvonalú oktatási és képzési rendszereket, ezáltal jobb kilátásokat biztosítva a térségbeli fiataloknak. Ez a terv szerves részét képezi az uniós integráció felé vezető úton a Nyugat-Balkánnak nyújtott támogatásnak. A gazdasági fejlődésnek és az alapvető reformok végrehajtásának egymást kölcsönösen erősítő módon kell megvalósulnia, és a partnerországok számára elő kell segítenie a csatlakozási folyamat jól meghatározott követelményeinek teljesítését. Ez kiterjed a jogállamisági reformok és a – mindenekelőtt a gazdasági reformprogramokban azonosított – strukturális gazdasági reformok végrehajtására, ami maximalizálni fogja e beruházási csomag potenciális hatását. A fennálló strukturális problémák mögött meghúzódó fő okok egyike a nem megfelelő kormányzás, és különösen a jogállamiság területén mutatkozó hiányosságok, illetve a korrupció kezelése terén tett korlátozott előrelépés. A jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartása, a demokratikus intézmények működése és a közigazgatás amellett, hogy a csatlakozási folyamat központi eleme, a térség gazdasági fellendülésének, valamint az esetleges jövőbeli válságokkal és gazdasági sokkhatásokkal szembeni reziliencia fokozásának fő motorja is. A jogállamiság tiszteletben tartása szintén elengedhetetlen az uniós pénzeszközök védelme és annak biztosítása érdekében, hogy azokat a Nyugat-Balkán fejlődésének támogatására használják fel.

II.A jó kormányzás mint a fenntartható gazdasági növekedés alapja A beruházásélénkítés és a gazdasági növekedés fellendítése tehát csakis akkor lehetséges, ha a Nyugat-Balkán szilárdan elkötelezi magát az európai értékek mellet, és végrehajtja az azokkal összhangban álló alapvető reformokat. Legyen szó akár a strukturális társadalmi-gazdasági reformokról – különösen a gazdasági reformprogramokban és a közös politikai iránymutatásban meghatározott intézkedésekről –, a jogállamiság megerősítéséről, az emberi jogok tiszteletben tartásáról vagy a közigazgatás javításáról, ezek az erőfeszítések nélkülözhetetlenek a vállalkozást, a munkahelyteremtést és a fenntartható beruházásokat ösztönző, kedvező környezet megteremtéséhez. A nyugat-balkáni vezetőknek hitelesebben kell teljesíteniük a szükséges alapvető reformok végrehajtásával kapcsolatos vállalásaikat, és egyértelműbb politikai irányvonalat kell követniük, a felülvizsgált bővítési módszertannak megfelelően. A jogállamiság a demokratikus átalakulás meghatározó aspektusa és az uniós tagság felé tett előrelépés értékelésének kulcsfontosságú kritériuma. E tekintetben a nyugat-balkáni országok által elért eredmények jelentős szórást mutatnak. A Nyugat-Balkán uniós tagállamokkal és uniós ügynökségekkel folytatott operatív együttműködése tovább javult. A jogállamiság területén azonban változatlanul komoly kihívást jelent a hiteles előrelépés, és ez gyakran összefügg a politikai akarat hiányával, az állam foglyul ejtésére utaló egyértelmű jelek folyamatos fennállásával, valamint az igazságszolgáltatás függetlensége terén tett korlátozott haladással. Az e közleménnyel párhuzamosan elfogadott 2020. évi bővítési csomag részletes áttekintést nyújt az alapvető reformok jelenlegi állásáról, és iránymutatással szolgál e reformprioritások tekintetében, amelyek továbbra is az uniós csatlakozási folyamat középpontjában állnak. A polgárok kulcsfontosságú érdeke, hogy megfelelően működjön a fékek és ellensúlyok rendszere, amelyben az egyértelmű felhatalmazással rendelkező, független, pártatlan és hatékony igazságszolgáltatás biztosítja, hogy valamennyi állami intézmény betartsa a jogot, megőrizze feddhetetlenségét, a polgárok pedig védelmet élvezzenek az önkényes döntésekkel szemben, és maradéktalanul gyakorolhassák jogaikat. A vállalkozásoknak jogbiztonságra, korrupciótól mentes környezetre és hatékonyan működő közigazgatásra van szükségük ahhoz, hogy megalapozhassák tevékenységüket, és gazdasági jogaik érvényesítése érdekében hatékony és független intézményekre támaszkodhassanak. A külföldi befektetőknek egyenlő versenyfeltételeket garantáló biztosítékokra van szükségük, amelyek megvédik beruházásaikat. Az uniós közbeszerzési szabályokkal való összhang kialakítása, valamint a fokozott átláthatóság és felügyelet kulcsfontosságú, különösen a jelentős – többek között az e tervben javasolt – közberuházások hatékony és eredményes pénzgazdálkodása, valamint az e területet érintő korrupció megelőzése szempontjából. Stratégiai megközelítést kell kidolgozni a bűnszervezetek és gazdasági bázisuk hatékony felszámolása érdekében, ideértve a pénzügyi nyomozások és a vagyoni eszközök elkobzása terén felmutatott eredmények javítását is. A régióbeli partnerek közötti, valamint az EU-val folytatott együttműködés nélkülözhetetlen az olyan konkrét biztonsági kihívások kezeléséhez, mint a terrorizmus, a szélsőségesség, a pénzmosás, a tiltott fegyverkereskedelem, az emberkereskedelem és a migránscsempészés. Az uniós pénzeszközök védelmével kapcsolatos joghézagok elkerülése érdekében elengedhetetlen, hogy a nyugat-balkáni partnerek hatékony, visszatartó erejű és arányos büntetőjogi szankciókkal sújtsák a csalást, a korrupciót, a pénzmosást és a hűtlen kezelést. A kölcsönös jogsegélyről szóló nemzetközi megállapodásokban részes nyugat-balkáni partnereknek el kell fogadniuk, hogy az említett megállapodások végrehajtása tekintetében az EPPO az abban részt vevő tagállamok illetékes hatósága. Az EPPO és a nyugat-balkáni partnerek közötti együttműködést munkamegállapodások megkötésével kell elősegíteni. A minőségi közigazgatás kiépítése a jól működő állam alapja, mivel az nélkülözhetetlen a hatékony és eredményes közszolgálathoz, amely színvonalas szolgáltatásokat nyújt a polgárok és a vállalkozások számára. A beruházások kezelését illetően az államnak kiterjedt kapacitással kell rendelkeznie a jövőorientált infrastruktúra és más stratégiai beruházási projektek azonosítása, rangsorolása, kidolgozása és irányítása terén, és szoros konzultációt kell folytatnia a polgárokkal és más érdekelt felekkel. A professzionális közszolgálat szintén kulcsszerepet játszik a korrupció megelőzésében, többek között a fokozott átláthatóság és az elektronikus kormányzás alkalmazása révén. A közbeszerzésre vonatkozó szabályokat össze kell hangolni az uniós előírásokkal, és azokat teljes mértékben végre kell hajtani, a közbeszerzési eljárások alóli kivételeket pedig megszorítóan kell alkalmazni, ideértve az államközi megállapodások alkalmazásának korlátozását is. Ez segít biztosítani, hogy a közbeszerzést érintő korrupció ne akadályozza a gazdasági fejlődést, ne torzítsa a piacot, és ne vezessen a versenyképességet, a kereskedelmet és a beruházásokat aláásó hatékonysági problémákhoz. Ezek a reformok egyúttal meg fogják erősíteni az uniós forrásokkal való visszaéléssel szembeni biztosítékokat. Az EU továbbra is jelentős – legalább a jelenlegi szintnek megfelelő – finanszírozást és támogatást biztosít a jó kormányzás előmozdítását, illetve az alapvető hiányosságok kezelését szolgáló reformokhoz. A felülvizsgált bővítési módszertanban érvényesülő feltételesség elvével összhangban, amennyiben az országok a reformprioritások irányába mozdulnak el, ennek – többek között egy teljesítményalapú és reformorientált előcsatlakozási eszközön keresztül – a finanszírozás és a beruházások növekedéséhez kell vezetnie. Ugyanakkor olyan határozott intézkedésekre is szükség van, amelyekkel szankcionálható a súlyos vagy elhúzódó stagnálás, illetve visszaesés. Ezen intézkedések közé tartozik, hogy az elért eredményeknek a Bizottság éves jelentéseiben szereplő értékelése alapján akár csökkenteni is lehet az uniós finanszírozás hatókörét és mértékét. III.Jelentős beruházási csomag Az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre (IPA III) irányuló bizottsági javaslat a 2021–2027-es időszakra több mint 14 milliárd EUR-s költségvetést irányoz elő, amelynek túlnyomó része a Nyugat-Balkánt célozza. Az IPA III jól megalapozott, szakpolitika-vezérelt megközelítésre épül, a támogatást stratégiai és dinamikus módon alkalmazza, és az uniós tagság alapvető követelményeit helyezi az uniós segítségnyújtás középpontjába. Az uniós pénzügyi támogatást még inkább a kulcsfontosságú prioritásokra összpontosítja, így az IPA III nagyobb hatásfokkal fogja előmozdítani azokat a reformokat, amelyek hozzájárulnak a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődéshez és közelebb hozzák a partnereket az uniós értékekhez és normákhoz. E gazdaságélénkítési és beruházási terv középpontjában a régióra irányuló jelentős beruházási csomag áll, amelynek keretében a támogatás nagy részét a kulcsfontosságú termelőberuházásokra és infrastruktúrára fogják fordítani. Ez tükrözi és támogatja a zöld és digitális kettős átállást, valamint az összekapcsolt, versenyképes, tudásalapú, fenntartható, innovációorientált és virágzó, egyre dinamikusabb magánszektorral rendelkező nyugat-balkáni gazdaságok kialakítását. A beruházási csomag kulcsfontosságú hajtóerőként fogja ösztönözni az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és más nemzetközi pénzügyi szervezetek, az uniós tagállamok fejlesztésfinanszírozási intézményei, a nyugat-balkáni kormányok és a magánbefektetők régióbeli köz- és magánberuházásait – a közvetlen külföldi befektetéseket is beleértve –, valamint a piacok integrációját. Az első projektcsomag tíz kiemelt beruházási kezdeményezésből áll, amelyeket a melléklet ismertet részletesebben. Ezek a projektjavaslatok a régió kormányaival folytatott előzetes konzultációk eredményén, valamint e kormányok politikai és gazdasági reformprioritásain alapulnak. A gazdaságélénkítési és beruházási terv végrehajtásának első lépéseként 2021–2022-re előre lehetne ütemezni egy infrastrukturális projektekből álló csomag finanszírozását, ami a várakozások szerint számottevő beruházásokat generálna. Ez lehetővé tenné, hogy a kiforrott – mindenekelőtt a digitális technológiákkal, a közlekedéssel, az energetikai átalakulással és a környezetvédelemmel kapcsolatos – projekttervek a megfelelő értékelést követően 2024-re megvalósuljanak vagy meglehetősen előrehaladott fázisba jussanak. A későbbiekben esedékes további IPA-finanszírozás olyan infrastrukturális projekteket és termelőberuházásokat támogathat, amelyek nagy hangsúlyt fektetnek a régió zöld és digitális kettős átállására, a körforgásos gazdaság és a biológiai sokféleség előmozdítására, valamint a Nyugat-Balkánra vonatkozó, hamarosan elkészülő zöld menetrend közös végrehajtására. Szintén támogathatók azok a beruházások, amelyek a vidéki területekre és a mezőgazdaságra, a kulturális és kreatív ágazatokra, az egészségügyre és a humántőke-fejlesztésre – ideértve az oktatást is –, valamint a határokon átnyúló, többek között az innovációval kapcsolatos együttműködés fellendítésére irányulnak. A régió számára biztosított jelentős uniós támogatás mellett az EU garanciákat is nyújthat, ezáltal elősegítve a köz- és magánberuházások finanszírozási költségeinek, valamint a befektetők kockázatainak csökkentését. A javasolt Nyugat-balkáni Garanciaeszköz keretében nyújtandó támogatás várhatóan mintegy 20 milliárd EUR összegű beruházást fog mozgósítani a következő évtizedben. A nyugat-balkáni partnereket, a bilaterális donorokat és a nemzetközi pénzügyi szervezeteket összefogó nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) – beleértve annak a magánszektor számára létrehozott platformját, a Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszközt (WB EDIF) és a Nyugat-balkáni Garanciaeszközt is – lesz a motorja a beruházási csomag gyors megvalósításának, ami az alábbiakat célozza: -a fő infrastrukturális összeköttetések megerősítése, különös tekintettel a legfontosabb közlekedési és energetikai összeköttetésekre, amelyek nélkülözhetetlenek a gazdasági fejlődéshez, a piaci integrációhoz, valamint a régión belüli és az Európai Unióval folytatott, határokon átnyúló kereskedelemhez; -a zöld és digitális kettős átállás támogatása;

-a magánszektor versenyképességének növelése, az innováció fellendítése és a kulcsfontosságú szociális ágazatok fejlesztése; -a gazdaságok összekapcsolása a megerősített regionális gazdasági integráció és az EU-val való integráció révén. A beruházások hosszú távú hatásának maximalizálása érdekében elengedhetetlen, hogy a partnerországok strukturális gazdasági és irányítási reformokat valósítsanak meg, beleértve a konnektivitással kapcsolatos reformintézkedéseket és a statisztikai kapacitás növelését is. A kiemelt kezdeményezések végrehajtásával párhuzamosan az alapvető fontosságú területeken is előre kell lépni. Az EU adott esetben kapacitásépítési intézkedéseket is támogatni fog a projektvégrehajtás előkészítéséhez, irányításához és felügyeletéhez szükséges közbeszerzési és közberuházás-kezelési kapacitás javítása érdekében. Az EU együtt fog működni a Nyugat-Balkánnal annak biztosítása érdekében, hogy a közös stratégiai érdekű projektekbe történő beruházásoknak a vonatkozó uniós és WTO-szabályokkal összhangban történő, megfelelő átvilágítása révén azonosítsák, értékeljék és mérsékeljék a biztonságot vagy a közrendet fenyegető potenciális kockázatokat. A projektekre és a finanszírozásra vonatkozóan e tervben meghatározott indikatív javaslatokkal kapcsolatos végső döntések meghozatala során teljes mértékben tiszteletben kell tartani a társjogalkotók által jelenleg tárgyalt, jövőbeli IPA III-rendeletben előírt döntéshozatali eljárásokat, programozási folyamatot és a rendeletben érvényesített teljesítményalapú és reformorientált megközelítést, különös tekintettel az EU bővítési menetrendje terén elért eredményekre, a projektjavaslatok relevanciájára, kiforrottságára, illetve a vonatkozó uniós szabályokkal való összhangjára. Tiszteletben kell tartani a „ne árts” elvre vonatkozó zöld esküt. E gazdaságélénkítési és beruházási terv hatásának maximalizálása érdekében az EU – az „Európa együtt” megközelítés jegyében – a partnerek bevonása révén, illetve a meglévő regionális kezdeményezéseket, például a berlini folyamatot kihasználva arra fog törekedni, hogy az uniós, az egyéb többoldalú és a kétoldalú fellépések a lehető legnagyobb mértékben kiegészítsék egymást. IV.Beruházás a fenntartható közlekedésbe Az EU prioritásként fogja kezelni a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) törzshálózatának indikatív bővítésére irányuló azon projekteket és programokat, amelyek stratégiai jelentőséggel bírnak a régió és az EU számára. Fel fogják gyorsítani az új közlekedési infrastruktúra kiépítését és a meglévő infrastruktúra korszerűsítését azzal a céllal, hogy a közlekedési törzshálózat eleget tegyen az uniós szabványoknak. Kulcsfontosságúak a gyors és hatékony közlekedési összeköttetések mind a régión belül, mind a szomszédos uniós tagállamokkal, csakúgy mint a fenntartható közlekedés, ami a vasútra és a belvízi utakra irányuló további beruházásokat tesz szükségessé. Ebben az összefüggésben fontos prioritás lesz a regionális együttműködés és integráció további ösztönzése, a régió fővárosai közötti, illetve az EU-val való összeköttetések kiépítése, a multimodális közlekedési megoldások és a modális váltás előmozdítása, valamint a közlekedéssel összefüggő szennyezés csökkentése. Ezen összeköttetések megteremtése ösztönözni fogja a beruházásokat, megkönnyíti a regionális kereskedelmet és fenntartható gazdasági növekedést eredményez, javítva a régió lakosságának mindennapi életét. Hasznosítani fogják az új digitális technológiákat az információs rendszerek fejlesztése, a közúti biztonság előtérbe helyezése (és a fokozottan veszélyes útszakaszok és vasúti átjárók megszüntetése), valamint a karbantartási rendszerek tervezésének és végrehajtásának támogatása terén. Szorosabbra fűzik a Közlekedési Közösséggel folytatott együttműködést az Európai Unió jogszabályain és szabványain alapuló, teljes mértékben integrált regionális közlekedési piac létrehozásának előmozdítása érdekében. Ez nagymértékben fel fogja gyorsítani a műszaki szabványok és a konnektivitással kapcsolatos reformintézkedések végrehajtását, köztük a határátlépési eljárások összehangolását és egyszerűsítését, valamint a vasúti reformok nyomon követését (beleértve a vasút szétválasztását és a harmadik felek hozzáférését), különösen a szétaprózott hálózatok örökségének meghaladása érdekében. Így megnyílik az út a nyugat-balkáni közlekedési piacok zökkenőmentes uniós integrációja előtt, ami új üzleti lehetőségeket teremt a régió vállalkozásai és lakosai számára. A Nyugat-Balkán részéről ezeket a beruházásokat az alábbiak révén kell támogatni: ·a Közlekedési Közösség által készített regionális vasúti, közúti közlekedésbiztonsági, közlekedéskönnyítési és közúti cselekvési terv elfogadása és végrehajtása; ·gyors előrelépés a közlekedési összeköttetésekkel kapcsolatos reformintézkedések terén a TEN-T-vel való integráció, az uniós vívmányoknak való megfelelés, valamint a digitális és tisztaenergia-technológiák alkalmazásának felgyorsítása érdekében; valamint ·a közlekedéssel kapcsolatos valamennyi uniós jogszabály és műszaki szabvány, valamint az e területre vonatkozó, átlátható közbeszerzési eljárások fokozatos átvétele és végrehajtása, beleértve az uniós közbeszerzési szabályokkal való gyorsított ütemű összehangolást a piaci integráció elősegítése érdekében. A Bizottság a közúti közlekedési projektek társfinanszírozási arányát 40 %-ra kívánja növelni. A fenntartható mobilitás a jövő kihívásainak megfelelő közlekedési infrastruktúra kiépítésének nélkülözhetetlen eleme. A Bizottság minden egyes közúti infrastrukturális projekt esetében szorgalmazni fogja a környezetbarát multimodális közlekedési megoldások kialakítását. A cél a partnerek régión belüli, valamint a régió és az EU közötti összekapcsolása a fenntartható és intelligens elemek (például elektromos töltőállomások és multimodális csatlakozási pontok a vasúthoz és adott esetben a vízi úthálózathoz) közúti közlekedésbe való beágyazása révén. E törekvés ösztönzi az innovációt, valamint a célzott és megfelelően méretezett beruházásokat. A Bizottság emellett elő fogja mozdítani a fenntartható városi mobilitási tervek végrehajtását a hálózathoz csatlakozó régióbeli városokban. V.Beruházás a tiszta energiába Meg fogják erősíteni az energia területén nyújtott támogatást. Nagy hangsúlyt kap majd az energiapiaci integráció, a dekarbonizáció és a tiszta energia, a méltányos átmenet, a rendszer fokozott digitalizációja és az intelligens energiahálózatok, az energiahatékonyság – ezen belül a távfűtés korszerűsítése –, valamint az energiabiztonság. A dekarbonizáció a jelen gazdaságélénkítési és beruházási terv egyik fő pillére, összhangban az európai zöld megállapodásban kitűzött célokkal. A konnektivitás javítása és az energiaunió Nyugat-Balkánra való kiterjesztése szintén meghatározó szerepet fog játszani a régió tiszta energiára való sikeres átállásában. Támogatni kell a megújuló energiaforrások fokozott használatát, összhangban a régió potenciáljával és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó terveivel. Ez magában foglalhatja a víz-, nap-, szél- és geotermikus energiaforrásokba történő, környezetvédelmi szempontból megfelelő beruházásokat. A tiszta és modern energiatechnológiák elterjedéséhez kedvezőbb beruházási környezetnek kell társulnia, egy versenyalapú közbeszerzési szabályokra épülő, átfogó szabályozási kereten belül. Ez csökkenteni fogja annak kockázatát, hogy a nyugat-balkáni gazdaságok a technológiai bezáródás következtében az erősen fenntarthatatlan és egyre drágább szénalapú villamosenergia-termeléshez kötődjenek. A szénről a fenntartható és tiszta energiára való átállás kulcsfontosságú lesz mind a szén-dioxid-kibocsátás, mind a légszennyezés csökkentése szempontjából. Folyamatban van a „nyugat-balkáni és ukrajnai szénorientált régiók átalakításával foglalkozó platform” létrehozása, az EU-n belüli hasonló kezdeményezés mintájára. A platform az inkluzív átállási stratégiákat hivatott támogatni, amelyek gondoskodnak arról, hogy senki ne maradjon ki, a szén helyett tisztább alternatívákat kínálnak, és előmozdítják az érintett szénfüggő régiókra irányuló, testre szabott projekteket. A széntől nagy mértékben függő országok esetében rövid, illetve középtávon a modern, alacsony kibocsátású gázinfrastruktúrára való áttérés lehet a széntől való elmozdulás kulcsa. Ez széles körben elérhető, biztonságos és megfizethető energiaforrást kínálhat a térség számára, ami nemzetközi szinten megőrzi a régió versenyképességét, miközben jelentősen javítja a levegőminőséget és csökkenti a kibocsátásokat.

Az új gázinfrastruktúra fő eleme az új vezetékek lefektetése, ideértve az Adria-gázvezeték bővítését is, ami lehetőséget adhat az európai piac gázforrásainak diverzifikálására, valamint a régióba történő gázszállításra a szénről való átállás felgyorsítása érdekében. A Nyugat-Balkánon – az Energiaközösségről szóló szerződéssel összhangban – minden új gázvezetéknek teljes mértékben meg kell felelnie az uniós szabályoknak, és bizonyítottan hosszú távon életképesnek kell lennie. Ugyancsak figyelembe kell venni a cseppfolyósított földgáz (LNG) növekvő globális szerepét, ami lehetőséget kínál a régió gázellátásának diverzifikálására a görögországi és horvátországi LNG-terminálokon keresztül. Hosszabb távon ezek a gázinfrastruktúra-beruházások képezik majd a környezetvédelem következő lépésének alapját, mivel lehetővé teszik a dekarbonizált gáz bevezetését, amint az rendelkezésre áll és versenyképes lesz, így tovább csökkentve a szén-dioxid-kibocsátást és a légszennyezést. Ezek a beruházások tehát időtállóvá teszik a régió energiaellátását. E terv előmozdítja az energiahatékonyság növelésére irányuló erőfeszítéseket. Az uniós zöld megállapodással összefüggésben a Bizottság azt javasolja, hogy az uniós épületkorszerűsítési programot a Nyugat-Balkánra is terjesszék ki. A felújított és korszerűsített épületállomány segít megalapozni a dekarbonizált és tiszta energiarendszert, mivel Európában az építőipar az egyik legnagyobb energiafogyasztó. E célból az EU igénybe fogja venni többek között a meglévő platformokat, például a Környezetbarát Növekedésért Alapot és a regionális energiahatékonysági programot, amelyeknek köszönhetően eddig összesen 700 millió EUR értékű zöld beruházás valósult meg. Az Energiaközösség keretében már folyamatban van az energiahálózatok összekapcsolásának rangsorolása, az energiaközösségi érdekű projektek és a közös érdekű projektek meghatározása révén. A nyugat-balkáni partnerországoknak piaci reformokat kell végrehajtaniuk a közép-kelet- és délkelet-európai gáz- és villamosenergia-piacokkal való integráció felgyorsítása érdekében. A közép- és délkelet-európai energetikai összeköttetések (CESEC) keretében a Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi a nyugat-balkáni országok piaci reformjait annak érdekében, hogy felgyorsítsa a közép- és délkelet-európai gáz- és villamosenergia-piacok integrációját. A nyugat-balkáni innovációs program további lendületet ad a technológiatranszfernek, és elősegíti a hozzáférést a világszínvonalú kutatási infrastruktúrához, a tudásközpontokhoz, a kompetencia-központokhoz és az online platformokhoz, valamint a fejlett számítógépes szimulációkhoz, például az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozáson (EuroHPC) keresztül . Támogatni fogja a tiszta és hatékony energiatermelésre és -felhasználásra való átállást, többek között a nyílt tudomány és az élvonalbeli kutatási infrastruktúra – például a Délkelet-európai Nemzetközi Fenntartható Technológiai Intézet (SEEIIST) – előmozdítása révén. A Nyugat-Balkán részéről ezeket a beruházásokat az alábbiak révén kell támogatni: ·Gyors előrelépés az energiahálózatok összekapcsolására irányuló reformintézkedések terén a regionális energiapiac létrehozása érdekében, valamint további integráció az EU energiapiacával, szoros együttműködésben az Energiaközösség Titkárságával. ·Az Energiaközösségről szóló szerződés reformjának véglegesítése és az EU tiszta energiáról szóló csomagjának az Energiaközösség általi elfogadása. ·Az Energiaközösség 2030-ig tartó időszakra szóló célmeghatározási folyamatának megerősítése azáltal, hogy elfogadják a 2030-ig elérendő, az EU dekarbonizációs törekvéseivel összhangban álló energia- és éghajlat-politikai célokat, figyelembe véve a szerződő felek közötti releváns társadalmi-gazdasági különbségeket. VI.A Nyugat-Balkán zöldítése – beruházás a környezetbe és az éghajlatba Az európai zöld megállapodás olyan szakpolitikákra épül, amelyek célja a korszerű, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaságok kialakítása, amelyekben a növekedés független az üvegházhatású gázok kibocsátásától, az erőforrás-felhasználástól és a hulladékképződéstől, és amelyek az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciára törekednek. Az európai zöld megállapodás csak akkor teljesítheti maradéktalanul küldetését, ha az EU közvetlen szomszédsága is mihamarabb cselekszik. Ez még inkább érvényes a Nyugat-Balkánra, a régióbeli országok európai perspektívájából adódóan. A Bizottság ezért e közleménnyel együtt az európai zöld megállapodásban foglaltaknak megfelelően előterjeszti a Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrendet is. A zöld menetrendet a nyugat-balkáni vezetők várhatóan a novemberi szófiai csúcstalálkozón hagyják jóvá. A menetrend a zöld megállapodás által lefedett öt nagy terület köré épül: dekarbonizáció, a levegő, a víz és a talaj szennyező anyagoktól való mentesítése, körforgásos gazdaság, mezőgazdaság és élelmiszer-termelés, valamint a biológiai sokféleség megóvása. A gazdasági növekedés és az új üzleti lehetőségek a fenntarthatóbb fogyasztási és termelési mintákhoz fognak kapcsolódni, ideértve a körforgásos gazdaság előmozdítását, a szűkös erőforrások megőrzését és a hulladéktermékek jobb újrafelhasználását valamennyi gazdasági ágazatban, a városi és vidéki perspektívákra is kiterjedően, és a siker előfeltételeként az ökoszisztéma fenntarthatóságára építve. A már meglévő platformok – például az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia (EUSAIR) és a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia (EUSDR) –, amelyekben a nyugat-balkáni országok fontos szerepet játszanak, segíthetnek e folyamat gyakorlati megvalósításában, hiszen ezeken a területeken kulcsfontosságú az összehangolt és együttes fellépés. A légszennyezés alapvető problémát jelent a Nyugat-Balkánon. A szén és a fa energiatermelésre való széles körű felhasználása, valamint a szennyező teherautók és gépkocsik elterjedtsége azt eredményezi, hogy a régióbeli városok és települések levegőminősége a téli időszakban európai viszonylatban a legrosszabbak közé sorolható. A térségben működő 16 széntüzelésű erőmű több kén-dioxidot bocsát ki, mint az EU-ban található 250 hasonló erőmű együttvéve. Ebben a régióban a dekarbonizáció és a szennyezésmentesítés kéz a kézben jár. A szénhasználattól való elmozdulás javítaná a polgárok életminőségét, és éves szinten jelentős egészségügyi megtakarításokat eredményezne a nyugat-balkáni országok költségvetésében. A tiszta energiára való átállás másik alapvető eleme a fenntartható mobilitás. Az EU-nak elő kell mozdítania a fenntartható városi mobilitási tervek végrehajtását a régióbeli városokban, amelyek keretében környezetbarát multimodális közlekedési megoldásokat vezetnek be. A közúthálózatot illetően törekedni kell a partnerek régión belüli, valamint a régió és az EU közötti összekapcsolására a fenntartható és intelligens elemek (például elektromos töltőállomások) közúti közlekedésbe való beágyazása révén, ezáltal ösztönözve az innovációt, valamint a célzott és megfelelően méretezett beruházásokat. Tekintettel a régió uniós perspektívájára, az uniós célkitűzéseknek – köztük az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig megvalósítandó, legalább 55 %-os csökkentésének – kell keretbe foglalniuk a régió rendszerszintű korszerűsítését és jövőbeli növekedését. Ez a fosszilis tüzelőanyagokról a megújuló energiaforrásokra való átállást, valamint olyan infrastrukturális beruházásokat jelent, amelyek támogatják a klímasemleges gazdaságra való ágazatközi átállást, és elkerülik, hogy az eszközök meg nem térülővé váljanak. A dekarbonizáció elősegítése érdekében az EU-nak továbbra is támogatnia kell a nyugat-balkáni partnereket az uniós vívmányokban foglalt követelmények teljesítését célzó, hosszú távú éghajlat-politikai stratégiák, illetve nemzeti energia- és klímatervek kidolgozásában és végrehajtásában. A dekarbonizáció térségbeli társadalmi-gazdasági hatásának értékelésére is sor fog kerülni. A gazdasági szereplők meghatározó jelentőséggel bírnak a zöld átmenet sikere szempontjából. A zöld menetrend ki fog terjedni a magánszektor dimenziójára is, hogy lendületet adjon a zöld és körforgásos gazdaság terén tevékenykedő magánvállalkozásoknak, és a gazdaság valamennyi ágazatát a fenntarthatóság felé való elmozdulásra ösztönözze, legyen szó akár az energiaügyről, akár a mobilitásról, akár a mezőgazdaságról. Az EU-nak együtt kell működnie a régióval a fenntartható termelési szerkezetek és élelmiszerrendszerek előmozdítása érdekében. A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervek, a hulladékmegelőzési és -újfeldolgozási stratégiák, valamint a műanyagszennyezés csökkentésére irányuló regionális együttműködés kialakítása és végrehajtása biztosítani fogja a térség folyamatos előrehaladását a zöld gazdaság és az uniós vívmányok felé. A régiónak fel kell karolnia az innovatív, környezetbarát és digitális technológiákat, amelyek új üzleti modelleket hoznak létre, lehetővé teszik az ipar termelékenységének fokozását, új készségekkel ruházzák fel a munkavállalókat, és támogatják a gazdaság dekarbonizációját. A kutatási és innovációs rendszereknek több közfinanszírozásra lesz szükségük ahhoz, hogy kulcsszerepet játszhassanak ezekben az erőfeszítésekben. A Bizottság e célkitűzés előmozdítása érdekében támogatni fogja a zöld innováció és technológiák területén működő vállalkozásokat finanszírozó programokat. A régiónak a körforgásos gazdaság felé is el kell mozdulnia, hogy bevett gyakorlattá váljon az újrafeldolgozás és az újrafelhasználás, a természeti erőforrások felhasználása pedig jelentősen csökkenjen. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontos szerepet fog játszani e tekintetben azáltal, hogy megerősíti a tudományos és innovációs társulásaival folytatott együttműködést, mindenekelőtt az energia, a nyersanyagok, az élelmiszer-gazdálkodás és a városi mobilitás területén. Ez elősegítené a régió tematikus innovációs ökoszisztémáinak továbbfejlesztését, és támogatná a nyugat-balkáni partnerek bevonását az európai stratégiai értékláncokba, aminek keretében kiemelt figyelem irányulna a fenntartható termelési szerkezetekre és élelmiszerrendszerekre. Az elsődleges élelmiszer-termelés és a feldolgozóipar az erdészettel és a halászattal együtt változatlanul a GDP és a foglalkoztatás jelentős részét adja a régióban (Albániában a munkavállalók akár 40 %-át), és számottevő potenciált kínál a további fenntartható gazdasági fejlődésre. Ez vonzóbbá tenné a közösségeket, és mérsékelné a fiatalok városi központokba, illetve az EU-ba irányuló elvándorlását. A térség ugyan természeti erőforrásokban gazdagság, a gazdaságok azonban kis méretűek, a munkatermelékenység és a terméshozam alacsony, a technológia elmaradott, a mezőgazdaság pedig továbbra is csupán önellátásra termel. Jelentős erőfeszítésekre van szükség az élelmiszer-biztonság, az állatjólét és a fenntartható élelmiszerrendszerekre való áttérés terén, ami egyre fontosabb az EU élelmiszer-biztonsági vívmányaival és „a termelőtől a fogyasztóig” uniós stratégiával való szükséges összehangolás szempontjából. A vidékfejlesztést célzó előcsatlakozási támogatási eszköz (IPARD) lendületet fog adni a vidéki gazdaságoknak, az agrár-élelmiszeripari ágazatok szerkezetátalakításának és a hulladék csökkentésének. Egyúttal elő fogja mozdítani a körforgásos és biogazdaságot, a vidéki térségeket pedig dinamikusabbá, ugyanakkor reziliensebbé teszi az olyan kihívásokkal szemben, mint az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése. Foglalkozni kell a biológiai sokféleség megóvásával és a természeti tőke helyreállításával, csakúgy mint a hatékony hulladékgyűjtő rendszerek kiépítésével és a környezetszennyezés megelőzésével is. Ez segíthet kiaknázni a térség természeti környezetében rejlő hatalmas idegenforgalmi potenciált mind a helyi, mind az európai piacokon, kielégítve a fenntartható turizmus iránti fokozott keresletet.

A hulladékgazdálkodás területén figyelmet kell fordítani a megfelelő hulladékgyűjtésre és a legfontosabb hulladékáramok elkülönítésére. Nagyobb erőfeszítésekre van szükség a vízszennyezés csökkentése, valamint a vízmegőrzés és az árvízvédelem kérdésének kezelése terén. A tengeri hulladék a világ valamennyi óceánját érintő globális probléma, és a nyugat-balkáni folyók aránytalanul nagy mennyiségű hulladékot szállítanak a tengerekbe és óceánokba. VII.Beruházás a digitális jövőbe A digitalizáció lehetőséget kínál a régió gazdaságai és társadalmai számára, mivel a digitális megoldások hozzájárulnak a fenntartható, klímasemleges és erőforrás-hatékony gazdasághoz, valamint a kormányzás és a polgároknak nyújtott közszolgáltatások minőségének javításához. A digitális szolgáltatások a nyugat-balkáni export egyre nagyobb hányadát teszik ki. Az EU és a Regionális Együttműködési Tanács támogatásával a nyugat-balkáni országok 2018-ban megkezdték a Nyugat-Balkánra vonatkozó digitális menetrend végrehajtását. A Nyugat-Balkánnak számba kell vennie a végrehajtás jelenlegi állását, meg kell határoznia, hogy hol van szükség a munka felgyorsítására, valamint növelnie kell a régió digitális átalakulásának hatókörét és ambíciószintjét. A digitális készségek fejlesztéséhez, az e-kormányzáshoz, az e-közbeszerzéshez és az e-egészségügyi szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tenné a hatóságokat, csökkentené a költségeket, és javítaná a polgároknak és a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatásokat, miközben a szociális dimenzióval is foglalkozna. A digitális üzleti lehetőségek teljes mértékben kiaknázhatók az induló és növekvő digitális innovatív vállalkozások, valamint a digitális készségek támogatásán keresztül. A digitális oktatási cselekvési terv és más hasonló intézkedések révén az EU támogatja a digitális készségek fejlesztését és elterjesztését a Nyugat-Balkánon annak érdekében, hogy a digitális átalakulás a lehető legátfogóbb és leginkluzívabb legyen. Az EU egészét felölelő kezdeményezésekben – mint például a SELFIE, a HEInnovate, a Digitális Oktatási Hackathon, az Európai Programozási Hét és a kutatási és oktatási közösség páneurópai adathálózata (GÉANT-hálózat) – való további részvétel elősegítené, hogy a térség szorosabb kapcsolatba kerüljön az élvonalbeli digitális kutatás és innováció világával. A régiónak emellett digitális oktatási stratégiákat kell kidolgoznia és végrehajtania, ugyanakkor támogatnia kell a tanárképzést, valamint a tanulással és a tananyaggal kapcsolatos online kezdeményezéseket. A digitális menetrend törekszik a régión belüli barangolási díjak csökkentésére az érintett érdekelt felekkel folytatott együttműködésre támaszkodva, amely egyúttal az EU-ba irányuló és onnan kiinduló adatforgalom tekintetében is a barangolási díjak számottevő csökkentését célozza. Az erre irányuló munka nyílt, inkluzív és átlátható módon zajlik. A vonatkozó ütemterv kidolgozása a kormányok, a szabályozó szervek és a távközlési szolgáltatók közös felelőssége, míg a Regionális Együttműködési Tanács és az EU segítséget nyújthat számukra. A barangolási díjak csökkentéséhez a régióban működő szolgáltatók fellépésére van szükség a független nemzeti szabályozó hatóságok felügyelete alatt álló stabil, kiszámítható és versenyképes piacok összefüggésében. A digitális árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, az egyenlő versenyfeltételek megteremtése és a digitális gazdaság növekedési potenciáljának maximalizálása érdekében tovább kell vizsgálni, hogy a Nyugat-Balkán milyen módon részesülhet az uniós digitális egységes piac előnyeiből. Fontos, hogy az innovatív digitális megoldásokat az ágazatok széles körében, nyílt és átlátható módon hasznosítsák, a magánélet védelmével kapcsolatos szempontok tiszteletben tartása mellett. Támogatást kell nyújtani a régió kiberbiztonsági kapacitásainak kiépítéséhez, amelyeket a 2021-ben esedékes igényfelmérés alapján kell kidolgozni. Becslések szerint a következő 5 évben (2025-ig) 3,7 milliárd EUR összegű tőkebefektetési kiadásra (tervezés és kiépítés) van szükség a digitális konnektivitás kívánatos szintjének biztosításához. A magánszektor lényeges szerepet fog játszani a Nyugat-Balkán digitális átállásában, ideértve az 5G technológia elterjesztését is, amely folyamatban az uniós garanciák fontos támogató erőt jelenthetnek. A digitális infrastruktúrába történő beruházásokhoz nyújtott uniós támogatást jelentősen növelni kell a szupergyors és biztonságos széles sávú rendszerek kiépítése érdekében, az egyetemes hozzáférés biztosítására törekedve. A Nyugat-Balkánnak a következő reformprioritásokra kell összpontosítania: ·A jogharmonizáció és az uniós vívmányok végrehajtásának felgyorsítása, ami beruházásbarát környezetet teremt (beleértve az adatvédelem területét is); valamint a regionális barangolási megállapodás teljes körű végrehajtása. ·A digitalizáció előtérbe helyezése és általános érvényesítése a nemzeti szakpolitikákban, különös tekintettel a vállalkozásokra, az oktatásra, az egészségügyre, az energiára, a kutatásra és innovációra, illetve az intelligens növekedésre. Az innovatív digitális átalakulás fellendítése olyan platformok és intézkedések bevezetésének ösztönzése révén, mint például az e-kormányzás, az e-egészségügy, az e-kereskedelem, a kultúrához és a kulturális örökséghez való digitális hozzáférés, a digitális készségek az oktatásban, a kutatási adatokhoz és eredményekhez való nyílt hozzáférés, a széles sávú rendszerekre irányuló beruházások, továbbá valamennyi gazdaság bevonása az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozásba (EuroHPC). ·A regionális digitális innovációs központok létrehozásának és a tudományos és technológiai parkokkal, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tudományos és innovációs társulásaival való összekapcsolásának előmozdítása. Az ilyen, egyablakos ügyintézési pontként működő központok segítséget nyújtanának a vállalkozásoknak, hogy a digitális technológiák felkarolásával javítsák versenyképességüket – különös tekintettel a mesterséges intelligencia alkalmazására az üzleti ágazatban, mindenekelőtt a kkv-k körében –, az uniós erőfeszítésekkel és iránymutatásokkal összhangban; a digitális készségek fejlesztésének és a virtuális tanulásnak az előmozdítása a régióban. ·A kiberbiztonsági kapacitás és a kiberbűnözés elleni küzdelem fokozása, különösen az 5G hálózatok kiberbiztonsági kockázataira vonatkozó uniós eszköztár végrehajtása révén. ·A technológiák etikus felhasználásának biztosítása, beleértve a mesterséges intelligencia megfigyelési célú felhasználását is, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájával, és az e területet érintő jövőbeli uniós jogszabályokkal való dinamikus összehangolásra törekedve. ·A 2019-ben Belgrádban jóváhagyott e-kormányzásról szóló nyilatkozat végrehajtása az uniós e-kormányzati cselekvési tervvel összhangban zajló munka további felgyorsítása érdekében, előmozdítva a közigazgatási reformot. VIII.A magánszektor fellendítése Az 1990-es évek óta a nyugat-balkáni gazdaságok figyelemreméltó növekedést értek el, a szegénység pedig csökkent. Az egész régióban emelkedett az életszínvonal, és javult a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés. Mindazonáltal a Nyugat-Balkánnak továbbra is jelentős erőfeszítéseket kell tennie, hogy teljesüljenek az uniós tagság kulcsfontosságú gazdasági követelményei: a működő piacgazdaság biztosítása, valamint az Európai Unión belül érvényesülő versenykényszerrel és piaci erőkkel való megbirkózás képességének bizonyítása. Ehhez meg kell reformálni a térség országainak gazdasági kormányzási rendszereit, és strukturális gazdasági reformokat kell végrehajtani. Változatlanul a gazdasági reformprogram folyamata lesz az a kulcsfontosságú eszköz, amely révén az EU és a Nyugat-Balkán közösen meghatározza a reformprioritásokat. A Bizottság jelentős támogatást biztosít ehhez. E terv alkalmazásában a hangsúly a magánszektor megerősítésére és a humán tőkébe való beruházásra kerül.

A stabil magánszektor kialakítása elengedhetetlen a társadalmi-gazdasági fejlődéshez és a regionális integrációhoz, valamint a régió versenyképességének és munkahelyteremtési kapacitásának javításához. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) szerepe különösen fontos, tekintettel arra, hogy a Nyugat-Balkán összes vállalkozásának 99 %-át teszik ki, továbbá a teljes üzleti ágazat által előállított hozzáadott érték 65 %-át és a teljes üzleti ágazati foglalkoztatás 73 %-át biztosítják. Ebben az összefüggésben kiemelt figyelmet kell fordítani az induló vállalkozások és a kkv-k támogatására az országok által azonosított stratégiai ágazatokban, például az idegenforgalomban és a digitális szektorban, ahol a történelmi és természeti tényezőknek köszönhetően komparatív előnnyel vagy különösen nagy potenciállal rendelkeznek. Ez lefekteti az innováció és a fokozott versenyképesség által vezérelt gazdasági növekedés alapjait. A magánszektorban rejlő potenciál felszabadítása érdekében az EU-nak növelnie kell a vállalkozások finanszírozását azáltal, hogy jelentős összegeket különít el a Nyugat-balkáni Garanciaeszköz keretében nyújtandó garanciákra, valamint megkétszerezi a nyugat-balkáni beruházási keret részét képező és az EU által vezetett platformon, vagyis a Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszközön keresztül biztosított vissza nem térítendő támogatásokat. Az EU javítani fogja a mikro-, kis- és középvállalkozások forráshoz jutását és kockázati tőkéhez való hozzáférését, többek között a Covid19 okozta nehézségek leküzdése érdekében. A vissza nem térítendő támogatások és garanciák kombinációja a régió nyitott, innovatív és vállalkozásbarát ökoszisztémáit hivatott megerősíteni, a „hármas spirál” megközelítés alapján. Ez megkönnyíti majd az innovatív vállalkozói ötletek azonosítását, kidolgozását és megvalósítását, és segít a kkv-knak javítani a változó társadalmi-gazdasági és politikai körülményekhez való alkalmazkodóképességüket, hogy meg tudjanak birkózni a legváltozatosabb kihívásokkal: -A vállalatokra vonatkozó minőségi előírások szigorítása és az exportorientált beruházások rendelkezésre állásának javítása annak érdekében, hogy a régióbeli magánszektor kiaknázhassa a térségen belüli és az EU-val való fokozott piaci integrációból és kereskedelemből származó előnyöket. -Megfelelő, diverzifikált vállalkozásfinanszírozás és vállalkozói képzés biztosítása (a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális vállalkozásoknak) az üzleti tevékenység beindítása és bővítése érdekében. -A kkv-k versenyképességének erősítése az induló vállalkozásokat és az innovatív vállalkozások terjeszkedését támogató beruházások, valamint a pénzügyi és digitális jártasságot, a vállalkozások digitalizálását, az üzleti inkubátorházakat és a pénzügyi technológiákat támogató programok révén. -A gazdasági növekedés ösztönzése a régió erősségeire és lehetőségeire építő intelligens szakosodási stratégiák révén, továbbá a kutatás, az innováció és a technológiatranszfer fellendítése. -A fenntartható mezőgazdasági termelésbe és kutatásba történő beruházások lehetővé tétele a kiegyensúlyozott vidékfejlesztés támogatása és az agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességének, illetve életképességének javítása érdekében. -A zöld növekedés és a körforgásos gazdaság előmozdítása a környezetbarát technológiákba történő beruházások fokozása és az e technológiák régióbeli bevezetésével járó költségek csökkentése révén. E célból az EU igénybe fogja venni többek között a meglévő platformokat, például a Környezetbarát Növekedésért Alapot és a regionális energiahatékonysági programot. Az innováció és a gazdasági fejlődés támogatása érdekében a régió országai számára a 2021–2027 közötti időszakban is biztosítani kell az olyan uniós programokban való részvétel lehetőségét, mint az Európai horizont, a COSME és az Európai Innovációs Tanács. IX.Beruházás a humán tőkébe A méltányosság és az inkluzivitás elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a helyreállítás és a növekedés előnyeiből mindenki részesüljön, és senki se maradjon ki. A megfelelően működő munkaerőpiac, valamint a jól képzett és termelékeny munkaerő a reziliens gazdaság meghatározó eleme. A Bizottság szorosabbra fogja fűzni a Nyugat-Balkánnal folytatott párbeszédet, hogy elősegítse a szociális jogok európai pillérének végrehajtását a régióban. Az EU az IPA-finanszírozás növelése révén kíván hozzájárulni a humán tőke fejlesztéséhez, kiemelt hangsúlyt fektetve a gazdasági reformprogramban és a közös szakpolitikai iránymutatásban meghatározott, az oktatás és a készségfejlesztés, a foglalkoztatás, valamint a szociális védelem és a társadalmi befogadás területére vonatkozó reformprioritásokra. Fokozott figyelmet kell fordítani az ifjúságra, az egészségügyre, a kultúrára és a sportra is. Az EU támogatni fogja a civil társadalom és a magánszektor kiterjedtebb szerepvállalását azáltal, hogy ösztönzi az innovatív megoldásokat, és segíti a szociális vállalkozásokat a társadalmi kihívások kezelése érdekében. A nemzetközi pénzügyi szervezetekkel szorosan együttműködve pénzügyi eszközöket fognak felhasználni a célból, hogy a szociális szükségletek kielégítésére irányuló magánforrásokat vonzzanak a térségbe (hatásfinanszírozás). Az oktatási ágazatban az EU a továbbiakban is támogatja a tényeken alapuló szakpolitikák és reformok kidolgozását az oktatási rendszer fő kihívásainak és prioritásainak kezelése érdekében az irányítás, a finanszírozás, a minőség, az egyenlőség és a relevancia tekintetében, kiemelt figyelmet fordítva arra, hogy az oktatási rendszerek megfeleljenek a digitális átalakulás és a tudásalapú gazdaságok által támasztott követelményeknek. Különös hangsúlyt kapnak azok a reformok, amelyek előmozdítják a releváns ismeretek, készségek és kompetenciák megfelelő kínálatát a készségkínálat és a munkaerő-kereslet közötti összhang jelenlegi hiányának kiküszöbölése érdekében, többek között a szakképzésen belüli munkaalapú tanulás fejlesztése révén. Folytatódik az Erasmus+ program keretében nyújtott támogatás, és bővülnek a tudományos mobilitás és a kapacitásépítés lehetőségei, egyebek mellett a szakképzés terén is. Az európai készségfejlesztési program aktualizálása, valamint a digitális oktatási cselekvési terv és az európai oktatási térség révén az EU a nemzetközi dimenziót illetően prioritásként fog tekinteni a Nyugat-Balkánra. Az EU szorosabbra kívánja fűzni a kulturális örökségért való fellépés 2018. évi európai keretének végrehajtása terén a Nyugat-Balkánnal folytatott együttműködést, és ugyancsak ösztönözni fogja a térség Kreatív Európa programba való bekapcsolódását. A régióbeli partnereknek továbbra is részt kell venniük más uniós programokban, például az Erasmus+ programban és az Európai Szolidaritási Testületben, hogy fokozzák a kölcsönös tapasztalatcserét és az együttműködést az önkéntesség, a képzés és az ifjúság terén. Kiemelt feladat lesz a munkaerőpiaci részvétel javítása, mindenekelőtt a fiatalok, a nők, a hátrányos helyzetű csoportok és a kisebbségek – különösen a romák – körében, ami számottevően hozzájárulhat a gazdasági növekedéshez. Rendkívül fontos prioritásnak számít a fiatalok szükségleteinek kezelése, nem utolsósorban a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) nagy száma miatt. A válságos időkben még inkább szükség van az uniós ifjúsági garancia példáján alapuló beavatkozásokra annak érdekében, hogy a fiatalok munkalehetőséghez jussanak, illetve továbbképzésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy szakmai gyakorlatban vehessenek részt. Ez egyúttal megoldásokat és perspektívákat kínál számukra, és segít kezelni a képzett munkaerő elvándorlása jelentette problémát. Szintén hangsúlyos kérdés lesz a szociális partnerek kapacitásépítése, valamint a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások előmozdítása. Ezeket a beruházásokat inkluzív módon kell végrehajtani, a magas szegénységi rátával és gyér foglalkoztatási lehetőségekkel küzdő csoportokra, például a fogyatékossággal élő személyekre is kiterjedően. A beruházásoknak tiszteletben kell tartaniuk a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerinti kötelezettségeket. A szociális védelmi és integrációs rendszerek – köztük a szociális ellátási szolgáltatások – reformja prioritást fog élvezni, tekintettel az EU-tól való lemaradásra a humán fejlődés terén. Támogatni fogják az aktív befogadási stratégiák kidolgozását.

Előmozdítják továbbá az egészségügyi rendszerek reformját, az egészségbiztosítás fejlesztését és a népegészségügyi rendszerek rezilienciáját, többek között a Covid19-világjárvány kezelése során levont tanulságokból kiindulva. Csökkenteni kell a költségeket, és minden polgár számára biztosítani kell a jobb ellátáshoz való hozzáférést. Meg kell erősíteni a regionális együttműködést a közegészségügyi és járványügyi biztonságot fenyegető, határokon átnyúló veszélyek kezelése érdekében. E célból folyamatos támogatást fognak biztosítani a nyugat-balkáni népegészségügyi rendszerek felkészültségének és rezilienciájának megerősítéséhez. Vannak még kiaknázatlan gazdasági lehetőségek a kreatív és kulturális ágazatban, valamint annak a régió fenntartható idegenforgalmi potenciáljához való hozzájárulása terén. Az EU szorosabbra fogja fűzni a Nyugat-Balkánnal folytatott együttműködést a kulturális örökségért való fellépés 2018. évi európai keretének végrehajtása keretében. A kulturális örökség megőrzésére és előmozdítására irányuló, térségen belüli együttműködést is fokozni kell a fenntartható idegenforgalmi stratégiák keretében. Az ágazat támogatása érdekében az EU ösztönözni fogja a régióbeli kulturális és kreatív ágazatok integrációját az európai szakmai hálózatokba és értékláncokba. A nyugat-balkáni innovációs program végrehajtása hozzá fog járulni a régió humántőke-alapjának megerősítéséhez. X.Regionális gazdasági integráció és az EU-val való integráció E gazdaságélénkítési és beruházási terv célkitűzéseit nagyban előmozdítja majd a nyugat-balkáni megerősített regionális együttműködés, többek között a szorosabb regionális gazdasági integrációra irányuló erőfeszítések fokozása. A Nyugat-Balkánnak közös regionális piacot kell kialakítania, amely ugródeszkaként szolgál ahhoz, hogy a térség már az uniós csatlakozás előtt szorosabban integrálódjon az EU egységes piacába. Ez kulcsfontosságú a régió számára ahhoz, hogy kamatoztatni tudja az EU-hoz fűződő kiváltságos kapcsolatát. A Világbank tanulmánya szerint a Nyugat-Balkán fokozott piaci integrációja további 6,7 %-os GDP-növekedést eredményezhet a régióban. ØKözös regionális piac... Amint azt a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtott támogatásról szóló közlemény is kiemelte, a Covid19-világjárvány ráirányította a figyelmet a nyugat-balkáni gazdaságok egymás közötti, illetve az EU-val fennálló nagymértékű piaci integrációjára és kölcsönös függésére. A válság során központi kérdés volt az áruk akadálytalan áramlásának biztosítása. Ennek érdekében a Nyugat-Balkán gyorsan és hatékonyan zöld sávokat alakított ki a kritikus fontosságú határátkelőhelyeken. Az inkluzív regionális szervezetek – a Regionális Együttműködési Tanács, a Közlekedési Közösség és a Közép-európai Szabadkereskedelmi Térség (CEFTA) – meghatározó szerepet játszottak e válaszintézkedések végrehajtásában. Hatékony koordinációt folytattak valamennyi nyugat-balkáni partnerrel, egymás között és az EU-val. A nehéz időkben az ilyen regionális együttműködés alapvető fontosságúnak bizonyult. A 2020. május 6-i zágrábi csúcstalálkozón az EU által elfogadott és a hat nyugat-balkáni partner által jóváhagyott nyilatkozat szerint „az EU a jövőben is támogatni fogja ezt az inkluzív regionális együttműködést, és arra sürgeti a nyugat-balkáni vezetőket, hogy a gazdaság válság utáni helyreállításának elősegítése érdekében teljes mértékben aknázzák ki a regionális együttműködésben rejlő lehetőségeket. Ehhez szükség van az egész régió amelletti szilárd elkötelezettségére, hogy az uniós szabályok és előírások alapján folytassák a regionális gazdasági integráció elmélyítését, közelebb hozva a régiót és vállalkozásait az EU belső piacához. Ennek a dimenziónak az erősítése – egyebek mellett a regionális gazdasági térség révén – vonzóbbá teheti a régiót a beruházók szemében”. E kötelezettségvállalás gyakorlati megvalósítása érdekében a Nyugat-Balkánnak fel kell vállalnia az uniós szabályokon alapuló közös regionális piac kiépítését. Ez a megközelítés biztosítja mind a régión belüli, mind az EU-val való integrációt, és fontos mérföldkövet jelent az uniós csatlakozásra való felkészülésben. A közös regionális piacnak a regionális gazdasági térség keretében elért eredményekre kell épülnie, amely sikeres kezdeményezésnek bizonyult: megállapodás született a regionális beruházási reformprogramról, a képesítések elismerésének köszönhetően fokozódott a felsőoktatási mobilitás, és csökkentek a térségbeli barangolási díjak. Emellett ambiciózus megállapodások születtek az árukereskedelem megkönnyítése és a szolgáltatások kereskedelmének liberalizálása érdekében. Ez a kezdeményezés hozzá fog járulni ahhoz, hogy az uniós piacoktól való távolság csökkentésére és a beszállítóik diverzifikálására törekvő globális befektetők is felfigyeljenek a régióra. A regionális keretek között kötött ágazati megállapodások végrehajtását figyelembe fogják venni annak értékelése során, hogy egy adott ágazat tekintetében a nyugat-balkáni partnerek mennyire felkészültek az uniós egységes piacban való részvételre: a sikeres regionális gazdasági integráció elő fogja segíteni az EU egységes piacával való gazdasági integráció elmélyítését. Az EU felszólítja a nyugat-balkáni kormányokat, hogy dolgozzák ki e közös regionális piac kiépítésének ambiciózus és inkluzív ütemtervét. Az ütemtervnek arra kell összpontosítania, hogy azonosítsa a négy szabadsággal (az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek szabad áramlásával) kapcsolatos legfontosabb teendőket, és meghatározza azokat a közös érdekű, időtálló gazdasági ágazatokat, amelyek tekintetében a régió vonzó értéket kínálhat a globális piac számára. Az EU-nak egy megfelelően működő, inkluzív keret kialakítására kell ösztönöznie a térséget, amely lehetővé teszi ezt a fokozott regionális gazdasági integrációt. A közös regionális piac kiépítése A regionális gazdasági térség elmélyítésére való felkészülés részeként a Nyugat-Balkánnak azokra a kulcsfontosságú teendőkre kell összpontosítania, amelyek kézzelfogható eredményeket hoznak a régió vállalkozásai és polgárai számára. Ilyenek például a következők: nA gazdaságok összekapcsolása A zöld sávokra vonatkozó kezdeményezésre építve teljes operatív kapacitás biztosítása napi 24 órában a kulcsfontosságú határátkelőhelyeken A határátlépéssel kapcsolatos várakozási idők nyomon követésére szolgáló eszköz (Galileo) bevezetése a zöld sávok hálózatához tartozó valamennyi határátkelőhelyen Kétoldalú közúti és vasúti határátkelőhely-megállapodások aláírása és végrehajtása nAz áruk szabad mozgása A gyümölcsre, a zöldségre és az egyéb mezőgazdasági termékekre vonatkozó tanúsítványok kölcsönös elismerése Az ipari termékek szabad mozgása, összhangban az alapvető uniós követelményekkel Engedélyezett gazdálkodók elismerése a régióban nA szolgáltatások szabad mozgása A szakmai képesítések kölcsönös elismerése Az engedélyek kölcsönös elismerése egy kísérleti ágazatban (idegenforgalom) Kereskedelemliberalizációs csomag (a piacra jutásra és a nemzeti elbánásra vonatkozó kötelezettségvállalások kiterjesztése, beleértve az engedélyek kölcsönös elismerését több ágazatban, például az építőipar, a postai szolgáltatások vagy a közlekedés terén) nA tőke szabad mozgása A regionális, határokon átnyúló fizetések költségeinek csökkentése Felkészülés az egységes eurófizetési térséghez (SEPA) való csatlakozásra nRegionális beruházási térség A beruházási ügynökségek közötti egyetértési megállapodások kialakítása a beruházások helyben tartása, illetve a kulcsfontosságú regionális értékláncok előmozdítása érdekében A közvetlen külföldi befektetések átvilágítási mechanizmusára vonatkozó regionális standardok elfogadása nemzeti szinten Legalább 100 befektető bevonása az ígéretes regionális értékláncokba nRegionális innovációs térség A diaszpóra bevonásával megvalósuló tudástranszfert célzó regionális kezdeményezés kidolgozása a térségbők származó diaszpóra potenciáljának kiaknázása és a képzett munkaerő cirkulációjának ösztönzése érdekében nA Nyugat-Balkán részvétele az Európai Kutatási Térség digitális piacában A regionális e-kereskedelem és a digitális tartalmak regionális piacának létrehozása harmonizált alapszabályok és belső piaci elvek elfogadása, a csomagok vámkezelésének megkönnyítése és a területi alapú tartalomkorlátozás megszüntetése révén A személyes adatok védelmére, a magánélet védelmére, a kiberbiztonságra és egyéb jogokra vonatkozó, regionálisan összehangolt, az uniós vívmányokhoz igazodó megközelítés Regionális megállapodás a bizalmi szolgáltatások elismeréséről, beleértve az elektronikus aláírást is Az európai úttörő 5G sávok spektrumharmonizációjának regionálisan koordinált folyamata, az 5G rádiófrekvenciák odaítélésének folyamatára vonatkozó összehangolt megközelítés, valamint az 5G-vel kapcsolatos regionális kísérleti projektek, beleértve a felmerülő kockázatokkal szembeni biztosíték alkalmazását az uniós biztonsági eszköztárra alapozva nA személyek mobilitása Hallgatói mobilitás Egyéni mobilitás személyazonosító igazolványok alapján Kutatói és oktatói mobilitás nEurópai értékláncok Idegenforgalom: regionális szintű ajánlatcsomag kidolgozása és közös népszerűsítése (közös szabványok, az engedélyek kölcsönös elismerése stb. alapján) Gépjárműipar: az értékláncok korszerűsítése annak érdekében, hogy az ágazat készen álljon az új trendek (elektromos autók, önvezető autók stb.) felkarolására, a régióbeli eszközökre és nyersanyagokra támaszkodva A zöld és körforgásos gazdaságra irányuló program: új regionális értékláncok létrehozása a kiaknázatlan lehetőségek megragadása érdekében (nyersanyagok körforgásos felhasználása, az elektronikus hulladék gyűjtése és kezelése, megújulóenergia-értékláncok stb.) Ø...mint következő lépés a régió szorosabb uniós integrációja felé Valamennyi nyugat-balkáni partner első számú kereskedelmi partnere az EU: 2019-ben a régió teljes kereskedelmének több mint 69,4 %-a az EU-val zajlott. Ami a közvetlen külföldi befektetéseket illeti, az uniós vállalkozások messze a legjelentősebb befektetők a térségében: 2018-ban a régióbeli összes közvetlen külföldi befektetés mintegy 65,5 %-át tették ki. A felülvizsgált bővítési módszertan szerint amennyiben egy kormány az EU-val egyeztetett reformprioritásokat hajt végre, az a csatlakozási folyamat részeként az adott ország Európai Unióval való szorosabb és gyorsított ütemű integrációjához, valamint az egyes uniós szakpolitikákba, az uniós piacba és az uniós programokba való fokozatos bekapcsolódásához vezet. Az EU-nak ezért fel kell térképeznie, hogy milyen módokon mozdítható elő a Nyugat-Balkán uniós integrációja a csatlakozást megelőző időszakban. Ez fontos politikai jelzés lesz a régió számára, amely megerősíti az uniós jövő perspektíváját, és nagy lendületet ad a gazdasági teljesítménynek és a beruházásoknak. Tekintettel az EU és a régió közötti kereskedelem fokozása terén kínálkozó ígéretes lehetőségekre, különös figyelmet kell fordítani a nem vámjellegű akadályok elemzésére és kiküszöbölésére, illetve a kereskedelem technikai akadályainak felszámolására, mindeközben biztosítva az egyenlő versenyfeltételeket. Az uniós normáknak és szabványoknak való megfelelés az Európai Unióba irányuló export elengedhetetlen előfeltétele. Emellett a Nyugat-Balkánnak lépést kell tartania az EU biztonságának és közrendjének védelmét célzó közelmúltbeli uniós szakpolitikai fejleményekkel – amilyen például a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó átvilágítási mechanizmus bevezetése –, és saját szakpolitikáit is azokhoz kell igazítania.