Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről /* COM/2013/0342 final - 2013/0181 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Ez a kezdeményezés az Unió gazdasági kormányzásának erősítését célzó szakpolitikai keretbe illeszkedik. A foglalkoztatást és növekedést célzó uniós stratégia, a gazdasági és költségvetési politikák koordinációjára irányuló európai szemeszter, valamint a túlzott államháztartási hiány korrekcióját szolgáló Stabilitási és Növekedési Paktum mellett szükség van a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására is. Az 1176/2011/EU rendelet ebből a célból részletes szabályokat állapított meg az euróövezetben vagy az Európai Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan (a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás, MIP). A MIP és mutatókra épülő eredménytáblája szükségessé teszi a mutatók és az alapul szolgáló statisztikai adatok hatékony minőségellenőrzését. Az ECOFIN Tanács a 2011. november 8-i és a 2012. november 13-i ülésén hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a MIP hitelessége érdekében az eredménytáblának a legjobb minőségű, friss statisztikákat kell tartalmaznia, és felkérte a Bizottságot (az Eurostatot), hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak biztosítása érdekében, hogy e statisztikák összeállításához megbízható eljárást alkalmazzanak, és az alap statisztikai adatok minősége folyamatosan javuljon. A MIP-hez tehát ki kell dolgozni egy, az Európai Parlament és Tanács rendeletére épülő, jól megalapozott statisztikai minőségellenőrzési rendszert. E rendelet az adatminőség ellenőrzését, az adatok és metaadatok összeállítását és továbbítását, valamint az adatokkal kapcsolatban a különböző érdekelt felek, illetve az Európai Parlament és a Tanács irányába teljesített beszámolást/tájékoztatást fogja lefedni. A rendelet új feladatokat szab a Bizottságnak (Eurostatnak) az alábbi főbb területeken: a MIP-adatok minőségének validálása vagy a már létező vagy a bizonyos területeken még tovább részletezendő minőségi kritériumoknak megfelelően; a tagállami adatösszeállításhoz használt források és módszerek strukturálása, összegyűjtése és elemzése; az adatminőség javítására irányuló cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása. A MIP-adatokkal kapcsolatos munkát az internetes közzétételt és információmegosztást szolgáló megfelelő keretekkel, valamint tájékoztatási tevékenységekkel kell támogatni. A jó minőségű statisztikai adatok szolgáltatása érdekében a tervezetben szereplő rendelet végrehajtása szoros együttműködést fog igényelni a tagállamok statisztikai hatóságaival mind az eredménytábla adatai, mind az alapul szolgáló statisztikai adatok tekintetében. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI 2.1. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI Az ECOFIN Tanács kiemelte annak szükségességét, hogy a MIP eredménytáblájában a legjobb minőségű statisztikai adatoknak kell szerepelniük, és ehhez megbízható minőségellenőrzésre van szükség. A Gazdaságpolitikai Bizottságban részletes egyeztetések folytak a tagállamokkal a MIP-adatok minőségét és összehasonlíthatóságát érintő kérdésekről. Ennek nyomán a Gazdaságpolitikai Bizottság 2012. évi jelentésében meghatároztak néhány olyan területet, ahol javítani kell a strukturális statisztikákra vonatkozó követelményeken. Más főigazgatóságokkal, például a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósággal is folytak egyeztetések. Az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítására irányulóan számos intézkedés meghozatalára került sor az Európai Központi Bankkal és más nemzetközi szervezetekkel együttműködésben. 2.2. HATÁSVIZSGÁLATOK E rendelet sikeres végrehajtásához elsősorban a tagállamok statisztikai hatóságának szoros együttműködésére lesz szükség a MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása érdekében. Újabb adatgyűjtési mechanizmusok nincsenek kilátásba helyezve. Amennyiben nem sikerül jogilag kötelező, kellőképpen megalapozott minőségellenőrzési rendszert elfogadni, a MIP-adatok minősége és összehasonlíthatósága nem lenne a Bizottság által folytatott szakpolitika követelményeinek megfelelően biztosítva. Ez azonban kihatna a MIP-rendszer hitelességére és hatékonyságára. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Ez a rendelet meghatározza a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatására vonatkozó szabályokat. Ezek a szabályok a MIP eredménytáblájában szereplő mutatók összeállításával, minőségellenőrzésével és közzétételével kapcsolatosak. A rendelet legfőbb célja, hogy a MIP-adatok legjobb minőségének biztosítása érdekében megalapozott minőségellenőrzési rendszert biztosítson. Az európai statisztikák tekintetében a jogalapot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke jelenti. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. Az említett cikk meghatározza az európai statisztikákra vonatkozó követelményeket, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. A javaslat a szubszidiaritás és az arányosság elvének egyaránt megfelel. A szubszidiaritás elvét illetően a javaslat céljai nem esnek az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, ugyanakkor a tagállamok nem tudják azokat kielégítően megvalósítani. Világos európai keret – vagyis a MIP-adatok közös minőségellenőrzési rendszerét meghatározó európai jogszabály – nélkül a tagállamok nem tudnak a szükséges mértékig megfelelni a központi minőségi elvárásoknak. Mivel az Európai Unió szintjén a MIP-adatokra vonatkozó összehangolt minőségellenőrzési rendszert csak a Bizottság tud kidolgozni és alkalmazni, a javaslat céljai európai uniós szinten, európai szintű jogszabállyal jobban elérhetők. Másrészről a rendszer sikeres végrehajtása szoros együttműködést igényel a tagállamok statisztikai hatóságaival mind a MIP-adatok, mind az alapul szolgáló statisztikai adatok tekintetében. Az Európai Unió ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. Az arányosság elvét illetően a rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem terjed túl azon, ami ehhez szükséges. A rendelet nem ír elő adatgyűjtési mechanizmust a MIP-adatokra vonatkozóan az egyes tagállamok tekintetében, és nem is alakít ki új rendszereket párhuzamosan a meglévők mellett. A rendelet mindössze egy minőségellenőrzési rendszert határoz meg az eredménytáblában szereplő adatok és egyéb MIP-adatok összeállítására, továbbítására és közzétételére vonatkozóan. A javasolt jogi eszköz egy európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet azért kedvezőbb, mert az egész Európai Unióra vonatkozóan ugyanazt a jogszabályt állapítja meg, ami nem hagy lehetőséget a tagállamoknak arra, hogy hiányosan vagy szelektív módon alkalmazzák azt. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis azt nem kell átültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más, 1997 óta elfogadott, európai statisztikai jogi aktusokkal is. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A Bizottság COM(2011) 211 végleges hivatkozási számú, „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című közleményében meghatározott standardokkal összhangban lévő, jó minőségű MIP-adatok biztosítása többletforrásokat igényel. Ez a gyakorlatban 21 álláshely (12 tisztviselő és 9 fő külső személyzet) igénylését jelentette a Bizottságra (Eurostatra) bízott feladatok ellátása érdekében. Ezen felül a javaslatban szereplő MIP ellenőrző látogatásokkal összefüggésben a Bizottságnak szüksége lesz a tagállami szakértők segítségére is, az ezzel összefüggő költségeket pedig a tagállamokkal közösen viselné. A segítség ezen formája magában foglalja nemzeti szakértők különleges szaktudásának és tapasztalatának hasznosítását más tagállamokban végzett látogatások keretében, ideértve többek között a rendszer teljes átláthatóságának biztosítására irányuló látogatásokat is. Ebben a szakaszban nehéz pontosan megmondani, hogy a Bizottságnál felmerülő költségek miként kerülnek majd finanszírozásra, illetve pontos becslést sem lehet még adni ezek összegére, többek között azért sem, mert a Bizottság törekedni fog az Eurostat által a kapcsolódó területeken végzett látogatásokkal összefüggésben felmerülő minden lehetséges szinergia kihasználására. 5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK A javasolt aktus az EGT-vel összefüggő kérdést nem érint. 2013/0181 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Központi Bank véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] riasztási mechanizmust hoz létre az egyensúlyhiányok korai észlelésének és nyomon követésének megkönnyítése érdekében. Az említett rendelet alapján a Bizottság elkészíti a riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentését, amely kvalitatív gazdasági és pénzügyi értékelést tartalmaz, és amelyben megállapítja, hogy mely tagállamokról véli úgy, hogy egyensúlyhiány által érintettek vagy egyensúlyhiány kockázatának vannak kitéve. (2) A túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] az euróövezeti tagállamokkal szemben alkalmazható, a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány hatékony kiigazítását célzó pénzügyi szankciók rendszerét állapítja meg. (3) A makrogazdasági egyensúlyhiány hatékony felügyelete a megbízható statisztikai adatokon alapul. A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[3] meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét. (4) A riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés – amelynek alapját mutatók és az egyes mutatók értékeit a megfelelő indikatív küszöbértékhez viszonyító eredménytábla képezik – egy első szakaszbeli átvilágítási eszköznek tekinthető, amelynek segítségével a Bizottság meghatározza azon tagállamokat, amelyek esetében a fejlemények további részletes vizsgálatot tesznek szükségessé annak elbírálásához, hogy fennáll-e egyensúlyhiány vagy egyensúlyhiány kialakulásának kockázata. A riasztási mechanizmus keretében készült jelentés MIP-adatokat tartalmaz. A feltárt folyamatok mögött húzódó indokok elemzésére viszont a későbbi részletes vizsgálatokban kerül sor, az egyensúlyhiányok jellegének meghatározása céljából. Az eredménytáblát és a küszöbértékeket nem mechanikusan, hanem a gazdasági összefüggések figyelembevételével kell értelmezni. A részletes vizsgálatok készítése során a Bizottság gazdasági változók és kiegészítő információk széles körét fogja megvizsgálni, kellő figyelmet szentelve az adott országra jellemző körülményekre. Ebből kifolyólag nem lehet előre teljes körűen meghatározni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében felhasználható adatok körét, e helyett az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozó 1176/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások alapján kell meghatározni ezeket. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás végrehajtásakor a Bizottság és a Tanács előnyben részesíti a tagállamok által összeállított és a Bizottság (Eurostat) részére továbbított statisztikákat. Más, nem ezen a módon összeállított és továbbított statisztikák – kellően figyelembe véve azok minőségét – csak akkor kerülhetnek felhasználásra, ha a fenti módon összeállított és továbbított statisztikai adatok nem tartalmazzák a szükséges információt. (5) Összhangban az európai statisztikák minőségirányítására vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott keretekkel[4] ki kell alakítani egy megbízható eljárást a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő adatok (a továbbiakban: MIP-adatok) összeállítására, ellenőrzésére és közzétételére, továbbá az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására. A makrogazdasági statisztikával foglalkozó igazgatóknak (DMES) a Bizottság által létrehozott fóruma a megfelelő szakértői csoport ahhoz, hogy a szükséges segítséget nyújtsa a Bizottságnak (Eurostatnak) a MIP-adatok megalapozott minőségellenőrzési rendszerének működtetéséhez. (6) Elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges statisztikák előállítása kizárólag megbízható adatok alapján történjen. Az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észleléséhez, illetve a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséhez és kiigazításához nélkülözhetetlen bemeneti MIP-adatok előállítása összefüggésben a nem megbízható adatok szolgáltatásának súlyos hatása lehet az Unió érdekeire nézve. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás működtetése érdekében a MIP-adatok előállításának, szolgáltatásának és minőségellenőrzésének hatékonyabb érvényesítéséhez további intézkedések szükségesek. Ezen intézkedéseknek javítaniuk kell az alapul szolgáló statisztikai adatok hitelességét, valamint a MIP-adatok szolgáltatását és minőségellenőrzését. A MIP-adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásától való elrettentés érdekében pénzbüntetési mechanizmusról kell rendelkezni, amely egyben a kellő gondosság biztosításának célját is fogja szolgálni a MIP-adatok előállítása során. (7) A statisztikák manipulálása esetén kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a Bizottság által ilyen esetek kivizsgálása során követendő eljárásra vonatkozó szabályok kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 290. cikkének megfelelő jogi aktusokat fogadhasson el a pénzbírság összegének megállapítására és a Bizottság általi vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. (8) A tagállamok által közölt MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének biztosítása érdekében szoros együttműködést és állandó párbeszédet kell kialakítani a Bizottság és a tagállamok statisztikai hatóságai között. (9) Az adatszolgáltatási teher minimalizálása, a koherencia biztosítása, az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a 223/2009/EK rendelet 9. cikkével összhangban a MIP-adatokra vonatkozóan szoros együttműködést kell biztosítani az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere között. (10) Az e rendelet végrehajtására vonatkozó egységes feltételek megteremtése érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra, amelyeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[5] foglaltak szerint kell gyakorolni. (11) Mivel e rendelet célját, nevezetesen a MIP-adatok szolgáltatására és minőségellenőrzésére, valamint az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására irányuló megbízható, közös rendszer létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (12) Az e rendelet értelmében a Bizottsághoz rendelt statisztikai feladatokat az Unió statisztikai hatóságaként működő Eurostatnak kell elvégeznie. A szóban forgó feladatokat az Eurostatnak a 223/2009/EK rendeletben meghatározott statisztikai elvekkel összhangban és az Eurostatról szóló, 2012. szeptember 17-i 2012/504/EU bizottsági határozatnak[6] megfelelően kell ellátnia, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET TÁRGY 1. cikk (1) E rendelet az Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, illetve a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzésére és kiigazítására szolgáló, az 1176/2011/EU rendelet 3–11. cikke szerinti eljárás céljából összeállított és továbbított statisztikai adatok (a továbbiakban: MIP-adatok) szolgáltatására és minőségellenőrzésére vonatkozó szabályokat állapítja meg. (2) E rendelet a tagállamok által összeállított és továbbított MIP-adatokra alkalmazandó, függetlenül attól, hogy a Tanács vagy a Bizottság véleménye szerint egyensúlyhiány fennáll-e, illetve függetlenül attól, hogy az 1176/2011/EU rendelet 7. cikke szerinti túlzott egyensúlyhiányt megállapított-e. E rendelet azon tagállamokra is alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást a(z) ZZ/XXXX/EU rendelet XX. cikkével összhangban felfüggesztették (a „kettes csomag” rendeletének hivatkozása annak elfogadását követően beillesztendő). II. FEJEZET ADATTOVÁBBÍTÁS A BIZOTTSÁGNAK 2. cikk (1) A tagállamok által továbbítandó adatok az előző évre (n-1. év) és az azt megelőző kilenc évre (az n-2. év és az n-10. év közötti időszak) vonatkoznak. (2) A MIP-adatok továbbítására vonatkozó határidők az érintett alap-jogiaktusnak megfelelően az Unió érdekeinek figyelembevételével megállapított vagy a Bizottság által az egyes naptárakban közölt határidők. (3) A Bizottság minden évben közli a tagállamokkal az 1176/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti riasztási mechanizmus keretében készült éves jelentés menetrendjét. A (2) bekezdésben említett menetrend, határidők és naptárak alapján a Bizottság dönt a továbbítandó legfrissebb MIP-adatok tárgyidőszakának zárónapjáról, és döntését közli a tagállamokkal. III. FEJEZET MINŐSÉGJELENTÉS 3. cikk (1) Az 1. cikkben említett MIP-adatok továbbításakor a tagállamok minőségjelentés formájában tájékoztatást küldenek a Bizottságnak (Eurostatnak) a továbbított adatok számítási módjáról, ideértve a forrásokat és a módszereket érintő esetleges változásokat is. (2) A továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségi kritériumok alkalmazandók. (3) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a minőségjelentések módozataira, szerkezetére és gyakoriságára vonatkozó szabályok meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 4. cikk A MIP-adatok összeállítására és továbbítására vonatkozó szabályok helyes végrehajtásával kapcsolatos kételyek felmerülése esetén az érintett tagállam a Bizottságtól (Eurostattól) kér további tájékoztatást. A Bizottság haladéktalanul megvizsgálja a kérdést és értelmezését közli az érintett tagállammal, a makrogazdasági statisztikákkal foglalkozó, a Bizottság által létrehozott érintett szakértői csoporttal, az összes többi tagállammal és a nyilvánossággal. IV. FEJEZET MINŐSÉGÉRTÉKELÉS 5. cikk (1) A Bizottság (Eurostat) rendszeresen értékeli a MIP-adatok minőségét. Az értékelés elsősorban – amennyiben alkalmazható – a 6. cikkben említett módszertani leírásokban és a tagállamok minőségjelentéseiben meghatározott területekre összpontosít. A Bizottság a minőségértékelést a 223/2009/EK rendeletben meghatározott elvekkel összhangban végzi el. A minőségértékelés – amennyiben alkalmazható – teljes mértékben hasznosítja a MIP-adatokra vonatkozóan a meglévő minőségellenőrzési rendszerek keretében elvégzett munkát és annak eredményeit. (2) A statisztikai adatokra vonatkozó titoktartásra vonatkozóan a 223/2009/EK rendeletben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal (Eurostattal) az adatok minőségének értékeléséhez kért adatokat és információkat. (3) A Bizottság (Eurostat) a makrogazdasági statisztikákkal foglalkozó érintett szakértői csoport segítségével évente értékeli a tagállamok MIP-adatait. (4) Ezt az értékelést a 3. cikk (2) bekezdésében említett minőségi kritériumokkal összhangban végzik el. Az értékelés során különösen a következő elemeket vizsgálják: a) a tagállamok által továbbított MIP-adatok; b) a 6. cikkben említett minőségjelentések és módszertani leírások; c) a MIP-adatokkal összefüggésben a tagállamokban végzett látogatásokból és a tagállamokkal folytatott egyeztetésekből származó jelentések. V. FEJEZET A MIP-ADATOK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT ADATFORRÁSOK ÉS MÓDSZEREK LEÍRÁSA 6. cikk (1) A tagállamok teljes és naprakész leírást továbbítanak a Bizottság (Eurostat) részére a MIP-adataik összeállításához használt adatforrásokról és a módszerekről (a továbbiakban: módszertani leírás). (2) A tagállamok elkészítik a módszertani leírásokat, majd legkésőbb [kilenc hónappal e rendelet elfogadását követően – konkrét dátum a Kiadóhivatal által közzétételkor beillesztendő]-ig elküldik azokat a Bizottság (Eurostat) részére. A Bizottság (Eurostat) [e rendelet elfogadásától számított három hónapon belül – konkrét dátum a Kiadóhivatal által közzétételkor beillesztendő]-ig ezen módszertani leírások szerkezetének és frissítésük módjának meghatározása céljából végrehajtási aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (3) A tagállamok a módszertani leírásokat nyilvánosságra hozzák. VI. FEJEZET A TAGÁLLAMOKBAN VÉGZETT LÁTOGATÁSOK 7. cikk (1) Amennyiben a Bizottság (Eurostat) problémákat tár fel, és különösen ha az 5. cikk szerinti minőségértékeléssel összefüggésben tár fel problémákat, az érintett tagállamban végzett látogatásokról dönthet. (2) Az ilyen látogatások célja az érintett MIP-adat minőségének részletes vizsgálata. A látogatások módszertani kérdésekre, a módszertani leírásban szereplő adatforrásokra és módszerekre, az adatokra és a kiegészítő statisztikai folyamatokra összpontosulnak azzal a céllal, hogy értékeljék a vonatkozó számviteli és statisztikai szabályoknak való megfelelést. (3) A Bizottság (Eurostat) a 74/122/EGK tanácsi határozattal[7] létrehozott Gazdaságpolitikai Bizottságnak beszámol ezen látogatások megállapításairól, ideértve a megállapításokkal kapcsolatban az érintett tagállam által tett esetleges észrevételeket is. A jelentéseknek a Gazdaságpolitikai Bizottság részére történt továbbítását követően – a 223/2009/EK rendeletnek a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jelentéseket az érintett tagállam által tett esetleges észrevételekkel együtt közzéteszik. (4) A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére szakértői segítséget nyújtanak a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő statisztikai kérdésekkel kapcsolatban, ideértve a látogatások előkészítését és végrehajtását is. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A MIP-adatokért felelős tagállami hatóságok által a Bizottsághoz (Eurostathoz) küldött javaslatok alapján [dátum rögzítendő]-ig szakértői lista kerül felállításra. (5) A Bizottság (Eurostat) megállapítja a szakértők kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat, figyelembe véve a szakértők tagállamok közötti megfelelő megoszlását és megfelelő rotációját, valamint a szakértők munkavégzésére és a pénzügyi kérdésekre vonatkozó szabályokat és eljárásokat. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal közösen viseli a nemzeti szakértők segítségével kapcsolatban a tagállamoknál felmerülő összes költséget. (6) A Bizottság (Eurostat) biztosítja, hogy az e látogatásokon részt vevő tisztviselők és szakértők teljes mértékben megfeleljenek a tárgyi hozzáértésre, a szakmai függetlenségre és a titoktartásra vonatkozó követelményeknek. VII. FEJEZET ADATSZOLGÁLTATÁS A BIZOTTSÁG (EUROSTAT) RÉSZÉRŐL 8. cikk (1) A Bizottság (Eurostat) többek között sajtóközleményeken és/vagy belátása szerint egyéb csatornákon keresztül szolgáltat MIP-adatokat a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás céljából. (2) Függetlenül attól, hogy valamely tagállam nem továbbította saját adatait, a Bizottság (Eurostat) késedelem nélkül szolgáltatja a tagállamok MIP-adatait. (3) A Bizottság (Eurostat) adott esetben jelezheti fenntartását valamely tagállam MIP-adatainak minőségével kapcsolatban. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás közzététele után az ügy tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően azonnal nyilvánosságra kell hozni. (4) A Bizottság (Eurostat) módosíthatja a tagállamok által továbbított adatokat és közölheti a módosított adatokat és a módosítás indokait, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által megküldött adatok nem felelnek meg a 3. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás indokairól. VIII. FEJEZET A STATISZTIKAI ADATOK MANIPULÁLÁSÁNAK SZANKCIÓI 9. cikk (1) A Tanács a Bizottság javaslata alapján eljárva határozhat úgy, hogy pénzbírságot szab ki arra a tagállamra, amely szándékosan vagy súlyos gondatlanságból valótlan MIP-adatokat közöl. (2) Az (1) bekezdésben említett pénzbírságnak hatékonynak, visszatartó erejűnek és a valótlan adatközlés jellegével, súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lennie. A pénzbírság összege nem haladhatja meg az érintett tagállam GDP-jének 0,05%-át. (3) A Bizottság az (1) bekezdésében említett valótlan adatközlés tényének megállapításához szükséges bármely vizsgálatot elvégezhet. Vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja, hogy valószínűsíthetően fennállnak a valótlan adatközlés megvalósítására alkalmas tények. A vélelmezetten valótlan adatközlés kivizsgálása során a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által közölt észrevételeket. Feladatai elvégzéséhez a Bizottság információkat kérhet a tagállamtól, helyszíni vizsgálatokat folytathat le és hozzáférhet az alapul szolgáló statisztikai adatokhoz és a MIP-adatokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz. Ha az érintett tagállam nemzeti joga előzetes bírósági engedélyt követel meg a helyszíni vizsgálatok elvégzéséhez, a Bizottság benyújtja a szükséges kérelmeket. A vizsgálat befejezésekor és adott esetben javaslatnak a Tanácsnak való benyújtása előtt a Bizottság lehetőséget biztosít az érintett tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált ügyekkel kapcsolatban. A Bizottság a Tanács elé terjesztett javaslatát csak olyan tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt észrevételeket tenni. A vizsgálatok során a Bizottság teljes mértékben tiszteletben tartja az érintett tagállam védekezéshez való jogát. (4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatban: a) az (1) bekezdésben említett pénzbírság összege megállapításának részletes kritériumai; b) a (3) bekezdésben említett vizsgálatokkal, a vizsgálatokkal együtt járó intézkedésekkel és jelentéstétellel kapcsolatos eljárás részletes szabályai; c) a védekezéshez való jog biztosítását, az iratokba történő betekintést, a jogi képviseletet, a titoktartást, a határidőket és az (1) bekezdésben említett pénzbírságok beszedését célzó eljárás részletes szabályai. (5) Az Európai Unió Bíróságának korlátlan hatásköre van a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban hozott, pénzbírságot kiszabó határozatainak felülvizsgálatára. A Bíróság a kiszabott pénzbírságot megsemmisítheti, csökkentheti vagy növelheti. IX. FEJEZET A SZANKCIÓK JELLEGE ÉS KÖLTSÉGVETÉSI ELOSZTÁSA 10. cikk A 11. cikk alapján kiszabott szankciók közigazgatási jellegűek. 11. cikk A 9. cikk alapján beszedett pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és az Unió költségvetésének bevételét képezik. X. FEJEZET A FELHATALMAZÁS GYAKORLÁSA 12. cikk (1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg. (2) A Bizottság az egy hónappal e rendelet hatálybalépése után kezdődő három éves időtartamra felhatalmazást kap a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a három éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. XI. FEJEZET SZAVAZÁS A SZANKCIÓKRÓL 13. cikk A 9. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el. XII. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 14. cikk (1) A Bizottság munkáját az európai statisztikai rendszer bizottsága segíti, amelyet a 223/2009/EK rendelettel hoztak létre. A bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. 15. cikk A 223/2009/EK rendelet 5. cikkével összhangban a nemzeti statisztikai intézetek végzik a MIP-adatokkal kapcsolatos nemzeti szintű koordinációt. Ezzel összefüggésben a többi nemzeti hatóság a nemzeti statisztikai hatóságnak tesz jelentést. A tagállamok megteszik az e rendelkezés alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket. 16. cikk (1) A tagállamok biztosítják, hogy a Bizottságnak (Eurostatnak) szolgáltatott adatokat a 223/2009/EK rendelet 2. cikkében megállapított elveknek megfelelően továbbítsák. (2) A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy a MIP-adatoknak a Bizottság (Eurostat) részére történő összeállításáért és továbbításáért felelős intézmények és tisztviselők elszámoltathatók legyenek, és a 223/2009/EK rendelet 2. cikkében megfogalmazott elvekkel összhangban járjanak el. 17. cikk A Bizottság (Eurostat) rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság (Eurostat) által az e rendelet végrehajtása érdekében végzett tevékenységekről. 18. cikk (1) 2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását és megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (2) A felülvizsgálat többek között a következőket értékeli: a) a MIP-adatok minőségének biztosítása terén elért előrehaladás; b) e rendelet és az alkalmazott minőségellenőrzési rendszer hatékonysága. Adott esetben a felülvizsgálati jelentést a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri. 19. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: Az Európai Parlament és Tanács rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről. 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[8] Statisztika (3403 – Statisztikai adatok előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása). 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa þ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések Az Európai Unió megerősített és integrált gazdasági kormányzása a 2011-ben elfogadott hatos csomag alapján 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. sz. meghatározott célkitűzés: Statisztikai adatok szolgáltatása az uniós politikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, különös tekintettel a makrogazdasági hiány kezelésére szolgáló eljárásra és az annak eredménytáblájában szereplő mutatókra az 1176/2011/EU rendelettel összhangban. Az említett rendelet szabályokat állapít meg az euróövezetben vagy az Európai Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3403- Statisztikai adatok előállítása 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére szolgáló eljárás (MIP) és az annak eredménytáblájában szereplő statisztikai adatok alapját az 1176/2011/EU rendelet képezi, amely szabályokat állapít meg az euróövezetben vagy az Európai Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan. A MIP hatékonysága érdekében szükséges a MIP-adatok hatékony statisztikai minőségellenőrzése. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a MIP hitelessége érdekében az eredménytáblának a legjobb minőségű, friss statisztikákat kell tartalmaznia, és felkérte a Bizottságot (az Eurostatot), hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak biztosítása érdekében, hogy e statisztikák összeállításához megbízható eljárást alkalmazzanak, és az alap statisztikai adatok minősége folyamatosan javuljon. Az Eurostat ennek megfelelően a MIP számára megalapozott statisztikai minőségellenőrzési rendszert fog kidolgozni, amelynek alapját e rendelet képezi. Az intézkedés eredményeképp biztosítva lesz a MIP-pel összefüggő döntések szilárd statisztikai megalapozottsága, ami a gyakorlatban a Bizottság által megállapított minőségi standardoknak megfelelő, jó minőségű mutatók formáját fogja ölteni. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. Annak biztosítása érdekében, hogy az észlelt problémákat minden egyes tagállam esetében megfelelően kezeljék, és az előirányzott fejlesztési intézkedéseket végrehajtsák, az Eurostat a makrogazdasági statisztikák magas szintű nemzeti szakértőiből álló csoporttal együttműködésben fogja értékelni a tagállamok adatait. E munka eredményei minden évben megvitatásra kerülnek a Gazdaságpolitikai Bizottságban, és az eredményeket a Bizottság a riasztási mechanizmus keretében készült jelentésében az európai szemeszter keretében fogja bemutatni. A Bizottság rendszeresen jelentést fog tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A Tanács kiemelte annak szükségességét, hogy a MIP eredménytáblájában a legjobb minőségű statisztikai adatoknak kell szerepelniük, és ehhez megbízható minőségellenőrzésre van szükség. A Gazdaságpolitikai Bizottságban részletes egyeztetések folytak a tagállamokkal a MIP-adatok minőségét és összehasonlíthatóságát érintő kérdésekről. Ennek nyomán a Gazdaságpolitikai Bizottság 2012. évi jelentésében meghatároztak néhány olyan területet, ahol javítani kell a strukturális statisztikákra vonatkozó követelményeken. A szóban forgó adatok minőségének garantálása érdekében megalapozott minőségellenőrzési rendszert kell létrehozni. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték A MIP-adatok európai szinten összehangolt minőségellenőrzési rendszerének kidolgozása és végrehajtása uniós intézkedést igényel. Az uniós intézkedés a tagállamok tapasztalatára és bevált módszereire fog építeni, egyúttal támogatni fogja az ilyen tapasztalatok és módszerek megosztását. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az e javaslatban szereplő minőségellenőrzési rendszer jelentős mértékben az Eurostat által az uniós saját források és a túlzotthiány-eljárás területén kidolgozott és jó pár éve alkalmazott, hasonló rendszerekre épül. Az említett két területen nagyon jelentős előrelépéseket sikerült elérni. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Az e javaslatban szereplő minőségellenőrzési rendszer azokon az érintett területeken kerül bevezetésre, ahol ilyen rendszer még nincs. E továbbfejlesztett minőségellenőrzési rendszer kiépítéséhez és fenntartásához többletforrásokra van szükség. Az említett többletforrások nélkül az elvárt minőségi szint elérése nem lesz lehetséges. A többletforrások felmérésekor a Bizottság természetesen a lehető legnagyobb figyelmet fordította az esetleges párhuzamosságok elkerülésére, és törekedni fog a már meglévő, hasonló minőségellenőrzési rendszerekkel megvalósítható összes szinergia hasznosítására, így például a bruttó nemzeti jövedelemre vonatkozó és a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos statisztikai adatok területén is. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama þ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[9] þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A munka eredményei minden évben megvitatásra kerülnek a Gazdaságpolitikai Bizottságban, és az eredményeket a Bizottság a riasztási mechanizmus keretében készült jelentésében az európai szemeszter keretében fogja bemutatni. Továbbá 2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet végrehajtásáról. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…...…] || diff./nem diff. ([10]) || EFTA-országoktól[11] || tagjelölt országokból[12] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 1 || 29 01 04 05 (A 2008–2012. évi uniós statisztikai program — Igazgatási kiadások) || diff. || IGEN || NEM || NEM || IGEN/NEM 1 || 29 01 04 01 (Az európai statisztikai programhoz kapcsolódó támogatási kiadások) || diff. || IGEN || NEM || NEM || IGEN/NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…..] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || diff. || IGEN || NEM || NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 2013-mal bezárólag: 1A. fejezet – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért 2014-tól kezdve: 1. fejezet: Intelligens és inkluzív növekedés…(egyéb) Eurostat || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[13] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: || 29.010405 || (3) || 0,210 || || || || || || || 0,840 29.010401 || || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || Az Eurostat ÖSSZES előirányzata || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || 0 Kifizetési előirányzatok || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || 0  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840 A többéves pénzügyi keret 1A. és 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || Igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN Eurostat ||  Humánerőforrás || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 || || || || 8,064  Egyéb igazgatási kiadások || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 || || || || 0,884 Eurostat ÖSSZESEN || Előirányzatok || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 || || || || 8,948 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 || || || || 8,948 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 || || || || 9,788 Kifizetési előirányzatok || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 || || || || 9,788 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – þ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[14] || Átlagköltség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[15] || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 || || || || 8,064 Egyéb igazgatási kiadások – Kiküldetések (29 01 02 11 01) || 0.081 || 0,081 || 0,081 || 0,081 || || || || 0,324 Egyéb igazgatási kiadások – Ülések és konferenciák (29 01 02 11 02) || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || || || || 0,560 Egyéb igazgatási kiadások – Összesen || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 || || || || 0,884 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 || || || || 8,948 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[16] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840 ÖSSZESEN || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 || || || || 9,788 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) 29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 12 || 12 || 12 || 12 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || ||  Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[17]: 29 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 6 || 6 || 6 || 6 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || || || || 29 01 04 05 [18] || – a központban[19] || 3 || || || – küldöttségeknél || || || || 29 01 04 01 [20] || – a központban[21] || || 3 || 3 || 3 – küldöttségeknél || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - a közvetett kutatásban) || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE a közvetlen kutatásban) || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || ÖSSZESEN || 21 || 21 || 21 || 21 XX: az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére szolgáló eljárás (MIP) és mutatókra épülő eredménytáblájának alapját az 1176/2011/EU rendelet képezi, amely szabályokat állapít meg az euróövezetben vagy az Európai Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan. A MIP hatékonysága érdekében szükséges a MIP-adatok hatékony statisztikai minőségellenőrzése. A Tanács a 2011. november 8-án és a 2012. november 13-án kiemelte annak fontosságát, hogy a MIP hitelessége érdekében az eredménytáblának a legjobb minőségű, friss statisztikákat kell tartalmaznia, és felkérte a Bizottságot (az Eurostatot), hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak biztosítása érdekében, hogy e statisztikák összeállításához megbízható eljárást alkalmazzanak, és az alap statisztikai adatok minősége folyamatosan javuljon. Az Eurostat ennek megfelelően a MIP számára megalapozott statisztikai minőségellenőrzési rendszert fog kidolgozni, amelynek alapját e rendelet képezi. E rendelet elsősorban az adatoknak és metaadatoknak a tagállamok általi összeállításáról és továbbításáról, az adatminőségnek az Eurostat általi ellenőrzéséről, valamint az adatokkal kapcsolatban a különböző érdekelt feleknek, illetve az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentésekről, illetve a részükre adott tájékoztatásról fog rendelkezni. A rendelet új feladatokat szab a Bizottságnak az alábbi főbb területeken: a MIP-adatok minőségének validálása vagy a már létező, vagy a bizonyos területeken (pl. fizetési-mérlegre vonatkozó statisztikák, nettó nemzetközi befektetési pozíció, nominális fajlagos munkaerőköltség, deflált ingatlanárak, a magánszektorbeli hiteláramlás, a magánszektor adóssága, munkanélküliség, a pénzügyi szektor összes kötelezettsége) még tovább részletezendő minőségi kritériumoknak megfelelően, aminek részét képezik a tagállamokban végrehajtott rendszeres és mélyrehatóbb ellenőrző látogatások is. További feladatok: a tagállami adatösszeállítás forrásainak és módszereinek strukturálása, összeggyűjtése és elemzése; az adatminőség javítására irányuló cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása; valamint rendszeres jelentéstétel a Gazdaságpolitikai Bizottság részére az elvégzett feladatok eredményeiről. Külső személyzet || A tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak támogatása a fent említett feladatok elvégzése során. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – þ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[22]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – þ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételekre gyakorolt becsült hatás – þ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[23] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető …jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 8. o. [3] HL L 87., 2009.3.31., 164. o. [4] COM(2005) 217 végleges és COM(2011) 211 végleges. [5] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [6] HL L 251., 2012.9.18., 49. o. [7] HL C 63., 1974.3.5., 21. o. [8] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [9] Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [10] Diff. = differenciált előirányzatok /Nem diff. = nem differenciált előirányzatok. [11] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [12] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [13] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [14] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [15] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [16] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [17] CA= szerződéses alkalmazott; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; LA=helyi alkalmazott; SNE=kirendelt nemzeti szakértő. [18] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA- tételek). [19] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [20] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA- tételek). [21] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [22] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [23] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.