A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A VÍZUMINFORMÁCIÓS RENDSZER (VIS) 2011. ÉVI TOVÁBBFEJLESZTÉSÉRŐL (a 2004/512/EK tanácsi határozat 6. cikke alapján előterjesztett dokumentum) /* COM/2012/0376 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A VÍZUMINFORMÁCIÓS RENDSZER (VIS) 2011. ÉVI TOVÁBBFEJLESZTÉSÉRŐL (a 2004/512/EK tanácsi határozat 6. cikke alapján előterjesztett dokumentum) TARTALOMJEGYZÉK A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A VÍZUMINFORMÁCIÓS RENDSZER (VIS) 2011. ÉVI TOVÁBBFEJLESZTÉSÉRŐL (a 2004/512/EK tanácsi határozat 6. cikke alapján előterjesztett dokumentum)............................................................................................................ 2 1........... Bevezetés....................................................................................................................... 4 2........... A VIS jogi kerete........................................................................................................... 4 3........... A vizsgált időszak alatt elért eredmények......................................................................... 4 3.1........ A központi rendszer fejlesztése és tesztelése.................................................................... 4 3.2........ A biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszer (BMS) fejlesztése......................... 5 3.3........ A VIS Mail kommunikációs mechanizmus....................................................................... 5 3.4........ A helyszínek előkészítése és a hálózat.............................................................................. 5 3.5........ A központi rendszer (C.SIS) átadása a francia hatóságoknak.......................................... 6 3.6........ A tagállamok nemzeti szintű tervezése.............................................................................. 6 3.7........ A VIS működésének megkezdése Észak-Afrikában........................................................ 7 3.8........ A VIS működésének megkezdése az Észak-Afrikától eltérő régiókban............................ 8 3.9........ Statisztikák..................................................................................................................... 8 4........... Szerződés a VIS működőképességének fenntartására és fejlesztési karbantartására (MWO/EM) 9 5........... Tájékoztató kampány..................................................................................................... 9 6........... Projektirányítás............................................................................................................. 10 6.1........ Tervezés és költségvetés............................................................................................... 10 6.2........ Kockázatkezelés.......................................................................................................... 11 7........... A VIS barátai............................................................................................................... 11 8........... Következtetés.............................................................................................................. 12 9........... Melléklet: VIS munkacsoportok.................................................................................... 13 9.1........ SISVIS Bizottság......................................................................................................... 13 9.2........ A VIS nemzeti projektmenedzsereinek (NPM) találkozói.............................................. 13 9.3........ Tesztelési Tanácsadó Csoport (TAG)........................................................................... 13 9.4........ VIS Mail Szakértői Csoport (VIS MEG)...................................................................... 13 1. Bevezetés A Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) szóló, 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat[1] 6. cikkének megfelelően a Bizottság benyújtja nyolcadik jelentését a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a Vízuminformációs Rendszer továbbfejlesztése tekintetében elért eredményekről[2]. A jelentés a Bizottság által 2011 januárja és decembere között végzett munkáról szól. 2. A VIS jogi kerete A VIS-rendelet[3] 48. cikkének megfelelően az Európai Bizottság 2011. szeptember 21-én elfogadta a vízuminformációs rendszer (VIS) működésének az első régióban történő megkezdése tekintetében az időpont meghatározásáról szóló végrehajtási határozatot (2011/636/EU)[4]. A megállapított időpont 2011. október 11. volt (lásd a 3.7. szakaszt). A jelentéstételi időszak folyamán továbbá elfogadásra került a Vízumkódex módosításáról szóló, 2011. október 3-i 977/2011/EU bizottsági rendelet[5] is. 2011-ben a VIS-szel kapcsolatban más jogi aktust nem fogadtak el. 3. A vizsgált időszak alatt elért eredmények 3.1. A központi rendszer fejlesztése és tesztelése A jelentéstételi időszak folyamán két tesztelési szakasz sikeresen lezárult, melyek közül az első hét ország, a második tizenhat (ugyanazon hét, illetve további kilenc) ország részvételével zajlott[6]. A két tesztelési szakasz egyes tesztek megismétlése miatt – ami bizonyította a rendszer stabilitását és megbízhatóságát – az eredetileg tervezettnél később, de még a jelentéstételi időszakon belül zárult le. Végül mindkét tesztsorozat tekintetében megállapították a szerződéses feltételek teljesülését. A rendszer ténylegesen 2011. október 11-én kezdte meg működését a schengeni államok észak-afrikai (algériai, egyiptomi, líbiai, mauritániai, marokkói és tunéziai) vízumkibocsátó konzuli képviseletein. A módosított schengeni határ-ellenőrzési kódex[7] értelmében a tagállamok a működés kezdete után 20 nappal, azaz 2011. október 31-én az összes schengeni határátkelőhelyen megkezdték valamennyi vízum összevetését a VIS-ben szereplő adatokkal, mely művelet legalább a vízumbélyeg számának ellenőrzésére terjedt ki. 2011. december 19-én Liechtenstein is csatlakozott Schengenhez, és sikeresen kapcsolódott a VIS-hez. 3.2. A biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszer (BMS) fejlesztése A jelentéstételi időszak alatt a biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszer (BMS) – amely ujjlenyomat-megfeleltetési szolgáltatásokat biztosít a VIS-nek – problémamentesen támogatta a VIS operációs rendszerének tesztelését (OST) és az előzetes rendszerelfogadási tesztelést (PSAT). A BMS a VIS-szel egyidejűleg, 2011. október 11-én kezdte meg működését. Az öt hónapos végső rendszerelfogadási időszak a következő napon kezdődött meg. A 2011. október 11. és 2011. december 31. közötti időszakban a BMS összesen 170 138 ujjlenyomat-sorozatot tárolt. Ezen ujjlenyomatok túlnyomó többségét Franciaország, Németország, Olaszország és Spanyolország szolgáltatta. A tagállamok folytatták a BMS-t szolgáltató vállalkozó által nyújtott szoftvercsomagok használatát az ujjlenyomat-rögzítő berendezéseiknél. Néhány tagállam az első hónapokban jelentősen javította az ujjlenyomatok minőségét. Mindazonáltal bizonyos tagállamok esetében az ujjlenyomatok minősége további javulásra szorul. A tagállamok szintén megkezdték az ujjlenyomatok ellenőrzését a határátkelőhelyeken, ami a schengeni határ-ellenőrzési kódex értelmében a hároméves átmeneti időszakban fakultatív jellegű. 3.3. A VIS Mail kommunikációs mechanizmus Ami a VIS Mailt illeti, a jelentéstételi időszakban a VIS Mail kapcsán két fontos lépést sikerült megtennünk. Az első a VIS Mail üzembe helyezése az érintett régióban jelen lévő azon konzuli képviseleteknél, amelyek korlátozott számú konzuli együttműködési üzenetet váltanak a VIS Mail működési infrastruktúrájáról. A másik fő lépés a VIS Mail 2. szakaszára vonatkozó előírások véglegesítése. Ebben a szakaszban – amely a VIS egész világra történő kiterjesztése után kezdődik – a VIS Mail magában foglalja majd a schengeni konzultációs hálózat funkcionalitását. Az előírásokra vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat elfogadására irányuló eljárást a jelentéstételi időszak vége felé kezdeményezték. 2011. december 9-én a SISVIS Bizottság VIS formációja pozitív véleményt adott az előírások tervezetéről. A határozat elfogadására várhatóan 2012 folyamán kerül sor (lásd 9.1. szakasz). 3.4. A helyszínek előkészítése és a hálózat Románia a jelentéstételi időszakban csatlakozott az sTESTA-hálózathoz, Liechtenstein pedig 2011. december végétől hozzáférést kapott a működési környezethez. A jelentéstételi időszakban a hálózattal kapcsolatos fő tevékenységek a következők voltak: a) a fakultatív „átváltási mechanizmus” műveleteinek biztonságossá tétele a fő helyszín és a tartalék helyszín között; b) hálózati idő protokoll szerver rendelkezésre bocsátása, amely biztosítja a központ, illetve a tagállami helyszínek közötti időbeli összehangolást; c) a hálózati technológia frissítése, amelynek köszönhetően javult a titkosítási eszközök ellenálló képessége, d) a VIS Mail Relay tesztelése; e) megfelelő kommunikációs infrastruktúra biztosítása a SIS-központ (a továbbiakban: C.SIS) személyzete számára a tagállamokkal folytatott kapcsolattartás céljára; f) a hálózat helyzetéről részletes áttekintést nyújtó internetes portál rendelkezésre bocsátása a C.SIS személyzete számára az ellenőrzési tevékenységeik elősegítése érdekében; és végül g) a VIS-hálózat ellenőrzése a kritikus tesztelési időszakokban, azt megelőzően és közvetlenül azután, hogy a VIS megkezdte működését. A tartalék nemzeti rendszerrel bíró tagállamok számára az „átváltási mechanizmus” lehetővé teszi a folyamatos működés biztosítását a nemzeti rendszer meghibásodása esetén. Az „átváltási gyakorlat” 2011 végéig összesen tizenkét tagállamban sikeresen lezajlott. 2012-ben a gyakorlat tovább folytatódik az e megoldás alkalmazása iránt érdeklődő többi tagállam tekintetében. 3.5. A központi rendszer (C.SIS) átadása a francia hatóságoknak A tesztelési szakaszok sikeres lezárását követően a központi rendszer (a továbbiakban: C.SIS) 2011 szeptemberében egy háromhetes időszakban fokozatosan átadásra került a Strasbourgban található francia hatóságoknak. E folyamat a VIS-szel és a BMS-szel kapcsolatos különböző műszaki tevékenységeket foglalt magában, így például az adatbázis megtisztítását és a különféle operatív eljárások (pl. átkapcsolás/visszakapcsolás, megállítás/elindítás) próbáját. Mielőtt az igazgató hatóság (a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség) 2012. december 1-jén megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a VIS üzemeltetési igazgatásáért. A VIS-rendelettel összhangban a Bizottság a VIS üzemeltetési igazgatásával megbízhatja két különböző tagállam nemzeti közigazgatási szerveit. A Bizottság szerződést írt alá Franciaország nemzeti hatóságaival az üzemeltetési igazgatással kapcsolatos feladatok ellátásáról. Továbbá szerződés aláírására került sor Franciaországgal és Ausztriával a strasbourgi központi helyszín és a St Johann im Pongauban található tartalék helyszín infrastruktúrájára vonatkozóan is. 3.6. A tagállamok nemzeti szintű tervezése A központi VIS rendelkezésre állása mellett a rendszer működőképessé válása elsősorban a nemzeti projektek előrehaladásától függött. A VIS barátai keretében kialakított havi jelentéstételi mechanizmus révén (lásd a 7. szakaszt) valamennyi tagállam folyamatosan jelentést tett arról, hogy milyen lépéseket tett annak érdekében, hogy az első régióban (Észak-Afrika) a kitűzött határidőig megkezdje működését. A nemzeti rendszerek megfelelőségi vizsgálata tekintetében a Cseh Köztársaság és Görögország a jelentéstételi időszak első részében sikeresen teljesítette a teszteket, és ezzel valamennyi Schengen országgal lezárult a megfelelőségi vizsgálatok ciklusa. A 2010-es évhez hasonlóan a Bizottság 2011-ben is látogatásokat szervezett Észak-Afrikába annak céljából, hogy „helyszíni” információkat szerezzen be a tagállami konzulátusokon tapasztalható felkészültség szintjével kapcsolatban, különös tekintettel a vízumkérelmezők biometrikus adatainak felvételére, valamint a VIS-hez történő továbbítására. 2011 októberének elején a Bizottság és a Bel- és Igazságügyi Tanács elnökségét ellátó tagállam képviselői Tunéziába (Tunisz), Marokkóba (Casablanca és Rabat) és Líbiába (Tripoli) utaztak, hogy helyi szintű schengeni együttműködési találkozókon vegyenek részt, illetve felkeressék a helyi konzuli létesítményeket. Összesen tíz konzuli képviseleten tettek látogatást, melynek eredményeképpen konkrét jogi és műszaki ajánlásokat fogalmaztak meg a konzuli személyzet számára. 3.7. A VIS működésének megkezdése Észak-Afrikában Politikai és jogi szempontok A VIS barátainak 2011. március 16-i találkozója során több tagállam jelezte, hogy jóllehet 2011 júniusának végére műszakilag készen áll a VIS-hez való csatlakozásra, a tevékenységét inkább a nyári vízumkiadási csúcsidőszak és az akkor esedékes konzuli személyzetváltás után kívánja megkezdeni Észak-Afrikában[8]. A felek egyetértésre jutottak abban, hogy a működést 2011. október 11-én kezdik meg. A VIS-rendelet 48. cikke szerint a Bizottság határozatot fogad el a működés megkezdésének időpontjáról, amikor a) a Bizottság bejelentette, hogy valamennyi tagállam vonatkozásában sikeresen lezárult a VIS átfogó vizsgálata, valamint b) valamennyi tagállam tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy készen áll arra, hogy a nemzeti interfészén keresztül adatokat továbbítson a központi rendszer felé és az első alkalmazási régióban található konzulátusain kapcsolódjék a VIS-hez. Ami az első előfeltételt illeti, a Bizottság és a tagállami szakértők 2011. július 7-én úgy ítélték meg, hogy a rendszer tagállamokkal folytatott átfogó vizsgálata sikeresen lezárult. 2011. október 7-én a Bizottság továbbította az Európai Parlamentnek Malmström biztos levelét és a vizsgálatok eredményeit. A második előfeltétel tekintetében a tagállamokat felkérték, hogy 2011 júliusának végéig nyújtsák be bejelentéseiket arról, hogy készen állnak a rendszer alkalmazására. Az első bejelentést 2011. július 5-én, az utolsót pedig 2011. szeptember 2-án nyújtották be. E két eredmény lehetővé tette, hogy a Bizottság 2011. szeptember 21-én végrehajtási határozatot fogadjon el a vízuminformációs rendszer (VIS) működésének az első régióban történő megkezdése tekintetében az időpont meghatározásáról[9]. Működési szempontok 2011. október 11-én valamennyi tagállam sikeresen csatlakozott a VIS-hez Észak-Afrikában. A tagállamok közül elsőként Svédország rögzített tranzakciót 06:00 órakor (UTC). Az első napon nemzeti szinten előfordultak kisebb műszaki problémák, de azokat szinte azonnal sikerült megoldani. A legelső ujjlenyomatos vízumot Németország bocsátotta ki. 2011. október 31-től a tagállamok – a schengeni határ-ellenőrzési kódex rendelkezéseivel összhangban – a külső határátkelőhelyeiken megkezdték a vízumbélyeg számának összevetését a VIS-ben szereplő adatokkal. 3.8. A VIS működésének megkezdése az Észak-Afrikától eltérő régiókban Számos tagállam használta ki a VIS-rendelet 48. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetőséget, miszerint a VIS működése kiterjeszthető az első régiótól eltérő régiókra is, amennyiben arról a Bizottságot előzetesen tájékoztatták. Magyarország 2011. június 30-án bejelentette, hogy a Külső Határok Alap által társfinanszírozott kísérleti projekt keretében 2011. október 11-től Isztambulban, Ankarában és Chisinauban megkezdi a vízumigénylők ujjlenyomatainak gyűjtését és a VIS alkalmazását. Svájc 2011. július 12-én bejelentette, hogy 2011. október 11-én megkezdi a VIS alkalmazását – ujjlenyomat-gyűjtés nélkül – Svájc területén belül és a külső határátkelőhelyeken történő vízumkiadás céljából. Észtország 2011. szeptember 15-én bejelentette, hogy 2011. október 11-én megkezdi a VIS alkalmazását és a vízumigénylők ujjlenyomatainak gyűjtését a külső határátkelőhelyeken történő vízumkiadás céljából. Észtország 2011. október 6-án bejelentette továbbá szándékát, miszerint 2011. október 11-től valamennyi konzulátuson megkezdi a VIS alkalmazását, ujjlenyomat-gyűjtés nélkül. Belgium 2011. október 7-én bejelentette, hogy 2011. október 11-én megkezdi a VIS alkalmazását – ujjlenyomat-gyűjtés nélkül – valamennyi konzulátusán (Conakry kivételével, ahol Belgium 2011. november 1-jén kezdte meg a VIS alkalmazását). Két tagállam azt követően küldött bejelentést a Bizottságnak, hogy megkezdte a VIS alkalmazását Észak-Afrikán kívül. Például Németország 2011. október 12-én jelentette be, hogy 2011. október 11-én megkezdte a VIS alkalmazását és a vízumigénylők ujjlenyomatainak gyűjtését a határátkelőhelyeken történő vízumkiadás céljából. Izland 2011. október 11-én megkezdte a VIS alkalmazását a határátkelőhelyeken történő vízumkiadás céljából – az erről szóló bejelentés 2011. október 17-én érkezett meg. Jóllehet ez semmilyen különös nehézséget nem okozott, a Bizottság ezt követően felkérte valamennyi tagállamot, hogy jóval az alkalmazás előtt tájékoztassák szándékukról, miszerint a VIS-t a jogilag meghatározott határidő előtt alkalmazni kívánják. A Bizottság felkérte továbbá a tagállamokat arra is, hogy mindig jóval előre lépjenek kapcsolatba az Európai Unió érintett országokban található küldöttségeivel, és tegyék meg a megfelelő lépéseket a vízumigénylők és a helyi hatóságok tájékoztatása érdekében, különösen ha a vízumigénylők ujjlenyomatainak gyűjtését tervezik. Végül Lengyelország 2011. október 19-én bejelentette, hogy a VIS alkalmazását kiterjeszti Bakura, Jerevánra és Kuala Lumpurra, és a Külső Határok Alap által társfinanszírozott kísérleti projekt keretében biometrikus adatok gyűjtését is végzi majd. A kísérleti projekt 2011. október 26-án kezdődött, és várhatóan 2012. május 31-én ér véget. 3.9. Statisztikák A jelentéstételi időszak végéig a VIS sikeresen feldolgozott 299 648 vízumkérelmet, melyek közül 229 124 esetében schengeni vízumot bocsátottak ki, míg 33 451 vízumkérelmet elutasítottak. E számadatok a VIS Észak-Afrikában, valamint – az előző szakaszban említett tagállamok tekintetében – a világ más részein történő alkalmazására vonatkoznak. Az ugyanazon személy által benyújtott többszörös vízumkérelemre, az ún. „visa shoppingra” gyakorolt hatás tekintetében a jelentéstételi időszak végéig mintegy 468 potenciális „visa shoppinggal” kapcsolatos esetet – melyek során az elutasított kérelmezők új vízumkérelmet nyújtottak be – tártak fel a VIS-ben. Az egyik ilyen esetben ugyanazon személy öt vízumkérelmet nyújtott be különböző konzuli képviseleteken. Két eset négy benyújtott vízumkérelemre, hét eset pedig három benyújtott vízumkérelemre vonatkozik. A fennmaradó 458 esetben két-két vízumkérelmet nyújtottak be. Egy esetben három különböző konzuli képviselet volt érintett egy négyhetes időszakban, amelyeknek sikerült összekapcsolniuk az egyes vízumkérelmeket. 4. Szerződés a VIS működőképességének fenntartására és fejlesztési karbantartására (MWO/EM) A VIS működőképességének műszaki fenntartása és a rendszer teljesítményének hosszú távú fejlesztése érdekében, figyelembe véve a következő évek során a VIS-be bekerülő adatok mennyiségének növekedését, a Bizottság 2011. július 14-én a VIS működőképességének fenntartására (MWO) és fejlesztési karbantartására irányuló ajánlati felhívást tett közzé. A jelentéstételi időszak végéig az eljárás következő szakaszai zárultak le: a hat pályázó által benyújtott, az első szakaszra vonatkozó pályázati anyag kézhezvétele (2011. szeptember 2.); öt pályázó kiválasztása a műszaki értékelési szakaszra, és az ajánlattételi műszaki dokumentáció megküldése a pályázóknak (2011. október közepe); a műszaki ajánlatok benyújtása a pályázók által (2011. december 23.). 5. Tájékoztató kampány A Bizottság a külső szerződéses megbízottal együttműködve és a tagállamokkal konzultálva angol, francia, német, spanyol, arab, kínai és orosz nyelvű tájékoztató anyagot készített, melyet a tagállamok és a Bizottság a VIS működésének megkezdése előtt és azt követően tájékoztató kampányok céljára használnak fel. A tájékoztató anyagot a tagállamok 2011 nyarán kapták meg. A Bizottság továbbá a VIS-rendszerű új vízumkiadási eljárást bemutató, többnyelvű videoanyagot is készített, amelyet az európai hírportálok és a tagállamok rendelkezésére bocsátott. Végül október 11-én a Belügyi Főigazgatóság honlapján közzétették a VIS-szel kapcsolatos valamennyi információt. Röviddel a 2011/636/EU határozat[10] elfogadása után a Belügyi Főigazgatóság meghívta Algéria, Egyiptom, Marokkó, Mauritánia és Tunézia brüsszeli nagyköveteit. A meghívás célja az volt, hogy részletes információkkal lássa el őket a VIS működésének megkezdéséről, amelyeket azok továbbítanak a nemzeti hatóságaik felé. A nagykövetek által feltett kérdések közé tartozott az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alóli mentesség hatálya és a kiszervezés. A Bizottság a találkozó után tájékoztatót küldött a nagykövetek számára. E találkozókat követően a régióban található uniós küldöttségek a tagállamokkal konzultálva, a helyi schengeni együttműködés keretében intézkedéseket tettek az észak-afrikai hatóságok helyi szintű tájékoztatására. Az egyiptomi EU-küldöttség vezetője Németország, Franciaország, Olaszország és Lengyelország nagykövetének kíséretében 2011. szeptember 26-án találkozott a helyi hatóságokkal. Továbbá 2011. szeptember 29-én találkozóra került sor a Német Nagykövetségen az egyiptomi üzleti közösséggel, a Francia Nagykövetségen pedig 2011. október 4-én sajtótájékoztatót tartottak. Ami Líbiát illeti, a Bizottság képviselői 2011. szeptember 27–29. között Tripoliba utaztak azzal a céllal, hogy találkozzanak a líbiai külügyminisztérium képviselőivel és tájékoztatást nyújtsanak a VIS elindításáról. Végezetül a Marokkóban és Algériában található EU küldöttségek jegyzéket küldtek a helyi hatóságoknak. A működés kezdetének napján két sajtóeseményre került sor. Brüsszelben technikai jellegű tájékoztatót tartottak, melyet Malmström biztos szóvivőjének sajtótájékoztatója követett. Varsóban Malmström biztos és a lengyel belügyminiszter közös sajtótájékoztatót tartott, melyen bejelentette a VIS sikeres elindítását. 6. Projektirányítás 6.1. Tervezés és költségvetés A VIS tekintetében rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok 2011-ben összesen 31,2 millió EUR-t tettek ki; ennek 95,06 %-a került felhasználásra. A tesztelés támogatását célzó szolgáltatások csökkentése és a végleges rendszerelfogadással kapcsolatos kifizetések 2012-re történő átütemezése miatt a kifizetési előirányzatok mindössze 79,49 %-át használták fel. A VIS a 18.02.05. számú költségvetési tételbe tartozik. VIS || Rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok || Teljesített kötelezettségvállalási előirányzatok || Összesen (%) || Rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok || Teljesített kifizetési előirányzatok || Összesen (%) C1 (a VIS finanszírozásáról szóló 2011. évi határozatból származó hitel) || € 21 200 000,00 || € 3 456 723,74 || || € 27 486 195,00 || € 22 037 191,85 || C4 (IS, NO és CH 2011. évi hozzájárulásából származó hitel) || € 1 298 209,85 || || || € 1 298 209,85 || 0,00 || C5 (IS, NO és CH 2010. évi hozzájárulásából származó hitel) || € 8 703 298,00 || € 8 703 298,00 || || € 4 115 456,44 || € 4 115 456,44 || Kötelezettségvállalás összesen || || 17 500 000 || || || || Összesen || € 31 201 507,85 || € 29 660 022 || 95,06% || € 32 899 861,29 || € 26 152 648,29 || 79,49% 6.2. Kockázatkezelés A kockázatkezelés módszertana a jelentéstételi időszak folyamán nem módosult. A Bizottság havonta azonosította a projekt legjelentősebb kockázati tényezőit (központi és nemzeti szinten), és ezeket a VIS nemzeti projektmenedzsereinek havi ülésein mutatta be a tagállamoknak. E feladata elvégzésében a Bizottságot minőségbiztosítási vállalkozója segítette. A kockázatokat az előző évhez hasonlóan a VIS barátai keretében is megvitatták. A Bizottság és a Bel- és Igazságügyi Tanács elnökségét ellátó két tagállam együttműködött annak érdekében, hogy értékeljék a fő kockázatokat, és a projektre gyakorolt hatásuk alapján osztályozzák azokat. Minden egyes kockázatra vonatkozóan meghatározták az enyhítésükhöz szükséges intézkedéseket. A Bizottság emellett magas szintű nyilvántartást vezetett, és nyomon követte az intézkedések végrehajtását. 2011 végén a következők voltak a legkritikusabb azonosított kockázatok: a) a rendszer kapacitásának a vártnál gyorsabb elhasználása, tekintettel arra, hogy a tagállamok a tervezett fokozatos kiterjesztés előtt terjesztették ki a VIS-t más régiókra; b) a központi VIS-nek a C.SIS-től az IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséghez történő átadása, valamint c) az ujjlenyomatok minősége a műveletek során. Minden kockázat esetében kockázatcsökkentő intézkedéseket határoznak meg, emellett a Bizottság, a tagállamok és a fejlesztési fővállalkozó szorosan együttműködnek, hogy korlátozzák e kockázatoknak a projekt egészére gyakorolt hatását. 7. A VIS barátai A VIS barátai a jelentéstételi időszakban nyolc találkozót tartottak – négyet az első, és négyet a második félévben. A magas szintű informális találkozók – az előző évhez hasonlóan – fórumot biztosítottak a VIS-szel kapcsolatos összes kérdés átlátható módon történő megvitatásához. A menetrendet a Bel- és Igazságügyi Tanács formációjának elnökségét ellátó tagállam határozta meg, a Bizottsággal és a Tanács Főtitkárságával együttműködve. A témakörök általában a VIS aktuális helyzetének Bizottság általi műszaki frissítését, a kockázatokról szóló jelentéstételt és a nemzeti előrehaladásról szóló jelentéstételi mechanizmus eredményeit ölelték fel. Különös figyelmet fordítottak az első alkalmazási régióban elért nemzeti előrehaladás nyomon követésére, valamint a tájékoztató kampány előkészítésére. A jelentéstételi időszak második részében a Bel- és Igazságügyi Tanács formációjának elnökségét ellátó tagállam frissítette a nemzeti előrehaladásról szóló kérdőíveket oly módon, hogy azok kiterjedjenek a Közel-Keleten és a Perzsa-öböl térségében folyó előkészületekre is. Ennek célja az volt, hogy felmérjék a tagállamok műszaki felkészültségét, valamint azon szándékukat, hogy a VIS észak-afrikai működésének megkezdését követően az említett térségekre is kiterjesszék a rendszer alkalmazását. Az adatgyűjtésnek köszönhetően Lengyelország eszmecserét indíthatott a világszintű kiterjesztés teljes időtartamáról. Az eszmecsere 2012-ben folytatódik majd. Meg kell jegyezni, hogy a jelentéstételi időszakban javult a tagállamok által szolgáltatott válaszok általános minősége. Mindazonáltal egyes esetekben ellentmondások mutatkoztak az Észak-Afrikában végrehajtott előkészületekkel kapcsolatos tájékoztatás, illetve a VIS e régióra vonatkozó készültségi állapotáról szóló, a Bizottságnak benyújtott hivatalos értesítések között. Ez az értesítések különböző értelmezésének tudható be, és végső soron semmilyen problémát nem okozott. A konzuli képviseletekről szóló kérdőívekkel párhuzamosan a tagállamokat felkérték, hogy rendszeresen szolgáltassanak naprakész információkat a külső határátkelőhelyeiken folyó előkészületekről, valamint a VIS-nek a határátkelőhelyeken történő vízumkiadás céljából történő használatára vonatkozó készségükről. A válaszok minősége ebben az esetben is javulást mutatott a jelentéstételi időszak során, és lehetővé tette a helyzet hasznos nyomon követését. A 2012 első félévében a Tanács elnökségét betöltő Dánia úgy döntött, hogy folytatja e jelentéstételi mechanizmus alkalmazását. 8. Következtetés A 2011-es évet a rendszer észak-afrikai működésének sikeres elindítása jellemezte, amelyre 2011. október 11-én került sor valamennyi részt vevő országgal együtt. A VIS a működésbe állítása óta zavartalanul üzemel, és minden rendelkezésre álló statisztika azt bizonyítja, hogy a tagállamok teljes körűen kihasználják a rendszer nyújtotta lehetőségeket. A VIS továbbá igen hasznosnak bizonyult az egyazon személy által két vagy több konzulátuson benyújtott többszörös vízumkérelmek kiszűrését illetően is. A Bizottság rendszeresen tájékoztatta az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát a VIS-projekt alakulásáról és aktuális állásáról, és a jövőben is így tesz majd. 9. Melléklet: VIS munkacsoportok 9.1. SISVIS Bizottság A SISVIS Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) VIS formációja[11] 2011-ben két alkalommal – június 23-án és szeptember 2-án – ülésezett. Az első ülésen a Bizottság egy nem hivatalos dokumentumot nyújtott be a VIS kiépítése tekintetében érintett további régiók meghatározásáról, amelyet már korábban, a VIS barátainak 2011. június 20-i találkozója alkalmából is benyújtott. A bizottság kedvező válaszát követően a Bizottság elindítja az eljárást a határozat elfogadására. A bizottság második ülése során a Bizottság és a küldöttek megbeszélést folytattak a VIS Mail kommunikációs mechanizmus műszaki dokumentációjának tervezetéről. Ezt követően a végrehajtási határozat tervezetét a bizottság írásbeli eljárással kedvezően fogadta. A Bizottság megkezdte a határozat elfogadására irányuló belső eljárását. 2012-ben várhatóan mindkét határozat elfogadására sor kerül. 9.2. A VIS nemzeti projektmenedzsereinek (NPM) találkozói A jelentéstételi időszak alatt a Bizottság tíz szakértői találkozót szervezett a tagállamok nemzeti projektmenedzsereivel (NPM), hogy megbeszéljék a VIS-projekt aktuális helyzetét, valamint technikai részletekről, tervezési kérdésekről, továbbá a központi és a nemzeti szintet érintő kockázatokról és tevékenységekről tárgyaljanak. 9.3. Tesztelési Tanácsadó Csoport (TAG) Az intenzív tesztelési tevékenységre való tekintettel a SISVIS Bizottság VIS formációjának tanácsadó munkacsoportjaként működő Tesztelési Tanácsadó Csoport (TAG) a jelentéstételi időszakban gyakran összeült, illetve konferenciabeszélgetéseket tartott. A Tesztelési Tanácsadó Csoport strukturált folyamatot biztosított a teszteléssel kapcsolatos problémák kezeléséhez és megoldásához, és tanácsokkal látta el a Bizottságot a VIS tesztelési kampányok lefolytatásával kapcsolatban. Az abban részt vevők javaslatokat tettek a VIS tesztelésére minden tesztelési szakasz során, különös tekintettel azokra, amelyekben a tagállamok közvetlenül részt vettek. 9.4. VIS Mail Szakértői Csoport (VIS MEG) A csoport a jelentéstételi időszak folyamán havi rendszerességgel találkozott, hogy támogassa a VIS Mail kommunikációs mechanizmus megvalósítását. Megállapodtak arról, hogy 2012-ben a csoport kéthavonta ülésezik majd. A Bizottság és a tagállamok a hálózati vállalkozóval együttműködésben végzik a VIS Maillel kapcsolatos munkájukat, amelyet a támogatási és minőségi segítségnyújtó vállalkozó támogat. [1] HL L 213., 2004.6.15., 5. o. [2] A hetedik jelentést lásd a következő dokumentumban: A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A vízuminformációs rendszer (VIS) 2010. évi továbbfejlesztéséről, COM(2011) 346 végleges, 2011.6.14. [3] Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) – HL L 218., 2008.8.13., 60. o.). [4] A Bizottság végrehajtási határozata (2011. szeptember 21.) a vízuminformációs rendszer (VIS) működésének az első régióban történő megkezdése tekintetében az időpont meghatározásáról (2011/636/EU), HL L 249., 2011.9.27., 18. o. [5] HL L 258., 2011.10.4., 9. o. [6] Az első tesztelésben (Az operációs rendszer tesztelése – OST) Észtország, Magyarország, Németország, Norvégia, Olaszország, Svédország és Szlovénia vett részt. A második tesztelésben (Előzetes rendszerelfogadási tesztelés – PSAT) a fenti országokon kívül Finnország, Franciaország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Portugália, Spanyolország, Svájc és Szlovákia is részt vett. [7] Az Európai Parlament és a Tanács 81/2009/EK rendelete (2009. január 14.) az 562/2006/EK rendeletnek a vízuminformációs rendszer (VIS) Schengeni határ-ellenőrzési kódex keretében való alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 35., 2009.2.4., 56. o.). [8] A vízuminformációs rendszer (VIS) működésének megkezdése tekintetében az első régiók meghatározásáról szóló, 2009. november 30-i 2010/49/EK bizottsági határozat (HL L 23., 2010.1.27., 62. o.) értelmében az első három régió, ahol a működést meg kell kezdeni: Észak-Afrika, a Közel-Kelet és a Perzsa-öböl térsége. Észak-Afrika Algériát, Egyiptomot, Líbiát, Mauritániát, Marokkót és Tunéziát foglalja magában. [9] Lásd a 4. lábjegyzetet. [10] Lásd a 4. lábjegyzetet. [11] A SISVIS Bizottság VIS-formációjának létrehozásáról a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikkének (1) bekezdése rendelkezik, HL L 381., 2006.12.28., 4. o.