A Bizottság 2020 júliusában mutatta be a tárgyalási keretre vonatkozó javaslatait. Ezek a javaslatok integrálják és továbbfejlesztik a csatlakozási folyamat kibővített megközelítését. A Bizottság emellett további albániai és észak-macedóniai reformokról is beszámolt. A Bizottság várakozással tekint a tárgyalási keretek Tanács általi elfogadása után a lehető leghamarabb összeülő első kormányközi konferenciákra.

2020-ra továbbra is rányomja bélyegét a Covid19-világjárvány romboló hatása. Noha magát az EU-t is súlyosan érinti a válság, az Unió jelentősen támogatta a kormányoknak – különösen a nyugat-balkáni partnerek kormányainak – a kapcsolódó kihívások kezelése érdekében kifejtett erőfeszítéseit. Az EU megkezdte az uniós pénzügyi támogatások újraelosztását is a válság miatt a régióban kialakult sürgős helyzetekre tekintettel, az egészségügyi és társadalmi‑gazdasági szükségletekre figyelemmel.

Törökország az Európai Unió kulcsfontosságú partnere és tagjelölt ország. A görög-török határon 2020 márciusában történt események miatti aggodalom ellenére folytatódott a Törökországgal zajló párbeszéd és együttműködés – különösen a migrációval kapcsolatos kihívások kezelése terén. Törökország folytatta a Szíriából és más országokból származó közel 4 millió menekült befogadására irányuló dicséretes erőfeszítéseit, így a világ legnagyobb menekültközössége jött létre. Az Európai Unió továbbra is jelentős támogatást nyújtott a törökországi menekülteknek és befogadó közösségeknek, ami konkrét bizonysága az Európai Unió szolidaritásának. A törökországi menekülteket támogató eszköz 6 milliárd EUR összeget mozgósított. Összesen 5,1 milliárd EUR lekötésére került sor, ebből 3,8 milliárd EUR került már folyósításra. 2020 júliusában az Európai Unió vállalta, hogy további 485 millió EUR összeget mozgósít az eszköz keretében nyújtott kulcsfontosságú humanitárius támogatás 2021 végéig történő folytatása érdekében. A tárgyidőszakban átlagosan havi 60 millió EUR értéket értek el a kifizetések, ami gyorsabb végrehajtást jelez. Az összesen mintegy 115 szerződésből még hét vár aláírásra. Továbbra is támogatni kell a szíriai válság által érintett menekülteket és befogadó közösségeiket, és az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló közlemény megjegyezte, hogy bizonyos formában további és folyamatos uniós finanszírozás elengedhetetlen lesz.

A szervezett bűnözés továbbra is nagyon komoly problémát jelent a Nyugat-Balkánon és Törökországban. Ezekből az országokból kiindulóan és rajtuk keresztül erős nemzetközi kiterjedésű bűnözői hálózatok működnek, továbbá fontos csempészeti útvonalak futnak rajtuk keresztül. A balkáni útvonal még mindig a legfontosabb folyósó a heroin és az illegális lőfegyverek Európai Unióba történő juttatására. Az országok kezelték ennek a jelenségnek bizonyos szempontjait, és 2019 és 2020 során ismét voltak beszámolók fontos őrizetbe vételekről és kábítószerelkobzásokról. Egyre intenzívebb az operatív együttműködés az európai uniós ügynökségekkel, aminek helyben láthatók az eredményei. A szervezett bűnözési ügyekben születő ténylegesen jogerős ítéletek azonban összességében gyakran gyengék maradnak. Egyes országok legfeljebb maroknyi, szervezett bűnözésért vagy önálló pénzmosásért kiszabott jogerős ítéletet tudtak felmutatni az elmúlt években, ami gyakran nyomozati alku és engedékeny ítéletek eredménye. Az ilyen gyenge eredmények is mutatják a büntetőjogi eljárások eredménytelenségét, büntetlenséget sugároznak és hozzájárulnak a bűnözés beszivárgásához a politikai és gazdasági rendszerekbe. Az országoknak erőteljesebben kell kezelniük a bűnözői csoportokat, nem szabad megtűrniük a bűnözés és a politika közötti kapcsolatokat és jelentősen növelniük kell a vagyonlefoglalást és -elkobzást a szervezett bűnözési és korrupciós ügyekben egyaránt.

Montenegróban korlátozott haladás volt. A vagyonelkobzás eredményességén továbbra is javítani kell. A kedvező fejlemények ellenére továbbra is javarészt kezeletlenek a Korrupciómegelőzési Hivatal függetlenségével, hitelességével és prioritásmeghatározásával kapcsolatos kihívások.

Az Európai Unió és Törökország kötelezettséget vállaltak a 2016 márciusi EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására. Törökország azóta kulcsszerepet játszik migrációs áramlások eredményes kezelésének megteremtésében a Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonal mentén. 2019 során fokozódott a Törökországból az Európai Unióba irányuló illegális migráció, noha mértéke továbbra is jelentősen alulmúlja a nyilatkozatot megelőzően mértet. Ennek részben a 2019 során a korábbi évekhez képest megnövekedett Törökországba irányuló illegális migráció az oka. 2020 márciusának elején Törökország azonban aktívan ösztönözte a migránsokat és menekülteket, hogy induljanak el a Görögországon keresztül Európába vezető szárazföldi útvonalon. Noha az Európai Unió elismerte a Törökország területére nehezedő egyre nagyobb migrációs terhet és kockázatot, valamint a menekültek befogadása terén tett jelentős erőfeszítéseket, mégis határozottan elutasította, hogy Törökország a migrációs nyomást politikai célokra használja. A Covid19-világjárvány kitörése miatt a török hatóságok március végén megszervezték a migránsok és menekültek elszállítását a Görögországgal közös határ menti területről és a kereskedelmi forgalom kivételével lezárták a Görögországgal és Bulgáriával közös határt. Ezen időszak alatt jelentősen növekedett a Törökországból és Ciprusról jövő migrációs áramlás. Törökország továbbra is figyelemre méltó erőfeszítéseket tett a 3,6 millió regisztrált szíriai menekült és közel 370 000 más országból származó menekült befogadása terén. Az Európai Unió továbbra is támogatta az országot a menekültek segítése terén. A 6 milliárd EUR összegű európai uniós Törökország-támogató Menekültügyi Eszköz teljes működési költségvetését 2019 végén különítették el, amelyből 5,1 milliárd EUR összeget már lekötöttek, ebből pedig 3,8 milliárd EUR összeget folyósítottak is. A folyósítás továbbra is követi a lekötés és a projektvégrehajtás terén mért haladást és a referencia-időszak során átlagosan havi 60 millió EUR értéket ért el. Eddig több mint 100 projekt aláírására került sor, és a legnagyobb projektek legkésőbb 2025 közepéig tartanak. Az eszköz továbbra is a menekültek és törökországi befogadó közösségek humanitárius és fejlesztési igényeit kezeli, kézzelfogható és látható eredménnyel . Az eszköz továbbra is kiemelt koordinációs mechanizmus, amely lehetővé teszi az európai uniós támogatás gyors, hatékony és eredményes átadását.

Az együttműködés folytatódott a Földközi-tenger keleti térségében és a Nyugat-Balkánon húzódó migrációs útvonalon végzett közös munka keretében. Továbbra is aggodalomra ad okot a migránscsempészés, a kísérő nélküli kiskorúak és a – különösen a nőket és gyermekeket érintő – emberkereskedelem. 2019 során jelentősen növekedett a régión áthaladó migránsok száma, és több mint 15 000 illegális határátlépő érkezett a nyugat-balkáni útvonalon az Európai Unió tagállamaiba, ami 2018-hoz képest 159 %-os növekedésnek felel meg. Bosznia-Hercegovinába több mint 29 000 menekült és migráns lépett be jogellenesen 2019 során. Noha a jelenlegi helyzet nem mérhető az illegális migránsoknak a válság tetőpontján mért számához (750 000 csak 2015 során), a partnerek migrációkezelési kapacitásának erősítéséhez több, tagállamokkal és uniós ügynökségekkel koordinált európai uniós támogatás szükséges. Az önkéntes hazatérés és a visszafogadás terén a származási országokkal folytatott együttműködés fokozásához további támogatás szükséges. Az Európai Uniónak és tagállamainak továbbra is ösztönözniük és támogatniuk kell a regionális információcserét.

Koszovóban korlátozott haladás volt. Az ügyészség és a bíróságok továbbra is korlátozott eredményeket érnek el, és a jogerős vagyonelkobzások száma továbbra is alacsony.

Észak-Macedónia elnöke márciusban szükségállapotot hirdetett, amelyet többször is meghosszabbítottak 2020 júniusáig. A politikai vezetők konszenzussal eldöntötték, hogy a kezdetben április 12-re ütemezett előrehozott választásokat 2020. július 15-ig elhalasztják. Ezen időszak alatt a parlament feloszlatva maradt és a fő ellenzéki párt részvételével működő szakértői kormány adott ki rendeleteket. A hatóságok példátlan intézkedéseket hoztak az állampolgárok védelme érdekében, pl. korlátozták a nem alapvető fontosságú mozgást és az összejöveteleket, önkéntes karantént vezettek be, befagyasztották a légi forgalmat és lezárták a határokat. Intézkedésre került sor továbbá az azonnali igények kezelése és a válsághelyzet társadalmi-gazdasági következményeinek enyhítése érdekében.

Bosznia-Hercegovinában az állami szintű parlament nem ülésezett 2020 március közepe és május közepe között. A Boszniai Szerb Köztársaság nemzetgyűlése szükségállapotot vezetett be április 3-ától május 20-ig, amivel teljes körű jogalkotási jogkörrel ruházta fel az elnököt; a Föderáció online parlamenti ülésezést vezetett be.

A kormányoknak megfelelő feltételeket kell teremteniük az ellenzék számára, hogy elláthassa demokratikus ellenőrző funkcióját. Az ellenzéknek ugyanakkor részt kell vennie a demokratikus folyamatban. A rövidített parlamenti eljárások túlzott használata akadályozza az ellenzéket ebben a szerepben és befolyásolja a megfelelően működő demokráciákra jellemző fékek és ellensúlyok rendszerét is. A sürgősségi eljárások alkalmazása nem azonos mértékű az országokban, de általánosságban elmondható, hogy továbbra is túlzásba viszik és visszaélésre ad lehetőséget.

Törökországban az elnöki rendszer továbbra is túlságosan központosítja a hatalmat az elnöki szinten és közben nem gondoskodik az eredményes fékek és ellensúlyok mechanizmusáról. A parlament jogalkotási és felügyeleti funkciói továbbra is jelentősen korlátozottak. Az ellenzéki és kurdbarát Népi Demokratikus Párt (HDP) parlamenti képviselői közül sokan továbbra is őrizetben vannak. 2020 júniusában három parlamenti képviselőt fosztottak meg parlamenti képviselői jogállásától. A 2019. márciusi helyhatósági választásokon és a 2019. júniusában megismételt isztambuli polgármesterválasztáson nem érvényesült a médiapluralizmus és az összes politikai párt és jelölt számára minden szempontból objektívan tisztességes feltételek. Törökországnak javítania kell a választások tágabb környezetén és védelmeznie kell a választási folyamat integritását. Továbbra is komoly aggodalomra ad okot és aláássa a helyi demokráciát a délkeleti térség választott polgármestereinek kényszerített felmentése és a kormány által kinevezett bizalmi emberekkel való helyettesítése, valamint a helyi önkormányzati képviselők őrizetbe vétele.

A politikai pártok köz- és magánfinanszírozásának szabályai további reformra szorulnak. Szerbiában a kormány hozott az állami források választási célra való felhasználásának szabályozásáról szóló határozatot. Montenegróban még az új jogszabály 2019. decemberi elfogadása és 2020. áprilisi utólagos módosítása után is hiányos a politikai pártokat és finanszírozásukat szabályozó jogi keret. A politikai pártok és választási kampányok finanszírozásának átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tételéhez továbbra is jelentős erőfeszítésekre lenne szükség a régióban.

A demokratikus intézmények erősítése és az inkluzív demokratikus folyamatok megteremtése továbbra is kiemelt prioritás a bővítési országok számára. Az Európai Unióhoz történő csatlakozás kulcsfontosságú feltétele a parlamentek megfelelő működése, beleértve a végrehajtó hatalom felügyeletét és a hatékony jogalkotást is.

Törökországban továbbra is súlyos aggodalomra ad okot az ország piacgazdaságának működése. A recesszió és a belföldi kereslet gyors esése piaci fordulatot és a folyó fizetési mérleg hiányának megszűnését eredményezte, Törökország külső finanszírozási igénye azonban továbbra is magas, ami kiszolgáltatottá teszi a gazdaságot a befektetői hangulatnak és a szankciók kockázatának. Az infláció nagyon magas szintről zuhant, de továbbra is magasabb a célnál. A gazdaság 2019 második felében visszapattant, amit az állami szektor expanzív politikája és a nettó export erős hozzájárulása segített. A gyengélkedő munkaerőpiac, a javítandó vállalati mérlegek és az állandósult geopolitikai bizonytalanság miatt azonban a helyreállítás továbbra is törékeny. Törökországban továbbra is nagy az informális szektor. Az állam továbbra is beavatkozik az árképzési mechanizmusokba, és továbbra is hiányoznak az állami támogatások végrehajtási szabályai, végrehajtása és átláthatósága, valamint az intézményi struktúra is hiányos. Törökország gazdasági irányítását tovább rontotta a hitelességet és a független intézmények működését aláásó, időről időre jelentkező politikai nyomás. Törökországnak vissza kell fordítania a piaci reformok terén jelentkező visszaesést. Kereskedelmi és befektetési kapcsolatok szempontjából Törökország továbbra is jól integrált az Európai Unió piacába, csökkent viszont az EU relatív részesedése Törökország külkereskedelmében (az EU részesedése a török kivitelből a 2018-ban mért 50 %-ról a 2019-ben mért 48,5 %-ra esett, míg a behozatalból való részesedése 36,25 %-ról 34,2 %-ra), miközben egyre szaporodnak az eltérések Törökországnak az EU–Törökország vámunió szerinti kötelezettségeitől. Továbbra is jelentős minőségi és hozzáférhetőségi problémák vannak az oktatás terén. A nők nehezen férnek hozzá a színvonalas oktatáshoz és a munkaerőpiachoz.

A nyugat-balkáni partnerek azonban továbbra is jelentős kihívásokkal küzdenek, amelyek megakadályozzák, hogy teljes mértékben kihasználják gazdasági potenciáljukat, és hogy felzárkózzanak az Európai Unióval való konvergencia terén. A növekedés, munkahelyteremtés és a jövedelmek utóbbi években tapasztalt növekedése ellenére az országok továbbra is lemaradásban vannak gazdasági struktúrájuk reformálása és versenyképességük javítása terén. Esetükben még mindig magas a munkanélküliség (különösen a fiatalok körében), jelentős a strukturális munkaerőhiány, állandósult az informális gazdaság, a képzett munkaerő elvándorlása, a nők alacsony munkaerőpiaci részvétele és alacsony az innováció mértéke. Alapvető fontosságú a régióbéli oktatási és képzési rendszerek színvonalának és relevanciájának javítása, valamint a munkáltatók és az oktatási intézmények közötti kapcsolatok erősítése. A befektetési környezet továbbra is javarészt változatlan és jellemző rá a gyenge lábakon álló jogállamiság, az állami támogatási szabályok megfelelő érvényesítésének hiánya, az állandósult szürkegazdaság, a vállalkozások rossz hozzáférése a finanszírozási eszközökhöz, valamint a regionális integráció és konnektivitás alacsony szintje. Az állam gazdasági beavatkozása nem csökken. Az infrastruktúra korszerűsítése rendkívül fontos, ezért a vonatkozó beruházási projekteket egyedi projektcsatornákon keresztül, az EU-val közösen megállapított prioritásoknak megfelelően kell kivitelezni. A jelentős beruházási döntéseket átlátható módon és kellő gondossággal kell meghozni, mint például a nyugat-balkáni beruházási keretből finanszírozott összeköttetési projektek esetében.

Az Európai Unióhoz történő csatlakozás feltétele a működő piacgazdaság megléte és az Európai Unión belüli versenykényszer és piaci erők kezelésének kapacitása. Az utóbbi években a gazdasági kormányzás még központibb szerepet kapott a bővítési folyamatban. A Bizottság nyomon követése ezen a téren a gazdasági reformprogram értékelésén és a csatlakozás bővítési csomagban szereplő gazdasági kritériumai teljesítésének értékelésén keresztül történik. A referencia-időszak alatt Albánia, Montenegró és Szerbia haladt valamennyit a működő piacgazdaság megléte és a versenyhelyzet kezeléséhez szükséges kapacitás terén. Törökország nem haladt, Bosznia-Hercegovina, Koszovó és Észak-Macedónia pedig korlátozott mértékben haladt a működő piacgazdaság megléte tekintetében. Észak-Macedónia emellett valamennyit haladt a versenyhelyzet kezeléséhez szükséges kapacitások tekintetében, míg Törökország nem haladt, és Bosznia-Hercegovina és Koszovó korlátozott mértékben haladt ebből a szempontból. Az egyetlen működő piacgazdaság – az ezzel kapcsolatos súlyos aggodalmak ellenére is – Törökország, amely emellett jól felkészült a versenykényszer kezeléséhez szükséges kapacitás terén is.

Erősíteni kell az uniós vívmányok végrehajtásával megbízott szervek közigazgatási kapacitását és szakmai színvonalát, valamint garantálni kell a szabályozó szervek függetlenségét. Továbbra is alapvető fontosságú az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása, különösen a közbeszerzés rendszere és az államháztartási gazdálkodás eredményes, hatékony és átlátható működésének megteremtése. Noha Szerbia a közbeszerzési joga jelentős részét hozzáigazította az uniós vívmányokhoz, a 2020 februárjában elfogadott, vonalas létesítményekre vonatkozó különleges eljárásokról szóló jogszabály lehetővé teszi Szerbia számára, hogy a „különleges fontosságú” infrastrukturális projekteket kivonja a közbeszerzési szabályok hatálya alól, és így lehetővé teszi az európai uniós szabályok és normák kikerülését. Montenegróban a kormány 2019 októberében indította el a montenegrói repülőterek üzemeltetési koncessziójának nagy érdeklődésre számot tartó tenderét. A folyamat egyben a kormány próbatétele is abból a szempontból, hogy mennyire elkötelezett a tisztességes és átlátható közbeszerzés európai uniós normáinak betartása iránt. Törökországban nagy hiányosságok vannak az uniós vívmányokhoz való igazodásban ezen a téren, mivel a közbeszerzési szabályok hatályát jelentősen lecsökkentik a különféle kivételek és a diszkriminatív belföldi árelőnyök és egymással szembeni elszámolási gyakorlatok. A Covid19-világjárvány során a csalási kockázat csökkentése érdekében különösen fontos az ellenőrzési nyomvonalak fenntartása. A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos összes közbeszerzési információnak a kormányzati portálokon történő közzététele szintén hozzájárul az átláthatóság és a bizalom növeléséhez.

A régió egyik legsürgetőbb kérdése továbbra is a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok normalizálásának igénye. Továbbra is kihívások terhelik a Pristina–Belgrád kapcsolatot. 2020. április 1-jén a koszovói ügyvivő kormány teljesen eltörölte a Szerbiából és Bosznia-Hercegovinából érkező behozatalra vonatkozó, 2018 novembere óta hatályos 100 %-os vámot, és június 6-án minden kölcsönösségi intézkedés is megszűnt. Pozitív első lépésként értékelhető az európai uniós közvetítéssel folyó párbeszéd 2020. júliusi folytatása és mindkét félnek a párbeszédbe való visszatérésre tett kötelezettségvállalása. Ezt további kézzel fogható haladásnak kell követnie a normalizációról szóló átfogó, jogilag kötelező erejű megállapodás irányába.

Továbbra is fontos a múlt örökségén való túljutás és az 1990-es évek konfliktusaiból eredő viták kezelése. Továbbra is megoldásra várnak fontos megoldatlan bilaterális kérdések, többek között a határkérdések, a háborús bűnök áldozatainak való igazságszolgáltatás, a továbbra is eltűntként nyilvántartott személyek azonosítása és a múltbeli atrocitások pontos számbavétele regionális szinten. Az Európai Unióban nincsen helye a lázító hangvételű retorikának vagy a háborús bűnösök dicsőítésének – egyik oldalról sem.

A 2019-es poznani nyugat-balkáni csúcstalálkozó és az Európai Unió és a nyugat-balkáni partnerek közötti 2020. májusi zágrábi csúcstalálkozó egyaránt lehetőséget jelentett a régió vezetőinek, hogy megállapodjanak az ambiciózus zöld és digitális átalakulás és a konnektivitás minden dimenzióra kiterjedő fejlesztésének folytatásáról: közlekedési, energetikai, digitális és emberek közötti kapcsolatok. A vezetők támogatták a régióra vonatkozó zöld menetrendet, amely nemcsak közvetlenül szolgálná az állampolgárok egészségét és jóllétét, de befektetési és idegenforgalmi szempontból is vonzóbbá tenné a régiót és kihasználná a zöld növekedés és a körforgásos gazdaság jelentős gazdasági potenciálját is. A Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrend kiegészíti a régió gazdasági és befektetési tervét.

Továbbra is eredményes volt a regionális együttműködés. A konnektivitási menetrend hozzájárult a közlekedési és energetikai hálózatok fejlesztéséhez. További jelentős erőfeszítések szükségesek azonban a regionális megállapodásokból és kötelezettségvállalásokból eredően fennálló kötelezettségek teljesítéséhez, többek között a 2015-ben megállapított konnektivitási reformintézkedések végrehajtásához. A régió országainak teljes felelősséget kell vállalniuk. Nem lehet semmilyen akadálya a nyugat-balkáni partnerek regionális együttműködési kezdeményezésekben és eseményeken való teljes és inkluzív részvételének. Az Erasmus+ program továbbra is támogatta az interkulturális párbeszédet a fiatalok körében.

A tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országoknak fel kell gyorsítaniuk és fenn kell tartaniuk megfelelőségüket az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (CFSP), beleértve a korlátozó intézkedéseket is. A Nyugat-Balkánon Albánia és Montenegró továbbra is teljeskörűen megfelelnek az összes CFSP-állásfoglalásnak (az Európai Unió nevében tett főképviselői/alelnöki nyilatkozatok és a korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi határozatok). Szerbia továbbra is világszerte számos országgal, többek között Oroszországgal, Kínával és az USA-val, intenzíven épített kapcsolatokat és stratégiai partnerségeket. Szerbia Kínával folytatott együttműködése növekedett a Covid19-válság alatt és a magas rangú tisztviselők Kína-barát és EU-szkeptikus kommunikációja jellemezte. Törökország külpolitikája egyre jobban ütközött az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitika szerinti prioritásaiba, különösen Törökország Északkelet-Szíriában végrehajtott katonai műveletei és a líbiai nemzeti egységkormánnyal aláírt két egyetértési nyilatkozat (egyikük a biztonsági együttműködésről szól és a nemzeti egységkormány nagyobb török támogatását eredményezte, a másik pedig a tengeri joghatóság meghatározásáról szól és nem veszi figyelembe Görögország szigeteinek szuverén jogait) miatt.

A Földközi-tenger keleti térségében és az Égei-tengeren lévő feszültségek továbbra is aláásták a regionális stabilitást és biztonságot. A ciprusi tengeri övezetben folyó engedély nélküli török szénhidrogén-kutatás, a líbiai nemzeti egységkormánnyal aláírt egyetértési megállapodás és a Görögország sérelmére elkövetett provokatív lépések erőteljes növekedése miatt a Bizottság többször is sürgette Törökországot, hogy kerüljön bármiféle olyan fenyegetést, súrlódási lehetőséget vagy lépést, amely árthat a jószomszédi kapcsolatoknak és hátráltathatja a viták békés rendezését. A Bizottság többször is hangsúlyozta az Európai Unió tagállamai összes szuverén jogát. Ilyen többek között a bilaterális megállapodások kötésének joga és a természeti erőforrások feltárása és kitermelése az Európai Unió vívmányaival és a nemzetközi joggal – többek között az ENSZ tengerjogi egyezményével – összhangban. Az összes szomszédos parti állam szuverenitását és a tengeri övezetek feletti szuverén jogát – beleértve a szigeteiket is megillető jogokat – tisztelteben kell tartani, és a kizárólagos gazdasági övezetek és a kontinentális talapzat területmeghatározását a nemzeti joggal összhangban, párbeszéd keretében, jóhiszeműen és a jószomszédi viszonyra törekedve kell kezelni. Törökország jogosulatlan fúrására válaszul az Európai Unió célzott intézkedési keretet fogadott el 2019 novemberében Törökországgal szemben és 2020 februárjában úgy határozott, hogy további két magánszemélyt vesz fel az ezen szankciókeret szerinti névjegyzékbe. A török kutatóhajó 2020. szeptember 12-i visszahívása lehetővé tette a Görögországgal folytatott feltárási tárgyalások folytatásának bejelentését.

Szerbia esetében a jogállamiság és a Koszovóval való kapcsolat normalizálása felé való elmozdulás alapvető fontosságú, és továbbra is meghatározó lesz a csatlakozási tárgyalások sebessége szempontjából. A referencia-időszak során Szerbia nagyon korlátozottan haladt az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok (23. fejezet) terén, és valamennyire haladt a jogérvényesülés, szabadság és biztonság (24. fejezet) terén. Továbbra is kihívások terhelik a Pristina–Belgrád kapcsolatot, noha az európai uniós közvetítéssel folyó párbeszéd júliusi újrakezdése nagyon pozitív lépésnek tekinthető. A Bizottság összefoglalva úgy értékeli, hogy jelenleg összességében egyensúly van egyrészt a jogállamiság és a normalizáció terén való haladás, és másrészt a fejezeteken átívelő tárgyalások haladása között.

9.Noha magát az EU-t is súlyosan érintette a válság, az Unió így is 3,3 milliárd EUR összeget meghaladó támogatási csomagot mozgósított, amelynek keretében többek között közvetlen támogatást nyújt az egészségügyi kihívások kezeléséhez és jelentős forrásokat juttat a régió gazdasági helyreállításához. Az Európai Unió emellett kiemelt partnerekként kezeli a Nyugat-Balkánt, és hozzáférést biztosít a térség számára a rendes körülmények között az Európai Unió tagállamai számára fenntartott számos kezdeményezéshez és eszközhöz. Az Európai Unió ezen támogatása messze felülmúlja azt, amit bármely más partner nyújtott a régiónak, és ez egyértelműen mutatja a régió stratégiai beágyazottságát.

7.Törökország továbbra is az Európai Unió fontos partnere olyan közös érdeknek számító alapvető területeken, mint a migráció, a terrorizmus elleni küzdelem, a gazdaság, a kereskedelem, az energetika és a közlekedés. 2019 júniusában a Tanács megismételte, hogy Törökország egyre inkább távolodik az Európai Uniótól, továbbá hogy Törökország csatlakozási tárgyalásai holtpontra jutottak, és további fejezetek nem nyithatók meg vagy zárhatók le. A fenti értékelés alapjául szolgáló tények továbbra is fennállnak.

A Koszovóhoz fűződő kapcsolatok normalizálása terén Szerbia elkötelezettséget és részvállalást tanúsított a folytatódó párbeszédfolyamatban. Szerbiának további jelentős erőfeszítéseket kell tennie és hozzá kell járulnia az átfogó, jogilag kötelező erejű megállapodás Koszovóval való megkötésének kedvező környezet megteremtéséhez. Ez a megállapodás sürgős és döntő fontosságú Koszovó és Szerbia európai útjának folytatásához. Szerbiának emellett továbbra is érvényesítenie kell és végre kell hajtania a párbeszéd során korábban született összes megállapodást.

Szerbia politikai színterére a folytatódó polarizálódás a jellemző. A Covid19-járványra válaszul a kormány 2020 márciusában szükségállapotot hirdetett és széles körű ideiglenes intézkedéseket vezetett be. A parlament csak valamivel több mint hat héttel a szükségállapot kihirdetése után ült össze, ami miatt korlátozottan folt képes ellátni a végrehajtó hatalom felügyeletét ezen időszak alatt. A (kezdetben 2020 áprilisára tervezett) szerb parlamenti, tartományi és helyhatósági választásokat június 21-re halasztották. Noha a választásokat hatékonyan bonyolították, a kormányzó pártok domináns helyzetben voltak, többek között a médiában. A választási reformra vonatkozó, pártokon átívelő konszenzus megteremtésére irányuló, Európai Parlament által vezetett erőfeszítések ellenére számos ellenzéki párt bojkottálta a választásokat és emlegetett demokratikus aggályokat és egyenlőtlen versenyfeltételeket. Az újonnan alakult szerb parlamentben túlnyomó többsége van a kormánykoalíciónak, és nincsen hatékonyan működő ellenzék.

Szerbia továbbra is fontos partner az Európai Unió KBVP-misszióiban és -műveleteiben, azonban továbbra is csekély mértékben igazodik az Európai Unió külpolitikájához.

Szerbiának még mindig jelentős mértékben csökkentenie kell a megbízott közigazgatási felső vezetői pozíciók túl magas számát. Egyre növekvő aggodalomra ad okot az átláthatóság és az érdemalapú felvételi eljárás tiszteletben tartásának hiánya a közszolgálati felső vezetői pozíciók esetében. Szerbia felgyorsította jogszabályainak az Európai Unió vívmányaival való összehangolását a gazdasági és a belső piaci fejezetek terén. A gazdasági reformoknak továbbra is volt eredménye, különösen a makrogazdasági stabilizáció tekintetében. Tovább javult a munkaerőpiac teljesítménye. Volt haladás az adóhatósági reform és az állami tulajdonú bankok privatizációja terén, míg egyes fontosabb reformok – különösen a közigazgatás és az állami tulajdonú vállalatok esetében – továbbra is csak lassan haladtak. Az állam továbbra is komoly szerepet játszik a gazdaságban. Az előrejelzések szerint a Covid19-válság erősen rontja a 2020. évre vonatkozó gazdasági kilátásokat, különösen a GDP-növekedést, az államháztartást és a foglalkoztatást illetően.

12.Észak-Macedónia az Európai Unióval való csatlakozási tárgyalások megnyitásáról szóló döntéssel és a 2020. márciusi NATO-taggá válással haladt tovább stratégiai céljai megvalósítása felé. A hatóságok továbbra is nyilvánosan demonstrálták elkötelezettségüket az EU-ba vezető úton való haladás iránt. A Covid19-járvány kitörése miatt szükségállapotot hirdettek 2020 márciusa és júniusa között, ami rendeleti kormányzást tett lehetővé a szakértői kormány számára – a fő ellenzéki párt által delegált miniszterek és képviselők részvételével. Észak-Macedónia intézkedéseket hozott a világjárvány féken tartása, állampolgárai egészségének védelme és a válság társadalmi-gazdasági hatásainak csökkentése érdekében – többek között az Európai Unió korábban nem látott mértékű támogatásával. A világjárvány által okozott bizonytalanságok miatt a politikai pártok úgy döntöttek, hogy 2020 áprilisáról júliusra halasztják az előrehozott választásokat. Az EBESZ/ODIHR szerint a július 15-i parlamenti választások rendben zajlottak, a jelöltek szabadon versenyezhettek, de a jogi stabilitást aláásta a jogi keret jelentős felülvizsgálata és az utólagos kormányrendeletek.

A referencia-időszak során Észak-Macedónia inkluzívan folytatta az európai uniós reformprogramot, amelyben részt vett a parlamenti ellenzék, a civil társadalom és a nemzetközi partnerek is. Észak-Macedónia növelte erőfeszítéseit és további kézzelfogható és fenntartható eredményeket ért el – többek között a 2018. júniusi tanácsi következtetésekben azonosított kulcsfontosságú területeken. Ezen strukturális reformok fenntarthatósága hosszú távú folyamat, amely folyamatos aktivitást igényel a kormány és az ellenzék részéről. A 2020. júliusi választások után az új kormány kötelezettséget vállalt az Európai Unióval összefüggő reformok fenntartására és végrehajtásuk felgyorsítására – különösen a jogállamiság, valamint a szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem terén. A hangsúlynak a meglévő stratégiák és jogszabályok végrehajtásán és a már rendelkezésre álló eszközöknek az Európai Unió normáinak megfelelő alkalmazásán kell lennie. Fontos eredmények születtek az igazságszolgáltatás függetlenségének erősítése terén. Fontos mérföldkő volt az ügyészségről szóló jogszabály elfogadása. Javult a korrupciós és szervezett bűnözési ügyekben (többek között magas szintű ügyekben) folytatott nyomozás, büntetőeljárás alá vonás és jogerős ítélkezés eredményessége. Elítélték a korábbi különleges főügyészt, miután bűnösnek találták hivatali kötelezettséggel és hatósági jogkörrel való visszaélésben. Változatlanul, átláthatóan és a gyanúsítottak pozíciójára vagy politikai hovatartozására tekintet nélkül kell folytatódnia a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemnek. A Korrupciómegelőzési Állami Bizottság (SCPC) különösen aktívan igyekezte megelőzni a korrupciót és kezelni az állítólagos nepotizmust és a nem érdemeken alapuló kinevezéseket. Fontos, hogy az SCPC számára rendelkezésre álljanak a megbízatásának teljesítéséhez szükséges erőforrások és kapacitások. Az SCPC ajánlásainak követéséhez minden állami intézménynek többet kell tennie. Az átláthatósági stratégia elfogadásával és a közadatok szélesebb körű nyilvánosságra hozatalával lépések történtek a közigazgatás átláthatóbbá tételére. Az ország szoros együttműködést folytatott a NATO-val és stratégiai partnerekkel hírszerzési és biztonsági szolgálatainak megreformálása érdekében. Erősíteni kell azonban a parlament hírszerzési szolgálatok feletti felügyeleti kapacitásait. Jelentősen fokozódott az Európai Unió külpolitikájához való igazodás.

A Covid19 által okozott 2020. évi külső sokk előtt a gazdasági növekedés 3,6 %-ra gyorsult 2019 során, köszönhetően az erősödő belső keresletnek, többek között a beruházások helyreállásának, amit viszont a költségvetési ösztönzők és a laza monetáris politika támogatott. A munkanélküliségi ráta 17,3 %-ra csökkent 2019-ben, és közben nőtt a foglalkoztatási ráta is. Enyhén csökkent az informális foglalkoztatás aránya, GDP-arányosan azonban továbbra is jelentős maradt. Kora tavasz óta a Covid19-válság érezteti hatását a gazdasági teljesítményen és az államháztartáson. A Covid19-válság a gazdaság nagyarányú lezárását tette szükségessé, és a fő kereskedelmi partnerek hasonló intézkedései kereskedelmi zavarokat okoztak. Ezen utóhatások miatt a gazdaság valószínűleg recesszióba süllyed 2020 során, és várhatóan megfordulnak a kedvező munkaerőpiaci folyamatok. A hatóságok számos intézkedéssel igyekeztek támogatni a vállalkozásokat és a háztartásokat, valamint enyhíteni a válság gazdasági és társadalmi hatását. A hatóságok emellett további intézkedéseket hoztak a költségvetési átláthatóság érdekében. Ugyanakkor leállították a jövedelemadózás és a nyugdíjrendszerek költségvetési szempontból jelentős reformjait.

A Bizottság várakozással tekint a Görögországgal kötött preszpa-tavi megállapodás és a Bulgáriával kötött jószomszédi viszonyról szóló szerződés folyamatos végrehajtására, és hangsúlyozza ennek fontosságát.

2020 márciusában az Európai Tanács tagjai jóváhagyták a csatlakozási tárgyalások Észak-Macedóniával történő megnyitásáról szóló döntést. A tanácsi következtésekkel összhangban a Bizottság elkezdte a szükséges előkészítő munkát, és várakozással tekint arra, hogy a tárgyalási keret Tanács általi elfogadása után a lehető leghamarabb megtartsák az első kormányközi konferenciát.

13.Az európai uniós csatlakozási tárgyalások megnyitásáról szóló tanácsi döntéssel Albánia tovább haladt stratégiai céljai felé. A hatóságok továbbra is nyilvánosan demonstrálták elkötelezettségüket az EU-ba vezető úton való haladás iránt, amit az európai uniós csatlakozás erős társadalmi támogatottsága támaszt alá. Albánia továbbra is 100 %-ban igazodik az Európai Unió külpolitikájához. A Covid19-világjárvány kitörésekor Albánia 2020 júniusáig meghosszabbította a 2019 novemberi földrengés után bevezetett, természeti katasztrófa miatti szükségállapot. A szükségállapot ellenére Albánia határozott haladást ért el és közel áll ahhoz, hogy teljesítse a Tanács által az első kormányközi konferencia tekintetében meghatározott feltételeket. 2020 januárjában enyhült a súlyos politikai polarizáció, amikor a kormányzó többség, a parlamenti és a parlamenten kívüli ellenzék megállapodott a választási reform továbbviteléről, amiről 2020. június 5-én végül megállapodás is született. A 2020. június 5-i megállapodásnak megfelelően és az EBESZ/ODIHR-ajánlásokat végrehajtva a parlament 2020. július 23-án fogadta el a választási törvénykönyv módosításait. Ezek a változások szigorúbb integritási és átláthatósági normákat vezetnek be a 2021 áprilisára bejelentett parlamenti választások előtti választási folyamatba. Ezen túlmenően a parlament július 30-án elfogadta az alkotmány választási rendszerrel kapcsolatos módosításait is. Ezeknek – az EBESZ/ODIHR ajánlásaitól független – változásoknak a végrehajtása a választási törvénykönyv további módosításait igényelte, amelyeket a politikai tanácsban részt vevő pártok meg is vitattak, de nem jutottak kompromisszumra az október 5-i vonatkozó parlamenti szavazás előtt. A 2020. június 5-i megállapodás pozitív kimenete ellenére is javítani kell az országban folyó politikai párbeszéd színvonalát, különösen a választási reform és annak végrehajtása tekintetében.

A stabilan haladó átfogó igazságszolgáltatási reform végrehajtása terén is születtek eredmények. Az igazságszolgáltatás önigazgatásához szükséges összes új intézmény teljes mértékben működőképes és hatékonyan is működik. A felsőbíróság elkezdte feladatai ellátását. Fontos haladás történt az alkotmánybíróság működése terén is. Teljes mértékben létrejött a speciális korrupció és szervezett bűnözés elleni struktúra (SPAK), beleértve a Különleges Ügyészséget (SPO), amely fontos nyomozati feladatokat lát el. Kinevezték a Nemzeti Nyomozóiroda (NBI) igazgatóját. Stabilan haladt az összes bíró és ügyész ideiglenes újraértékelése (ellenőrzési folyamat). Ennek továbbra is kézzelfogható eredményei voltak: 62 %-os volt a felmentési (főként jogalap nélküli vagyoni eszközökkel kapcsolatos problémák miatt) vagy lemondási arány. Az olyan ellenőrzési aktákat, amelyek vonatkozásában bűncselekmény gyanúja merült fel, büntetőeljárásra benyújtották – többek között a felsőbíróság és az alkotmánybíróság 10 korábbi magas beosztású bírája esetében.

Albánia tovább erősítette a korrupció elleni küzdelmet és jól haladt az operatív koordinációs és nyomonkövetési kapacitások összevonásának köszönhetően. Folytatódtak a korrupciós ügyek nyomozása, büntetőeljárás alá vonása és tárgyalása eredményességének érdekében kifejtett erőfeszítések. Noha továbbra is magas a folyamatban lévő nyomozások száma, a magas rangú tisztviselőket érintő ügyekben mindeddig korlátozott a jogerős ítéletek száma. Az újonnan létrehozott speciális korrupcióellenes szervek várhatóan jelentősen erősítik a korrupció terén végzett nyomozási és büntetőeljárás alá vonási összkapacitást. Emellett folytatódtak a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén kifejtett erőfeszítések is. Intenzívebbé váltak a bűnszervezetek felszámolására irányuló rendőrségi műveletek, és folytatódott a jó haladás, többek között a kannabisz termesztése és kereskedelme elleni küzdelem terén is. Szintén fokozódott a nemzetközi rendőrségi együttműködés – különösen az Európai Unió tagállamaival –, ami több sikeres nagyszabású bűnüldözési műveletet eredményezett. Az erőfeszítéseknek folytatódniuk kell, különösen a pénzmosás eredményesebb kezelésével és a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) cselekvési terv további végrehajtásával.

Az alapvető jogok tekintetében elmondható, hogy folyamatban vannak a földhasználati ágazat átfogó reformjának végrehajtása, valamint a tulajdonjogok konszolidációja érdekében tett erőfeszítések. Sor került az átmeneti tulajdonjogi folyamatok befejezéséről szóló törvénynek a – velencei bizottság ajánlásainak figyelembevételével történő – elfogadására. A nyilvántartásba vételi és kártérítési eljárások folytatódnak. Albániának gyorsan el kell fogadnia a nemzeti kisebbségek védelméről szóló 2017. évi kerettörvénnyel kapcsolatban még el nem fogadott végrehajtási jogszabályt. 2019 decemberében a parlament új médiatörvényt fogadott el, amely a Velencei Bizottság véleménye miatt felülvizsgálat alatt áll.

Albánia folytatta a közigazgatási reform végrehajtását, kézzelfogható haladást ért el a szabályozás hatásvizsgálatában, a szakpolitikai tervezéssel összefüggő jogszabálycsomag kidolgozásában, az elektronikus szolgáltatások számának növelésében és a központi és helyi szint közötti adatgyűjtés és emberierőforrás-menedzsment átláthatóságának javításában. Ezen a területen folytatódniuk kell az erőfeszítéseknek, többek között a közalkalmazottak bérezési politikájának elfogadása érdekében.

A 2019. novemberi földrengés és a Covid19-világjárvány által okozott 2020. évi külső sokk előtt rekord alacsony szintre csökkent a munkanélküliség, szilárdan nőtt a kivitel és az államadósság GDP-hez viszonyított aránya csökkent, bár magas volt. A bankok folytatták a nem teljesítő kölcsönök leépítését, és bővült a magánszektor kölcsönfelvétele. Lépéseket tettek a pénzpiac fejlesztésére, a pénzügyi közvetítés szintje azonban alacsony maradt.

2020 márciusában az Európai Tanács tagjai jóváhagyták a csatlakozási tárgyalások Albániával történő megnyitásáról szóló döntést. A tanácsi következtésekkel összhangban a Bizottság elkezdte a szükséges előkészítő munkát, és várakozással tekint arra, hogy a tárgyalási keret Tanács általi elfogadása után a lehető leghamarabb megtartsák az első kormányközi konferenciát.

14.Bosznia-Hercegovinának a vonatkozó 2019. decemberi tanácsi következtetésekkel összhangban kell kezelnie a Bizottságnak az ország európai uniós tagság iránti kérelméről szóló 2019. májusi véleményében megfogalmazott 14 kulcsprioritást. A vélemény a demokrácia/működőképesség, a jogállamiság, az alapvető jogok és a közigazgatási reform terén végrehajtandó mélyreható reformok átfogó ütemtervét vázolja fel. Az európai uniós tagság követelményeinek való megfeleléshez Bosznia-Hercegovinának alapvetően javítania kell jogalkotási és intézményi keretét, adott esetben alkotmányos szinten is. A 14 kulcsprioritás teljesítése teszi majd lehetővé az ország számára, hogy megkezdje az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló tárgyalásokat.