Végül, de nem utolsósorban a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály minden online platformot arra fog kötelezni, hogy rendszereiket a gyermekfelhasználók jogainak figyelembevételével alakítsák ki. Különösen fontos, hogy a gyermekek könnyen megérthessék az általuk igénybe vett szolgáltatás szerződési feltételeit. Ez azonban csak a kezdet. Az új szabályok értelmében az Unióban gyermekeknek szolgáltatásokat kínáló valamennyi online platform, például a közösségi média vagy az interaktív játékplatformok kötelesek lesznek megfelelő és arányos intézkedéseket hozni annak érdekében, hogy a szolgáltatások során garantálják a gyermekek magánéletének védelmét csakúgy, mint a gyermekek biztonságát és védelmét. Emellett az online platformok számára tilos lesz profilalkotáson alapuló hirdetések megjelenítése gyermekek számára. Végezetül az online óriásplatformoknak és keresőmotoroknak meg kell vizsgálniuk a szolgáltatásaikkal összefüggő rendszerszintű kockázatokat, ideértve a gyermekek védelmével kapcsolatos tényleges vagy előre látható negatív hatásokat is.

2012 óta jelentős mértékben fejlődött a vonatkozó uniós jogi és szakpolitikai keret, amely így még hatékonyabban garantálja a gyermekek online biztonságát. Például az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv értelmében a kiskorúaknak a fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődésükre káros tartalmakkal és a jogellenes tartalmakkal szembeni védelmére vonatkozó kötelezettségek immár a videomegosztó platformokra is kiterjednek. Az általános adatvédelmi rendelet a gyermekek személyes adatait különleges védelmet igénylő adatoknak minősíti, így egy bizonyos életkorig (tagállamtól függően 13 és 16 év között) szülői hozzájárulásra van szükség. A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv védi a gyermekeket mint kiszolgáltatott fogyasztókat, és tiltja a vásárlásra való közvetlen felszólításokat.

A Bizottság emellett nemzetközi szervezetekkel, nem kormányzati szervezetekkel, a gyermekek digitális jogaival foglalkozó tudományos szakemberekkel és a magánszektorral is együttműködik.

Ezt szem előtt tartva, valamint az egyre inkább digitalizálódó társadalom – gyermekeket is fenyegető – kockázatainak és ártalmainak kezelése érdekében a Bizottság 2020 decemberében javaslatot tett a meglévő szabályozás ambiciózus reformjára, és egy olyan, biztonságosabb digitális tér létrehozására, ahol védelemben részesülnek a digitális szolgáltatásokat igénybe vevő valamennyi felhasználó alapvető jogai. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály tárgyában nemrégiben megszületett politikai megállapodás szerint a kiskorúak védelme az új szabályok egyik sarokköve, és ez arra kötelezi a vállalatokat, hogy a gyermekek érdekeit megfontolásaik középpontjába helyezzék.

A Covid19-világjárvány rávilágított a digitális technológia előnyeire, ugyanakkor arra is, hogy minden gyermek számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani a technológiához (eszközökhöz és hálózathoz), a digitális készségekhez és kompetenciákhoz, beleértve a médiatudatosságot is. Azok a gyermekek, akik nem férnek hozzá az internethez, nem érnek el olyan erőforrásokat, amelyek segíthetik őket a tanulásban és a fejlődésben. Az egyenlőtlenségek növelhetik a gyengébb iskolai eredmények, a rossz mentális egészség és a hosszú távú kilátások hiányának kockázatát.

2012-ben jelent meg a gyermekbarát internetre vonatkozó első európai stratégia (BIK). A gyermekbarát internetre vonatkozó, e közleményben ismertetett aktualizált stratégia (BIK+) azt hivatott biztosítani, hogy a gyermekek az új digitális évtizedben is védelemben részesüljenek, tiszteletet élvezzenek és szerepet vállaljanak az interneten.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály kockázatkezelési keretének részeként különös figyelmet kell fordítani a kiskorúakkal kapcsolatos rendszerszintű kockázatokra. Az online óriásplatformoknak mérlegelniük kell majd, hogy mennyire könnyű a gyermekek számára megérteni szolgáltatásuk kialakítását és működését, valamint azt, hogy a gyermekek miként lehetnek kitéve olyan tartalmaknak, amelyek károsíthatják testi és mentális egészségüket és erkölcsi fejlődésüket. Ilyen kockázatok merülhetnek fel például olyan online interfészek kialakítása során, amelyek szándékosan vagy szándékolatlanul kihasználják a gyermekek tapasztalatlanságát, vagy amelyek függőséget okozó magatartást idézhetnek elő. E tekintetben az online óriásplatformoknak célzott intézkedéseket kell elfogadniuk a gyermekek jogainak védelme érdekében, ideértve az életkor ellenőrzésére és a szülői felügyeleti eszközökre, illetve a gyermekek zaklatásának jelzésére vagy segítségkérésre szolgáló eszközöket. A kibertérben elkövetett erőszak – ideértve az intim tartalmak beleegyezés nélküli megosztását is – például olyan tartalom, amelyet gyorsan fel kell dolgozni, ha azt a felhasználók, köztük gyermekek káros tartalomként jelölik meg, valamint elengedhetetlenné teszi a tartalommoderálási gyakorlatok megfelelő kiigazítását.

Amint azonban a fenti 2. szakaszban vázoltuk, a digitális szolgáltatásokról szóló, nemrégiben jóváhagyott jogszabály várhatóan jelentősen javítani fogja valamennyi felhasználó biztonságát, beleértve a gyermekeket is, és képessé teszi őket arra, hogy internetezés közben megalapozott döntéseket hozzanak.

A Bizottság konzultációja keretében a gyermekek által felvetett aggályok között szerepelt az olyan, káros tartalmak megtekintése, amelyek dicsőíthetik, illetve elősegíthetik az önkárosítást, az öngyilkosságot, az erőszakot, a gyűlöletbeszédet, a szexuális zaklatást, a kábítószer-fogyasztást, a kockázatos online kihívásokat, az étkezési zavarokat és a veszélyes táplálkozási gyakorlatokat. Az ilyen erőszakos, ijesztő vagy az életkornak nem megfelelő tartalmak könnyen elérhetők. A gyermekek arról számolnak be, hogy korai életkorban szembesülnek pornográf anyagokkal, ami befolyásolja az egészséges kapcsolatokról alkotott nézeteiket.

Ezek a kérdések az Európa jövőjéről szóló konferencián is kiemelt figyelmet kaptak, ahol az értékekkel és jogokkal foglalkozó európai polgári vitacsoport a kiskorúak online védelmének fokozására szólított fel. Ezt a konferencia plenáris ülése is támogatta, és a téma szerepel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság elnökei elé terjesztett javaslatban.

A technológia továbbra is gyorsan fejlődik, új lehetőségeket és kockázatokat teremtve. A közeljövőben a mesterséges intelligencia (MI), a virtuális, kibővített és kiterjesztett valóság, a dolgok internete, a kriptovaluták és más, gyermekekre hatást gyakorló technológiai változások új társadalmi és etikai kihívásokat fognak felvetni (pl. elfogultság, a méltányosság hiánya, az MI-használat átláthatóságának hiánya, valamint a mélykamu [deepfake] felvételekkel, avatárokkal és robotokkal való interakció).

2012 óta drámai változás állt be a digitális technológiák gyermekek általi használatában. A korszerű eszközök lehetővé teszik a gyermekfelhasználók számára, hogy interakciót folytassanak, kapcsolatba lépjenek, játsszanak és fájlokat osszanak meg másokkal, gyakran szülői felügyelet nélkül. Az „EU Kids online” című, 2020. évi felmérés megállapításai szerint a gyermekek többsége arról számolt be, hogy okostelefonját „naponta” vagy „szinte állandóan” használja, és az online eltöltött idő sok országban csaknem megkétszereződött 2010-hez képest. A gyermekek egyre fiatalabb korban kezdik el használni a digitális eszközöket.

A gyermekek szexuális zaklatásának megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, a BIK+ stratégiával egyidejűleg előterjesztett új rendeletjavaslat bizonyos kötelezettségeket állapít meg a tárhelyszolgáltatók vagy személyközi kommunikációs szolgáltatók számára a gyermekek online szexuális zaklatásának felderítésére, bejelentésére és eltávolítására vonatkozóan. A javaslat a gyermekek szexuális zaklatásának megelőzésére és leküzdésére szolgáló új európai központ létrehozásáról is rendelkezik, amely megkönnyítené a gyermekek online szexuális zaklatásának felderítését, bejelentését és megszüntetését, támogatást nyújtana az áldozatoknak, és egyfajta központként összefogná a gyermekek online szexuális zaklatásának megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel kapcsolatos ismereteket, szakértelemet és kutatást.

A gyermekek már nem a technológia passzív fogyasztói, hanem tevékenyen fel tudják használni a technológiát arra, hogy kifejezzék magukat és befolyásolják az őket körülvevő világot. A gyermekeket jobban meg kell hallgatni, és be kell őket vonni a digitális termékek, szolgáltatások és politikák fejlesztésébe és értékelésébe.

Az online játékok ma már a gyermekek egyik fő online tevékenységét képezik: az EU-ban a 6–10 éves gyermekek 73 %-a, a 11–14 éves gyermekek 84 %-a és a 15–24 éves fiatalok 74 %-a játszik videojátékokkal. Az életkornak megfelelő online játékok támogathatják a konstruktív online oktatási és részvételi tevékenységeket, fejleszthetik a digitális készségeket és kompetenciákat, és más társadalmi előnyökkel is járhatnak (pl. terápia és kultúra). Az iparági erőfeszítések fontos szerepet játszanak a gyermekek védelmét szolgáló biztonságos játékkörnyezetet biztosításában, egyúttal pedig az egészséges játékszokások népszerűsítésben. Ennek arra is ki kell terjednie, hogy a kiskorúakat célzó digitális termékek és szolgáltatások fejlesztésében meg kell honosítani a „biztonságos tervezés” szemléletét.

A gyermekek jelenleg rendszeresen ki vannak téve a nem helyénvaló tartalmaknak és kereskedelmi gyakorlatoknak. Továbbra is szükség van a kereskedelmi célokra használt módszerek – például a meggyőző tervezés (persuasive design), illetve a szerencsejáték-alapú mechanizmusok, többek között „loot boxok” (zsákmánydobozok) – által a gyermekekre gyakorolt hosszú távú neurológiai hatások kutatására.

A gyermekek ma már aktívabb és függetlenebb digitális fogyasztók, mint 10 évvel ezelőtt, és gyakran vesznek igénybe felnőtteknek szánt digitális termékeket és szolgáltatásokat. Számos online marketingtechnikának vannak kitéve, vagy azok célpontjai. A fiatal felhasználók a közösségi médián alapuló ajánlórendszereken és más algoritmusokon, célzott hirdetéseken, véleményvezéri marketingen és a marketing játékosításán keresztül káros vagy nem helyénvaló tartalmakkal szembesülnek, mivel a tartalomszolgáltatók kihasználják a fiatalok tapasztalatlanságát és gyenge önkontrollját. A magas zsír-, cukor- vagy sótartalmú termékek gyermekek körében történő reklámozása például súlyosbíthatja a nem megfelelő étkezési magatartást. Hasonlóképpen, súlyos pénzügyi következményekkel járhat, ha a gyermekeket célzó agresszív reklámok kockázatos ráfordításokat biztonságos választásként tüntetnek fel. A gyermekeket érintő kockázatok és ártalmak kezelése érdekében a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály számos kötelezettséget ír elő. Ezek közé tartozik az online platformokra vonatkozó azon tilalom, hogy kiskorúaknak profilalkotáson alapuló hirdetéseket mutassanak be, valamint az online platformok kötelezése arra, hogy gondoskodjanak ajánlórendszereik átláthatóságáról, továbbá hogy e platformok lehetőségeket biztosítsanak a felhasználók számára az ajánlórendszerekben használt fő paraméterek módosítására vagy befolyásolására.

Világviszonylatban a fiatalok több mint egyharmada számolt be arról, hogy internetes megfélemlítés áldozatává vált. A gyermekek veszélyes, agresszív, diszruptív vagy függőséget okozó magatartásnak lehetnek kitéve, illetve ilyen magatartásban vehetnek részt, vagy helytelen, szexista vagy rasszista tartalmak célpontjaivá válhatnak. Ez viszont gátolhatja az online tevékenységekben való részvételt (pl. a lányok részvételét), és hatással lehet a gyermekek jogaira.

A Bizottság emellett a gyermekekkel kapcsolatos fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásával összefüggésben koordinálja és előmozdítja a bevált gyakorlatok cseréjét az uniós hatóságok és a tagállamok között. A Bizottság ezenkívül feltérképezi a neuromarketing gyermekekre gyakorolt hatásával kapcsolatos kutatásokat is abból a célból, hogy segítse a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságokat annak jobb felmérésében, hogy a kereskedelmi befolyásolási technikák mennyire tisztességtelenek a gyermekekkel szemben.Ezek az ismeretek a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet alapján végrehajtandó összehangolt végrehajtási tevékenységek céljára kerülnek majd felhasználásra.

Az EU által társfinanszírozott biztonságosabb internetes segélyvonalak és forróvonalak továbbra is segítséget nyújtanak a nyilvánosságnak és különösen a gyermekeknek, ha káros és illegális tartalmakkal szembesülnek. Ha a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály feltételei szerint megkapják a „megbízható bejelentő” státuszt, hozzá tudnak járulni a bejelentések nyomán a jogellenes online tartalom gyorsabb értékeléséhez és a gyorsabb fellépéshez. A jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexben foglaltak szerint ilyen tartalmak például a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok, valamint a rasszista és idegengyűlölő jellegű gyűlöletbeszéd, ideértve az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására irányuló uniós stratégia meghatározása szerinti antiszemita gyűlöletbeszédet is.

A jelenlegi intézkedések ellenére a biztonságosabb internetközpontok segélyvonalain az elmúlt évtizedben leggyakrabban bejelentett témakör továbbra is az internetes megfélemlítéssel kapcsolatos. A meglévő 116 111-es szám kifejezetten az EU-ban működő gyermeksegélyvonalak számára van fenntartva. Az internetes megfélemlítés eseteivel és az egyéb online problémákkal ezen a számon, vagy közvetlenül a biztonságosabb internetközpontok segélyvonalain foglalkoznak. A stratégia a 116 111 szám köré szerveződő megerősített együttműködés és a kapcsolódó online szolgáltatások (pl. segélyvonal-alkalmazások) révén láthatóbbá fogja tenni a biztonságosabb internetközpontok által nyújtott támogatást, amelynek a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek számára is hozzáférhetőnek kell lennie. Emellett egy ad hoc szakértői csoport szakpolitikai ajánlásokat fog megfogalmazni az iskolai (kiber-)zaklatással és az iskolai jóléttel kapcsolatban.

Az egyes online tartalmakhoz való hozzáféréshez szükséges életkor ellenőrzésén túlmenően a Bizottság a 2020–2025-ös időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia keretében létrehozandó, az online szolgáltatókra vonatkozó magatartási kódexbe belefoglal egy kizárólag a felnőtt tartalmakra vonatkozó szakaszt is, főképpen azzal a céllal, hogy felvegye a küzdelmet az – akár eredeti, akár manipulált – intim képek beleegyezés nélküli megosztása ellen (e képeken nem kizárólagos jelleggel akár gyermekek is szerepelhetnek).

Egy ilyen kódex hozzáadott értéke annak társszabályozási jellege lenne. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály értelmében a Bizottság felkérheti az online óriásplatform-szolgáltatókat, hogy magukra nézve kötelezőnek fogadjanak el magatartási kódexeket, valamint felkérheti őket arra, hogy – az azonosított kockázatok vagy károk kezelése érdekében – egy adott magatartási kódex betartása révén kötelezzék el magukat konkrét kockázatcsökkentő intézkedések meghozatala mellett. Bár az ilyen magatartási kódexek alkalmazása továbbra is önkéntes alapú, az online óriásplatform-szolgáltatók által tett kötelezettségvállalásokat független ellenőrzéseknek kell alávetni.

A Bizottság a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban rögzített új szabályokra építve, valamint az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvvel és az általános adatvédelmi rendelettel összhangban elő fogja segíteni az életkornak megfelelő tervezéssel foglalkozó átfogó uniós magatartási kódex kidolgozását. A kódexnek az a célja, hogy a digitális termékek és szolgáltatások használata során garantálja a gyermekek magánéletének tiszteletben tartását, valamint a gyermekek biztonságát és védelmét. Ebbe a folyamatba be kell majd vonni az ipart, a politikai döntéshozókat, a civil társadalmat és a gyermekeket.

„Mindannyian tudjuk, hogy a fiatalok használják ezeket a platformokat, sokszor szülői engedély nélkül. Ha én tudom, akkor a platformok és a vállalatok is tudják” – egy spanyol tanár.

Míg a legtöbb uniós tagállam stratégiákat dolgozott ki a digitális készségek fejlesztésére (akár tanterveken átívelő, akár különálló témaként), kevés tagállam végez rendszeres nyomon követést és értékelést e stratégiák hatásának értékelésére és felülvizsgálatára. A Bizottság most dolgozik az oktatásban és a képzésben a digitális készségek biztosításának javításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslaton, amelynek célja előmozdítani az egységes értelmezést, mozgósítania a határokon átívelő politikai szerepvállalást, népszerűsíteni a társaktól való tanulást és a kölcsönös cserét, valamint ösztönözni a beruházásokat.

·támogassák – többek között képzett személyzet biztosításával – a 116 111-es harmonizált számot annak érdekében, hogy az adott számon az internetes megfélemlítés esetei is bejelenthetők legyenek.

·2022-től társfinanszírozást biztosít a biztonságosabb internetközpontok segélyvonalainak és forróvonalainak az EU-ban, beleértve azokat is, amelyeket a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály értelmében a jövőben „megbízható bejelentőként” ismernek el azért, hogy segítséget nyújtsanak a nyilvánosságnak és különösen a gyermekeknek, ha káros és illegális tartalmakkal szembesülnek;

·a 2020–2025-ös időszakra szóló, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia keretében tervezett magatartási kódexbe belefoglal egy kizárólag a felnőtt tartalmakra vonatkozó szakaszt is;

A digitális jártasság (vagy annak hiánya) az élet korai szakaszában kezdődik. A médiatudatossággal kapcsolatos készségek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a gyermekek megértsék és megfelelően kezeljék az online elérhető információkat, azonosítsák az online kockázatokat, például a félretájékoztatást/dezinformációt, a visszaéléseket és a csalásokat, a rejtett hirdetéseket, valamint hogy tevékenyen és felelősségteljesen vegyenek részt a digitális gazdaságban, a társadalomban és a demokratikus folyamatokban.

A Bizottság által végzett konzultációk során a tanároktól kapott visszajelzések rámutattak arra, hogy nem könnyű a kollégákat a kapcsolódó tevékenységekbe bevonni. Ennek okai egyebek mellett a következők: hiányzik a kellő tudatosság, sok tanár nem rendelkezik a szükséges ismeretekkel, készségekkel és magabiztossággal, valamint nehéz lépést tartani a folyamatos technológiai fejlődéssel. Tanárképzésre, megbízható erőforrások népszerűsítésére és még több, szülőket és gondozókat megcélzó kampányra van szükség. E kezdeményezésekbe a gyermekek online jogairól szóló képzést is be kell építeni, így a lakosságban jobban tudatosulni fog, hogy a gyermekek online jogai megegyeznek az offline gyermekjogokkal, amint azt az ENSZ 25. sz. általános észrevétele is rögzíti.

A BIK+ a betternetforkids.eu platformon (BIK-portál) és a biztonságosabb internetközpontokon keresztül támogathatja a különböző korcsoportoknak szóló tanári modulok (pl. virtuális szabadegyetem, Massive Open Online Course, MOOC) fejlesztését, amelyek keretében előadások követhetők a médiatudatosságról, az online biztonságról, az online fogyasztói kockázatokról, a személyes adatokról, az internetes megfélemlítésről, a mentális jóllétről, a káros sztereotípusokról, a szexnek a pornográfiában való hamis ábrázolásáról, a digitális beleegyezésről és a tiszteletről, valamint az oktatásban használt játékosításról.

A bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét a digitális oktatásról és készségekről szóló strukturált párbeszéd és az érintett szakértői csoportok keretében fogják koordinálni és előmozdítani.

A BIK+ a gyermekek, családok és tanárok megszólítása érdekében nagyszabású médiatudatossági kampányokat fog támogatni, kihasználva a meglévő nemzeti és európai multiplikátorokban – például iskolákban, civil társadalmi szervezetekben és az iparban – rejlő lehetőségeket. E kampányokba be kell vonni a gyermekeket, és adott esetben a szülőket és a tanárokat, hogy a megközelítések jobban igazodjanak az életkorhoz, és lehetővé váljon a nemzedékek közötti eszmecsere a digitális technológiák kreatív és felelősségteljes használatáról, a gyermekek mint fiatal fogyasztók kockázattudatosságának fokozásáról, valamint a személyes adatok felhasználásáról.

Ezen túlmenően a Bizottság együttműködik az OECD-vel a gyermekekre vonatkozó pénzügyi kompetenciakeret kidolgozásán, amelyet 2022 végéig kell közzétenni, és amely lefedi azokat az alapvető pénzügyi készségeket, amelyekre a gyermekeknek a digitális világban szükségük van.

A BIK+ stratégia kiegészíti a digitális oktatási cselekvési tervet, és azzal szinergiában fog működni, például azáltal, hogy a tagállami biztonságosabb internetközpontokat olyan egyablakos rendszerré alakítja, amely a formális és informális oktatás keretében a nemzeti igényekhez igazított, megbízható és életkornak megfelelő tájékoztatást és támogatást biztosít. A Bizottság továbbra is megosztja és népszerűsíti a BIK-portálon keresztül a nagyközönség számára rendelkezésre álló forrásokat, valamint ösztönzi a biztonságosabb internetközpontok és más szereplők tájékoztatási munkáját annak érdekében, hogy a gyermekek a sportkluboktól az iskolákig sokféle környezetben tanulhassanak arról, hogy miként kell tiszteletteljesen viselkedni a digitális környezetben.

A társaktól való tanulást, a közös alkotást, valamint a BIK ifjúsági nagyköveteinek és a BIK ifjúsági paneljeinek példáját az oktatási megközelítések egyik bevált gyakorlatként népszerűsítik majd az EU-n belül és azon kívül.

Annak érdekében, hogy minden gyermek támogatást kapjon, a digitális környezetnek sokszínűnek, inkluzívnak, megkülönböztetésmentesnek és sztereotípiáktól mentesnek kell lennie. A gyermekek számára objektív, életkornak megfelelő online tájékoztatást kell biztosítani a nemiséggel és a társadalmi nemekkel kapcsolatban. Az IKT-szakemberek körében támogatni kell a sokszínűséget és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos tudatosságot, hogy a fejlesztők jobban megértsék a lányok, a fogyatékossággal élő fiatal felhasználók és az egyéb kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek sajátos szükségleteit. Ösztönözni kell, hogy az IKT ágazatban alulreprezentált lányok pozitív példaképeket lássanak, és egyenlő esélyeket kell biztosítani a fiúk és lányok számára. Az iparnak mindenki számára befogadó környezetet kell biztosítania, a fogyatékossággal élő gyermekek számára pedig lehetővé kell tenni az online játékot, tanulást és interakciót.

A digitális lehetőségek kihasználása érdekében a gyermekeknek megbízható és megfizethető internetkapcsolatra, valamint megfelelő digitális eszközökre van szükségük. A digitális évtized összeköttetési célkitűzései és a digitális elvek, valamint jelentős uniós beruházások és finanszírozás foglalkoznak az otthonok és iskolák összeköttetésének kérdésével; az elektronikus hírközlési kódex egyetemes szolgáltatási rendelkezései megkövetelik, hogy az összekapcsolási szolgáltatások megfizethetők legyenek. A szociális jogok európai pillérének 20. pillére keretébe tartozó tagállami intézkedések foglalkoznak az „alapvető szolgáltatások”, többek között az elektronikus hírközlés megfizethetőségének kérdésével.Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás azt javasolja, hogy a tagállamok „bocsássák rendelkezésre [...] a távoktatáshoz szükséges [...] megfelelő eszközöket, és tegyenek meg minden szükséges beruházást a digitális szakadék valamennyi formájának felszámolása érdekében”.

Annak érdekében, hogy minden gyermeket meg tudjon szólítani, a Bizottság különös figyelmet fog fordítani a különleges vagy sajátos igényű, illetve a hátrányos és kiszolgáltatott helyzetű gyermekekre. Például a migránsoknak és a migráns hátterű uniós polgároknak gyakran nehézséget okoz a digitális tanfolyamok és szolgáltatások elérése, többek között az e szolgáltatások igénybevételéhez szükséges digitális készségek hiánya miatt. A szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett gyermekek, a migráns vagy roma hátterű gyermekek és a hátrányos megkülönböztetésnek és szegregációnak különösen kitett egyéb gyermekek, az olyan gyermekek, akik szülei nem rendelkeznek alapvető digitális készségekkel, a fogyatékossággal élő gyermekek és a gondozásba vett gyermekek mind-mind sajátos szükségletekkel rendelkeznek. A kezdeményezéseknek nagy figyelmet kell fordítaniuk a nemek közötti egyensúlyra, hogy mind a lányok, mind a fiúk korai életkorban megkezdjék a digitális készségek elsajátítását. A hatékonyságot mérni kell, és meg kell határozni a bevált gyakorlatokat.

A BIK+ mindehhez úgy fog hozzájárulni, hogy a digitális szakadék megszüntetése érdekében bővíti a biztonságosabb internetközpontok tevékenységi körét, különösen a kiszolgáltatott csoportok digitális készségekkel való felvértezését illetően. A biztonságosabb internetközpontok nemzeti és uniós szinten is támogathatják a megfelelő programokat.

A Bizottság: ·2023-tól támogatja, hogy a tagállamok, az ipar és a tudományos szakemberek a BIK-portálon keresztül nyomon kövessék a digitális transzformáció gyermekek jóllétére gyakorolt hatását; ·2023/2024-től a BIK-portálon és a biztonságosabb internetközpontokon keresztül tanároknak szóló oktatási modulokat (virtuális szabadegyetemek) dolgoz ki és terjeszt; ·2022-től a digitális oktatásról és készségekről szóló strukturált párbeszéd keretében és az érintett szakértői csoportokon keresztül előmozdítja a nemzeti tantervek médiatudatosságra vonatkozó bevált gyakorlatainak cseréjét a tagállamok között, illetve EU-szerte az iskolák és oktatók között; ·2022-től multiplikátorok igénybevételével médiatudatossági kampányokat szervez a gyermekek, a tanárok, a szülők és a gondozók számára; ·2022-től a BIK-portál és a biztonságosabb internetközpontok támogatásával figyelemfelkeltő eszközöket és tevékenységeket dolgoz ki a gyermekeket mint fiatal fogyasztókat érintő kockázatokkal kapcsolatban; ·2022-től megerősíti a tagállami biztonságosabb internetközpontok támogatását azzal a céllal, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek nem formális oktatásban és képzésben részesüljenek a digitális szakadék megszüntetése érdekében.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy: