Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A szociális párbeszéd mint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előmozdításának eszköze

(feltáró vélemény a francia elnökség felkérésére)

(2022/C 194/09)

Előadó: Franca SALIS-MADINIER

A Tanács francia elnökségének felkérése: 2021.9.21-i levél Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2021.12.16. Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.1.20. Plenáris ülés száma: 566. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 172/32/70

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó 2021–2027-es stratégiában kifejtett véleménnyel, és úgy véli, hogy a szociális párbeszéd megkerülhetetlen eszköze a három fő célkitűzés elérésének, amelyek a következők: a zöld, digitális és demográfiai átállásból eredő, a munka világában bekövetkező változások előrejelzése és kezelése; a munkahelyi balesetek és megbetegedések megelőzésének javítása; valamint az esetleges jövőbeli egészségügyi válságokra való felkészülés.

1.2. A világjárványt lehetőség arra, hogy új kollektív kapacitásokat hozzunk létre a jövőbeli válságok kezelésére, valamint azok munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra gyakorolt hatásainak enyhítésére. A helyreállítási tervnek lehetővé kell tennie a szociális partnerek szerepének megerősítését azokban a tagállamokban, ahol ez a legkisebb.

1.3. Az EGSZB azt ajánlja, hogy készüljön átfogó és integrált előretekintő elemzés a digitális átállásnak a munkaerőpiacra gyakorolt hatásáról annak érdekében, hogy előre lehessen jelezni az átállással járó zavarokat, és hosszú távú munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiát lehessen kidolgozni.

1.4. A 2002. évi európai keretmegállapodás nem ad választ a távmunka jelentette új kihívásokra. Az EGSZB új iránymutatások kidolgozását javasolja, kiemelt figyelmet fordítva a pszichoszociális kockázatok és a váz- és izomrendszeri megbetegedések megelőzésére.

1.5. Az EGSZB arra kéri a munkaügyi felügyelőségeket, hogy a távmunka feltételeinek ellenőrzését a munkavállaló kérésére és magánéletének kellő tiszteletben tartásával, a nemzeti szabályoknak megfelelően végezzék el.

1.6. Az EGSZB azt ajánlja, hogy alaposan kövessék nyomon a foglalkozási megbetegedések, például a szívbetegségek és a kiégés költségeit annak érdekében, hogy azonosítsák a „Vision Zero” eléréséhez szükséges megfelelő intézkedéseket a megfelelő szinten.

1.7. Az EGSZB a megelőzés kultúrájának kialakítását szorgalmazza a szociális párbeszéd szereplőinek képzése, a felmerülő kockázatok tudatosítása, valamint a rendelkezésre álló források megerősítése és terjesztése révén.

1.8. Az EGSZB úgy véli, hogy az EUMSZ 155. cikkének (2) bekezdése értelmében a szociális partnerek között létrejött megállapodásokat a tagállamokban végre kell hajtani. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vitassa meg a szociális partnerekkel az autonóm megállapodások végrehajtását és a tanácsi határozatra irányuló közös kérelem folyamatát, tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját és az EUMSZ 155. cikke szerinti eljárást.

1.9. Az EGSZB ösztönzi a használatra kész referenciaszabványok és kockázatértékelési eszközök kidolgozását, amelyek különösen hasznosak a mikro-, kis- és középvállalkozások számára. A kkv-knak megfelelő iránymutatásra, képzésre és pénzügyi támogatásra van szükségük ahhoz, hogy megfeleljenek a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi kötelezettségeknek.

1.10. Az EGSZB javasolja, hogy alakítsanak ki egy rendszert a jogalkotási kezdeményezések, a kollektív megállapodások és az európai cselekvési tervek hatásának értékelésére, és megismétli arra vonatkozó ajánlását ( 1 ) , minden 10 000 munkavállalóra kell jutnia egy munkaügyi felügyelőnek.

1.11. Az EGSZB proaktívabb, a kockázatok megelőzésére és kiküszöbölésére irányuló „Vision Zero” kampányt sürget a keretirányelvvel összhangban.

1.12. A munkavégzéssel összefüggő rákos megbetegedések elleni küzdelemmel kapcsolatban az EGSZB ambiciózusabb álláspontot szorgalmaz, amely kiterjed az 50 kiemelt rákkeltő anyagra, a reprodukciót károsító anyagokra, a veszélyes gyógyszerekre, és magában foglalja a stresszt ( 2 ) és a műszakban végzett munkát ( 3 ) is.

1.13. Az EGSZB a pszichoszociális kockázatokkal kapcsolatos európai jogszabályokat szorgalmaz. A hatékony fellépéshez nemcsak az egyén mentális egészségével, hanem a munkakörnyezettel is foglalkozni kell.

1.14. Az EGSZB úgy véli, hogy egy átfogó, fenntartható és integrált megelőzési politika kidolgozásához újra kell éleszteni a váz- és izomrendszeri megbetegedésekről szóló irányelv tervét.

1.15. Az EGSZB kéri a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályok ( 4 ) módosítását. Az EGSZB azt ajánlja, hogy minden magas kockázatú MI esetében legyen kötelező a független megfelelőségértékelés.

1.16. Az EGSZB kéri, hogy a platform-munkavállalókat is vonják a stratégiai keret hatálya alá. Biztosítani kell a szervezkedéshez, a képviselethez és a kollektív tárgyaláshoz való jogukat, és a szociális védelmi jogokat ki kell terjeszteni ezekre a munkavállalókra.

2. A vélemény háttere

2.1. A jövőbeli uniós elnökség keretében Franciaország arra kérte az EGSZB-t, hogy ebben a véleményben vizsgálja meg azt a kérdést, hogy a szociális párbeszéd ( 5 ) mint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előmozdításának eszköze mennyire hatékony.

2.2. Az Európai Bizottság a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó új stratégiai keretre tesz javaslatot, amelynek három fő célkitűzése a következő: a zöld, digitális és demográfiai átállásból eredő, a munka világában bekövetkező változások előrejelzése és kezelése; a munkahelyi balesetek és megbetegedések megelőzésének javítása; valamint az esetleges jövőbeli egészségügyi válságokra való felkészülés ( 6 ) . E három célkitűzés elérése érdekében az Európai Bizottság különösen a szociális párbeszédre támaszkodik.

2.3. A stratégiai keret a „Vision Zero” megközelítést alkalmazza a munkával összefüggő halálesetek EU-n belüli felszámolása érdekében, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság tekintetében pedig a nemek közötti egyenlőségre helyezi a hangsúlyt.

2.4. A munkával összefüggő rákos megbetegedések elleni küzdelmet prioritásként határozza meg. Az Európai Bizottság elkötelezett amellett, hogy további rákkeltő anyagokra vonatkozóan állapítson meg kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékeket.

3. Általános megjegyzések

3.1. A szociális párbeszéd mint a kockázatmegelőzés alapvető eszköze

3.1.1. Az európai szociális partnerek kétoldalú tárgyalásai kulcsfontosságúak a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos problémák megoldása terén. Az autonóm megállapodások végrehajtása azonban időnként egyenlőtlen attól függően, hogy mekkora relatív ereje van a szociális párbeszédnek és mennyire eltérőek a tagállamok munkaügyi kapcsolatrendszerei ( 7 ) . A tanácsi irányelvekhez vezető, mindkét aláíró fél kérése nyomán születő megállapodások hatékonyabbnak tűnnek, mivel konkrét cselekvési terveket garantálnak a tagállamokban. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vitassa meg a szociális partnerekkel az autonóm megállapodások végrehajtását és a tanácsi határozatra irányuló közös kérelem folyamatát, tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját és az EUMSZ 155. cikke szerinti eljárást.

3.1.3. A munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítására vonatkozó minimumszabályokat vagy általános iránymutatásokat rögzítő ágazati megállapodások különösen fontosak a kkv-k számára, amelyek nem mindig rendelkeznek a munkafeltételek javításának megtervezéséhez szükséges erőforrásokkal. A kkv-knak tanácsadásra, képzésre és pénzügyi támogatásra van szükségük ezek végrehajtásához.

3.1.4. A szociális párbeszéd értékes eszköz a vállalatok és a társadalom egésze számára. A szociális párbeszéd révén végrehajtott munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések pozitívan befolyásolják a munkavállalók egészségét, javíthatják a vállalatok jövedelmezőségét, továbbá csökkentik az ápolási-gondozási költségeket és a hiányzásokat ( 14 ) . A munkával összefüggő sérülések és megbetegedések társadalmi költsége a becslések szerint az EU GDP-jének 3,3 %-át ( 15 ) teszi ki (476 milliárd euro), ami a helyreállítási terv pénzeszközei több mint felének felel meg. Ez az arány az ipari ellátottságtól, a jogszabályi környezettől és a hatályos megelőző intézkedésektől függően országonként nagymértékben változik.

3.1.5. A válság okozta szükséghelyzetben a hatóságok által hozott intézkedések jelentős ágazati hatásokkal jártak: iskola- és üzletbezárások stb. Sok vállalkozás tart a csődtől a szálloda- és vendéglátóiparban, valamint a kulturális ágazatban ( 16 )

3.1.6. A tárgyalások biztosították az üzletmenet-folytonosságot és az európai gazdaság túlélését. Az olyan ágazatokban, mint a közlekedés, a kereskedelem és a mezőgazdaság az európai szociális partnerek kulcsszerepet játszottak a szükséges kiigazítások, az ideiglenes vagy végleges bezárások és azok foglalkoztatásra gyakorolt hatásainak kezelésében. A tanulságokat le kell vonni az esetleges jövőbeli válságok esetére.

3.1.7. Egy ilyen következtetés nem fedheti el a jelentős hiányosságokat. A szociális párbeszéd nemzeti mechanizmusainak minősége egyenlőtlen ( 17 ) . Számos tagállamban szakpolitikai intézkedéseket fogadtak el anélkül, hogy időszerűen és érdemben konzultáltak volna a nemzeti szociális partnerekkel. Egyes kormányok olyan rendkívüli intézkedéseket fogadtak el, amelyek korlátozzák a szociális partnerek autonómiáját, mintha inkább akadályok lennének, mintsem megoldás részei. Az egészségügyi válság rámutatott, hogy jobban kell irányítani és koordinálni a tagállamokban hozott, szükséges intézkedéseket. Ahhoz, hogy a válság kezelése során megoldásokkal tudjunk előállni, intenzívebb párbeszédre van szükség a tagállamok, az európai intézmények, valamint a nemzeti és európai szociális partnerek között.

3.1.8. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Unió Bíróságának 2021. szeptemberi ítélete emlékeztetett arra, hogy az Európai Bizottság nem köteles lépéseket tenni annak érdekében, hogy a szociális partnereknek által megkötött megállapodásokat végrehajtsák, és kéri az Európai Bizottságot, hogy állapítson meg egyértelmű kritériumokat a szociális partnerek által aláírt megállapodások végrehajtásához ( 18 ) . Az EGSZB úgy véli, hogy az EUMSZ 155. cikkének (2) bekezdése értelmében a szociális partnerek között létrejött megállapodásokat a tagállamokban végre kell hajtani.

3.2. Részletes megjegyzések

3.2.1. Digitális és éghajlatvédelmi átállás, valamint új sebezhetőségek

3.2.1.1. Az Európai Központi Bank kiemeli a globális felmelegedéssel (a tengerszint emelkedése és a csapadékeloszlás megváltozása miatti gazdasági veszteségek) és az ökológiai átállással kapcsolatos makrogazdasági és pénzügyi kockázatokat ( 19 ) (a meg nem térülő eszközök növekedése, a strukturális munkanélküliség romlása, áringadozás és infláció).

3.2.1.2. A robotizáció, az MI, az új üzleti modellek, a kiszervezési formák és a távmunka fejlődése tartós hatással lesznek a munkaerőpiacra, a készségek felértékelésére, a munkaszervezésre, a munkaállomások kialakítására, a munkahelyi kockázatokra és azok megelőzésének eszközeire.

3.2.1.3. rossz munkakörülményekkel (kényelmetlen testhelyzet, túlfeszített tempó, magas munkahelyi nyomás, az autonómia és a feladatok sokszínűségének hiánya) Bár továbbra is a határozatlan idejű munkaszerződés a legáltalánosabb, az úgynevezett „rugalmas” vagy „nem szabványos” foglalkoztatási formák, például a behívásos munkavégzés és a platformmunka terjedését tapasztalhatjuk. Ezek a munkavállalók – mivel kevés befolyásuk van a munkavégzésük feltételeire –, gyakrabban szembesülnek(kényelmetlen testhelyzet, túlfeszített tempó, magas munkahelyi nyomás, az autonómia és a feladatok sokszínűségének hiánya) ( 20 )

3.2.1.4. Ezek az átmenetek azt eredményezik, hogy a foglalkozási kockázatok máshol jelennek meg . Például a bérrések terén, amelyet az alvállalkozásokba való kiszervezés és a bizonytalan munkaszerződések együttes megjelenése okoz, amelyek kevésbé védik a munkahelyi egészséget és a biztonságot. A munkakörülményekhez kapcsolódó új sebezhetőségek terén is megjelenhetnek a foglalkozási kockázatok, a rugalmas szervezeti formák és a régi Taylor-i gyakorlatok megújult formáinak hibridizációja révén. Továbbá megjelenhetnek a munkával kapcsolatos újszerű megbetegedésekben, amelyek a munkahelyi stressz és a kapcsolódó patológiák endémiás emelkedésében tükröződnek.

3.3. A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kihívások a digitális ökoszisztémában

3.3.1. távmunka képviseli. Az elterjedése valós igényt elégít ki: Európában a munkaadók 80 %-a Az információs és kommunikációs technológiák fokozatosan alakítják ki a digitális környezet új ökoszisztémáját – ezt elsősorban aképviseli. Az elterjedése valós igényt elégít ki: Európában a munkaadók 80 %-a ( 21 ) és a munkavállalók 76 %-a a válság után is folytatni kívánja a távmunkát. Bár a távmunka rugalmas, új kihívásokat jelent, mint például a nem megfelelő felszerelés, az elszigeteltség érzése, a munkától való mentális elszakadás nehézsége, valamint a felettesek segítségének hiánya. Az európai távmunkások 25 %-a ( 22 ) állítja, hogy munkájuk – folyamatosan és rendszeresen – érzelmileg kimeríti őket, ami a kiégés központi összetevője. A távmunka új kihívásokat is jelentett a munkáltatók számára, például a távmunkához szükséges berendezések szélesebb körű beszerzése, valamint a távmunka kezelése és szervezése terén.

3.3.2. robotika területén elért haladás ahhoz vezet, hogy a gyártási feladatokról átkerül a hangsúly az automatizált folyamatok ellenőrzésére. A becslések szerint 2030-ra az EU-ban a munkahelyek 22 %-át, azaz 53 millió munkahelyet lehetne automatizálni területén elért haladás ahhoz vezet, hogy a gyártási feladatokról átkerül a hangsúly az automatizált folyamatok ellenőrzésére. A becslések szerint 2030-ra az EU-ban a munkahelyek 22 %-át, azaz 53 millió munkahelyet lehetne automatizálni ( 23 ) . Az automatizálás javíthatja a munkakörülményeket (munkabiztonság és ergonómia, a feladatok gazdagodása, a nehéz és veszélyes feladatok kiküszöbölése). Természetesen az is fontos, hogy nyomon kövessük és csökkentsük az ezekből a fejleményekből eredő esetleges munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi kockázatokat, hiszen ha ezek a változások csak a termelékenység javítására irányulnak, a munkakörülményeik romlásához vezethetnek.

3.3.3. algoritmikus irányítás esetében is a platformgazdaságban és néhány logisztikai óriásnál. A kihívás kettős: ki kell iktatni a felügyelőt a teljesítmény ellenőrzése és nyomon követése során, és növelni kell a termelékenységet a munka észszerűsítése révén, amely olykor szélsőséges mértéket ölt. Az Európai Szakszervezeti Intézet tudományos tanulmányokon alapuló átfogó összefoglalója szerint a munkahelyi biztonság és egészségvédelem tekintetében e gyakorlatok eredményeként az észszerűsítéshez kapcsolódó „hagyományos” kockázatokhoz (a munka intenzitásának és nehézségének fokozódása, a feladatok kiüresedése) hozzáadódnak a digitalizációhoz kapcsolódó „újonnan felmerülő” kockázatok (mentális túlterhelés, hiperkonnektivitás, társadalmi elszigeteltség) A mesterséges intelligenciának köszönhető előrelépések nagy része még kezdeti szakaszban van. Ez a helyzet azesetében is a platformgazdaságban és néhány logisztikai óriásnál. A kihívás kettős: ki kell iktatni a felügyelőt a teljesítmény ellenőrzése és nyomon követése során, és növelni kell a termelékenységet a munka észszerűsítése révén, amely olykor szélsőséges mértéket ölt. Az Európai Szakszervezeti Intézet tudományos tanulmányokon alapuló átfogó összefoglalója szerint a munkahelyi biztonság és egészségvédelem tekintetében e gyakorlatok eredményeként az észszerűsítéshez kapcsolódó „hagyományos” kockázatokhoz (a munka intenzitásának és nehézségének fokozódása, a feladatok kiüresedése) hozzáadódnak a digitalizációhoz kapcsolódó „újonnan felmerülő” kockázatok (mentális túlterhelés, hiperkonnektivitás, társadalmi elszigeteltség) ( 24 )

3.3.4. távmunka jelentette kihívásokra nyújt megoldást. A folyamatos nyomon követés és értékelés kockázatot jelent a munkavállalók mentális egészségére nézve Az algoritmikus irányítás egyre inkább teret nyer a vállalatoknál, és ajelentette kihívásokra nyújt megoldást. A folyamatos nyomon követés és értékelés kockázatot jelent a munkavállalók mentális egészségére nézve ( 25 ) , különösen a „Nagy Testvér” hatás, valamint a magánélet és a munka közötti határok elmosódása révén. A szükséges biztosítékok nélkül ezek a technológiák alááshatják a magánélethez és a méltósághoz való alapvető jogokat.

3.3.5. magas kockázatú alkalmazások munkahelyi kihívásaival. Az EGSZB azt ajánlotta, hogy minden magas kockázatú MI esetében legyen kötelező a független megfelelőségértékelés A mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályra ( 26 ) vonatkozó javaslatában az Európai Bizottság nem foglalkozik közvetlenül amunkahelyi kihívásaival. Az EGSZB azt ajánlotta, hogy minden magas kockázatú MI esetében legyen kötelező a független megfelelőségértékelés ( 27 ) . Harmadik fél által végzett megfelelőségi értékelésnek kell alávetni azokat a magas kockázatú MI-nek minősülő alkalmazásokat, amelyek értékelik a munkavállalók viselkedését, munkával töltött idejét és teljesítményét vagy érzéseit.

3.4. Átalakulások, átmenetek és „új betegségek”

3.4.1. Azt látjuk, hogy a foglalkozási sérülések számával szemben a foglalkozási megbetegedések száma kezd inkább növekedni. 2000 és 2016 között a hosszú munkaidőnek való kitettséggel összefüggő szívbetegségek által okozott halálesetek száma 41 %-kal, az ugyanezzel összefüggő agyvérzések okozta halálesetek száma pedig 19 %-kal nőtt világszinten ( 28 ) . A munkával összefüggő mentális betegségek, például a depressziós zavarok is egyre gyakoribbak. A depresszió az esetek 17–35 %-ában a munkának tulajdonítható ( 29 ) , ami a pszichoszociális kockázatok és azok munkavállalók egészségére gyakorolt hatásának növekvő tendenciáját jelzi.

3.4.2. fizikai kockázati tényezők szempontjából is érzékelhető. A munkahelyi balesetek száma kismértékben csökkent európai vállalati felmérés (ESENER) azt mutatja, hogy a felső végtagok monoton mozgása és a hosszan tartó ülés a két kockázati tényező, amelyeknek a munkavállalók a leginkább ki vannak téve A betegségekkel kapcsolatos tendenciák megváltozása aszempontjából is érzékelhető. A munkahelyi balesetek száma kismértékben csökkent ( 30 ) , míg a váz- és izomrendszeri megbetegedések továbbra is a keresőképtelenség fő okai világszerte ( 31 ) . Az új és újonnan felmerülő kockázatokról szóló legfrissebbazt mutatja, hogy a felső végtagok monoton mozgása és a hosszan tartó ülés a két kockázati tényező, amelyeknek a munkavállalók a leginkább ki vannak téve ( 32 ) . Így nem annyira a rendkívül veszélyes helyzeteknek való alkalmankénti kitettség fenyegeti a munkahelyi egészségvédelmet, hanem inkább a kismértékű kockázati tényezőknek való tartós kitettség.

4. Lehetőségek a szociális párbeszéd hatékonyságának javítására és a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági kockázatok csökkentésére

4.1. A világjárvány lehetőséget kínál arra, hogy új kollektív kapacitásokat hozzunk létre az egészségügyi, környezeti és demográfiai válságok kezelésére. A szociális partnerek a legalkalmasabbak a változások, az új képzési igények előrejelzésére, az új környezetekhez való alkalmazkodásra, az újonnan felmerülő kockázatok ( 33 ) azonosítására és a termelési folyamatok átalakításának előkészítésére.

4.2. Biztosítani kell a szociális párbeszéd keretében létrejött megállapodások tényleges végrehajtását. Az EGSZB továbbra is támogatja ( 34 ) az ILO azon ajánlását ( 35 ) , hogy minden 10 000 munkavállalóra kell jutnia egy munkaügyi felügyelőnek, és hangsúlyozza, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén meg kell erősíteni a szakszervezeti képviselők szerepét. A keretirányelvvel összhangban a szociális partnereket minden szinten megfelelően be kell vonni a megelőző intézkedések kialakításába és végrehajtásába.

4.3. A távmunka széles körű alkalmazása szükségessé teszi a munkaügyi felügyelőség beavatkozási lehetőségeinek kiterjesztését. Spanyolországhoz hasonlóan ( 36 ) a munkaügyi felügyelőknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a munkavállaló kérésére és magánéletének tiszteletben tartása mellett ellenőrizzék a távmunka feltételeit. Ez magában foglalja a szükséges berendezések hiányával, a lecsatlakozáshoz való jog be nem tartásával stb. kapcsolatos panaszok azonosítását és nyilvántartásba vételét.

4.4. Az EGSZB azt ajánlja, hogy készüljön előretekintő elemzés arról, hogy a digitalizáció milyen hatást gyakorol a tagállamokban végzett munkára, különös tekintettel a készségfejlesztésre, a munkaszervezésre, a foglalkozási kockázatokra és ezek megelőzésére.

4.5. A foglalkozási megbetegedésekkel, például a szívbetegségekkel és a kiégéssel járó költségek növekedését szorosan nyomon kell követni annak érdekében, hogy azonosíthassuk a nulla halálos kimenetelű megbetegedés (Vision Zero) eléréséhez szükséges, megfelelő szintű intézkedéseket.

4.6. A jelenlegi rendszerek nem teszik lehetővé az önálló keretmegállapodások hatásának pontos értékelését. A rendelkezésre álló adatok töredékesek, és a protokollok nem teszik lehetővé az ok-okozati összefüggések megállapítását. Be kell fektetni az egyes megállapodásokra jellemző mutatók kidolgozásába, valamint egy olyan longitudinális rendszerbe, amely lehetővé teszi az ok-okozati összefüggések megállapítását. Eközben teljes mértékben tiszteletben kell tartani a szociális partnereknek a keretmegállapodások végrehajtására vonatkozó autonómiáját.

4.7. Ezeket az egyedi mutatókat a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén elért előrehaladás nyomon követését lehetővé tevő, tágabb mutatóknak kell kiegészíteniük. Ezt az ESENER-felmérések révén lehetne elérni, amelyeket az EGSZB szerint gyakrabban kellene elvégezni, és amelyek keretében szisztematikusabban kellene foglalkozni a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal. Egy ilyen eszközzel értékelni lehet az elindított kezdeményezések hatókörét és szükség esetén új intézkedéseket lehet javasolni.

4.8. Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottságán keresztül lehetőségeket biztosítva a bevált gyakorlatok cseréjére és a kapacitásépítést támogatva a jogszabályok alkalmazására és a szociális párbeszéd keretében létrejött, irányelvekbe át nem ültetett megállapodások végrehajtására vonatkozóan. Az Európai Munkaügyi Hatóság akeresztül ( 37 ) vállalhatná az ellenőrző szerepet,

4.9. Az európai és a nemzeti szociális párbeszéd megfelelő összehangolásához a szociális partnerek szélesebb körű bevonására van szükség minden tagállamban. Finanszírozást lehetne mozgósítani a szociális partnerek kapacitásainak megerősítésére ott, ahol azok gyengék.

4.10. Az EGSZB minden olyan kezdeményezést ösztönöz, amely segíti a kkv-kat a megelőzésre irányuló erőfeszítéseikben. Példaként említjük a pszichoszociális kockázatokra vonatkozó, nemrégiben megjelent ISO 45003 szabványt ( 38 ) és az OiRA-t, amelyet rendszeresen új modulokkal gyarapítanak, valamint a munkáltatók rendelkezésére álló erőforrásokat összefogó „Healthy workplaces” portált. Franciaországban az OiRA-t 61 000 alkalommal ( 39 ) használta 42 000 felhasználó, azaz a felhasználók fele. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ilyen felhasználásra kész eszközök lehetőséget jelentenek azon vállalkozások számára, amelyek nem rendelkeznek a szükséges belső erőforrásokkal, és emlékeztet arra, hogy a kockázatértékelés a megelőzés egyik alapvető eleme.

4.11. A „Vision Zero” megközelítésnek proaktívabbnak kell lennie azáltal, hogy a keretirányelvvel összhangban a kockázatok megelőzésére és kiküszöbölésére összpontosít. A munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos minden szakpolitikának tiszteletben kell tartania a megelőzés elvét, azt szociális párbeszéd útján kell kidolgozni és végrehajtani, továbbá erős szabályozással kell támogatni.

4.12. A munkavégzéssel összefüggő rákos megbetegedések elleni küzdelemmel kapcsolatban az EGSZB ambiciózusabb álláspontot sürget, amely kiterjed az 50 kiemelt rákkeltő anyagra. A 2004/37/EK irányelv hatályát a reprodukciót károsító anyagokra és a veszélyes gyógyszerekre is ki kell terjeszteni ( 40 ) . Emellett a krónikus stressz növeli a rák kialakulásának kockázatát ( 41 ) , az éjszakai műszakban végzett munka pedig emlő-, prosztata- és vastagbélrákot okozhat ( 42 ) . Kockázatalapú megközelítést kell alkalmazni, nem pedig olyan módszertant, amely a munkavállalók védelmét költségként kezeli.

4.13. Továbbra is a váz- és izomrendszeri megbetegedések jelentik az első számú foglalkozás-egészségügyi problémát az EU-ban. Vállalati szinten a szociális párbeszéd minősége és a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi bizottság megfelelő működése biztosítja a megelőzés hatékonyságát. Ehhez az ágazati szintű szociális párbeszéd is hozzájárulhat egyedi iránymutatásokkal, figyelemfelkeltő tevékenységekkel és tapasztalatcserékkel, valamint a bevált gyakorlatok terjesztésével. Uniós szinten a globális, fenntartható és integrált politika kidolgozásához újra kell éleszteni a váz- és izomrendszeri megbetegedésekről szóló irányelv tervét.

4.14. A munkahelyi stresszről szóló 2004-es önálló keretmegállapodás hiányos végrehajtása azt mutatja, hogy a pszichoszociális kockázatokról szóló európai jogszabályra van szükség. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy ahhoz, hogy a stresszmegelőzési eljárás hatékony legyen, foglalkoznia kell az okozati tényezőkkel, vagyis a munkaszervezéssel. Az egyén mentális egészségével foglalkozó megközelítéssel nem lehet megfékezni a munkahelyi stresszt.

4.15. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyszerre van szükség egy erős szabályozási keretre és sikeres szociális párbeszédre. Az iránymutatások meghatározzák a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó általános irányvonalakat, míg a szociális párbeszéd különböző szintjei lehetővé teszik az ágazati és nemzeti sajátosságok miatt szükséges kiigazításokat.

4.16. Az EGSZB sajnálja, hogy az önálló vállalkozókat kizárták a stratégiai keret hatálya alól. Egyes platform-munkavállalók, akiket „önálló vállalkozóknak” neveznek, valójában algoritmikus irányítás révén alárendelt kapcsolatban állnak a platformokkal. A világjárvány rávilágított e munkavállalók kiszolgáltatottságára és a platformok hiányosságaira a megelőzés terén. Nem fogadhatjuk el, hogy ezek a munkavállalók a stratégiai keretből való kizárásuk következtében továbbra is ki legyenek téve ellenőrizetlen kockázatoknak.

4.17. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a platformok és e munkavállalók között aszimmetrikus kapcsolat áll fenn, és emlékeztet arra, hogy az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyaláshoz való jog alapvető jogok. A szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások megkönnyítése érdekében alapvető fontosságú a megfelelő szervezet és képviselet biztosítása. Ezen túlmenően a szociális védelmemhez való jogokat ki kell terjeszteni az ilyen munkavállalókra is.

4.18. Ugyanilyen fontos figyelmet fordítani a fogyatékossággal élő és a krónikus betegségben szenvedő munkavállalókra. A foglalkoztatás hozzáférést biztosít a tisztességes lakhatáshoz, a kiteljesedett társadalmi és kulturális élethez és a társadalmi beilleszkedéshez. Az EU inkluzivitásra irányuló célkitűzéseinek elérése érdekében csökkenteni kell a tagállamok közötti különbségeket, és egységesíteni kell foglalkoztathatósággal, valamint a gazdasági, társadalmi és kulturális befogadással kapcsolatos politikákat.

4.19. A szakmai kirekesztődés megelőzésének kapcsolódnia kell a szociális párbeszédhez, és segíteni kell a munkába való visszatérést (munkahely átalakítása, részmunkaidő stb.). Ajánlatos olyan intézkedéseket hozni, amelyek felhívják a figyelmet a fogyatékossággal élő vagy az alkalmatlanság miatt a kirekesztődés kockázatának kitett munkavállalók helyzetére.

4.20. A munkaerő sokféleségének, többek között a nemek közötti különbségeknek az elismerése elengedhetetlen mind a férfi, mind a női munkavállalók biztonságának és egészségének biztosításához. Bár történt némi előrelépés ezen a területen, az EGSZB úgy véli, hogy többet lehet és kell is tenni. A munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos szakpolitikák és megelőzési stratégiák kidolgozása során figyelembe kell venni a nemek közötti különbségeket. Az EGSZB kéri, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem tekintetében alkalmazzanak a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítést annak érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőséget a munkahelyi biztonság és egészségvédelem valamennyi területén általánosan érvényesítsék. A szociális párbeszéd előnyeinek kiaknázása érdekében az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nők egyenlő mértékben vegyenek részt a szociális párbeszédben.

4.21. Az információs technológiákhoz való hozzáférést meg kell könnyíteni a fiatal munkavállalók számára. A digitális korban a folyamatos tanulás válik a munkahelyek biztonságának fő forrásává. Fontos továbbá az idősebb munkavállalók bevonása a tanulási lehetőségek és az életkoron alapuló megkülönböztetés elleni védelem előmozdítása révén.

4.22. A távmunka előnyei attól függnek, hogy a munkáltató hogyan szervezi meg a távmunkát. A több felmérésben is azonosított nehézségek megelőzése érdekében a távmunka alkalmazását kollektív tárgyalásokkal kell szabályozni ( 43 ) . A 2002-ben aláírt európai keretmegállapodás nem ad választ ezekre az új kihívásokra. Az EGSZB új iránymutatások kidolgozását javasolja, kiemelt figyelmet fordítva a pszichoszociális kockázatok és a váz- és izomrendszeri megbetegedések megelőzésére.

4.23. Fontos, hogy hangsúlyozzuk a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, valamint a vállalatok jövedelmezősége között fennálló kapcsolatokat. A szociális párbeszéd a munkakörülményekre és a munkahelyek megtartására gyakorolt hatása miatt lehetővé teszi a munkahelyi balesetek és megbetegedések elkerülését. Olyan befektetés ez, amelynek haszna meghaladja a költségeket ( 44 )

4.24. Ki kell alakítani a megelőzés kultúráját a szociális párbeszéd különböző szereplőinek képzése, a felmerülő kockázatok tudatosítása, valamint a szereplők rendelkezésére álló források megerősítése és terjesztése révén. Az EGSZB kéri, hogy e célra használják fel a helyreállítási terv forrásait.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 20-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) HL C 105., 2022.3.4., 114. o.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(4) Európai Bizottság (2021), Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mesterséges intelligenciára vonatkozó harmonizált szabályok (a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály) megállapításáról és egyes uniós jogalkotási aktusok módosításáról (COM(2021) 206 final).

(5) Az európai szociális párbeszéd a munka világának két pólusát (a munkáltatókat és a munkavállalókat) képviselő szervezetek bevonásával zajló vitákat, konzultációkat, tárgyalásokat és közös fellépéseket jelenti. Különbséget kell tenni a hatóságokkal folytatott háromoldalú párbeszéd, valamint a szakszervezetek és az európai munkáltatók közötti kétoldalú párbeszéd között.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

(7) https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=hu&agreementId=1106.

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=hu&agreementId=5000.

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=hu&agreementId=1202.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=hu&agreementId=5460.

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=hu&agreementId=1348.

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=hu&agreementId=5595.

(14) https://osha.europa.eu/hu/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Lásd: HL C 429., 2020.12.11., 159. o., 2.3. pont.

(17) A szociális partnerek bevonása a politikai döntéshozatalba a Covid19-járvány alatt, Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) (2021), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(18) HL C 10., 2021.1.11., 14. o.

(19) EKB (2021), Climate change and monetary policy in the euro area, Időszakos kiadvány, 271. sz., 2021. szeptember.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review. Az ETUI kutatási jelentése, 2021. január.

(21) Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

(22) Eurofound (2020): „Living, working and COVID-19”, Covid19-sorozat, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxemburg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review.Az ETUI kutatási jelentése, 2021. január.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

(26) Európai Bizottság (2021): Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mesterséges intelligenciára vonatkozó harmonizált szabályok (a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály) megállapításáról és egyes uniós jogalkotási aktusok módosításáról, COM(2021) 206 final.

(27) HL C 517,, 2021.12. 22., 61. o. 1.10.

(28) ILO (2021) WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016.

(29) Niedhammer és mtsai. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe. Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza és mtsai. (2020). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019. The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020), European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019) – háttér-tájékoztató.

(33) https://osha.europa.eu/hu/emerging-risks.

(34) HL C 105., 2022.3.4., 114. o.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(37) Az új szerv feladata, hogy támogatást nyújtson a munkaerő-mobilitásra és a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós jogi aktusoknak való megfeleléshez és a tagállamok közötti egyeztetéshez.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html.

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) Olyan vegyi anyag, amely befolyásolhatja a férfiak vagy a nők termékenységét vagy a születendő gyermek fejlődését.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.