HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 107/12

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 107/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

Ez a közzététel felváltja a Hivatalos Lapban (HL C 6., 2016.1.9.) közzétett egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„FLÖNZ”

EU-szám: DE-PGI-0005-01257 – 2014.8.26.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Elnevezés

„Flönz”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Flönz” hagyományos kézműves véres hurka. A főzőkolbászok, azon belül a véres hurkák közé tartozik. Úgynevezett egyszerű összetételű véres hurka, ami azt jelenti, hogy tartalmaz sertéshúst, de nem felismerhető mennyiségben. A „Flönz” hurkát természetes bélbe vagy műbélbe töltik. Átmérője 30 mm és 65 mm között van. A természetes bélbe vagy műbélbe töltött hurka keresztmetszete kör alakú, alakja hajlított hengert formáz, a végei a hurkákra jellemzően össze vannak húzva. A hurkavégek gyűrű alakban össze is érhetnek. A hurkamassza színe vörösesbarna, amelyet a szalonnadarabok fehér színe tör meg. A hurka színe kívülről is vörösesbarna.

Állaga puha, de jól szeletelhető. Frissen és füstölve kapható.

A hurka a következő kiszerelésben kerül értékesítésre: lezárt csomagban; bélbe töltve, egészben vagy darabolva; valamint szeletelt formában, (vákuum- vagy ahhoz hasonló csomagolásban) előre csomagolva is. A „Flönz” hurkát nem árusítják üvegben, konzervdobozban vagy egyéb tárolóeszközbe csomagolva.

A „Flönz” hurkának látható mennyiségben kell szalonnát tartalmaznia. A szalonna az össztömeg legfeljebb 25–30 %-át teszi ki. A szalonnadarabok átmérője 5 mm és 10 mm között van. A friss „Flönz” zsírtartalma 25–35 % között van, kötőszövetmentes húsfehérje-tartalma pedig nem lehet 8 %-nál kevesebb.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Összetevők:

— friss szalonnabőr

— friss vagy fagyasztott (esetleg felolvasztott) sertésszalonna

— sertéshús

— sertésfejhús (nem kötelező)

— sertésvér

— nitrites pácsó

— fűszerek (csak természetes fűszerek, aromákat és fűszerkivonatokat nem tartalmaz)

— vöröshagyma (nem kötelező)

— húsalaplé (nem kötelező)

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A hagyományos termék minőségének biztosítása érdekében az előállítás valamennyi lépését a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

Az előállítás földrajzi területe Észak-Rajna Vesztfália tartomány egy része, nevezetesen Köln, Leverkusen, Bergisch Gladbach, Rösrath, Wesseling, Brühl, Hürth, Frechen, Pulheim, Bonn, Neuss, Dormagen, Monheim, Ratingen és Düsseldorf városok, valamint Rhein-Sieg járás területe.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

Köln (az előállítási terület legnagyobb és nagyjából annak földrajzi középpontjában fekvő városa), Düsseldorf és Bonn (az előállítási terület következő két legnagyobb városa), valamint a meghatározott földrajzi területhez tartozó csaknem összes település a Rajna partján fekszik. „Flönz” nélkül elképzelhetetlen az egész előállítási területen igen fontos szerepet betöltő farsangi ünnepség. A kölni és a düsseldorfi farsangi ünnepség a legismertebbek, de a farsang a többi településen is az év kiemelkedő ünnepe, amely nagy jelentőséggel bír a helyi lakosok számára. Ehhez a hagyományos termékek is hozzátartoznak. Ilyen a „Flönz” is, amely a közös gasztronómiai hagyomány révén egyesíti a magukat tréfásan néha ellenségnek beállító Köln és Düsseldorf városait.

A termék sajátosságai

A „Flönz” azért örvend különösen jó hírnévnek, mert maga a név és az étel is az előállítási terület identitásának és egyediségének jelképe. A „Flönz” hurkát puha, friss formában történő fogyasztásra szánják. Ebben különbözik főként a délnémet terület véres hurkáitól, amelyeket gyakran tartósítva, szárított, kemény formában fogyasztanak. A „Flönz” előállításához a szalonna minőségi okokból csak friss vagy fagyasztott formában – tehát tartósítva nem – használható. Ez azért fontos, mert a friss vagy fagyasztott szalonna hozzájárul a nem kívánatos oxidáció megakadályozásához, hosszabb tárolás esetén ugyanis az oxidáció következtében a hurka illata és íze avassá válna. A friss vagy fagyasztott szalonna alkalmazása az adott területre jellemző, és az előállítás helyi hagyományai alapján a termék földrajzi területhez kötődő sajátosságának minősíthető.

A „Flönz” különös elismertsége a meghatározott földrajzi területen történő előállításon alapul. Ez abban is megmutatkozik, hogy a név és maga az étel is az előállítási terület identitásának és egyediségének jelképe. A „Flönz” a fő összetevője a „Kölsch Kaviar” nevű hagyományos fogásnak is, amely minden kölni sörvendéglő étlapján megtalálható, és amely ugyanakkor nem kaviár, hanem hagymakarikákkal körített „Flönz”. A szintén népszerű „Himmel un Äd” nevű fogás pedig nem más, mint „Flönz” almabefőttel és burgonyapürével. A vonatkozó irodalom is igazolja a „Flönz” kölni gasztronómiában betöltött fontos szerepét:

Franz Mathar/Rudolf Spiegel, Kölsche Bier- und Brauhäuser, Köln 1989;

Peter Honnen, Kappes, Knies und Klüngel, Köln 2003;

Berthold Heizmann, Von Apfelkraut bis Zimtschnecke, Köln 2011;

Gerard Schmidt/Joachim Römer, Kölsch Kaviar un Ähzezupp, Köln 1990.

Ok-okozati viszony

A „Flönz” elismertsége és a meghatározott földrajzi területtel való szoros kapcsolata hosszú idő alatt, szerves módon alakult ki. Kölnben már a 19. század végén létezett a „Flönz” fogalom (Wrede, Neuer Kölnischer Sprachenschatz, Köln, 1956, 235. o.).

1947-ben Jupp Schlösser dalszövegíró és Dr. Gerhard Jussenhoven zeneszerző azon élcelődtek, milyen nehéz a máshonnan érkezőknek helyesen megtanulniuk a kölni nyelvjárást. Erre az „o” hang miatt nehezen kiejthető „Blotwoosch” (Blutwurst – véres hurka) szót hozták fel példaként, és helyette annak szinonimáját, a „Flönz” szót ajánlották. „Sag’ ens Blotwoosch” című daluk így szól:

„… Sag’ ens Blotwoosch… Wäm dat Woot es zo schwer. Dä säht einfach Flönz…”

Ezt követően Toni Steingass 1980-as, „Bunnefitschmaschinche” című dala említi a terméket:

„…Wä en Kölle uze well, da säht statt Blodwoosch Flönz, Un wä dat nit sage kann, dä stammp us der Provönz!…”

Ennél is újabb forrás Gerd Köster és Frank Hocker „Buure Säu” című, 1996-os dala:

„…De Haupsaach es, de Flönz es god. Alles andre es zo kompliziert…”.

Peter Millowitsch 2011-ben vitte színre kölni színházában a „Für eine Handvoll Flönz” (Egy maréknyi Flönzért) című darabot, és a nagyjából ezzel egy időben – a 2011/2012-es farsangi szezonban – a Kölner Stunksitzung farsangi kabaréjában elhangzott tréfa szerint „Kölsch gibt es nur gegen Flönz. Euro Flönz…”. (Kölsch már csak Flönzért kapható. Euro-Flönzért.)

A „Flönz” fogalmat a társadalmi élet számos területén használják rendezvények vagy egyesületek kölni identitásának hangsúlyozására: egy kölni kosárlabdacsapat például a „Flying Flönz I” nevet választotta magának. A kölni vitorlásklub évente „Royal Flönz Kapp” elnevezéssel szervez rendezvényt. A pulheimi Ahl Häre farsangi társaság 2012-ben első alkalommal megrendezett oldtimer-felvonulására „Tour de Flönz” elnevezéssel került sor.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41118

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.