P6_TA(2005)0260

Az információs társadalom

Az Európai Parlament állásfoglalása az információs társadalomról (2004/2204(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottság közleményére: "Globális partnerség felé az információs társadalomban: a genfi csúcstalálkozó folytatása (WSIS)" (COM(2004)0111),

- tekintettel a 2004. december 9- 10-i Tanács következtetéseire (15472/04),

- tekintettel a Bizottság közleményére: "Globális partnerség felé az információs társadalomban: a genfi elvek tettekre váltása" (COM(2004)0480),

- tekintettel a 2004. március 8- 9-i Tanács következtetéseire (6606/04),

- tekintettel az információs társadalom világ-csúcstalálkozójának 2003. december 12-én Genfben elfogadott elvi nyilatkozatára és cselekvési tervére,

- tekintettel az UNESCO 2003. október 17-i 32C/34. sz. állásfoglalására a kulturális sokszínűségre vonatkozó normatív eszköz kidolgozásának célszerűségéről,

- tekintettel az UNESCO Végrehajtó Tanácsának 2003. március 12-i előzetes tanulmányára a kulturális sokszínűségre vonatkozó normatív eszköz célszerűségének technikai és jogi kérdéseiről,

- tekintettel a Parlament elnöke által a Bizottság és a Tanács elnökéhez 2003. november 26-án levél formájában eljuttatott véleményre,

- tekintettel a Tanács 2003. június 5-i következtetéseire (9686/03),

- tekintettel a Bizottság közleményére: "Globális partnerség felé az információs társadalomban: az EU előtt álló távlatok az Egyesült Nemzetek információs társadalomról szóló világ-csúcstalálkozójára tekintettel (WSIS)" (COM(2003)0271),

- tekintettel az UNESCO 2001. november 2-i egyetemes nyilatkozatára a kulturális sokszínűségről,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0172/2005),

A. mivel a 2005. november 16- 18-án tartandó tuniszi csúcs (WSIS) - a fenntartható fejlődés és a mindenki számára előnyös növekedés eszközének tekintett - információs és kommunikációs technológia (IKT) fejlesztésének második jelentős szakasza, hiszen a szegénység nem kizárólag a javaktól, hanem a társadalmi beilleszkedéstől való megfosztottságot is jelenti;

B. mivel az IKT stratégiai eszköz az államok politikájában, valamint az együttműködés és a kölcsönös előnyök megteremtésének megkülönböztetett figyelmet érdemlő eszköze is a fejlett, a felemelkedő és a kevésbé fejlett országokat összefogó cselekvési terv szempontjából;

C. mivel az ezredfordulós fejlesztési célok megvalósítását elősegítve az IKT hozzájárulhat mind a világ egyensúlyához, mind az egyéni fejlődéshez;

D. tekintettel az UNESCO-nak a kulturális sokszínűségről szóló egyezmény elfogadására irányuló határozatára, amely kulcsfontosságú kezdeményezést jelent a kulturális kifejezés sokszínűségén, a nemzetközi kulturális cserén és a pluralizmus előmozdításán nyugvó, még teljesebb információs társadalom kialakítása szempontjából;

E. mivel az információs társadalomnak mindenki előtt nyitva kell lennie, hiszen az oktatás és a képzés, az egészségügy, a kutatás és a kereskedelem az IKT olyan elsődleges fontosságú alkalmazásai, amelyek közel állnak a polgárokhoz;

F. mivel az IKT fejlődésének a demokrácia erősítését és a polgárok részvételét kell szolgálnia annak érdekében, hogy inkább résztvevők, semmint pusztán fogyasztók legyenek;

G. mivel e technológiáknak olyan megfelelően kialakított, szabályozott és biztonságos környezetben kell fejlődniük, amely garantálja az önkifejezés és az információ szabadságát, a kulturális sokszínűséget és a soknyelvűséget;

H. mivel az Európai Unió részéről a hatékonyság a tagállamok egymás közti egyeztetéséből és a Bizottság előnyös fellépéséből származik, összhangban politikai céljaival és a kevésbé fejlett országok iránti elkötelezettségével;

I. mivel az IKT elválaszthatatlan a tudás- és információalapú társadalomtól, amelyet a lisszaboni stratégia és a barcelonai nyilatkozat az Unió elé célként kitűzött;

J. mivel az Unióra nagy szerep vár a digitális szakadék területi és szociális - a belső politikák, illetve a közszféra testületei, a vállalkozások és a civil társadalom közötti partnerség fejlesztésének sikerre vitele által megvalósítandó - csökkentésében;

K. mivel a digitális szakadék elleni küzdelemhez az Uniónak rendelkezésére állnak az eszközök: fejlesztéstámogatási politika, nemzetközi gazdasági és tudományos együttműködés, intézményrendszer a finanszírozáshoz (mint pl. az Európai Befektetési Bank (EBB));

L. mivel az EU az elektronikus kommunikációra vonatkozó közös jogi keret elfogadásával szemléltette a nyílt és versenyszellemű piac alapvető fontosságát az új szolgáltatásokba történő befektetések ösztönzése, valamint a megengedhető áron kínált nagysebességű kapcsolatok szempontjából;

M. mivel az oktatáshoz való jog, valamint a szakképzéshez és a továbbképzéshez való hozzáférés joga alapvető jogként szerepel az Európai Unió alapjogi chartájában;

1. üdvözli a Tanács megújított elkötelezettségét az információs társadalom világ-csúcstalálkozója (WSIS) második szakaszának sikerre vitele érdekében;

2. egészében helyesli a Bizottság javaslatait különösen a befektetőbarát keretszabályozás döntő szerepének, az elsőbbséget élvező területeken történő IKT-alkalmazások - beleértve az e-kormányzást -, valamint a kutatás és innováció, továbbá az IKT fejlődéshez való hozzájárulása tekintetében, és elvárja a Bizottságtól, hogy stratégiát alakítson ki a 2005-ös tuniszi konferencián meghatározandó átfogó WSIS cselekvési tervekkel összhangban;

3. rámutat, hogy:

- az EU-tagállamok közötti jó egyeztetés megkönnyítette a Bizottság részvételét a WSIS-folyamatban, és különösen az internet szabályozásával foglalkozó munkacsoportban,

- tapasztalata révén az Unió kedvező módon hozzájárulhat a WSIS cselekvési terv megvalósítását elősegítő szabályozási környezet kialakításához;

4. hangsúlyozza, hogy:

- az IKT fejlesztése elmélyítheti a digitális szakadékot és kedvezőbb helyzetbe hozhatja a hozzáféréssel és felhasználói szaktudással rendelkezőket, s ezt a kockázatot valamennyi tervezett tevékenység során figyelembe kell venni, illetve azokat a regionális, nemzeti és helyi sajátosságokhoz kell alkalmazni,

- az IKT hozzájárul a versenyképességhez, valamint a tudás és a szakértelem szintjének emelkedéséhez, ugyanakkor azonos figyelmet kell szentelni az IKT fejlődése által kiváltott gazdasági és kulturális hatásoknak annak érdekében, hogy az IKT hasznára váljon a foglalkoztatottságnak, a vállalkozásoknak és a társadalmi kohéziónak,

- kiemelt figyelmet kell fordítani a mobil- és internetszolgáltatások és azok tartalmának koncentrációjából eredő lehetséges problémákra; felszólítja a Bizottságot a koncentráció következményeinek ellenőrzésére;

- az egyéni hozzáférés lehetőségeit ugyanúgy fejleszteni kell, mint a közösségi hozzáférést,

- az e-integrációnak a hozzáférhetőségre, az online szolgáltatások nyújtására (kormányzati szolgáltatások, oktatás és továbbképzés, egészségügy és kereskedelem), valamint e szolgáltatások felhasználásának oktatására és elsajátítására kell irányulnia, valamennyi partner egyetértése esetén a legszükségesebb alapszolgáltatások esetleges ingyenessé tételével, valamint szabad és nyílt forráskódú szoftverek (FLOSS) segítségével;

5. hangsúlyozza, hogy:

- a K+F-nek minden egyes szakaszban és a folyamat valamennyi szintjén stratégiai szerepe van: így az új technológiák kifejlesztésében és elterjesztésében, illetve - megfigyelő központok kialakításával - a cselekvési terv összevetést és értékelést szolgáló eljárásaiban,

- az elsődleges fontosságú kutatásokba szükséges beilleszteni a társadalmi-gazdasági kutatásokat is, mivel ezek révén válik lehetségessé az IKT-hez való hozzáférés emberi és társadalmi hatásainak mérése,

- célszerű lenne igénybe venni a készülő 7. K+F keretprogramból és a kutatási költségvetés növeléséből adódó lehetőségeket,

- fontos a számítógépes ismeretek oktatásának és kutatásának támogatásával a helyi szintű szakismeretek és kompetenciák fejlesztése,

- szükséges a vállalkozói és innovációs képességek fejlesztése annak érdekében, hogy az országok a saját társadalmi szükségleteiket közvetlenül kiszolgáló szolgáltatások és rendszerek fejlesztésére tudják használni az IKT-kat;

6. üdvözli:

- hogy a Bizottság hangsúlyt helyez arra, hogy valamennyi ország független szabályozó szerveket hozzon létre, valamint hogy a befektetők biztonságos részvételét biztosító egyértelmű versenyjogi keretekre van szükség,

- előtérbe került a nemzetközi kommunikáció, a szabályozási együttműködés és a jó gyakorlat cseréjének erősítése;

7. ajánlja, hogy:

- az Unió és tagállamai gyorsítsák meg az IKT kutatási hálózatok kiépítését olyan infrastrukturális eszközök segítségével, mint a GEANT, a kiválósági központok vagy a technológiai platformok, valamint az oktatás és a továbbképzés területén működő szakértők és gyakorló szakemberek hálózatokba szervezése,

- a közös információalapú rendszerek használatának támogatását a kutatási eredmények minden olyan területen történő terjesztése érdekében, ahol hasznosnak bizonyulnak, és amelyek finanszírozása közpénzekből történik,

- a tevékenységbe - szükség esetén - vonják be a közszféra felelős vezetőit, valamint a civil társadalom és a magánszféra képviselőit;

8. felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy:

- tekintsék az együttműködést ösztönző tényezőnek a WSIS-t a földrajzi és történelmi közelség hagyományos területein (a földközi-tengeri országok, az AKCS stb.), illetve a fejlődő országokkal való új együttműködés területén,

- prioritásként vegyék figyelembe a kevésbé fejlett országok infrastrukturális és képzési szükségleteit,

- a gyakorlatra és tartalmakra irányuló együttműködés során figyelembe vegyék a helyi és regionális szintű tudást és ismereteket,

- tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az EU erőfeszítései elősegítsék egyfelől a gazdaság növekedése, a versenyképesség és a foglalkoztatás, másfelől a társadalmi és környezeti fenntarthatóság közötti egyensúly biztosítását,

- vegyék igénybe a köz- és magánszféra nyílt partnerségének rugalmas formáit (régiók, államok, helyi önkormányzatok, vállalatok, egyesületek, nem kormányzati szervezetek), bevonva azokba az intézményi (EBB) vagy magánfinanszírozókat,

- a tagállamok irányító hatóságaival független és hatékony integrált szabályozó modellek létrehozása, valamint a befektetéseket ösztönző és a fogyasztói árakat csökkentő eredményes piacnyitó intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatok megosztása érdekében hozzanak létre egy munkacsoportot,

- vegyék figyelembe a kulturális sokszínűség védelmét a szabályozási rendszer kidolgozása során;

9. érdeklődéssel veszi tudomásul önkéntes finanszírozási alap létrehozását, hozzátéve, hogy ez az alap nem helyettesítheti a létező vagy létrehozandó finanszírozási formák szükséges mozgósítását;

10. javasolja, hogy induljon tervezőmunka új rendelkezések megfogalmazása céljából az együttműködési programok és az Európai Fejlesztési Alap jelentette források optimalizálása, illetve a nem felhasznált pénzkereteknek a cselekvési terv céljaira történő átirányítása érdekében;

11. úgy ítéli meg, hogy az internetes szabályozás fejlesztése alapvetően szükséges az információs társadalom világ-csúcstalálkozójának sikeréhez, és az elvi nyilatkozattal és a cselekvési tervvel összhangban lévő menetrendben is meg kell jelennie;

12. hangsúlyozza azonban, hogy továbbra is fenn kell tartani az internet független nemzetközi szabályozási rendszerét;

13. hangsúlyozza, hogy az internet stabilitása és megbízhatósága feltétele az IKT-be történő beruházásoknak és a hozzáférésnek;

14. emlékeztet arra, hogy az információs társadalom létrehozásában rejlő kihívás az információs és kommunikációs technológiák felhasználásával lehetővé tenni nemzetközi, regionális és nemzeti szinten az emberi jogi normák hatékonyabb alkalmazását;

15. hangsúlyozza, hogy a digitális műveltség alapvető fontosságú a szabadság és a biztonság egy olyan globális területének felépítésében, amelyben az állampolgárok, az információk lehetséges felhasználói élvezik az állampolgársággal járó összes jogot; megállapítja, hogy az oktatás, így az emberi jogok oktatása is, központi fontosságú egy mindenkit magában foglaló információs társadalom szempontjából;

16. elvárja, hogy a tuniszi csúcs:

- segítse elő az internet szabályozásának egységes meghatározását, valamint a partnerországok reprezentatívabb szerveződési módszerének kialakítására irányuló lépéseket,

- összehangolt módon foglalkozzék az internet kezelésével (tartománynevek, címkiosztás), a biztonsággal (beleértve a levélszemetelést), és megerősíti a nemzetközi együttműködést a számítógépes bűnözés elleni harc, a pluralizmussal, az önkifejezés szabadságával és az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos általános érdekű kérdések területén,

- tisztázza a közszféra felelősségét, különösen:

- az újfajta szabályozás kialakításakor vegye figyelembe a szellemi tulajdont és a kulturális sokszínűséget,

- fordítson gondot a technológiák és a digitális platformok semlegességére és átjárhatóságára,

- támogassa - tisztességesen szabályozott versenykörnyezetben - a technológiai, gazdasági és kulturális cserekapcsolatokat;

17. felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe ajánlásait és továbbra is vonják be az információs társadalom világ-csúcstalálkozójának nyomon követésébe, az EU kinyilvánított törekvéseinek és azok megvalósításának az uniós politikákban megvalósítandó megfelelő - nevezetesen költségvetési - összhangja érdekében;

18. üdvözli a digitális városok által támogatott, 2005 novemberében Bilbaóban tartandó W2i digitális városok konvenciójára tett kezdeményezést, azonban rámutat, hogy digitális régiók kialakítására vonatkozóan is kezdeményezést kell tenni;

19. a tuniszi csúcs kapcsán szeretné erősíteni az európai civil társadalom részvételét;

20. hangsúlyozza a magánszektor WSIS-folyamatba történő bevonásának fontosságát;

21. hangsúlyozza, hogy támogatni kell az oktatási rendszerek reformját, az élethosszig tartó tanulási programokat és az e-tanulási kezdeményezéseket (mind a tanárok, mind a diákok számára), és javasolja, hogy határozottan összpontosítsanak az oktatásra, a képzésekre és a kulturális sokszínűséget tükröző tartalom létrehozása során használt eszközökre;

22. felszólítja a tagállamokat, hogy cselekedjenek az UNESCO "Oktatást mindenkinek 2015-re" céljával összhangban és válaszoljanak az UNICEF felhívásaira, amelyek a szerződésben a jövő generációival program keretében nagyobb költségvetési előirányzatot igényelnek az oktatás számára;

23. rámutat arra, hogy a globalizáció egyben veszélyt is jelent a kulturális sokszínűség, a nyelvek és az identitások sokféleségére; és a globális hálózatok révén az információs társadalom lehetőséget jelenthet a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására;

24. utasítja elnökét, hogy küldje meg ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

--------------------------------------------------