A nemzetközi színtéren az EU fellépése két, egymást kiegészítő koncepciót követ. Először is a harmadik országoknak való segítségnyújtás keretében támogatja a bűnüldözést és mindazon, az emberi jogokkal összeegyeztethető lépéseket, amelyek célja az, hogy a radikalizálódott személyeket megakadályozzák abban, hogy terrorcselekményeket kövessenek el. A második, még fontosabb törekvése az, hogy fokozza a megelőző intézkedésekben való részvételét, melyek a radikalizáció egyes – könnyen az erőszakos szélsőségességhez vezető – formáinak kiváltó okait kezelik.

A partnerországok biztonsági kapacitásainak megerősítése

Ahol lehetséges, az uniós támogatás a partnerországok biztonsági kapacitásainak megerősítését célzó, tágabb reformok keretébe illeszkedik, mivel a szervezett bűnözés, az embercsempészet és illegális fegyverkereskedelem, valamint a határigazgatás gyengesége bizonyítottan összefügg az erőszakos radikalizáció problémájával. Az EU-nak és tagállamainak jobban fel kell készülniük a harmadik országok bűnüldöző hatóságaival való együttműködésre. Az EU ennek érdekében tovább fokozza a legnagyobb kockázatnak kitett országoknak nyújtott szakértői és helyzetismereti támogatást. A Közel-Keleten és Észak-Afrikában például segíti a hatékony büntető igazságszolgáltatási rendszerek létrehozását, a radikalizálódás elleni regionális és nemzetközi szintű együttműködés érdekében.

Emellett számos országgal párbeszédet kezdeményez a terrorizmus elleni küzdelemről és a célzott, fokozott biztonsági együttműködésről, ami a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló intézkedéscsomagok és útitervek kidolgozását eredményezheti. Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata számos, a radikalizáció elleni fellépéshez kapcsolódó aspektust is érint, elsőbbséget biztosítva az ifjúságpolitika, az oktatás és a társadalmi-gazdasági fejlesztés kérdéseinek. Az eddigiek során kézzelfogható haladást sikerült elérni Tunéziával, Libanonnal és Jordániával. A Száhel-övezetre vonatkozó cselekvési terv végrehajtása is magában foglal további, az erőszakos szélsőségesség megfékezését szolgáló intézkedéseket. Számos, a radikalizálódás ellen irányuló konkrét intézkedés van folyamatban Pakisztánban és Délkelet-Ázsiában. Hasonló erőfeszítések zajlanak Afrika szarván is, ahol az EU a régióban indított kísérleti projektek sikeres lezárását követően növelni kívánja támogatását.

Harmadik országoknak a radikalizáció mögöttes okainak kezeléséhez nyújtott támogatás

Az erőszakos szélsőségesség megelőzése és megfékezése kulcsfontosságú elemévé vált az EU külső terrorizmusellenes tevékenységeinek, és beépült a fejlesztési politikába is, áthidalva a biztonság és a fejlesztés területe között eddig tátongó szakadékot. „Az erőszakkal és a szélsőségességgel szembeni ellenálló képesség megerősítése” (STRIVE) elnevezésű, uniós forrásokból megvalósuló intézkedéscsomag úttörő tevékenységei nyomán egyre több olyan kezdeményezés lát napvilágot, amelynek célja a fiatalok radikalizálódását kiváltó okok feltérképezése, a nők jogainak védelme, a közösségek közötti párbeszéd támogatása, valamint a helyi szereplők, illetve a média és az oktatási kapacitások megerősítése a radikalizálódást hirdető ideológiákkal szembeni fellépés érdekében.

Ahogy az európai szomszédságpolitika 2015. évi felülvizsgálata is kiemelte, a civil társadalom pénzügyi támogatása fontos tényező lehet a radikalizálódás elleni küzdelemben. Az EU továbbra is együttműködik a civil társadalommal, a szakértőkkel és kutatókkal – a partnerországokban is – a kiváltó tényezők alaposabb megértése és a hatékony válaszok azonosítása érdekében. A RAN keretében szerzett tapasztalatokat és tudást, ahol lehetséges, az EU határain túl is kamatoztatni kell, kiemelt figyelmet szentelve egyes harmadik országoknak, különösen Törökországnak, a közel-keleti és észak-afrikai országoknak és a Nyugat-Balkánnak, bizonyos feltételek teljesülését szabva feltételül.

Ugyanakkor igyekszik pozitívabb narratívát kínálni a radikalizálódással szemben gyakran sebezhetőbb fiatal közönségnek szánt célzott kommunikáció révén. Számos folyamatban lévő tevékenység mellett egy stratégiai kommunikációs munkacsoport együttműködést kezdeményezett az arab országokban található uniós küldöttségekkel, valamint az ISIS ellen létrejött nemzetközi koalícióval a közös értékek meghatározása és konkrét fellépések kidolgozása érdekében. Példaként említhető, hogy Tunéziában az Unió társfinanszíroz egy projektet, melynek célja, hogy mikrohitelek segítségével javítsa a sebezhetőbb közösségek társadalomba való pénzügyi beilleszkedését. Emellett a Bizottság finanszíroz egy 3 millió euró értékű projektet Tunéziában, Marokkóban és Libanonban, amely a civil társadalommal együttműködve és annak hangját stratégiai kommunikáció segítségével felerősítve segíti növelni a közösségek ellenálló képességét.