HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.30. 
SEC(2011) 1447 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Az európai globális m űholdas navigációs rendszerre vonatkozó hatásvizsgálat 
összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai m űholdas navigációs 
programok további me gvalósításáról (2014–2020) 
{COM(2011) 814 végleges} 
{SEC(2011) 1446 végleges}  
 
HU 2   HU 1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
1.1. Szakpolitikai háttér 
Indokolás Azáltal, hogy igen megbízhatóan, pontosan tudj ák bemérni a helyzetet, sebességet és id őt, a 
globális navigációs m űholdrendszer (GNSS) technológiák alapvet ően fontos szerepet 
játszanak számos gazdasági ágazatban és a polgárok mindennapi életének számos területén a hatékonyság növelésében. Az Egyesült Államok GPS (globális helyme ghatározó rendszer) 
rendszerével kapcsolatban szerzett tapasztalat olyan jól bizonyította a m űholdas navigáció 
előnyeit, hogy az Egyesült Államokban jele nleg ezt tekintik az ötödik közm űnek
1 a víz, 
elektromos áram, gáz és telefon mellett. Az E gyesült Államok katonai és polgári felhasználói 
jelentős mértékben függenek már a GPS rendszert ől. Több más ország pedig már építi saját 
GNSS rendszerét. 
Jelenleg a m űholdas navigáció európai felhasználói számára nincs más lehet őség, mint az 
Egyesült Államok GPS vagy Oroszország GLONASS ( Globálnájá Navigácionnájá 
Szputnyikovájá Szisztyemá ) rendszerének m űholdas jeleit fogni a helymeghatározáshoz, 
navigációhoz és id őméréshez. A becslések szerint Európának a GPS által kínált m űholdas 
rádiónavigációtól való függ ősége az EU-27-ek GDP-jének 6–7%-át teszi ki, tehát 800 milliárd 
EUR-t2. Ugyanakkor ezeknek a rends zereknek a katonai üzemeltet ői nem tudják garantálni a 
szolgáltatás folyamatosságát. Ez azt je lenti, hogy az európai gazdaság egyre nagyobb 
mértékben szorul rá egy olyan katonai in frastruktúrára, amelye t nem Európa ellen őriz, és 
amely nem els ődlegesen európai gazdasági célokat sz olgál. Az európai geostacionárius 
navigációs lefedési szolgáltatá s (EGNOS) rendszer és a Galileo program keretében létrehozott 
műholdas navigációs rendszer önálló hozzáférés t fog biztosítani az EU számára a GNSS 
technológiákhoz. Ez a stratégiai lépés remélhet őleg közvetlen és közvetett társadalmi és 
gazdasági el őnyökkel szolgál az Európai Unió számára. 
Az Európai Unió már korábban felismerte a saját globális m űholdas navigációs rendszer 
létrehozásának szükségességét3. Ennek a politikai célkit űzésnek számos eleme van, többek 
között az els ő globális m űholdas navigációs és helymeghatá rozó infrastruktúra kiépítése 
polgári felügyelet alatt, a meglév ő rendszerekt ől teljesen függetlenül. Az európai GNNS 
rendszer értékét növeli, hogy nemc sak Európa önállóságát biztos ítja egy kritikus technológia 
tekintetében, hanem jelent ős makrogazdasági el őnyökkel is szolgál az Európa Unió számára 
azzal, hogy el ősegíti a GNSS rendszeren alapuló új szolgáltatások és termékek fejlesztését, és 
olyan technológiai melléktermékeket hoz létre, amelyek ösztönzik a kutatást, fejlesztést és 
újítást4.  
                                                 
1 A Fehér Ház sajtótitkársága nyomán. Gene Conti közledekedési miniszterhelyettes sajtóközleménye, 
2000. május 1. 
2 COM(2010) 308, 2010.6.14., Hatásvizsgálat, kísér ő dokumentum az Európai Bizottság globális 
navigációs m űholdrendszer (GNSS) alkalmazások intézkedési tervér ől szóló közleményéhez.  
3 A Tanács 1994. december 19-i állásfoglalása a globális navigációs m űholdrendszer (GNSS) 
kifejlesztéséhez nyújtott európai hozzájárulásról. 
4 A Galileo eddigi állapotáról és az EGNOS programokról részletes elemzést adott a 2007-ben kiadott 
bizottsági közlemény (COM(2007) 261 végleges és COM(2007) 537/2). 
 
HU 3   HU Bár a globális m űholdas navigáció önállósága fontos tényez ője a Galileo programnak, a 
meglevő és a jövőbeni műholdas navigációs rendszerekkel, f őként az Egyesült Államok GPS 
rendszerével való kompatibilis m űködés fontos hozzáadott érték. Amint a Galileo program 
keretében létrehozott rendszer m űködőképessé válik, a piaci résztvev ők hasznára lesz a 
fokozott megbízhatóságot és  pontosságot biztosító m űholdas navigációs rendszerek 
egymással kompatibilis m űködése és terjedése, és a legtöbb vev őkészülék több rendszerb ől 
származó adatok felhasználásával fog m űködni. A felhasználóknak egyúttal biztonsági 
tartalékrendszerekre is szüks égük van arra az esetre, ha a rendszer meghibásodik vagy 
szándékosan zavarják a jeleket, ami a polgá ri rendszer megnövelt értékét bizonyítja. 
Irányítás és pénzügyi keret 
A Galileo európai m űholdas navigációs program 2001-ben i ndult útjára. Kezdetben a projekt 
a Galileo Közös Vállalkozással (GJU) kialakított köz-magán társuláson alapult, amely közös irányítási és finanszí rozási platformként m űködött. 
2006-ban a GJU helyébe az Európai GNNS Ellen őrzési Hatóság (GSA) lépett, amely az 
európai GNSS programok közérdek ű szempontjainak kezeléséért lett felel ős. Az Európai 
Űrügynökség (ESA) volt felel ős a GNSS programok m űszaki irányításáért és 
megvalósításáért az EU és az ESA által biztosított 2,8 milliárd EUR összesített 
finanszírozással. 
A 2008-ban meghozott GNSS rendelet
5 alapján az EU lett az európai GNSS politika 
irányításáért és teljes finanszírozásáért felel ős egyedüli politikai szerv. A GNSS rendelet a 
2007–2013-as id őszakra vonatkozóan megállapította a Galileo és EGNOS programok uniós 
finanszírozását.A 3,4 milliárd EUR költségvetési keret a Galileo fejlesztési fázisának fennmaradó része, a Galileo telepí tési fázisa és az EGNOS üzemeltetése között lett felosztva. 
A Bizottság 2014–2020 közötti uniós költségve tésre vonatkozó többéves pénzügyi keretr ől 
szóló javaslata
6 szerint a GNSS programok finanszí rozása teljes mértékben az EU 
költségvetésb ől fog történni, és 7 milliárd EUR lesz a fels ő határ. 
1.2. Felismert problémák 
Az európai m űholdas navigációs programok megvalósításának el őrehaladását két alapvet ő 
probléma akadályozza:  
(1) A Galileo program keretében létrehozott rendszer nem lesz teljes mértékben 
működőképes, és nem fogja önállóan ellátni a tervezett öt szolgáltatást 2013-ban.  A 
fejlesztési szakasz óta a Galileo program többs zör túllépte a költségke retet, és késett a 
rendszer megvalósítása, mindezek hatásait azonban számos mérsékl ő intézkedés részben 
megelőzte. Ugyanakkor a GNSS rendeletben lefektet ett ütemterv (amely  szerint 2013-ra a 
Galileo program keretében létrehozott rendszer teljesen m űködőképes lesz, és önállóan ellátja 
a nyílt szolgáltatást (OS), az életbiztonsági szolgáltatást (SoL), a kereskedelmi szolgáltatást (CS), a hatóságilag szabályozott szolgáltatást (P RS) és a keresési és mentési szolgáltatást 
(SAR)) nem teljesíthet ő.  
                                                
 
5 683/2008/EK rendelet a Galileo és EGNO S programok további megvalósításáról. 
6 COM(2011) 500, 2011.6.29.‘Az Európa 2020 stratégia költségvetése’. 
 
HU 4   HU (2) Nincs határozott finanszírozási és irán yítási keret sem a Galileo, sem az EGNOS 
programok 2013 utáni hasznosítási szakaszára vonatkozóan.  A GNSS rendelet a 2008–
2013-as id őszakot fedi le, tehát a Galileo program fejle sztési és telepítési szakaszát, valamint 
az EGNOS hasznosítási szakaszána k kezdetét. A költségkeretek tú llépése és a késések miatt a 
Galileo program telepítési szakasza a 2018/2019 évben fejez ődik be, a hasznosítási szakasz 
pedig 2014-ben indul fokozatosan. Mivel a GNSS rendelet nem határozza meg a Galileo és az 
EGNOS programok finanszírozási és irányítási keretét a 2013 utáni id őszakra, új jogi alap 
szükséges a rendszerek hosszú távú üzemelteté séhez, karbantartásához és kezeléséhez. 
A Galileo program telepítési és hasznosítási szakaszai kb. öt évig (2014–2019) párhuzamosan 
fognak futni. Ezen id őszak alatt a Galileo telepítési s zakasza irányításának folyamatosságot, 
állandóságot és hitelességet kell biztosít ania a harmadik felekkel szemben, és 
üzemfolytonosságot kell elérnie anélkül , hogy a végfelhasználók üzemszünetet 
tapasztalnának. A Galileo hasznosítási szakaszának irányítási problémáját meg kell vizsgálni, és fokozatosan ki kell igazíta ni az igényeknek és az els ő szolgáltatások kapcsán nyert 
tapasztalatoknak megfelel ően. Az EGNOS m űveletek irányítását sürg ősen meg kell határozni. 
1.3. Kik, milyen módon és milyen mértékben érintettek? 
A fentiekben körvonalazott két probléma ak adályozza a GNSS rendeletben megtervezett 
szolgáltatások nyújtását: fi nanszírozás és megfelel ő irányítási keret nélkül a 2014-ben 
rendelkezésre álló infrastruktúra nem fog teljes kör űen ellátni egyetlen szolgáltatást sem. Ez 
hátrányos lenne az EU polgá rok, az ipar és a különböz ő szintű állami hatóságok számára: 
• Az európai navigációs alkalmazások iparának növekedése egy európai GNSS 
rendelkezésre állásától függ. Ha nincs eur ópai GNSS, ez az egész új ágazat nem fog 
kibontakozni; 
• Több gazdasági ágazat táma szkodik a GNSS meglétére: 
• Az általa nyújtott helymeghatározási in formációk a szállítási tevékenységeket 
minden formájukban segítik, és ennek megfelel ően az uniós fogyasztók részére 
árukat biztosító logisztikai rendszereket is; 
• Az időmérési információkkal a távközlési há lózatokat szinkronizálják, és egyre 
nagyobb mértékben az energiag azdálkodási rendszereket, f őleg az intelligens 
energiahálózatok fejlesztése esetében. 
Természetesen ezek az iparágak jelenleg nem európai GNSS rendszerre támaszkodnak, és 
eddig kielégít ő módon bízhattak az Egyesült Államok GPS rendszerében. Éppen az a tény 
gyorsította fel a GPS-alapú eszköz ök elterjedését az uniós állampolgárok mindennapi életének 
minden területén, hogy az Egyesült Államok GPS rendszere gazdaságos megoldást kínál a 
helymeghatározási és id őmérési igényekre. Ezért az Egyesült Államok GPS rendszere 
mindinkább az EU számára kritikus infrastruktúra egyetlen hibalehet őségévé válik, ami azt 
jelenti, hogy a GPS jeladás megsz űnése jelent ősen befolyásolná az európai társadalmat. 
 
HU 5   HU 2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Az EU eljárási joga az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés7 170. cikkén és az európai 
műholdas navigációs programok (EGNOS és Gali leo) további megvalósításáról szóló GNSS 
rendeleten8 alapul. 
A műholdas navigációs rendszereket a tagállamok nem tudják kielégít ő módon létrehozni, 
mivel az minden tagállam pénzügyi és m űszaki lehet őségeit meghaladja. Ezért csak uniós 
szintű intézkedéssel valósítható meg. 
A GNSS rendelet kimondja, hogy az Európai Unió  a programok keretében létrehozott és 
kifejlesztett valamennyi anyagi és immateriális javak tulajdonosa. Mind en kapcsolódó anyagi 
és immateriális javak tulaj donosaként az Európai Uniónak bizt osítania kell, hogy a rendszerek 
üzemeltetéséhez és hasznosításához szükséges valamennyi feltétel teljesüljön, amikor az els ő 
helymeghatározási, navigációs és id őmérési szolgáltatásokat 2014–2015-ben nyújtani fogják. 
Ezért az irányításnak európai szinten kell megvalósulnia. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A jelen javaslat általános célja az EUMSz.9 170. cikkében lefektetett cél, nevezetesen hogy 
„hozzájárul[jon] a transzeurópai hálózato k létrehozatalához és fejlesztéséhez” , és ez az 
Európa 2020 stratégia10 kiemelt kezdeményezésében is szerepel: „A fő globális kihívások 
kezelését és a Galileo [...] végrehajtását segít ő eszközöket rendelkezésre bocsátó, hatékony 
űrpolitika”.   
A politikai célok az alábbiak: 
• az első globális m űholdas navigációs rendszer (GNSS) létrehozása polgári 
ellenőrzés alatt, amely teljesen független a többi meglev ő rendszert ől, és 
megszakítás nélküli GNSS szolgáltatásokat és stratégiai el őnyt nyújt Európa 
számára, 
• az európai gazdasági infrastruktúra rugalmasságának növelése olyan biztonsági 
rendszer létrehozásával, amely más rendszerek jelhibája esetén lép működésbe, 
• a társadalmi és gazdasági el őnyök optimalizálása  Európa számára pontosabb, jobb 
rendelkezésre állású és nagyobb teljesítmény ű jelek biztosításával és a 
nagypontosságú m űholdas navigáció lehet őségeinek a jelenleg lehetségesnél sokkal 
teljesebb kör ű kiaknázásával, 
• Európa m űszaki lehet őségeinek kiépítése  összetett, nagy volumen ű infrastruktúrák 
fejlesztéséhez, telepítéséhez és üzemeltetéséhez. 
                                                 
7 HL C 83/47., 2010.3.30. 
8 HL L 196/1., 2008.7.24. 
9 HL C 83/124., Az Európai Unió Hivatalos Lapja, 2010.3.30. 
10 A Bizottság közleménye: Európa 2020 – Az intelligens,  fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája, 
COM(2010) 2020, 2010. március 3., 15.o. 
 
HU 6   HU Ezek a politikai célok szolgáltak az európai m űholdas navigációs politika meghatározásának 
alapjául a GNSS rendeletben, amelynek célja, hogy az EU-t az EGNOS és Galileo programok 
keretében létrehozott két m űholdas navigációs rendszerrel lássa el: 
• a Galileo program célja, hogy létrehozza az els ő globális m űholdas navigációs, 
helymeghatározási és id őmérési infrastruktúrát, amely els ősorban polgári célokra 
szolgál. A Galileo program keretében lé trehozott rendszer teljesen független más 
létező vagy potenciális rendszerekt ől, és a rendszer által sugárzott jelek öt 
szolgáltatás nyújtáshoz használhatók fel (nyílt szolgáltatás, életbiztonsági 
szolgáltatás, kereskedelmi szolgáltatás,  hatóságilag szabályozott szolgáltatás, 
valamint keresési és mentési szolgáltatás). 
• Az EGNOS program célja, hogy javítsa a meglév ő globális navigációs m űholdas 
rendszerek által sugárzott jelek min őségét, amelyek három szolgáltatáshoz 
használhatók (nyílt szolgáltatás, életbiztonsági szolgáltatás, EGNOS adatelérési szolgáltatás). 
4. S
ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
4.1. Szakpolitikai lehet őségek az 1. probléma megoldására: Hogyan lehet el őrelépni 
az európai GNSS programok megvalósításában és hasznosításában 
4.2. Galileo 
Az alábbi választási lehet őségeket lehet figyelembe venni  a Galileo infrastruktúra 
megvalósítási módjának kialakításában: 
(a) Űrszegmens : A 2014–2015-re terv ezett kezdeti m űveleti képességhez (IOC) a már 
elkészült 18 m űholdat telepíteni kell a teljes m űveleti képességhez (FOC) tervezett 
30 közül. A Galileo speciális pályajellemz őit figyelembe véve három elméletileg és 
műszakilag megvalósítható végl eges konstelláció vehet ő fontolóra: 
(1) 18 műhold telepítése végleges konstellációként; 
(2) 24 műhold telepítése végleges konstellációként; 
(3) 30 műhold telepítése végleges konstellációként. 
(b) Földi szegmens: Az IOC (2014–2015) képességgel csak közbens ő földi 
infrastruktúra11 (v2) lesz telepítve, amely lehet ővé teszi, hogy a Galileo navigációs 
jeleket adjon az OS, PRS és SAR szolgáltatás ok számára. A jelenlegi tervek szerint a 
későbbiekben b ővítésre kerül a földi infrastruktúra (v3) az IOC és a FOC között, 
amely lehet ővé fogja tenni az önálló életbiztonsá gi szolgáltatást és a teljes PRS 
szolgáltatást. Három m űszakilag megvalósítható föld i infrastruktúra-konfiguráció 
vehető fontolóra: 
(1) v2 földi infrastruktúra, amely IOC kapacitással valósul meg SoL szolgáltatás 
nélkül ; 
                                                 
11 A földi infrastruktúra a világ több részén elhelyezett 50 földi állomásból áll. 
 
HU 7   HU (2) v3 földi infrastruktúra, ahol a SoL szolgáltatás csak az Egyesült Államok GPS 
rendszerével együttműködve áll rendelkezésre  (ez kevesebb földi állomást 
igényelne, és egyszer űbbé tenné az infrastruktúrát); 
(3) v3 földi infrastruktúra, ahol a SoL szolgáltatás önállóan áll rendelkezésre ; 
1. táblázat: Politikai választási lehet őségek az 1. probléma esetében 
Választási 
lehetőség Űrszeg
mens Földi 
szegmens  Szolgáltatások 
(1)
 Alaplehet ősé
g (A.3) (B.3)  A szolgáltatások a Galileo üzemeltetési 
követelmények dokumentumban meghatározottak szerint önállóan nyújthatók  
(2) Módosított 
szolgáltatások lehetősége (A.3) (B.2) A szolgáltatások a Galileo üzemeltetési 
követelmények dokumentációban meghatározottak szerint önállóan nyújthatók, a SoL szolgáltatás 
kivételével, amely csak a GPS rendszerrel 
együttműködve nyújtható  
(3) Csökkent 
szolgáltatások lehetősége (A.2) (B.2) A szolgáltatások önállóan nyújthatók, de nem a  
Galileo üzemeltetési követelmények 
dokumentumban meghatározott ak szerint (csökkent 
szolgáltatási szint). A SoL csak a GPS rendszerrel együttműködve nyújtható.  
(4) Leépített 
szolgáltatások lehetősége (A.1) (B.1) A szolgáltatások önállóan nem , csak a GPS 
rendszerrel együttm űködve nyújthatók, és nem a 
Galileo üzemeltetési követelményekben meghatározottak szerint . 
(5) A program 
megszűnése nincs nincs nincs 
 
EGNOS Az EGNOS rendszer már használatban van, de a következ ő évek során a szolgáltatásainak 
működtetését, karbantartását és fejlesztését ig ényli. Ezért csak ké t szakpolitikai lehet őséget 
lehet megvizsgálni: (1) a program folytatá sát vagy (2) a program megszüntetését. 
Mivel az EGNOS SoL már m űködőképes, a program folytatása  az egyeletlen lehetséges 
választás: miután az életbiztonsági szolgáltatást m űködőképesnek min ősítette, a Bizottság 
megszerezte a végfelhasználó közösségek köt elezettségvállalását az EGNOS használatára 
vonatkozóan. Ez a végfelhasz nálókat arra ösztönzi, els ősorban a légi közlekedési ágazatban, 
hogy rendszereiket jelent ős beruházások árán az EGNOS rends zerhez alakítsák. Ez azt 
szükségelteti, hogy a Bizottság hosszú tá vú kötelezettséget vállaljon az EGNOS 
szolgáltatások nyújtására. 
 
HU 8   HU 4.3. Szakpolitikai választási lehet őségek a 2. probléma esetében: Irányítási rendszer 
mindkét rendszer hasznosításához 
Az irányítási keretet az irá nyítási funkciók, szervezeti és jogi formák alapján kell 
meghatározni. A funkciókat és azok szervezetét illet ően két irányítási szintet kell 
megvizsgálni: (1) a programok politikai felügyelete , amelyért továbbra is a Bizottság lesz 
felelős az EU képviseletében, az általános célkit űzések és üzemeltetési követelmények 
megállapítása és a költségkeret meghatározása és monitorozása céljából; (2) programirányítás , amelyet egyetlen szerv végez,  biztosítva, hogy a rendszerek id őben és a 
költségkereten belül megvalósítsák  a politikai felügyeleti szinte n megállapított célt, beleértve 
a cél eléréséhez szükséges valamennyi tevé kenység koordinálását és monitorozását. 
4.3.1.  A programirányítás választási lehet őségei 
Tekintve, hogy továbbra is az EU felel ős a programok politikai felügyeletéért, négy 
szakpolitikai választási lehet őség van a programirányítás esetében: 
(1) Európai Bizottság 
(2) EU közös vállalkozás 
(3) EU szabályozási ügynökség 
(4) EU közhasznú társaság 
Az előválogatási kritériumok alapján a megvalósíth atóságra összpontos ítva az 1. választási 
lehetőséget (Európai Bizottság) és  a 2. választási lehet őséget (EU közös vállalkozás) 
elvetették. A 3. és a 4. választási lehet őséget elemezték tovább. 
5. H
ATÁSVIZSGÁLAT  
5.1. A hatások elemzése az 1. probléma es etében: Az európai GNSS programok 
további megvalósításának módja 
A Galileo program keretében létrehozott rendszer teljes m űveleti képességének eléréséhez 
rendelkezésre álló öt választási lehet őség hatása az el őnyök (közvetett el őnyök és közvetlen 
bevételek), a költségek (i nfrastruktúra kiépítési és hasznosítási költségek ) és az unió iparának 
versenyképessége szempontjából mérhet ő fel. 
5.1.1.  Az előnyök elemzése 
Az Európai Űrügynökség szimulációkat végzett a navigáció pontosságaként  és 
rendelkezésre állásaként  értendő navigációs teljesítmény felmérésére. A Galileo 
teljesítményére vonatkozó célokat a Galile o üzemeltetési követelmények dokumentum 
4 méteres vízszintes pont osságban és 8 méteres függ őleges pontosságban (kétfrekvenciás 
üzem), illetve 99,5%-os rendelkezésre állásban határozta meg. 
 
HU 9   HU 2. táblázat: A Galileo infras truktúrájára vonatkozó lehet őségek szimulált navigációs 
pontossága12 
Vízszintes pontosság  Függőleges pontosság  
(m)/rendelkezésre állás 99,5  % Átlagos 
pontosság 
(99,5  %) A legrosszabb 
felhasználói 
elhelyezkedésr
e vonatkozó pontosság
 Átlagos pontosság 
(99,5
 %) A legrosszabb 
felhasználói 
elhelyezkedésr
e vonatkozó pontosság 
 
(1) Alaplehet őség 3,3 3,7 7 7,4 
(2) Módosított szolgáltatások 
lehetősége 3,3 3,7 7 7,4 
(3) Csökkent szolgáltatások 
lehetősége 8 25 11,5 30 
(4) Leépített szolgáltatások lehet ősége 80 250 138 451 
(5) A Galileo program megsz űnése nem 
értelmezhet ő nem 
értelmezhet ő nem 
értelmezhet ő nem 
értelmezhet ő 
Az 1. és a 2. választási lehet őség megfelel a céloknak a legrosszabb felhasználói 
elhelyezkedések esetében is, míg a 3. választási lehet őség megközelíti ezeket a 
követelményeket. A 4. választási lehet őség pontossága a felhasználók jelent ős többsége 
számára nem elegend ő. Ezek az értékek a teljesítmény éles csökkenését mutatják, ha a 
műholdak száma csökken. 
A műholdak száma befolyásolja az üzemfolytonosságot , tehát a Föld felszínén való 
navigálást, amely kevesebb m űhold esetében tovább romlik, valamint a rendszer 
erőteljességét, tehát a rendszerteljes ítmény fenntarthatóságát pl. m űhold meghibásodás miatti 
zavarok esetében. A 4. választási lehet őség kevésbé er őteljes, mivel egy vagy több m űhold 
előre nem látható meghibásodása a navigációs teljesítmény hirtelen romlását és akár a 
szolgáltatás kimaradását is okoz hatja. A nagyobb konstellációjú lehet őségeket kevésbé 
befolyásolnák az ilyen események. 
A 3. táblázat a Galileo program keretében létr ehozott rendszer által önállóan és az Egyesült 
Államok GPS rendszerével együttm űködve nyújtandó szolgáltatások  rendelkezésre állását 
mutatja a különböz ő szakpolitikai választási lehet őségek esetében13. 
                                                 
12 Ezek a szimulációk számos olyan feltevésen alapulnak, amelyek attól függ ően fognak változni, hogy 
telepítés után milyen lesz a rendszer tényleges teljesítménye, tehát a pályameghatározás és időszinkronizálás (ODTS) pontossága. 
13 Ez a táblázat az Európai Űrügynökség által 2011. szeptemberben rendelkezésre bocsátott információkon 
alapul, és szándékosan egyszer űsítve lett. 
 
HU 10   HU 3. táblázat: A szolgáltatások rendelkezésre á llása az infrastruktúrára vonatkozó lehet őségek 
szerint 
Szolgáltatás rendelkezésre állása GÜK szerint     
OS PRS SAR CS SoL 
Önálló  Igen Igen Igen Igen Igen (1)
 Alaplehe
tőség GPS-szel  Igen n.a. Igen n.a. Igen 
Önálló  Igen Igen Igen Igen Nem (2)
 Módosított lehetőség
 GPS-szel  Igen n.a. Igen n.a. Igen 
Önálló  GÜK-höz 
közeli, de 
korlátozott 
erőteljesség  GÜK-nek 
megfelelő, de 
korlátozott 
erőteljesség  Igen Igen Nem (3) Csökkent 
szolgáltatás
ok lehetősége
 
GPS-szel  Igen n.a. Igen n.a. Igen 
Önálló  Közepes 
pontosság és 
gyenge 
folytonosság  Közepes 
pontosság és 
gyenge 
folytonosság  Hosszabb 
helymeghatár
ozási idő és 
gyenge 
erőteljesség  Csökkent, 
nagyításra 
korlátozott 
kapacitás  Nem (4) Leépített 
szolgáltatás
ok 
lehetősége 
GPS-szel  Csökkent 
szolgáltatási szint  n.a. Csökkent szolgáltatási szint n.a. Leépített szolgáltatási szint 
Önálló  Nem Nem Nem Nem Nem (5) A 
program megszűnése
 GPS-szel  n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. 
 
Az Egyesült Államok GPS rendszerével való együttm űködés betervezése, f őként a 3. és a 
4. választási lehet őségek esetében, a navigá ciós, sebesség- és id őmeghatározási szolgáltatások 
pontosságának jelent ős javulását eredményezné, de e nnek több következménye is van.  
• A Galileo program keretében létrehozott rendszer részben vagy teljesen az Egyesült 
Államok GPS rendszerével való együttm űködéstől fog függeni . Európa nem lesz 
képes arra, hogy a GNSS innováció egyik vezet ője legyen. Elveszíti azt a 
lehetőségét, hogy befolyásolja a jöv ő navigációs szabványait,  és gyengülni fog az 
ipar versenyképessége az alkalmazások és az azoktól függ ő technológiai fejlesztések 
terén, pontosan ott, ahol a navigációs piac jelent ős része fellendül őben van; 
• A Galileo program keretében létrehozott rendszer nem lesz különálló globális 
navigációs m űholdas rendszer, ahogyan az érintettek szeretnék, hanem inkább az 
Egyesült Államok GPS rendszerét egészíti ki . Következésképpen az egyik  Üzemeltetési 
követelmények szerint 
rendelkezésre álló 
szolgáltatás   Csökkent szolgáltatás   Leépített szolgáltatás   Nem rendelkezésre 
álló szolgáltatás  
 
HU 11   HU rendszer meghibásodása befolyásolja a felhasználók által befogható rendszerek 
kombinált teljesítményét.  
Ezek a megfontolások az OS, PRS és CS sz olgáltatások szempontjábó l fontosak. Ami a SAR 
és SoL szolgáltatásokat illeti: 
• A SAR szolgáltatás 18 telepített m űholddal m űködőképes, így a teljesítménye nem 
függ az infrastruktúrára vonatkozó különböz ő lehetőségek keretében tervezett 
műholdak számától, bár a 4. leép ített szolgáltatási lehet őség esetében a SAR 
hosszabb helymeghatározási id őt vehet igénybe, és kisebb lehet az er őteljesség a 
potenciális m űholdmeghibásodás miatt; 
• A SoL szolgáltatási alternatívák f őként a telepített földi infrastruktúráktól függenek. 
Az 1. lehet őség önálló SoL szolgáltatást tu d nyújtani, a 2. és a 3. lehet őség csak az 
Egyesült Államok GPS rendszerével együttm űködve tud SoL szolgáltatást nyújtani, a 
4. lehetőség pedig nem fog SoL szolgáltatást nyújtani. 
5.1.1.1.  Közvetett el őnyök 
Egészen 2034-ig a GNSS program összes ha lmozott, pénzben kifejezett (gazdasági, 
társadalmi és környezetvédelmi) el őnye a megválasztott lehet őségtől fog függeni. Az 
előnyöket az Európai GNSS Hivatal által kife jlesztett modell segítségével 20 éves id őszakra 
vonatkozóan modellezték, figyelembe véve íg y a Galileo program keretében létrehozott 
rendszer teljes életciklusát. 
A 4. táblázatban bemutatott összes közvetett el őny az alábbi három forrásból származó 
előnyök összegét jelenti: 
• az upstream piac és a tovagy űrűzés (beruházás az űrinfrastruktúrába és a kutatási és 
fejlesztési beruházások tovagy űrűző hatásai) 
• a downstream piac növekedése (a GNSS alkalmazási piac növekedése) 
• a közösségi el őnyök (a GNSS alkalmazásokból szétágazó módon vagy közvetve 
származó küls ő hatások, például el őnyök a közintézmények, a társadalom és a 
felhasználók számára). 
4. táblázat: Az EGNSS közvetett el őnyei lehet őségenként – 2014–2034 
 Gazdasági el őnyök Társadalmi és 
körny. előnyök  
milliárd EUR változatlan áron, 2011  Upstream piac 
növekedése  Downstream piac 
növekedése
 Közösségi 
előnyök Összes el őny 
(1) Alaplehet őség 19,94 26,43 87,41 133,77 
(2) Alaplehet őséghez képest módosított 
szolgáltatások lehet ősége 19,94 26,43 87,41 133,77 
(3) Csökkent szolgáltatások lehet ősége 17,30 20,64 73,43 111,37 
 
HU 12   HU (4) Leépített szolgáltatások lehet ősége 14,83 15,36 64,84 95,04 
(5) A Galileo program megsz űnése 6,76 1,27 15,02 23,05 
Forrás: Európai GNSS Hivatal  
Az EGNOS közvetett el őnyei valamennyi lehet őségben szerepelnek. Az utolsó lehet őség a 
Galileo program megsz űnésére utal, de az EGNOS üzem el, a szolgáltatások pedig 
rendelkezésre állnak. Az EGNOS következésképpen az egyetlen el őnyforrás az 5. lehet őség 
esetében. 
5.1.2.  Közvetlen bevételek 
A társadalmi-gazdasági el őnyökön túl közvetlen bevételek várhatók a GNSS 
programok által nyújtott szolgáltatások ré vén. A lehetséges bevételi források közé 
tartozik a kereskedelmi szolgáltatás (a hi telesítési szolgáltatások és a nagypontosságú 
helymeghatározási szolgáltatások elérési díjai) és a hatóságilag szabályozott szolgáltatás (vev őeszközök licenc díjai, vev őeszközök aktiválási díjai és a jelelérési 
díjak)
14. Azoknak a szolgáltatásoknak a kiegészít ő közvetett bevételeit, ahol a 
hozzáférés automatizált elutas ítása aligha elképzelhet ő (pl. életbiztonság), közvetett 
díjfelszámító mechanizmusok útján lehetne megtervezni, de jelenleg nincs jogi keret az ilyen mechanizmusokra. 
5. táblázat: Az EGNSS potenciá lis közvetlen bevételei lehet őségenként 
milliárd EUR változatlan áron, 2011  PRS min. és max. 
bevételek  CS bevételek  Összes átlag 2014-2034
 
(1) Alaplehet őség 0,24–0,34  1,32 1,61 
(2) Alaplehet őséghez képest módosított 
szolgáltatások lehet ősége 0,24–0,34  1,32 1,61 
(3) Csökkent szolgáltatások lehet ősége 0,24–0,34  0,00 0,28 
(4) Leépített szolgáltatások lehet ősége 0,00 0,00 0,00 
(5) A Galileo program megsz űnése 0,00 0,00 0,00 
A hatóságilag szabályozott szolgáltatásokból és  a kereskedelmi szol gáltatásokból származó 
várható bevételek a 20 éves id őszak alatt nem fogják me ghaladni az 1,61 milliárd EUR 
összeget, ami kevesebb, mint a következ ő 20 éves id őszak összköltségének 10%-a. Világos, 
hogy az európai GNSS nem lesz elég nyereséges ahhoz,  hogy önállóan m űködjön, és 
kormányzati finanszírozást fog igényelni a jöv őben. A közvetlen bevételek sohasem fognak 
lehetőséget nyújtani a programok m űködési költségeinek ellensúlyozására. 
5.1.3.  A költségek elemzése 
A lehetőségek a telepített m űholdak számától és a földi s zegmens specifikációitól függ ően 
változnak. Az egyes lehet őségek esetében a költségek becslése nemcsak az infrastruktúra 
megvalósítására vonatkozóan történt meg, ha nem a Galileo és EGNOS üzemeltetési 
                                                 
14 A PRS szolgáltatásból származó potenciá lis bevétel a meghozott politikai döntésekt ől fog függeni. 
 
HU 13   HU szakaszára vonatkozóan is. A költségbecslések ugyanolyan id őszakra lettek modellezve, mint 
az előnyök: a 2014–2034 közötti id őszakra, amely az EU többéves pénzügyi keretének három 
hétéves periódusával azonos. 
6. táblázat: Az európai GNSS programok költségei lehet őségenként a 2014–2034-es id őszakban 
milliárd EUR változatlan áron, 2011  EU többéves 
pénzügyi 
keret 
2014–2020 EU többéves 
pénzügyi 
keret 
2021–2034 
(2021–27, 
2028–34) Összes
en 
(1) Alaplehet őség 7,8 12 19,8 
(2) Alaplehet őséghez képest módosított szolgáltatáso k
lehetősége 7,0 11,5 18,5 
(3) Csökkent szolgáltatások lehet ősége 6,5 10,8 17,3 
(4) Leépített szolgáltatások lehet ősége 5,6 10 15,6 
(5) A Galileo program megsz űnése 2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Ágazatspecifikus hatások 
Az elemzés a kezdeményezés által célba ve tt ágazat(ok), azok beszállítóinak (upstream 
ágazat) és ügyfeleinek (downs tream ágazatok és végfelhasználók) versenyképességére 
kifejtett hatását vizsgálja. Az értéklánc elemzés négy f ő szegmensre terjed ki:  
• Upstream : a globális m űholdas navigációs rendszer megépítéséhez hozzájáruló 
európai űripar 
• Szolgáltatás nyújtása:  a kereskedelmi vagy lako ssági helymeghatározási, 
navigációs és id őmérési szolgáltatásoka t nyújtó európai ipar 
• Downstream : a szolgáltatásnyújtástól függ ő alkalmazások európai ipara, amely a 
műholdas jelek hasznosításához szükséges ha rdvereket és szoftvereket szállítja 
• Végfelhasználók : szolgáltatásokat és alkalmazásokat használó iparok  
Az elemzés az alkalmazások európai iparára és  a végfelhasználókra összpontosít, amelyek 
esetében a versenyképességre kifejtett legnagyobb hatás várható.  
7. táblázat: A versenyképességre kifejtett hatások összefoglalása 
 (1-2) Alap és módosított 
szolgáltatási 
lehetőségek  (3-4) Csökkent és 
leépített szolgáltatási 
lehetőségek  (5) A Galileo program 
megszűnése  
Upstream  + + + – 
Szolgáltatás + + + – 
 
HU 14   HU nyújtása  
Downstream  +  + – 
Végfelhasználók  + + + + 0 
Összesen  + + + –  
–: a versenyképességre gyakorolt negatív hatás  +: a versenyképességre gyakorolt pozitív hatás  
  
A különböz ő lehetőségek versenyképességre kifejtett ha tásának vizsgálata azt mutatja, hogy 
az alap és módosított szolgáltatási lehet őségek vélhet ően jelentősen növelni fogják az EU 
újítási versenyképességét, új piacok/üzle ti ágazatok jönnek létre, és a tovagy űrűző hatások 
javítják az üzleti folyamatokat, illetve más ágazatokban is ösztönz ik az újítást. A költség és 
árverseny tekintetében is várható pozitív hatás. 
5.2. A hatások elemzése a 2. probléma esetében: Irányítási rendszer mindkét 
rendszer hasznosításához 
A 2. probléma esetében a lehet őségek felmérése min őségi szempontokra terjed ki a 
költségvetési rendeletben meghatározott irányítási célokhoz képest, amelyek a 
megvalósíthatóságot, a döntéshozatalt, er őteljességet, a fejlesztés  körét, az EU gazdaságra 
kifejtett hatást, az EU irányelvek szerinti megfelel őséget, az EU érdekek támogatását, illetve 
ez EU ellen őrzést és számonkérést állapítják meg. Ezek a célok az eredményesség, 
hatékonyság és koherencia kritérium ai szerint vannak csoportosítva. 
 
HU 15   HU 6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
6.1. A lehetőségek összehasonlítása az 1. probléma esetében: Hogyan lehet el őrelépni 
az európai GNSS programok további megvalósításában?  
Eredményesség 
Az általános sza kpolitikai célkit űzéseknek való megfelel őségre vonatkozó eredményesség a 
lehetőségek műszaki jellemz őinek és hatásuk min őségi összehasonlításán alapul.   Eredményesség  Hatékonyság  Koherencia  
EU 
szabályozási ügynökség
 • Nagy mérték ű 
megvalósíthatóság 
• Gyors döntéshozatal 
• Nagy er őteljesség: 
Bevált jogi rendszer. 
Az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés 340. és 343. 
cikke alapján  
 • Közepes 
mértékű 
fejlesztési 
lehetőség, 
amely szükségessé teszi a hatóságot létrehozó uniós jogalap módosítását  
• Pozitív 
hatás az 
uniós gazdaságra • Az EU 
irányelvek szoros követése 
• Szigorú 
uniós 
ellenőrzés és 
elszámoltathatóság 
EU 
közhasznú 
társaság  • Nagyon rossz 
megvalósíthatóság: 
Nincs precedens vagy 
egyértelm ű szabály 
arra vonatkozóan, hogyan hozhat létre az EU közhasznú társaságot.   
• Gyors döntéshozatal 
és rugalmasság 
• Csökkent 
erőteljesség: a 
működés a bejegyzés 
szerinti tagállam nemzeti jogán alapulna   • Kis 
mértékű 
fejlesztési 
lehetőség 
• Nem 
egyértelm ű 
hatás az uniós gazdaságra • Az EU 
irányelvek közepes 
mértékű 
követése, közepesen szigorú uniós ellenőrzés és 
elszámoltathatóság 
 
 
HU 16   HU 8. táblázat: Az általános szakpolitikai célkit űzéseknek való megfelelés 
 Önálló GNSS 
kialakítása  Az EU gazdasági infrastruktúrája 
rugalmasságának növelése
 Európa m űszaki 
GNSS 
kapacitásának kiépítése
 
(1) Alap  
 100  % 
  100  % 
  100  % 
(2) Módosított szolgáltatások 
 
  75 % 
  100  % 
  100  % 
(3) Csökkent 
szolgáltatások 
lehetősége 
 75 % 
  50 % 
  100  % 
(4) Leépített 
szolgáltatások 
lehetősége 
 0 % 
  0 % 
  25 % 
(5) A Galileo 
program megszűnése
 
 0 % 
  0 % 
  0 % 
: Nem felel meg a célkit űzésnek 
 : Teljesen megfelel a célkit űzésnek 
 
Hatékonyság  
A szakpolitikai választási lehet őségek hatékonyságának felmérése az egyes lehet őségeknek az 
engedélyezett szolgáltatások számától és min őségétől függő közvetett el őnyein, közvetlen 
bevételein és költségein alapul.  
9. táblázat: A szakpolitikai választási lehet őségek költség-haszon elemzése, 2014–2034 
Közvetett 
előnyök Közvetlen 
bevételek  Költségek  Nettó előnyök (milliárd €) 
Változatlan árak 2011-ben 
és 4%-kal csökkentett 
árak Tartós árak Csökk. árak  Tartós árak Csökk. árak Tartós árak Csökk. árak Tartós árak Csökk. árak 
(1) Alap  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
(2) Alaphoz képest 
módosított 
szolgáltatások  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
(3) Csökkent 
szolgáltatások 
lehetősége 111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
(4) Leépített 
szolgáltatások 
lehetősége 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
(5) A Galileo 
program megsz űnése 23,05  14,00  0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
 
HU 17   HU Koherencia  
Mind az 1. lehet őség (alap), mind a 2. lehet őség (módosított szolgáltatások) összhangban 
van az EU politikai keretével, nagyon pozi tív hatást gyakorolnak az EU iparának 
versenyképességére, emellett stratégiai el őnyök elérésére biztosítanak lehet őséget az EU-nak.  
A 3. lehet őség (csökkent szolgálta tások) és 4. a lehet őség (leépített szolgáltatások  
hasonlóak:  mindkettő részlegesen eltér az EU célkit űzéseitől és prioritásaitól, és mindkett ő 
meglehetősen pozitív hatást gyakorol a versenyképességre. 
Az 5. lehet őség (a Galileo program megsz űnése) egyáltalán nem felel meg az EU által 
deklarált célkit űzéseknek, és negatív hatást gyakorol a versenyképességre.   
Következésképpen, az összes hatást, a hatékonyság, eredményesség és koherencia 
szempontjait és f őleg a potenciális költségmegtakarítást figyelembe véve a 2. lehet őség 
(módosított szolgáltatások) t űnik az előnyben részesített megoldásnak. 
6.2. A lehetőségek összehasonlítása a 2. probléma  esetében: Irányítási rendszer 
mindkét rendszer hasznosításához 
Az EU szabályozási ügynökség és  az EU közhasznú társaság hatásait összehasonlítva az EU 
szabályozási ügynökség  látszik a legalkalmasabbnak arra, hogy teljesítse a programirányítás 
céljait, mivel ez a szervezeti változat jelent ős mértékben koherens, eredményes és hatékony 
az EU szempontjából.  
Az EU ügynökségek elszaporodása fölötti általános aggodalmak miatt nem valószín ű, hogy az 
Európa Parlament vagy az Európai Unió Tan ácsa elfogadja egy új uniós szabályozási 
ügynökség létrehozását. A meglev ő uniós szabályozási ügynökségek közül az Európai GNSS 
Hatóság a legmegfelel őbb jelölt, mivel a GNSS programok meglev ő irányítási struktúrájának 
részét képezi, és els ő kézből szerzett tapasztalatai vannak az adott területen. 
Ugyanakkor az Európai GNSS Hatóság a jelenleg i formájában nem tudja azonnal átvenni a 
hasznosítási szakasz programirányítási feladatait, mivel a jelenlegi megbízása biztonsági és piaccal kapcsolatos problémakörökre korlá tozódik, és nem rendelkezik elegend
ő pénzügyi és 
emberi er őforrással. 
7. MONITOROZÁS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Teljesítményjelz őket kell megállapítani az EGNOS és a Galileo szolgáltatások funkcióiról, 
minőségéről és specifikációiról, illetve arró l, hogy mennyire felelnek meg a GNSS 
rendeletben lefektetetteknek, a tervezett határid őre és a tervezett költségvetésen belül történ ő 
leszállításról, valamint az irányítási rends zer stabilitásáról, fenntarthatóságáról és 
hatékonyságáról. Az európai GNSS ipar vers enyképessége, a szolgáltatások használata, 
beleértve a piacra jutást, a létrehozott munkahelyek száma és a GNSS programok által 
nyújtott közvetett és közvetlen el őnyök lesznek az eredményjelz ők. 
A Bizottság gondoskodni fog arról, hogy a GNSS programok keretében megkötött 
valamennyi szerz ődés és megállapodás biztosítsa részére a felügyeleti és pénzügyi 
ellenőrzési jogot. Valamennyi mon itorozási és értékelési mechanizmus esetében a 
program költségtúllépéseinek és a szolgáltatások teljesítési késedelmeinek minimálisra szorítása els ődleges lesz. Ebb ől a célból a Bizottság stratégiai keretet fog 
 
HU 18   HU javasolni, amely id őben fogja felsorolni a f ő intézkedéseket, a becsült költségvetést 
és a 2014. június 30-ig terjed ő ütemtervet, az éves munkaprogramot a részletes 
intézkedésekkel és jelz őkkel, az intézkedések teljesítését értékel ő éves megvalósítási 
jelentést és a 2017. júni us 30-ig teljesítend ő minőségi és mennyiségi eredményre 
összpontosító id őközi értékelést, hogy el ő lehessen készíteni a következ ő többéves 
pénzügyi keretet. 
A fenti alapintézkedéseken kívül a Galileo és EGNOS programok fölötti politikai 
felügyeleti jogának gyakorlásakor a Bizottság  javítani fogja a programirányító szerv 
fölötti monitorozási és értékelési mech anizmusokat azzal, hogy részletes éves 
irányítási terveket és megvalósítási jelent éseket kér be, rendszeres programértékelési 
megbeszéléseket szervez, illetve pénz ügyi és technológiai auditokat végez. 
Emellett a programok monito rozásában részt vesznek a tagállamok, például azzal, 
hogy saját m űszaki kapacitásukat használják fel a programok m űszaki 
monitorozásának el ősegítésére és olyan kiemelt teljesítményjelz ők ajánlására, 
amelyek alapján a programokat értékelni lehet. 
Végezetül a mindennapi irányításban a Bizo ttság kockázatirányítási mechanizmust és 
irányítási eszközöket fog ja vasolni, hogy a jobb  költségbecslés alapján, figyelembe 
véve a korábbi tapasztalatokat és a tényl eges rendszer megvalósítást minimálisra 
lehessen csökkenteni a program  költségtúllépéseinek lehet őségét.