HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 25.06.2008 
SEC(2008) 2094 
 
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
Összefoglaló az egységes európai égbolttal kapcsolatos szabályozás felülvizsgálatára 
vonatkozó javaslat hatásvizsgálatáról 
{COM(2008) 388 végleges} 
{SEC(2008) 2093} 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
Összefoglaló az egységes európai égbolttal kapcsolatos szabályozás felülvizsgálatára 
vonatkozó javaslat hatásvizsgálatáról 
Az egységes európai égbolttal kapcsolatos szabályozás1 felülvizsgálatára vonatkozó 
hatásvizsgálat (2008/TREN/030) két jelent ős előkészítő jelentés ajánlásait követi: Az egyik a 
légi közlekedés jöv őben elfogadandó szabályozási kere tével foglalkozó magas szint ű 
munkacsoport jelentése (2007 júliusa),  a másik a teljesítményértékel ő bizottság jelentése az 
egységes európai égbolt kezdeményezésnek az ATM2-teljesítményre gyakorolt hatásáról 
(Evaluation of the Impact of the Single Euro pean Sky initiative on ai r traffic management 
performance , 2006 decembere). Az egységes európai égboltra vonatkozó ja vaslatok szerves 
részét fogják alkotni anna k az átfogóbb javaslatcsomagna k, amely további két elemet 
tartalmaz: 1) Az EASA hatáskörének kiterj esztése az ATM-re és az ANS-re; 2) a SESAR3 
főterv jóváhagyása. Speciális jellegük miatt a SESAR- és az EASA-vona tkozású javaslatok 
külön értékelések tárgyá t fogják képezni. 
A javaslatok nem kívánnak új szabályozást be vezetni az egységes európai égbolt második 
szakaszára, csupán konszolidálják  az előző egységes európai égbolt csomagot (els ő szakasz) 
és kiegészítik  azt a teljesítmény fokozás át szolgáló átfogó kerette l. Ez a keret a hálózati 
koncepció meger ősítésére és – új területként – a környezetvédelmi célok elérésének 
ösztönzésére hivatott. 
Mi a probléma lényege? 
A jelenlegi ATM-rendszer működőképessége határán  áll, javítanivaló tehát van b őven. A 
hatékonyság hiánya mutatkozik a költségek és a ka pacitás terén, az ATM pedig nem mérsékli 
a légi közlekedés környezeti hatá sait. A rendszer még mindig széttagolt  az országhatárok 
mentén, hiányzik a megfelel ő hálózati koordináció és a hatékony légtérhasználat. Mindezek a 
gondok több mint évi 3 milliárd eurós többletkiadást jelentenek. 
A repülési útvonalak optimális tól elmaradó kialakítása ( alacsony repülési hatékonyság ) 
nemcsak id ő- és pénzveszteséget okoz, de szükségtelen tüzel őanyag-felhasználást és 
károsanyag-kibocsátást is. Ugyanakkor a forgalom várhatóan meg fog kétszerez ődni vagy – 
egyes régiókban – akár hároms zorozódni 2020-ig. Ez a járato k olyan mennyiségét jelenti, 
amelyet a jelenlegi technológiai és m űködési feltételek mellett csak üggyel-bajjal lehet 
biztonságosan kezelni.  A mind gyakoribb torlódások miatt egyre nehezebb megfelelni az 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai 
égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról  
Az Európai parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs 
szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történ ő ellátásáról  
Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rend elete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes 
európai égbolt keretében történ ő szervezésér ől és használatáról 
Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rend elete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi 
Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról. 
2 A szövegben el őforduló rövidítések jegyzékét lásd az 1. mellékletben . 
3 A SESAR az egységes európai égbolt ATM-kutat ási programja, melynek célja az ATM rendszer 
technológiai és m űködésbeli korszer űsítése. További információk: 
http://ec.europa.eu/transport/air_p ortal/sesame/index_en.htm and http://www.sesar-consortium.aero/. 
 
HU 3   HU igényeknek, csökken a versenyké pesség, és mind az üzemeltet ők, mind a gazdaság egésze 
szempontjából kihasználatlanul maradnak gazdasági lehet őségek. 
Melyek a probléma legf őbb okai? 
1. A hálózati koncepció hiánya:  Az útvonalakat a múltban a nemzeti légifuvarozó igényei 
szerint vagy a hagyományos rádiónavigációs tá mogatás hálózatához igazítva jelölték ki. 
Miközben a navigációs technológia és  a légtérfelhasználók igényei az id ők során jelent ősen 
megváltoztak, az úthálózat nem igazodott ezekhe z a változásokhoz. Mivel az útvonalak révén 
a bevételt jelent ő forgalom el őre kijelölt területeken bonyolód ik, az útvonalak meghatározzák 
a szolgáltatók bevételét. Ezért a repülé si hatékonyságot a több országot érint ő repülések során 
csak másodlagosan veszik figyelembe az útvonal hálózat kialakításban. A helyzetet tovább 
bonyolítja, hogy a polgári és katonai érdekeltek együttm űködése nem megfelel ő.  
2. A természetes monopóliumok elégtelen felügyelete:  Az ATM nagyrészt természetes 
monopólium (a technikai korlátok és az alac sony beruházási költségek miatt egyetlen 
szolgáltató légtérblokkonként ), s ez a tény a versenyb ől fakadó hatékonyság akadályát képezi. 
Ez a rendszer és a vele összefügg ő teljes költségtérítéses mechanizmus nem ösztönzi a 
szolgáltatót arra, hogy a légtér felhasználóknak nyújtott szolgá ltatás színvonalát javítsa. 
Helyette az „élni és élni  hagyni” elv érvényesül.  
3. Igazgatás:  Noha az egységes európai égbolttal  kapcsolatos szabályozás az ATM-et 
közösségi hatáskörbe utalta , egyes fontos kötelezettségek  azonban továbbra is nemzeti 
mérlegelési jogkörbe tartoznak. A rendszer egyes elemeiért, ak árcsak korábban, korlátozott 
végrehajtási hatáskörrel rendelkez ő kormányközi struktúrák viselnek felel ősséget. Az ATM 
jelenlegi intézményi kialakítása nincs összhangban az ágazat fejl ődésével (vállalkozási 
társulások, magánosítás stb.). Szükség lenne a politikai és törvényhozói tevékenységek felügyeleti és szolgáltatói feladatokt ól való határozott elkülönítésére. 
Melyek a legfontosabb politikai célok? 
Az egységes európai égbolttal kapcsolatos szab ályozás felülvizsgálatának átfogó célja annak 
biztosítása, hogy az ATM rendsze r hatékonyan bocsássa a légiközlekedési ágazat és más 
felhasználók rendelkezésére az infrastruktúr át, s ezzel teljesüljene k a lisszaboni célkit űzések. 
Ami a teljesítményt illeti, négy kiemelt terüle t van: költséghatékonyság, repülési hatékonyság, 
kapacitás/késések és biztonság. A felülvizsgá lt csomag kifejezett célként kezeli majd a 
környezetvédelmet mint a szolgáltatásnyújtás kulcsfontosságú területé t és az úthálózat 
kialakításának egyik kritériumát. 
Melyek a politikai célok elérésének f őbb eszközei? 
A javaslat célja az ATM rendszer teljesítményének ösztönzése. E cél fokozatos elérését egy 
szabályozási  keret biztosítja, amely teljesítménycél okat határoz meg. Az egész rendszerre 
kiható helyi problémák orvoslására hálózati koncepció  kerül kidolgozásra. Ahol lehetséges, a 
szolgáltatások felosztására  kell törekedni a versenyhelyzet  megteremtése érdekében. E 
teljesítménykeret a szolgáltatásnyújtás haté konyabb integrációját hi vatott biztosítani a 
funkcionális légtérblokkokon belül.