[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.9.10.

COM(2009) 471 végleges

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az egységes eurofizetési térség (SEPA) megvalósítása: ütemterv a 2009–2012 közötti időszakra

TARTALOMJEGYZÉK

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Az egységes eurofizetési térség (SEPA) megvalósítása: ütemterv a 2009–2012 közötti időszakra 1

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Az egységes eurofizetési térség (SEPA) megvalósítása: ütemterv a 2009–2012 közötti időszakra 3

1. Bevezetés 3

2. A sepa-ütemterv kiemelt területei 5

2.1. 1. prioritás: az átállás előmozdítása 5

a) Az állami hatóságok aktív szerepe 5

b) Az átállás hatékony nyomon követése 6

c) Az átállás határidejéről való megállapodás szükségessége 7

2.2. 2. prioritás: a SEPA-val kapcsolatos tájékozottság növelése és a SEPA-termékek népszerűsítése 7

a) A SEPA-val kapcsolatos tájékozottság növelése 8

b) A SEPA-termékek népszerűsítése 8

2.3. 3. prioritás: a SEPA stabil jogi feltételeinek kialakítása és a SEPA előírásainak való megfelelés erősítése 9

a) A SEPA jogi keretének kiteljesítése 9

b) Versennyel kapcsolatos kérdések 10

c)Megfelelési kérdések 10

2.4. 4. prioritás: az innováció támogatása 11

a) m-fizetések és e-fizetések 11

b) Elektronikus számlázás 11

2.5. 5. prioritás: A szükséges szabványosítás, átjárhatóság és biztonság biztosítása 12

2.6. 6. prioritás: a SEPA-irányítás egyértelművé tétele és javítása 14

a) A jelenlegi SEPA-irányítás 14

b) A SEPA-irányítás előtt álló európai szintű kihívások 14

3. Következtetés 16

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az egységes eurofizetési térség (SEPA) megvalósítása: ütemterv a 2009–2012 közötti időszakra

(EGT-vonatkozású szöveg)

BEVEZETÉS

Az egységes eurofizetési térség (Single Euro Payments Area, SEPA) sikeréhez valamennyi érintett fél szilárd elkötelezettségére van szükség. Az EPC (European Payments Council – Európai Pénzforgalmi Tanács), az európai banki ágazat pénzforgalmi döntéshozó és koordinációs testülete, sikeresen létrehozta a SEPA-n belüli átutalásokhoz (SEPA Credit Transfers – SEPA-átutalások) és közvetlen beszedési megbízásokhoz (SEPA Direct Debits – SEPA-beszedések) szükséges rendszereket és jelenleg dolgozik a kártyaműveletekkel kapcsolatos szabványokon, de az egységes eurofizetési térségbe való átlépés még mindig lassú. 2009 májusában – majdnem másfél évvel a SEPA-átutalások bevezetése után – csak az átutalások 3,9 %-át bonyolították le a SEPA-szabványoknak megfelelően[1]. A jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben a bankok beruházási kedve hanyatlott, még akkor is, ha a lakossági banki és fizetési szolgáltatások továbbra is a folyamatosan növekvő bevételek stabil forrását jelentik. Az integrált fizetési piacok, mivel a mai modern társadalomban átfogó szerepet játszanak, kulcsfontosságúak lesznek e bankok jövőjében.

A bankok lelkesedésének csökkenését súlyosbítja a projekt fő aspektusait körülvevő bizonytalanság. Noha a SEPA-t elsősorban a piac működteti, a bizonytalanság egy része csak az állami hatóságok segítségével szüntethető meg. Most az összes érdekelt fél cselekvésére van szükség.

Az ECOFIN-Tanács 2009. február 10-i következtetéseiben[2] elismeri , „hogy a jelenlegi pénzügyi válság és gazdasági lassulás alkalmat kínál a hatékonyság jelentős növelésére és a nagymértékű költségmegtakarításokra, ehhez viszont az szükséges, hogy valamennyi fél megerősítse a projekt iránti kötelezettségvállalását, valamint felkéri a Bizottságot, az Európai Központi Bankot és az eurorendszert, hogy továbbra is vegyen részt a projekt sikeres megvalósításához szükséges intézkedések meghatározásában.”

Ez a SEPA-ütemterv keretet ad a teljes megvalósításhoz szükséges intézkedésekhez és megfelel az Európai Tanács 2009. március 4-i tavaszi ülésszakához intézett bizottsági közleménynek[3], amelyben a Bizottság bejelentette, hogy 2009 közepére javaslatokat tesz annak biztosítása érdekében, hogy az egységes eurofizetési térség előnyei teljes mértékben megvalósuljanak.

A Bizottság és az Európai Központi Bank egyetért a SEPA jövőjét illetően[4] és ez az ütemterv tükrözi az EKB és a Bizottság szoros együttműködését a SEPA további fejlesztése terén. Az eurorendszer a SEPA-val kapcsolatos eredményekről szóló 6. jelentésében szintén meghatározta a SEPA végrehajtásának és a rendszerbe való átlépésnek a biztosításához szükséges konkrét feladatokat. A két dokumentum kiegészíti egymást.

Ez az ütemterv elsősorban azokra a tagállamokra összpontosít, amelyek már bevezették az eurót. Az euroövezeten kívüli legtöbb tagállam azonban euroövezeti tagságra törekszik és a közös valuta máris fontos szerepet játszik üzleti és kereskedelmi kapcsolataikban. Ezért fontos, hogy az euroövezeten kívüli tagállamok is kellően magukénak érezzék ezt az ütemtervet, még akkor is, ha a SEPA-ra való áttérés üteme az esetükben lassúbb.

A SEPA-ÜTEMTERV KIEMELT TERÜLETEI

Ez az ütemterv meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket az alábbi hat fő területen valamennyi résztvevőnek (EU és nemzeti hatóságok, az iparág és a felhasználók) a következő három évben végre kell hajtania:

1. az átállás előmozdítása;

2. a tájékozottság növelése és a SEPA-termékek népszerűsítése;

3. stabil jogi környezet kialakítása és a megfelelés biztosítása;

4. az innováció támogatása;

5. szabványosítás és a rendszerek átjárhatóságának megvalósítása; valamint

6. A SEPA-projektirányítás egyértelműbbé tétele és javítása.

1. prioritás: az átállás előmozdítása

A SEPA-ba való átlépés akkor kezdődik, amikor az első SEPA-termékek megjelennek a piacon és akkor fejeződik be, amikor azok felváltják az érintett nemzeti fizetési termékeket és szabványokat.

Az átállás időszaka alatt az ágazat párhuzamosan működteti a fennálló és a SEPA-rendszereket. Ez mind a bankok, mind az ügyfelek számára költséges, ezért az átállásnak nem szabad szükségtelenül hosszúra nyúlnia. A SEPA jelentős előnyei csak akkor válnak kézzelfoghatóvá, ha az átállás gyorsan megvalósul és a keresleti és a kínálati oldal egyaránt aktívan kötelezettséget vállal mellette[5].

Miközben a bankoknak természetesen kiváló minőségű SEPA-termékeket kell kínálniuk a piacon, a gyors átállás érdekében a következő további feltételeket kell teljesíteni:

a) Az állami hatóságok aktív szerepe

Mivel a közszféra az EU GDP-jének közel 50%-át jelenti és az összes készpénz nélküli fizetés körülbelül 20%-át bonyolítja le, vezető szerepet kell játszania az egységes eurofizetési térségbe való átlépésben. Az állami hatóságok a többi jelentős szereplővel együtt – mint a közüzemek, a távközlési szolgáltatók és a biztosítók – képezhetik az átlépés felgyorsításához szükséges kritikus tömeget.

A gyors átállás révén a közigazgatás kihasználhatja a korszerűbb eurofizetési eljárásokból, a nagyobb versenyből és azon pénzforgalmi szolgáltatók szélesebb választékából eredő előnyöket, amelyek árai tükrözik a fizetési folyamatok javuló méretgazdaságosságát. A SEPA-t integrálni kell a jelenleg zajló e-kormányzati projektekbe is. Mindennek azonban az a feltétele, hogy az ágazat kiváló minőségű és versenyképes SEPA-termékeket biztosítson.

Az állami hatóságoknak integrált és összehangolt nemzeti átállási terveket kell kidolgozniuk, bizonyítva hajlandóságukat arra, hogy gyorsan elérjék a kritikus tömeget és elmozduljanak az átállás felé. A SEPA-val kapcsolatos politikai elkötelezettségüknek európai szinten kell megnyilvánulnia.

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

Nemzeti átállási tervek kialakítása a közigazgatás számára[6] | Tagállamok | 2009. október |

A nemzeti közigazgatások átállása a SEPA-szabványok, -termékek és -szolgáltatások alkalmazására | Tagállamok | 2010 vége |

Az európai intézmények átállása a SEPA-szabványok, -termékek és -szolgáltatások alkalmazására | Bizottság/egyéb európai intézmények | 2010. június[7] |

b) Az átállás hatékony nyomon követése

Az átállással kapcsolatos esetleges problémák előrejelzéséhez és megoldásához a helyzet rendszeres és egyértelmű értékelésére van szükség. Az ECOFIN-Tanács 2008. január 22-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy az EKB-val együttműködve a fizetési eszközök kritikus tömege sikeres átállásának megvalósításáig minden év, de 2008, 2009 és 2010 végén mindenképpen nyújtson be olyan éves jelentést az átállással kapcsolatban elért eredményekről, amely adott esetben kitér a SEPA-hoz tartozó eszközökre vonatkozó árképzésre és a SEPA-n belüli verseny ösztönzésére, továbbá a SEPA-val kapcsolatos egyéb fejleményekre[8].

A SEPA által a fogyasztókra gyakorolt hatás nyomon követése érdekében 2007-ben irányadó tanulmány készült, amely lehetővé teszi majd a SEPA-termékek teljes rendelkezésre állása után készítendő tanulmányok eredményeivel való összevetést. Ha a SEPA bevezetése olyan kedvezőtlen árváltozásokkal jár, amelyeket nem indokol más tényező – például a pénzforgalmi irányelv végrehajtásának ösztönző hatása a magas árakat eredményező rejtett árképzés helyett az árakat csökkentő, átlátható árazás alkalmazására, a Bizottság kész arra, hogy megtegye a szükséges korrekciós intézkedéseket.

A Bizottság által kidolgozott „eredménytábla” segítségével szorosan nyomon követik a közigazgatások átállását is, egyértelmű mutatók alapján értékelve a nemzeti közigazgatások által a SEPA-ra való átállás terén elért előrelépését[9].

Intézkedés | Szereplők | Határidő |

Az átállás terén elért eredményekről szóló éves jelentés az ECOFIN-Tanácsnak | A Bizottság az EKB-val együttműködve | 2009-ben esedékes |

Az eurorendszer jelentése a SEPA terén elért eredményekről | Eurorendszer | Rendszeres időközönként (az utolsó jelentés időpontja 2008. november) |

SEPA-mutatók közzététele | EKB | Az átállási szakaszban |

Félévenként eredménytábla közzététele a közigazgatások átállásáról | Bizottság | 2009-től az átállási szakaszban |

2. SEPA irányadó tanulmány | Bizottság | 2011 közepe |

c) Az átállás határidejéről való megállapodás szükségessége

Az euró bevezetéséhez hasonlóan a SEPA-átutalásokra és SEPA-beszedésekre való átállás határidejének megállapítása biztonságot és kiszámíthatóságot eredményez, és komolyan ösztönzi az ágazatot és a felhasználókat arra, hogy gyorsítsák fel az átállást. A jelenlegi szakaszban a kártyás fizetések esetében korai lenne határidőt megállapítani, mivel még számos szabványt véglegesíteni kell.

Az átállásnak a lehető legrövidebbnek kell lennie, hogy minimálisak legyenek a nemzeti és a SEPA-rendszerek párhuzamos működésének költségei, ugyanakkor elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy az ügyfelek és a bankok zökkenőmentesen alakíthassák át eljárásaikat. Ehhez alaposan elemezni kell a határidő-megállapítás hatását, illetve azt, hogy milyen negatív hatással jár, ha nem rögzítenek határidőt. Meg kell vizsgálni a különböző lehetőségeket és értékelni kell az euroövezeten kívüli országokra gyakorolt hatást is.

Ezért átfogó konzultációs folyamat kezdődött[10]. Ez hozzájárulhat az intézkedések politikai jóváhagyásához és a határidő-megállapítás ütemezéséhez és lehetővé teszi a Bizottság számára annak értékelését is, hogy szükség van-e kötelező határidő kitűzésére a SEPA-átutalások és a SEPA-beszedések alkalmazására való átállás tekintetében. Az Európai Parlament már felkérte a Bizottságot, hogy „szabjon világos, megfelelő és kötelező – 2012. december 31. előtti – határidőt a SEPA-termékekre való átállásra vonatkozóan…”[11].

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

Konzultáció az érdekelt felekkel konzultációs dokumentum alapján | Bizottság | 2009. augusztus 3. |

Politikai jóváhagyás | ECOFIN-Tanács | 2009. december |

A hatásvizsgálat lezárása | Bizottság | 2010. február |

2. prioritás: a SEPA-val kapcsolatos tájékozottság növelése és a SEPA-termékek népszerűsítése

A SEPA akkor lehet sikeres, ha a SEPA-ra való átállásba bevont valamennyi szereplő teljes körű tájékoztatást kap a rendszer hasznáról és előnyeiről. Ezért fontos:

a) A SEPA-val kapcsolatos tájékozottság növelése

Égető szükség van a célközönség igényeihez szabott, kiterjedt kommunikációra. Egyértelmű, hogy a legtöbb erőfeszítést a pénzforgalmi szolgáltatóknak kell tenniük az új SEPA-termékek forgalomba hozatalakor. Az állami hatóságoknak is feladatuk azonban, hogy megfelelő tájékoztatási kampányok elindítását biztosítsák. Nemzeti szinten a tagállamoknak a SEPA-koordinációs bizottságokkal és a felhasználók képviselőivel együtt támogatniuk kell az ágazat kommunikációs erőfeszítéseit. Európai szinten az EPC szoros együttműködésével végrehajtott koncentrált kommunikációs stratégiára van szükség.

Annak érdekében, hogy az egységes eurofizetési térséghez tartozó tagállamok között könnyebbé váljon az információk és a bevált gyakorlatok cseréje, és közösen megoldhatók legyenek az átállás gyakorlati problémái, a Bizottság létrehozta a SEPA-koordinációs bizottságok uniós szintű fórumát[12].

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

Az ágazat SEPA-val kapcsolatos tájékozottságnövelő erőfeszítéseinek támogatása | Tagállamok | 2009 vége |

A SEPA-val kapcsolatos ágazati és nemzeti kommunikáció kiegészítése uniós szintű kezdeményezésekkel | Bizottság, EKB, EPC | 2009 vége |

A nemzeti SEPA-koordinációs bizottságok uniós szintű fórumának rendszeres ülései | Bizottság | 2008 októberétől az átállási szakaszban |

b) A SEPA-termékek népszerűsítése

A felhasználók általában nem ismerik a SEPA-t és igényeikhez szabott információkra van szükségük a SEPA-termékek előnyeiről. A pénzforgalmi szolgáltatóknak jelentősen fel kell gyorsítaniuk kommunikációs erőfeszítéseiket, mert ez az első lépés ahhoz, hogy meggyőzzék ügyfeleiket az átállásról. Ennek előfeltétele, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók ügyfeleiknek a SEPA-termékekre vonatkozóan konkrét – kézzelfogható előnyöket biztosító – ajánlatokat tudjanak tenni.

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

A SEPA-termékek különböző felhasználói csoportokat célzó aktív marketingje: a SEPA-termékekre vonatkozó konkrét ajánlatok az ügyfeleknek | Pénzforgalmi szolgáltatók | A SEPA-átutalások esetében azonnal, a SEPA-beszedések esetében 2009. november 1. |

3. prioritás: a SEPA stabil jogi feltételeinek kialakítása és a SEPA előírásainak való megfelelés erősítése

A jogi akadályok megszüntetése előfeltétele volt a SEPA-projekt elindításának. A pénzforgalmi irányelv[13] elfogadása megteremtette a SEPA és különösen a SEPA-beszedések jogi alapjait. A Közösségen belüli, határokon átnyúló fizetésekről szóló új rendelet[14], amely 2009. november 1-jén a 2560/2001/EK rendelet helyébe lép, biztosítja az összhangot a SEPA célkitűzéseivel és kiterjeszti az egyenlő bánásmódot a beszedési megbízásokra.

A versenyszabályok érvényesítése a másik fontos feltétele annak, hogy a SEPA valóban elérje a várt versenyösztönző hatást. Mivel a SEPA kialakítása és végrehajtása a lehetséges versenytársak közötti megállapodások és együttműködés eredménye, amely az EPC-n keresztül valósult meg, szükség van a verseny alapos ellenőrzésére. Mivel az együttműködés korlátozhatja a versenyt, a felhasználók (többek között a fogyasztók) számára nyújtott előnyöket igen hitelesen alá kell támasztani.

Külön figyelmet kell fordítani a megfelelésre, különösen az önszabályozással összefüggésben. Megfelelő mechanizmusoknak kell biztosítaniuk, hogy az ágazat és a felhasználók betartsák a vonatkozó szabályrendszereket és megfelelési kritériumokat.

a) A SEPA jogi keretének kiteljesítése

A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamok hatóságaival és más érdekeltekkel, hogy a pénzforgalmi irányelv végrehajtása teljes, következetes és pontos legyen, ami a SEPA jogi alátámasztását szolgálja. A végső határidő előtt néhány hónappal az átültetés szinte valamennyi tagállamban jó úton halad. A pénzforgalmi irányelv időben történő átültetésének elmulasztása jogbizonytalanságot okoz mind az állampolgárok, mind a pénzforgalmi ágazat számára. Ilyen esetben a Bizottság haladéktalanul jogsértési eljárást kezdeményez az EK-szerződés 226. cikkének megfelelően.

A SEPA-beszedésekre való átálláshoz nincs szükség milliónyi új megbízás ismételt aláírására. Ez rendkívül sok teherrel és költséggel járna, különösen azokban a tagállamokban, ahol nagy a beszedési megbízások száma. Ha az ágazat nem tud megfelelő megoldást kialakítani, a tagállamoknak módot kell találniuk arra, hogy fenntartsák a régi megbízások jogi érvényességét, például a pénzforgalmi irányelv átültetése során.

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

A pénzforgalmi irányelv teljes, következetes és pontos átültetésének biztosítása | Tagállamok | 2009. november 1. |

A SEPA-beszedésre való átállás céljából megoldás kialakítása a létező beszedési megbízások jogi érvényességének folytonosságára | Tagállamok | A megoldásnak 2009. november 1-jére rendelkezésre kell állnia |

b) Versennyel kapcsolatos kérdések

A SEPA sikerének fő mozgatórugója az, hogy megfelelő ösztönzőket kell kialakítani, amelyek az uniós és a tagállami versenyjognak megfelelő üzleti modelleket használva segítik az átállást. Ez különösen fontos a SEPA-beszedések és a kártyás fizetési rendszerek esetében.

A SEPA-beszedések tekintetében a határokon átnyúló fizetésekről szóló új rendelet hároméves, a 2012. október 31-ig tartó időszakra jogi egyértelműséget biztosít. A 2009. március 24-i együttes nyilatkozatban[15] a Bizottság és az EKB a 2012. október 31. utáni időszakra szóló iránymutatást adott a SEPA-beszedések üzleti modelljeinek alapjául szolgáló egyes elvekről. Emellett a Bizottság és az EKB készen áll arra, hogy az átmeneti időszakban megvitassa az érdekelt felekkel, hogyan biztosítsanak a versenyszabályokkal összhangban levő tisztességes és megfelelő üzleti modellt.

A kártyarendszerek esetében a Bizottság és az EKB örömmel fogadná európai dimenziójú kiegészítő rendszerek megjelenését[16].

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

Annak további tisztázása, hogyan felelhetnek meg a hosszú távú SEPA-beszedési üzleti modellek az uniós versenyelőírásoknak | Bizottság | 2009. november, feltéve, hogy a releváns piaci szereplők megtették szükséges hozzájárulásukat |

Hosszú távú SEPA-beszedési üzleti modellek kialakítása és végrehajtása a versenyelőírásokkal összhangban | EPC | 2012. november 1. |

c)Megfelelési kérdések

A SEPA-megfelelésre vonatkozóan az EPC által eredetileg kialakított koncepciót a SEPA-n belüli átutalási és beszedési rendszerek, valamint a kártyás fizetési rendszerek, továbbá a klíring és az elszámolási mechanizmusok valamennyi releváns érdekeltjének végre kell hajtania. Az eurorendszer közzétette a különböző érdekeltekre vonatkozó elvárásokat[17] és részletes feladatokat (Terms of Reference)[18] a SEPA-projekttel kapcsolatban. A kártyás fizetések esetében az átállással összefüggésben a „SEPA kártyakeretnek megfelelő” az EPC égisze alatt kifejlesztett átjárhatósági szabványoknak való megfelelőséget jelenti[19].

A teljes megfelelés biztosításához hatékony nyomonkövetési[20], jogérvényesítési és jogvita-rendezési mechanizmusokra van szükség. Ezek a piacra lépést és a nagyobb versenyt lehetővé tevő egyenlő feltételeket teremtenek. Ezeket az intézkedéseket a megfelelő SEPA-irányítási rendszer létrehozása után prioritásként kell kezelni.

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

Az eurorendszer SEPA-val kapcsolatos feladatainak |

1) Kártyarendszerek | Kártyarendszerek | 2009. június |

2) Infrastruktúrák | Infrastruktúrák | 2010 vége |

és az alábbiakra vonatkozó elvárásainak végrehajtása |

1) Bankok és pénzforgalmi intézmények | Pénzforgalmi szolgáltatók | 2010 vége |

2) Felhasználók | Vállalatok, kkv-k, állami hatóságok, pénzforgalmi szolgáltatók, kereskedők, kiskereskedelmi ügyfelek/felhasználók | 2010 vége |

4. prioritás: az innováció támogatása

A SEPA-nak hozzá kell járulnia a kiskereskedelmi pénzforgalmi piacok modernizációjához, harmonizálva az internet és a mobiltelefonok kellően biztonságos környezetben való használatát a kifizetések elindításától az egyeztetésig .

a) m-fizetések és e-fizetések

Az EPC jelenleg fejleszti a SEPA-átutalásokon és a SEPA-n belüli kártyás fizetéseken alapuló kifizetések elindításának és fogadásának mobil távközlési keretét. Más szolgáltatókkal szorosan együttműködve az EPC meghatározza a kifizetések SEPA-országok közötti mobiltelefonos lebonyolításához szükséges alapkövetelményeket, szabályokat és szabványokat, így biztosítva a mobiltelefonos fizetések piacán működő különböző szereplők szolgáltatásai közötti átjárhatóságot. Az erre szolgáló keretnek 2010 végéig kell elkészülnie.

Az EPC dolgozik a SEPA elektronikus fizetési keretén is[21]. A SEPA e-fizetési keretéhez kapcsolódó meglévő vagy új e-fizetési rendszerek lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy a 31 SEPA-ország online kereskedői számára garantált fizetést teljesítsenek.

b) Elektronikus számlázás

Az elektronikus számlázás jelentősen növeli a pénzügyi szolgáltatási láncok hatékonyságát azzal, hogy integrálja a vállalatok egyeztetési és fizetési eljárásait. Az elektronikus számlázás ezért hozzájárul az egyszerűbb, vállalkozóbarát környezet megteremtéséhez és jelentős potenciális gazdasági előnyökkel jár, ami hatéves időszakban 240 milliárd EUR-t tehet ki[22]. A Bizottság 2007 végén szakértői csoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy 2009 végéig kifejlessze az európai elektronikus számlázási keretet, Európa egészében támogatva a nyitott és átjárható elektronikus számlázási szolgáltatások nyújtását. Ezzel párhuzamosan a Bizottság javaslatot tett a héa-irányelv módosítására[23], amelynek célja, hogy az elektronikus számlázás számára a papíralapú számlázással egyenlő feltételeket teremtsen. Mivel a számlázási és fizetési folyamatok között szoros a kapcsolat, az európai elektronikus számlázási keret és a SEPA kölcsönösen egymás előnyére válhat.

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

Az m-fizetések keretének elkészítése[24] | EPC, GSMA (mobiltávközlési szolgáltatók szövetsége) | 2010. augusztus |

Az e-fizetések keretének elkészítése[25] | EPC | 2009 vége |

Az európai e-számlázási keret elkészítése | Az elektronikus számlázással foglalkozó szakértői csoport | 2009 vége |

5. prioritás: A szükséges szabványosítás, átjárhatóság és biztonság biztosítása

A szabványosítás és a rendszerek közötti átjárhatóság a SEPA-projekt fő sarokkövét jelenti, és egy hálózatos ágazatban alapvető jelentőségű a SEPA összes előnyének kiaknázásához. A SEPA-szabványoknak nyitottaknak, a legmagasabb szintű biztonság mellett végrehajtottaknak és szabadon felhasználhatónak kell lenniük, és nem akadályozhatják a termékinnovációt. A kártyás fizetések terén a szabványoknak teljes átjárhatóságot, biztonságot és szabad hozzáférést kell lehetővé tenniük és meg kell könnyíteniük a pán-európai kártyarendszerek kialakítását.

A szabványosításnak lehetővé kell tennie mind az ügyféltől a bank felé, mind a banktól az ügyfél felé irányulóan a teljes, végponttól végpontig tartó, automatikus feldolgozást a SEPA-átutalások és -beszedések és a kártyás fizetések[26] terén, és magas szintű biztonságot kell nyújtania (többek között biztonsági értékelés és ellenőrzés révén). Noha a fizetési termékek hasznos jellemzőinek fenntartásához vagy az innováció megkönnyítéséhez kiegészítő opcionális szolgáltatásokra lehet szükség, a piac újbóli széttöredezésének kockázatát el kell kerülni.

Intézkedések | Szereplők | Határidő |

A strukturálatlan átutalási információk strukturálását szolgáló szabványok használatára vonatkozó konszenzus kialakítása (SEPA-átutalások) | EACT, együttműködve a felhasználókkal | 2009. június |

Aktív kommunikáció és a SEPA-átutalásokra vonatkozó végrehajtási iránymutatás megvalósítása a C2B területen[27]*) | Pénzforgalmi szolgáltatók, vállalatok, kkv-k, közigazgatások, fogyasztók, kereskedők | 2009 vége |

Aktív kommunikáció és a SEPA-beszedésekre vonatkozó alapvető és B2B végrehajtási iránymutatás megvalósítása a C2B területen*) | Pénzforgalmi szolgáltatók, vállalatok, kkv-k, közigazgatások, fogyasztók, kereskedők | 2010. november |

A SEPA-átutalásokra és a SEPA-beszedésekre (alap és B2B) vonatkozó végrehajtási iránymutatás meghatározása a C2B területen | EPC | 2009. szeptember |

Aktív kommunikáció és a SEPA-átutalásokra és a SEPA-beszedésekre vonatkozó végrehajtási iránymutatás megvalósítása a B2C területen*) | Pénzforgalmi szolgáltatók, vállalatok, kkv-k, közigazgatások, fogyasztók, kereskedők | 2010. június |

Kapcsolódás a SEPA-beszedések alaprendszeréhez[28] | Pénzforgalmi szolgáltatók | 2010. november 1. |

A SEPA-átutalásokra vonatkozó kötet befejezése, amelynek segítségével a kártyarendszerek konkrét technikai végrehajtási leírást határozhatnak meg a kártyaszabványokhoz | EPC | 2009 vége |

A kártyaszabványok technikai leírásának végrehajtása | Kártyaágazat | 2009 vége: döntés a végrehajtás időpontjáról |

A SEPA-műveletek magas szintű biztonságát biztosító legjobb gyakorlatok fejlesztése[29] | EPC | 2009 vége |

A kártyás műveletek feldolgozásához szükséges keret elkészítése | EPC | 2009 vége |

Az elsőbbségi SEPA-átutalási rendszer keretének kidolgozása | EPC | 2009 vége |

Az elsőbbségi SEPA-átutalási rendszer keretének végrehajtása[30] | Pénzforgalmi szolgáltatók | 2012 vége |

6. prioritás: a SEPA-irányítás egyértelművé tétele és javítása

a) A jelenlegi SEPA-irányítás

A SEPA a pénzügyi szolgáltatások ágazatán belül érvényesülő önszabályozás és a támogató jogi előírások kombinációja. A SEPA jelentős előnyeit tekintve a hatékony irányítási rendelkezések léte egyértelmű közérdek. A bizonytalan gazdasági környezet miatt szintén erősebb politikai irányításra van szükség annak biztosításához, hogy a SEPA időben, teljesen beszámoltatható módon valósuljon meg, és jobb szolgáltatást nyújtson a felhasználóknak.

A SEPA irányítása jelenleg két szinten szerveződik:

Az EU szintjén az EPC általi irányítás két feladat köré szerveződik: fizetési rendszerek kidolgozása és fejlesztése, és a rendszerek igazgatása, valamint az azoknak való megfelelés.

A Bizottság a SEPA végrehajtásának szoros nyomon követésével és a fejleményeknek a tagállamokkal és az érdekeltekkel való megvitatásával támogatja a SEPA-folyamatot[31]. Ugyanakkor európai szinten növeli a SEPA politikai jelentőségét. Az EKB hasonló szerepet játszik, katalizátorként támogatva a SEPA létrejöttét. Az EKB megfigyelőként van jelen az EPC plenáris ülésein és a munkacsoportok találkozóin, valamint koordinálja az eurorendszer munkáját. Különböző fórumokat működtet, például a SEPA megtárgyalását és előmozdítását célzó magas szintű SEPA-találkozót.

Nemzeti szinten valamennyi euroövezeti (és a legtöbb euroövezeten kívüli) tagállamban SEPA-koordinációs bizottság működik a központi bankok intenzív közreműködésével, a SEPA végrehajtásának koordinálása és nyomon követése céljából. Ezeknek a bizottságoknak a szerepe, összetétele, feladatai és munkamódszerei jelentősen eltérnek, de közös céljuk a SEPA-ra való átállás ösztönzése tagállami szinten. Tekintettel arra, hogy a fizetési szokások és hagyományok az egyes országokban jelentős eltéréseket mutatnak, a SEPA-t nemzeti összefüggésben kell megvalósítani. Ezért különösen fontos a nemzeti SEPA-koordinációs bizottságok szerepe.

b) A SEPA-irányítás előtt álló európai szintű kihívások

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy átfogó, uniós szintű SEPA-irányítási modellre van szükség, amely a végső felhasználók igényeit figyelembe véve mozdítja elő a lakossági eurofizetési piac integrációját.

Ezért a Bizottság a SEPA-projektben érintett összes szereplővel – különösen az EKB-val – szorosan együttműködve arra törekszik, hogy 2009 végéig hatékony uniós szintű SEPA-irányítási struktúrát hozzon létre. Ez lehet egy uniós SEPA-tanács, amelyet három éves időtartamra hoznának létre. A Bizottság és az EKB legkésőbb 2011 végéig értékelné a tanács hatékonyságát és működését.

Ennek a struktúrának a következők lennének a fő célkitűzései:

- a SEPA egyértelmű – innovatív, jövőorientált és felhasználóbarát – stratégiai jövőképének meghatározása;

- a SEPA-ra való átállás nyomon követése és támogatása, ideértve a SEPA-ütemterv végrehajtását és a javító intézkedések azonosítását.

- átláthatóság és beszámoltathatóság biztosítása a szélesebb gazdaság számára.

Az új uniós szintű irányítási struktúra a kínálati és a keresleti oldal magas szintű képviseletét igényli. Tekintettel arra, hogy a projekt az egész társadalom számára nagy jelentőséggel bír, a Bizottságnak és az EKB-nak részt kell vennie az irányításban. Ugyanakkor fontos a megfelelő koordináció a többi európai intézménnyel (az EU Tanácsa és az Európai Parlament) és a nemzeti központi bankokkal, valamint a nemzeti SEPA-koordinációs bizottságokkal is.

Az új struktúra nem foglalkozik az EPC szabálykönyvéhez és kereteihez kapcsolódó egyedi SEPA-megfelelési esetekkel. Nem fog átvenni olyan feladatokat sem, amelyek tagállami szinten jobban elvégezhetők, vagy amelyek a piaci szereplőkre tartoznak, mint például a SEPA fizetési termékek kialakítása, vagy olyanokat sem, amelyek az EPC irányítási intézkedéseinek továbbfejlesztésével megfelelő módon megoldhatók. Az új irányítási struktúra nem befolyásolja tagjainak meglévő hatáskörét. Következtetései és iránymutatásai semmilyen módon nem érintik a versenyjogi előírások uniós és nemzeti szintű alkalmazását.

Emellett, tekintettel az EPC-nek a SEPA-projektben játszott lényeges szerepére, az EPC meglévő irányítási rendelkezései külön figyelmet érdemelnek. Az EPC előrelépést tett a különböző szereplők érdekeinek egyensúlyba hozása terén, de sokkal nyitottabban kell működnie, hogy elkerülje az esetleges kizárási hatásokat és figyelembe vegye az összes részt vevő fél, többek között a nem banki szereplők, a pénzforgalmi intézmények és a felhasználók érdekeit. Biztosítani kell a nagyobb átláthatóságot, megfelelő időt a konzultációhoz és az összes érdekelt fél – különösen a felhasználók – időben történő bevonását a jövőbeli kezdeményezések megtervezésébe és kialakításába.

Intézkedés | Szereplők | Határidő |

Hatékony uniós szintű SEPA-irányítási struktúra létrehozása | Bizottság/EKB | 2009 vége |

Félévente jelentés a SEPA intézkedési keret végrehajtása terén elért eredményekről | SEPA irányítási struktúra | Az új SEPA-irányítási struktúra hivatalos létrehozásának időpontjától kezdődően |

A fennálló EPC irányítási modellhez kapcsolódó intézkedések elfogadása 1) az érdekelt felek részvételének és konzultációjának erősítése; 2) az átláthatóság növelése; 3) a pénzforgalmi intézményekben való tagság bővítése | EPC | 2009 vége 2009 vége 2009. november |

A SEPA irányítási struktúra értékelése | Bizottság/EKB | 2011 vége |

Következtetés

A Bizottság felkéri a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy tekintse át és hagyja jóvá ezt az ütemtervet. Valamennyi érdekelt felet felkérik, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a meghatározott egyedi intézkedések gyors végrehajtásának biztosítása érdekében.

A Bizottság szorosan nyomon követi ennek az ütemtervnek a végrehajtását és az elért eredményekről félévente jelentést készít.

[1] http://www.ecb.int/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html

[2] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf

[3] A Közlemény az Európai Tanács tavaszi ülésszakához: Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez, I. melléklet; http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090304_annx_en.pdf.

[4] http://www.ecb.int/paym/sepa/html/index.en.html

[5] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf

[6] http://www.ecb.eu/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html#migration

[7] Az EKB 2008. január 1-jétől teljesen átállt a SEPA alkalmazására.

[8] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/98276.pdf

[9] Az ECOFIN-Tanács 2009. február 10-i következtetései.. http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf

[10] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/sepa_en.htm

[11] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+B6-2009-0111+0+DOC+XML+V0//HU.

[12] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/ec_en.htm

[13] A 2007/64/EK irányelv a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.).

[14] COM(2008)640 végleges.

[15] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/468&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en;

[16] http://www.ecb.int/pub/pdf/other/singleeuropaymentsarea200811en.pdf

[17] Lásd: http://www.ecb.int/pub/pdf/other/eurosystemsepaexpectations200903en.pdf.

[18] Lásd: http://www.ecb.europa.eu/paym/sepa/components/infrastructures/html/tor.en.html – a SEPA – infrastruktúrák megfeleléséhez kapcsolódó feladatok és http://www.ecb.int/paym/sepa/pdf/ToR_SEPA_compliant_card_schemes.pdf?1915cf8db5ec194b2c9e9070ebeb2ff7 – a SEPA – kártyarendszerek megfeleléséhez kapcsolódó feladatok.

[19] http://ec.europa.eu/competition/speeches/text/sp2008_03_en.pdf

[20] Ideértve különösen a kifizetések és a részt vevő személyek jó nyomonkövethetőségét.

[21] Az elektronikus fizetés olyan fizetési mód, amelynél az online vásárlás során a vásárló folyószámláját közvetlenül megterhelik és erről az online kereskedő közvetlen tájékoztatást kap, függetlenül a vásárló és a kereskedő helyétől.

[22] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf

[23] COM(2009)21.

[24] A pénzforgalmi szolgáltatók számára nem kötelező keret.

[25] A pénzforgalmi szolgáltatók számára nem kötelező keret.

[26] A kártya és a terminál, a terminál és a vevő, valamint a vevő és a kártyakibocsátó viszonylatában, továbbá az ellenőrzésnél és a típusjóváhagyásnál.

[27] *)Az EPC által ajánlott iránymutatás nem kötelező jellegű. A piac felosztásának elkerülése érdekében azonban minden banknak képesnek kell lennie az ajánlott EPC-szabványok elfogadására. Ha ez nem történik meg, a vállalatok nem fogják tudni kihasználni a SEPA előnyeit (ezért a vállalatokat aktívan be kell vonni ennek az iránymutatásnak az előkészítésébe).

[28] A határidő csak az euroövezeti tagállamokra alkalmazandó. Az euroövezeten kívüli tagállamoknak 2014. november 1-jéig kell csatlakozniuk.

[29] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf

[30] Az elsőbbségi SEPA-átutalási rendszer végrehajtásának opcionálisnak kell lennie.

[31] E feladatok végrehajtása során a Bizottság két munkacsoporttal – a fizetésekkel foglalkozó bizottsággal (amely a fizetési rendszerek kormányzati szakértői csoportjának helyébe lépett) és a fizetési rendszerekkel foglalkozó piaci szakértői csoporttal – konzultál és azok szakértelmére támaszkodik.