HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2.7.2008 
SEC(2008) 2181  
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérő dokumentum a következ őhöz: 
Javaslat:  
 
A TANÁCS IRÁNYELVE  
 
a személyek közötti, vallásra vagy meggy őződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális 
irányultságra való teki ntet nélküli egyenl ő bánásmód elvének alkalmazásáról 
 
A hatásvizsgálat összefoglalása  
{COM(2008) 426 végleges } 
{SEC(2008) 2180} 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
Kísérő dokumentum a következ őhöz:  
az egyenl ő bánásmód elvér ől szóló tanácsi irányelvjavaslat 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
 
1. BEVEZETÉS  
Az egyenl ő bánásmódhoz való jog a köz össégi jog általános elve1. A Szerz ődés 13. cikke 
kifejezetten megengedi a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy 
meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy s zexuális irányultságon alapuló 
megkülönböztetés elleni küzdelmet. Ezt az Európa i Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke is 
elismeri.  
Az EU az EK-Szerz ődés 13. cikke alapján hatékonyan fellépett2, és kiegészítette a nemek 
közötti egyenl őség már meglév ő, átfogó jogi korpuszát. Megkülönböztetés azonban még 
mindig számos területen – mint például az áru khoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a 
termékértékesítés és szolgáltatás nyújtás, a lakhatás, az oktatás, a szociális szolgá ltatások és az 
egészségügyi ellátás terü letén – tapasztalható.  
A Bizottság mandátumának megfelel ően idejekorán elkötelezte magát annak vizsgálata 
mellett, hogyan lehet az EK-Szerz ődés 13. cikkén alapuló jogi keretet kib ővíteni, az alábbiak 
segítségével: az „Egyenl őség és megkülönböztetetésmentesség a kib ővített Európai Unióban” 
című 2004-es zöld könyv, a megkülönböztetetésmentességr ől és esélyegyenl őségről szóló 
2005-ös bizottsági keretstratég ia, a 2007-es az esélyegyenl őség európai éve és a 2008-as 
jogalkotási munkaprogram3. 
2. J ELENLEGI JOGI KERET  
A jelenlegi EK jogi keret sokkal kiterjedtebb védelmet biztosít a nemen, faji vagy etnikai 
származáson alapuló megkülönböztetés ellen, mint a valláson vagy meggy őződésen, 
fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultsá gon alapuló megkülönböztetés ellen, mint az 
alábbi táblázat mutatja. Ezeket  az irányelveket mára átü ltették a nemzeti jogba, aminek 
eredményeképpen jelent ősen javult a megkülönböztetéssel s zembeni védelem a nemzeti jog 
keretében. A jogi védelem mellett az EU-szint ű fellépés eredményeképpen – az egyenl őséggel 
foglalkozó testületek felá llítása révén – fokozódott az áldozatoknak nyújto tt segítség: 
korábban 20 tagállamban nem volt ilyen szerv.  
A meglév ő európai jogi keret: 
Alap: 
Terület  Faj Vallás  Fogyatékoss
ág Életkor  Szexuális 
irányultság  Nem 
                                                 
1 203/86. sz. Spanyolország kontra Tanács ügy (25. bekezdés és C-15/95 sz. EARL de Kerlast ügy, 35. 
bekezdés) C-144/04 Mangold ügy (75. bekezdés) 
2 2000/43/EK, 2000/78/EK és 2004/113/EK irányelv. 
3 COM (2007) 640. 
HU 3   HU Foglalkoztatá
s és 
szakképzés  Igen 
Az egyenl őséggel 
foglalkozó 
testületek  Igen Igen Igen Igen Igen 
Az 
egyenlőséggel 
foglalkozó 
testületek  
Oktatás  Igen 
Az egyenl őséggel 
foglalkozó 
testületek  Nem Nem Nem Nem Nem 
Áruk és 
szolgáltatások  Igen 
Az egyenl őséggel 
foglalkozó 
testületek  Nem Nem Nem Nem Igen 
Az 
egyenlőséggel 
foglalkozó 
testületek  
Szociális 
védelem  Igen 
Az egyenl őséggel 
foglalkozó 
testületek  Nem Nem Nem Nem Igen 
Az 
egyenlőséggel 
foglalkozó 
testületek  
Noha számos tagállam meghaladja a megszabott minimumnormákat, a különböz ő tényezőkön 
alapuló megkülönböztetéssel szembe ni védelem szintje és hatókör e igen változó. Öt tagállam4 
részletezte a valláson vagy meggy őződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális 
irányultságon alapuló megkülönbözt etéssel szembeni jogi véde lmet a fenti területeken. A 
többi országok esetében általánosabb alkotmányos el őírások vagy jogi védelem vonatkozik az 
egyes területekre vagy a megkülönböztethetés alap jául szolgáló egyes területekre, de nem 
valamennyire. 
A megkülönböztetéssel szembeni védelem különböz ő szintjei befolyásolják a szabad 
mozgásra (pl. másik tagállamba utazás, ottani  munkavállalás vagy tanulá s) vonatkozó egyéni 
döntéseket. Megnehezíti továbbá az áruk és szolgáltatások terén m űködő szolgáltatóknak a 
határokon átnyúló m űködést. 
2. B IZONYÍTÉKOK ÉS KONZULTÁCIÓ  
A Bizottság által 2005-ben megrendelt, az EU-el őírásokon túlmen ő meglévő nemzeti 
intézkedéseket és azok hatását feltérképez ő tanulmány 2006-ban készült el5. 2007 júniusában 
a Bizottság felhívta a tagállamok figyelmét a tanulmányra és bejelentette, hogy nyilvános 
konzultációt indít, egyúttal felkérte őket arra, hogy szolgáltassanak  további információt a 
2000-es irányelveken túlmen ően hozott vagy meghozandó intézkedésekr ől.  
Emellett a Bizottság 2007-ben egy további tanulmányt6 is megrendelt a European Evaluation 
Policy Consortiumtól. Az ennek eredménye képpen elkészült, „A  valláson vagy 
meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuá lis irányultságon alapuló, nem a 
foglalkoztatás során alkalmazo tt hátrányos megkülönböztetésr ől szóló tanulmány” a 
foglalkoztatáson kívüli megkülönbözt etés jellegét és hatókörét vizsgálja az EU-ban, valamint 
ennek lehetséges (közvetlen és közvetett) költs égeit az egyének és a társadalom számára.  
                                                 
4 Írország, Bulgária, Luxemburg, Szlovénia és Magyarország . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, Study on discrimination on grounds of religio n or belief, age, disability and sexual orientation 
outside of employment, hozzáférhet ő: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
HU 4   HU A jelentés figyelembe veszi a megkülönbö ztetésmentesség független szakért ői európai 
hálózatának jelentését és a 2008 márciusá ban az európai diszkriminációról és 
egyenlőtlenségről készült külön Eurobarométer-felmérés7 eredményeit, továbbá egy 2008. 
februári sz űkebb tematikájú Eurobarométer-gyorsjelentést8. 
Különösen megemlítend ő a nyilvános online konzultáció9, a vállalkozói ágazat körében 
végzett felmérés10, illetve a szociális pa rtnerekkel és a megkülönbözte tésmentesség területén 
tevékenyked ő európai szint ű civil szervezetekkel foly tatott írásbeli konzultáció11, továbbá az 
utóbbiakkal szervezett ta lálkozók. Ezzel párhuz amosan a fogyatékkal él őket képvisel ő fő EU-
szintű civil szervezet 1,3 millió aláírással jogi s zabályozást szorgalmazó petíciót nyújtott be.  
A nyilvános konzultációk eredményei, illetve a civil szervezetekkel folytatott konzultációk 
egyértelm űen további uniós szint ű jogalkotást szorgalmaztak a megkülönböztetéssel szembeni 
védelem növelése érdekében, habár többen érve ltek a fogyatékosság és a nemek területére 
vonatkozó témaspecifikus irányelvek mellett. Az eu rópai üzleti tesztpanel  keretében folytatott 
konzultáció szerint a vállalkozói szfé ra véleménye az, hogy hasznos lenne a 
megkülönböztetéssel szemben EU-szerte ugyanolyan mérték ű védelmet élvezni, noha a 
vállalkozásokat képvisel ő szociális partnerek elvben ellene zték az új jogszabályt, mivel a 
bürokrácia és a költségek növe kedését társították hozzá. A s zakszervezetek támogatták a 
koron, fogyatékosságon, valláson vagy s zexuális irányultságon alapuló, munkaer őpiacon 
kívüli megkülönböztetés tiltását, amely akadál yozza tagjaikat a munkavégzésben (pl. a 
fogyatékkal él ő munkavállalók számára hozzáférhet ő közlekedés hiánya). 
3. Alapforgatókönyv 
A jelenlegi EK-irányelveket t ovábbra is alkalmaznák. Néhány (nem az összes) tagállam 
részletezné a munkaer őpiacon kívüli megkülönbözte tés áldozatait védelmez ő jogi előírásokat; 
a többi tagállam általánosabb alkotmányos el őírásokkal rendelkezik.  
Az egyének valláson vagy meggy őződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális 
irányultságon alapuló, hátrányos  megkülönböztetése továbbra is el ő fog fordulni, ami az 
érintetteket lesújtja, és szükségtelen költségeket  és terheket ró az egyénekre, vállalkozásokra 
és a társadalom egészére. 
A fogyatékkal él ők jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amelyet az EK és 26 tagállam aláírt, az 
EK-nak és az említett tagállamoknak alkalmaznia kell.  
4. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az Európai Unióban igen sokan szenvedne k el hátrányos megkülönböztetést, vagy sokak 
esetében áll fenn ennek veszélye, mint azt a nyi lvános konzultáció megmutatta (a válaszadók 
33%-a állította, hogy hátrányos megkülönböztetés ben volt része az oktatás, a szociális 
                                                 
7 Az EU-beli diszkriminációról szóló 296. külön Eu robarométer-felmérést 2008 júliusában teszik közzé 
az alábbi címen: http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  and 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm  
8 Az Eurobarometer 232. gyorsjelentése; az összes eredménye online itt olvasható: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
9 A konzultáció valamennyi eredménye hozzáférhet ő a következ ő címen: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm  
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar  
HU 5   HU védelem vagy az egészségügyi ellátás terén kora, fogyatékossága, vallása vagy szexuális 
irányultsága alapján; 20%-uk tapasztalt me gkülönböztetést az árukhoz, szolgáltatásokhoz 
vagy lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében). A 2008 februárjában készített Eurobarométer-felmérés
12 szerint az uniós polgárok 8–16%-a számolt be arról, hogy maguk, 
családtagjaik vagy barátaik koron, fogyatékosságon, valláson va gy szexuális irányultságon 
vagy ezek kombinációján alapuló megkülönbözteté s áldozatai voltak. Az EPEC tanulmánya 
bizonyítja a valláson vagy meggy őződésen, koron, fogyatéko sságon és szexuális 
irányultságon alapuló hátrányos megkülönbözte tés mértékét számos területen (áruk, 
szolgáltatások, egészségügyi ellá tás, oktatás, közlekedés st b.) A konzultációban részt vev ő 
civil szervezetek a megkülönbözteté s konkrét példáival szolgáltak.  
A megkülönböztetés áldozatainak jogi védelme a szóban forgó megkülönböztetés alapjától 
függ, továbbá attól, hogy a fogl alkoztatás során vagy az élet más területén kerül rá sor, 
valamint a lakóhelyt ől is. A megkülönböztetéssel szembeni uniós és nemzeti szint ű védelem 
különbségeinek gyakorlati következményei vanna k. Ez azt jelenti, hogy a jelentésben 
meghatározott megkülönböztetési esetekkel szem ben nem lépnek fel következetesen, és a 
diszkrimináció áldozatainak különböz ő jogorvoslati eszközök álln ak rendelkezésükre attól 
függően, hogy mely tagállamban élnek. Ez azt is je lenti, hogy a tagállam ok által biztosított 
védelem érintheti a személyek mobilitását és  az áruk és szolgáltatá sok határokon átnyúló 
kereskedelmét is. 
5. A Z EU SZAKPOLITIKAI VÁLASZAI  
Bármely fellépés célja az lenne, hogy foko zza az egyének hátrányos megkülönböztetéssel 
szembeni védelmét, a társadalmi integrációt, va lamint elérje, hogy a társadalom és a gazdaság 
valamennyi csoportja teljes mértékben részt ve gyen ebben, továbbá, hogy világos jogi keretet 
biztosítson valamennyi tagállamban a határok on átnyúló kereskedelem ösztönzésére és a 
mozgás korlátozásának felszámolására. 
Számos lehet őség vizsgálatát követ ően, és a lehetséges sza kpolitikai alternatívák el őzetes 
átvilágítása után ezek közül az alábbi hatot választották ki további elemzés céljával: 
• nincs uniós szint ű fellépés 
• önszabályozás biztosítási és/v agy banki szolgáltatásokkal 
• a konkrétan az esélyegyenl őséggel foglalkozó test ületek hatáskörér ől és a többszörös 
megkülönböztetésr ől szóló ajánlás 
• általános ajánlás  
• a megkülönböztetés alapjául szolgáló tényez őkről szóló külön irányelv(ek)  
• a megkülönböztetés alapjául szolgáló valamennyi tényez őről szóló egyetlen irányelv  
6. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Minden egyes lehet őség esetében felmérték, mily mértékben felelne meg a célkit űzéseknek, 
illetve hogyan viszonyul az új fellépést mell őző, mindent a régiben hagyó 
alapforgatókönyvhöz.  
                                                 
12 Az Eurobarométer 232. gyorsjelentése ; 
HU 6   HU Minden lehet őségnél megvizsgálták a gazdasági és társadalmi hatásokat, és adott esetben a 
környezeti hatásokat is. Amennyiben erre lehet őség nyílt, konkrét számokkal illusztrálták az 
egyének, az áruszolgáltatók és szolgáltatók és a társadalom egésze számára jelentkez ő 
költségeket és hasznot, noha ki kell emel ni, hogy nehéz a megkülönböztetésre és a hozzá 
kapcsolódó költségekre vonatkozóan megbízható adatokat felmutatni.  
A fellépés mell őzésének lehet ősége nem oldaná meg a feltárt problémákat, ami tehát azt 
jelentené, hogy a megkülönböztetés gazdasági és  társadalmi „költségei” megmaradnának, és 
elmélyülhetne a jogi védelem szintjei között meglév ő szakadék.  
A megvizsgált nem jogalkotási lehet őségek nem szavatolnak semmiféle egyértelm ű javulást a 
megkülönböztetéssel szembeni védelemben, mive l lehetetlen megjósolni, hogy a tagállamok 
milyen mértékben fogadnák el és mennyi re hatékonyan valósítanák meg e lehet őségeket. Úgy 
ítélték meg, hogy a biztosítási és a bankszektorra l folytatott párbeszéd hathatós eszköze 
lehetne az e téren meglév ő állítólagos megkülönböztetések kezelésének. 
Ha a tagállamok egyedül, nemzeti alkotmányos és jogi keretükre alapozva lépnének fel, akkor 
valószínűleg nemcsak megmaradna a védelem szintjének meglév ő különbsége, de fokozódna 
is.  
A kitűzött célok felé történ ő egyértelm ű elmozdulás egyetlen biztos eszköze az unió szintjén 
megvalósuló kötelez ő jogi érvény ű intézkedés. A meglév ő irányelvekhez f űződő tapasztalatok 
pozitívak voltak, és átültetésük sok tagállam ban a megkülönböztetéssel szembeni védelem a 
korábbi, vagy az uniós fellépés hiányában meglév ő védelem jóval magasabb szintjét 
eredményezte.  
A jelentés azt is kifejti, hogy a fogyatékosságon és más tényez őkön alapuló hátrányos 
megkülönböztetést tiltó irányelv  hathatós és következetes eszköz lehetne a tagállamok 
kezében a fogyatékkal él ők jogairól szóló ENSZ-egyezmény bizonyos részeinek 
végrehajtására. Kiemelend ő, hogy ha az irányelv meghatározná a „fogyatékkal él ők 
igényeihez való ésszer ű alkalmazkodás” fogalmát, akkor nagyobb jogbiztonságot garantálna, 
mint az egyezmény. Emellett az irányelv egyértelm űbb és hatékonyabb mechanizmusokat 
biztosítana a hátrányos megkülönböztetés áldozatain ak jogorvoslatához.  
7. K ÖVETKEZTETÉS  
A hatásvizsgálati jelentés  következtetése a következ őképp foglalható ö ssze: a kifejtett 
célkitűzések eléréséhez a valláson vagy meggy őződésen, koron, fogyatékosságon vagy 
szexuális irányultságon alapuló hátrányos me gkülönböztetéssel szembeni védelem hatókörét 
kiterjesztő, jogilag kötelez ő érvényű közösségi szint ű intézkedés volna a legmegfelel őbb 
eszköz.  
8. A Z ÚJ IRÁNYELV  
• az EK-Szerz ődés 13. cikke szerinti meglév ő EK-irányelvek – kül önösen a 2000/43/EK és 
2000/78/EK irányelv – megközelítésére és foga lmaira épülne, így például a hátrányos 
megkülönböztethetés és a zaklatás fogalommeghatározása, az ésszer ű alkalmazkodás 
biztosításának kötelezettsége és az  eljárási szabályok esetében; 
• csak az EK hatáskörébe tart ozó területeken tiltaná a megkül önböztetést, tehát nem érintené 
az oktatás szervezetét vagy tartalmát (pl. spec iális oktatási igények), a családi állapotra 
vonatkozó kérdéseket (pl. azonos nem űek élettársi kapcsolata/házassága) vagy a 
HU 7   HU családjogot (pl. örökbefogadás), sem az állam vagy az állami intézmén yek világi jellegére 
vonatkozó nemzeti szabályokat; 
• meghatározná a minimumkövetelményeket, mi által a tagállamok szabadon fogadhatnának 
el vagy tarthatnának fenn er ősebb védelmet biztosító el őírásokat, és egyes tagállamok saját 
kezdeményezésükre növelhetnék a nemzeti szinten garantált védelem szintjét; 
• nem érintené az egyenl ő elbánást elrendel ő vagy a hátrányos megkülönböztetést tiltó 
nemzeti alkotmányos el őírásokat. 
Az új jogszabályok megalkotását párbeszéd kísé rné, amely a biztosítási és bankszektorban 
előforduló hátrányos megkülönböztetést vizs gálná annak érdekében, hogy egyértelm ű 
szabályokat alkossanak az iparág és a felh asználók számára. A megkülönböztetéssel szemben 
fellépő, nem jogi jelleg ű intézkedéseket – figyelemfelkelt és, képzés, a bevált gyakorlatok 
átadása – továbbra is támogatnák.