[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.23.

COM(2011) 146 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformja

BEVEZETÉS

E közlemény célja az érintettekkel és más intézményekkel folytatandó politikai vita elindítása az (Altmark-csomagként is ismert) általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási csomag közelgő felülvizsgálatáról.

A csomag 2005-ben elfogadott intézkedések egész sorát tartalmazza, pontosabban az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozatot[1] és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabályt[2], melyekben a Bizottság egyértelműsítette a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó cikkeinek – az EUMSZ 106. és a 107. cikke – alkalmazását az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott ellentételezésekre.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály 2011 novemberében veszíti hatályát. Mind a keretszabály, mind a határozat előírja a bennük foglalt szabályok széles körű konzultáció keretében történő felülvizsgálatát. A Bizottság már 2008-ban megkezdte ezt a felülvizsgálatot. E közleménnyel párhuzamosan a Bizottság szolgálatai jelentést tesznek közzé, melyben ismertetik a jelenlegi szabályok szerint követett bizottsági gyakorlatot és a konzultáció folyamán felmerült legfontosabb kérdéseket.

A csomag felülvizsgálatát a Bizottság tágabb, a közszolgáltatások területére vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseinek keretében kell értelmezni. „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című közleményében[3] a Bizottság vállalta (25. számú javaslat), hogy 2011-ig közleményt és intézkedések egész sorát fogadja el az általános érdekű szolgáltatásokról, hangsúlyozva, hogy az EU-nak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közszolgáltatásokat a megfelelő szinten könnyebben lehessen működtetni, egyértelmű finanszírozási szabályok vonatkozzanak rájuk, és azt, hogy a szolgáltatások a legjobb minőségűek és mindenki számára ténylegesen hozzáférhetők legyenek.

KÖZSZOLGÁLTATÁSOK AZ EU „ARCHITEKTÚRÁJÁBAN”

A közszolgáltatások (melyeket a Szerződésekben általában általános gazdasági érdekű szolgáltatásként határoznak meg) fontos szerepet töltenek be a közös uniós értékekben[4]. Nemcsak, hogy Unió-szerte előmozdítják a társadalmi és a területi kohéziót és elősegítik az emberek jólétét, hanem Európa gazdasági fejlődéséhez is jelentősen hozzájárulnak. E szolgáltatások átfogják a kiterjedt kereskedelmi szolgáltatások (mint pl. a postai szolgáltatások, az energiaellátás, az elektronikus hírközlési szolgáltatások vagy a tömegközlekedési szolgáltatások), valamint az egészségügyi és a szociális szolgáltatások[5] széles körét (pl. az időseknek és a fogyatékos személyeknek nyújtott ápolás-gondozás).

A Lisszaboni Szerződés elismeri a közszolgáltatások alapvető szerepét és egyúttal az európai társadalmi modellben megnyilvánuló sokféleségüket is. Ez a kettős megközelítés tükröződik a Szerződések új 26. jegyzőkönyvében, mely szerint a közös uniós értékek magukban foglalják különösen:

a magas minőségi szintet, magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását;

valamint

a nemzeti, regionális és helyi hatóságok széles mérlegelési jogkörét a tekintetben, hogy (…) hogyan gondoskodjanak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, más által való ellátásáról, illetve megszervezéséről.

Az EUMSZ 14. cikke felhatalmazza mind az Uniót, mind a tagállamokat, hogy saját hatáskörükben gondoskodjanak arról, hogy

ezek a szolgáltatások olyan – így különösen gazdasági és pénzügyi – elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését,

és új jogalapot is nyújt az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján ezen elvek és feltételek megállapítására rendeleteket fogadjon el.

Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az EUMSZ 14. cikkének rendelkezései nem érintik a versenyszabályok általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra történő alkalmazását[6]. Különösen, az EUMSZ 106. és 107. cikke szerint, a hatóságok által általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátásáért nyújtott ellentételezést állami támogatási vizsgálat alá kell vetni, hacsak nem teljesül a Bíróság Altmark-ítéletében meghatározott négy kumulatív feltétel[7]. E közlemény csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó azon állami támogatási szabályok reformjával foglalkozik, amelyeket a Bizottság a 106. és a 107. cikk szerint fogadott el.

Az EU versenyszabályai nem alkalmazandók az összes általános érdekű szolgáltatásra, hanem csak a „gazdasági” jellegű szolgáltatásokra, vagyis az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra. Az általános érdekű szociális szolgáltatások, melyek lehetnek gazdasági és nem gazdasági jellegűek, csak akkor tartoznak az uniós versenyjog hatálya alá, amennyiben ezek a szolgáltatások valóban gazdaságiak[8]. Továbbá, a 26. jegyzőkönyv 2. cikke szerint

A Szerződésekben foglalt rendelkezések nem érintik a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy általános érdekű, nem gazdasági jellegű szolgáltatások nyújtásáról, más által való ellátásáról, illetve megszervezéséről gondoskodjanak.

A versenyszabályok szerint nem gazdasági jellegűek az olyan tevékenységek, mint a légi közlekedés biztonsága[9] vagy a szennyezés ellenőrzése[10]. Ennek oka az, hogy az érintett tevékenységek állami feladatok gyakorlásához kapcsolódnak, és ezek teljesítése az állam kötelessége a lakosság felé[11]. Ehhez hasonlóan, a kizárólagosan szociális célokat követő, kötelező társadalombiztosítási rendszerek irányítása a versenyszabályok alapján szintén nem tekintendő gazdasági tevékenységnek[12].

[pic]

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtókra olyan mértékben vonatkoznak a versenyszabályok, különösen pedig az állami támogatási szabályok, amennyiben e szabályok alkalmazása nem korlátozza őket feladataik teljesítésében. Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint:

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását.

A KÖZSZOLGÁLTATÁSOK FINANSZÍROZÁSA ÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ELLENőRZÉSE

A közszolgáltatások nyújtásának egyik döntő szempontja az ellentételezés, amelyet a nemzeti hatóságok az ilyen szolgáltatásokat ellátóknak nyújthatnak. E szempont fokozott hangsúlyt nyert a gazdasági és pénzügyi válság során. A válság nemcsak azzal járt, hogy az EU-ban sok embert érintett, és fokozta a magas minőségű közszolgáltatásoktól való függésüket, hanem – a jelenleg számos EU-tagállamban a költségvetési hiány csökkentésére hozott megszorító intézkedések miatt – valamennyi területen fokozottabban ráirányította a figyelmet a közkiadások gazdasági hatékonyságára és a termelékenység növelésére.

Az EUMSZ 106. cikke szerint a Bizottság feladata ellenőrizni az ilyen ellentételezés versenyszabályokkal való összeegyeztethetőségét.

Azonban nem minden, gazdasági jellegű közszolgáltatásért nyújtott állami finanszírozás tekintendő állami támogatásnak. A Bíróság Altmark -ügyben[13] hozott ítélete szerint nem áll fenn állami támogatás, ha 1. a közszolgáltatási kötelezettséget világosan meghatározták; 2. az ellentételezés kiszámításához alapul vett paramétereket objektíven és átlátható módon határozták meg; 3. a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés csupán a költségeket és az ésszerű nyereséget fedezi; és 4. amennyiben közbeszerzési eljárással választották ki azt a vállalkozást, amely a közösség számára a legkisebb költséggel képes nyújtani a közszolgáltatást, vagy az ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították meg, amelyek egy átlagos, „jól vezetett” vállalkozásnál felmerülhettek volna az érintett ágazatban. Ha e kumulatív feltételek valamelyike nem teljesül, az állami beavatkozás állami támogatásnak tekinthető, és elvileg be kell jelenteni az Európai Bizottságnak, hogy az értékelhesse az intézkedést.

Amint az már említésre került, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott ellentételezés állami támogatási ellenőrzésének jogalapja az EUMSZ 106. és 107. cikke[14]. A csomag, különösen az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály, egyértelműsítette az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra való alkalmazását. Miközben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat azokat a feltételeket határozza meg, amelyek teljesülésekor a vállalkozásoknak közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal, és mentesül a Bizottságnak való bejelentés alól, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály azokat a feltételeket határozza meg, amelyek alapján a határozat hatálya alá nem tartozó ellentételezést a Bizottság jóváhagyhatja.

2005. évi hatálybalépésük óta az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály a Bizottság legfontosabb eszközei az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó, nagy számú állami támogatási ügy értékeléséhez. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály mellett számos ágazatspecifikus állami támogatási szabály lépett életbe[15].

A csomag felülvizsgálata része a Bizottság 2011. évi munkaprogramjának[16]. A felülvizsgálatot Barroso elnöknek az Európai Parlamentnek tartott, az Unió helyzetét értékelő beszédét kísérő levele is említi[17].

AZ ÁLTALÁNOS GAZDASÁGI ÉRDEKű SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK FELÜLVIZSGÁLATA

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok reformjának átfogó célja, hogy fokozza az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az EU-gazdaság válságból való kilábalásához nyújtott hozzájárulását. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy bizonyos szolgáltatásokat a lakosság részére elérhető feltételek mellett biztosítsanak (pl. kórházak, oktatás, szociális szolgáltatások, hírközlés, energia vagy szállítás). A nemzeti, regionális és helyi hatóságok felelősek gondoskodni az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, más által való ellátásáról, illetve megszervezéséről, és ezek tekintetében széles mérlegelési jogkört élveznek. Ugyanakkor az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra fordított állami források hatékony elosztása kulcsfontosságú az uniós versenyképesség és a tagállamok közötti gazdasági kohézió biztosításában. A hatékony és a magas színvonalú közszolgáltatások elősegítik és alátámasztják az Unióban a növekedést és a munkahelyteremtést. A szociális szolgáltatások elősegítik a válság szociális hatásának mérséklését is.

A konzultáció eredménye

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat 9. cikkében és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály 25. pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően a Bizottság széles körű konzultációt folytatott le, amelynek keretében észrevételek érkeztek hozzá a tagállamoktól és más érintettektől az állami támogatási szabályok ezen a területen történő gyakorlati alkalmazásával kapcsolatban:

- 2008-ban és 2009-ben a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tegyenek jelentést a jelenleg hatályos csomag alkalmazásáról. E jelentésekből kiderült, hogy a tagállamok üdvözlik a csomagot és az általa teremtett jogbiztonságot. A csomag teljes felülvizsgálata helyett a legtöbb tagállam a csomag néhány rendelkezésének felülvizsgálatát javasolja, amivel elősegíthető a nemzeti közigazgatás különböző szintjein az állami támogatási szabályoknak való megfelelés.

- 2010-ben a Bizottság nyilvános konzultációt indított el a jelenleg hatályos csomag alkalmazásáról. A konzultáció felkeltette több szervezet érdeklődését is. A Bizottsághoz összesen több mint 100 válasz érkezett. Az észrevételek természetesen jelentősen különböznek egymástól az érintett szervezet jellege és az általa végzett tevékenység szerint. Az észrevételek tartalmilag nagyjából lefedik a tagállamok által benyújtott, fent említett jelentéseket.

E közleménnyel párhuzamosan a Bizottság szolgálatai jelentést tesznek közzé, melyben ismertetik a jelenlegi szabályok szerinti bizottsági gyakorlatot és a konzultáció folyamán felmerült legfontosabb kérdéseket.

Összességében elmondható, hogy a konzultáció megerősítette, hogy a meglévő jogi eszközök az Altmark -ítéletre adott szükséges és megfelelő válaszok. Ezeket az eszközöket hatálybalépésük óta sok állami támogatási ügyben alkalmazták. A konzultáció arra is rámutatott, hogy a csomag végrehajtása bizonyos területeken – pl. a szociális szolgáltatások ágazatában – nem mindig a tervek szerint történt. Ezt okozhatta az érintett hatóságok nem megfelelő hozzáállása, de a hatályos csomag összetettsége is.

Sok érintett szerint a meglévő jogi eszközök pozitív szerepet játszottak a jogbiztonság átfogó célkitűzésének elérésében. A konzultáció ugyanakkor arra is rámutatott, hogy még javításokra van szükség. Különösen egyértelműbb, egyszerűbb, arányosabb és hatékonyabb eszközökre van szükség, hogy biztosítható legyen a szabályok egyszerűbb alkalmazása, és ennek révén az általános gazdasági érdekű szolgáltatások magas színvonalon történő teljesítése, az EU lakosainak javára.

A reform alapelvei

E célok elérése érdekében a Bizottság a reformot két alapelvre szándékozza helyezni:

- Egyértelműsítés : Ahol lehetséges, a Bizottság mérlegeli a további egyértelműsítés lehetőségét az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazása szempontjából fontos alapfogalmakkal kapcsolatban, ideértve e szabályok hatályát és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás Bizottság általi jóváhagyásának feltételeit[18].

- Diverzifikált és arányos megközelítés: A Bizottság azt is mérlegeli, hogy hogyan biztosítható az általános gazdasági érdekű szolgáltatások különböző típusainak diverzifikáltabb és arányosabb kezelése. A Bizottság az állami támogatás vizsgálatának mértékét a nyújtott szolgáltatások jellegéhez és alkalmazási köréhez kívánja kötni. E stratégia egyik eleme az lenne, hogy egyszerűsítenék a bizonyos típusú, kisebb kiterjedésű, helyi szinten nyújtott, a tagállamok közötti kereskedelmet korlátozottan érintő közszolgáltatásokra és a szociális szolgáltatások bizonyos típusaira vonatkozó szabályok alkalmazását. A Bizottság ezzel egyidejűleg nagyobb mértékben vehetné figyelembe a hatékonysággal és a versennyel kapcsolatos szempontokat az egyértelműen uniós léptékű, kiterjedt kereskedelmi szolgáltatások kezelésében[19].

Ebből kifolyólag a reform célja egy egyértelmű, egyszerű és hatékony jogi keret megteremtése, mely megkönnyíti a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok számára a megfelelést, és előmozdítja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hatékony teljesítését, ami elősegíti az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaság megteremtését.

A reform teljes mértékben összhangban áll majd az állami támogatások uniós ellenőrzésének átfogó céljával, mely szerint biztosítani kell, hogy a tagállamok csak olyan állami támogatást hajtsanak végre, amely közös érdekű célt szolgál, jól kidolgozott, arányos, és nem torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet.

Egyértelműsítés

A Bizottság szolgálatai már többféleképpen is megkísérelték az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok egyértelműsítését. Fentebb már említésre került, hogy a Bizottság szolgálatai 2007-ben dokumentumot tettek közzé a gyakran ismételt kérdésekről. Ezenkívül a Bizottság szolgálatai 2008-ban elindították az Interaktív Információs Szolgálatot, melyen keresztül az érdekelt érintettek közvetlenül online küldhetik el az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos kérdéseiket, melyekre a Bizottság felelős szolgálatától kapnak választ.

Az Interaktív Információs Szolgálat és a Bizottság joggyakorlata keretében szerzett tudást és tapasztalatot 2010 végén beledolgozták a gyakran ismételt kérdések 2007. évi változatába[20]. Az aktualizált útmutató több mint 100 kérdést tartalmaz az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó különböző témákkal összefüggésben. Az útmutató tovább egyértelműsíti az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazása szempontjából fontos alapfogalmakat, ideértve e szabályok hatályát, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra nyújtott támogatás Bizottság általi jóváhagyásának feltételeit, valamint az állami támogatási és a közbeszerzési szabályok közötti kapcsolatot. Sok kérdés a szociális szolgáltatások ágazatára vonatkozik, mivel az ebben az ágazatban működő nemzeti hatóságok és szolgáltatásnyújtók gyakran jelezték, hogy a vonatkozó uniós szabályok alkalmazása nehézségekbe ütközik. Az érintetteknek nem volt lehetősége az útmutató véleményezésére a csomag reformjáról szóló konzultáció keretében.

A konzultációból ugyanakkor az is kiderült, hogy – különösen az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályokat meghatározó alapfogalmakkal kapcsolatos – bizonytalanságok és félreértések is állhatnak amögött, hogy a szabályokat néha nem alkalmazzák megfelelően. A további egyértelműsítés iránti igény túlmutat a csomagban foglalt rendelkezéseken, és kapcsolódik a tevékenység jellegéhez és annak eldöntéséhez, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének hatályába tartozik-e egyáltalán. Az érintettek szerint a következő kérdéseket kellene egyértelműsíteni, melyek tekintetében a Bizottság további iránymutatás nyújtását mérlegeli:

- a gazdasági és a nem gazdasági jellegű tevékenységek közötti, állami támogatási szabályok szerinti különbségtétel, és bizonyos szereplők vállalkozásnak minősítése,

- az állami támogatási szabályok szerinti azon korlátok, amelyek között a tagállamok egy gazdasági tevékenységet általános gazdasági érdekű szolgáltatásként határoznak meg,

- azok a feltételek, amelyek mellett a helyi szinten nyújtott bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott ellentételezés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és emiatt az állami támogatási szabályok hatályába esik,

- azok a követelmények, amelyeket a nemzeti hatóságoknak az állami támogatási szabályoknak megfelelően követniük kell egy vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátásával való megbízásakor,

- azok a feltételek, amelyek mellett az általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellentételezése nem tartalmaz állami támogatást, mert a közbeszerzési eljárás keretében azt az ajánlattevőt választják ki, aki a közösség számára a szolgáltatást a legkisebb költséggel képes nyújtani, vagy azért, mert a kiszámlázott költségek megfelelnek egy hatékony és „jól vezetett” vállalkozásénak,

- hogyan növelhető a konvergencia az állami támogatási szabályok és a közbeszerzési szabályok alkalmazása között, és

- a csomag és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó más ágazatspecifikus szabályok közötti kölcsönhatás.

Az említett kérdések közül néhány közvetlenül az elsődleges uniós joganyag Bíróság általi értelmezésére vezethető vissza (lásd pl. a gazdasági és a nem gazdasági jellegű tevékenységek közötti különbségtételt). E tekintetben a Bizottság szerepe annak egyértelműsítésére korlátozódik, hogy hogyan értelmezi és alkalmazza a Szerződésekben foglalt rendelkezéseket. E határokon belül a Bizottság felméri a további egyértelműsítés iránti igényt az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályokhoz kapcsolódó alapfogalmakra vonatkozóan, elősegítendő az említett szabályok megfelelő alkalmazását.

Ezenkívül a Bizottság meg fogja vitatni a tagállamokkal, hogy miként nyújtható egyértelműsítés a helyszínen a helyi szereplők és érintettek számára.

Diverzifikált és arányos megközelítés

A jelenlegi csomagot többé-kevésbé egységesen alkalmazzák a gazdasági ágazatok és szereplők széles körére. A Bizottság a következő reform összefüggésében élesebben kívánja egymástól megkülönböztetni a szolgáltatások különböző típusait attól függően, hogy az ezekben a gazdasági ágazatokban nyújtott állami támogatás milyen mértékben fenyeget a verseny torzulásával a belső piacon.

Egyszerűsítés

Sok, a helyi közösségek által megszervezett közszolgáltatás terjedelme viszonylag korlátozott, ezért csak kismértékben érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. A szociális szolgáltatások bizonyos típusai is számos jellegzetességet mutatnak azok finanszírozási szerkezete és céljaik tekintetében. A diverzifikáltabb megközelítés egyik módját a szolgáltatások ilyen típusaira vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásának egyszerűsítése jelentené. A Bizottság általánosan arra fog törekedni, hogy az érintett hatóságokra nehezedő adminisztratív teher arányban álljon az intézkedésnek a belső piacon zajló versenyre gyakorolt hatásával. Ebben az összefüggésben a Bizottság értékelni fogja, hogy bizonyos támogatások milyen feltételek mellett és körülmények között tekinthetők csekély összegűnek[21], hogy a szolgáltatások mely típusai esetében és milyen feltételek mellett szükséges az állami támogatás egyedi bejelentése, és azt is, hogy kell-e módosítani az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló jelenlegi határozat alkalmazását meghatározó értékhatárokat.

A közszolgáltatási kötelezettséggel való megbízás alapján végzett kiterjedt kereskedelmi szolgáltatások hatékonysága

Miközben a Bizottság elkötelezett amellett, hogy indokolt esetben előmozdítsa a csomag alkalmazását, arra is törekedni fog, hogy biztosítsa a magas minőségű közszolgáltatásokat és az állami források hatékony elosztását, és ezáltal, amennyire csak lehetséges, a versenytorzulás elkerülését a belső piacon, ami a csomag reformjának egyik kulcsfontosságú célkitűzése.

A Bizottság szerint a belső piacon a versenytorzulás kockázata különösen azokban az ágazatokban magas, amelyeket egyértelműen uniós léptékű, kiterjedt kereskedelmi tevékenység jellemez, és amelyekben a szolgáltatók közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével bízhatók meg. Az érintett ágazatok közül néhányban – pl. a szállítás, a távközlés, az energiaellátás és a posta – ezzel a kockázattal az ágazatspecifikus szabályok is foglalkoznak[22]. Ezek az ágazati szabályok alkalmazandók vagy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály helyett (pl. szállítás) vagy azzal összefüggésben (pl. posta).

A jelenlegi csomag szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások ellátásáért nyújtott ellentételezés fedezheti a szolgáltatónál felmerült költségeket és egy ésszerű profitrést[23]. A jelenlegi csomag ugyanakkor nem veszi figyelembe, hogy a szolgáltatónál felmerült költségek hogyan viszonyulnak az egy jól vezetett vállalkozásnál felmerülő költségekhez. A tagállamok a szolgáltatóknak olyan költségeket is ellentételezhetnek, amelyek a kevésbé hatékony működés miatt keletkeztek. Ez általában zavart okozhat a piacok működésében, és végső soron ronthatja a szolgáltatás minőségét, a költséghatékonyságot és a hatékony teljesítést, ami ellentétes a hatékony közfinanszírozás és a helyes forrásallokáció általános közpolitikai céljával.

A jelenlegi felülvizsgálat keretében a Bizottság ezért mérlegeli, hogy miként vehető jobban figyelembe a hatékonyság és a minőség, amikor az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó állami támogatási intézkedések jóváhagyásáról dönt. A mérlegelés kiterjedhet olyan intézkedésekre is, amelyek célja a megfelelő átláthatóság biztosítása az általános gazdasági érdekű szolgáltatások közfinanszírozásában, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos kötelezettségek azonosítása és meghatározása (a tagállamok e tekintetben élvezett széles mérlegelési jogkörének tiszteletben tartása mellett), valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatás hatékony teljesítésének előmozdítása a megbízás időtartamában.

KÖVETKEZő LÉPÉSEK

Az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, a tagállamokkal és az érintettekkel lefolytatandó, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új határozat és keretszabály tervezetéről szóló konzultációt jelenleg 2011 júliusára tervezik.

MELLÉKLET – az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra alkalmaz andó jogi eszközök ágazatonként

2005. évi keretszabály | 2005. évi határozat | Ágazati állami támogatásokról szóló, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó közlemények | Releváns, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó ágazati jogszabályok |

Szárazföldi szállítás | Nem alkalmazandó, mert az EUMSZ 93. cikkének hatálya alá esik | Nem alkalmazandó, mert az EUMSZ 93. cikkének hatálya alá esik | Iránymutatás a vasúti vállalkozásokról[24] | A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló rendelet[25] |

Légi közlekedés | Nem alkalmazandó | Alkalmazandó[26] | - Iránymutatás a légi közlekedésről[27] - Állami támogatások a légi közlekedési ágazatban[28] | Járatok működtetéséről szóló rendelet[29] A földi kiszolgálásról szóló irányelv[30] |

Tengeri szállítás | Nem alkalmazandó | Alkalmazandó[31] | Közlemény a hajókezelő társaságokról[32] Közlemény a tengeri gyorsforgalmi utakról[33] - Iránymutatás a tengeri szállításról[34] | Kabotázsrendelet[35] |

Műsorszolgáltatás | Nem alkalmazandó, de az ágazati közlemény[36] elvei hasonlóak | Alkalmazandó, amennyiben teljesülnek a határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek[37] | Közlemény a közszolgálati műsorszolgáltatásról[38] |

Távközlés, ideértve a szélessávot is | Alkalmazandó, iránymutatásokkal együtt | Alkalmazandó | Iránymutatás a szélessávú hálózatok gyors kiépítéséről[39] | Keretirányelv[40] Egyetemes szolgáltatási irányelv[41] |

Posta | Alkalmazandó[42] | Alkalmazandó, de az értékhatárok miatt általában nem releváns | Harmadik postai irányelv (2011-től kezdődően)[43] |

Energia | Alkalmazandó | Alkalmazandó | Harmadik energiacsomag, ideértve a következőket: A villamosenergia-piacról szóló irányelv[44] A földgázpiacról szóló irányelv[45] |

Egészségügy | Alkalmazandó | Alkalmazandó, kórházak esetében értékhatártól függetlenül[46] |

Szociális lakások | Alkalmazandó | Értékhatároktól függetlenül alkalmazandó[47] |

Szociális gondoskodás | Alkalmazandó | Alkalmazandó |

[1] A Bizottság 842/2005/EK határozata (2005. november 28.) az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.).

[2] A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (HL C 297., 2005.11.29., 4. o.).

[3] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében , COM(2010) 608 végleges/2, 2010. november 11.

[4] A Szerződések 26. jegyzőkönyvének 1. cikke.

[5] Az általános érdekű szociális szolgáltatások leírását lásd „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” című bizottsági közleményben, (COM(2006) 177 végleges, 2006. április 26.).

[6] Pontosabban, az EUMSZ 14. cikke szerint „…e szerződés 93., 106., és 107. cikkének sérelme nélkül…”. Ezáltal megerősíti az általános gazdasági érdekű szolgáltatások összefüggésében e rendelkezések, valamint az ezek alapján elfogadott intézkedések alkalmazását.

[7] Lásd a 2. fejezetet.

[8] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című dokumentumot kísérő, „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című dokumentumban (COM(2007) 725 végleges) a Bizottság megállapította: „ Nem gazdasági jellegű szolgáltatások : e szolgáltatások, így például a hagyományosan állami felségjogúnak minősülő rendőrség, igazságszolgáltatás és a törvény által előírt szociális biztonsági rendszerek nem tartoznak külön közösségi szabályozás, sem a Szerződés belső piacra és a versenyre vonatkozó szabályainak hatálya alá. A szóban forgó szolgáltatások megszervezésének néhány vonatkozása a Szerződés – például a megkülönböztetésmentesség elvét előíró – egyéb szabályai hatálya alá tartozhat.”

[9] C-364/92. sz. SAT Fluggesellschaft ügy (EBHT 1994., I-43. o.).

[10] C-343/95. sz. Diego Calì & Figli ügy, (EBHT 1997., I-1547. o.).

[11] Az alábbi ábra csupán a különböző koncepciókat ismerteti, a gazdasági jellegű és a nem gazdasági jellegű ágazatok méretét nem.

[12] C-159/91. sz. Poucet et Pistre ügy (EBHT 1993., I-637. o.); C-218/00. sz. Cisal és INAIL ügy (EBHT 2002., I-691. o., 43–48. pont); C-264/01. sz., C-306/01. sz., C-354/01. sz. és C-355/01. sz. AOK Bundesverband egyesített ügyek (EBHT 2004., I-2493. o., 51–55. pont). Követelmény, hogy a rendszer a szolidaritás elve szerint működjön, és járuléktól függetlenül nyújtson társadalombiztosítási ellátást. A Bíróság ugyanakkor úgy vélte, hogy a Szerződés más rendelkezései (pl. belső piacra vonatkozó szabályok) vonatkozhatnak rájuk, lásd a C-350/07. sz. Kattner ügyet (EBHT 2009., I-1513. o.).

[13] C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark ügy (EBHT 2003., I-7747. o.).

[14] Az EUMSZ 14. cikkének alkalmazása nem érinti ezeket a rendelkezéseket.

[15] Lásd e közlemény mellékletét.

[16] A COM(2010) 623 bizottsági közlemény 1. melléklete, A Bizottság 2011. évi munkaprogramja, 2010.10.27., 4. o.

[17] Memo/10/393 sajtóközlemény, Barroso elnök levele az Európai Parlament tagjainak , 2010.9.7.

[18] Lásd a 4.2. szakaszt.

[19] Lásd a 4.3. szakaszt.

[20] SEC(2010) 1545 végleges, 2010. december 7.

[21] A Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28.).

[22] Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3, 1. o.). Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.). Az Európai Parlament és a Tanács 2008/6/EK irányelve (2008. február 20.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról (HL L 52., 2008.2.27., 3. o.). Az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve (2002. március 7.) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról.

[23] Lásd az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat 5. cikkét és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály 2.4. szakaszát.

[24] A Bizottság C(2008) 184 közleménye – Közösségi iránymutatás a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról (HL C 184., 2008.7.22., 13–31. o.).

[25] Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról (HL L 315., 2007.12.3., 1–13. o.). E rendelet lehetővé teszi és mentesíti a bejelentés kötelezettsége alól azokat az ellentételezéseket, amelyeket számos – rendszerint a közbeszerzési kötelezettséget is magában foglaló – követelménnyel összhangban nyújtottak.

[26] Az ebben az ágazatban általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtók mentesülhetnek, amennyiben az általános értékhatárokba (100 millió EUR forgalom vagy 30 millió EUR ellentételezés) vagy az utasok száma alapján meghatározott specifikus értékhatárokba esnek.

[27] A Bizottság közleménye (2005. december 9.) a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásokról (HL C 312., 2005.12.9., 1. o.).

[28] Az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légi közlekedés állami támogatására való alkalmazásáról (HL C 350., 1994.12.10., 5–20. o.).

[29] Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3–18. o.).

[30] A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25., 36. o.).

[31] Az ebben az ágazatban általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtók mentesülhetnek, amennyiben az általános értékhatárokba (100 millió EUR forgalom és 30 millió EUR ellentételezés) vagy az utasok száma alapján meghatározott specifikus értékhatárokba esnek.

[32] A Bizottság közleménye a hajókezeléssel foglalkozó társaságoknak nyújtott állami támogatásra vonatkozó iránymutatásról (HL C 132., 2009.6.11., 6. o.).

[33] A Bizottság közleménye a tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást kiegészítő állami támogatásra vonatkozó iránymutatásról (HL C 317., 2008.12.12., 10. o.).

[34] A Bizottság C(2004)43 közleménye – Közösségi iránymutatás a tengeri szállításnak nyújtott állami támogatásról (HL C 13., 2004.1.17., 3. o.).

[35] A Tanács 3577/92/EGK rendelete (1992. december 7.) a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7–10. o.).

[36] A Bizottság közleménye az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatókra történő alkalmazásáról (HL C 257., 2009.10.27., 1–14. o.). Ez a közlemény ismerteti, hogy a Bizottság hogyan alkalmazza az EUSZ és az EUMSZ mellékletét képező, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló 29. jegyzőkönyvben foglalt alapelveket.

[37] Az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatókra történő alkalmazásáról szóló közlemény 19. pontjában meghatározottak szerint (HL C 257., 2009.10.27., 4. o.).

[38] A Bizottság közleménye az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatókra történő alkalmazásáról (HL C 257., 2009.10.27., 1. o.). A Bizottság közleménye az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatókra történő alkalmazásáról (HL C 320., 2001.11.15., 5. o.).

[39] A Bizottság közleménye – Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL C 235., 2009.9.30., 7. o.).

[40] Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (HL L 108., 2002.4.24., 33–50. o.).

[41] Az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve (2002. március 7.) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (HL L 108., 2002.4.24., 51–77. o.).

[42] Megjegyzendő, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály 4. pontja szerint (a 2011-ben hatályba lépő) ágazati irányelvekben foglalt szigorúbb szabályokat kell figyelembe venni.

[43] Az Európai Parlament és a Tanács 2008/6/EK irányelve (2008. február 20.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról (HL L 52., 2008.2.27., 3. o.).

[44] Az Európai Parlament és a Tanács 2009/72/EK irányelve (2009. július 13.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

[45] Az Európai Parlament és Tanács 2009/73/EK irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

[46] Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

[47] Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja.