Különjelentés 2014-es jelentés az 
Európai Számvevőszék 
különjelentéseinek 
hasznosulásárólHU 2016  02 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-3984-6 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/737442 QJ-AB-15-026-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3974-7 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/226963 QJ-AB-15-026-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3976-1 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/654189 QJ-AB-15-026-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
2014-es jelentés az 
Európai Számvevőszék 
különjelentéseinek 
hasznosulásáról
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  02 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést az Igors Ludboržs számvevőszéki tag elnökölte CEAD Kamara (koordináció, értékelés, minő -
ségbiztosítás és fejlesztés) végezte.
Az ellenőrzést John Sweeney ügyvezető és Hatvani Csaba feladatfelelős vezette, Neil Usher, igazgató; Philippe Froidure, 
igazgató; Paul Stafford, ügyvezető; Emmanuel Rauch, ügyvezető; Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, 
Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto 
Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison Ballantine-Smith, Danielle Pottier, Gediminas Macys és Shane Enright 
támogatásával és részvételével.
A jelentésért felelős számvevőszéki tag Kevin Cardiff.
Balról jobbra:  K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Hatvani Cs., J. Nurmio.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Mozaikszavak és rövidítések
I–VI  Összefoglaló
1–4 Bevezetés
5–8 Hatókör és módszer
9–12 44 ajánlás bizottsági megvalósítása
9–11 Bevezetés
12 Az ajánlások végrehajtása következtében javult a pénzgazdálkodás, de egyes további 
fejlesztésekkel kapcsolatos kihívások még fennállnak
13–23 A Bizottság nyomonkövetési rendszereinek és eljárásainak ellenőrzése
13–15 Bevezetés
16–18 A Bizottság belsőkontroll-keretei
19 A Bizottság nyomonkövetési rendszerében és eljárásaiban némi javulás történt, de továbbra is 
vannak hiányosságok
20 A vezetői információk megfelelősége és megbízhatósága
21–23 Részben megvalósított ajánlások nyomon követése
24–25 Más rendszerekkel és eljárásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlat
26–29 Következtetés és ajánlás
04 Tartalomjegyzék   
 
 I. melléklet  A Számvevőszék által megvizsgált ajánlások áttekintése
 II. melléklet  Mezőgazdaság: a tej- és tejtermékpiac szabályozási eszközei
 III. melléklet  Mezőgazdaság: a cukorpiaci reform
 IV. melléklet   Mezőgazdaság: egyedi intézkedések a legkü lső régiók és a kisebb égei-tengeri 
szigetek számára
 V. melléklet  Kohézió: az Európai Szociális Alap idősebb munkavállalókra irányuló kiadásai
 VI. melléklet   Külső fellépések: az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított 
támogatások
 VII. melléklet  Külső fellépések: élelmezésbiztonság
 VIII. melléklet  Külső fellépések: CRIS
 IX. melléklet  Belső politikák: állami támogatás
 X. melléklet A hatékony hasznosulásvizsgálati rendszer általános kritériumai
 A Bizottság válaszai
05
 Mozaikszavak  
és rövidítések
ABAC : A Bizottság eredményszemléletű számviteli rendszere
CH: Kamara
CRIS : Közös külkapcsolati információs rendszer
EFA : Európai Fejlesztési Alap
EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
IAS: Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata
LISO : Helyi információbiztonsági tisztviselő
MMO : Tejpiaci Megfigyelőközpont
MS: Tagállam
PETRA : A projektekre fordított kiadásokról és időről beszámoló alkalmazás (Project Expense Time Reporting 
Application)
POSEI : A távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program. Az Unió legkülső régióinak 
mezőgazdasági ágazata POSEI-támogatásokban részesül
RAD : A Recommendations, Actions, Discharge  (ajánlások, intézkedések, zárszámadás) elnevezésű, nyomon követésre 
szolgáló informatikai eszköz
SAM : Az állami támogatási szabályozás korszerűsítési projektje
SARI : Az állami támogatásokkal kapcsolatos beszámolási interfész
SR: Különjelentés
06
 Összefoglaló
I
Ez a jelentés a Számvevőszék negyedik olyan vizsgálatának eredményeiről számol be, amely a korábbi számvevő -
széki különjelentésekben megfogalmazott ajánlások bizottsági hasznosítását vizsgálja. A 2011-es (19/2012. sz.) és 
2012-es (19/2013. sz.) évekre vonatkozó, ugyanezen témájú összevont jelentések után 2013-ban az eredményeket az 
éves jelentés 10.53–10.55. bekezdése foglalta össze.
II
Értékelésünk azt vizsgálta, hogy a Bizottság meghozta-e a szükséges intézkedéseket a számvevőszéki ajánlások 
megfelelő kezelésére és nyomon követésére. A hatókör két további alkérdést foglal magában: A Bizottság meg -
felelően foglalkozott-e a kiválasztott különjelentésekben található ellenőri ajánlásokkal, valamint megbízható-e 
a Bizottság nyomonkövetési rendszere?
III
A Számvevőszék egy olyan mintára vonatkozóan vizsgálta a bizottsági hasznosítást, amely a 2009 és 2012 közötti 
időszak nyolc számvevőszéki különjelentéséből 44 ajánlást foglalt magában. Ezekre az ajánlásokra vonatkozóan 
megvizsgáltuk azok megvalósulásának állapotát és a hozzájuk kapcsolódó, a Bizottságnál fellelhető vezetői 
információkat.
IV
A Bizottság a vizsgált ajánlások 60%-át már maradéktalanul, míg 29%-át a legtöbb tekintetben, 8%-át néhány tekin -
tetben megvalósította, 3%-át pedig nem valósította meg.
V
A Bizottság nyomonkövetési rendszerében és eljárásaiban némi javulás történt, különösen a nyomon követésre 
használt informatikai alkalmazás kialakítása, az információk, a szabályszerűség és az alkalmazás felhasználóba -
rátsága terén. A rendszer azonban jelenleg még nem biztosít megfelelő ellenőrzési nyomvonalat a végrehajtott 
intézkedésekről, és sem az intézkedések megfelelőségének belső értékelését, sem pedig a részben megvalósított 
ajánlások nyomon követését nem teszi lehetővé.
VI
A Bizottság jelenlegi nyomonkövetési rendszerében feltárt hiányosságok, valamint annak a fényében, hogy a Bizott -
ság korábban maga is elismerte a javítások szükségességét, a Bizottság végezze el a szükséges fejlesztéseket 
(19/2013. sz. különjelentés) annak érdekében, hogy az általa követett gyakorlatot összhangba hozza a vonatkozó 
belsőkontroll-standardokkal.
07
 Bevezetés
01 
A nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak megfelelően az ellenőrzési jelenté -
sek hasznosulásvizsgálata a tervezésből, végrehajtásból és hasznosulásvizsgálat -
ból álló teljesítmény-ellenőrzési ciklus utolsó szakasza. A teljesítmény-ellenőrzési 
jelentések hasznosulásvizsgálata az elszámoltathatósági ciklus elengedhetetlen 
eleme, amely arra ösztönzi a Bizottságot, hogy eredményesen megvalósítsa 
ajánlásainkat.
02 
A Számvevőszék immáron harmadik alkalommal készít összevont hasznosulás -
vizsgálati jelentést. A 2013-as hasznosulásvizsgálat észrevételeinek összegzését 
a 2013-as éves jelentésben tettük közzé.
03 
A 2012-ben kiadott első hasznosulásvizsgálati jelentés (19/2012. sz. különjelentés) 
megjegyezte, hogy ellenőri ajánlásaink Bizottság általi nyomon követését meg 
kell erősíteni. A 2013-as második hasznosulásvizsgálati jelentésünk (19/2013. sz. 
különjelentés) azt ajánlotta, hogy a Bizottság javítson a nyomon követésre hasz -
nált „RAD” (Recommendations, Actions, Discharge, azaz ajánlások, intézkedések 
és zárszámadás) nevű információs rendszerén, hogy jobban azonosíthatóak 
legyenek a csak részben megvalósult ajánlások.
04 
A mostani jelentés a korábbi különjelentéseinkben tett ajánlások bizottsági nyo -
mon követése 2014-es értékelésének eredményeit, valamint a RAD alkalmazásban 
történt módosításokat mutatja be.
08
 Hatókör  
és módszer
05 
Célunk kettős volt: a) a Bizottság által hozott hasznosítási intézkedések korlá -
tozott körű vizsgálata a számvevőszéki különjelentések ajánlásaiból vett min -
tán, valamint b) a jelenlegi rendszer megfelelőségének és megbízhatóságának 
vizsgálatával és a fejlesztésre szoruló területek azonosításával ellenőrzést végezni 
annak értékelésére, hogy a Bizottság nyomonkövetési rendszere – technikai és 
eljárási szempontból – megbízható-e.
06 
A Bizottság rendszerének ellenőrzése során megvizsgáltuk a RAD rendszeren 
a legutóbbi 2012-es vizsgálatunk óta végzett módosításokat. Összehasonlítottuk 
továbbá a RAD rendszer működését és szolgáltatásait a Bizottság szolgálatain 
belül használt más nyomonkövetési rendszerekével a legjobb gyakorlat azonosí -
tása érdekében.
07 
A korábbi ajánlásaink nyomán tett hasznosítási intézkedések áttekintése során 
megállapítottuk azok aktuális helyzetét, végrehajtásuk időbeniségét, valamint 
a még fennálló és/vagy új, további cselekvést igénylő kérdéseket. Nyolc külön -
jelentést választottunk ki, elsősorban annak alapján, hogy a közzététel óta eltelt-e 
legalább két év, így elegendő idő állt a Bizottság rendelkezésére ahhoz, hogy 
foglalkozzon az ajánlásokkal, másodsorban annak alapján, hogy az ajánlások 
továbbra is relevánsak-e. A vizsgálatba bevont különjelentéseket az 1. táblázat  
sorolja fel.
08 
Az ajánlások megvalósulási állapotának értékelésére a következő kategóriákat 
alkalmaztuk: maradéktalanul megvalósult; a legtöbb tekintetben megvalósult; 
néhány tekintetben megvalósult; nem valósult meg; nem ellenőrizhető; illetve 
már nem releváns.
09 Hatókör és módszer   
 
A kiválasztott k ülönjelentések jegyzéke
Sz. Jelentés sz. Cím
1 14/2009 A tej- és tejtermékpiac szabályozási eszközei elérték-e legfontosabb célkitűzéseiket?
2 6/2010 Megvalósultak-e a cukorpiaci reform fő célkitűzései?
3 10/2010 Egyedi intézkedések a legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága javára
4 25/2012Vannak-e olyan eszközök, amelyek révén figyelemmel lehet kísérni az Európai Szociális Alapnak az idősebb munkavállalókra irányuló 
kiadásait?
5 3/2011 Hatékonyak és eredményesek-e a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított uniós támogatások?
6 1/2012 A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége
7 5/2012 A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)
8 15/2011 A Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását?1. táblázat
10
 44 ajánlás bizottsági 
megvalósítása
Bevezetés
09 
Ez a fejezet az arra irányuló számvevőszéki vizsgálat eredményeit mutatja be, 
hogy a Bizottság hogyan valósította meg a 2009 és 2012 közötti időszak nyolc 
kiválasztott számvevőszéki különjelentéséből mintaként vett 44 ajánlást. Az 
I. melléklet  mutatja be a 44 vizsgált ajánlás bizottsági hasznosítására vonatkozó 
értékelés eredményét, míg a  II–IX. melléklet  rövid összefoglalót ad a kapcsolódó 
ellenőrzésekről, az ajánlásokról, az ezeket követő bizottsági hasznosítási intézke -
désekről és minden olyan kérdésről, amellyel még foglalkozni kell.
10 
A vizsgált 44 ajánlás közül három már nem volt releváns1, és három ajánlás hasz -
nosulását nem lehetett ellenőrizni, mivel a szükséges bizonyítékok kizárólag vagy 
főként tagállami szinten álltak rendelkezésre2.
11 
A fennmaradó 38 értékelhető ajánlás alapján megállapítottuk, hogy a Bizottság 
ajánlásaink 60%-át valósította meg maradéktalanul3, 29%-ukat a legtöbb tekin -
tetben, 8%-ot néhány tekintetben valósított meg, míg 3%-uk nem valósult meg.
Az ajánlások végrehajtása következtében javult 
a pénzgazdálkodás, de egyes további fejlesztésekkel 
kapcsolatos kihívások még fennállnak
12 
A következő példák az ellenőri ajánlások nyomán tett intézkedések által elért 
javulást és a továbbra is fennálló kihívásokat mutatják be. 1. háttérmagyarázatJobb szabályozás és monitoring (lásd: II. és III. melléklet )
A tej- és cukorágazatban javult a szabályozás és szigorúbbá vált a monitoring. A tejpiacon a fokozatos de -
reguláció, a bizottsági felügyelet és a tagállamok rendelkezésére bocsátott intézkedési eszközkészlet lehetővé 
tette az uniós tejtermelők számára, hogy gyorsabban reagáljanak a piaci igényekre, valamint hozzájárult a tá -
mogatásokon alapuló strukturális túltermelés megelőzéséhez. Rövid távon azonban a tejtermelők továbbra is 
a kereslet és az árak ingadozásával szembesülnek. Míg a Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri a tej és cukor 
árát, az árakat csak kevéssé tudja befolyásolni.1 A 6/2010. sz. különjelentés 
1. ajánlása esetében 
a cukorkvóták rendszere 
2016/2017-ben megszűnik, 
az 5/2012. sz. különjelentés 
3. ajánlása esetében 
a Bizottság egy új, eltérő 
informatikai stratégiát 
fogadott el, míg az 5/2012. sz. 
különjelentés 1. ajánlása 
esetében a CRIS rendszert 
az ABAC számviteli rendszer 
fogja felváltani.
2 A 10/2010. sz. különjelentés 
3. ajánlása és a 6/2010. sz. 
különjelentés 5. és 6. ajánlása.
3 Ez magában foglalja 
a 15/2011. sz. különjelentés 
11. ajánlását is, amelyet 
a Bizottság eredetileg 
elutasított.
11 44 ajánlás bizottsági megvalósítása   
 2. háttérmagyarázat 3. háttérmagyarázatJavulás az adatok minőségében
a) Alapvető fontosságú, hogy az ENSZ és a Bizottság uniós programokért felelős tisztviselői megfelelő 
képzésben részesüljenek és elegendő információval rendelkezzenek. Például ajánlásaink hatására az 
élelmezésbiztonsági intézkedésekkel kapcsolatban álló szereplők rendszeres tájékoztatásban és képzés -
ben részesülnek az éhezés elleni küzdelemhez kapcsolódó kérdésekről (lásd: VII. melléklet ). Ezenkívül 
a támogatások az ENSZ szervezeteibe történő becsatornázásának költségeivel kapcsolatos információk is 
rendelkezésre állnak, így a jövőbeni intézkedéseknél már figyelembe lehet venni a támogatási csatornák 
költséghatékonyságát (lásd: VI. melléklet ).
b) Az adatok kezelése egyre fontosabb tényezője az uniós szakpolitikák és programok kezelésének. Például:
i. a Bizottság által a külső fellépések irányításának támogatása céljából bevezetett közös külkap -
csolati információs rendszer (CRIS) esetében megerősítették az adatok minőségével kapcsolatos 
kontrollmechanizmusokat és pontosították az adatbiztonsággal kapcsolatos felelősségeket (lásd: 
VIII. melléklet );
ii. az állami támogatások kontrollja jelenleg jobban fel van szerelve informatikai rendszerekkel, beleért -
ve a projektekre fordított kiadásokról és időről beszámoló alkalmazást (PETRA) és az állami támo -
gatásokkal kapcsolatos beszámolási interfészt (SARI), amelyek 2012 óta kommunikációs eszközként 
szolgálnak a tagállamok és a Bizottság között (lásd: IX. melléklet ).
Javulás a teljesítménnyel kapcsolatos információk terén
a) Egyes, a POSEI/égei-tengeri szigeteki programokat, a munkanélküli idősebb munkavállalókkal kapcso -
latos és az élelmezésbiztonság terén folytatott programokat érintő teljesítményirányítási rendszereket 
jelentősen javítottak azáltal, hogy a tagállamok éves beszámolása keretében kötelező teljesítménymuta -
tókat alkalmaztak.
 A tagállamok számára azonban továbbra is kihívást jelent megfelelő mennyiségű és következetesen meg -
bízható adatok nyújtása (lásd: IV., V. és VII. melléklet ).
b) Az élelmezésbiztonság területén (lásd: VII. melléklet ) immár 50 részletes országprofil ad globális áttekin -
tést az egyes országokról az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos mutatók segítségével. Ezen túlmenően 
az idősebb munkavállalók szükségleteivel foglalkozó programok (lásd: V. melléklet ) esetén a Bizottság 
a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, újonnan létrehozott ellenőrző listák bevezetésével javította az ellen -
őrzések dokumentációját, ezáltal javítva az intézkedések dokumentálását és lefedettségét.
c) Ajánlásokat tettünk az uniós hozzájárulásoknak az ENSZ szervezetein keresztül történő folyósításával 
kapcsolatos beszámolási kötelezettségek javítására, beleértve a SMART mutatók, összehasonlító jelenté -
sek, részletes munkatervek és közérthető, részletes költségvetések alkalmazását. Ezek immár a 2011-ben 
kiadott „közös iránymutatások” részét képezik (lásd: VI. melléklet ).
12
 A Bizottság nyomonkövetési 
rendszereinek és 
eljárásainak ellenőrzése
Bevezetés
13 
A Bizottság belsőkontroll-standardjai szerint4 (a vezetői felügyeletről szóló 9. sz. 
belsőkontroll-standard) a vezetés köteles bevezetni olyan felügyeleti intézkedé -
seket, amelyek révén biztosítható, hogy a tevékenységek hatékonyan és ered -
ményesen, az alkalmazandó előírásoknak megfelelően valósuljanak meg. Ide -
tartoznak az alábbi követelmények:
a) A vezetés köteles nyomon követni a főbb kérdéseket és gondoskodni az 
elfogadott ellenőri és egyéb ajánlások hasznosításáról. A vezetői felügye -
let mind a jogszerűségi és szabályszerűségi kérdésekre, mind a működési 
teljesítményre kiterjed, és magában foglalja a költségvetés végrehajtásának 
feladataival megbízott külső szervezetek felügyeletét.
b) A főigazgatók kötelesek tájékoztatni a területért felelős biztost minden, a bel -
ső kontrollra és auditra vonatkozó esetlegesen lényeges olyan kérdésről […], 
valamint minden olyan lényeges költségvetési és pénzügyi kérdésről, amely 
hatással lehet […] az előirányzatok gondos kezelésére, vagy amely akadályoz -
hatja a kitűzött célok elérését.
14 
A standard emellett többek között a következő kritériumokat határozza meg, és 
javasolt, hogy a kontrollok hatásosságának értékelésekor a vezetés fontolja meg 
ezeket:
a) a felügyeleti tevékenységek során feltárt lényeges problémákat szisztemati -
kus módon nyomon követik-e;
b) amennyiben a végrehajtó szervek (tagállami szervek vagy ügynökségek) 
felelősek a tevékenységek végrehajtásáért, a Bizottság illetékes szolgálatai 
megfelelő felügyeletet vagy nyomon követést végeznek-e.
15 
A belső ellenőrzés szakmai gyakorlatára vonatkozó nemzetközi standardok5 
gyakorlati útmutatója szerint a belső ellenőrök „értékelik a vezetés által a jelen -
tésekben szereplő, beleértve a külső ellenőrök és mások által tett észrevételekre 
és ajánlásokra válaszul hozott intézkedések alkalmasságát, eredményességét és 
időbeniségét”.4 A belső kontroll egy olyan 
folyamat, amelynek révén 
ésszerű bizonyosság 
szerezhető arról, hogy 
a hatékonyság és az 
eredményesség, a pénzügyi 
beszámolók megbízhatósága, 
valamint a jogszabályoknak és 
jogszabályi rendelkezéseknek 
való megfelelés 
szempontjából megvalósult-e 
a célok elérése, http://www.
coso.org/resources.htm  
(a Treadway-bizottság 
támogató szervezeteinek 
bizottsága). A Bizottság 
belsőkontroll-standardjait és 
az azok alapjául szolgáló 
kereteket az alábbi 
dokumentum tartalmazza: 
„A belsőkontroll-standardok 
és az alapul szolgáló 
keretrendszer felülvizsgálata – 
A kontrollok hatékonyságának 
növelése” című SEC(2007) 1341 
bizottsági közlemény.
5 A belső ellenőrzés szakmai 
gyakorlatára vonatkozó 
nemzetközi standardok 
(standardok). Az elsődlegesen 
kapcsolódó 2500.A1 standard 
és a  2500.A1.1: A nyomon­
követési folyamat  gyakorlati 
útmutató. A Bizottság Belső 
Ellenőrzési Szolgálata 
e standardok alapján végzi 
munkáját.
13 A Bizottság nyomonkövetési rendszereinek   
és eljárásainak ellenőrzése
A Bizottság belsőkontroll-keretei
16 
A számvevőszéki ajánlásoknak a Bizottság 9. sz. belsőkontroll-standardja által elő -
írt nyomon követése elsődlegesen a vezetés feladata. Az ajánlásaink hasznosulá -
sával kapcsolatos információkat és a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság 
kéréseit a Bizottság szolgálatai beviszik a RAD alkalmazásba, amely alapul szolgál 
az éves tevékenységi jelentés6 ajánlások és kérések nyomon követésével foglalko -
zó részének elkészítéséhez.
17 
A Bizottság ezenkívül éves jelentést is készít az Európai Parlamentnek és a Ta -
nácsnak7 az uniós költségvetési zárszámadásáért felelős hatóságként tett kérései -
ről. A Bizottság számos szervezeti egysége8 helyi alkalmazásokat is használ a saját 
felelősségi területükre vonatkozó ellenőri ajánlások és ellenőri megállapítások 
nyomon követésére (lásd: 24–25. bekezdés). A helyi alkalmazások számos modulja 
azáltal segíti a releváns szereplők (a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, Szám -
vevőszék, Európai Parlament, Tanács) által megfogalmazott ajánlások és kérések 
nyomán meghozott intézkedések kezelését (beleértve a tervezést, monitoringot 
és beszámolást) és végrehajtását, hogy az adott főigazgatóságok és szolgálatok 
számára az információkat és cselekvési terveket egy központi adattárból teszi 
elérhetővé. A modulok a belső ellenőrzési (belső ellenőrzési standardokhoz kap -
csolódó) és az utólagos ellenőrzési tevékenységeket is támogatják.
18 
2015 márciusáig minden főigazgatóság saját belső ellenőrzési részleggel és belső 
ellenőrzési koordinátorral rendelkezett, amelyek feladatai magukban foglalták 
a főigazgatóság vezetésének tájékoztatását a számvevőszéki ajánlások végre -
hajtását szolgáló intézkedések megfelelőségéről és haladásáról. 2014 novem -
berében a Bizottság a belső ellenőrzési funkció központosítása mellett döntött, 
így ennek következtében a belső ellenőrzési részlegek megszűntek, és a Belső 
Ellenőrzési Szolgálat vált a Bizottság és végrehajtó ügynökségei közös belső 
ellenőrévé9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm
7 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 
166. cikkének (2) bekezdése.
8 Többek között a Belső 
Ellenőrzési Szolgálatot, 
a Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési 
Főigazgatóságot, az Európai 
Szomszédságpolitika és 
a Csatlakozási Tárgyalások 
Főigazgatóságát, valamint 
a Kutatási és Innovációs 
Főigazgatóságot is beleértve.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 A Bizottság nyomonkövetési rendszereinek   
és eljárásainak ellenőrzése
A Bizottság nyomonkövetési rendszerében és 
eljárásaiban némi javulás történt, de továbbra is 
vannak hiányosságok
19 
Egy, az ellenőri ajánlásokat és az azokhoz kapcsolódó hasznosítási tevékenysége -
ket rögzítő, jól irányított vezetői információs rendszer elősegíti a külső és belső 
érdekelt felekkel szembeni elszámoltathatóságot és a pénzgazdálkodás javítá -
sának figyelemmel kísérését. A rögzített információknak megbízhatóknak kell 
lenniük, valamint meg kell határozni a tevékenységek prioritását, és ellenőrzési 
nyomvonalat kell biztosítani az elvégzett intézkedésekre vonatkozóan, illetve 
az olyan esetekre, amikor nem vagy csak korlátozott mértékben tettek intézke -
dést. Ez utóbbi eseteket indokolni is kell, hogy a vezetés megalapozott döntést 
hozhasson az ajánlások figyelmen kívül hagyásából eredő kockázat esetleges 
felvállalásával kapcsolatban. Az információs rendszernek ezenkívül lehetővé kell 
tennie a vezetés számára a – külső és belső – ellenőrök által felvetett problémák 
időben történő áttekintését a kockázatok és az azonosított hiányosságok, vala -
mint a javasolt intézkedések tekintetében, valamint elő kell segítenie az illetékes 
munkahelyi vezetők által végzett nyomonkövetési intézkedéseket és azok későb -
bi monitoringját és ellenőrzését.
A vezetői információk megfelelősége és 
megbízhatósága
20 
A RAD által nyújtott vezetői információk általánosságban megbízhatók voltak. 
A nyomonkövetési rendszer hatásosságának értékelésére szolgáló 24 kritérium 
(X. melléklet ) közül azonban 11-nél hiányosságokat találtunk. Ezek többek között 
az alábbiak voltak:
a) Az ellenőrzési nyomvonal teljességét tekintve az alátámasztó dokumen -
tumok (pl. az ajánlásokra válaszként végrehajtandó feladatokra vonatozó 
cselekvési tervek) csak néhány esetben voltak megtalálhatóak az adatbázis -
ban. Ez az információ azért fontos, mert a Bizottságnak a különjelentésekkel 
együtt közzétett válaszai nem feltétlenül térnek ki az ajánlásokra válaszul 
hozandó konkrét intézkedésekre.
b) Míg a RAD általában tartalmazza a tagállamoknak címzett ajánlásokat, és 
azokat „elfogadott” vagy „elutasított” besorolással látja el, azokat a Bizottság 
nem követi nyomon. A vezetői felügyeletről szóló 9. sz. belsőkontroll-stan -
darddal összhangban, amennyiben a tagállamok és az ügynökségek felelősek 
az ajánlásainkhoz kapcsolódó intézkedések végrehajtásáért, a megfelelő 
felügyeletről vagy nyomon követésről a Bizottság illetékes szervezeti egysé -
geinek kell gondoskodniuk.
c) A RAD-ban található információk túlbecsülhetik az érintett ajánlások végre -
hajtásának mértékét10. Például a RAD-ban található 39 teljes mértékben 
megvalósított („kész”) ajánlás közül vizsgálatunk alapján 14 (36%) ajánlást 
csak részlegesen hajtottak végre („a legtöbb tekintetben megvalósult” vagy 
„néhány tekintetben megvalósult”).10 A Bizottság és a Számvevőszék 
értékelései közötti eltéréseket 
részben az magyarázhatja, 
hogy a RAD 2015 előtt csak 
négy értékelési kategóriát 
tartalmazott. 
Következésképpen 
a részlegesen megvalósított 
ajánlásokat a rendszer nem 
ismerte fel.
15 A Bizottság nyomonkövetési rendszereinek   
és eljárásainak ellenőrzése
d) A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben11 szereplő magas szin -
tű információk kivételével nem készítettek olyan jelentéseket, illetve nem 
hoztak létre olyan mutatókat, amelyek – a belső ellenőrzési standardok 
ajánlása szerint – konkrét információkat adtak volna az ellenőri ajánlásaink -
ra válaszul hozott intézkedések alkalmasságáról, eredményességéről vagy 
időbeniségéről.
Részben megvalósított ajánlások nyomon követése
21 
A Bizottság számos lépést tett a rendszer monitoringképességeinek javítására, 
a haladás figyelemmel kísérését szolgáló éves tervek kidolgozását is beleért -
ve. 2014-ben bevezette az ajánlásokra vonatkozó új „részben megvalósított” 
státuszt. A Bizottság szolgálatai azonban jelenleg csak korlátozott mértékben 
alkalmazzák ezt a kategóriát.
22 
A Számvevőszék által „részben megvalósított” értékelést kapott, de a RAD rend -
szerben „kész” állapottal nyilvántartott ajánlásokat a Bizottság nem nyitotta meg 
és osztályozta újra. Ezenkívül nincs eljárás annak értékelésére, hogy az adatbá -
zisban található régóta fennálló ajánlások relevánsak-e még. Ennélfogva a 21 
különjelentésből származó, a Számvevőszék által korábban „részben megvalósí -
tottként” értékelt 86 ajánlás közül egyiknek sem módosították a státuszát a RAD 
rendszerben.
23 
A Bizottság már a 2013-as hasznosulásvizsgálati jelentésünkre (19/2013. sz. 
különjelentés) adott válaszában is elismerte, hogy meg kell vizsgálni a Bizott -
ság és a Számvevőszék által a megvalósítás értékelésére alkalmazott kategóriák 
egységesítésének lehetőségét, valamint a RAD alkalmazásnak a vezetés számára 
nyújtott információk javítása érdekében történő továbbfejlesztését. Sajnos más 
prioritások miatt a Bizottság nem tudott haladást elérni ezeknek a szükségletek -
nek a terén.11 És 2015 júniusa óta a RAD 
Business Objects 
jelentésekben.
16
 Más rendszerekkel és 
eljárásokkal kapcsolatos 
legjobb gyakorlat
24 
A legjobb gyakorlatok azonosítása érdekében szisztematikusan összehasonlítot -
tuk, hogy a Számvevőszék és a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásait a Bizottság 
egyes főigazgatóságai hogyan kezelik. Ez magában foglalta a következő hat 
főigazgatóság esetében az ellenőrzési jelentésekben található ajánlásokból vett 
minta nyomon követésére szolgáló rendszerek és eljárások vizsgálatát a rend -
szerek funkcióinak összehasonlítása céljából: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság, A Nemzetközi Együttműködés és Fejlesztés Főigazgatósága, 
A Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, 
az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága, 
a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Kutatási és Innovációs 
Főigazgatóság12. Az említett rendszerek funkcióinak áttekintése a  4. háttérma -
gyarázatban  található.
25 
A Bizottságnál használt külön nyomonkövetési rendszereket az érintett főigaz -
gatóságok egyedi és speciális igényeinek figyelembevételével fejlesztették ki. 
A különböző rendszereknek a RAD alkalmazással történő összehasonlítása felhív -
ta a figyelmet a megfelelő elszámoltathatóság és irányítás támogatását szolgáló 
számos szolgáltatásra. 4. háttérmagyarázatPélda a Bizottság szolgálatainak további nyomonkövetési rendszereire
a) A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által a nyomon követésre használt „GRC Issue Track” alkalmazás 
egy robusztus rendszer, amely valamennyi problémás kérdést rögzít, és folyamatosan nyomon követi 
azokat. A jelentéstétel negyedévente történik, a nagy kockázatú és lejárt határidejű problémákra össz -
pontosítva. A rendszerben megtalálhatóak a cselekvési tervek és az alátámasztó dokumentumok. Több 
jelentés készül, köztük a belső ellenőr éves jelentése (ARIA), az IAS éves tevékenységi jelentése, valamint 
az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság jelentései. A nyomon követés keretében a fennmaradó kockázatot 
újból értékelik, és ennek megfelelően az ajánlás jelentőségét leértékelhetik. Az ellenőrzött szervezeteket 
a rendszer folyamatosan emlékezteti a nyitott kérdésekre, ezzel is garantálva azok nagyfokú láthatóságát 
és rendszeres nyomon követését.
b) A Bizottság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) az ICM elnevezésű belsőkontroll-irányítási 
rendszert használja, amely egy kollaboratív munkafelület. A rendszer lehetővé teszi kiválasztott adatok 
havi átvitelét a RAD rendszerből. A RAD-hoz képest számos előnnyel rendelkezik, beleértve a felhasználó -
barátságot (mind az ellenőrök, mind a vezetők szempontjából), a cselekvési tervek és kapcsolódó intézke -
dések kezelését, az állapot dokumentálását az ellenőrzött szervezet és az ellenőr által, valamint számos, 
a határidőhöz közelítő és már lejárt határidejű ajánlásokkal kapcsolatos előre meghatározott jelentést. Az 
ICM segíti az ellenőrzött szervezeteket az egyértelmű, megvalósítható és időhöz kötött cselekvési tervek 
elkészítésében. A rendszer olyan jelentéseket is tartalmaz, amely a belső ellenőrző részleg, a Belső Ellen -
őrzési Szolgálat és a Számvevőszék ellenőrzéseivel, valamint az Európai Parlament és a Tanács kéréseivel 
kapcsolatos aktuális helyzetet mutatja be. Ezek a jelentések naponta automatikusan frissülnek, így min -
dig a legfrissebb információkat tartalmazzák.
c) A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság „ASUR”, valamint az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozá -
si Tárgyalások Főigazgatóságának „ARGO” rendszere is a RAD-on túlmutató szolgáltatásokkal rendelkezik. 
Például szabványos cselekvési tervet írnak elő, valamint jól kezelik a határidőket és alátámasztó doku -
mentumokat is. Ezek a rugalmas, magas szinten testre szabható rendszerek tervezési és kockázatelemzési 
modulokat is tartalmaznak.12 Csak a Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság 
belsőkontroll-irányítási 
rendszere (ICM) tartalmazza 
a számvevőszéki ajánlásokat, 
a RAD rendszerből történő 
havi adatátvitel keretében.
17
 Következtetés  
és ajánlás
26 
A különjelentéseinkben szereplő 44 ajánlás bizottsági hasznosítására irányuló 
számvevőszéki vizsgálat azt mutatja, hogy a Bizottság a Számvevőszék ajánlása -
inak 60%-át maradéktalanul, míg 29%-át a legtöbb tekintetben, 8%-át pedig né -
hány tekintetben megvalósította, ami az uniós költségvetés több területén hoz -
zájárult a pénzgazdálkodás fejlesztéséhez (lásd 12. bekezdés és II–IX. melléklet ).
27 
A Bizottság RAD alkalmazásának alkalmasságára és megbízhatóságára irányuló 
ellenőrzésünk megállapította, hogy a RAD alkalmazásban található információk 
általánosságban megbízhatók voltak. Az alkalmazás azonban továbbra is hiá -
nyosságokkal küzd, pl. hiányoznak belőle a megtett intézkedésekkel kapcsolatos 
konkrét információk (a 20. bekezdés a) pontja); az ajánlások megfelelő felügyelete 
vagy nyomon követése, ha a tagállamok felelősek a tevékenységek végrehajtásá -
ért (a 20. bekezdés b) pontja); valamint a részben megvalósított ajánlások további 
monitoringja és felülvizsgálata (a 20. bekezdés c) pontja).
28 
A Bizottságnak – a belsőkontroll-standardjaival és a belső ellenőrzéssel kapcso -
latos bevált gyakorlatokról szóló útmutatójával összhangban – a kontroll- és fel -
ügyeleti tevékenységekben részt vevő Számvevőszék és zárszámadásáért felelős 
hatóság által azonosított hiányosságokra vonatkozóan tett intézkedések globális 
áttekintésére van szüksége. Ahogy azt a Bizottság már korábban felismerte, 
az intézkedések értékelési kategóriáit harmonizálni kell, és a RAD alkalmazást 
tovább kell fejleszteni a vezetésnek nyújtott információk javítása érdekében. Ezt 
kiegészítően szükség van a helyesbítő intézkedések alkalmasságának és időbe -
niségének jobb nyomon követésére is, amelynek révén javul az erről való beszá -
molás, és a Bizottságnak ki kell jelölnie egy szolgálatot erre a munkára. Ennek 
megvalósítása esetén a továbbfejlesztett nyomonkövetési rendszer elégséges, 
megbízható és lényeges információkat nyújthat a Számvevőszék ellenőri ajánlá -
sainak nyomán létrejött javulásról, és így hozzájárulhat az uniós költségvetéssel 
kapcsolatos gondos pénzgazdálkodás biztosításához.
18 Következtetés és ajánlás   
 
29 
A Bizottság jelenlegi nyomonkövetési rendszerében feltárt hiányosságok, 
valamint annak a fényében, hogy a Bizottság korábban maga is elismerte 
a javítások szükségességét (19/2013. sz. különjelentés13), javasoljuk, hogy a Bi -
zottság a rendszerei tekintetében végezze el a szükséges fejlesztéseket annak 
érdekében, hogy az általa követett gyakorlatot összhangba hozza a vonatkozó 
belsőkontroll-standardokkal:
a) az ajánlásokra válaszul hozott intézkedések állapotának leírása és/vagy 
dokumentálása;
b) a tagállamok és ügynökségek által az ellenőri ajánlásokra válaszul tett intéz -
kedések áttekintése;
c) az éves tevékenységi jelentés vagy más jelentés keretében történő teljesebb 
körű beszámolás az ajánlások kezelésével kapcsolatban tett intézkedésekről;
d) a Számvevőszék által részben megvalósítottnak minősített ajánlások felül -
vizsgálata azok tényleges állapotának bemutatásához.
A jelentést 2016. január 19-i luxembourgi ülésén fogadta el az Igors LUDBORŽS 
számvevőszéki tag elnökölte CEAD Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
13 Lásd: az Összefoglaló 
VI. bekezdése.
19
 Mellékletek I. mellékletA Számvevőszék által megvizsgált ajánlások áttekintése
Különjelentés Ellenőrzés Bekezdés RADMaradék ­
talanul 
megvalósultMegvalósultNem valósult 
megNem ellen­
őrizhetőMár nem 
időszerűA legtöbb 
tekintetbenNéhány 
tekintetben
14/2009  
Tej1 66 Kész X
2 67 Kész X
3 69 Kész X
4 72 Kész X
6/2010  
Cukor1 99/1 Kész X
2 99/2 Kész X
3 101 Kész X
4 102 Kész X
5 108 Elutasítva X
6 108 Elutasítva X
10/2010  
Legkülső régiók1 80 Kész X
2 81 Kész X
3 82 Kész X
4 83 Kész X
5 84 Kész X
25/2012  
Idősebb 
munkavállalók1 62 Kész X
2 62 Kész X
3 63 Kész X
4 64 Kész X
5 64 Kész X
3/2011  
ENSZ1 48 Kész X
2 50 Kész X
3 52 Kész X
1/2012  
Élelmezés­
biztonság1 68 Kész X
2 68 Kész X
3 68 Kész X
4 68 Kész X
5 68 Kész X
6 68 Kész X
20 Mellékletek   
 I. mellékletKülönjelentés Ellenőrzés Bekezdés RADMaradék ­
talanul 
megvalósultMegvalósultNem valósult 
megNem ellen­
őrizhetőMár nem 
időszerűA legtöbb 
tekintetbenNéhány 
tekintetben
5/2012  
CRIS1 76 Kész X
2 79 Kész X
3 80 Törölve X
4 81 Kész X
15/2011  
Állami 
támogatás1 96a Kész X
2 96b Kész X
3 96c Kész X
4 98a Elutasítva X
5 98b Kész X
6 98c Kész X
7 98d Kész X
8 98e Kész X
9 98f Kész X
10 100a Kész X
11 100b Elutasítva X
ÖSSZESEN 44 44 23 11 3 1 3 3
ÉRTÉKELVE 38 60% 29% 8% 3%
21 Mellékletek   
 II. mellékletMezőgazdaság: a tej- és tejtermékpiac szabályozási eszközei
1. A 14/2009. sz. k ülönjelentés arra kereste a választ, hogy a tej- és tejtermékpiac szabályozási eszközei 
elérték-e legfontosabb célkitűzéseiket.
„A tej rendkívül fontos szerepet tölt be az Európai Unió mezőgazdaságában. Az egymilliónál is több termelő 
évente 148 millió tonna tejet állít elő, melynek értéke már a gazdaságokban 41 milliárd euró. A 120 milli -
árd eurós üzleti forgalmat bonyolító – főként sajtot, vajat és fogyasztói tejet előállító – tejfeldolgozó ipar 
közel 400 000 fő számára biztosít munkahelyet.”
(Forrás:  ECA/09/63. sz. sajtóközlemény)
2. Ebben a különjelentésben az Európai Számvevőszék a tejre és tejtermékekre vonatkozó uniós szakpolitikára 
vonatkozóan áttekinti, hogy az Európai Bizottság mennyire eredményesen irányította a tej- és tejtermék -
piacot a tejkvóták 1984-es bevezetése óta. Ezenkívül felhívjuk a figyelmet a tejágazat 2003-ban kezdődött 
fokozatos deregulációja során figyelembe veendő legkritikusabb kérdésekre.
3. Az Unió tejpolitikája összetett célkitűzések egész sorát kívánja megvalósítani. Ezek a célok: a) piaci egyen -
súly megteremtése, b) a tej és a tejtermékek árának stabilizálása, c) a termelők méltányos életszínvonalának 
biztosítása és d) az európai tejtermékek világpiaci versenyképességének növelése.
22 Mellékletek   
 II. mellékletA Számvevőszék ajánlásai
Ajánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  A Bizottság továbbra is kísérje folyamatosan figyelemmel 
a tej- és tejtermékpiac alakulását, és tegye meg a szük -
séges óvintézkedéseket, hogy az ágazat deregulációja 
ne eredményezzen újból túltermelést. Ha ugyanis ez 
következnék be, akkor a védőháló típusú minimális szabá -
lyozási szint fenntartásának bizottsági célkitűzése gyorsan 
megvalósíthatatlannak bizonyulhatna.Maradéktalanul 
megvalósultA piaci dereguláció és a Bizottság által követett piacorientált 
megközelítés lehetővé tette az uniós tejtermelők számára, 
hogy jobban tudjanak a piaci keresletre reagálni, ezáltal 
hozzájárult a Bizottság azon célkitűzéséhez, hogy stabilizálja 
a tej és a tejtermékek piacát, valamint megelőzze a túlterme -
lés, különösen egy támogatáson alapuló állandó strukturális 
túltermelés újbóli előfordulását.
2)  Noha a Számvevőszék elismeri, hogy az élelmiszer-ipari 
ágazatban igen összetett az árképzés folyamata, úgy véli, 
hogy azt a Bizottságnak rendszeresen monitoroznia kell. 
A Bizottság és a tagállamok gondoskodjanak róla, hogy 
a feldolgozó és forgalmazó vállalatok koncentrációja ne 
teremtsen olyan helyzetet, amelyben a tejtermelők árel -
fogadói (price-takers) helyzetbe kerülnek, és ne korlátozza 
a végfogyasztókat abban, hogy méltányosan részesüljenek 
az árcsökkenéssel járó előnyökben.A legtöbb tekintetben 
megvalósultA monitoringgal kapcsolatban a közelmúltban létrehozott 
Tejpiaci Megfigyelőközpont (MMO) a tejágazattal kapcsolatos 
adatok átfogó, könnyen hozzáférhető és hasznos forrását jelenti 
valamennyi érdekelt fél számára a monitoring, elemzés és 
esetleges piaci beavatkozások céljára történő felhasználásához. 
A tejtermelők számára egy eszközkészlet áll rendelkezésre (pl. 
termelői értékesítő szervezet létrehozása) a tejellátási láncolatban 
betöltött helyzetük megerősítésére, hogy erőteljesebb hatást 
tudjanak kifejteni a termelői árakra. E lehetőségek kihasználá -
sára már megtörténtek az első pozitív példák (pl. a „tejágazati 
csomag” végrehajtási jelentésében foglaltak).
Mindazonáltal úgy véljük, hogy a Bizottság aktívabb szerepet vál -
lalhatna a tejtermelők tejellátási láncolatban betöltött helyzeté -
nek megerősítésére szolgáló „tejágazati csomag” intézkedéseinek 
előmozdításában, mivel ezeket az intézkedéseket jelenleg még 
csak korlátozott mértékben alkalmazzák. Egy másik problémát az 
jelenti, hogy a Bizottság több okból kifolyólag, pl. a piacorientált 
megközelítés, az ágazati, különösen a tejtermékekre vonatkozó 
árképzés összetettsége, valamint a tej termelői ára és a tejtermék 
fogyasztói ára közötti korlátozott kapcsolat miatt csak igen 
korlátozott hatást tud gyakorolni a fogyasztói árakra.
3)  A tejágazat tekintetében sem a régebbi ártámogatás, sem 
a jelenlegi közvetlen jövedelemtámogatás nem nevezhető 
a gyakorlatban akár területi, akár társadalmi értelemben 
célzott politikának. Tekintettel arra, hogy a tejtermelésnek 
milyen nagy a mezőgazdasági jelentősége, és hogy milyen 
hatást gyakorol a vidék szerveződésére, a Számvevőszék 
azt javasolja a Bizottságnak, hogy alaposan gondolja át, 
milyen stratégiák révén lehet szembenézni:
 ο azoknak a régióknak a problémáival, ahol a tejtermelés 
érzékeny ágazat – mint például a hegyvidéki régiók;
 ο a tejtermelés földrajzi koncentrációjával járó környezeti 
következményekkel.A legtöbb tekintetben 
megvalósultA Bizottság a 14/2009. sz. különjelentés közzététele óta a hátrá -
nyos helyzetű területek mezőgazdaságára és a mezőgazdasági 
politika környezetvédelmi szempontjaira összpontosít. A tag -
államok számára jogalkotási eszközöket biztosító „eszközkész -
letet” tartalmazó uniós jogalkotási keretet a Bizottság tartotta 
fenn és dolgozta ki (különösen a „kizöldítési” összetevőt).
Azonban figyelembe véve a) a hátrányos helyzetű területeken 
található tejgazdaságok nagy számát, valamint az ágazat 
jelenlegi és jövőbeni szerkezetátalakításának lehetséges komoly 
nemkívánatos következményeit, valamint b) hogy a Bizottság 
a tagállamok hatáskörébe utalta az eszközkészlet intézkedé -
seinek alkalmazását, megállapítottuk, hogy a 14/2009. sz. 
különjelentés 69. bekezdésében azonosított kockázatok 
továbbra is fennállnak, és a jelenlegi szakpolitikai keretek nem 
feltétlenül elégségesek a termelés fenntartására a hátrányos 
helyzetű területeken.
4)  Az európai tejágazat számára a világpiac továbbra is 
másodlagos piacnak fog számítani, ahová csak magas 
világpiaci árak idején tud belépni. A világpiacon kizárólag 
a sajtfélék és egyéb, magas hozzáadott értéket képvi -
selő termékek termelői tehetnek szert tartósan piaci 
részesedésre. Ezért elengedhetetlen, hogy a Bizottság és 
a tagállamok tovább törekedjenek arra, hogy a tejtermelést 
elsősorban az európai belföldi piaci kereslet kielégítése, 
másodsorban pedig a sajtfélék és egyéb, költségvetési 
támogatás nélkül exportálható, magas hozzáadott értéket 
képviselő termékek előállítása felé orientálják.Maradéktalanul 
megvalósultA 14/2009. sz. különjelentés óta a világpiaci kereslet élén -
külése és a piacorientált uniós politika következtében az Unió 
a tejtermékek piacán export-visszatérítések nélkül is a világ 
egyik vezető exportőrévé vált.
23 Mellékletek   
 III. mellékletMezőgazdaság: a cukorpiaci reform
1. Az 6/2010. sz. kü lönjelentés a cukorpiaci reformmal foglalkozott.
„Az Unió 2006-ban mélyreható cukoripari reformot vezetett be annak érdekében, hogy a nemzetközi kö -
telezettségvállalások kielégítése mellett is megőrizze az ágazat versenyképességét és stabilizálja a piacot. 
Az Európai Számvevőszék a reformmal kapcsolatos ellenőrzést végzett, és megállapította, hogy bár a cél az 
volt, hogy a kevésbé versenyképes cukortermelők lemondjanak kvótájukról, versenyképes gyárak esetében 
is előfordult kvótalemondás. Növekszik az importfüggőség, míg kérdéses, hogy az árak csökkenése a végső 
fogyasztói árakban is érvényesül-e, valamint a diverzifikációs és környezetvédelmi intézkedések végrehajtása 
késedelmet szenved. A Számvevőszék megjegyzi, hogy nő a termelőüzemek áthelyezésének kockázata. A cu -
korreform árcsökkentéssel, valamint a termelési kvóták 30%-kos csökkentésével járt, ami 80 gyár bezárásá -
hoz vezetett. Az intézkedéseknek a társadalmi és gazdasági hatásainak enyhítésére egy szerkezetátalakítási 
alapot hoztak létre és diverzifikációs támogatást nyújtottak. A Számvevőszék felmérte, hogy mennyiben 
sikerült elérni a reform célkitűzéseit.”
(Forrás:  ECA/10/30. sz. sajtóközlemény).
A Számvevőszék ajánlásai
2. A Számvevőszék két ajánlást tett a versenyképesség biztosítására, kettőt a piacok stabilizálására és az ellátás 
biztosítására, míg az utolsó két ajánlás az alkalmazkodási problémák enyhítésével foglalkozik.
24 Mellékletek   
 III. mellékletAjánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  A jelenlegi külső nyomás hatására előfordulhat, hogy 
a Bizottságnak további kiigazításokat kell előterjesztenie 
a belső termelésre vonatkozóan. A Számvevőszék javasolja, 
hogy ebben az esetben olyan eszközöket és intézkedéseket 
dolgozzanak ki, amelyek minden szempontból biztosítják 
a következetességet, és amelyek az igények alapos techni -
kai felmérésén, valamint tárgyilagos és megkülönböztetés -
mentes kritériumokon alapulnak.Már nem időszerűAz 1. ajánlás a külső nyomás miatt a belső termelésre vonat -
kozó további kiigazítások előterjesztését kérte Bizottságtól. 
A reformot követően azonban a Bizottság nem javasolt 
további lényeges kiigazítást a belső termelésre és kvótákra 
vonatkozóan. Az ajánlás a cukorkvóták rendszerének 2017-es 
kivezetésével azonban elveszti relevanciáját.
2)  Tekintettel a cukortermelés agrár-gazdaságbeli jelen -
tőségére, a Számvevőszék azt javasolja a Bizottságnak, 
hogy terjesszen elő intézkedéseket a jelenlegi kvóta -
rendszer termelői és gyártói versenyképességet egyaránt 
hátrányosan érintő rugalmatlanságainak és korlátainak 
a felszámolására.Maradéktalanul 
megvalósultA Bizottságnak a kvótarendszer eltörléséről, valamint annak 
rugalmatlanságainak és korlátainak a felszámolásáról szóló 
2011-es javaslatát elfogadták.
3)  A Számvevőszék javasolja, hogy az uniós cukortermelést 
érintő minden esetleges jövőbeni döntés vegye figyelembe 
a cukortermelés azon szintjét, amely szükséges a Szerző -
désben megfogalmazott cél, a cukorellátás biztosításához.A legtöbb tekintetben 
megvalósultAz 1308/2013/EU rendelet jogalkotói felhatalmazást és 
eszközöket adott a Bizottságnak a cukorpiaci túlkínálat és 
alulkínálat esetén történő piaci beavatkozásra. A legfrissebb 
jelentések azt bizonyítják, hogy a Bizottság rendszeresen 
figyelemmel kíséri a cukortermelést és -fogyasztást, a kivitelt 
és behozatalt, valamint a cukorkészletek megnyitását és 
lezárását annak érdekében, hogy a Szerződéssel összhang -
ban biztosítsa az uniós piac cukorellátását. Azonban az Unió 
jelentős cukorimport-függősége az egyik olyan azonosított 
tényező, amely befolyásolhatja a cukorellátást és az uniós 
piac stabilitását. Jelenleg az Unió továbbra is nettó importőr, 
mivel az uniós fogyasztásnak csak 83–88%-át állítja elő.
4)  Noha a Számvevőszék elismeri, hogy az élelmiszer-ipari 
ágazatban igen összetett az árképzés folyamata, úgy 
véli, hogy azt a Bizottságnak rendszeresen monitoroznia 
kell. A Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk 
kell a versenyjogi szabályok helyes végrehajtásáról az 
ágazatban, biztosítva ezáltal a Szerződés azon célkitűzé -
sének megvalósulását, hogy a fogyasztók ésszerű áron 
juthassanak a készletekhez.A legtöbb tekintetben 
megvalósultA Bizottság havi alapon kíséri figyelemmel a cukor árát. 
Nincsenek nyilvánvaló problémák a cukorárak ésszerűségé -
vel és a kínálat elérhetőségével kapcsolatban. A Bizottság 
ezenkívül tanulmányt készített a cukorpiaci ártranszmisszió 
témakörében. A Bizottság azonban a versenyjogszabályok 
végrehajtatására irányuló megbízatási körén belül többet 
is tehetett volna, például figyelemmel kísérhette volna 
a szokatlanul alacsony vagy magas cukorárakat, értékel -
hette volna a cukortermelők koncentrációját és ennek 
a versenyszabályokra gyakorolt hatását, valamint stratégiát 
dolgozhatott volna ki a vertikális ártranszmisszió javítására 
annak érdekében, hogy a fogyasztók is ésszerű mértékben 
élvezhessék a gyártói árcsökkentést.
5)  A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a Bizottság és a tag -
államok sürgősen tegyenek lépéseket a diverzifikációs 
intézkedések mihamarabbi beindítása érdekében és azért, 
hogy ezek az intézkedések a cukorrépa- és cukortermelés 
alternatíváinak népszerűsítése terén a tervezett hatást 
váltsák ki.Nem ellenőrizhetőA Bizottság arra hivatkozva utasította el az 5. és 6. ajánlást, 
hogy a) a diverzifikációs intézkedések végrehajtásának és 
b) a gyárbezárást követő környezetvédelmi kötelezettsé -
gek teljesítésének felelősségét a szubszidiaritás elvével 
összhangban a tagállamok viselik. Ezeknek az ajánlások -
nak a végrehajtási állapotát a tagállamokra vonatkozó 
hasznosulás  vizsgálat igen korlátozott hatóköre miatt nem 
lehetett ellenőrizni.6)  A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a Bizottság és a tagál -
lamok aktívabban lépjenek fel annak érdekében, hogy 
a bezárt gyártóüzemek az általuk vállalt környezetvédelmi 
kötelezettségeknek maradéktalanul eleget tegyenek.Nem ellenőrizhető
25 Mellékletek   
 IV. mellékletMezőgazdaság: egyedi intézkedések a legk ülső régiók és a kisebb égei-tengeri szi -
getek számára
1. Az „Egyedi intézkedések a legk ülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága javára” 
című 10/2010. sz. k ülönjelentés a legk ülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága 
javára szolgáló egyedi intézkedések végrehajtásával foglalkozik.
2. „Az Európai Unió legkülső régiói és a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi mezőgazdasági 
intézkedések célja, hogy figyelembe vegyék ezeknek a területeknek gazdasági és társadalmi strukturális 
helyzetét.
3. Az Európai Számvevőszék az egyedi intézkedések 2006-os reformját követően értékelte azok 
eredményességét.
4. A reform a nagyobb regionális hozzájárulás felé történő elmozdulást, valamint a döntéshozatal decentrali -
zációját és rugalmasabbá tételét tűzte ki célul a tagállamok által az Európai Bizottsághoz benyújtott progra -
mok alapján.”
(Forrás:  ECA/10/39. sz. sajtóközlemény).
A Számvevőszék ajánlásai
5. Két ajánlást tettünk az egyedi igényekre vonatkozóan, kettőt a 2006-os reform végrehajtásával, egyet pedig 
a nyomon követéssel kapcsolatban.
26 Mellékletek   
 IV. mellékletAjánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  Az egyedi intézkedések terén végzett jövőbeni tevé -
kenységük során a Bizottság támogassa a tagállamokat 
programjaik kidolgozásában; ezt a követendő példák 
terjesztése, valamint a programok eredményességének 
nyomon követését szolgáló egységesített mutatókészlet 
meghatározása útján teheti meg. A mutatók tükrözzék leg -
alább a gazdasági (pl. a termelés értéke, hozzáadott érték) 
és társadalmi fejleményeket (a létrehozott vagy megtartott 
munkahelyek száma).A legtöbb tekintetben 
megvalósultA tagállamok segítésének keretében a Bizottság egy egy -
séges mutatókból álló keretet határozott meg a programok 
teljesítményének nyomon követésére, és a teljesítménymu -
tatók jegyzékét 2014-ben foglalta közösségi jogszabályba.
A jelenlegi végrehajtási rendeletek tartalmazzák a POSEI/
égei-tengeri programok célkitűzéseihez kapcsolódó 
harmonizált egységes teljesítménymutatókat. A tagállamok 
számára kötelező ezek használata a programok végrehajtásá -
ról a Bizottságnak benyújtott éves jelentésekben.
A tagállamok azonban nehézségekbe ütköztek a mutatókhoz 
kapcsolódó elégséges adatok biztosításában, és az éves vég -
rehajtási jelentések tartalma nem mindig követi a Bizottság 
ez irányú kéréseit. Általánosságban nem állt rendelkezésre 
a legjobb gyakorlatok terjesztésére szolgáló további intézke -
dések formális dokumentációja.
2)  A Bizottság módosítsa a programmódosítások hivatalos 
jóváhagyási eljárása tekintetében megszabott n–1. év 
augusztus 1-ji határidőt oly módon, hogy a tagállamok 
a módosítások előkészítésekor megbízható információkkal 
rendelkezzenek a megelőző év kiadásairól.Maradéktalanul 
megvalósultA tagállamok immár egy rugalmas eljárás keretében 
javasolhatnak módosításokat a korábbi n–1. év augusztus 1-ji 
határidő meghosszabbítására vagy teljes elhagyására.
3)  A 44–67. bekezdésekben megállapított hiányosságok 
orvoslása érdekében a tagállamok a helyi érdekelt felekkel 
folytatott konzultáción alapuló, alulról építkező megköze -
lítés alkalmazása útján módosítsák az érintett intézkedé -
seket. A Bizottság értékelési jelentését is használják fel 
a kevéssé eredményes intézkedések kiszűréséhez, amelyek 
tervezése javításra szorul.Nem ellenőrizhetőA leginkább a tagállamoknak szóló 3. ajánlást nem lehetsé -
ges a Bizottság szintjén zajló korlátozott körű hasznosulás -
vizsgálat keretében ellenőrizni. A Bizottság értékelő jelentése 
azonban azonosított olyan intézkedéseket, amelyek nem 
érték el céljaikat (4.3.1. bekezdés) és a Számvevőszék aján -
lásai alapján fejlesztéseket javasoltak a tagállamok számára 
(8. fejezet).
4)  A tagállamok dolgozzanak ki az egyes intézkedéstípusok -
hoz igazodó ellenőrzési eljárásokat. Különösen ügyelje -
nek a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló 
rendszereik rendszeres naprakésszé tételére. A Bizottság 
bizonyosodjon meg ezeknek az ellenőrzési eljárásoknak az 
eredményes működéséről.A legtöbb tekintetben 
megvalósultA Bizottság új, a 2014–2017-es időszakra vonatkozó többéves 
programja magában foglalja évente legalább két POSEI/
égei-tengeri szigeteki támogatási rendszer ellenőrzését, 
a tagállamok számára az ellenőrzési statisztikák átláthatóbb 
módon történő bemutatását szolgáló új iránymutatást, 
valamint a POSEI és égei-tengeri szigeteki támogatási 
rendszerek kontrolleljárásairól a Bizottság általi folyamatos 
információgyűjtést és az eljárások dokumentumalapú ellen -
őrzését. A Bizottság által végzett ellenőrzések azonban az 
elmúlt évek során nem voltak elég gyakoriak, és esetenként 
nem terjedtek ki a leginkább releváns területekre és/vagy 
intézkedésekre.
5)  A Bizottság használja fel a tagállamok által jelenleg be -
nyújtott és a jövőben pótlólagosan benyújtandó informáci -
ókat a programok éves alapon történő nyomon követésére.A legtöbb tekintetben 
megvalósultA POSEI/PIME programok egységes mutatóinak bevezetése 
óta a Bizottság évente elemzi a tagállamok által az éves 
végrehajtási jelentésekben adott információkat. A tagál -
lamok azonban eltérő mértékben használják a mutatókat 
jelentéseikben, és a jelentések tartalmán javítani kell.
27 Mellékletek   
 V. mellékletKohézió: az Európai Szociális Alap idősebb munkavállalókra irányuló kiadásai
1. A 25/2012. sz. k ülönjelentés a Szociális Alappal foglalkozik, és azt vizsgálja, hogy vannak-e eszközök 
a kiadások eredményességének nyomon követésére.
2. Az Európai Szociális Alap (ESZA) olyan alapvető pénzügyi eszköz, amely az uniós foglalkoztatáspolitikai célok 
megvalósításában segíti a tagállamokat. Célja a munkanélküliek és hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci 
integrációjának elősegítése, elsősorban képzési tevékenységek támogatásával.
3. Ellenőrzésünk célja annak vizsgálata volt, hogy a tagállamok és a Bizottság kidolgoztak-e és alkalmaznak-e 
a tervekben kitűzött célok elérésének értékeléséhez szükséges eszközöket, s ha igen, milyen mértékben. 
Ehhez a vizsgálathoz a Számvevőszék az egyik legjelentősebb hátrányos helyzetű csoportot, az idősebb 
munkavállalókét választotta ki.
28 Mellékletek   
 V. mellékletA Számvevőszék ajánlásai
Ajánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  A Bizottság írja elő a tagállamoknak, hogy operatív 
programjaikat úgy tervezzék meg, hogy mérhető legyen az 
ESZA-forrásoknak köszönhető teljesítmény. Legyen egyér -
telmű a célcsoportok kijelölése, illetve határozzanak meg 
releváns és számszerűsített operatív célokat és mutatókat 
az outputok, eredmények és konkrét hatások célcsoport -
szinten történő mérésére. Jelöljenek ki köztes mérföldköve -
ket, és szabják meg a célértékek hierarchiáját. Az operatív 
program eredménycéljait és a konkrét hatásra vonatkozó 
céljait építsék be a projektekbe, mert ez segítené az opera -
tív program célértékeinek elérését, és lehetővé tenné, hogy 
a kifizetéseket a teljesítménytől tegyék függővé.A legtöbb tekintetben 
megvalósult
Ez a két ajánlás a legtöbb tekintetben megvalósult. A 2014–
2020-as időszakra vonatkozó rendelet külön figyelmet fordít 
a teljesítmény mérésére, és a szokásos szakpolitikák esetében 
kötelezővé tette az egységes output- és eredménymutatók 
alkalmazását. A fiatal munkanélküliektől eltekintve azonban 
még mindig nem valósult meg a célcsoportokra történő 
összpontosítás és az intézkedések eredményességének 
a célcsoportok szintjén történő mérése. A Bizottság még nem 
bizonyította, hogy az eredményeket projektszinten követné 
nyomon és összehasonlító értékelést végezne.2)  A Bizottság írja elő a tagállamok számára, hogy monito -
ring- és értékelési rendszereiket úgy tervezzék meg, hogy 
az elért haladást minden célértéket illetően időben és 
közérthetően lehessen mérni, ami megfelelő időközön -
ként lehetővé teszi helyesbítő intézkedések megtételét, 
illetve a tanulságok levonását a jövőbeni döntéshozatalra 
nézve. Ehhez az szükséges, hogy kellő időben releváns és 
ellenőrizhető adatokat gyűjtsenek be, hogy megfelelően 
működjenek az elektronikus adatfeldolgozó rendszerek, 
folyamatos legyen az értékelés (célcsoportszinten is), 
a foglalkoztatás növelését célzó ESZA-intézkedések esetén 
pedig mérjék a nettó foglalkoztatottsági hatást.A legtöbb tekintetben 
megvalósult
3)  Ahhoz, hogy a Bizottság megfelelő adatokkal tudjon 
szolgálni az ESZA által mozgósított eszközökről és az 
általa elért eredményekről, következetes és megbízható 
információkat kell kapnia a tagállamoktól. Konkrétabban, 
a Bizottság szabjon meg kötelezően alkalmazandó közös 
mutatókat, és a tagállamok építsék be azokat saját operatív 
programjaikba, a kiemelt uniós témák legyenek összhang -
ban az uniós stratégiákkal, és a jogalkotó egyértelműen 
határozza meg e témák tartalmát.Maradéktalanul 
megvalósultA 2014–2020-as ESZA-t összehangolták az Európa 2020 
stratégiával, valamint kötelező jellegű egységes output- és 
eredménymutatókat vezettek be.
4)  A Bizottság az irányítási és kontrollrendszerek értékelésé -
nek megszervezésekor elemezze mélyrehatóan a teljesít -
ménnyel kapcsolatos kérdéseket.Maradéktalanul 
megvalósultA teljesítményadatok tervezett ellenőrzése és a számvevők -
nek kibocsátott útmutatások alapján elmozdulás történt az 
elszámoltathatóság, valamint a teljesítménnyel kapcsolatos 
adatok gyűjtésére, nyilvántartására és tárolására szolgáló 
megbízható rendszer kialakítása felé.
5)  A Bizottság javítsa ellenőrzéseinek dokumentálását úgy, 
hogy megfelelő ellenőrzési nyomvonal révén értékelhető 
legyen az ellenőrzések terjedelme és következetessége.Maradéktalanul 
megvalósultAz újonnan létrehozott 2014–2020-as ellenőrző listák javítják 
a dokumentálást és a tevékenységek lefedettségét.
29 Mellékletek   
 VI. mellékletKülső fellépések: az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított 
támogatások
1. A 3/2011. sz. kü lönjelentés a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével 
lebonyolított uniós támogatások hatékonyságával és eredményességével foglalkozott.
2. Az Európai Bizottság a támogatásnyújtás jobb összehangolása iránti elkötelezettségével összefüggésben 
elmélyítette együttműködését az ENSZ-szel. 2001 és 2009 között az ENSZ szervezetein keresztül folyósított 
EuropeAid-támogatások összege 144 millió euróról 935 millió euróra nőtt (a legmagasabb értéket, több mint 
1 milliárd  eurót, 2006-ban érte el).
3. Ez a jelentés egy kétrészes ellenőrzés második szakaszát mutatja be. A második szakasz a célkitűzések eléré -
sét értékeli.
4. Az általános ellenőrzési kérdés arra kereste a választ, hogy a Bizottság a lehető legeredményesebben gazdál -
kodik-e, amikor az ENSZ szervezetein keresztül nyújt támogatást.
30 Mellékletek   
 VI. mellékletA Számvevőszék ajánlásai
5. A Számvevőszék azt javasolta, hogy a Bizottság a következő változtatásokat hajtsa végre a projektek kialakí -
tása, az eredményesség és fenntarthatóság, valamint a hatékonyság terén:
Ajánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  A Bizottság a következő változtatásokat hajtsa végre 
a projektek kialakítása terén:
 ο biztosítsa világos, gyakorlati célok kialakítását azon pro -
jektek tekintetében, amelyekre forrásokat különítettek el. 
Ahol lehetséges, számszerűsíteni kell a célokat a projektek 
kivitelezésének és nyomon követésének megkönnyítése 
céljából, és azért, hogy a Bizottságnak hasznos visszajelzé -
seket lehessen adni. A projekttevékenységek, a projektcé -
lok és a tágabb értelemben vett célok közötti összefüggés 
legyen világosan meghatározva;
 ο a finanszírozási megállapodásban szereplő határidőt 
igazítsák jobban a projektkörnyezethez, és ezáltal kerüljék 
el a végrehajtási időszak későbbi időigényes és költséges 
meghosszabbítását;
 ο mivel a költségvetések részletességi szintje képezi a ké -
sőbbi jelentések alapját, már a költségvetés tartalmazzon 
minden olyan információt, amely a támogatott tevékeny -
ségek hatékonyságának értékeléséhez szükséges.Maradéktalanul 
megvalósultA FAFA szerinti beszámolási kötelezettségekről szóló 2011-es 
új közös iránymutatások:
 ο megerősítették azt az előírást, amely szerint a muta -
tóknak teljesíteniük kell a SMART kritériumokat, hogy 
a jelentéseknek lehetővé kell tenniük az intézkedés 
eredeti leírásában szereplő minden tényező összeha -
sonlítását, valamint hogy hasznos visszajelzést kell 
adniuk a Bizottságnak ugyanezen típusú intézkedések -
ről (tudásmenedzsment);
 ο hangsúlyozták a részletes munkatervek fontosságát, és 
meghatározták az azok aktualizálásának biztosítására 
szolgáló elveket;
 ο alapelveket és eljárásokat határoztak meg annak biz -
tosítására, hogy a költségvetés részleteit az ENSZ-szer -
vezetek és a Bizottság egységes módon értelmezzék, 
valamint hogy az információk elégségesek legyenek az 
intézkedés leírásával történő összevetésre.
Az irányelveket minden közös EU/ENSZ-képzésen meg -
említik. A követelményeket a rendszeres képzéseken is 
elmagyarázzák.
2)  A Bizottság a következő változtatásokat hajtsa végre az 
eredményességre és fenntarthatóságra vonatkozóan:
 ο ragaszkodjon ahhoz, hogy a szükséges jelentéseket 
időben megkapja, és tegyen további erőfeszítéseket annak 
biztosításához, hogy ezekben a jelentésekben szerepelje -
nek a projektek előrehaladásának és eredményességének 
értékeléséhez szükséges információk;
 ο a Bizottság a nyomon követést intézze gyorsan, szisztema -
tikusan, egyértelműen bizonyíthatóan és átfogó módon 
a projektek teljes időtartama alatt;
 ο minden projektet követően vonja le a tanulságokat a ké -
sőbbi beavatkozásokhoz, különös tekintettel a fenntartha -
tóság szempontjára.Maradéktalanul 
megvalósultAz iránymutatás:
 ο hangsúlyozta a részletes munkaterveken alapuló 
jelentések időben történő elkészítésének fontosságát, 
alapelveket határozott meg ahhoz, hogy a jelentések 
elkészítése ne szenvedjen késedelmet, a Bizottság 
kapjon tájékoztatást, valamint hogy azok minden, az 
intézkedések végrehajtásának értékeléséhez szükséges 
részletet tartalmazzanak;
 ο alapelveket és eljárásokat határoz meg annak biztosítá -
sához, hogy minden szükséges információt megfelelő 
időben átadjanak a Bizottság számára, beleértve 
a vonatkozó elemzéseket és az esetleg előforduló 
nehézségek megoldását;
 ο az intézkedésekhez kapcsolódó dokumentum  sablon 
legfrissebb változatában – a levont tanulságok 
rögzítésére szolgáló és az intézkedés fenntarthatóságát 
részletező kötelező szakaszt tartalmaz.
31 Mellékletek   
 VI. mellékletAjánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
3)  A Bizottság a következő változtatásokat hajtsa végre 
a hatékonyságra vonatkozóan:
 ο végezzen szisztematikus költségértékeléseket, és az ered -
ményeket dokumentálják megfelelően; helyezzen nagyobb 
hangsúlyt a hatékonyságra, és a költségértékeléseket ne 
pusztán a támogathatóság kérdéseire korlátozzák;
 ο ahol lehet, dolgozzon ki referenciaértékeket a közös költ -
ségtételekre, és ezzel könnyítsék meg a projektjavaslatok 
és pénzügyi beszámolók költségértékelését.Az első pont maradékta -
lanul megvalósult.
A második pont néhány 
tekintetben megvalósult.Az iránymutatás meghatározta azokat az elveket és eljárá -
sokat, amelyek biztosítják, hogy elégséges információ álljon 
rendelkezésre a támogathatóság és a javaslatban szereplő 
költségek ésszerűségének értékeléséhez, valamint az intéz -
kedés leírásával történő összevethetőséget.
A 3. ajánlásnak a közös költségtételekre vonatkozó referenciaér -
tékek kidolgozásáról szóló – néhány tekintetben megvalósult – 
második pontja.
A Bizottság az engedélyezésre jogosult tisztviselőket a költ -
ségek ésszerűségének értékelésére utasította a projektek 
finanszírozása során. Néhány uniós külképviselet helyi 
gazdasági tanulmányok alapján költség-összehasonlításokat 
végez. Ezenkívül a Bizottság felkéri az engedélyezésre jogo -
sult tisztviselőket, hogy a támogatások és szerződések CRIS 
rendszerbe történő bevitelekor indokolják meg, hogy miért 
egy nemzetközi szervezettel kötnek szerződést.
A Bizottság azonban nem értékeli közvetlenül a projektkölt -
ségek ésszerűségét, hanem a vele szerződéses viszonyban 
álló nemzetközi szervezetek piaci ismeretére támaszkodik.
A javaslat szövegében szereplő „ahol lehet” megfogalma -
zást úgy kell érteni, hogy „amennyiben vannak hasonló 
esetek és ésszerű erőfeszítéssel beszerezhető információk 
állnak rendelkezésre”. A végső költség a mennyiség és az 
egységköltség szorzata. Ha ez utóbbi ismeretlen, lega -
lább a mennyiségeket össze lehet hasonlítani a korábban 
finanszírozott hasonló intézkedésekéivel az új támogatandó 
intézkedés ésszerűségének értékeléséhez. Enélkül a Bizott -
ság a harmadik felektől származó nyilatkozatra támaszkodik 
ellenőrzés nélkül, noha a vonatkozó dokumentáció neki is 
rendelkezésére áll.
32 Mellékletek   
 VII. mellékletKülső fellépések: élelmezésbiztonság
1. Az 1/2012. sz. k ülönjelentés a szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesz -
tési segélyek eredményességével foglalkozik.
2. Az élelmezésbiztonság jelentős probléma a szubszaharai Afrikában, ahol a népesség 30%-a éhezik.
3. A Számvevőszék azt vizsgálta, hogy a szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejleszté -
si segélyek eredményesek-e, hogy az élelmezésbiztonság terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek figyelem -
be veszik-e az országok szükségleteit és prioritásait, és hogy az uniós beavatkozások eredményesek-e.
4. Az ellenőrzés elsősorban az olyan közvetlen uniós fejlesztési támogatást vizsgálta, amely az élelmezésbiz -
tonság három dimenziójára – azaz az élelmiszer-kínálatra, az élelmiszerekhez való hozzáférésre és az élelmi -
szerek felhasználására (táplálkozás) – irányult. Nem vizsgálta azonban, hogy az élelmezésbiztonság kérdése 
az uniós együttműködés valamennyi kapcsolódó területén, például az egészségügyben, oktatásban, illetve 
a vízellátásban és a szennyvízelvezetésben is érvényesül-e.
33 Mellékletek   
 VII. mellékletA Számvevőszék ajánlásai
Ajánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  A 2013 utáni programozási időszak tekintetében a Bizott -
ság és az Európai Külügyi Szolgálat végezze el minden 
egyes ország élelmezésbiztonsági helyzetének strukturált 
értékelését és következetesen vizsgálja meg e területen az 
uniós támogatás lehetőségét.Maradéktalanul 
megvalósultAz értékelés eredményeként főként az ENSZ-ügynöksé -
gektől (FAO, UNICEF stb.) és civil szervezetektől származó 
nemzetközi mutatók alapján 50 részletes élelmezésbizton -
sági országadatlap készült. Ezek az adatlapok a kiszámított 
mutatók segítségével globális áttekintést adnak minden 
országról az élelmezésbiztonság tekintetében, mint pl. az 
ország fejlettségi indexe, táplálkozási, környezeti és mező -
gazdasági helyzete.
2)  A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat – lehetőleg más 
fejlesztési partnerekkel együtt – vizsgálja meg egy olyan, 
sürgős és kiegészítő intézkedések finanszírozására szolgáló 
állandó eszköz megvalósíthatóságát, amelyre szükség 
lehet a fejlődő országok potenciális jövőbeli élelmiszer -
válságaiból adódó következmények kezeléséhez.Maradéktalanul 
megvalósultA Bizottság szolgálatai az élelmezési és táplálkozási 
bizonytalanságok technikai elemzése alapján egy 525  mil-
lió eurós (2014–2020) indikatív költségvetéssel rendelkező 
élelmezésbiztonsági mechanizmust és az országok évenkénti 
azonosítására és a finanszírozási javaslatok elkészítésére 
szolgáló módszertant dolgoztak ki. Ez a mechanizmus egy 
állandó eszközéhez nagyon hasonló eredményeket érhet el.
3)  A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat biztosítson kellő 
prioritást a táplálkozás kérdésének az együttműködési 
stratégia meghatározásakor, a beavatkozások megállapí -
tásakor és megtervezésekor, valamint a politikai párbeszéd 
partnerkormányokkal való alkalmazásakor, különösen 
a költségvetés-támogatási programok keretében.Maradéktalanul 
megvalósultA Bizottság egyértelmű politikai elkötelezettséget mutatott 
fel, amikor 3,5 milliárd eurós pénzügyi támogatást jelentett 
be az alultápláltság elleni küzdelem során elérendő konkrét 
célkitűzésekkel együtt. A táplálkozással kapcsolatos cselek -
vési terv részletezi a pénzügyi támogatás végrehajtásának 
módját.
4)  A Bizottság továbbá: a beavatkozásokkal kapcsolatban ha -
tározzon meg olyan célkitűzéseket, amelyek elég pontosak 
és teljesítménymutatók segítségével mérhetők. A beavat -
kozások sikeres végrehajtásával kapcsolatos kockázatok 
és feltételezések hatékonyabb értékelése révén biztosítsa, 
hogy a célkitűzések elérhetők legyenek.Maradéktalanul 
megvalósultA referenciadokumentumok mérhető célkitűzéseket és 
konkrét mutatókat tartalmaznak, az elérésükhöz, illetve 
alkalmazásukhoz használandó módszerekkel együtt. Ezek 
a dokumentumok a kockázatok és a kihívások elemzése 
alapján mutatják be a stratégiai prioritásokat.
Rendszeresen számos, az éhezés elleni küzdelemben 
részt vevő szereplők tájékoztatását célzó tevékenységet 
szerveznek.
5)  A Bizottság támogassa hatékonyabban a mezőgazdasági és 
szociális ellátási programok pénzügyi fenntarthatóságát. 
Ennek kapcsán a Bizottság helyezzen nagyobb hangsúlyt 
az eredményes mezőgazdasági szaktanácsadó szolgálatok, 
a betakarítás utáni tevékenységekkel kapcsolatos infra -
struktúra és az agrárhitelek fejlesztésére.Maradéktalanul 
megvalósultA Bizottság hozzájárul a termelőket segítő egyedi szol -
gáltatásokat nyújtó fórumok és szervezetek munkájához. 
(Az 1/2012. sz. különjelentés 5. ajánlásának a) pontja)
6)  A Bizottság támogassa hatékonyabban a mezőgazdasági 
és szociális ellátási programok pénzügyi fenntarthatósá -
gát. Ennek kapcsán a Bizottság gondoskodjék arról, hogy 
a szociális ellátási programok kellő támogatást nyújtsanak 
a kedvezményezettek jövedelemszerző képességeinek 
fejlesztéséhez.Maradéktalanul 
megvalósultA „Social Transfers in the fight against hunger” (Szociális 
transzferek az éhezés elleni küzdelemben) című referencia -
dokumentum módszereket, prioritásokat, célkitűzéseket, 
célértékeket és jól körülírt fő mutatókat határoz meg. Ez 
a dokumentum olyan gyakorlati jellegű dokumentumokra is 
hivatkozik, amelyek a folyamat minden lépéséhez támpontot 
nyújthatnak.
Rendszeresen megszervezik az érintett szereplők tájékozta -
tását és képzését. (Az 1/2012. sz. különjelentés 5. ajánlásának 
b) pontja)
34 Mellékletek   
 VIII. mellékletKülső fellépések: CRIS
1. Az 5/2012. sz. k ülönjelentés a közös k ülkapcsolati információs rendszerrel (CRIS) foglalkozik.
2. A CRIS a Bizottság által a külső fellépések irányításának támogatása céljából bevezetett információs rendszer.
3. A rendszer adatokat szolgáltat az irányítás különböző szakaszairól, a programozástól kezdve a végrehajtá -
son át a nyomonkövetésig, az érintett fellépések műveleti és pénzügyi vonatkozásait is beleértve. Ezenkívül 
a CRIS a Bizottság ABAC számviteli rendszerét is ellátja pénzügyi adatokkal.
4. Az 5/2012. sz. különjelentésében az Európai Számvevőszék azt értékelte, hogy a CRIS eredményesen szolgál -
ta-e ki a Bizottság információs igényeit. A Számvevőszék különösen azt vizsgálta, hogy megfelelően alakí -
tották-e ki a CRIS rendszert ahhoz, hogy eredményesen kiszolgálhassa a Bizottság igényeit, és hogy az általa 
szolgáltatott információ megbízható-e.
35 Mellékletek   
 VIII. mellékletA Számvevőszék ajánlásai
5. A Számvevőszék a következő négy ajánlást tette:
Ajánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  Meg kell határozni a CRIS mint információs rendszer 
szándékolt szerepét, különösen a Bizottság ABAC számviteli 
rendszeréhez való viszonyában. A Bizottság kiváltképp 
igyekezzék csökkenteni az ABAC funkcióinak a CRIS-ben 
előforduló szükségtelen megkettőzését.Már nem időszerűTovábbra is meg kell határozni a CRIS mint információs 
rendszer szándékolt szerepét, különösen a Bizottság ABAC 
számviteli rendszeréhez való viszonyában.
2)  Úgy kell ésszerűsíteni a CRIS adatkódjegyzékeit, hogy 
azok egyediek legyenek, adatértékeik pedig kölcsönösen 
kizárólagosak. Az adatok megbízhatóságának szavatolása 
végett felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni továbbá az 
adatminőség jelenlegi kontrollmechanizmusait (ellen -
őrzéseket, eljárásokat). Célozzák ezek az intézkedések 
különösen azt, hogy a CRIS eredményesen és hatékonyan 
tudjon összesített adatokat szolgáltatni kedvezményezett 
országok, pénzügyi eszközök és szakpolitika-területek 
szerinti lebontásban.A legtöbb tekintetben 
megvalósultA Nemzetközi Együttműködés és Fejlesztés Főigazgatósága 
számos kezdeményezést indított a CRIS adatkódjegyzékek ra -
cionalizálására (referenciaadatok rendszerének kidolgozása, 
adatkódok racionalizálása, valamint adatszótár létrehozása). 
A CRIS adatkódok racionalizálására irányuló kezdeményezé -
sek azonban még nem fejeződtek be.
Megerősítették a CRIS adatminőség-ellenőrzéseit, pl. adat -
minőségi stratégiát és adatminőségi főtervet határoztak meg 
és adatminőségi csoportot hoztak létre.
3)  Tekintettel arra, hogy a CRIS felhasználói számosak és 
sokfélék, a jövőbeni fejlesztések fordítsanak kellő figyelmet 
a rendszer felhasználóbarát voltának fokozására.Már nem időszerűA CRIS rendszer felhasználóbarátságának javítására irányuló 
legtöbb projektet 2013 elején leállították, a Nemzetközi 
Együttműködés és Fejlesztés Főigazgatósága új informatikai 
stratégiájának elfogadásáig és végrehajtásáig.
4)  Meg kell határozni a CRIS adatbiztonságának irányításával 
kapcsolatos felelősségi köröket; átfogó informatikai kocká -
zatelemzést kell végrehajtani; kellő figyelmet kell fordítani 
a személyes és pénzügyi adatok védelmére.Néhány tekintetben 
megvalósultPontosították a CRIS adatbiztonságának irányításával kapcso -
latos felelősségi köröket.
2012 és 2014 között korlátozott körű informatikai kockázat -
elemzési tevékenységeket végeztek, de továbbra sem 
valósult meg a Nemzetközi Együttműködés és Fejlesztés 
Főigazgatóságánál az informatikai kockázatok átfogó 
értékelése. Ilyen értékelés nélkül nem állt rendelkezésre 
pontos áttekintés a Nemzetközi Együttműködés és Fejlesztés 
Főigazgatóságának információs rendszereiben található 
személyes adatok és pénzügyi adatok védelméről.
36 Mellékletek   
 IX. mellékletBelső politikák: állami támogatás
1. A 15/2011. sz. k ülönjelentés azt vizsgálta, hogy a Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatá -
sok ellenőrzésének eredményes lebonyolítását.
2. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke határozza meg az állami támogatás fogalmát, és az 
állami támogatások ellenőrzése a belső piac működésének fontos garanciája. Az állami támogatások ellenőr -
zéséért a Bizottság viseli az általános felelősséget. Annak érdekében, hogy az uniós tagállamok által nyújtott 
állami támogatások összeegyeztethetőek legyenek az Európai Unió belső piacával, a tagállamoknak támo -
gatási intézkedéseiket először be kell jelenteniük a Bizottságnak, és a tényleges támogatásnyújtás előtt meg 
kell szerezniük a Bizottság jóváhagyását.
3. Különjelentésünk azt vizsgálta, hogy a Bizottság olyan eljárásokat alkalmazott-e, amelyek biztosítják az 
állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását. Az ellenőrzés elsősorban a Bizottság 2008 és 
2010 közötti szervezeti felépítésére, döntéshozatali és monitoringeljárásaira irányult.
37 Mellékletek   
 IX. mellékletA Számvevőszék ajánlásai
4. Ajánlásunkban az szerepelt, hogy a Bizottságnak a következők érdekében felül kell vizsgálnia az állami támo -
gatások kezelésére szánt erőforrásainak elosztását és felhasználását:
Ajánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
1)  Proaktívabb álláspontra kell helyezkednie a tagállamok -
kal való kapcsolatát illetően, és – a bevált gyakorlatok 
terjesztésével és több gyakorlati útmutatással – fokozot -
tabban kell törekednie az állami támogatásokra vonatkozó 
szabályok tudatosítására.Maradéktalanul 
megvalósultA Versenypolitikai Főigazgatóság egy sor kezdeményezést 
indított, köztük a tagállami kapcsolattartók hálózatát, képzé -
sek és magas szintű találkozók szervezését a tagállamokkal, 
az állami támogatások fogalmával kapcsolatos iránymutatá -
sok közzétételét, valamint egy olyan platform létrehozását, 
ahol a tagállamok kérdéseket tehetnek fel az értelmezéssel 
és végrehajtással kapcsolatban.
2)  Fokoznia kell monitoringgal kapcsolatos tevékenységeit, 
a minták mérete és a hatókör tekintetében egyaránt.Maradéktalanul 
megvalósultA Bizottság fokozatosan növelte monitoringgal kapcsolatos 
tevékenységeit a minták mérete és az eseteket kezelő szerve -
zeti egységek bevonása szempontjából.
3)  A jogellenes támogatások feltárása érdekében hivatalból 
indított vizsgálatait módszeresebben és célirányosabban 
kell megszerveznie.Maradéktalanul 
megvalósultAz adóvizsgálatokra vonatkozó új jogi eszközök elfogadása 
és alkalmazása számos részletes vizsgálat megindítását tette 
lehetővé.
Ezenkívül további ajánlásokat is tettünk a Bizottságnak:
4)  Az átláthatóság fokozása és a határozathozatali folyamat 
felgyorsítása érdekében tegyen kötelező érvényű kötele -
zettségvállalást arra, hogy az előzetes vizsgálatot – vagy 
határozathozatal vagy formális vizsgálati eljárás indítása 
révén – a kezdeti bejelentés beérkezését követő egy éven 
belül lezárja.Nem valósult megBár a Számvevőszék üdvözli a kilenc hónapnál tovább húzódó 
előzetes vizsgálatokra fordított nagyobb vezetői figyelmet, 
a jelenlegi jogi keretek továbbra is lehetővé teszik a Bizottság 
számára, hogy az előzetes vizsgálatot addig folytassa, amíg 
a bejelentést hiányosnak találja, elhalasztva az átláthatóbb 
formális vizsgálati eljárás megindítását.
5)  A Bizottságnak minimálisra kell csökkentenie a tagál -
lamoknak kiküldött hiánypótlási kérelmeket, és azokat 
a határozathozatalához szigorúan szükségesekre kell 
korlátoznia.Maradéktalanul 
megvalósultAz állami támogatásokért felelős főigazgatóság főigazgató-  
helyettesének történő, az elmaradásokkal kapcsolatos folya -
matos beszámolás és amiatt, hogy a harmadik alkalommal 
történő kiegészítő információkérésekhez a főigazgató jóvá -
hagyása szükséges, a tagállamoknak kiküldött információ -
nyújtási kérelmek korlátozása megvalósult.
6)  Annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél számára 
nagyobb jogbiztonságot biztosítson, gyorsan kell kezelnie 
az alaptalan panaszokat.A legtöbb tekintetben 
megvalósultAz új eljárási rendelet 20. cikkében bevezetett szűrők 
jelentősen csökkenthetik az alaptalan panaszok számát. 
Mindazonáltal a jogszabály-módosítás hatása jelenleg még 
nem érzékelhető teljes mértékben.
7)  A Bizottságnak rendszeres időközönként tájékoztatnia 
kell a panasztevőt, a tagállamot és a kedvezményezettet 
a saját ügyeik előrehaladásáról (vagy annak hiányáról) és 
a vizsgálat kimeneteléről.Maradéktalanul 
megvalósultA panasztevőnek, a tagállamnak és a kedvezményezettnek az 
ügy előrehaladásával kapcsolatos rendszeres tájékoztatása 
érdekében az ajánlással összhangban immár tájékoztató 
leveleket küldenek.
38 Mellékletek   
 IX. mellékletAjánlás Megvalósulási állapot A Számvevőszék értékelése
8)  A Bizottságnak rendes munkamódszerei javítása érdekében 
mérlegelnie kell, hogy levonhatók-e tanulságok a pénzügyi 
válság kezelésére irányuló tevékenységéből.Maradéktalanul 
megvalósultA Versenypolitikai Főigazgatóság megfelelően figyelembe 
vette a pénzügyi válság kezelésére szolgáló intézkedésekkel 
kapcsolatban levont tanulságokat. A fő tanulság az elemzési 
és döntéshozatali folyamat felgyorsításának szükségessége 
volt. Az állami támogatási szabályozás korszerűsítésének ke -
retében a Versenypolitikai Főigazgatóság számos intézkedést 
tett a nem a válsághoz kapcsolódó esetek döntéshozatali és 
elemzési folyamatainak felgyorsítására.
9)  A Bizottságnak az erőforrás-felhasználás optimalizálása ér -
dekében tökéletesített időrögzítési és vezetői jelentéstételi 
rendszert kell bevezetnie az egyes ügyekre fordított idő és 
az egyes ügykezelők munkaterhének eredményes nyomon 
követésére.Maradéktalanul 
megvalósultA Versenypolitikai Főigazgatóság egy továbbfejlesztett rend -
szert (a projektekre fordított kiadásokról és időről beszámoló 
eszköz, PETRA) vezetett be az egyes ügyekre fordított idő és 
a vezetői beszámolás nyomon követésére.
Ezenkívül további ajánlásokat is tettünk a Bizottságnak:
10)  A Bizottság javítsa adatgyűjtési folyamatának hatékonysá -
gát és megbízhatóságát.Néhány tekintetben 
megvalósultA tagállamok és a Versenypolitikai Főigazgatóság közötti 
kommunikációt biztosító SARI rendszer (állami támogatá -
sokkal kapcsolatos beszámolási interfész) 2012 végén kezdte 
meg működését, de a rendszer megbízhatóságán még javí -
tani kell többek között az alábbiakkal: a) validálási szabályok, 
amelyekkel elkerülhető a tagállamok általi hiányos adatbe -
vitel, b) a felhasználók különböző validálási intézkedéseinek 
nyilvántartása, valamint c) a keresési funkciók javítása.
11)  A Bizottságnak rendszeresen értékelnie kell az állami 
támogatásoknak és az állami támogatások ellenőrzésének 
a vállalkozásokra, a piacokra és a gazdaság egészére gyako -
rolt utólagos hatását.Maradéktalanul 
megvalósultAz állami támogatások utólagos hatásainak értékelése terén 
tett intézkedések az állami támogatások értékelésére szol -
gáló egységes módszertan közzétételéből álltak, és abból, 
hogy az értékelések előírásának lehetőségét belefoglalták az 
állami támogatásokról szóló új iránymutatásba.  
Megjegyzés: ezt az ajánlást a Bizottság eredetileg 
elutasította.
39 Mellékletek   
 X. mellékletA hatékony hasznosulásvizsgálati rendszer általános kritériumai
Kérdések KövetelményekRAD
Maradék ­
talanul 
teljesültRészben 
teljesültNem 
teljesült
1.  A rendszert úgy alakították 
ki, hogy biztosítsa a szüksé -
ges információkat?a) A rendszernek a Bizottság információs rendszereinek felépítésében 
betöltött szerepét meghatározták, dokumentálták és jóváhagyták. X
b) Az információs szükségleteket szisztematikus módon azonosították, 
elemezték és dokumentálták. X
c) A rendszer architektúrája és kialakítása dokumentált és az azonosí -
tott szükségleteket tükrözi. X
2.  A rendszer kialakítása telje -
síti a pénzügyi információs 
rendszerek dokumentációs 
követelményeit?a) A rendszer technikai dokumentációja minden adatmező tartalmának 
leírását tartalmazza. X
b) A rendszer technikai dokumentációja tartalmazza annak leírását, 
hogy a rendszer miként kezeli az egyedi műveleteket. X
c) A rendszer minden művelet esetében garantálja a teljes ellenőrzési 
nyomvonal meglétét. X
3.  A rendszer kialakítása teljesíti 
az információk titkosságára, 
elérhetőségére és sértetlen -
ségére vonatkozó előírásokat?a) A titoktartást biztosító technikai és szervezetei intézkedéseket 
azonosították és dokumentálták, figyelembe véve azok végrehajtá -
sának költségeit és a rendszerben találtható információk jellegéből 
és feldolgozásából adódó kockázatokat. X
b) A hozzáférési jogok hozzárendelésének, karbantartásának és vissza -
vonásának eljárásait jóváhagyták és dokumentálták. X 
c) A rendszer rendelkezésre állására vonatkozó célkitűzéseket határoz -
tak meg, hagytak jóvá és dokumentáltak. X
d) A rendelkezésre állást monitorozzák és jelentik, valamint megfelelő 
intézkedéseket tesznek a célkitűzések teljesítése érdekében. X
e) Dokumentált és jóváhagyott adatmentési tervvel rendelkeznek, 
amelyet végrehajtanak és rendszeresen tesztelnek. X
f) Jóváhagyott és dokumentált katasztrófaelhárítási tervvel 
rendelkeznek. X
g) Amennyiben alkalmazható, a rendszer üzletviteli szabályokat 
(automatikus adatbeviteli kontrollok) alkalmaz a tranzakciós adatok 
minőségének javítása érdekében. Ezeket megfelelő „manuális” 
kontrollmechanizmusok egészítik ki. X 
h) Releváns adatkategóriákat hoznak létre és iránymutatást adnak 
a felhasználók általi következetes adatbevitel, visszakeresés, 
statisztikai elemzés és jelentéskészítés elősegítése és biztosítása 
érdekében. X 
i) Az adatok minőségét rendszeresen monitorozzák a rendszer szintjén, 
és megfelelő intézkedéseket tesznek az azonosított hiányosságok 
ellenőrzött módon történő korrekciójára.n.a.1
j) A rendszerben található adatokon alapuló vezetői jelentések és 
mutatók esetében megfelelő minőség-ellenőrzést alkalmaznak. X 
1 A rendelkezésre álló információk alapján nem tudtuk ellenőrizni ezeket a kritériumokat.
40 Mellékletek   
 X. mellékletKérdések KövetelményekRAD
Maradék ­
talanul 
teljesültRészben 
teljesültNem 
teljesült
4.  A rendszer kialakítása 
felhasználóbarát?a) Teljes és aktualizált dokumentáció vagy súgófájlok állnak 
rendelkezésre. X
b) A felhasználói elégedettséget rendszeresen mérik, és figyelembe 
veszik a felhasználói visszajelzéseket. X
c) A felhasználók számára hatásos adatkeresési és beszámolási eszkö -
zök állnak rendelkezésére az információk visszakeresése céljából. X
5.  A rendszer által nyújtott 
információk teljes körűek?a) A tranzakciókat csak és kizárólag egy alkalommal rögzítik. X
b) Minden releváns adatmező ki van töltve. X
6.  A rendszer által biztosított 
információk következetesek?Ugyanazon adat nem szerepel más értékkel az információs rendszer más 
részeiben (az informatikai rendszer belső következetessége).X
7.  A rendszer által biztosított 
információk helyesek?A rendszerben szereplő információk a valós helyzetet tükrözik (papíralapú 
dokumentum vagy közvetlen helyszíni megfigyelés alapján).X
8.  A rendszer által biztosított 
információk naprakészek?A rendszer a megfelelő időben rögzíti az információkat. X
41 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
IV
A Bizottság elkötelezett annak biztosítása mellett, hogy a Számvevőszék különjelentéseiben tett és a Bizottság által 
elfogadott ajánlásait szisztematikusan végrehajtsák és nyomon kövessék.
A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az ajánlások „nem megvalósultnak” minősített 3%-a csupán a 15/2011. sz. 
különjelentés egyetlen ajánlását érinti, melyet a Bizottság elutasított.
V
A RAD (Recommendations, Actions, Discharge: „Ajánlások, intézkedések, zárszámadás”) alkalmazáson belüli eljá -
rások dokumentálásra kerültek és rendelkezésre állnak. Az adatokat az illetékes főigazgatóságok és szolgálatok 
felelőssége alatt kódolják, melyek egyértelmű szabályokat követnek a vonatkozó szolgálatközi konzultációk, ellen -
őrzési és jóváhagyási munkafolyamatok során, a hierarchia megfelelő szintjén. A főigazgatóságok és a szolgálatok 
válaszaikhoz igazoló dokumentumokat csatolhatnak. A RAD alkalmazás egyben lehetőséget ad arra, hogy képet 
kapjunk a Bizottság fellépéseinek jelenlegi helyzetéről. A kiegészítő „Részben megvalósult” ajánlásstátusz elkészült 
és működik. A Bizottság és a Számvevőszék viszont eltérő következtetésre juthat az ajánlások hatékony végrehajtá -
sát illetően.
A Bizottság a főigazgatóságok és a szolgálatok éves tevékenységi jelentésében, valamint a Parlamentnek és 
a Tanácsnak címzett, a vonatkozó pénzügyi évi mentesítés nyomon követéséről szóló éves bizottsági jelentésben 
jelentést tesz a Számvevőszék Bizottságnak címzett ajánlásait követő intézkedésekről.
VI
A Bizottság szerint ellenőrzési intézkedései megfelelnek az ellenőrzési intézkedések nemzetközi standardjainak és 
bevált gyakorlatainak.
A Bizottság ugyanakkor elkötelezett amellett, hogy szembenézzen a mentesítések nyomonkövetési rendszerével és 
eljárásaival kapcsolatos további kihívásokkal.
A Bizottság válaszai 42
Bevezetés
03
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a Számvevőszék különjelentéseiben tett és a Bizottság által elfogadott aján -
lásait szisztematikusan végrehajtsák és nyomon kövessék. A rendszerszolgáltató kidolgozta és a Bizottságon belül 
végrehajtotta a kiegészítő „Részben megvalósult” ajánlásstátuszt, mely ezzel elérhetővé vált.
A 44 ajánlás bizottsági megvalósítása
09
A Bizottság mentesítésekre vonatkozó nyomonkövetési rendszere és eljárásai a Számvevőszék által kiadott összes – 
a Bizottság számára releváns – különjelentést felölelik.
11
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a Számvevőszék különjelentéseiben tett és a Bizottság által elfogadott aján -
lásait szisztematikusan végrehajtsák és nyomon kövessék.
A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az ajánlások „nem megvalósultnak” minősített 3%-a csupán a 15/2011. sz. 
különjelentés egyetlen ajánlását érinti, melyet a Bizottság elutasított.
1. háttérmagyarázat. – Jobb szabályozás és monitoring (lásd: II. és III. melléklet )
A piacorientált megközelítésből logikusan következik, hogy a Bizottság csekély befolyással bír az árak felett, és hogy 
az Európai Parlament és a Tanács döntése alapján a közös agrárpolitika (KAP) az ártámogatásról a jövedelemtámo -
gatásra állt át.
A cukorárak megfigyelése csupán egy része a cukorpiac átfogó értékelésének, melynek célja a KAP és a 2006-os 
cukorreform céljainak elérése. E célkitűzések nem említik az árak befolyásolását.
A Bizottság válaszai 43
A Bizottság nyomonkövetési rendszereinek és eljárásainak ellenőrzése
A Bizottság közös válasza a 13. és a 14. bekezdésre
A Bizottság belsőkontroll-keretrendszere és a vonatkozó ellenőrzési intézkedések kifejezetten erre a környezetre let -
tek kidolgozva. Bevált nemzetközi gyakorlaton alapulnak, és azokat a Treadway-bizottság támogató szervezeteinek 
bizottsága (COSO) keretrendszere inspirálta.
A Bizottság belsőkontroll-keretrendszere egyértelműen a vezetőséget teszi felelőssé a felügyeleti tevékenységek 
során azonosított fontosabb problémák szisztematikus nyomon követéséért.
15
A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a Belső Ellenőrök Intézete (IIA) által kiadott, a nemzetközi szakmai mód -
szerekről szóló keretszabály (IPPF) értelmében a gyakorlati tanácsok ajánlott iránymutatásnak minősülnek.
Lásd még a Bizottság 28. bekezdésre adott válaszát.
18
Lásd a Bizottság 28. bekezdésre adott válaszát.
20
A RAD alkalmazást a mentesítési eljárások igényei és céljai szerint alakították ki. Megbízható, releváns és időszerű 
információkat biztosít, amelyek jól ábrázolják a Bizottság által a mentesítések nyomon követésével kapcsolatban 
tett fellépések helyzetét. Az alkalmazást folyamatosan tökéletesítették, többek között a Számvevőszék ajánlásai és 
a bizottsági szolgálatok kérései alapján. A RAD jövőbeni fejlesztéseivel kapcsolatos döntéshozatalaikor a Bizottság 
továbbra is figyelembe veszi a Számvevőszék ajánlásait.
20 a) 
A RAD alkalmazáson belüli eljárásokat – beleértve a Számvevőszék és az ajánlások végrehajtásáért felelős bizottsági 
szolgálatok által kiadott különjelentésekhez vezető linkeket – dokumentálták és elérhetővé tették. Minden adatot 
az illetékes főigazgatóságok és szolgálatok felelőssége alapján kódoltak, melyek egyértelmű szabályokat követnek 
a szolgálatok közötti tanácskozások, valamint a hitelesítés és a jóváhagyási munkafolyamatok során, a megfelelő 
hierarchikus szinten. A főigazgatóságok és a szolgálatok válaszaikhoz igazoló dokumentumokat csatolhatnak.
20 b) 
A Bizottság – belsőkontroll-keretrendszerének és a vonatkozó ellenőrzési intézkedéseknek megfelelően, és azon 
különleges esetekben, amikor felügyeleti szerepkörrel rendelkezik egy megosztott irányítás alá tartozó ügyben – 
megfelelően felülvizsgálja a tagállamokkal a fontosabb problémákat. A Bizottság és a Számvevőszék közös munka -
csoportjának az a célja, hogy hatékonyabb módszereket dolgozzon ki a Számvevőszéktől érkező ajánlások nyomon 
követésének ellenőrzésére, végrehajtására és jelentésére.
A Bizottság válaszai 44
20 c) 
A Bizottság és a Számvevőszék eltérő következtetésre juthat az elfogadott különjelentésekben található ajánlások 
hatékony végrehajtását illetően. A RAD alkalmazás egyben lehetőséget ad arra, hogy képet kapjunk a Bizottsági 
szolgálatok lépéseinek jelenlegi helyzetéről, beleértve többek között a várható teljesítési dátumot.
20 d) 
A Bizottság a főigazgatóságok és a szolgálatok éves tevékenységi jelentésében, valamint a Parlamentnek és 
a Tanácsnak címzett, a vonatkozó pénzügyi évi mentesítés nyomon követéséről szóló éves bizottsági jelentésben 
jelentést tesz a Számvevőszék Bizottságnak címzett ajánlásait követő intézkedésekről.
A Bizottság elismeri ugyanakkor, hogy a jelentésben foglaltakon felül még lenne javítanivaló.
21
A RAD alkalmazás 6.4-es verziójának kiadásáról szóló, 2014. október 16-i feljegyzésében a főigazgatóságok és 
a szolgálatok világos útmutatásokban részesültek a „ részben végrehajtott ajánlásokra ” vonatkozó funkcióról. Ezáltal 
minden főigazgatósági és szolgálati szinten felhívták a figyelmet az új „ részben végrehajtott ” ajánlásstátuszra, és 
azzal kapcsolatban képzést biztosítottak.
A Bizottság szerint a főigazgatóságok és a szolgálatok – amikor és ahol csak lehet – használják az új funkciót.
22
A Bizottság kötelességének érzi biztosítani a Számvevőszék különjelentésében tett, elfogadott ajánlások végrehaj -
tását és nyomon követését.
A Bizottság és a Számvevőszék viszont eltérő következtetésre juthat az ajánlások hatékony végrehajtását illetően. 
A Bizottság elismeri, hogy a nyomonkövetési eljárásokat lehetne még javítani azon ajánlások terén, amelyek eseté -
ben a két intézmény ugyanarra a következtetésre jutott a végrehajtási státuszt illetően.
23
Amint az a Bizottságnak a 2013-as, SR 19/2013 számú nyomonkövetési jelentés 26. bekezdésére adott válaszában 
szerepel, a két intézmény közötti jövőbeni megbeszélések témái között szerepelhet az, hogy harmonizálják a Szám -
vevőszék ajánlásainak megvalósítására tett intézkedések értékelésének kategóriáit, amelyet mind a Bizottság, mind 
a Számvevőszék alkalmazna.
A Bizottság válaszai 45
Más rendszerekkel és eljárásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlat
25
A RAD alkalmazást a mentesítési eljárás során fellépő szolgálatok közötti koordináció, a vonatkozó bizottsági vála -
szok és a Bizottságon belüli, szolgálatok közötti együttműködésben illetékes szervezet irányítására fejlesztették 
ki. Bár van még lehetőség további előrelépésre és informatikai fejlesztésekre, a Bizottság szerint a RAD alkalmazás 
megfelelő eszköz a mentesítési eljárásra vonatkozó elszámoltathatósági és irányítási követelmények támogatására.
Következtetés és ajánlás
26
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a Számvevőszék különjelentéseiben tett és a Bizottság által elfogadott aján -
lásait szisztematikusan végrehajtsák és nyomon kövessék.
A Bizottság mentesítésekre vonatkozó nyomonkövetési rendszere és eljárásai a Számvevőszék által kiadott összes – 
a Bizottság számára releváns – különjelentést felölelik.
27
Lásd a Bizottság 20. bekezdésének a), b) és c) pontjára adott válaszát.
28
A Bizottság úgy véli, a RAD alkalmazás átfogó képet nyújt a Bizottsághoz a mentesítésekkel kapcsolatban intézett 
ajánlásokról és kérésekről.
Amint az a Bizottságnak a 2013-as nyomonkövetési jelentés (SR 19/2013) 26. bekezdésére adott válaszában szerepel, 
a két intézmény közötti jövőbeni megbeszélések témái között szerepelhet az, hogy harmonizálják a Számvevőszék 
ajánlásainak megvalósítására tett intézkedések értékelésének kategóriáit, amelyet mind a Bizottság, mind a Szám -
vevőszék alkalmazna.
A Számvevőszék ajánlásainak nyomon követésével kapcsolatban a Bizottság úgy határozott, hogy az vezetőség fele -
lősségi körébe tartozik, a feladat IAS-ra történő esetleges átruházása veszélyeztetné utóbbi függetlenségét.
A Bizottság válaszai 46
29
A Bizottság szerint ellenőrzési intézkedései megfelelnek az ellenőrzési intézkedések nemzetközi standardjainak és 
bevált gyakorlatainak. A Bizottság ugyanakkor elkötelezett amellett, hogy szembenézzen a mentesítések nyomon -
követési rendszerével és eljárásaival kapcsolatos további kihívásokkal.
Lásd még a Bizottság 28. pontra adott válaszát.
29 a) 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság megvizsgálja, hogy miként lehetne javítani a megtett intézkedések végrehajtásának helyzetéről szóló 
információkat.
29 b) 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást azon megosztott irányítás alá tartozó ügyekben, ahol felügyeleti szerepkör -
rel rendelkezik. A Bizottság megfelelően felülvizsgálja a fontosabb problémákat a tagállamokkal. A Bizottság és 
a Számvevőszék közös munkacsoportjának az a célja, hogy hatékonyabb módszereket dolgozzon ki a Számvevő -
széktől érkező ajánlások nyomon követésének ellenőrzésére, végrehajtására és jelentésére.
29 c) 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy az éves tevékenységi jelentéseiben tovább javítja az intézkedésekről való 
jelentéstételt.
29 d) 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság minden főigazgatósága és szolgálata nyomon követésen fog átesni.
A Bizottság válaszai 47
Mellékletek
II. melléklet
Mezőgazdaság: a tej- és tejtermékpiac szabályozási eszközei
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 2)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
Az (új) termelői szervezetek létrehozásához időre és maguknak a mezőgazdasági termelőknek az aktív közreműkö -
désére van szükség, vagyis először termelői szervezetek létrehozására, következő lépésként pedig kollektív tárgya -
lások megkezdésére. A 2012-es és a 2013-as évek kedvező piaci folyamatai és kilátásai valószínűleg nem ösztönözték 
a mezőgazdasági termelők termelői szervezetekbe tömörülését.
A „tejágazati csomag” tagállami szintű (hatóságok és érintettek általi) végrehajtásával kapcsolatos, a Bizottság 
és a Tanács szintjén tagállamokkal folytatott számos párbeszéd mellett a Bizottság számos formális és informális 
alkalommal (például a Bizottság képviselői által készített, találkozókon és más eseményeken használt prezentációk -
kal) aktívan támogatta az érdekelt felek – különösen a mezőgazdasági termelők és a termelői szervezetek – közötti 
intézkedéseket.
A „tejágazati csomagról” rendszeresen tárgyaltak az érdekelt felekkel a tejágazattal foglalkozó szakértői csoportban, 
ahol több mezőgazdasági termelői szervezet (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina, European Milk 
Board) is jelentős számú hellyel rendelkezik. A tejágazati csomagot az irányítóbizottság és a tejágazattal foglalkozó 
szakértői csoport 2011-es és 2012-es találkozóján is megvitatták. A Bizottság ezenfelül két szemináriumon is részt 
vett: a 2012-es és a 2014-es, a Copa-Cogeca által szervezett, a tejágazati csomag végrehajtásáról szóló szemináriu -
mokon, mely a tejágazati csomag előnyeinek (termelői szervezetek, stb.) kihasználására ösztönzi a mezőgazdasági 
termelőket (szervezeteket). Részt vett továbbá „Az EU tejágazatának jövője 2015 után” című, 2013-as, az összes 
érdekelt felet tömörítő konferencián, melynek egyik témája a tejágazati csomag volt.
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 3)
A Bizottság az ajánlást végrehajtottnak tekinti.
A szubszidiaritás elvének megfelelően a jogalkotók figyelembe vették, hogy a tagállamok kizárólagos hatáskörébe 
tartozik azon gazdálkodási formák vagy mezőgazdasági ágazatok azonosítása, amelyeket tapasztalt nehézségeik 
miatt közvetlen kifizetésekkel kell támogatni. Valószínűleg a tagállamok vannak ugyanis a legjobb helyzetben 
ahhoz, hogy azonosítsák területükön a nehézségekkel küzdő régiókat vagy ágazatokat, és a régiók ágazati spe -
cifikusságait is figyelembe véve, a célzott támogatás érdekében prioritásokat állítsanak a különböző szükségletek 
között.
A jogalkotók szerint a tagállamok minden vidékfejlesztési programba belefoglalnak egy GYELV elemzést és a prog -
ram által lefedett földrajzi területen megoldandó problémák felmérését. A stratégia ismertetése rávilágít, hogy 
figyelembe kell venni a regionális vagy szubregionális szintre jellemző egyedi körülményekből fakadó konkrét igé -
nyeket, és azokra az egyes intézkedések megfelelően tervezett társításával vagy tematikus alprogramokkal konkrét 
választ kell adni. A tagállamok feladata, hogy jelezzék a tejágazat hiányosságait és veszélyeit, valamint hogy intéz -
kedésekkel támogassák, hogy a mezőgazdasági termelők eleget tehessenek szükségleteiknek.
A kölcsönös megfeleltetés és az új, környezetbarát célzatú közvetlen kifizetésekkel kapcsolatban bizonyos mértékű 
mozgásteret kell hagyni a tagállamoknak, hogy figyelembe vehessék a helyi igényeket és korlátokat, valamint a sajá -
tos környezeti problémákat. Az uniós jogalkotás mindig is követte és követi is ezt az alapelvet.
A Bizottság válaszai 48
III. melléklet
Mezőgazdaság: a cukorpiaci reform
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 3)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
A 2006-os cukorreform egyik célja az volt, hogy eleget tegyen a nemzetközi egyezményekből fakadó uniós köte -
lezettségeknek, és tükrözzön olyan nemzetközi megállapodásokat, mint például a legkevésbé fejlett országok 
számára létrehozott vám- és kvótamentes piacra jutás, amelyet az Unió nemzetközi kereskedelmi és fejlesztési poli -
tikája alapján fogadtak el. Ezért a Számvevőszék azon értékelése, miszerint az Unió mára nettó importőr és cukor -
behozatalra támaszkodik, nem tekinthető a Szerződésben foglalt, az ellátás biztosítására vonatkozó célkitűzéssel 
ellentétesnek.
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 4)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
A Bizottság trösztellenes vizsgálatot indított, a tagállamok pedig elvégezték a szükséges vizsgálatot a cukorágazat -
ban tapasztalható versenyről. Ezenfelül, azon egyszerű tény alapján, hogy a reform óta 2015-ben mérték a legala -
csonyabb uniós cukorárakat, logikusan feltételezhető, hogy a Szerződésben foglalt, a cukor ésszerű áron történő 
behozatalára vonatkozó célkitűzés teljesült.
Közös válasz az 5. és a 6. ajánlásra
A szubszidiaritás elvének megfelelően ezen ajánlások végrehajtása a tagállamok felelőssége.
IV. melléklet
Mezőgazdaság: egyedi intézkedések a legkü lső régiók és a kisebb égei-tengeri 
szigetek számára
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 1)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
A 180/2014/EU rendelet VIII. mellékletében meghatározott közös mutatókat a 2013-as éves jelentések bemutatása 
óta kellett összegyűjteni a 2014-es jelentések bemutatásához. A 2013-as év átmeneti év volt. Még ha hiányzott is 
néhány mutató a 2013-as jelentésekből (a mutatók 70%-a), a 2015-ben átvett 2014-es jelentésekben minden mutató 
szerepel, jóllehet a jövőbeni jelentésekben lesz még javítanivaló.
Rendszeresen rendeznek kétoldalú megbeszéléseket, különösen a programmódosítás vonatkozásában. A Bizottság 
szolgálatai ekkor emlékeztetnek a tagállamok által követendő bevált gyakorlatokra, mint például a kedvezménye -
zettek tájékoztatására és az új lépések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének fontosságára.
Továbbá, 2014. július 9-én a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottsága elé terjesztették a POSEI/SAI ellenőrzési sta -
tisztikákhoz készített, 2014-től használandó egységes jelentéstételi formanyomtatványokat, ezt követően pedig 
információcserére került sor a tagállamok között az adatgyűjtéssel kapcsolatos iránymutatások elfogadása céljából. 
Ezen adatok bekerültek az éves jelentésbe.
A Bizottság válaszai 49
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 4)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ellenőrzési prioritások az elérhető ellenőrzési eszközöknek megfelelően, a köz -
ponti kockázatelemzések alapján jöttek létre. A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy az elmúlt két évben fokozott 
intenzitással ellenőrizték a POSEI-intézkedéseket, az összes releváns tagállamot és intézkedést (annak lényegessé -
gét) ellenőrizték.
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 5)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
A 180/2014/EU rendelet VIII. mellékletében meghatározott közös mutatókat a 2013-as éves jelentések bemutatása 
óta kellett összegyűjteni a 2014-es jelentések bemutatásához. A 2013-as év átmeneti év volt. Még ha hiányzott is 
néhány mutató a 2013-as jelentésekből (a mutatók 70%-a), a 2015-ben átvett 2014-es jelentésekben minden mutató 
szerepel, jóllehet a jövőbeni jelentésekben lesz még javítanivaló.
A Bizottság az adatokat éves szinten elemzi, és szükség esetén további tájékoztatást kér a tagállamoktól adataik 
javításához.
Két év alatt jelentősen javult a közös mutatók tagállamok által, immáron átfogó módon történő bemutatása.
V. melléklet
Kohézió: az Európai Szociális Alap idősebb munkavállalókra irányuló kiadásai
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 1)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
A 2014–2020-as időszakra vonatkozó ESZA-rendelet befektetési prioritásai határozzák meg adott esetben az érintett 
célcsoportokat. Az egyik ilyen vonatkozó befektetési prioritás az „aktív és egészséges időskor”. Amikor az irányító 
hatóságok ezt a befektetési prioritást választják, az adott célok – például egy országspecifikus ajánlás követése – 
meghatározásához az adott szintre vonatkozó eredményekre vonatkozó célokat kell meghatározniuk. Ezenfelül 
az éves jelentés (éves végrehajtási jelentés) közös mutatókat is fog tartalmazni, többek között a korcsoportra és 
a munkaerő-piaci helyzetre vonatkozóan (azaz az ESZA hosszabb távú közös mutatói: „54 éven felüli résztvevők, akik 
a program elhagyása után hat hónapon belül foglalkoztatásban – beleértve az önfoglalkoztatást – vannak” [a tevé -
kenység]). A Bizottság úgy véli, hogy a fiatal munkanélküliekhez hasonlóan elegendő információ áll majd rendelke -
zésére az idősebb munkavállalókra vonatkozó fellépések hatékonyságáról.
A megosztott irányítás elve – amelynek értelmében a tagállamok végrehajtják az operatív programokat – nem teszi 
lehetővé a célértékek megfelelő ellenőrzését projektszinten. Az egyszerűsített költségelszámolást lehetővé tevő, 
a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet viszont segíteni fogja az irányító hatóságokat és a kedvezmé -
nyezetteket, hogy projektszinten összpontosíthassanak az eredményekre.
2011 óta a Bizottság a tagállamokkal közösen számos, összehasonlító hatásvizsgálatokról szóló figyelemfelhívó és 
kapacitásépítő eseményt szervezett. 2013-ban az isprai Közös Kutatóközpontban hatásvizsgálati kutatóközpontot 
hoztak létre, hogy módszertani támogatást biztosítsanak a tagállamoknak.
A Bizottság válaszai 50
Visszatérő viták folynak erről a témáról az irányító hatóságokkal az ESZA értékelésével foglalkozó partnerség 
keretében.
A Bizottság nyolc összehasonlító hatásvizsgálatot finanszírozott az ESZA-fellépésekről: kettőt Olaszországban és 
Portugáliában, egyet-egyet Spanyolországban, Észtországban, Litvániában és Szlovákiában. Az eredményeket 
különböző fórumokon és egy brüsszeli konferencián tették közzé.
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 2)
A Bizottság az ajánlást megvalósultnak tekinti.
Az összes mutatóra vonatkozó adatokat – közös és programspecifikus egyaránt – strukturált adatként, elektronikus 
úton nyújtották be a Bizottságnak, az éves végrehajtási jelentések, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2015. 
évre vonatkozó jelentése és a végleges jelentés részeként. Ezen adatok segítségével a Bizottság évente ellenőrizheti 
a célcsoport célértékek eléréséért tett lépéseit, melynek teljesítési aránya kiszámolható a beruházási prioritások 
szintjén (költségek/teljesítmény/eredmények).
A foglalkoztatottságra gyakorolt hatást a kapcsolódó közös, hosszabb távú eredménymutatók alapján számították 
ki. A nettó foglalkoztatottsági hatások mértéke összehasonlító hatásvizsgálatok segítségével számolható ki.
Az irányító hatóságoknak hatásvizsgálatot kell végezniük, de azoknak nem feltétlenül kell összehasonlító értékelé -
seknek lenniük. A Bizottság viszont az összehasonlító hatásvizsgálatok használatát szorgalmazza figyelemfelhívó és 
kapacitásépítő események szervezésével, valamint a Hatásvizsgálati Kutatóközpont létrehozásával. Számos képzést 
és regionális szakmai találkozót végeztek a tagállamokban. A Bizottság egy összehasonlító hatásvizsgálatokkal fog -
lalkozó gyakorlati közösség elősegítésén és fenntartásán keresztül kívánja folytatni a támogatást.
VI. melléklet
Külső fellépések: az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított támogatások
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 3)
Válasz a második francia bekezdésre:
A Bizottság véleménye szerint konfliktus sújtotta országokban nem kivitelezhető egy mutatókra épülő ilyen rend -
szer. Az okok egyrészt abban mutatkoznak, hogy nehéz biztosítani az adatok következetességét (azoknak teljesnek, 
megbízhatónak és folyamatosan naprakésznek kell lenniük), másrészt ennek viszonylag magas a költsége, és nega -
tív a költséghatékonysága. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az ajánlás második pontja megvalósult.
VIII. melléklet
Külső fellépések: CRIS
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 1)
A Bizottság információs rendszereivel kapcsolatos új stratégiájának fényében tisztázták a CRIS mint információs 
rendszer tervezett szerepét, különösen a Bizottság ABAC elszámolási rendszere tekintetében.
A Bizottság 2014. 06. 12-én új stratégiát hagyott jóvá az alábbi pontokkal:
– A CRIS pénzügyi funkcióit az ABAC váltja fel a Bizottság racionalizációs stratégiáját követően. Be kell fagyasztani 
az ABAC-ba továbbítandó modulok fejlesztési és karbantartási tevékenységeit, kivéve az adatminőségre, a jelen -
tésekre, az egyszerűsítésre vonatkozó lépések végrehajtására és a fenntartási költségek csökkentésére irányuló 
fejlesztési és karbantartási tevékenységeket.
A Bizottság válaszai 51
– Az ABAC által nem kezelhető CRIS-funkciókat egy későbbi operációs rendszerbe foglalják bele, egy (többek 
között átláthatósággal kapcsolatos) működési igényeket kielégítő, modern technológia, az úgynevezett OPSYS 
alapján.
E stratégiát az alábbi ütemterv alapján hajtják végre:
– A biztosítékok kezelése 2014. 01. 01. óta kizárólag az ABAC rendszerben történik.
– Pénzügyi előrejelzés: 2014 decembere óta új eszközt (a BPC) hajtanak végre a CRIS korábbi előrejelzési modulja 
helyett.
– A CRIS pénzügyi moduljai (Számlák, Kifizetések, Visszafizettetési felszólítások, Bevétel-előrejelzések) 2016 áp -
rilisában fognak megszűnni. Ezen időponttól kezdődően az ABAC pénzügyi moduljait fogják használni. A Szer -
ződések és a Határozatok műveleti modulokkal kapcsolatban hiányelemzés van folyamatban, melynek célja 
a modulok együttműködési rendszerekbe (SYGMA, elektronikus közbeszerzés) való integrációja.
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 2)
Folyamatban van a CRIS adatkódjainak racionalizálása.
A Bizottság jelenleg vizsgálja felül a regionális földrajzi adatok kezelését. Folyamatban van továbbá egy háromlép -
csős folyamat felülvizsgálata, mely a földrajzi övezetek kizárólag országszintű (nem pedig régiószintű) kódolását 
teszi lehetővé, így automatikusan kizárja a DAC-támogatásokból részesülő területeket a kedvezményezettek közül, 
és biztosítja a következetességet az intézkedések helyére vonatkozó adatok kódolásában.
A Bizottság továbbá felülvizsgálja a tartományjegyzéket, és ezt a csökkentett jegyzéket köti össze a különböző 
bizottsági szolgálatok által a CRIS-ben jelenleg használt költségvetési tételekkel.
Ezenfelül a CRIS 2016. áprilisi racionalizálása a kódok de facto racionalizációját eredményezi (az ABAC-kódok 
felhasználásával).
A Bizottság válasza a Számvevőszék ajánlásaira 4)
A Bizottság szerint a megvalósítási állapot a „maradéktalanul megvalósult” felé mozdult el.
A Bizottság ezzel kapcsolatban 2014. október 21-én írta alá a 84. hivatkozási számú szerződést. Ezen értékelés a biz -
tonsági jellemzőket és a Bizottság gyenge pontjait emelte ki, valamint kockázatmérséklő intézkedéseket határozott 
meg. Egy 2014. december 18-án készült különjelentés pedig a személyes és pénzügyi adatok védelmére irányul. 
A teljes biztonságértékelő jelentés 2015. szeptember 30-án készült el.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
A számvevőszéki különjelentések hasznosulásvizsgálata 
az elszámoltathatósági ciklus elengedhetetlen eleme, 
amely ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 
eredményesen megvalósítsák a számvevőszéki 
ajánlásokat. Ez a jelentés az arra irányuló negyedik 
számvevőszéki vizsgálat eredményeit mutatja be, hogy 
a Bizottság hogyan valósította meg a 2009 és 2012 közötti 
időszak nyolc számvevőszéki különjelentéséből mintaként 
vett 44 ajánlást. Vizsgálatunk szerint a Bizottság az 
ajánlások 89%-át maradéktalanul vagy a legtöbb 
tekintetben, 8%-át néhány tekintetben megvalósította, 
3%-át pedig nem valósította meg.
Ajánlást tettünk továbbá arra, hogy a Bizottság fejlessze 
tovább az ajánlások kezelésére használt módszereit.