EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.3.22. COM(2022) 121 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés program végrehajtásának és eredményeinek értékeléséről {SWD(2022) 64 final} - {SWD(2022) 69 final}



Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozását irányozza elő a bírósági döntések kölcsönös elismerése és a tagállamok közötti kölcsönös bizalom alapján. Ezen a területen belül a személyek szabadon mozoghatnak és bízhatnak az alapvető jogok, továbbá a közös elvek – például a megkülönböztetés tilalma, a nemek közötti egyenlőség, az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés, a jogállamiság és a jól működő független igazságszolgáltatási rendszer – tiszteletben tartásában. A szerződés által a jogérvényesülés területén előírt ezen jogilag kötelező érvényű rendelkezéseket az Európai Tanács a Stockholmi Programban erősítette meg. A jog és a jogérvényesülés Európájának megvalósítása az EU egyik politikai prioritása, és a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó jogérvényesülés program az egyik eszköz, amellyel hozzájárul ezen célkitűzés eléréséhez. Ez a jelentés a 2014–2020. évi Jogérvényesülés program által eddig elért eredményeket, továbbá a végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjait mutatja be a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó jogérvényesülés programot létrehozó rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 14. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján. A jelentés nem értékeli a Jogérvényesülés program hosszú távú hatásait és a hatások fenntarthatóságát. E korlátozásnak az az oka, hogy a Jogérvényesülés program által finanszírozott projekteknek mintegy 30 %-a jelenleg is folyamatban van. A helyzetet tovább súlyosbította a Covid19-világjárvány, amely számos projekt időtartamának meghosszabbításához vezetett. Ezen okokból kifolyólag annak biztosítása érdekében, hogy a program hosszú távú eredményeiről és hatásairól érdemi értékelés készülhessen, az utólagos értékelés két részben valósul meg. Ez a jelentés az alátámasztó dokumentumaival együtt az értékelés első részét képezi, és a jelenleg rendelkezésre álló adatokon alapul, áttekintést ad a források elosztásáról, valamint a Jogérvényesülés program eddig elért eredményeit értékeli. Bár a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új Jogérvényesülés programot – többek között a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogérvényesülési program időközi értékelésének eredményei alapján – már elfogadták, az előző program utólagos értékelésének ezen első része hozzáadott értéket képvisel az új Jogérvényesülés program végrehajtási szakaszának fejlesztésével kapcsolatos, esetlegesen javításra váró területek tisztázását illetően. Az értékelés második részére később, valamennyi végleges adat rendelkezésre állásakor, a következő Jogérvényesülés program (2021–2027) időközi értékelésével egyidejűleg kerül sor. Ez a második értékeli majd a Jogérvényesülés program hosszú távú hatásait és a hatások fenntarthatóságát, valamint adott esetben ajánlásokat is megfogalmaz a 2027 utáni új többéves pénzügyi keretre vonatkozóan. Ez a jelentés az Európai Bizottság által készített és külső tanulmánnyal alátámasztott értékelés megállapításain alapul. 1.Bevezetés és háttér A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés program az 1382/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel jött létre. 2014 előtt három különálló program – a büntetőjogi jogérvényesülés program, a polgári jogi jogérvényesülés program, valamint a drogprevenció és felvilágosítás program – foglalkozott a Jogérvényesülés program által lefedett tematikus területekkel. A rendelet általános célkitűzése a következő: ·hozzájárulás a kölcsönös elismerésen és bizalmon alapuló európai igazságszolgáltatási térség továbbfejlesztéséhez, különösen a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés előmozdítása révén. A rendelet konkrét célkitűzései pedig az alábbiak: ·a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megkönnyítése és támogatása, ·a szakemberek (például bírák, ügyészek, közjegyzők, börtönök személyzete és ügyvédek) igazságügyi képzésének támogatása és előmozdítása az uniós polgári jogi és büntetőjogi eszközökről, alapvető jogokról, igazságügyi etikáról és a jogállamiságról – beleértve a jogi terminológiával kapcsolatos nyelvi képzést –, egy közös jogi és igazságügyi kultúra kialakulásának támogatása érdekében, ·az igazságszolgáltatáshoz való, mindenki számára biztosított tényleges hozzáférés megkönnyítése, ideértve a bűncselekmények áldozatai és a büntetőeljárás során a gyanúsítottak és vádlottak eljárási jogainak előmozdítását és támogatását is, ·a drogpolitika területéhez tartozó kezdeményezések igazságügyi együttműködéssel és bűnmegelőzéssel kapcsolatos támogatása, amennyiben az ilyen kezdeményezésekre nem terjed ki a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz és az Egészségügy a növekedésért program. A programot az Európai Bizottság közvetlen irányítás formájában hajtja végre. Földrajzi lefedettség tekintetében a Jogérvényesülés program Dánia és az Egyesült Királyság kivételével minden uniós tagállam előtt nyitva áll. Az uniós tagállamokon felül jogosultak voltak részt venni a programban az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon államai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek, továbbá a tagjelölt országok, a lehetséges tagjelöltek, valamint az Unióhoz csatlakozó országok is, amennyiben a programban való részvételük részleteit rögzítő megállapodást kötöttek az Unióval. Albánia 2017-ben, Montenegró pedig 2019-ben csatlakozott a Jogérvényesülés programhoz. 2.A program legfontosabb elemei és végrehajtása

A rendelet 6. cikke értelmében a Jogérvényesülés program tevékenységek széles körét finanszírozza – például elemzési tevékenységeket, az egymástól való tanulást, együttműködést, tájékoztató kampányokat és terjesztést – a kulcsfontosságú szereplők – azaz az európai hálózatok, az általában nem nyereségorientált állami és magánszervezetek, az uniós tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságainak, valamint a civil szervezetek; továbbá a konkrét célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló tevékenységet folytató egyetemek, kutatási intézmények és nemzetközi szervezetek – támogatása érdekében. A célcsoportok (olyan csoportok, amelyeknek közvetve vagy a jogérvényesülési projektek tevékenységeiben való részvétel útján közvetlenül a hasznára szolgál a program végrehajtása) potenciálisan mindenkit magukban foglalnak az Unióban, hiszen a program egy európai igazságszolgáltatási térség létrehozását irányozza elő, amelyben mindenki ismeri a jogait és képes azokat gyakorolni. A rendelet értelmében a program célkitűzéseihez kapcsolódó projektek támogatásának fő finanszírozási mechanizmusai a tevékenységi támogatások, a működési támogatások és a közbeszerzési intézkedések. 2.1.A program konkrét célkitűzései ·1. konkrét cél: Igazságügyi együttműködés A program olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak a polgári és büntető ügyekben való igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és koherens alkalmazásához többek között adatgyűjtés kiépítésével és/vagy javításával, valamint az uniós vívmányok alkalmazására vonatkozó statisztikákkal. A finanszírozott tevékenységek hozzájárulnak az uniós eszközök és bírósági határozatok végrehajtásához, különösen a határokon átnyúló vitákból eredő határozatok esetében. A program emellett a szakemberek közötti információcserét javító projekteket is finanszíroz azzal a céllal, hogy előmozdítsa az operatív együttműködést és a kölcsönös bizalmat az EU-ban. ·2. konkrét célkitűzés: Igazságügyi képzés A program olyan projekteket támogat, amelyek segítik az igazságügyi szakemberek uniós jogi képzését – többek között a jogi terminológiával kapcsolatos nyelvi képzést – egy közös uniós jogi és igazságügyi kultúra kialakulásának elősegítése érdekében. Az igazságügyi képzés foglalkozhat „általános” kompetenciákkal, például nyelvi készségekkel és terminológiával, valamint speciálisabb témákkal, például az uniós jog ismeretével, valamint a polgári és büntetőügyekben való igazságügyi együttműködéssel. Különböző formákat ölthet (pl. szemináriumok, e-learning, szakemberek cseréje, bevált gyakorlatokat ismertető útmutatók kidolgozása, tapasztalatcsere). A finanszírozott tevékenységek elsősorban a bírói és az igazságügyi személyzet tagjainak képzését támogatják, de kiterjednek az igazságügyi szervekkel kapcsolatban levő egyéb jogi szakemberekre is. A program végezetül a képzési szolgáltatóknak szóló eszközök kidolgozását is támogatja. A végső cél az uniós jog megfelelő alkalmazásának támogatása a bevált gyakorlatok cseréje és hálózatépítés révén. ·3. célkitűzés: Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés Az ezen a területen finanszírozott intézkedések célja, hogy hatékony jogorvoslatokat biztosítsanak az uniós polgároknak az uniós jog megsértése esetén, különösen, ha a nemzeti eljárások igénybevétele túl bonyolult a polgárok számára. A program különösen az EU-ban kifejlesztett olyan alternatív jogorvoslati és nem-jogorvoslati eszközök alkalmazását támogatja, amelyek gyors, hatékony és kevésbé költséges megoldást kínálnak vita esetére, mint például amiket az e-Justice (európai igazságügyi) portál kínál. A finanszírozott tevékenységek támogatják továbbá a nemzeti hatóságok és az igazgatási szervek közötti szoros együttműködést, amely különösen fontos bizonyos uniós jogok hatékony érvényesülése szempontjából. ·4. célkitűzés: Kábítószer elleni politika A kábítószer elleni politika területén a program az igazságügyi együttműködésre és a bűnmegelőzésre összpontosító kezdeményezéseket támogat. A fő prioritás a kábítószerekkel kapcsolatos kutatás gyakorlati alkalmazásának előmozdítása, a civil társadalmi szervezetek és a kulcsfontosságú érdekeltek támogatása, továbbá a tudásalap bővítése és a pszichoaktív anyagok jelenségének kezelésére irányuló innovatív módszerek kifejlesztése.

2.2.Költségvetés A program kezdeti teljes költségvetése a 2014–2020 közötti időszakra 377 604 000 EUR volt. Az éves munkaprogramok szerint a 2014 és 2020 közötti időszakra összesen 333 971 000 EUR-t irányoztak elő. Az alábbi táblázatok összegzik a tervezett költségvetés éves és konkrét célkitűzések szerinti megoszlását. Költségvetési év Az éves munkaprogram tervezett összege (EUR) Éves változás (%) 2014 45 812 000 EUR - 2015 48 051 000 EUR 4,9 % 2016 52 250 000 EUR 8,7 % 2017 52 631 000 EUR 0,7 % 2018 45 949 000 EUR –12,7 % 2019 43 675 000 EUR –4,9 % 2020 45 603 000 EUR 4,4 % Összesen 333 971 000 EUR Forrás: A 2014–2020 közötti időszakra szóló éves munkaprogramok

A teljes költségvetés folyamatosan emelkedett egészen 2017-ig, amikor elérte az 52 631 000 EUR csúcsértéket. Ezután csökkenni kezdett, míg végül megközelítőleg a 2014. évi szintre tért vissza. A költségvetés azért csökkent, mert a jogérvényesülés program forrásait átcsoportosították a polgári védelmi mechanizmushoz (CPM - COM(2017) 772), valamint az eu-LISA ügynökséghez a harmadik országok állampolgáraira vonatkozó Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer kifejlesztéséhez szükséges pénzügyi erőforrásainak biztosítása érdekében. Konkrét célkitűzés Tevékenységi támogatás Működési támogatás Közbeszerzés Egyéb Tervezett összeg (EUR) Részarány Igazságügyi együttműködés 49 089 600 EUR 9 258 400 EUR 35 833 000 EUR 237 000,00 EUR 94 418 000 EUR 28,45 % Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés 48 454 400 EUR 14 473 170 EUR 36 436 430 EUR - 99 364 000 EUR 29,94 % Igazságügyi képzés 44 493 000 EUR 69 380 000 EUR 6 035 000 EUR - 119 908 000 EUR 36,12 % Kábítószerek 16 781 000 EUR - 3 500 000 EUR - 20 281 000 EUR 6,11 % Összesen 158 818 000 EUR 93 111 570 EUR 81 804 430 EUR 237 000 333 971 000 EUR 100 % Forrás: a 2014–2020 közötti időszakra szóló éves munkaprogramok A források konkrét célkitűzések közti megoszlása rámutat, hogy az „igazságügyi képzés” konkrét célkitűzése minden évben jelentős részt kapott a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokból. A program tehát összhangban áll a program jogalapjának mellékletében meghatározott forráselosztással. Az igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés a Jogérvényesülés program fontos pilléreit képezi. A kábítószer elleni politika terén a költségvetés kis hányadát annak tényében kell értékelni, hogy a tevékenységek középpontjában ezen a területen főként az igazságügyi együttműködéssel és a bűnmegelőzéssel kapcsolatos kiegészítő kezdeményezések állnak. Ez a konkrét célkitűzés továbbá szorosan összefügg más uniós eszközökkel, például a Belső Biztonsági Alappal és az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési programmal. 2.3.Beérkezett kérelmek és kiválasztott projektek A 2014–2020 közötti időszakra szóló éves munkaprogramok által lefedett időszakban 118 pályázati felhívás került közzétételre. A projektek jelentős részét az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés (JACC) mindenki számára való biztosításának konkrét célkitűzése keretében finanszírozták. Az alábbi táblázatok összegzik a források elosztását és a projekteken keresztül végrehajtott tevékenységtípusok megoszlását. 3. táblázat: A finanszírozott projektek száma éves szinten (tevékenységi támogatások és működési támogatások) KC-k 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 ÖSSZ Igazságügyi együttműködés 28 16 29 29 25 16 19 162 Igazságügyi képzés 40 33 28 32 22 12 14 181 Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés 37 32 32 30 25 22 16 194 Kábítószerek 7 6 5 5 4 5 - 32 Összesen 112 87 94 96 76 55 49 569 Forrás: A 2014–2015 időszakra vonatkozó adatok a Jogérvényesülés program időközi értékeléséből származnak. A 2016–2020 közötti időszakra vonatkozóan a finanszírozott projektekkel kapcsolatos adatok a projektadatbázisból származnak. A programozási időszak során összességében csökkent a finanszírozott projektek száma, és 2020-ban 49 projekttel elérte a legalacsonyabb pontot. Ez a csökkenés a konkrét célkitűzések szintjén is megfigyelhető, melyeknél szintén általános visszaesés látható a finanszírozásra kiválasztott projektek számában. A tevékenységi és működési támogatásokon keresztül végrehajtott tevékenységek típusait illetően az 1. ábra bemutatja a tevékenységek megoszlását a teljes programozási időszak alatt. A képzési tevékenységek, valamint az elemzési és nyomonkövetési tevékenységek a finanszírozott projektek kulcselemét képezték. A közbeszerzés szintén jelentős finanszírozási mechanizmus volt a programozás időszak során. A 2014–2020 közötti időszakra szóló éves munkaprogramokban összesen 81,7 millió EUR-t különítettek el közbeszerzésre. A közbeszerzési tevékenységekre vonatkozó költségvetés legnagyobb hányadát (36 %) az „igazságügyi képzés” konkrét célkitűzéséhez rendelték, melyet az „igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés” követett (30 %).

KC-k 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 JCOO 32 36 22 26 40 24 21 JTRA 1 2 1 1 2 - - JACC 28 23 19 31 32 45 28 JDRU 2 1 - - - - - Össz. 63 62 42 58 74 69 49 A 2014–2020 közötti időszakban a szerződéses közbeszerzési tevékenységek leggyakoribb típusai az információs és kommunikációs technológiai eszközök biztosítása és más informatikai tevékenységek voltak (lásd a 2. ábrát), melyet az egymástól való tanulás követett. Forrás: A Jogérvényesülési Főigazgatóság által szolgáltatott közbeszerzési adatok elemzése. 2.4.A program főbb eredményei A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés programhoz kapcsolódó mutatók rendszerének bevezetése megfelelőnek bizonyult a program eredményeinek mérésére. Egy programokon átnyúló mutató az európai igazságszolgáltatási térség kölcsönös elismerésen és kölcsönös bizalmon alapuló létrehozásának általános célkitűzésével kapcsolatos előrehaladást méri. A mutató értéke a képzésben részesülő jogi szakemberek összesített száma. Kiterjed valamennyi uniós igazságügyi képzési tevékenységre, nem csak a Jogérvényesülés programhoz kapcsolódókat érinti. A 2020-ig elérendő cél 700 000 jogász képzésének biztosítása volt, ez azonban jóval hamarabb, már 2017-ben teljesült 820 199 jogász képzésével. A mutatók általában véve megfelelően tükrözik a program egyes konkrét célkitűzéseinek prioritásait, és mérhetők a saját bázisértékükhöz képest. Az elvégzett értékelés több tekintetben jelentős előrelépést mutatott. A polgári és büntetőügyekben való igazságügyi együttműködés területén például az információcserék száma az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben már 2019-ben meghaladta a 2020-as év 3 500 000 információcserét kitűző célját. Az „igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés” konkrét célkitűzés esetében mindkét 2020-as célt – a találatok száma az e-Justice portálon és a nemzeti lefedettséget adó áldozatsegítő szervezetek száma – elérték vagy meghaladták. Hasonló siker volt megfigyelhető az igazságügyi képzés terén is, ahol a 2011–2020 közötti időszakra vonatkozó igazságügyi képzésre irányuló európai stratégia kiemelt célkitűzése – amely 2011 és 2020 között az Unión belüli összes gyakorló jogász felének (800 000 fő) uniós jogi képzését írta elő – már 2017-ben teljesült. Ezenfelül a program hozzájárult az igazságügyi képzési stratégia átfogó céljának elérésében, amelynek értelmében évente legalább 20 000 jogász képzését kell uniós forrásokból támogatni. Az igazságügyi képzési stratégia keretében a Jogérvényesülés program 16 000 bíra, ügyész és igazságügyi alkalmazott képzésére vonatkozó kezdeti éves célja 2015-ben és 2017-ben teljesült, ezt követően azonban az igazságügyi képzésekre irányuló pályázati felhívásokra előirányzott források csökkentése következtében a képzésben részesülő emberek száma is csökkent. A kiválasztott mutatók egy része ugyanakkor nehezen mérhető. Jó példa erre az igazságügyi együttműködés második mutatója, melynek értéke „az európai elfogatóparancs szerinti átadási eljárás átlagos hossza”. Ez a mutató – amely nem érte el a célértékét – nehezen mérhető, mivel külső tényezők befolyásolják. Ilyen tényező lehet például az uniós irányelvek nemzeti szinten történő átültetésének különböző mértéke, valamint az egyes uniós tagállamok igazságszolgáltatási rendszerének különböző szintű reformjai, amelyek jelentős hatást gyakorolnak az uniós vívmányok végrehajtására. További példának tekinthetjük a kábítószer elleni politikával kapcsolatos mutatókat is. Sem a kutatott új pszichoaktív anyagok számára, sem a drogkezelésben részt vevő opioid-használók számára vonatkozó mutató nem érte el a célértéket. Az európai elfogatóparancs szerinti átadási eljárásra hatást gyakorló külső tényezőkkel ellentétben a kábítószer elleni politikával kapcsolatos mutatókat jobban befolyásolta a makrogazdasági környezet. Ennélfogva a külső tényezők hatása miatt nehéz felmérni, milyen mértékben járult hozzá a program a kiválasztott mutatók által meghatározott célok eléréséhez. Van még tér a fejlődésre, mivel jelenleg nincs olyan egységes elégedettségi felmérés, amely segítene megmérni a képzési tevékenységekben részt vett személyek értékelését. Mindegyik projekt önálló értékelési rendszert alkalmazott. 2021-től azonban a program következetesebben gyűjt a kedvezményezettektől a finanszírozott tevékenységek érzékelt minőségével kapcsolatos adatokat. 2.5.Résztvevők és partneri kapcsolatok Az elemzés eredményei határozottan arra mutatnak, hogy a Jogérvényesülés program sikerrel hoz létre transznacionális partnerségeket. A Jogérvényesülés programmal foglalkozó bizottság uniós tagállamokból érkező tagjaitól kapott válaszok szerint a program transznacionális jellege az egyedi hozzáadott értékének kulcsfontosságú eleme. A kedvezményezettek szerint a Jogérvényesülés program keretében nyújtott a működési támogatásokon és tevékenységi támogatásokon keresztül kialakított partnerségek kedvező hatással voltak a szervezeteik képességeire. A kedvezményezettek arról számoltak be, hogy szervezetük kapacitása jelentősen növekedett a programon keresztül finanszírozott hálózatok és kölcsönös tanulási lehetőségek kihasználásának köszönhetően. A hálózatok létrehozását és fenntartását elősegítő működési támogatások létfontosságú pillérek, amelyek támogatják a szereplőket az igazságügyi együttműködés, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és igazságügyi képzés kialakításában. A működési támogatások szerepe kulcsfontosságú, mivel lehetőséget biztosítanak a keretben részt vevő partnereknek arra, hogy tevékenységeiket négy év alatt, az Európai Bizottság támogatásával tervezzék meg. Bár a hálózatok hozzájárulnak a tudás és a kapacitások uniós tagállamok közötti transzferjéhez, világos, hogy a tagállamok nem egyenlő mértékben vettek részt a Jogérvényesülés programban. Az erőforrások földrajzi eloszlását tekintve a programban való részvétel néhány tagállamban (pl. Olaszország, Belgium, Spanyolország, Németország, Hollandia és Franciaország) összpontosult, míg például az Unióhoz 2004 után csatlakozó tagállamok esetében – Bulgária és Románia kivételével – kisebb volt az igény. Az összes kedvezményezett mintegy 22 %-a Olaszország vagy Belgium területén létrehozott, a legtöbb uniós tagállamra kiterjedő tevékenységet folytató hálózat. 3.Az értékelés eredményei Ahogy a tanulmány bemutatta, a Jogérvényesülés program jól teljesít a konkrét célkitűzések, az eredményesség, a hatásosság, a relevancia, a koherencia, a kiegészítő jelleg, a szinergiák, az uniós értéknövelő hatás, a méltányosság és az egyszerűsítési lehetőségek tekintetében. Vannak azonban fejlesztendő területek – ilyen különösen a program forrásainak földrajzi eloszlása.

3.1.Eredményesség Az eredményesség tekintetében a jelen elemzés megerősítette az időközi értékelés főbb eredményeit. A tevékenységi támogatásokon, működési támogatásokon és közbeszerzéseken keresztül finanszírozott tevékenységek elérték a várt eredményeket. Más szavakkal tehát a rendelkezésre álló költségvetést a program általános és konkrét célkitűzéseivel összhangban álló eredmények elérésére fordították. Bár a programspecifikus mutatók alkalmasak a program célkitűzéseinek elérése terén tett előrelépés nyomon követésére, az adatgyűjtés következetesebb és átfogóbb megközelítése kedvezően hatna a program jelenlegi nyomonkövetési rendszerére. A Bizottság a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés program jogalapját megteremtő 2021/693 rendelethez vezető javaslatában foglalkozott ezzel a problémával. Ennek eredményeképpen 2021-től a Jogérvényesülés program szem előtt fogja tartani azt, hogy szükség van a célcsoportok mélyrehatóbb megismerésére. Ez a kérdés a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó program vonatkozásában is fejlesztendő területként került meghatározásra. Mi több, mivel a program hatóköre kiterjedt, az eredményességét belső és külső tényezők is befolyásolják. A kedvezményezettek által az interjúk során említett legfontosabb külső tényező a Covid19-világjárvány, amely sokukat a projektjük végrehajtásának újratervezésére vagy a projekt törlésére kényszerítette. A makrogazdasági környezet, a menekültügyi válság és az uniós jog tagállamok általi átültetése azonban szintén mind olyan külső tényező, amely hatással volt a Jogérvényesülés program eredményességére. A belső tényezőket illetően a leginkább fejlesztendő terület a pályázati eljárás. A tanulmány rávilágított arra, hogy a pályázóknak a meglévő anyagokon túl több iránymutatásra és segítségnyújtásra van szükségük. Ez egyenlőbb versenyfeltételeket teremtene a pályázók között, és ezáltal bővítené a színvonalas pályázatok körét. Mindez pedig fokozná a program eredményességét. 3.2.Hatékonyság A program a hatékonysága terén is jelentős előrelépést ért el az elődprogramjaihoz képest. A megkérdezett érdekelt felek megerősítették a program költséghatékonyságát. A pályázók és a kedvezményezettek egyaránt kiemelték, hogy a javaslat kidolgozásának viszonylag magas költségét ellensúlyozzák a programban való részvételből fakadó, jóval jelentősebb előnyök. Ez a ténymegállapítás összhangban áll a pályázati eljárás észszerűsítésére vonatkozó pozitív visszajelzéssel. Vannak azonban olyan szempontok is, amelyekre vonatkozóan kritikusabb vélemények kerültek megfogalmazásra. A pályázók például többször is kijelentették, hogy az irányítási ciklus látható javulása ellenére is nehézséget okozott számukra a pályázati követelményeknek az Európai Bizottság által kijelölt határidőn belül való teljesítése. Ami a rendelkezésre álló költségvetésnek a projekt kedvezményezettjei általi felhasználását illeti, a program hatékonyságára negatív hatást gyakorol az előirányzatok nem teljes mértékű felhasználása projekt szinten. 3.3.Relevancia Az elemzés nagymértékű relevanciát mutatott a program és az intézkedései tekintetében. Az elemzés alapján megállapítható, hogy a projekt célkitűzései és tevékenységei relevánsak a megcélzott érdekelt felek szükségletei szempontjából. Mindez fordítva is igaz: a program keretében megcélzott csoportok relevánsak a program konkrét célkitűzéseinek elérése szempontjából. Ez a program szerkezetének köszönhető, amely elég rugalmas a prioritásoknak a gyakorlatban felmerülő igények szerinti kiigazításához és módosításához. Mindazonáltal beazonosítható volt néhány javításra váró terület is.

Ilyen volt többek között az érdekelt felek szisztematikusabb és nyitottabb bevonása annak biztosítása érdekében, hogy az éves munkaprogramokban foglalt tevékenységek és konkrét célkitűzések jobban összhangban legyenek a program célcsoportjainak szükségleteivel.

Szükség van továbbá a program célcsoportjának bővítését és több, a program szempontjából releváns érdekelt fél bevonását célzó eddigi sikeres erőfeszítések folytatására. Különösen a bűncselekmények áldozatainak jogaival foglalkozó civil szervezeteket lehetne erőteljesebben támogatni. 3.4.Koherencia, kiegészítő jelleg, szinergiák A jelen elemzés megállapította, hogy a program megfelelő szintű koherenciát és kiegészítő jelleget mutat az egyéb uniós eszközökkel, programokkal és intézkedésekkel. Hangsúlyozta, hogy a jogelőd programok egyesítése a Jogérvényesítés programban különösen az igazságügyi képzés esetében növelte a koherenciát az egyéb uniós kezdeményezésekkel. Ugyanez az egyéb képzési célkitűzésekre is igaz, mivel az egyesítés csökkentette az átfedések valószínűségét. Ez az eredmény megerősíti az időközi értékelésben foglalt ténymegállapításokat. A nemzeti projektekkel való kiegészítő jelleg szintén magas. Ez a Jogérvényesülés program keretében finanszírozott tevékenységek transznacionális kialakításának köszönhető, amely biztosítja, hogy a nemzeti tevékenységek ne helyettesítsék vagy duplikálják a Jogérvényesülés program keretében finanszírozott tevékenységeket. A Jogérvényesülés program koherens a nemzetközi kötelezettségekkel, például az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődés menetrendjével. A békét és biztonságot biztosító ENSZ célkitűzés például összefügg az igazságos és befogadó társadalmak létrehozásával, amelyek az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést, tényleges jogállamiságot, valamint átlátható és hatékony igazságügyi intézményeket biztosítanak. A program hozzájárul továbbá a nemzetközi magánjog harmonizálásához is azzal, hogy finanszírozza az Uniónak a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciában való tagságát. Mindazonáltal mivel az átfedések lehetősége fennáll, ezt a kiegészítő jelleg magas szintjének megőrzése érdekében szorosan figyelemmel kell kísérni. Végezetül a program kedvezményezettjei beazonosították és maximálisan kihasználták a más uniós kezdeményezések által finanszírozott projektekkel, például a Jogok, egyenlőség és polgárság programmal, valamint a jogérvényesülés programon belüli egyéb projektekkel fennálló szinergiákat. A szaktudásnak és a bevált gyakorlatoknak a különböző kedvezményezettek közötti cseréje azonban még fejlesztendő terület. A kedvezményezetteknek tehát kiaknázatlan lehetőségeik rejlenek a Jogérvényesülés program által kínált hálózatépítési lehetőségek kihasználásában és az egymással folytatott aktív párbeszédben. 3.5.Uniós hozzáadott érték A tanulmány teljes mértékben igazolja a program magas hozzáadott értékét. Az uniós hozzáadott érték különösen a határokon átnyúló ügyekkel foglalkozó transznacionális projektek támogatásában mutatkozik meg, főleg a képzés és az információcsere terén. A magas uniós hozzáadott értékhez hozzájárul a kulcsfontosságú, azonban az egyes tagállamokban nem feltétlenül kiemelt helyen szereplő területeken végzett tevékenységek finanszírozásához nélkülözhetetlen pénzügyi források biztosítása is. Ezenfelül bizonyos projektek (például a szakemberek cseréje) jellegüknél fogva a tagállamok együttes fellépését teszik szükségessé. Ezért a tagállamok egyedi intézkedései méret és hatókör tekintetében nem tudnák ugyanazt az eredményt elérni, mint a Jogérvényesülés program. Ezt a ténymegállapítást a Jogérvényesülés programmal foglalkozó bizottság tagjainak körében végzett felmérés eredményei is alátámasztják, a felmérés ugyanis azt mutatta, hogy a tagok többsége szerint az uniós finanszírozás nélkül a Jogérvényesülés program keretében végrehajtott tevékenységek nem lennének megvalósíthatók. Ennek fényében a program időközi értékelésében levont következtetés továbbra is igaz: az uniós beavatkozás korlátozása negatív hatást gyakorolna a nemzeti és az európai szereplőknek a program által lefedett területeken felmerülő problémák kezelésére vagy a program által finanszírozott tevékenységtípusok elvégzésére vonatkozó átfogó képességére. A Jogérvényesülés programon keresztüli uniós beavatkozás csökkentése vagy visszavonása valószínűsíthetően jelentős nehézségeket eredményezne a transznacionális projektek kidolgozása terén. Ezeket az uniós jog értelmezése és végrehajtása tekintetében fennálló következetesség csökkenése kísérné a tagállamok körében.