(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezés aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Lettországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatásai az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlanak el az ágazatok és a régiók között. Ez a Lettországon belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

(10)Lettország 2020. április 30-án benyújtotta a 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)Lettország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

(12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,2 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 9,4 %-ára romlik. A költségvetési hiány az előrejelzések szerint – változatlan szakpolitikákat feltételezve – 2021-ben a GDP 5,0 %-ára, 2023-ra pedig a GDP 2,7 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 36,9 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program alapján 2022-ben várhatóan 53 % körüli értéken fog tetőzni. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

(13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Lettország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint az említett költségvetési intézkedések a GDP 3,0 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalnak három évig terjedő adóhalasztási lehetőségeket, az államilag fizetett betegszabadságok hatókörének kiterjesztését, egyes ágazatok támogatását, valamint további egészségügyi kiadásokat. Továbbá Lettország garanciák és hitelek révén a GDP 3,2 %-át kitevő likviditási támogatást nyújt a vállalkozások számára. Összességében a Lettország által alkalmazott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szóban forgó intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Lettország államháztartási egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP -7,3 %-át, 2021-ben pedig -4,5 %-át teszi ki. Ez azt tükrözi, hogy az ösztönző intézkedések hatása nagyjából hasonló a stabilitási programéhoz, de a foglalkoztatás csökkenése várhatóan kisebb lesz, és a kiadási oldalon az automatikus stabilizátorok is feltételezhetően alacsonyabbak lesznek. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad.

(15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel az előrejelzések szerint Lettország 2020-ban túllépi a GDP 3 %-ában meghatározott hiányra vonatkozó küszöbértéket. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

(16)Lettország 2020. március 13-án szükségállapotot jelentett be, majd 2020. június 9-ig meghosszabbította azt. A kormány korlátozta a személyek légi, vasúti és vízi úton való mozgását Lettország határain keresztül, bezárta az iskolákat és az egyetemeket, betiltott minden nyilvános rendezvényt, a közösségi kontaktusok korlátozására irányuló intézkedéseket vezetett be, korlátozta a hétvégi értékesítést, valamint támogatta a digitális közszolgáltatás-nyújtást. A javuló járványügyi helyzetre való tekintettel a hatóságok 2020. május 12-től enyhítették a nemzeti korlátozásokat, és megállapodtak a Litvániával és Észtországgal közös határok 2020. május 15-től való újbóli megnyitásában. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 8,6 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 8,3 %-ra javul. Az előrejelzések szerint 2020-ban 7 %-os gazdasági hanyatlás várható, ami a csökkenő külföldi kereslet és a növekvő bizonytalanság közepette a beruházásokat és az exportot sújtja a legnagyobb mértékben. A foglalkoztatás várhatóan 2,5 %-kal csökken, figyelembe véve, hogy a kényszerszabadságolt munkavállalók támogatására irányuló állami program és az exportorientált ágazatokban nyújtott bértámogatások tompítják a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatást. Lettország – a válságra való reagálásként – átfogó költségvetési és gazdaságpolitikai választ dolgozott ki. A hatóságok a reagálást három területre összpontosították: (1) a munkavállalók támogatására; (2) a vállalkozások támogatására; valamint (3) a legsúlyosabban érintett gazdasági ágazatok támogatására. A foglalkoztatás fenntartását és a szociális védőháló megerősítését célzó foglalkoztatáspolitikai intézkedések magukban foglalják többek között az adott személy bruttó bérének legfeljebb 75 %-át kitevő bértámogatást, a Covid19-cel diagnosztizált vagy karantén alá helyezett munkavállaló betegszabadságának fedezését, valamint az álláskeresési járadékok meghosszabbítását. Az átmeneti nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott támogatás célja az volt, hogy likviditást nyújtsanak az életképes cégeknek, valamint hogy gyorsan fellendítsék a létfontosságú áruk és szolgáltatások kínálatát.

(17)A Covid19-járvány korábban példa nélküli intézkedéseket tett szükségessé a betegség terjedésének megfékezése és hatásának korlátozása érdekében. A Covid19 fokozta Lettország egészségügyi rendszerének strukturális gyengeségeit, amelyek közvetlenül összefüggenek a rendelkezésére álló pénzügyi és emberi erőforrások korlátozottságával és a reformok lassú haladásával. A minőségi és megfizethető egészségügyi ellátáshoz való hozzájutást és az egészségügyi rendszer hatékonyságát az alacsony közfinanszírozás befolyásolja. Ez ahhoz vezet, hogy önbevallás alapján számottevő kielégítetlen igények jelentkeznek az egészségügyi ellátás iránt, különösen a veszélyeztetett csoportok esetében jelentősek lesznek az igénybe vevő általi közvetlen fizetések , valamint egyenlőtlenné válik a hozzáférhetőség. A rossz egészségügyi eredmények egyik fő oka az egészségtelen életmód. Emellett az egészségügyi munkaerőhiány is összetett kihívást jelent, és hátráltatja az egészségügyi szolgáltatások biztosítását. Az egészségügyi ellátás hatékonyságának és minőségének fokozása érdekében elengedhetetlen a korai szakaszban tartó, folyamatban lévő reformok felgyorsítása, ideértve a hatékony megelőző intézkedéseket, az erősebb alapellátást, a kórházi ágazat racionalizálását és a célzott minőségirányítást. Ezen reformok hatásának mértékét és az egészségügyi eredmények javításának lehetőségeit szintén jelentősen befolyásolja az egészségügyre fordított állami finanszírozás összege. Annak érdekében, hogy a hasonló válságok a jövőben kezelhetőek legyenek, fontos beruházni hatékony és megfelelő forrásokkal ellátott népegészségügyi intézkedésekbe, a fertőző betegségek terjedésének megelőzése, megfékezése és enyhítése, valamint az ilyen betegségek nyomán az egészségügyi rendszer teljesítményét érő hatások kezelése érdekében. A beruházások célja lehet az, hogy az egészségügyi ellátáshoz biztosítsák a szükséges berendezéseket, a stabil e-egészségügyi szolgáltatásokat, valamint a létesítményeket és az emberi erőforrásokat, valamint az, hogy a Covid19-betegek ellátása mellett az összes várható általános egészségügyi szolgáltatás nyújtásához szükséges kapacitásokat is biztosítsák.

(18)Lettország intézkedéseket vezetett be a munkavállalók jövedelemtámogatásának kiterjesztése és a szükséghelyzetben történő elbocsátások elkerülése érdekében. A támogatás hatóköre és megfelelősége azonban korlátozott, főként azért, mert a társadalombiztosítási járulékoktól és a korlátozott támogathatósági feltételektől függ. A rendszer nem teszi lehetővé az átmeneti leállás alkalmazását. A jövedelemtámogatásról a munkajövedelemre való fokozatosabb átállás nagyobb munkaerőpiaci rugalmasságot tenne lehetővé a leállás és a gazdasági helyreállás időszaka alatt. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a mindenkire kiterjedő szociális védőháló megfelelőségének, időtartamának és hatókörének javítása érdekében. Ezeket az erőfeszítéseket azonban korlátozza a GDP-arányosan alacsony adóbevétel. Némi javulás ellenére a garantált minimumjövedelem, a minimumnyugdíj és fogyatékosággal élő személyeknek nyújtott jövedelemtámogatás megfelelősége továbbra is alacsony. Lettország a leginkább veszélyeztetettek számára munkanélküli támogatást vezetett be, a munkanélküliek azonban nagy mértékben ki vannak téve a szegénység kockázatának, különösen ha nő a munkanélküliség időtartama. Hiányosságok észlelhetők az önfoglalkoztatók és az atipikus munkavállalók szociális védelemhez – többek között a munkanélküliségi biztosításhoz – való hozzáférése terén, amelyeket orvosolni lehetne. Bár arányuk csökken, a be nem jelentett munkavégzés és a „zsebbe fizetés” továbbra is széles körben elterjedt, ezáltal gyengítve az érintett munkavállalók szociális védelmét és növelve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó kockázatokat. Valószínűleg a veszélyeztetett csoportok fognak a leginkább nehézségekbe ütközni a munkakeresés során. A foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások integrációja, valamint a szociális szolgáltatások nyújtása továbbra is alacsony szintű. A súlyosan elégtelen lakáskörülmények között és a túlzsúfolt háztartásokban élők aránya a legmagasabbak között van az Unióban, míg a szociális lakások kínálata szűkös.

(19)Ha a kis- és középvállalkozások támogatást kapnak a rugalmas munkavégzésre és a távmunkára való képességük gyors fejlesztéséhez, az jelentősen hozzájárulhat a válság hatásának enyhítéséhez. Különösen aggasztó, hogy kevés regisztráció érkezik az állami foglalkoztatási szolgálatokhoz, valamint az, hogy csekély mértékben vonják be a munkanélkülieket az aktív munkaerőpiaci intézkedésekbe. Erősíteni kell, és ki kell igazítani az aktív munkaerőpiaci intézkedések végrehajtását és összetételét a munkanélküliség időtartamának csökkentése és a munkába való visszatérés megkönnyítése érdekében. Még fontosabb az emberek megfelelő készségekkel való felvértezése annak érdekében, hogy a gazdasági visszaesés idején javuljon a munkaerő ellenálló képessége. A hatékony és könnyen hozzáférhető felnőttoktatási, átképzési és továbbképzési intézkedések – a szociális szolgáltatások biztosításával és a mobilitás támogatásával együtt – több embert láthatnának el a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségekkel. Szükség van a digitális készségek fejlesztésére is, mivel a lettek csupán 43 %-a rendelkezik alapvető vagy annál magasabb szintű digitális készségekkel. A Covid19 nyomán kialakult szükséghelyzet arra is rámutatott, hogy minőségi digitális oktatást és képzést kell kialakítani, melyekhez valamennyi tanuló számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani. Szintén fontos a szociális partnerek kapacitásának megerősítése annak biztosítása érdekében, hogy érdemben és kellő időben részt vehessenek a Covid19-válságra való reagálásban és a helyreállításban.

(20)Az Altum nemzeti fejlesztési intézményen keresztül egy jelentős likviditástámogatási program gyors létrehozására és bevezetésére került sor. A program segített a vállalkozások hiteltörlesztési ütemezésének átstrukturálásában és új hitelek révén likviditási támogatást nyújtott. Ugyanakkor a bankhitelek átütemezése az esetek többségében állami kezességvállalás nélkül történik. Az állami kezességvállalásra vonatkozó támogathatósági feltételek azonban viszonylag szigorúak. Ennek következtében fennáll annak a kockázata, hogy a gyengébb pénzügyi helyzetben lévő vagy az adófizetést késedelmesen teljesítő kisebb vállalkozások nem részesülnek támogatásban. A válság által leginkább sújtott iparágak részét képező éttermek és a szállodák a gyenge biztosítéki és pénzügyi helyzetük miatt nehezen férnek hozzá a likviditáshoz. Ugyanakkor fontos fenntartani a bankszektor ellenálló képességét.

(21)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ország digitális átalakulását és a zöld átállást támogató szakpolitikáknak figyelembe kell venniük a jelentős regionális különbségeket. A legtöbb lett városi terület kiváló digitális infrastruktúrával rendelkezik, azonban a vidéki területeken alacsony a vezetékes széles sávú lefedettség, különösen a célállomásokkal való összeköttetések. A nagyon nagy sebességű széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló folyamatos és megerősített erőfeszítések hozzá fognak járulni a digitális infrastruktúra fejlesztéséhez. A klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette kihívások kezelése érdekében beruházásokra van szükség a gazdaság diverzifikálása, modernizálása és versenyképesebbé tétele – többek között a kutatásba, azinnovációba és a humántőkébe történő beruházások megerősítése révén –, valamint az átállás társadalmi-gazdasági költségeinek enyhítése céljából. Lettország környezeti fenntarthatósága a javított energiahatékonyság irányába tett előrelépésen, a nemzeti energia- és klímatervének végrehajtásán – ideértve különösen a közlekedés és az épületek területét –, valamint a környezeti fenntarthatósági szempontoknak a gazdasági ágazatokban – különösen a mezőgazdaságban és erdészetben – való érvényesítésén alapszik. Az intermodális közlekedési infrastruktúra fejlesztése Rigán belül és annak környékén egyaránt megkönnyítené a munkaerő-mobilitást, és segítene visszaszorítani a személygépkocsik használatából származó növekvő energiafogyasztást. Mindemellett a Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Lettország fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az energia biztonságának és az egységes piacba való integrálásának javítása. A megújuló energiába – különösen a szélenergiába – történő további beruházások és a jelentősen magasabb újrafeldolgozási arányokkal rendelkező körforgásos gazdaságra való átállás előmozdítása szintén javíthatja a környezeti és a gazdasági eredményeket, valamint hozzájárulhat az éghajlatváltozás mérséklésére tett célkitűzések eléréséhez. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-ig való programozása elősegítheti Lettországban a klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Lettország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(22)Lettország jelentősen csökkentette a bankjain keresztüli kockázatos pénzügyi tranzakciókat, és átalakította pénzmosás elleni rendszerét. Lettország mindenekelőtt betiltotta a külföldi fedőcégeknek kínált szolgáltatásnyújtást, és számos törvényt módosított. Megerősítették a kulcsfontosságú felügyeleti, pénzügyi hírszerzési és bűnüldözési intézmények kapacitását és képességét. Bár a pénzügyi intézmények felügyeletét jelentősen szigorították, a kockázatértékelés javításával azt célzottabbá és hatékonyabbá lehetne tenni. Bár a bűnüldöző szervek kapacitása és együttműködése javult, emellett tovább lehetne erősíteni a pénzmosással kapcsolatos ügyek kivizsgálására és üldözésére irányuló kapacitásaikat is.

(23)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.