HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 114/90

A Régiók Bizottsága véleménye – Az intelligens határellenőrzésről szóló csomag

2014/C 114/15

I. ÁLTALÁNOS AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

1. üdvözli a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző új értékelési mechanizmusról (1) és a belső határokon történő határellenőrzés kivételes körülmények közötti ideiglenes visszaállítására vonatkozó közös szabályokról (2) szóló „Schengeni igazgatás” csomag elfogadását;

2. elismeri, hogy a schengeni térség megfelelő működése a kölcsönös bizalomtól és a tagállamok azon képességétől függ, hogy közös szabályok szerint ellenőrizzék a külső határokat;

3. pozitívnak tartja a tagállamok és az Európai Bizottság közös felelősségének bevezetését az új schengeni értékelési mechanizmus keretében, amely immár nem egy tisztán kormányközi rendszer része. Ez hozzájárulhat a hiányosságok kijavításához és a kölcsönös bizalom növeléséhez, amint az is, ha a schengeni vívmányok minden aspektusára – köztük a belső határok ellenőrizetlenségére – kiterjesztik, elkerülendő az illegális ellenőrzéseket, amelyek aláaknázzák a személyek szabad mozgásának elvét;

4. hangsúlyozza, hogy a belső határokon történő ellenőrzés bármiféle visszaállítása uniós szintű összehangolás tárgyát kell hogy képezze, elkerülendő az egyoldalú döntéseket, amelyek a személyek belső határokon keresztül történő teljesen szabad mozgását akadályozzák;

5. úgy véli, hogy a külső határokon keresztüli migrációs áramlatok létezése önmagában nem jelent veszélyt a közrendre vagy a belső biztonságra nézve, így nem indokolja a belső határellenőrzés visszaállítását;

6. emlékeztet arra, hogy az európai szolidaritás elve megköveteli, hogy egy tagállam külső határánál jelentkező feszültség esetén az összes nemzeti és európai szintű műszaki és pénzügyi támogatási eszközt és az EU szervezeteinek (például a FRONTEX és az EASO) segítségnyújtási tevékenységét is mozgósítsák;

7. üdvözli azokat az intézkedéseket, amelyek célja a szigorúbb határellenőrzések és a jobb bűnüldözés biztosítása, a küzdelem a terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények ellen, valamint az illegális migráció visszaszorítása;

8. úgy véli ezért, hogy a belső határellenőrzésnek a külső határok ellenőrzésében jelentkező súlyos és tartós hiányosságokra válaszul történő ideiglenes visszaállítását objektív értékelési folyamattal kell szabályozni, és mindössze kivételesen, végső megoldásként szabadna megengedni;

9. ösztönöz arra, hogy biztosítsák a helyi és regionális önkormányzatok szervezeteinek teljes körű részvételét a külső határellenőrzés súlyos és tartós hiányosságainak értékelési és azonosítási folyamatában, garantálva így, hogy a belső határellenőrzés esetleges visszaállítása a helyzet megfelelő, különböző forrásokból származó információkon és különféle szereplők hozzájárulásán alapuló értékelésének eredménye legyen;

10. egyetért azzal, hogy az uniós külső határok védelme igen fontos az Unió területén történő mozgás biztonságának és szabadságának garantálása szempontjából; (3)

11. üdvözli, hogy a közelmúltban elfogadták az európai határőrizeti rendszert (EUROSUR), amely egy olyan, a külső határellenőrzés megerősítését szolgáló mechanizmus, amelynek révén a tagállamok (tengeri és szárazföldi) határfelügyeleti hatóságai megosztják egymással műveleti információikat, illetve együttműködnek egymással és a FRONTEX-szel. Hangsúlyozza, hogy bár e mechanizmus alapvető feladata az EU-ba észrevétlenül bejutó illegális bevándorlók felderítése, valamint – a határokon átnyúló bűncselekmények, például az emberkereskedelem és kábítószer-csempészet megelőzése révén – a belső biztonság fokozása, emellett kiemelt céljaként kell meghatározni a tengeri halálesetek számának csökkentését is;

12. figyelmeztet azonban arra, hogy ez a rendszer nem akadályozhatja az emberi jogok védelmét, és nem sértheti a menedékjogot vagy az Alapjogi Charta 18. cikkében és 19. cikkének (2) bekezdésében biztosított visszaküldés elleni védelmet; (4)

13. aggodalmának ad hangot a mérlegelési jogkör visszaszerzésének tendenciája miatt az olyan „európaivá lett” területeken, mint a szabad mozgás, és különösen aggasztja néhány tagállam közelmúltban tett javaslata, hogy biztosítsanak széles körű lehetőségeket az uniós polgári státuszban alapvető jelentőséggel bíró mozgásszabadság korlátozására;

14. megerősíti, hogy a személyek szabad mozgása egy belső határok nélküli területen az EU egyik alapelve, és a polgárok számára az egyik leginkább kézzelfogható és legnagyobb jelentőségű előnyt jelenti, amit nem szabadna veszélyeztetni;

15. úgy véli, hogy az intelligens határellenőrzésről szóló csomagot a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség működésének globális kontextusában kell értékelni. A csomagot az EU tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépési adatainak rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról, (5) a regisztráltutas-program létrehozásáról (6) és a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexnek a két rendszer végrehajtását lehetővé tevő módosításáról (7) szóló rendeletekre vonatkozó javaslatok alkotják;

II. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

Az intelligens határellenőrzésről szóló csomaggal kapcsolatos konkrét megjegyzések

16. elismeri az új technológiák jelentőségét a határigazgatás hatékonyságának biztosításában és a külső határátlépések nagymértékben emelkedő számának kezelésében, valamint a határellenőrzés biztonságának ezzel párhuzamos garantálásában – mindez több tagállamban már megfigyelhető;

17. megjegyzi, hogy a határregisztrációs rendszer célja az, hogy a ki- és belépéskor az útlevelekbe kézzel beütött pecsétek jelenlegi rendszerét egy olyan rendszerrel helyettesítse, amely rögzíti a harmadik országok állampolgárainak a schengeni térségbe való rövid távú (legfeljebb három hónapos) tartózkodásához kapcsolódó be- és kilépések időpontját és helyét, lehetővé téve így a legális tartózkodási idő automatikus kiszámítását;

18. üdvözli a regisztráltutas-program igen pozitív célkitűzését, hogy megkönnyítse a külső határok átlépését a harmadik országok előzetes biztonsági és iratellenőrzésen átesett gyakran utazó állampolgárai számára. Ezt automatikus határellenőrzési rendszerek használatával igyekszik elérni, leegyszerűsítve a jóhiszeműen sokat utazók számára az európai térségbe történő belépést;

Megjegyzések az intelligens határellenőrzésről szóló csomag által az alapjogokra kifejtett hatásról

19. emlékeztet a határregisztrációs rendszer létrehozásával, valamint annak az alapjogok, különösen a személyes adatok védelme terén esetlegesen kifejtett hatásával kapcsolatos aggályára; (8)

20. elismeri, hogy a jelentős mennyiségű – többek között biometrikus – adat gyűjtése komoly konfliktust okoz ezen rendszerek és az alapjogok között, különös tekintettel a magánélettel és a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogokra, és emiatt szigorúan korlátozni kell az ilyen adatgyűjtés célját, és kiemelten ellenőrizni szükségességét és arányosságát;

21. megismétli, hogy támogatja a személyes adatok magas szintű védelmét, és hogy aggódik amiatt, hogy az információs és kommunikációs technológiák fejlődése következtében a polgárokra vonatkozó digitális információ mennyisége meghatványozódott; (9)

22. figyelmeztet arra, hogy a megkülönböztetésmentesség és a személyes adatok védelme szempontjából a javasolt rendszerek komoly aggodalmakra adnak okot az alapjogok – elsősorban az EU területére belépni kívánó harmadik országbeli állampolgárok és menedékkérők alapvető jogai – terén kifejtett hatásaik miatt;

Megjegyzések az intelligens határellenőrzésről szóló csomag által jelentett értéktöbblet, illetve a csomag szükségessége és arányossága kapcsán

23. úgy véli, hogy mivel az intelligens határellenőrzésről szóló csomag mindkét rendszere adatok (köztük biometrikus adatok) kiterjedt gyűjtésével jár, meggyőzően bizonyítani kell szükségességüket, jogosságukat és arányosságukat, és azt, hogy céljaikat nem lehet elérni olyan, olcsóbb rendszerekkel, amelyek a magánéletbe kevésbé avatkoznak be;

24. tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos véleményét, aki kritikával illette az intelligens határellenőrzésről szóló csomagot, és megkérdőjelezte szükségességét és arányosságát, mivel nem volt megbízható bizonyíték az új rendszerek szükségességének alátámasztására. Az európai adatvédelmi biztos többek között úgy véli, hogy a határregisztrációs rendszer sérti a magánélethez való jogot, illetve a rendszer költséghatékonysága mind pénzügyi, mind pedig az alapvető jogok kapcsán megkérdőjelezhető; (10)

25. megjegyzi, hogy az Európai Parlament, a 29. cikk szerinti munkacsoport és a civil társadalom képviselőinek többsége is kétségeinek adott hangot a határregisztrációs rendszer szükségessége és értéktöbblete kapcsán; (11)

26. elismeri, hogy a rendszer – különösen a határregisztrációs – létrehozásának szükségességével és arányosságával kapcsolatos kérdések ellentmondásosak, mivel nincsenek megdönthetetlen bizonyítékok arra vonatkozóan, hogy eredményesen elérik a határellenőrzés hatékonyságának, az illegális bevándorlás elleni küzdelemnek és a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelem fokozásának a célkitűzését;

27. megjegyzi, hogy a határregisztrációs rendszer elsődleges célja az, hogy azonosítsa harmadik országok azon állampolgárait, akik a schengeni térségbe legálisan, rövid távú vízummal vagy anélkül lépnek be, és az engedélyezett tartózkodási időt meghaladóan maradnak ott. Ennek érdekében az engedélyezett tartózkodási időt elektronikusan számítja ki, és felhívja a nemzeti hatóságok figyelmét azokra a személyekre, akik túllépik ezt az időt. Így járul hozzá az illegális bevándorlók azonosításához és kiutasításához;

28. úgy véli, hogy a határregisztrációs rendszer által e cél elérése tekintetében jelentett értéktöbblet nem egyértelmű, mivel az illegális tartózkodást jelző rendszer léte azon az előfeltételezésen alapul, hogy a rövid távú vízummal vagy vízum nélkül érkező személyeknek három hónapon belül mindenképpen el kell hagyniuk az EU területét. Ez nem veszi figyelembe a körülmények megváltozását, amilyen például a menedékkérelem benyújtása vagy a tartózkodás nemzeti jog alapján történő legalizálása;

29. megjegyzi, hogy a határregisztrációs rendszer szükségességével és arányosságával kapcsolatos elemzésre azért is nagy szükség van, mert nem lehet valakit illegális tartózkodásért letartóztatni, így a rendszer csak akkor képes észlelni az illegális bevándorlókat, amikor azok elhagyják a schengeni térséget. Ez a határregisztrációs rendszert „a migrációval kapcsolatos statisztikai adatok gyűjtésének különösen költséges mechanizmusává” (12) teszi;

30. megjegyzi, hogy a határregisztrációs rendszer nem képes érzékelni azokat a bevándorlókat, akik a menedékjog vagy a nemzeti bevándorlási normák segítségével legalizálták tartózkodásukat Fennáll annak a kockázata, hogy ezeket a személyeket jogtalanul tartóztatják le a határregisztrációs rendszer riasztása nyomán, amely a tartózkodási idő automatikus kiszámításán alapul, és nem veszi figyelembe az említett típusú körülményeket;

31. úgy véli, hogy a határregisztrációs rendszer kapcsán fel kell vetni az ellenőrzések gyorsaságának kérdését is, ugyanis a rendszer számos alfanumerikus és biometrikus adat begyűjtését teszi szükségessé. Ez megnöveli az utasok várakozási idejét a határellenőrzéseknél, és ez negatív hatással jár a határokon átnyúló mobilitásra, amit a regisztráltutas-program sem képes hatékonyan kompenzálni. Kétséges az is, hogy a regisztráltutas-program költségei arányban vannak-e azoknak a személyeknek a korlátozott számával, akik az Európai Bizottság szerint éves szinten hasznát látnák (5 millió fő, azaz a külső határokat a becslések szerint éves szinten átlépő összesen mintegy 700 millió főnek a 0,7%-a). (13) Az a tény, hogy egyes országokban léteznek „törzsutas-programok”, bizonyítja, hogy ez határregisztrációs rendszer nélkül is megvalósítható. Számos tagállam fejlesztett már ki automatizált ellenőrzési rendszereket a biometrikus útlevéllel rendelkező uniós állampolgárok számára;

32. megjegyzi, hogy az említett rendszerek arányosságával és jogosságával kapcsolatos kérdéseket magas költségük viszonylatában is vizsgálni kell. A költségeket 1,1 milliárd euróra becslik, amit a Belső Biztonsági Alap fedezne, a 2014–2020 közötti időszakra 4,6 milliárd eurót irányozva elő. Emlékeztet arra, hogy ez az összeg sokkal magasabb az Európai Bizottság 2008-ban készített becslésénél, ráadásul – amint az európai adatvédelmi biztos megjegyezte (14) – nincsen garancia arra, hogy elegendő lesz;

33. megismétli azzal kapcsolatos kétségeit, hogy a határellenőrzéssel kapcsolatos nagymértékű befektetés tényleg a leghatékonyabb formája-e az illegális bevándorlás elleni tartós és érdemi küzdelemnek; (15)

34. elismeri, hogy a költség-haszon elemzésnek figyelembe kellene vennie azt is, hogy ezek a rendszerek a külső határokat átlépő utasok számához képest magas költségeket és adminisztratív terheket jelentenek a tagállamok számára;

A régiók és a helyi önkormányzatok szerepe a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetésében

35. úgy véli, hogy a külső határellenőrzéssel kapcsolatos európai megközelítés koherenciájában több szint is érintett, és ez egy sor kihívást jelent a határőrizetért felelős nemzeti hatóságok számára, amelyek különféle regionális és helyi szintű szereplőkkel együttműködésben lépnek fel;

36. kifogásolja, hogy a többszintű kormányzás dimenzióját nem vették elegendő mértékben figyelembe a schengeni térségről folytatott uniós szintű politikai vitákban. A szubszidiaritás elvének megfelelő alkalmazása a helyi és regionális szint szisztematikusabb bevonását követeli meg;

37. a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a Régiók Bizottsága fokozottabb bevonására buzdít egy alulról kiinduló megközelítés biztosítása érdekében, aminek segítségével garantálni lehetne, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és aggályait figyelembe vegyék az EU döntéshozatali folyamatának különböző szakaszaiban, különösen a belső határellenőrzés visszaállítása, az uniós finanszírozás hatékonysága és értéktöbblete, valamint az intelligens határellenőrzésről szóló csomag többszintű kormányzással kapcsolatos eleme tekintetében;

38. felkéri a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex helyi szintű végrehajtásáért felelős szerveket, hogy indítsanak képzéseket és ismeretterjesztő kampányokat a határokkal és a polgárjogokkal kapcsolatos európai jogszabályokról; vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat és az ezen a területen érintett főbb szereplőket; mozdítsák elő a kölcsönös bizalmat és kerüljék el a szabad mozgás térségére és az alapjogokra kifejtett negatív hatásokat;

39. emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet tölthetnek be az alapjogok többszintű rendszerben (16) – és ennek részeként az EU belső és külső határain – való védelmében és támogatásában;

40. megállapítja, hogy a külső határok igazgatására szánt uniós finanszírozás a biztonságra koncentrál, figyelmen kívül hagyva az alapvető jogok kérdését. Nagyobb szerepet kér ezért a helyi és regionális önkormányzatok számára az EU költségvetési prioritásainak meghatározásában a határigazgatás és a bevándorlási és menekültügyi politika finanszírozása terén, biztosítandó, hogy a pénzügyi eszközöket azon határinfrastruktúrák és határőrizeti szolgáltatások felé irányítsák, amelyeknek leginkább segítségre szorulnak ezen a téren;

41. javasolja ezért, hogy a nemzeti kormányokat szigorúbban kötelezzék arra, hogy konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal az uniós finanszírozás ezeken a területeken történő tervezése kapcsán;

42. megismétli azt a kérését, hogy szilárdítsák meg „a regionális és helyi önkormányzatoknak az adott ország által rájuk ruházott hatásköröknek megfelelő jelentős szerepét” a bevándorlási és menekültpolitikában, amely szerepet „olyan eszközök révén fejthetik ki, amelyek esetében ők maguk fogadják be az uniós finanszírozást, adott esetben a központi kormányzati szervek beavatkozása nélkül”; (17)

43. úgy véli, hogy a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program megköveteli az ellenőrzési hatáskörök fokozatos áthelyezését és a nemzeti hatóságok által begyűjtött adatok továbbítását uniós egységek felé, ami pedig következményekkel jár a szubszidiaritás problémája terén;

44. nyomatékosan kéri ezért, hogy fokozottabb mértékben konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a Régiók Bizottságával a két rendszer kialakítása kapcsán, mivel azok hatással vannak a határ menti régiókra, illetve mivel a határigazgatás helyi szintű megközelítése esetleg eltérhet a központi vagy nemzeti hatóságokat vezérlő érdekektől. Ez utóbbiakat ugyanis jobban foglalkoztatja a nemzetbiztonság szempontja, mint a határforgalom elősegítése, amely a határ menti régiók érdeke;

Ajánlások az intelligens határellenőrzésről szóló csomag kapcsán

45. arra ösztönzi az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy komolyan és alaposan elemezzék a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program költség-haszon arányát. Erre gazdasági visszaesés és erőteljes költségvetési megszorítások idején mindenképpen szükség van, amint arra is, hogy a tárgyalások folytatása előtt értékeljék a rendszerek szükségességét, arányosságát és hatékonyságát;

46. felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy amennyiben folytatják a határregisztrációs rendszer kialakítását, lássák azt el garanciákkal annak érdekében, hogy elkerüljék az olyan riasztásokat, amelyek következtében jogtalanul tartóztathatnak le olyan személyeket, akikről a rendszer azt állapítja meg, hogy illegálisan tartózkodnak ott, pedig valójában egy tagállamban már megszerezték a tartózkodási engedélyt és így megilleti őket a belső határok nélküli európai térségben a szabad mozgás joga;

47. felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy költségvetési megszorítások idején garantálják azt, hogy bármely, újonnan kialakított rendszer kompatibilis legyen a már létező nemzeti rendszerekkel, hogy ne hátráltassa azok működését, és megőrizze a nemzeti szintű beruházások értékét;

48. azt ajánlja, hogy vezessenek be szilárd biztosítékokat a diszkrimináció elkerülésére, valamint az adatvédelem, a magánélet védelme és a tényleges bírósági jogorvoslathoz való jog garantálására a harmadik országok polgárai számára, különösen a határregisztrációs rendszer által küldött téves riasztás következtében történő jogtalan kiutasítás megelőzése érdekében;

49. a rendszerek megvalósulása esetére a személyi jogokról szóló képzések és szakembereknek szóló ismeretterjesztő kampányok népszerűsítését javasolja nemzeti, regionális és helyi szinten, különösen a kockázatok és a megfelelő/helytelen használat témájában, hozzájárulva így a tiltott és megkülönböztető alkalmazás elkerüléséhez.

II. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

COM(2013) 95 final

8. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Minden olyan illetékes hatóság, amely számára e rendelettel összhangban engedélyezték a határregisztrációs rendszerhez való hozzáférést, biztosítja, hogy a határregisztrációs rendszer felhasználása az illetékes hatóság feladatainak ellátásához szükséges, annak megfelelő és azzal arányos. Minden olyan illetékes hatóság, amely számára e rendelettel összhangban engedélyezték a határregisztrációs rendszerhez való hozzáférést, biztosítja, hogy a határregisztrációs rendszer felhasználása az illetékes hatóság feladatainak ellátásához szükséges, annak megfelelő és azzal arányos, továbbá tiszteletben tart minden releváns uniós és nemzeti szintű rendelkezést a személyes adatok védelmére vonatkozóan.

Indokolás

Fontos, hogy a szóban forgó rendelet „általános elveként” megállapítsuk, hogy az „illetékes hatóságnak” tiszteletben kell tartania az adatok védelmére vonatkozó releváns jogszabályokat.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 28-án. a Régiók Bizottsága elnöke Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) COM(2011) 559 final.

(2) COM(2011) 560 final.

(3) Lásd a Régiók Bizottsága véleményét a stockholmi programról (előadó: Anna TERRÓN I CUSÍ): HL C 79., 2010.3.27., 52. pont.

(4) Lásd még a Régiók Bizottsága „A migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés” című véleményét (előadó: Nichi VENDOLA).

(5) COM(2013) 95 final.

(6) COM(2013) 97 final.

(7) COM(2013) 96 final.

(8) A Régiók Bizottsága véleménye: „A stockholmi program: kihívások és lehetőségek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai uniós térséggel kapcsolatos új, többéves program tekintetében”, HL C 79., 2010.3.27., 56. pont.

(9) A Régiók Bizottsága véleménye: „A stockholmi program: kihívások és lehetőségek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai uniós térséggel kapcsolatos új, többéves program tekintetében”, HL C 79., 2010.3.27., 37. o.

(10) Az európai adatvédelmi biztos 2013. július 18-i véleménye: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-07-18_Smart_borders_EN.pdf. Európai adatvédelmi biztos (2008): „Előzetes észrevételek az intelligens határellenőrzésről szóló csomagra vonatkozó javaslat kapcsán”, 2008. március 3., 4. o., publikálva: http://www.edps.europa.eu. Lásd még az európai adatvédelmi biztos véleményét a stockholmi programról is: HL C 276., 2009.11.17., 71. pont.

(11) Az Európai Bizottság szolgálati munkadokumentuma: „Impact assessment accompanying the proposal for a regulation establishing an entry/exit system” [Hatásvizsgálat a határregisztrációs rendszer létrehozásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat kapcsán], SWD(2013) 47 final, 2013. február 28., Brüsszel.

(12) Bigo, Didier, Carrera, Sergio et al (2012), „Evaluating current and forthcoming proposals on JHA data bases and a smart borders system at EU external borders”, tanulmány az Európai Parlament számára, 37. o.

(13) Az Európai Bizottság szolgálati munkadokumentuma: Impact assessment accompanying the proposal for a regulation establishing a registered traveller programme [Hatásvizsgálat a regisztráltutas-program létrehozásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat kapcsán], SWD(2013) 50 final, 2013. február 28., Brüsszel.

(14) Európai adatvédelmi biztos (2008): „Előzetes észrevételek az intelligens határellenőrzésről szóló csomagra vonatkozó javaslat kapcsán”, 2008. március 3., 4. o. Publikálva az alábbi honlapon: http://www.edps.europa.eu.

(15) Vélemény az uniós belügyi pénzügyi eszközökről (előadó: Samuel AZZOPARDI), CdR 12/2012, 47. pont.

(16) Lásd a Régiók Bizottsága véleményét az Alapjogi Charta hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról, HL C 9., 2012.1.11.

(17) A Régiók Bizottsága véleménye a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről, elfogadva a 2012. július 18–19-én tartott, 96. plenáris ülésen.