A statisztikai adat- és metaadatcsere-szabvány (SDMX) szerinti adatszerkezetek legutóbbi változatát és a nemzetközi szinten egyeztetett kódlistát (amely online érhető el egy erre a célra szolgáló nyilvántartásban) továbbra is eredményesen használjuk nemcsak a tagállami adatok fogadására és a munkaerőköltség-index előállítására, hanem a munkaerőköltségindex-adatok Európai Központi Banknak való továbbítására is.

A munkaerőköltségek negyedéves százalékos változásaival kapcsolatos, a munkaerőköltség-index által mért információk mellett továbbra is egyre nagyobb igény mutatkozik a felhasználók részéről az abszolút munkaerőköltségekre (euró/óra) vonatkozó adatok iránt. Az Eurostat változatlanul közzétette minden év áprilisában az óránkénti munkaerőköltségekre vonatkozó becsléseit (munkaerőköltség-szintek) a NACE Rev. 2. szerinti bontásban, euróban és nemzeti pénznemben egyaránt. Emellett az óránkénti munkaerőköltségek szintjének éves növekedési rátáját és a nem bérjellegű munkaerőköltségek összes munkaerőköltségen belüli hányadát is megadta. E becslések közzétételéről pozitív visszajelzések érkeztek, az Eurostat pedig a jövőben is közli az éves munkaerőköltségeket a NACE Rev. 2. szerinti bontásban.

4.2. Módszertani iránymutatás és jelentéstétel

Annak biztosítása érdekében, hogy a munkaerőköltség-statisztikákban – különösen a negyedéves munkaerőköltség-indexben – harmonizáltan kerüljön sor a Covid19-intézkedések rögzítésére, az Eurostat 2020 áprilisában iránymutató feljegyzést tett közzé a Covid19-válsághoz kapcsolódó kormányzati intézkedéseknek a munkaerőköltség-statisztikákban való figyelembevételéről.

Az uniós kormányok által bevezetett támogatási intézkedések hatálya, intenzitása és időtartama eltért attól függően, hogy a Covid19-világjárvány milyen hatást gyakorolt az egyes nemzetgazdaságokra. Annak érdekében, hogy segítse a felhasználókat a munkaerőköltség-index világjárvány alatti fejleményeinek elemzésében, az Eurostat információkat gyűjtött a munkaerőköltség-statisztikákra hatást gyakorló főbb intézkedésekről. Erre a nemzeti statisztikai hivatalokkal teljes együttműködésben került sor, és az eredményeket felvették az Eurostat adatterjesztési adatbázisában szereplő munkaerőköltség-index metaadataiba.

4.3. A munkaerőköltségindex-adatokra gyakorolt hatás

A Covid19-járvány miatt felmerült akadályok ellenére a tagállamoknak sikerült időben benyújtaniuk a 2020 első negyedévére vonatkozó adatokat. 2020 második negyedévében a munkaerőköltség-index bérköltség összetevői éves szinten jelentősen emelkedtek a legtöbb országban. Ennek oka az volt, hogy a ledolgozott órák száma csökkent, miközben a bérek általában változatlanok maradtak. Ezzel szemben a nem bérjellegű összetevő csökkent, ami azt tükrözi, hogy a kormányok magasabb (negatív előjelű) támogatásokat fizettek a vállalatok kompenzálására a bércsökkentések korlátozásáért. Azonban ez nem mindig történt így, mivel egyes uniós kormányok úgy döntöttek, hogy a támogatásokat közvetlenül a munkavállalóknak fizetik ki, így ezek ebben az esetben nem szerepeltek a bérstatisztikákban.





V.KÖVETKEZTETÉSEK

A tagállami munkaerőköltségindex-adatok és az uniós aggregátumok minősége a Covid19-válság hatása ellenére összességében továbbra is jó volt. Az uniós aggregátumok esetében alacsony volt a felülvizsgálatok száma, ahogyan a válság előtt is. Az Eurostat részletes iránymutató feljegyzést is kiadott annak érdekében, hogy továbbra is biztosítsa az országok közötti összehasonlíthatóságot a referencia-időszakban.

A minőségről szóló tagállami beszámolókat az European Statistical System Metadata Handler (az európai statisztikai rendszer metaadat-kezelője) legújabb verziójával feldolgoztuk, és valamennyi felhasználó számára hozzáférhetővé tettük. Az Eurostat a tagállami szezonális kiigazítási gyakorlatokról és eredményekről szóló átfogó melléklettel egészítette ki őket. A tagállamok továbbá beszámoltak a kormányaik által a Covid19-válság idején a munkaerőköltségek támogatására bevezetett főbb intézkedésekről. Ezeket az információkat hozzáadtuk a minőségre vonatkozó referencia-metaadatokhoz.

Az Eurostat 2017 óta az óránkénti munkaerőköltségekre vonatkozóan éves becsléseket tesz közzé a NACE Rev. 2. nemzetgazdasági ágai szerinti bontásban, a munkaerőköltség-felmérések szerinti szintek és a munkaerőköltség-indexben megfigyelt tendenciák alapján. A Statistics Explained című kapcsolódó cikkekre sokan kerestek rá, ami megerősíti, hogy a felhasználók érdeklődnek a téma iránt.

A benyújtott adatokra és az egyéb nemzeti dokumentumokra, így a minőségről szóló beszámolókra támaszkodva a Bizottság továbbra is rendszeresen ellenőrzi majd a követelmények betartását és az adatminőséget.

Az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal szoros együttműködésben elvégezte a vállalkozások munkaerőpiaci statisztikáiról szóló uniós jogszabályok általános felülvizsgálatát is. E felülvizsgálat célja a vállalkozások munkaerőpiaci statisztikáiról szóló valamennyi uniós jogszabály értékelése és korszerűsítése.

A munkaerőköltség-indexet illetően az Eurostat a következő fejlesztéseket tervezi:

-a munkaerőköltség-indexre vonatkozó gyors, becsült adatok gyűjtése a t+45. napon a nagyobb uniós országok esetében, hogy az euróövezeti és az uniós összesítésre vonatkozó adatok körülbelül a t+50. napon közzétehetők legyenek,

-a végleges munkaerőköltségindex-adatok gyűjtése a t+70. nap helyett a t+65. napon, hogy az eredményeket a jelenlegi t+77. nap helyett a t+72. napon belül tegyék közzé, valamint

-pontossági célok bevezetése a munkaerőköltség-index bérköltség összetevőjére vonatkozóan.