EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.14. COM(2016) 605 final 2016/0282(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint a 2012/2002/EK, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU, az 1308/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU, a 283/2014/EU és a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A költségvetési rendelet meghatározza az uniós költségvetés megállapítására és végrehajtására, valamint az uniós források kontrolljára vonatkozó elveket és eljárásokat. Az elmúlt 30 év folyamán jelentősen emelkedett a költségvetési rendeletben foglalt általános pénzügyi szabályok száma. Ezenfelül számos ágazati pénzügyi szabály született: a kutatási és innovációs keretprogramban való részvételre vonatkozó szabályok, az európai strukturális és beruházási alapok közös rendelkezései, valamint a külső tevékenységekre vonatkozó közös végrehajtási szabályok. Az uniós források felhasználói többször is kifogásolták a szabályok terjedését mind általános, mind ágazati szinten, azok sokféleségét és összetettségét, ami annak köszönhető, hogy a szabályok a program és a több szintű kontrollok felépítését követik. Ezenfelül a pénzügyi szabályok összetettsége lelassította az uniós források végrehajtását, növelve annak költségeit és a hibák előfordulását. Az egységesebb és egyszerűbb pénzügyi szabályok felé 2012-ben tették meg az első lépést: a Bizottság a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret által szabályozott programok tekintetében olyan javaslatokat terjesztett elő, amelyek csökkentették a programok és eszközök számát, közös szabályokkal rendelkező egységes keretbe csoportosították ezeket, egyszerűsítették a pályázásra és a költségek végső kedvezményezettek általi elszámolására vonatkozó eljárásokat, megkönnyítették az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazását, uniós vagyonkezelői alapokat hoztak létre, valamint javították a kontrollok költséghatékonyságát. A legutóbbi felülvizsgálatok során a költségvetési rendeletet hozzáigazították a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások eredményeihez (2013. évi felülvizsgálat), valamint az új közbeszerzési irányelvhez (2015. évi felülvizsgálat). Azonban még mindig van lehetőség a további egyszerűsítésre. Ezt alátámasztják a 2014 óta szerzett tapasztalatok, valamint az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettjeinek érdekében történő egyszerűsítés nyomon követésével foglalkozó, független szakértőkből álló magas szintű munkacsoport által végzett munka is. A költségvetési rendelet felülvizsgálatáról folytatott nyilvános konzultáció is az érdekelt felek egyértelmű elvárásait mutatja e területen. Ezért folytatni kell az erőfeszítéseket a szűk keresztmetszetek megszüntetése, az esb-alapok és a többi uniós alap közötti szinergiák és kiegészítő jelleg biztosítása, valamint a teljesítés és a kontrollkövetelmények hatékonyságának javítása érdekében. Az egyszerűbb és rugalmasabb pénzügyi szabályok hozzájárulnak a kiadások és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret hatásának optimalizálásához, és mint ilyen a Bizottság „eredményközpontú uniós költségvetés” elnevezésű kezdeményezésének egyik kulcsfontosságú elemét képezik. A kezdeményezés célja annak biztosítása, hogy a forrásokat a prioritásokra allokálják, és hogy minden intézkedés maximális teljesítményt és hozzáadott értéket nyújtson. Ezenfelül ezáltal csökkenni fognak az uniós szabályok végrehajtásához kapcsolódó költségek és a hibák száma is. Az egyszerűbb és rugalmasabb uniós pénzügyi szabályok kulcsfontosságúak ahhoz, hogy fokozzák az uniós költségvetés képességét a változó körülményekhez való alkalmazkodás és a váratlan fejlemények kezelése érdekében. Ez a jogalkotási javaslat a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékelésének/felülvizsgálatának szerves részét képezi, és hozzájárul annak fő célkitűzései közül kettőhöz: az egyszerűsítéshez és a rugalmassághoz. A Bizottság ezért egyetlen jogi aktusban javasolja az általános pénzügyi szabályok ambiciózus felülvizsgálatát, amelyet a többéves programokat érintő 15 jogalkotási aktusban meghatározott ágazati pénzügyi szabályok megfelelő módosításai kísérnek. Az ágazati módosítások ugyanazon jogalkotási javaslatba való belefoglalása a koherens tárgyalási folyamat biztosítására, valamint a jogalkotó általi gyors elfogadás elősegítésére irányul. A hangsúly a következő fő területekre helyeződik: 1. Egyszerűsítés az uniós források címzettjei vonatkozásában: sok intézkedés arra irányul, hogy egyszerűsítse az uniós források címzettjeinek életét. Ezek az intézkedések a vissza nem térítendő támogatásokhoz (a kis értékű vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozóan a támogatások kumulálása tilalma ellenőrzésének és a nonprofit elvnek a megszüntetése; a „természetbeni hozzájárulások” értékelésére vonatkozó egyszerűbb szabályok, meghatározott feltételek mellett vissza nem térítendő támogatások odaítélése pályázati felhívás nélkül) és a vissza nem térítendő támogatások egyszerűsített formáihoz (VIII. cím) kapcsolódnak. 2. A többszörös kontrolloktól a könyvvizsgálat, értékelés vagy engedélyezés átvételéig, valamint a jelentéstételi követelmények összehangolása: ezen intézkedések célja, hogy amennyire lehetséges, ösztönözzék az egységes könyvvizsgálat, értékelés vagy engedélyezés átvételét (például az állami támogatásnak való megfelelés), amikor a könyvvizsgálat, értékelés vagy engedélyezés teljesíti az uniós rendszerben figyelembe veendő szükséges feltételeket. Általánosabban, a végrehajtó partnerekre (nemzetközi szervezetek, EBB/EBA, nemzeti fejlesztési bankok, nemzeti ügynökségek, NGO-k) vonatkozó szabályok egyszerűsödnek azáltal, hogy nagyobb mértékben támaszkodunk a partnerek eljárásaira és politikáira, amennyiben azok értékelése kedvező. A hosszú távú partnerekkel kötött pénzügyi keretpartnerségi megállapodások lehetővé fogják tenni az előrehaladást a könyvvizsgálat, jelentéstétel és egyéb adminisztratív követelmények donorok közötti összehangolása terén (V. cím, 122., 123. és 126. cikk). 3. Egyetlen szabályrendszer alkalmazásának lehetővé tétele a hibrid fellépésekre, illetve az intézkedések vagy eszközök kombinálása esetén: a javaslat célja, hogy számos intézkedéssel további egyszerűsítést valósítsunk meg az Unió partnerei tekintetében a különböző szabályok és eljárások párhuzamos alkalmazásának elkerülése érdekében, különösen az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) nyújtott finanszírozás pénzügyi eszközökkel és az Európai Stratégiai Beruházási Alappal való ötvözésének elősegítése révén (V. cím). 4. A pénzügyi eszközök hatékonyabb alkalmazása: a hozamok felhasználásának optimalizálása, egyenlő versenyfeltételek biztosítása a főbb uniós végrehajtó partnereknek, a végső címzettek egyéni adatainak közzétételéhez, illetve a kizáró okokhoz kapcsolódó nehézkes követelmények csökkentése (X. cím). 5. Rugalmasabb költségvetés-irányítás: a javaslat számos lehetőséget határoz meg a költségvetés rugalmasságának javítására annak érdekében, hogy az Unió hatékonyabban tudja kezelni az előre nem látható kihívásokat és új feladatokat, és felgyorsuljon a válságkezelés. E lehetőségek közé tartoznak a következők: rugalmassági keret létrehozása előre nem látható szükségletekre és új kihívásokra a külső tevékenységek földrajzi eszközeinek költségvetésében, a szolidaritási és globalizációs alkalmazkodási alapok hatékonyabb aktiválása, valamint a vagyonkezelői alapok kiterjesztése a belső politikákra (14. és 227. cikk); európai uniós válságtartalék létrehozása a visszavont előirányzatok újrafelhasználásával, és a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan annak lehetősége, hogy a pénzügyi eszközöktől eltérő pénzügyi műveletek az Unió pénzügyi kötelezettségét fedező, számviteli értelemben vett pénzügyi eszközöket meghaladó függő kötelezettséget generálhatnak az Unió számára (203. cikk); továbbá közös tartalékfeltöltési alap létrehozása a pénzügyi műveletekre tartalékolt forrásokból (205. cikk). A közelmúltbeli kezdeményezések (mint például az Európai Stratégiai Beruházási Alap [ESBA] és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap [EFFA]) rávilágítottak arra, hogy tartalékkal nem fedezett függő kötelezettségek létrehozása révén teljes mértékben ki kell használni az uniós költségvetés tőkeáttételét. A X. cím rögzíti e pénzügyi kockázatok engedélyezésére, kezelésére és kontrolljára vonatkozó keretet. 6. Eredményközpontúság és a jelentéstétel észszerűsítése: a költségek visszatérítése, a teljesítendő feltételek alapján történő kifizetések helyett nagyobb hangsúly az eredményeken egyösszegű átalányok, pénzdíjak, kimeneten és eredményen alapuló kifizetések révén (121. cikk, XIII. cím). Ez minden bizonnyal hozzájárul az uniós források végrehajtási költségeinek, valamint a hibák számának csökkenéséhez. A jelentéstételi oldalon a jelentések a költségvetési tervezet és az integrált pénzügyi beszámolási csomag köré csoportosulnak a hatékonyság és az átláthatóság fokozása érdekében mind a nyilvánosság, mind a költségvetési hatóság irányában (39. és 239–245. cikk). 7. Egyszerűbb és karcsúbb uniós adminisztráció: a megállapodások és hatáskör-átadások elősegítése az intézmények vagy szervek között az igazgatási előirányzatoknak az európai hivatalokban vagy végrehajtó ügynökségeken belüli végrehajtásának összevonása érdekében (57., 58., 64., 65. és 68. cikk); a pénzügyi szabálytalanságok tekintetében illetékes konzultációs testületek összevonása (73. cikk, (6) bekezdés) a korai felismerési és kizárási rendszer testületével (139. cikk), valamint áttérés az éves finanszírozási határozatokról a többéves finanszírozási határozatokra (108. cikk). 8. Lehetőség a polgárok bevonására: a javaslat lehetőséget nyújt arra, hogy a Bizottság, a tagállamok és az uniós költségvetést végrehajtó bármely egyéb szerv konzultációt folytasson a polgárokkal az uniós költségvetés végrehajtásáról (54. cikk).

Az egyszerűsítéssel és az uniós pénzügyi szabályok rugalmasabbá tételével ez a javaslat megnyitja az utat a kiadási programok következő (2020 utáni) generációjának előkészítéséhez. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A Bizottság az uniós pénzügyi szabályok egyszerűsítése és rugalmasabbá tétele révén biztosította, hogy ne gyengüljön a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, amely továbbra is kulcsfontosságú célkitűzés. A javaslat ezzel szemben megerősíti az adókikerülésre vonatkozó szabályokat is, amelyeket az uniós partnereknek be kell tartaniuk, valamint egyértelművé teszi, hogy az összeférhetetlenség elkerülésének kötelezettsége az uniós források valamennyi végrehajtási módjára alkalmazandó (tagállami szinten is). Megszilárdítja továbbá az uniós költségvetésnek a csalással és pénzügyi szabálytalanságokkal szembeni védelmét szolgáló rendszereket (kiterjeszti az engedélyezésre jogosult tisztviselő hatáskörét közvetett végrehajtás során a korai felismerési és kizárási rendszer tekintetében való intézkedéshozatalra).Az uniós pénzügyi szabályok egyszerűsítése emellett hozzá fog járulni az uniós források végrehajtásához szükséges költségek és idő, valamint a hibák számának csökkentéséhez. Valószínűleg növelni fogja a szakpolitikák hatását és azok helyszínen elért eredményeit is. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat a költségvetési rendelet felülvizsgálatához kapcsolódó része tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikkén, a második rész által módosított jogi aktusok tekintetében pedig az ágazati jogszabályokon alapul. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Az Unió általános pénzügyi szabályainak, valamint az ágazati jogalkotási aktusok javasolt módosításainak elfogadása az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik. •Arányosság Ez a javaslat az egyszerűsítésre összpontosított, és nem tartalmaz olyan szabályokat, amelyek nem lennének szükségesek a Szerződés célkitűzéseinek megvalósításához. Az ágazati jogalkotási aktusok omnibus részben javasolt módosításai különösen azokra korlátozódnak, amelyek a költségvetési rendeletben javasolt egyszerűsítések lehetővé tételéhez szükségesek, hogy azok teljes mértékben kifejthessék hatásukat a helyszínen. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk 2016. április-májusban nyilvános konzultációt folytattak a költségvetési rendelet felülvizsgálatáról. Összesen 111 hozzászólás érkezett az érdekelt felek széles köréből. A válaszok a javasolt egyszerűsítési és rugalmassági intézkedések általános támogatását mutatják (65 %, illetve 79 %). A vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó uniós szabályok egyszerűsítése tekintetében az érdekelt felek továbbra is a tényleges költségek visszatérítését részesítik előnyben, de nem ellenzik az egységköltségen, egyösszegű átalányon vagy átalányfinanszírozáson keresztüli egyszerűsített visszatérítést, illetve az előre meghatározott eredményeken alapuló visszatérítést, amennyiben azok nem kötelezőek. A javaslat figyelembe veszi e szempontokat. Különösen a költségek egyszerűsített visszatérítése csak kiegészítő alternatíva marad, amelyet az engedélyezésre jogosult tisztviselő alkalmaz a támogatott intézkedések jellegére és a címzettekre tekintettel. Az Unió végrehajtó partnerei (nemzeti fejlesztési ügynökségek, nemzetközi szervezetek, EBB/EBA, NGO-k) azt kérik a Bizottságtól, hogy támaszkodjon nagyobb mértékben az ő szabályaikra és eljárásaikra, amennyiben azokat a Bizottság kedvezően értékeli. A partnerek azt kifogásolják, hogy rendszereiket és eljárásaikat többszörös előzetes értékelésnek kell alávetni, illetve ugyanazon tevékenységeket az Unió és más donorok többször is ellenőrzik, miközben az ilyen értékeléseket és ellenőrzéseket átvehetnék egymástól. Kritizálták továbbá a donorok közötti eltérő jelentéstételi követelményeket. 2016. április 6-án tájékoztató rendezvényre került sor Brüsszelben, hogy az érdekelt felek kifejthessék a költségvetési rendelettel kapcsolatos aggályaikat/javaslataikat. Észrevételeik összhangban állnak a nyilvános konzultációra adott válaszokkal. Az e javaslatban foglalt intézkedések figyelembe veszik e szempontokat. •Hatásvizsgálat A költségvetési rendelet felülvizsgálatával kapcsolatban nem került sor hatásvizsgálatra. A költségvetési rendelet, mint olyan, korlátozott gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással jár (előírja a kiadási programok végrehajtására vonatkozó általános szabályokat, a konkrét gazdasági vagy társadalmi hatás azonban akkor fordul elő, amikor az ágazati programok végrehajtása során szakpolitikai döntéseket hoznak). Az ágazati jogalkotási aktusok javasolt módosításai csupán a költségvetési rendeletben javasolt egyszerűsítések következményei. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés Habár a költségvetési rendelet felülvizsgálata és az ágazati jogalkotási aktusok kapcsolódó módosításai nem tartoznak a célravezető szabályozás program hatálya alá, de összhangban állnak a minőségi jogalkotási programmal és ahhoz jelentősen hozzájárulnak: e javaslat mintegy 25 %-kal csökkenti az uniós költségvetésre alkalmazandó általános pénzügyi szabályok teljes számát, és azokat egységes szabálykönyvben foglalja össze, amely mind a költségvetési rendelet, mind az alkalmazási szabályok helyébe lép:

·Az alkalmazási szabályok főbb rendelkezései átkerültek a költségvetési rendeletbe, míg a kevésbé fontos elemeit szükség esetén és eseti alapon a Bizottság belső szabályaiba vagy a Bizottság által közzétett iránymutatásokba integrálják. ·Az uniós intézményekre és szervekre alkalmazandó részletes közbeszerzési szabályokat a felülvizsgált költségvetési rendelet egy mellékletében foglalták egységes szerkezetbe, amely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítható. ·A költségvetési rendelet második részének az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra, a kutatásra, a külső tevékenységre és egyéb meghatározott uniós alapokra alkalmazandó különös rendelkezésekhez kapcsolódó rendelkezései a költségvetési rendelet megfelelő részeibe kerültek beillesztésre, kivéve, ha többé már nem relevánsak. A költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslat továbbá kiemeli a közös vonatkozásokat és a minimálisra csökkenti a sajátosságokat, hogy megkönnyítse a szabályok alkalmazását a felhasználók részére: a hangsúlyt a valamennyi (közvetlen, közvetett és megosztott) végrehajtási módszerre, valamint valamennyi jogi eszközre alkalmazandó közös szabályokra helyezi és ezek számára saját fejezeteket hoz létre. Az európai hivatalokra, a végrehajtó ügynökségekre, a decentralizált ügynökségekre és a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szerveknek a jelenleg a költségvetési rendelet különböző részeiben található rendelkezései ugyanabban a fejezetben kerülnek összefoglalásra. Az uniós vagyonkezelői alapokra, a költségvetés-támogatásra és a szakértőkre (a kutatási szakértőket is beleértve) vonatkozó szabályok az „Egyéb költségvetés-végrehajtási eszközök” című új fejezetben kerültek összevonásra. A javaslat különös hangsúlyt fektet továbbá a jelenlegi uniós pénzügyi szabályok érdemi egyszerűsítésének megvalósítására. Az 1. pontban említettek szerint számos olyan elemet tartalmaz, amely csökkenti az uniós források pályázóira és címzettjeire nehezedő adminisztratív terhet. A javaslat nem zárja ki hatálya alól a mikrovállalkozásokat. Az ilyen vállalkozások uniós források kedvezményezettjei lehetnek, és ezért ugyanazon szabályoknak kell rájuk is vonatkozni. Bizonyos területeken azonban csökkenti a vállalkozások – gyakran kkv-k – költségeit (a pénzügyi eszközök területén a kedvezményezettek egyéni adatai helyett összesített statisztikák közzététele), és általánosabban véve a számos egyszerűsítési intézkedés valószínűleg valamennyi vállalkozás számára előnyös lesz. •Alapjogok A javaslat összhangban van az alapvető jogok védelmével. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincs költségvetési vonzata. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata 1. Egyszerűsítés az uniós források címzettjei vonatkozásában 1.1. A vissza nem térítendő támogatás felhasználásának egyszerűsítése, egyösszegű átalányok és költségszámítások Sok intézkedés arra irányul, hogy egyszerűsítse az uniós források címzettjeinek életét. Ezek az intézkedések a következőkhöz kapcsolódnak: a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázatok tartalma, a természetbeni hozzájárulás értéke, az önkéntes munka elismerése, bizonyos feltételek mellett a vissza nem térítendő támogatás tagállamok részére pályázati felhívás nélküli odaítélésére vonatkozó feltételek, a nonprofit elv, a támogatások kumulálása tilalmának elve, valamint a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok fokozatos megszüntetése. Más intézkedések az egyszerűbb és karcsúbb adminisztráció irányába tett elmozdulást igazolják. 1.1.1. Általános pénzügyi szabályok A javaslat ösztönzi a vissza nem térítendő támogatás egyszerűsített formáinak alkalmazását, amelyek minden uniós finanszírozású program előtt nyitottak, amennyiben a tevékenységek és az alapul szolgáló kiadások jellege lehetővé teszi az ilyen megközelítést (például képzési és mobilitási tevékenységek, utazási költségek stb.). Ez enyhítené az adminisztratív terhet, megerősítené a kedvezményezettek számára visszatérített összegek bizonyosságát, valamint ösztönözné a vissza nem térítendő támogatások egyszerűsített formái és azok kombinációi igénybevételének terjedését (175. cikk). Szakértői vélemény felhasználása: a vissza nem térítendő támogatások egyszerűsített formáinak alkalmazását hátráltatta a tényleges költségek észszerű közelítésének megállapításához szükséges adatok hiánya. Ennek oka gyakran a tevékenységek innovatív jellege vagy az, hogy a tevékenységeket csak bizonyos országokban hajtják végre, más országok tekintetében pedig nem állnak rendelkezésre adatok. E hiány áthidalása érdekében a Bizottság javasolja szakértői vélemény felhasználását a statisztikai vagy historikus adatok kiegészítéseként vagy alternatívájaként, a tevékenység jellegétől függően (175. cikk). Az egyösszegű átalány, egységköltség és átalányfinanszírozás engedélyezésének egyszerűsítése: a hosszadalmas és nehézkes engedélyezési folyamat (a támogatásonként 60 000 EUR-t meghaladó összegekhez a biztosi testület határozata szükséges) helyett lehetővé kell tenni, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyszerűsített formák engedélyezéséről szóló határozatot fogadjon el. A határozat erősen technikai jellege miatt (számítási módszertanok, adatok áttekintése stb.) ez a szint megfelelőbb (175. cikk). A vissza nem térítendő támogatásra irányuló pályázat – beleértve az azt kísérő igazoló dokumentumokat – tartalmának egyszerűsítése és pontosítása: nem kötelező a pályázó pénzügyi és működési kapacitását igazoló információt benyújtani, amennyiben azokat nem ellenőrzik (például közjogi intézmények esetében); a könyvvizsgálói jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettség hozzáigazítása az alkalmazandó uniós és nemzeti joghoz a számvitel területén (189. cikk). A támogatások kumulálása tilalma elvének egyszerűsítése: e szabály alól kivételt jelentenek az olyan vissza nem térítendő támogatások, mint a természetes személyeknek nyújtott ösztöndíjak, valamint a menekülteknek, munkanélkülieknek és egyéb leginkább rászoruló személyeknek nyújtott közvetlen támogatások, mivel azok értéke hagyományosan igen alacsony (185. cikk).

A nonprofit elv eltörlése: a nonprofit elv gyakorlati jelentősége lényegesen csökkent: a bevételtermelő projekteket elvben pénzügyi eszközökön keresztül támogatják. Az elvben nem bevételtermelő projektek esetében a nonprofit elvnek negatív hatásai vannak, mivel a kedvezményezettek nincsenek arra ösztönözve, hogy projektjeik fenntarthatóak vagy nyereségesek legyenek. Ez viszont negatív hatást gyakorol a gazdaságra. A természetbeni hozzájárulások értéke meghatározásának egyszerűsítése: e hozzájárulások nem minősülnek elszámolható költségnek. Pontos értékük ezért nem releváns. Ugyanakkor továbbra is elfogadhatók a társfinanszírozás részeként. A becsült költségvetés elfogadásának időpontjában az engedélyezésre jogosult tisztviselő által észszerűen megállapított érték bizonyíthatja, hogy a tevékenységet az uniós vissza nem térítendő támogatás mellett más forrásokból is finanszírozzák, és hogy betartják a társfinanszírozás elvét (184. cikk). Az önkéntes munka elismerése: Annak érdekében, hogy a kis szervezetek könnyebben részt tudjanak venni az uniós szakpolitikák végrehajtásában egy olyan környezetben, amelyben a források rendelkezésre állása korlátozott, el kell ismerni elszámolható költségként az önkéntesek által végzett munka értékét. Ennek eredményeképpen az ilyen szervezetek nagyobb mértékben támaszkodhatnak az önkéntesek munkájára a fellépéshez nyújtott társfinanszírozás érdekében (175., 180. és 184. cikk). A vissza nem térítendő támogatások pályázati felhívás nélküli odaítélésére vonatkozó feltételek egyszerűsítése és összehangolása: a Bizottság javasolja a közvetlen támogatások odaítélésének lehetőségének kiterjesztését a tagállamok által megnevezett olyan szervezetekre vagy intézményekre, amelyeknek de jure vagy de facto monopolhelyzetük van, és az olyan közvetlen kedvezményezettekre, amelyeket szakmai hátterüknél, nagyfokú szakosodásuknál vagy közigazgatási hatáskörüknél fogva választottak ki. Ezenfelül az engedélyezésre jogosult tisztviselő felhatalmazást kapna, hogy egy dokumentumban egyesítse az értékelési jelentést és az odaítélésről szóló határozatot. Ez enyhíti az adminisztratív terhet és felgyorsítja a közvetlen támogatások odaítélését (188. cikk). Egyszerűbb nyilvántartás-megőrzés: a nyilvántartás-megőrzési időszak egységesen öt év (három év, amennyiben a finanszírozás összege legfeljebb 60 000 EUR), közvetett végrehajtás esetén is (128. cikk). A vissza nem térítendő támogatások fogalmi megközelítése: amennyiben a vissza nem térítendő támogatást csupán abszolút értékben fejezik ki (nem az elszámolható költségek százalékában), úgy a költségek elszámolhatóságát legkésőbb az egyenlegkifizetés idején ellenőrizni kell (180. cikk). Ehhez az ellenőrzéshez az egyszerűsített („fogalmi”) megközelítés alkalmazható (150. cikk). A vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok fokozatos megszüntetése: a Bizottság javasolja a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok fokozatos megszüntetését és elsődlegesen a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások alkalmazását, amely a támogatások elektronikus kezelése tekintetében elért előrehaladásnak a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén történő felülvizsgálatától függ (277. cikk). 1.1.2. Ágazati szabályok Az egyszerűsített költségelszámolási opciók alkalmazására vonatkozóan a költségvetési rendeletben foglalt javításokat kiegészítik az ágazati jogszabályok javasolt módosításai, amelyek kiterjesztik az egyszerűsített költségopció alkalmazását a következőkben: ·az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet, ·az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU rendelet, ·a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU rendelet. 2. A többszörös kontrolloktól a könyvvizsgálat, értékelés vagy engedélyezés átvételéig, valamint a jelentéstételi követelmények összehangolása Ezen intézkedések célja, hogy amennyire lehetséges, ösztönözzék az egységes könyvvizsgálat, értékelés vagy engedélyezés átvételét (például az állami támogatásnak való megfelelés), amennyiben azok teljesítik az uniós rendszerben figyelembe veendő szükséges feltételeket. A többszörös kontrollok elkerülése érdekében a Bizottság előmozdítja a nemzetközileg elfogadott standardok vagy a nemzetközi bevált módszerek elismerését az említett területen, valamint a donorok közötti közös jelentéstételi követelményeket: ·Az egyéb szervezetek (donorok) által a címzettekre vonatkozóan már lefolytatott előzetes értékelések és ellenőrzések átvétele az uniós feltételekkel egyenértékű feltételek tekintetében (122. cikk). ·A Bizottság továbbá ösztönzi a nemzetközileg elfogadott standardokkal összhangban elvégzett könyvvizsgálatok átvételét azzal a céllal, hogy elkerüljék az ugyanazon személy/szervezet ugyanazon tevékenységekre vonatkozó többszörös könyvvizsgálatát. Ez lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy az uniós források felhasználásáról a nemzetközi partnerek (ENSZ, Világbank stb.) vagy a tagállamok által elvégzett független ellenőrzésekre támaszkodjon (123. cikk). ·A jelentéstételi követelmények összehangolása más donorokéval: a Bizottság a főbb nemzetközi partnereivel kötött pénzügyi keretpartnerségi megállapodásokon keresztül előmozdítja közös jelentéstételi követelmények elfogadását (126. cikk). ·Annak lehetővé tétele a Bizottság számára, hogy közvetett végrehajtás esetén lehetőség szerint az Unió partnereinek rendszereire és eljárásaira támaszkodjon, amennyiben azokat kedvezően értékelték (149. cikk), és korrekciós intézkedéseket hozzon, amennyiben bizonyos szabályok/eljárások nem elegendőek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére; amennyiben a Bizottság saját eljárásainak vagy meghatározott eljárásoknak az alkalmazását írja elő, nem végeznek értékelést. A felügyelet/kontroll szintjét minden esetben ki kell igazítani az arányosság elve alapján. ·A pénzügyi keretpartnerségi megállapodások előmozdítása (126. cikk): a megbízható partnerekkel hosszú távú együttműködés érdekében létrehozott megállapodások a jövőben valamennyi közvetlen és közvetett végrehajtású fellépésre kiterjednek, és tükrözik azt, hogy a Bizottság milyen mértékben támaszkodhat a kedvezően értékelt rendszerekre és eljárásokra, valamint az összes jogi eszközre vonatkozó egységes szabályrendszer alkalmazását. A hosszú távú partnerségi megállapodások rugalmas keretet biztosítanak majd adott esetben az értékelések és könyvvizsgálatok átvételére, valamint a könyvvizsgálati, jelentéstételi és egyéb adminisztratív követelményeknek a donorok közötti összehangolására. 3. Egyetlen szabályrendszer alkalmazásának lehetővé tétele a hibrid fellépésekre, illetve az intézkedések vagy eszközök kombinálása esetén A javaslat arra irányul, hogy közvetett végrehajtás esetén a lehető legnagyobb mértékű további egyszerűsítést valósítsa meg az Unió partnerei vonatkozásában.

3.1. Általános pénzügyi szabályok ·Bizonyos esetekben lehetővé válna, hogy a Bizottság végrehajtó partnereire csak egyetlen szabályrendszert alkalmazzanak kettő helyett – függetlenül a fellépés jellegétől és a partner szerepétől, mint a források kezelője vagy végrehajtója. Amennyiben a hibrid fellépések közvetett és közvetlen végrehajtást kombinálnak és jelenleg két szabályrendszert alkalmaznak, a jelenleg a közvetlen végrehajtási szabályoknak alárendelt kiegészítő elemek (gyakran ez a helyzet a technikai segítségnyújtás esetében) a fellépés fő elemeinek szabályait követnék (például pénzügyi eszköz működtetése garanciával stb. [208. cikk, (2) bekezdés]). ·A vissza nem térítendő támogatások és a pénzügyi eszközök közötti kombináció elősegítése érdekében egyetlen szabályrendszer (a pénzügyi eszközé) alkalmazandó a pénzügyi eszközöket kiegészítő vissza nem térítendő támogatásokra, amennyiben azok egyetlen fellépést képeznek (208. cikk, (2) bekezdés). ·A vissza nem térítendő támogatások és a pénzügyi eszközök esetében a nyilvántartás-megőrzési időszakot öt évre kell módosítani (legfeljebb 60 000 EUR összeg esetén három év, 128. cikk). 3.2. Ágazati szabályok ·Az állami támogatások ellenőrzése az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal való összhang ellenőrzésére korlátozódik a költségvetési rendeletben előirányzott uniós szintű pénzügyi eszközökre vonatkozóan, amikor az esb-alapok uniós szintű pénzügyi eszközökhöz járulnak hozzá (a kettős ellenőrzés megszüntetése): az uniós pénzügyi eszközökhöz nyújtott olyan tagállami hozzájárulások esetében, amelyeket a hozzájárulás felhasználásának földrajzi területéhez kapcsolódó feltételeken kívül a hozzájárulás felhasználására vonatkozó kiegészítő feltételek nélkül nyújtanak, nem szükséges egy másik különálló állami támogatási ellenőrzés, mivel a pénzügyi eszköz a költségvetési rendelet alapján már összhangban van az állami támogatási szabályokkal. Ennek pontosítására megfelelő iránymutatás révén kerül majd sor. ·A kkv-kezdeményezés meghosszabbítása, ami lehetővé teszi a kkv-kezdeményezés 2016 utáni alkalmazását, így a tagállamok 2020-ig köthetnek le finanszírozást a kkv-kezdeményezéshez. ·A közös rendelkezésekről szóló rendelet pénzügyi eszközök és vissza nem térítendő támogatások közötti kombinációjára vonatkozó rendelkezéseinek kiterjesztése és pontosítása azok együttes alkalmazásának megkönnyítése érdekében. ·Új lehetőség bevezetése az esb-alapok és az ESBA kombinálására, valamint új struktúra az esb-alapok EBB-vel és EBA-val történő kombinálására: lehetővé kell tenni, hogy az esb-alapok hozzájárulhassanak az ESBA keretében EBB finanszírozással kombinált pénzügyi eszközökhöz. 4. A pénzügyi eszközök hatékonyabb alkalmazása 4.1. Általános pénzügyi szabályok A pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tapasztalatok és különösen a fő végrehajtó partnerektől (EBB/EBA) érkező input alapján a következő lehetőségek állnak rendelkezésre a pénzügyi eszközök kezelésének és hatékonyságának javítása érdekében: ·A pénzügyi eszközök által termelt minden hozamot (bevételek + visszafizetések) ugyanarra az eszközre kell felhasználni a hatékonyságnövelés érdekében; a teljes átláthatóság a jelentéstétel révén biztosított (202. cikk, (2) bekezdés). ·Az EBB/EBA megtartaná státuszát mint az Unió fő végrehajtási partnere, de engedélyezni kell a Bizottság és jelentős számú potenciális szervezet közötti közvetlen tárgyalásokat a szervezetek közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében (149. cikk). ·Tekintettel arra, hogy nem lehetséges az uniós szabályok maradéktalan betartását biztosítani, amennyiben az Unió egy alap kisebbségi tulajdonosként vesz részt egy pénzügyi eszközben, a Bizottság ehelyett az uniós szabályok arányos alkalmazásának lehetővé tételét javasolja az ilyen helyzetekben (208. cikk, (4) bekezdés). ·A végső címzettekre vonatkozó egyéni adatok közzétételét felváltaná a statisztikai adatok közzététele, amelyeket az 500 000 EUR-nál alacsonyabb összegű uniós támogatásban részesülő végső kedvezményezettekre vonatkozóan javasolt megfelelő kritériumokkal (szakpolitikai terület, a kedvezményezett típusa, földrajzi eloszlás) összhangban összesítenek (36. cikk, (5) bekezdés). ·A végső kedvezményezetteknek és közvetítőknek nem kell azt megerősítő nyilatkozatot benyújtaniuk, hogy nincsenek a kizárást indokoló helyzetek valamelyikében, amennyiben a végrehajtó partner az uniós kizárási politikával egyenértékűnek ítélt kizárási politikát alkalmaz (131. cikk). ·A Bizottság két új szakaszt javasol a pénzügyi kockázattal járó egyéb eszközök, így a költségvetési garanciák, valamint a tagállamok vagy harmadik országok részére nyújtott pénzügyi támogatás szabályozására (X. cím, 2. fejezet, 2. és 3. szakasz). ·A Bizottság szabályokat vezetett be a tartalékkal nem fedezett függő kötelezettségek engedélyezésére, kezelésére és kontrolljára vonatkozóan (203–206. cikk). 4.2. Ágazati szabályok

A megosztott végrehajtás alá tartozó pénzügyi eszközök kezelésének és alkalmazásának további optimalizálása érdekében a Bizottság a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet módosítását javasolja: ·Annak pontosítása, hogy a tagállami irányító hatóságoknak lehetőségük van a szerződések – többek között a technikai segítségnyújtás – közvetlen odaítélésére az EBB/EBA, egyéb nemzetközi pénzügyi szervezetek, valamint nemzeti fejlesztési bankok részére. ·Készpénzgazdálkodás: amennyiben az esb-alapokból pénzügyi eszközbe befizetett összeg a végső címzettekbe való befektetéseket megelőzően negatív kamatot eredményez, engedélyezni kell a visszafizetett forrásokból való visszafizetésüket, amennyiben legalább egy befektetési ciklus lezajlott. ·Az EMVA tőkeáttételi hatásának a pénzügyi eszközök szélesebb körű alkalmazása révén történő növelése érdekében el kell törölni bizonyos EMVA intézkedések olyan specifikus szabályait, amelyek akadályozták a vidékfejlesztés területén a pénzügyi eszközök programozását és az alapkezelők általi alkalmazását. 5. Rugalmasabb költségvetés-irányítás 5.1. Általános pénzügyi szabályok A javaslat számos lehetőséget meghatároz a költségvetés rugalmasságának fokozására, hogy az Unió hatékonyabban tudja kezelni az előre nem látható kihívásokat és új feladatokat: ·Uniós vagyonkezelői alapok létrehozásának lehetővé tétele az Unión belüli (és nemcsak harmadik országbeli) vészhelyzeti, vészhelyzetet követő és tematikus intézkedésekre vonatkozóan is. Az Európai Unióban történt közelmúltbeli események rávilágítottak arra, hogy fokozni kell az Unión belüli finanszírozás rugalmasságát. Mivel a külső és belső politikák közötti határok egyre jobban elmosódnak, ez eszközt nyújtana a határon átnyúló kihívások kezelésére is (227. cikk). ·A negatív tartalék 200 millió EUR-ról 400 millió EUR-ra emelése, amelynek célja az arra irányuló tanácsi felkérés teljesítése, hogy a kifizetésekkel kapcsolatban kevesebb költségvetés-módosítási tervezet kerüljön benyújtásra (48. cikk). ·A külső tevékenységekre vonatkozó rugalmassági keret létrehozása az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) és a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz felosztatlan forrásainak az N+1. évre történő átvitelével az egyes eszközök eredeti előirányzatainak 10 %-os határán belül (12. cikk). ·A válság- és vészhelyzetekre és a humanitárius segélyként nyújtott v issza nem térítendő támogatás rugalmasabbá tétele: az adminisztratív eljárások egyszerűsödnek a gyors és hatékony válaszadás érdekében (például visszamenőleges elszámolhatóság a kérelem benyújtását megelőzően, amelyről az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő dönt, 186. cikk). ·Az előlegszámlák uniós küldöttségeken való használata lehetővé tenné alacsonyabb összegek költségvetési eljárás keretében történő kifizetését. A válságkezelési segély és a humanitárius segítségnyújtási műveletek területén a személyzeti szabályzat hatálya alá nem tartozó alkalmazottak ilyen számlákat kezelhetnek és az e számlákról legfeljebb 2500 EUR összegben végrehajtott jogi kötelezettségvállalásokat írhatnak alá (109. cikk). ·A Bizottság által saját hatáskörben végzett átcsoportosítások rugalmasságának növelése a jelenlegi hatály kiterjesztése révén, például az operatív kiadások különböző címek – a támogatási alcímeket is beleértve – közötti átcsoportosításának lehetővé tétele, amennyiben azokra ugyanaz az alap-jogiaktus vonatkozik, és az igazgatási támogatási sorokról a megfelelő operatív sorokra való átcsoportosítása (28. cikk). ·Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) egyszerűbb igénybevétele a tartalékból a költségvetési sorra való, saját hatáskörben végzett átcsoportosítás révén, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az igénybevételről szóló határozatot (28. cikk). ·Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) egyszerűbb igénybevétele a tartalékból a költségvetési sorra való átcsoportosítás automatikus jóváhagyása révén, amennyiben a költségvetési hatóság elfogadja az alap igénybevételről szóló határozatot (30. cikk). ·Annak pontosítása, hogy a sürgősségisegély-tartalék és az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) vonatkozásában a kötelezettségvállalási előirányzatnak megfelelő összegek automatikusan átvitelre kerülnek (12. cikk). ·Azon kötelezettség megszüntetése, hogy az átvitt előirányzatok felhasználása előtt először a folyó pénzügyi évre engedélyezett előirányzatokat kell felhasználni, amíg azok el nem fogynak. ·Annak lehetővé tétele, hogy a belső címzett bevételeket attól eltérő célra használják fel, mint amelyre rendelték, amennyiben nincsenek olyan azonosított szükségletek, amelyek lehetővé teszik e bevételek ugyanazon célra való felhasználását (30. cikk, (3) bekezdés). ·Annak lehetővé tétele az intézmények és szervek számára, hogy meghatározott eseményekre vagy tevékenységekre (vagyis nem fogadásokra vagy más kizárólagosan társadalmi eseményre) elfogadjanak vállalati szponzorálás keretében nyújtott természetbeni hozzájárulást. E rendelkezés végrehajtása érdekében először minden intézmény engedélyezi a szponzorálás keretében nyújtott természetbeni hozzájárulás elfogadásának elvét, és konkrét iránymutatásokat határoz meg különösen az etikai szempontok szabályozására (24. cikk). ·Annak előirányozása, hogy az épületek vagy földterület értékesítésére vonatkozó jóváhagyási eljárás részeként a költségvetési hatóság eseti alapon elfogadhatja, hogy az említett értékesítésből származó bevételt címzett bevételnek tekintsék annak érdekében, hogy megkönnyítse a Bizottság általi létesítménykezelést és egyéb épületek értékesítését (20. cikk, (3) bekezdés, g) pont).

·Európai uniós válságtartalék létrehozása a visszavont előirányzatok újrafelhasználásával. ·A következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan azon lehetőség megteremtése, hogy a pénzügyi eszközöktől eltérő pénzügyi műveletek az Unió pénzügyi kötelezettségét fedező, számviteli értelemben vett pénzügyi eszközöket meghaladó függő kötelezettséget generálhatnak az Unió számára (203. cikk), továbbá közös tartalékfeltöltési alap létrehozása a pénzügyi műveletekre tartalékolt forrásokból (205. cikk). 5.2. Ágazati szabályok ·Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU rendelet bevezeti azt a lehetőséget, hogy a tagállamok ember okozta katasztrófák, például menekültügyi válság esetén is segítséget nyújtsanak, és hogy a rendelkezésre álló forrásokat azonnal fel lehessen használni (anélkül, hogy a program módosításának benyújtására kellene várni). A szöveg továbbá kiegészül a migránsokra és menekültekre vonatkozó konkrét befektetési prioritással az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1301/2013/EU rendelet értelmében a migránsok és menekültek támogatására irányuló intézkedések programozásának egyszerűsítése érdekében. ·A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (1296/2013/EU EaSI-rendelet): az EaSI kiigazítási kapacitásának a válságokra és változó politikai prioritásokra való kiterjesztése érdekében rugalmasságra van szükség a program három tengelyének mindegyikére és ezeken belül minden egyes tematikus prioritásra előirányzott indikatív kiadási szinteket illetően. Ezenfelül a jelenlegi gazdasági környezetre tekintettel meg kell őrizni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok javára történő alkalmazására vonatkozó eltérést. ·Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló 1316/2013/EU rendelet: Tekintettel a többéves munkaprogramok sikerére, növelni kell a rugalmasságot, hogy a források 95 %-át lehessen a többéves programokra és olyan további támogatott projektekre fordítani, amelyek a legtöbb hozzáadott értéket nyújtják a transzeurópai közlekedési hálózat tekintetében (törzshálózati folyosók, határon átnyúló projektek és a törzshálózat egyéb szakaszaira vonatkozó projektek). ·Az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos kiadások kezelése (652/2014/EU rendelet): a Bizottság javasolja a költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bontására vonatkozó lehetőség meghosszabbítását, tekintettel az e szabály alkalmazásával kapcsolatban szerzett pozitív tapasztalatokra, valamint a kedvezményezettek és a bizottsági szolgálatok ehhez kapcsolódó munkaterhének jelentős csökkenésére. ·A vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU rendeletben lehetővé kell tenni, hogy meghatározott ágazatokban a bevételek jelentős visszaesése esetén kölcsönös kockázatkezelési alapok révén támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági termelők részére, valamint támogassák az ilyen alapok kezdő tőkeállományát. 6. Eredményközpontúság és a jelentéstétel észszerűsítése A javaslat egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek a költségvetés eredményközpontúságának fokozására, egyértelmű teljesítménykeret létrehozására, az átláthatóság javítására és a jelentéstétel észszerűsítésére irányulnak. 6.1. Eredményközpontúság Számos javaslat valamennyi szakpolitikai terület előtt nyitva áll, és a ténylegesen elköltött összegek helyett az eredményekre összpontosít. A javaslatok bizonyítják a Bizottság elkötelezettségét amellett, hogy megteremtse az eredményközpontú megközelítéshez szükséges feltételeket: ·Valamennyi irányítási mód esetén lehetővé teszi a teljesített feltételeken, a kimeneteken vagy a teljesítményen alapuló kifizetéseket (például áttelepített menekültenként járó kifizetés a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap esetében, illetve a tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás, 121. cikk). Ilyen esetekben a projektek finanszírozása nem kapcsolódik az uniós források címzettjénél felmerült kiadások visszatérítéséhez, hanem közvetlenül a helyszínen elért eredményektől függ. A legfontosabb, hogy vagy az előzetesen az alap-jogiaktusban vagy bizottsági határozatokban megállapított bizonyos feltételek teljesüljenek és/vagy teljesítménymutatók alapján mért eredményeket valósítsanak meg (utólagos). Az ilyen rendszerek fokozzák a források címzettjeinek az eredmények elérésére irányuló felelősségvállalását/elkötelezettségét. Lehetővé teszik az adminisztratív teher, illetve a kontrollok költségeinek jelentős csökkentését. A kontrollok korlátozhatók a feltételek/vállalt eredmények teljesítésének és az adminisztratív tehernek az ellenőrzésére. Ez cserében korlátozza a jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos hibák kockázatát. Az Európai Számvevőszék síkra száll e rendszer mellett és „jogosultságok”-nak nevezi. ·A pénzdíjak elősegítése (IX. cím): a pénzdíjakról szóló cím rövidebb és egyszerűbb lett; azon kötelezettség helyett, mely szerint az 1 millió EUR vagy azt meghaladó értékű pénzdíjakat be kell jelenteni a költségvetési tervezetet kísérő kimutatásokban, az Európai Parlamentet előzetesen tájékoztatni kell, és az ilyen pénzdíjakat a finanszírozási határozatban kifejezetten be kell jelenteni. ·Globális egyösszegű átalány (176. cikk): a jövőben a globális egyösszegű átalány a fellépés valamennyi elszámolható költségét fedezheti. Az ellenőrzések és kontrollok kizárólag a kimenetekre/eredményekre fognak összpontosulni. A globális egyösszegű átalány a vissza nem térítendő támogatásra pályázó által javasolt, a vonatkozó adatokra való hivatkozást és/vagy szakértői véleményt is magában foglaló költségvetés értékelésén alapul, figyelembe véve a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elvét. ·Prioritás a vissza nem térítendő támogatás egyszerűsített formáinak, amennyiben a kifizetést a kimenetek vagy az eredmények alapján alkalmazzák (175. cikk): input alapú megközelítést csak akkor szabad megfontolni, ha a kimenet alapú megközelítés nem lehetséges vagy nem megfelelő. Az egyszerűsített formákat jelenleg elsődlegesen az inputokra összpontosítva alkalmazzák (például embernapok száma, utazások száma, kiküldetésben töltött napok száma stb.). Ehhez hasonlóan a Bizottság ösztönzi annak lehetőségét, hogy a kifizetésekre egyszerűsített formában kerüljön sor konkrét végeredmények megvalósítása alapján (például megtartott konferencia, megszervezett fesztivál, megépített prototípus stb.). ·A vissza nem térítendő támogatás egyszerűsített formáira vonatkozó kontroll hatályának pontosítása, amennyiben a végeredményeket nem valósítják meg (177. cikk): a kontrollok a kifizetés alkalmazásához szükséges feltételek teljesítésére összpontosulnak (például hogy egy támogatott európai filmet a szükséges minőségben készítették-e el és a szükséges mennyiségben forgalmazzák-e, egy Erasmus hallgató valóban tanult-e külföldön stb.). Nem kell jelentést tenni a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségekről. Amennyiben a kifizetés alkalmazásához szükséges feltételeket nem teljesítették vagy a vállalt tevékenységeket rossz minőségben, részlegesen vagy későn hajtották végre, a Bizottság a hiányosság arányában csökkenti a vissza nem térítendő támogatás összegét és visszafizetteti a jogtalanul kifizetett összegeket. 6.2. Egyértelmű teljesítménykeret A Bizottság az eredményközpontúság fokozásának kiegészítésére egyértelmű teljesítménykeretet javasol: ·Az előirányzatok felhasználása során összekapcsolódik a teljesítmény, a célkitűzések meghatározása, a mutatók, az eredmények, valamint a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve (31. cikk).

·Teljesítményalapú díjak nyújtása az uniós forrásokat kezelő szervezetek díjazására (150. cikk). ·A programindokolás megfontolása a program teljesítményére vonatkozó információk fő forrásaként (39. cikk). ·Az összefoglaló jelentés és az EUMSZ 318. cikke szerinti jelentés összevonása egyetlen, az Unió költségvetésére vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentésbe az uniós költségvetés teljesítményéről való éves jelentéstételhez (a 2015-ös pénzügyi évtől, 239. cikk). ·Az értékelésre vonatkozó terminológia hozzáigazítása a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. évi intézményközi megállapodás rendelkezéseihez, valamint a költségvetési rendelet szerinti előzetes értékelések és a hatásvizsgálatok összekapcsolása (32. cikk). 6.3. A jelentéstétel észszerűsítése 6.3.1. Általános pénzügyi szabályok A költségvetési rendelet egymást követő felülvizsgálatai jelentősen növelték a jelentések számát és a többek között a beszámolókra vonatkozóan kért információkat: a jelentéstétel most több dokumentumon keresztül valósul meg, amelyeket az év különböző időszakaiban kell elkészíteni. Annak érdekében, hogy fokozza a hatékonyságot és az átláthatóságot nem csak a költségvetési hatóság, hanem a nyilvánosság felé is, a Bizottság a jelenleg szolgáltatott információk szintjének befolyásolása nélkül a következőket javasolja: ·A jelentéstételi kötelezettség két fő momentum köré csoportosítása: a következőket kísérő jelentések: ·a költségvetési tervezet; az uniós szintű pénzügyi eszközökről szóló valamennyi jelentést a költségvetési tervezetet kísérő egyetlen dokumentumban vonják össze (39. cikk). ·a mentesítési eljárás részeként benyújtott jelentések: „az integrált pénzügyi beszámolási csomag” – külön fejezet foglalkozna a költségvetési és az egyéb jelentéstétellel (239–245. cikk). ·Az integrált beszámolási csomag kulcsfontosságú eleme a 2015-ös pénzügyi évtől az összefoglaló jelentés és az EUMSZ 318. cikke szerinti jelentés összevonásával keletkező, az Unió költségvetésére vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (239. cikk). ·Annak meghatározása, hogy a Számvevőszék által végzett külső ellenőrzés figyelembe veszi a programok többéves jellegét (247. cikk, (1) bekezdés). 6.3.2. Jelentéstétel: ·A Bizottság a jelentéstételi kötelezettségeket bizonyos átfedések megszüntetése révén ésszerűsítette (közös rendelkezésekről szóló rendelet). 7. Egyszerűbb és karcsúbb uniós adminisztráció 7.1. Általános pénzügyi szabályok Egy sor egyszerűsítési intézkedés arra irányul, hogy az uniós intézmények hatékonyabban tudjanak működni, mégpedig úgy, hogy a méretgazdaságosság elérése érdekében közösen hajtanak végre igazgatási előirányzatokat: ·A szervezeti egységek, valamint uniós intézmények, uniós szervek és európai hivatalok közötti szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokra vonatkozó kifejezett jogalap megteremtése, valamint azon lehetőség valamennyi intézményre való kiterjesztése, hogy az igazgatási előirányzatok végrehajtását megkönnyítő, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat kössenek. A jövőben arra is lehetőség lesz, hogy az igazgatási előirányzatok végrehajtását átruházzák egy a Bizottság által létrehozott hivatalra. ·A hivatalok kötelező és nem kötelező feladatai közötti különbségtétel pontosítása (64. és 65. cikk): a kötelező feladatokat a hivatalhoz kapcsolódó költségvetési szakaszba bevitt előirányzatokból kell fedezni. Azokat a nem kötelező feladatokat, amelyeket egy hivatal egy másik intézmény vagy szerv kérésére önkéntesen vállalva végez el, az érintett intézmény vagy szerv költségvetéséből fedezik. ·Többéves finanszírozási határozatok lehetővé tétele és a finanszírozási határozatban szereplő kötelező elemek számának csökkentése (108. cikk). A Bizottság ezenfelül javasolja, hogy a finanszírozási határozat egyszerre minősüljön az éves és a többéves munkaprogramnak. E változások felgyorsítanák a költségvetés végrehajtását egy program második és azt követő éveiben.

·A végrehajtó ügynökségekre vonatkozó szabályok pontosítása (68. cikk): a végrehajtó ügynökségek éves hozzájárulásban részesülnek; operatív előirányzatok végrehajtása során a végrehajtó ügynökség igazgatója megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el; egy operatív program végrehajtó ügynökségre való átruházása magában foglalhat kísérleti projekteket és előkészítő intézkedéseket, valamint igazgatási kiadások végrehajtását a szinergiák és a méretgazdaságosság elérése érdekében. ·A költségvetési rendelet 139. cikkében szereplő testület összevonása a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testülettel (90. cikk): hatékonysági okokból a gazdasági szereplőkre vonatkozó kizárásokat és pénzügyi szankciókat ajánló, a költségvetési rendelet szerinti testület az uniós személyzet tagjai által elkövetett pénzügyi szabálytalanságok tekintetében is hatáskörrel rendelkezne, míg e szabálytalanságok személyzeti szabályzat szerinti következményeivel továbbra is a fegyelmi bizottság foglalkozna. 7.2. Ágazati szabályok ·A Bizottság számos módosítást javasol a közös rendelkezésekről szóló rendelethez a programirányítás és a nemzeti szintű programok megkönnyítése érdekében, valamint a kimenetekre és az eredményekre összpontosító projekteket magukban foglaló közös cselekvési terveket. ·A mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések területén a támogatást az aktív mezőgazdasági termelőknek nyújtják, bizonyos intézkedések pedig a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásra összpontosulnak. Bevezetésre kerül a közbeszerzési hibákhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciókra vonatkozó arányosság annak elkerülése érdekében, hogy úgy tekintsék, hogy e hibák mindig az érintett támogatás 100 %-át érintik. 8. Egyéb módosítások Bevételi műveletek: a javasolt módosítások a következők: ·Átláthatósági okokból módosul a saját források számviteli célú negatív kiigazítására vonatkozó rendelkezés (94. cikk). ·Egy új rendelkezés meghatározza azt a határidőt, amelyen belül a terhelési értesítést meg kell küldeni az adós részére (96. cikk, (2) bekezdés), ami tükrözi a Bíróság legutóbbi ítélkezési gyakorlatát. ·Az új 107. cikk meghatározza a kiegyenlítő kamatokra olyan esetekben alkalmazandó rátát érintő szabályokat, amennyiben egy összeget az Európai Unió Bíróságának ítéletét vagy peren kívüli egyezséget követően vissza kell téríteni. ·Módosul a pénzbírságot, egyéb büntetéseket vagy szankciókat érintő rendelkezés, hogy egyértelmű legyen, hogy az ideiglenesen beszedett összegeket a kamat figyelembevételével kell visszafizetni az érintett harmadik fél részére; valamint hogy a Bizottságtól eltérő intézmények (például az 1173/2011/EU rendelettel összhangban a Tanács) által kiszabott pénzbírság is a költségvetési rendelet hatálya alá tartozik (jelenleg ez a Bizottság által kiszabott pénzbírságra korlátozódik, 106. cikk). ·Módosul a címzett bevételre vonatkozó megfogalmazás az olyan intézkedésekhez való hozzájárulások tükrözése érdekében, mint a törökországi menekülteket támogató eszköz (20. cikk, (2) bekezdés). A javaslat által módosított ágazati jogi aktusok felsorolása: ·A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1301/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 289. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

·Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347, 2013.12.20., 671. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1309/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL 347., 2013.12.20., 855. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 223/2014/EU rendelete (2014. március 11.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (HL L 72., 2014.3.12., 1. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 283/2014/EU rendelete (2014. március 11.) a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 86., 2014.3.21., 14. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 652/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2014.6.27., 1. o.). ·Az Európai Parlament és a Tanács 541/2014/EU határozata (2014. április 16.) az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról (HL L 158., 2014.5.27., 227. o.). 2016/0282 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint a 2012/2002/EK, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU, az 1308/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU, a 283/2014/EU és a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 46. cikkének d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 164. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172., 175., 177., 178. cikkére, 189. cikkének (2) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére, 212. cikkének (2) bekezdésre, 322. cikkének (2) bekezdésére és 349. cikkére, összefüggésben Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, tekintettel a Számvevőszék véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel: (1)Mivel a végrehajtás három évét követően tovább kell módosítani az Unió költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokat annak érdekében, hogy a rugalmasság növelésével megszűnjenek a szűk keresztmetszetek a végrehajtásban, egyszerűsödjön a végrehajtás az érdekelt felek és a szolgálatok számára, valamint fokozódjon az eredményközpontúság, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet hatályon kívül kell helyezni és helyébe e rendeletnek kell lépnie. (2)Az Unió általános költségvetésére (a továbbiakban: a költségvetés) alkalmazandó pénzügyi szabályok összetettségének csökkentése, valamint a vonatkozó szabályok egyetlen rendeletbe (a továbbiakban: egységes szabálykönyv) való belefoglalása érdekében az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Az áttekinthetőség érdekében az 1268/2012/EU rendelet főbb szabályait ebbe a rendeletbe, más szabályokat pedig a szolgálatoknak szóló iránymutatásokba kell belefoglalni. (3)Az alapvető költségvetési elveket meg kell őrizni. Lehetőség szerint felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell az alapelvektől való eltéréseket olyan meghatározott területeken, mint például a kutatás, a külső tevékenységek és a strukturális alapok, figyelembe véve, hogy azok továbbra is relevánsak-e, mekkora hozzáadott értéket jelentenek a költségvetés számára, és mekkora terhet rónak az érdekelt felekre. (4)A már programozott összegeken felül az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz forrásainak legfeljebb 10 %-a felosztatlanul tartható a pénzügyi év elején, hogy jelentős, előre nem látható szükségletek, új válsághelyzetek vagy harmadik országokban bekövetkező jelentős politikai változások kezelése érdekében további finanszírozást tegyen lehetővé. Amennyiben e felosztatlan forrásokat az év folyamán nem kötik le, úgy azokat a Bizottság határozatával át kell vinni. (5)Az átvitelre vonatkozó szabályokat egyértelműbben kell bemutatni és különbséget kell tenni az automatikus és a nem automatikus átvitel között. (6)A költségvetés végrehajtásának optimalizálása érdekében fontos annak lehetővé tétele, hogy a külső címzett bevételeket át lehessen vinni és fel lehessen használni a következő programra vagy fellépésre. Biztosítani kell, hogy a belső címzett bevételeket csak egy évre lehessen átvinni, kivéve, ha ez a rendelet másként rendelkezik. (7)A költségvetés végrehajtásának javítása érdekében az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó szabályoknak nagyobb rugalmasságot kell biztosítaniuk. Ennek érdekében fontos, hogy a Bizottság döntést hozhasson az operatív előirányzatok legfeljebb 10 %-ának az ugyanazon alap-jogiaktus által szabályozott címek közötti átcsoportosítására vonatkozóan. Az igazgatási támogatási sorokról a megfelelő operatív sorokra való átcsoportosítást is a Bizottságnak saját hatáskörében eljárva kell elvégeznie. (8)A speciális eszközök végrehajtásának rugalmasabbá tétele érdekében egyszerűsíteni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és az Európai Unió Szolidaritási Alapja igénybevételére és átcsoportosítására vonatkozó eljárásokat. (9)A belső címzett bevételeket illetően az egyediség elvétől való eltérést kell bevezetni, hogy lehetővé váljon a rendelkezésre álló előirányzatok valamennyi típusának optimális felhasználása. Ebben a tekintetben, amennyiben nincsenek olyan azonosított igények, amelyek lehetővé teszik az ilyen bevételek felhasználását arra a célra, amelyre rendelték, lehetővé kell tenni más célokra való felhasználásukat. (10)Lehetővé kell tenni, hogy az uniós intézmények az Unió számára tett bármilyen adományt elfogadhassanak. (11)Olyan rendelkezést kell alkotni, amely lehetővé teszi, hogy jogi személyek promóciós vagy vállalati társadalmi felelősségvállalási célokból természetbeni szponzorálást nyújtsanak egy uniós eseményhez vagy tevékenységhez. (12)Egyértelművé kell tenni a teljesítmény fogalmát az uniós költségvetés tekintetében. A teljesítményt a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének közvetlen alkalmazásaként kell meghatározni. Az előirányzatok felhasználása során össze kell kapcsolni a teljesítményt, a célok kitűzését, a mutatókat, az eredményeket, valamint a gazdaságosságot, eredményességet és hatékonyságot. A különböző programok meglévő teljesítménykereteivel való összeütközés elkerülése érdekében a teljesítménnyel kapcsolatos terminológiára való hivatkozásokat a célkitűzésekre, valamint az azok megvalósításában elért előrehaladás nyomon követésére kell korlátozni. (13)Az uniós jogszabályoknak magas színvonalúaknak kell lenniük, azokra a területekre kell összpontosulniuk, amelyeken a legnagyobb hozzáadott értéket teremtik az uniós polgárok számára, és a lehető leghatékonyabbak és legeredményesebbek az uniós szakpolitikák közös célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából. E célkitűzések megvalósításában segíthet a jelentős kiadásokkal járó meglévő és új kiadási programok és tevékenységek értékelésnek való alávetése. (14)Az EUMSZ 15. cikkében foglalt átláthatósági elv, amelynek értelmében az intézményeknek a lehető legnyitottabb módon kell működniük, a költségvetés végrehajtása terén megköveteli, hogy a polgárok tudomást szerezhessenek arról, hogy az Unió hol és milyen célokra fordítja a forrásokat. Az ilyen információk előmozdítják a demokratikus vitát, hozzájárulnak a polgárok uniós döntéshozatali eljárásban történő részvételéhez, és megerősítik az uniós kiadásokkal kapcsolatos intézményi kontrollt és alapos vizsgálatot. Az ilyen célokat az uniós források valamennyi címzettjével kapcsolatos információk – lehetőség szerint korszerű kommunikációs eszközök segítségével történő – közzététele révén kell megvalósítani, ami figyelembe veszi a címzettek bizalmassághoz és biztonsághoz fűződő jogos érdekeit, természetes személyek esetében pedig a magánélethez való jogot és személyes adataik védelmét. Ezért az arányosság elvével összhangban az intézményeknek szelektív megközelítést kell alkalmazniuk az információk közzététele terén. Használható információk nyújtása érdekében a közzétételre vonatkozó döntéseknek megfelelő szempontokon kell alapulniuk. (15)A közvetlen végrehajtás keretében végrehajtott uniós források felhasználásával kapcsolatos információkat közzé kell tenni az intézmények honlapján, és azoknak tartalmazniuk kell legalább a címzett nevét és földrajzi helyét, az összeget, valamint a források célját. Az említett információknak olyan releváns kritériumokat kell figyelembe venniük, mint például a gyakoriság, az intézkedés típusa és jelentősége. (16)Az uniós források címzettjeinek nevét és földrajzi helyét a nyilvános versenyeljárást követően odaítélt pénzdíjak, vissza nem térítendő támogatások és szerződések esetében kell közzétenni, ami különösen versenypályázatok, pályázati felhívások és ajánlati felhívások esetében jellemző; az ilyen közzététel során tiszteletben kell tartani az EUMSZ elveit és különösen az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét. Továbbá az ilyen közzétételnek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a versenyben elutasított pályázók ellenőrizhessék a nyilvános kiválasztási eljárásokat. (17)A természetes személyekre vonatkozó személyes adatok közzététele nem haladhatja meg azt az időtartamot, amely alatt a címzett a forrásokat felhasználja, így ezeket az adatokat két év után el kell távolítani. Ugyanez alkalmazandó az olyan jogi személyek személyes adataira, amelyek hivatalos megnevezésében természetes személy vagy személyek neve szerepel. (18)Az e rendeletben felölelt esetek többségében a közzététel jogi személyeket érint. (19)Amikor természetes személyekről van szó, e közzétételt csak az odaítélt összeg fontossága és a források legmegfelelőbb felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó igény közötti arányosság elvének tiszteletben tartásával lehet kilátásba helyezni. Természetes személyek esetében, a vonatkozó régió NUTS 2 szint szerinti közzététele megfelel a címzettek közzétételére vonatkozó célnak, biztosítja a különböző méretű tagállamokkal szembeni egyenlő bánásmódot, és egyúttal tiszteletben tartja a címzettek magánélethez való jogát és különösen személyes adataik védelmét.

(20)Az ösztöndíjakkal és a leginkább rászoruló természetes személyeknek kifizetett egyéb közvetlen támogatásokkal kapcsolatos információknak továbbra is kivételt kell képezniük e közzététel alól. (21)A címzettek közötti egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása érdekében a természetes személyekkel kapcsolatos információk közzétételét a tagállamok azon kötelezettségével összhangban is biztosítani kell, hogy magas fokú átláthatóságot garantáljanak azon szerződések esetében, amelyek meghaladják az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott összeget. (22)A címzett nevét és földrajzi helyét, valamint a források összegét és célját nem kell közzétenni abban az esetben, ha az veszélyeztetheti a címzettnek az Európai Unió Alapjogi Chartája által védett sérthetetlenségét, vagy árthat a címzett jogos üzleti érdekeinek. (23)Közvetett és megosztott végrehajtás esetén az uniós forrásokat végrehajtó személyeknek, szervezeteknek vagy kijelölt szerveknek kell rendelkezésre bocsátaniuk a címzettekre és a végső címzettekre vonatkozó információkat. Adott esetben az adatok részletességének mértékét és a kritériumokat az ágazatspecifikus szabályokban kell meghatározni és a pénzügyi keretpartnerségi megállapodásokban tovább lehet pontosítani. A Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania az arra a honlapra való hivatkozást, amelyen a címzettekre és a végső címzettekre vonatkozó információk megtalálhatók. (24)A közvetlen és közvetett végrehajtás keretében végrehajtott pénzügyi eszközök adatainak fokozott olvashatósága és átláthatósága érdekében valamennyi jelentéstételi követelményt a költségvetési tervezethez csatolt egyetlen munkadokumentumba kell belefoglalni. (25)Rendelkezni kell arról, hogy az igazgatási előirányzatok végrehajtásának elősegítése érdekében a Bizottságnak lehetősége legyen szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat kötnie más intézményekkel, valamint arról, hogy ilyen szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat köthessenek az uniós intézmények szervezeti egységei, uniós szervek, európai hivatalok, az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott szervek vagy személyek és az Európai Iskolák Igazgatótanácsának főtitkári hivatala is szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre, építési beruházásra vagy ingatlanszerződések végrehajtására vonatkozóan. (26)Meg kell határozni az európai hivatalokat, és különbséget kell tenni az ilyen hivatalok kötelező és nem kötelező feladatai között. Lehetőséget kell nyújtani az uniós intézmények, az uniós szervek és egyéb európai hivatalok számára, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört átruházzák az európai hivatal igazgatójára. Az európai hivataloknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel is, hogy szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat kössenek szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre, építési beruházásra vagy ingatlanszerződések végrehajtására vonatkozóan. Meg kell határozni a számviteli nyilvántartásra vonatkozó különleges szabályokat, olyan rendelkezéseket, amelyek felhatalmazzák a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét, hogy feladatai egy részét átruházza az említett hivatalok személyzetére, valamint a működési eljárásokat azon bankszámlák tekintetében, amelyeknek a Bizottság nevében való megnyitására az európai hivatalok engedélyt kaphatnak. (27)A végrehajtó ügynökségek költséghatékonyságának javítása érdekében és az egyéb uniós szervekkel kapcsolatban szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét megbízzák a végrehajtó ügynökség számvitelért felelős tisztviselője feladatainak egészével vagy egy részével. (28)Jogbiztonsági okokból egyértelművé kell tenni, hogy a végrehajtó ügynökségek igazgatói megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, amikor az ügynökségükre átruházott programok operatív előirányzatait kezelik. Az egyes támogató szolgáltatások globális központosításából származó hatékonyságnövelés teljes hatásának kifejtése érdekében kifejezetten meg kell említeni, hogy a végrehajtó ügynökségek végrehajthatnak igazgatási kiadásokat. (29)Meg kell állapítani a pénzügyi szereplők – különösen az engedélyezésre jogosult tisztviselők és a számvitelért felelős tisztviselők – hatásköreire és feladataira vonatkozó szabályokat. (30)Az Európai Parlamentet és a Tanácsot két héten belül tájékoztatni kell a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő, a belső ellenőr és a számvitelért felelős tisztviselő kinevezéséről, illetőleg megbízatásának megszűnéséről. (31)Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek teljes körű felelősséget kell vállalniuk a hatáskörükbe tartozó valamennyi bevételi és kiadási műveletre vonatkozóan, a belső kontrollrendszer tekintetében is, és felelősségre vonhatónak kell lenniük cselekedeteikért, adott esetben fegyelmi eljárás keretében is. (32)Következésképpen meg kell állapítani a feladatokat, a felelősségi kört, valamint a betartandó eljárási elveket is. Rendelkezni kell továbbá arról, hogy a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő és annak személyzete megkapja az ellenőrzési normákat és a vonatkozó módszereket és technikákat érintő információkat, valamint hogy intézkedéseket hoznak a kontrollrendszer működésének biztosítása érdekében, amelynek a kizárólag a pénzügyi ellenőrzésre alkalmazandó különleges szakmai normák létrehozására irányuló kötelezettség helyébe kell lépnie. A vállalt feladatokról az intézmény részére készített éves jelentésben számolnak be, és a jelentés tartalmazza azokat a pénzügyi és irányítási információkat, amelyek a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatainak ellátásáról szóló megbízhatósági nyilatkozat alátámasztásához szükségesek, beleértve az elvégzett műveletek átfogó teljesítményére vonatkozó információkat is. Meg kell őrizni az elvégzett műveletekhez kapcsolódó igazoló dokumentumokat. Végezetül, tekintettel arra, hogy a tárgyalásos közbeszerzési eljárások eltérést jelentenek a szokásos odaítélési eljárásoktól, azok valamennyi formájáról az intézmény részére külön jelentést kell készíteni, és azokról közleményt kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (33)Figyelembe kell venni az uniós küldöttségek vezetői vagy távollétük esetén helyetteseik közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként betöltött kettős szerepét, egyrészt az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) vonatkozásában, másrészt – az operatív előirányzatok tekintetében – a Bizottság vonatkozásában. (34)A Bizottság csak azokban a helyzetekben ruházhatja át a saját szakaszának operatív előirányzatait érintő költségvetés-végrehajtási hatásköröket a küldöttségvezető-helyettesre, amelyekben e feladatoknak a küldöttségvezető-helyettes általi ellátása szigorúan az üzletmenet-folytonosság biztosításához szükségesek a küldöttségvezető távollétében. A küldöttségvezető-helyettes e hatásköröket nem gyakorolhatja rendszeresen vagy belső munkamegosztási okok miatt. (35)A számvitelért felelős tisztviselő továbbra is felelős a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a követelések beszedéséért. A számvitelért felelős tisztviselő kezeli a pénztárat, a bankszámlákat és harmadik felek állományait, ő vezeti az elszámolásokat, és ő felelős az intézmény pénzügyi kimutatásainak összeállításáért. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az egyetlen személy, aki jogosult a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör megállapítására, míg a többi uniós intézmény számvitelért felelős tisztviselői saját intézményük számviteli eljárásait határozzák meg. (36)Meg kell határozni továbbá a számvitelért felelős tisztviselő kinevezésével és megbízatásának megszűnésével kapcsolatos szabályokat. (37)A számvitelért felelős tisztviselőnek eljárásokat kell kialakítania annak biztosítására, hogy a készpénzgazdálkodással kapcsolatos igények kielégítésére nyitott számlák és az előlegszámlák ne mutassanak passzívumot. (38)Továbbá meg kell állapítani a rendes költségvetési eljárás alól kivételt jelentő irányítási rendszer részét képező előlegszámlák alkalmazásának feltételeit, az előlegszámla-kezelők, továbbá az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő előlegszámlák ellenőrzésével kapcsolatos feladataival és felelősségi körével együtt. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot értesíteni kell a kinevezésekről, illetve a megbízatások megszűnéséről. A hatékonyság érdekében előlegszámlákat kell létrehozni a küldöttségeken a költségvetés Bizottságra és EKSZ-re vonatkozó szakaszaiból származó előirányzatok tekintetében egyaránt. Meghatározott feltételek mellett lehetővé kell tenni, hogy az uniós küldöttségeken előlegszámlákat alkalmazzanak korlátozott összegek költségvetési eljárás keretében történő kifizetésére. Az előlegszámla-kezelők kinevezése tekintetében szükségesnek bizonyult, hogy a Bizottság alkalmazottjai közül is kiválaszthassák őket a válságkezelési segély és a humanitárius segítségnyújtási műveletek területén, amennyiben nincs a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó, rendelkezésre álló bizottsági alkalmazott. (39)Azon helyzet figyelembevétele érdekében, amikor a humanitárius segítségnyújtási műveletek területén nincs a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó, rendelkezésre álló bizottsági alkalmazott, valamint az azzal kapcsolatos technikai nehézségek figyelembevétele érdekében, hogy az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselőnek valamennyi jogi kötelezettségvállalást alá kell írnia, az említett területen lehetővé kell tenni a Bizottság alkalmazottjai számára, hogy legfeljebb 2500 EUR összegig aláírják az olyan, nagyon alacsony értékű jogi kötelezettségvállalásokat, amelyek az előlegszámláról végrehajtott kifizetésekhez kapcsolódnak, valamint lehetővé kell tenni az uniós küldöttségek vezetői és azok helyettesei számára, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítására jogi kötelezettségvállalást írjanak alá.

(40)Feladataik és felelősségi körük meghatározását követően az egyes pénzügyi szereplők csak az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított feltételek szerint vonhatók felelősségre. Az uniós intézményeknél létrehozták a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló szakosított testületeket, azonban a hozzájuk benyújtott ügyek korlátozott száma miatt és hatékonysági okokból feladataikat át kell adni az újonnan alapított intézményközi testületnek, amelyet azért hoztak létre, hogy megvizsgálja a kéréseket és ajánlásokat tegyen a Bizottság vagy egyéb uniós intézmény és szerv által a testülethez továbbított közigazgatási szankciók (kizárás és pénzügyi szankciók) kiszabására vonatkozóan. Ezen átadás célja továbbá a párhuzamosságok elkerülése és az egymásnak ellentmondó ajánlások vagy vélemények kockázatainak enyhítése olyan ügyekben, amelyben gazdasági szereplő és uniós alkalmazott is érintett. Meg kell őrizni azt az eljárást, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő megerősítést kérhet olyan utasításokkal kapcsolatban, amelyeket az említett tisztviselő szabálytalannak vagy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével ellentétesnek talál, és így mentesülhet minden felelősség alól. E testület összetételét módosítani kell, amikor ezt a szerepet tölti be. (41)A bevételek tekintetében kezelni kell az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi rendelet által szabályozott saját források negatív kiigazításait. A saját források különleges esete kivételével, az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó feladatokat és kontrollokat az eljárás különböző szakaszaiban fenn kell tartani, amelyek a következők: a követelések becsült összegének megállapítása, beszedési utalvány, a terhelési értesítés feladása a kötelezett részére a követelés megállapításáról, az esetleges késedelmi kamat kiszámítása, és végül, szükség esetén, a bevételek hatékony beszedése érdekében a jogos követelések elengedése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartását garantáló követelményeknek megfelelően. (42)Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek teljesen vagy részben el kell állnia egy megállapított követelés beszedésétől, amennyiben a kötelezett a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott fizetésképtelenségi eljárások valamelyikében vesz részt, különösen bíróság által jóváhagyott megállapodások, kényszeregyezségek és hasonló eljárások esetében. (43)Különös rendelkezéseket kell alkalmazni a követelések becsült összegének kiigazítására vagy törlésére vonatkozó eljárásra. (44)A pénzügyi piacok legutóbbi fejleményei és az EKB által az irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott kamatláb miatt felül kell vizsgálni a pénzbírságokra és egyéb büntetésekre vonatkozó kamatlábat érintő rendelkezéseket, valamint rendelkezni kell a negatív kamatláb esetén alkalmazandó szabályokról. (45)Az intézmények által az EUMSZ vagy az Euratom-Szerződés értelmében kiszabott pénzbírságokból vagy egyéb büntetésekből álló követelések sajátos jellegének figyelembevétele érdekében különös rendelkezéseket kell alkotni az esedékes, de még nem befizetett összegekre alkalmazandó kamatlábakra vonatkozóan, amennyiben az ilyen összegeket az Európai Unió Bírósága megemeli. (46)Pontosítani kell, és meg is kell erősíteni a beszedés szabályait. Különösen meg kell határozni, hogy a számvitelért felelős tisztviselő olyan összegek esetében is beszámítással szedi be az összegeket, amelyekkel a kötelezett egy végrehajtó ügynökség felé tartozik, amikor a végrehajtó ügynökség az uniós költségvetést hajtja végre. (47)A jogbiztonság érdekében meg kell határozni a terhelési értesítés küldésekor előforduló késedelmekre vonatkozó szabályokat. (48)Az eszközkezelés biztosítása és ezzel egyidejűleg pénzügyi hozam elérése érdekében az ideiglenesen beszedett összegeket, például a versenypolitikával kapcsolatos vitatott pénzbírságokat, számviteli értelemben vett pénzügyi eszközökbe kell befektetni, és meg kell határozni, hogy az ilyen befektetésekből keletkező kamatokat mely célhoz kötik. Mivel a Bizottság nem az egyetlen intézmény, amely pénzbírságok vagy egyéb büntetések kiszabására jogosult, meg kell állapítani a többi intézmény által kiszabott pénzbírságokat vagy egyéb büntetéseket érintő rendelkezéseket, valamint az ezek beszedésére vonatkozó szabályokat, amelyeknek egyenértékűnek kell lenniük a Bizottság által kiszabott pénzbírságokra vagy büntetésekre vonatkozókkal. (49)Annak biztosításához, hogy a Bizottság a finanszírozási határozatok elfogadásához szükséges valamennyi információval rendelkezik, meg kell állapítani a vissza nem térítendő támogatásokról, közbeszerzésekről, vagyonkezelői alapokról, pénzdíjakról, pénzügyi eszközökről, támogatásötvözési keretekről és költségvetési garanciákról szóló finanszírozási határozatok tartalmára vonatkozó minimumkövetelményeket. Ugyanakkor annak érdekében, hogy hosszabb távú perspektívát nyújtsanak a potenciális címzetteknek, lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatokat több mint egy évre fogadják el, a végrehajtást azonban az adott évi költségvetési előirányzatok rendelkezésre állásától tegyék függővé. A hosszabb távú perspektíva lehetővé tétele érdekében csökkenteni kell a finanszírozási határozathoz szükséges elemek számát. Az egyszerűsítés érdekében a finanszírozási határozatnak ugyanakkor éves vagy többéves programnak kell minősülnie. Mivel a 69. és 70. cikkben említett szerveknek nyújtott hozzájárulást az éves költségvetés már megállapította, e tekintetben nem kell külön finanszírozási határozatot elfogadni. (50)Ami a kiadásokat illeti, a költségvetés-végrehajtás különböző szakaszaira vonatkozó egyértelmű keret megállapítása érdekében pontosítani kell a finanszírozási határozatok, a globális kötelezettségvállalások és az egyéni kötelezettségvállalások közötti kapcsolatot, valamint a kiadásokra vállalt költségvetési és jogi kötelezettség fogalmát. (51)Különösen az uniós küldöttségek és képviseletek által kötött jogi kötelezettségvállalások számának és az általuk tapasztalt árfolyam-ingadozásoknak a figyelembevétele érdekében az ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásokat olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amelyekben a végső címzettek és az összegek ismertek. (52)A külső tevékenységek végrehajtására rendelkezésre álló előirányzatok jobb felhasználása érdekében el kell törölni azt a határidőt, ameddig a globális költségvetési kötelezettségvállalás alapján egyéni jogi kötelezettségvállalást lehet tenni, valamint azt a kötelezettséget, hogy az n+1. év december 31-ig meg kell kötni a hozzájárulási megállapodást azokban az esetekben, amelyekben a harmadik országgal kötött finanszírozási megállapodás a hozzájárulási megállapodást is lefedő globális költségvetési kötelezettségvállalást is jelenti. (53)Az engedélyezésre jogosult tisztviselők által teljesíthető kifizetések tipológiája tekintetében pontosítani kell a kifizetések különböző típusait a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban. Tovább kell pontosítani az előfinanszírozási kifizetések elszámolására vonatkozó szabályokat, különösen olyan helyzetekre vonatkozóan, amikor az időközi elszámolás nem lehetséges. Ennek érdekében az aláírt jogi kötelezettségvállalásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk. (54)E rendeletnek elő kell írnia, hogy a kifizetéseket meghatározott határidőn belül teljesíteni kell, valamint hogy e határidő elmulasztása esetén a hitelezők a költségvetésre terhelendő késedelmi kamatra jogosultak, a tagállamok, illetve immáron az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) kivételével. (55)A kiadások validálását és engedélyezését érintő rendelkezéseket egy cikkben kell egységesíteni, valamint meg kell határozni a kötelezettségvállalások visszavonásának fogalmát. Mivel a tranzakciókat számítógépes rendszerekben végzik, a „»kifizethető« jelzéssel ellátott utalvány aláírása” fogalma helyébe – korlátozott számú esetek kivételével – a „biztonságos elektronikus aláírás” lépett. Pontosítani kell továbbá azt, hogy a kiadások validálása valamennyi elszámolható költségre vonatkozik, vagyis azokra is, amelyek nem kapcsolódnak kifizetési kérelemhez, mint például előfinanszírozás elszámolása esetén. (56)Az összetettség csökkentése, a meglévő szabályok észszerűsítése és e rendelet olvashatóságának javítása érdekében egynél több költségvetés-végrehajtási eszközre vonatkozó közös szabályokat kell megállapítani. Ezen okokból egyes rendelkezéseket össze kell vonni, más rendelkezések szövegét és hatályát össze kell hangolni, valamint el kell hagyni a szükségtelen ismétléseket és kereszthivatkozásokat. (57)Nagyobb hangsúlyt kell helyezni a teljesítményre és az eredményekre. Ezért a már jól bevált uniós hozzájárulási formák (a ténylegesen felmerült elszámolható költségek visszatérítése, egységköltség, egyösszegű átalány és átalányfinanszírozás) mellett meg kell határozni a releváns műveletek költségeihez nem kapcsolódó további finanszírozási formát. Ezt a finanszírozási formát vagy bizonyos feltételek előzetes teljesítésére, vagy a korábban megállapított mérföldkövekre való hivatkozás, illetve teljesítménymutatók révén mért eredmények megvalósítására kell alapozni. (58)Amennyiben a Bizottság az uniós források címzettjeinek működési és pénzügyi kapacitását, illetve azok rendszereit és eljárásait értékeli, úgy átvehet más szervezetek vagy donorok – például nemzetközi szervezetek – által végzett értékeléseket annak elkerülése érdekében, hogy ugyanazt a címzettet kétszer értékeljék. A más szervezetek által elvégzett értékelések átvételének lehetőségét akkor kell alkalmazni, ha ezeket az értékeléseket az alkalmazandó végrehajtási módszerre vonatkozóan e rendeletben megállapított feltételekkel egyenértékű feltételek alapján végezték. Ezért annak elősegítése érdekében, hogy a donorok átvegyék egymás értékeléseit, a Bizottságnak ösztönöznie kell a nemzetközileg elfogadott standardok, illetve a nemzetközi bevált módszerek elismerését. (59)El kell kerülni továbbá, hogy az uniós források címzettjei tekintetében különböző szervezetek több alkalommal is könyvvizsgálatot végezzenek e források felhasználására vonatkozóan. Ezért meg kell teremteni a lehetőséget arra, hogy támaszkodni lehessen független ellenőrök által végzett könyvvizsgálatokra, feltéve, hogy azok a nemzetközileg elfogadott standardokon alapulnak, megalapozott bizonyosságot nyújtanak, valamint a könyvvizsgálatokat az uniós hozzájárulás felhasználását ismertető pénzügyi kimutatásokra és jelentésekre vonatkozóan elvégezték. Ezt követően e könyvvizsgálatoknak kell az uniós források felhasználásra vonatkozó átfogó bizonyosság alapjául szolgálniuk.

(60)Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kérhessék a megosztott végrehajtás keretében részükre allokált források uniós szintre való átcsoportosítását és Bizottság általi közvetlen vagy közvetett végrehajtását, lehetőség szerint az érintett tagállam javára. Ez optimalizálná e források felhasználását, valamint az e rendelet vagy ágazatspecifikus rendeletek, többek között az ESBA-rendelet értelmében létrehozott eszközök alkalmazását, amelyekre a tagállamok e források átcsoportosítását kérnék. Ezen eszközök hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében elő kell írni, hogy amennyiben a forrásokat az e rendelet vagy ágazatspecifikus rendeletek, többek között az ESBA-rendelet értelmében létrehozott eszközökre csoportosítják át, az említett rendeletek szabályai alkalmazandók. (61)Az uniós források címzettjeivel való hosszú távú együttműködési mechanizmus kialakítása érdekében rendelkezni kell pénzügyi keretpartnerségi megállapodások aláírásának lehetőségéről. A pénzügyi keretpartnerségeket vissza nem térítendő támogatások vagy az uniós forrásokat végrehajtó szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások révén kell végrehajtani. Ennek érdekében meg kell határozni az ilyen megállapodások minimális tartalmi követelményeit. A pénzügyi keretpartnerségek nem korlátozhatják jogtalanul az uniós forrásokhoz való hozzáférést. (62)A különböző költségvetés-végrehajtási eszközök (például vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, közvetett végrehajtás, pénzdíjak stb.) között össze kell hangolni az uniós hozzájárulás felfüggesztésére, megszüntetésére és csökkentésére vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Meg kell határozni az ilyen felfüggesztés, megszüntetés vagy csökkentés indokait. (63)E rendeletnek szabványos határidőket kell megállapítania az uniós hozzájárulásokkal kapcsolatos dokumentumok címzettek általi megőrzésére vonatkozóan eltérő vagy aránytalan szerződési feltételek elkerülése érdekében, de egyúttal a Bizottságnak, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) és a Számvevőszéknek elegendő időt hagyva az ilyen adatokhoz való hozzáférés megszerzésére, valamint az utólagos ellenőrzések elvégzésére. Ezenfelül a résztvevőket és címzetteket együttműködésre kell kötelezni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében. (64)Annak érdekében, hogy elegendő információ álljon a résztvevők és a címzettek rendelkezésére, valamint annak biztosítására, hogy a résztvevők és a címzettek gyakorolhassák a védelemhez való jogukat, e rendeletnek lehetővé kell tennie a résztvevők és a címzettek számára, hogy a jogaikat hátrányosan befolyásoló bármely intézkedés elfogadását megelőzően benyújtsák észrevételeiket, valamint hogy tájékoztatást kapjanak az ilyen intézkedésekkel szembeni jogorvoslati lehetőségeikről. (65)Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy egységes korai felismerési és kizárási rendszert. (66)A korai felismerési és kizárási rendszer alkalmazandó a résztvevőkre, a címzettekre, azon szervezetekre, amelyek kapacitására a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő támaszkodni kíván, egy szerződő fél alvállalkozójára, uniós forrásban részesülő bármely személyre vagy szervezetre, amennyiben a költségvetést közvetett végrehajtás keretében hajtják végre, közvetlenül végrehajtott pénzügyi eszközök keretében uniós forrásban részesülő bármely személyre vagy szervezetre, valamint a költségvetést megosztott végrehajtás keretében végrehajtó szervezetek résztvevőire vagy címzettjeire. (67)Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben egy személynek vagy szervezetnek a korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisában való nyilvántartására irányuló döntést egy olyan természetes vagy jogi személy kizárást indokoló helyzetei alapján hoznak meg, aki vagy amely az említett személy vagy szervezet ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének tagja, illetve aki vagy amely az említett személy vagy szervezet tekintetében képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkezik, vagy egy olyan természetes vagy jogi személy kizárást indokoló helyzetei alapján hoznak meg, aki vagy amely az említett személy vagy szervezet kötelezettségeiért korlátlan felelősséggel tartozik, vagy egy olyan természetes személy kizárást indokoló helyzetei alapján hoznak meg, aki lényeges az odaítélés vagy a jogi kötelezettség végrehajtása szempontjából, az adatbázisban nyilvántartott információk magukban foglalják az e személyeket érintő információkat. (68)Egy személynek vagy szervezetnek az odaítélési eljárásokban való részvételből történő kizárására, illetve a pénzügyi szankció kiszabására vonatkozó határozatot, valamint a kapcsolódó információk közzétételére vonatkozó határozatot az igazgatási ügyekben meglévő autonómiájára tekintettel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell meghoznia. Jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat hiányában, valamint súlyos szerződésszegés esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a testület előzetes jogi minősítésen alapuló ajánlásának figyelembevételével kell meghoznia a határozatát. A testületnek a kizárás időtartamát is mérlegelnie kell olyan esetekben, amikor a jogerős ítélet vagy a jogerős közigazgatási határozat az időtartamról nem rendelkezett. (69)A testület szerepe a kizárási rendszer koherens működésének biztosítása kell hogy legyen. A testületnek egy állandó elnökből, a Bizottság képviselőiből és az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő képviselőjéből kell állnia. (70)Az előzetes jogi minősítés nem akadályozza a tagállamok illetékes hatóságait az érintett személy vagy szervezet magatartásának a nemzeti jog alapján történő végső értékelésében. Ezért a testület ajánlását és az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő határozatát a végső értékelés megküldését követően felül kell vizsgálni. (71)Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek akkor is ki kell zárnia egy személyt vagy szervezetet, ha súlyos szakmai kötelezettségszegés, társadalombiztosítási járulékfizetési vagy adófizetési kötelezettség szándékos vagy nem szándékos elmulasztása, a költségvetést sértő csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, terrorizmussal összefüggő bűncselekmények, gyermekmunka, illetve az emberkereskedelem egyéb formái vagy szabálytalanság esetén jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat született. Az érintett személyt vagy szervezetet jogi kötelezettségvállalás súlyos megszegése vagy csőd esetén is ki kell zárni. (72)Amikor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy személy vagy szervezet kizárásáról, pénzügyi szankció kiszabásáról, ezek közzétételéről vagy egy személy vagy szervezet elutasításáról határoz, be kell tartania az arányosság elvét, figyelembe véve különösen a helyzet súlyosságát, annak költségvetési hatását, a szóban forgó magatartás óta eltelt időt, a magatartás fennállásának időtartamát és ismételt előfordulását, a szándékosságot vagy a gondatlanság mértékét, valamint a személynek vagy szervezetnek az érintett illetékes hatósággal való együttműködési készségét és hozzájárulását a vizsgálathoz. (73)Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára biztosítani kell egy személy vagy szervezet kizárásának lehetőségét olyan esetben, amikor az említett gazdasági szereplő kötelezettségeiért korlátlan felelősséggel tartozó valamely természetes vagy jogi személy csődben vagy más hasonló fizetésképtelen helyzetben van, illetve e természetes vagy jogi személy nem teljesíti a társadalombiztosításijárulék-fizetési vagy adófizetési kötelezettségeit, és ez a helyzet befolyásolja a gazdasági szereplő pénzügyi helyzetét. (74)Nem hozható kizáró határozat egy személlyel vagy szervezettel szemben, ha korrekciós intézkedések meghozatalával bizonyította a megbízhatóságát. Az említett lehetőség nem alkalmazható a legsúlyosabb bűncselekmények esetében. (75)Az arányosság elve alapján meg kell különböztetni azokat az eseteket, amikor a pénzügyi szankció a kizárás alternatívájaként szabható ki, azoktól, ahol az érintett címzett úgy kísérelt meg jogosulatlanul uniós forráshoz jutni, hogy e magatartásának a súlyossága a pénzügyi szankció és kizárás együttes alkalmazását alapozza meg a kellő visszatartó erő érdekében. Meg kell határozni továbbá az ajánlatkérő szerv által előírható pénzügyi szankció legalacsonyabb és legmagasabb összegét. (76)Pénzügyi szankció kizárólag a címzettre szabható ki, a résztvevőre nem, mivel a kiszabandó pénzügyi szankció összegét a szóban forgó jogi kötelezettségvállalás értéke alapján számítják ki. (77)Hangsúlyozni kell, hogy a közigazgatási és/vagy pénzügyi szankciók jogszabályi alkalmazásának lehetősége független a szerződésben előírt szankciók, például kötbér alkalmazásának lehetőségétől. (78)A kizárás időtartamát a 2014/24/EU irányelvben foglaltakhoz hasonlóan korlátozni kell, és annak tiszteletben kell tartania az arányosság elvét. (79)Meg kell határozni a közigazgatási szankciók kivetésének kezdő időpontját és elévülésük időtartamát.

(80)Lehetővé kell tenni a kizárás és a pénzügyi szankció visszatartó erejének fokozását. Ezt a visszatartó erőt a kizárásra és/vagy a pénzügyi szankcióra vonatkozó információk közzétételének lehetőségével kell fokozni, teljes körűen tiszteletben tartva azonban a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6), valamint a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt adatvédelmi előírásokat. Ennek elő kell segítenie azt, hogy ugyanaz a magatartás ne ismétlődjön meg. Meg kell határozni, hogy az információk a jogbiztonság érdekében és az arányosság elvével összhangban milyen helyzetekben nem tehetők közzé. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a mérlegelés során figyelembe kell vennie a testület esetleges ajánlását. Természetes személyek esetében a személyes adatokat csak rendkívüli esetekben szabad közzétenni, amennyiben ezt a magatartás súlya vagy az Unió pénzügyi érdekeire gyakorolt hatása indokolja. (81)A kizárásra vagy pénzügyi szankcióra vonatkozó információt csak súlyos szakmai kötelezettségszegés, csalás, a költségvetésből finanszírozott szerződésben foglalt főbb kötelezettségek teljesítésében mutatkozó jelentős hiányosság vagy szabálytalanság esetén indokolt közzétenni. (82)A kizáró okokat egyértelműen el kell határolni az egy adott eljárás során lehetséges elutasításhoz vezető szempontoktól. (83)Központosítani kell a kockázatok korai felismerésére és egy személy vagy szervezet közigazgatási szankciókkal való sújtására vonatkozó információkat. Ebből a célból a vonatkozó infor