HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 15.12.2008 
SEC(2008) 3005  
  
A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérő dokumentum az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések megel őzését és 
ellenőrzését is magában foglaló betegbiztonság ról szóló közleményhez és ajánláshoz 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
 
{COM(2008) 836 végleges} {COM(2008) 837 végleges} 
{SEC(2008)3004} 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérő dokumentum az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések megel őzését és 
ellenőrzését is magában foglaló betegbiztonság ról szóló közleményhez és ajánláshoz 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
1.1. A fellépést igényl ő kérdés vagy probléma jellege 
Az Egészségügyi Világszervezet meghatározása s zerint a betegbiztonság azt jelenti, hogy az 
egészségügyi ellátás során a betegek ninc senek kitéve indokolat lan vagy potenciális 
ártalomnak. Ugyan még nem sok, de egyre több bizonyíték létezik az Európai Unió 
tagállamainak egészségügyi rendszereiben el őforduló nemkívánatos eseményekre, s azok 
gyakoriságára vonatkozóan. Az Európában jelenl eg rendelkezésre álló ismeretek nagy része 
az Egyesült Királyságban, Spanyolországban és Franciaországban végzett, a kórházi 
betegeknél el őforduló nemkívánatos eseményeket és azok következményeit vizsgáló nemzeti 
tanulmányokból származik. E tanulmányok és a ha tásvizsgálat elkészítéséhez szükséges 
információk gy űjtésével foglalkozó küls ő projekt keretében a f ő információszolgáltatókkal 
folytatott beszélgetések alapján megállapíthat ó, hogy az EU tagállamaiban a kórházi kezelésre 
felvett betegek becslések szerint 8-12%-a eset ében következik be nemkívánatos esemény az 
egészségügyi ellátás során. 
Az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések, melyek e kezdeményezés központi elemét 
képezik, a nem szándékos veszélyeztetés leggya koribb és potenciálisan legveszélyesebb okai 
közé tartoznak; becslések szerint átlagosan minden 20. kórházi beteget, azaz az EU-ban 
évente 4,1 millió beteget érintenek. Az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések kezelése 
az őket kiváltó mikroorganizmusok antimikrobiális  rezisztenciája miatt gyakran nehéz. A 
nemkívánatos események közé tartoznak továbbá az ellátási hibák, ami kor például a beteget 
nem a megfelel ő gyógyszerrel vagy nem a megfelel ő dózisban kezelik, a sebészeti 
beavatkozás során elkövetett m űhibák, az orvostechnikai eszközök hibás m űködése, a téves 
diagnózis felállítása vagy a vizsgála ti eredmények figyelmen kívül hagyása. 
1.2. A szakpolitika változatlanul  hagyásának következményei 
A Bizottság már számos területen konkrét lé péseket tett a betegbizt onság problémájának 
kezelésére. A betegbiztonság terén tapasz talható kihívások leküzdése érdekében tett 
erőfeszítések azonban f őként a különleges kockázati forrá sokra, úgymint a gyógyszerek és 
orvostechnikai eszközök biztonságosságára va gy az antimikrobiális hatású szerekkel 
szembeni rezisztanciára összpontosultak. E zek az intézkedések ugyanakkor csak konkrét 
okokra vagy tényez őkre fektették a hangsúlyt, és nem pe dig azokra az általános kulturális, 
vezetési, rendszer-, kommunikációs és folyamat-jelleg ű akadályokra, amelyek a biztonság 
javítását gátolják. 
Noha a betegbiztonság alapvet ően tagállami felel ősség, az Európai Unió ösztönözheti a 
tagállamok közötti együttm űködést és támogathatja intézkedéseiket azokon a különleges 
területeken, ahol a közösségi beavatkozás hozzáa dott értéket képviselhet. Az EU intézkedései 
HU 3   HU alapvető fontosságúak, mert egyrészt a fert őzések a határokon túlra is terjednek, másrészt a 
betegek és a munkavállalók mobilitásából adód óan az egészségügyi ellátások a határokon 
átnyúlva is igénybe vehet ők, és végül azért is, mert a vonat kozó adatokat közösségi szinten 
kell gyűjteni és értékelni. Az EU beavatkozásának további hozzáadott értéke, hogy a 
Közösség a betegbiztonságnak nagyo bb politikai hangsúlyt és á tláthatóságot kölcsönözhet – a 
betegbiztonságot ilyen módon a tagállamok egészségügyi politikájának központi elemévé 
teszi – , valamint méretg azdaságosságot tesz lehet ővé, végül pedig a bevált gyakorlatok 
cseréje révén gondoskodik a köz ös tudás hatékony megosztás áról. Az Európai Unió 
megerősített fellépése nélkül a nemkívánatos események továbbra is jelent ős terhet rónak a 
tagállamok egészségügyi rendszereire mind eg észségi, mind pedig gazdasági szempontból. 
2. CÉLOK  
2.1. Általános célkit űzés 
Általános cél az emberi megbete gedések és betegségek megel őzése és visszaszorítása, 
valamint az emberi egészségre veszélyt jelent ő források kiküszöbölése a Szerz ődés 152. 
cikkében el őírtaknak megfelel ően. 
2.2. Konkrét célkit űzések 
(1) Az EU polgárainak védelme az eg észségügyi ellátás során fellép ő, megelőzhető 
károsodások ellen, beleértve az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzéseket is. 
(2) A tagállamok támogatása abban, hogy az EU-ban rendelkezésre álló legjobb 
tudományos és szakismeretek egyesítése révén megfelel ő és alkalmas stratégiákat 
dolgozzanak ki az egészségügyi ellátás során el őforduló nemkívánatos események 
megelőzésére és ellen őrzésére, beleértve az egészségügyi ellátással összefügg ő 
fertőzéseket is. 
(3) Az uniós polgárok bizalmának er ősítése: bízhassanak abban, hogy kielégít ő és érthető 
tájékoztatást kapnak az EU egészségügyi  rendszereinek biztonságosságáról, az 
igénybe vehet ő jogorvoslatról, valamint a sajá t országukban vagy más tagállamokban 
található egészségügyi szolgáltatókról. 
2.3. Operatív célkit űzések 
Összesen tíz operatív célkit űzést állapítottak meg, amelyek a következ őképpen foglalhatók 
össze: A tagállamok politikai tudatosságána k növelése a betegbiztonság problémáinak 
nagyságrendjével és méretével kapcsolatb an; homogén és öss zehasonlítható adatok gy űjtése a 
betegbiztonságra vonatkozóan; közös terminol ógia és közös mutatók kidolgozása; bevált 
gyakorlatok és tapasztalatok átadása, a bete gbiztonsággal foglalkozó kutatási menetrend 
fejlesztése és el őmozdítása; a betegeket és családjukat érint ő információk rendelkezésre 
állásának el ősegítése és a tagállamok, az EU intézménye i, valamint az európai és nemzetközi 
szervezetek között a betegbiztonság terén megvalósuló együttm űködés támogatása. 
Az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések terén operatív cél volt az Európai 
Betegségmegel őzési és Járványvédelmi Köz ponttal (ECDC) való együttm űködésben a 
felügyeleti módszerek létrehozása, az egészségügyi ellá tással összefügg ő fertőzések 
megelőzését és ellen őrzését célzó intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának 
értékelését lehet ővé tevő mutatók kidolgozása, bevált gya korlatokra és infrastrukturális 
HU 4   HU minimumkövetelményekre vonatkozó iránymutat ások bevezetése, valamint az egészségügyi 
dolgozók képzési terveinek kidolgozása . 
3. POLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
3.1. Megállapított lehet őségek: 
Az előző szakaszban ismertetett szakpolitikai célkit űzések megvalósításához  az alábbi négy 
politikai lehet őséget ítélték alkalmas eszköznek. 
(1) Nincs további uniós fellépés – a jelenlegi helyzet fenntartása (status quo):  E 
lehetőség szerint a tagállamok, az érdekeltek és a nemzetközi szervezetek tovább 
folytatnák tevékenységeiket a betegbizt onság terén anélkül, hogy a Bizottság részér ől 
további összehangolásra vagy ösztönzésre kerülne sor. 
(2) Megerősített együttm űködés a tagállamokkal és má s szervekkel, technikai 
iránymutatással kiegészítve: E lehetőség szerint a Bizottság meger ősítené 
együttműködését a tagállamokkal és más szervekke l. Az egészségügyi program és a 
kutatási és technológiafejlesz tési keretprogram keretébe n a Bizottság például nagyobb 
hangsúlyt fektethetne a betegbiztonság ra. A Bizottság továbbá fokozhatná 
erőfeszítéseit a tagállamok arra való ösztönzésében, hogy együttm űködjenek az 
egészségügyi ellá tással összefügg ő fertőzések terén, és hogy az ECDC, valamint a 
felügyeleti szervek hálózata révén t echnikai iránymutatásokat dolgozzanak ki. 
(3) A tagállamokkal és más szervekkel való meger ősített együttm űködés, kiegészítve 
olyan nem kötelez ő erejű jogi eszközökkel mint például a Bizottság közleménye 
vagy a Tanács ajánlása: E lehetőség keretében a Bizottság meger ősítené 
együttműködését a tagállamokkal és más szervekkel, valamint egy közleményt és egy 
tanácsi ajánlást dolgoznának ki a témá val kapcsolatban annak érdekében, hogy 
erősítsék a tagállamok betegbiztonság iránti politikai elkötelezettségét, emellett pedig 
egy sor, az egészségügyi rendszerekben el őforduló nemkívánatos események 
számának csökkentését célzó konkrét javaslatot is megfogalmazzanak. 
(4) A tagállamokkal és más szervekkel való meger ősített együttm űködés, egy 
szabályozási eszközzel, például bizottsági határozattal kiegészítve: Ez az 
alternatíva magában foglalná a 2. lehet őség kiterjesztését egy, az egészségügyi 
ellátással összefügg ő fertőzések megel őzésének és ellen őrzésének egyes 
vonatkozásaival foglalkozó 2119/98/EK határo zaton alapuló, e határozat 7. cikkével 
összhangban lév ő jogalkotási javaslattal (komitológia). Megfelel ő jogalap hiányában e 
jogalkotási javaslat ugyana kkor nem tudna általános be tegbiztonsági kérdésekkel 
foglalkozni. 
3.2. Már a korai szakaszban elvetett megoldások 
A betegbiztonságról szóló különböz ő jogszabályok – egy rendelet vagy egy irányelv – 
kidolgozásának lehet őségét elvetették, mivel a szubszidiaritás és az arányosság elve miatt 
rendkívül nehéz lenne megindokolni egy, a ja vaslat valamennyi aspektusát felölel ő konkrét és 
részletes jogalkotási tevékenységet. 
HU 5   HU 4. H ATÁSELEMZÉS  
4.1. A hatásvizsgálat során alkalmazott módszer 
A különböz ő szakpolitikai alternatíváknak az egészség re és a gazdaságra gyakorolt lehetséges 
hatásainak felmérése céljából mennyiségi szimulációs forgatókönyveket dolgoztak ki a 
hatásvizsgálat alátámasztására. A forgat ókönyvek alapjául szolgá ló adatok kizárólag 
kórházakból származnak – és így nem a járóbeteg-ellátásra vonatkoznak–, mert a 
kórházakban zajló ellátások j obban dokumentáltak, ezenkívül pedi g többnyire ott fordulnak 
elő az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések. Mivel uniós szinten csak hiányos adatok 
állnak rendelkezésre, eddig nem lehetett közve tlen okozati összefüggést megállapítani a jó 
betegbiztonsági szakpolitikák, rendszerek és struktúrák és a betegbiztonság terén elért eredmények között. Becsléseinket ezért arra alapoztuk, hogy a tagállamok betegbiztonsági 
rendszerei milyen mértékben közelítik meg a szakirodal omban általánosan legjobb 
gyakorlatnak tekintett betegbiztonsági rendszer szintjét. 
Az általános betegbiztonsági szakpol itikákra vonatkozó forgatókönyvünk abból a 
feltételezésb ől indul ki, hogy a betegbiztonság terén elért eredmények a különböz ő tagállami 
csoportokban az ott m űködő rendszereknek megfelel ően eltérőek, és ebb ől kifolyólag a 
szakirodalomban leírt, a kór házi ellátással összefügg ő nemkívánatos események becsült 
előfordulásának skáláján 7,5%-tól 16,6%-ig terjednek, középértékük pedig 10%. Ezt az 
általános forgatókönyvet oly módon is felülvizsgáltuk, hogy az ECDC fert őzések 
ellenőrzésére szakosodott szakért őinek segítségével kidolgoz tunk egy külön forgatókönyvet, 
amely kizárólag az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzésekkel kapcsolatos 
nemkívánatos események visszaszorítási potenciáljára terjedt ki. 
4.2. Az egészségre és a gazdaságra gyakorolt hatások 
1. politikai lehet őség 
E hatásvizsgálat alapját képez ő tanulmányban úgy vélik, hogy a „változatlan politika” 
lehetősége (ami azt jelenti, hogy a betegbiztonság terén EU-s szinten nem kerül sor fokozott 
intézkedésekre) azt eredményezné, hogy az EU-n ak körülbelül 10 millió olyan, a kórházi 
ellátással összefügg ő nemkívánatos eseménnyel kellene számolnia (beleértve a fert őzésekkel 
kapcsolatosakat is), amelyb ől csaknem 4,4 millió megel őzhető lenne; ennek az eredménye 
pedig az lenne, hogy évente több mint  50°000 személy kórházi tartózkodása 
meghosszabbodna. 
Különösen az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések esetében – az Európa-szerte a 
kórházakban el őforduló fert őzésekre vonatkozó legfrissebb ne mzeti felmérések, valamint a 
különböző tagállamokban a kórházban el őforduló fert őzésekre irányuló felügyeleti programok 
eredményei alapján – kiszámítható, hogy az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések a 
kórházi betegek átlagosan 5%-á t érintik, és azoknak a kórházi  betegeknek a száma az EU-ban, 
akik legalább egy ilyen fert őzést megkapnak, évente 4,1 millióra becsülhet ő (összesen évi 4,5 
millió egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzés fordul el ő). Évente megközelít őleg 37°000 
haláleset vezethet ő vissza hasonló fert őzésekre. 
2. politikai lehet őség 
E politikai lehet őség esetében, melynek feltétele a tagállamokkal és más szervekkel folytatott 
megerősített együttm űködés, abból a feltételezésb ől indultunk ki, hogy els ősorban a 
tudásmegosztás által nagyobb el őrelépés következhetne be. Szimulációs forgatókönyvünkben 
HU 6   HU ezért valamennyi tagállam, melynek a betegbiztonság ra vonatkozó jelentéstételi és tanulási 
rendszere „elégséges” vagy „elfogadható” min ősítésű, képes lenne haladá st elérni és a 
hasonló nemkívánatos események átlagos számát  tekintve azon országok szintjére emelkedni, 
amelyek jelentéstételi és tanulási rendszere már a „jó” kategóriába sorolandó. Ez azt 
jelentené, hogy azok az országok, amelyekben a kórházi betegek átlagosan 14%-ánál fordul 
elő nemkívánatos esemény, megközelítenék az á tlagos országok teljesítményszintjét, amely 
forgatókönyvünk szerint 12%. Ez konkrétan  azt jelentené, hogy a megel őzhető nemkívánatos 
események száma az alapforgatókönyvhöz képest 298°371 esettel csökkenne, amely ezenfelül évente 3450 személy kórházi tartózkodá sának megrövidülését eredményezné. 
Az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzésekre vonatkozó konkrét forgatókönyvünkben 
abból indulunk ki, hogy a tagállamokkal és más szervekkel foly tatott, technikai 
iránymutatással kiegészített meger ősített együttm űködés az egészségügyi ellátással 
összefügg ő fertőzések számának 5%-os csökkenését eredményezné; ez a szakirodalomban 
megnevezett, a fert őzésekkel összefügg ő esetek potenciális csökke nése negyedének felelne 
meg. A szervezeti és hozzáállásbeli szükséges vá ltoztatások iránti politikai elkötelezettség 
hiányában nem valószín ű, hogy az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések 20-30%-os 
csökkenése terén lényegében elérhet ő eredmények megvalós íthatók lennének (ennek 
előfeltétele ugyanis egy, az egés zségügyben dolgozók felügyeletét és képzését is magában 
foglaló fokozott megel őzési és ellen őrzési program lenne). Feltételezzük, hogy az 
egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések számának csökkenése terén elért sikerek 
általában véve elérhet őek, mivel mind a 27 EU-tagállamban létezik fert őzésekkel kapcsolatos 
biztonságpolitika.  
Forgatókönyvünkben a tervezett 5%-os csökke nés évente 225°000 esettel kevesebb, 
egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzést eredményezne. Az ilyen fert őzések 
csökkenésének e nagy aránya az összes nemkívánatos eseményhez képest annak köszönhet ő, 
hogy az egészségügyi e llátással összefügg ő fertő
zések megel őzése a legkönnyebb és a 
leggyorsabb. Az esetek számának 225°000-rel va ló visszaesése együ tt jár az ilyen fert őzések 
okozta morbiditással és mortalitással összefügg ő terhek csökkenésével.  Az 5%-os visszaesés 
az egészségügyi kiadások tekintetében tová bbá 274 millió EUR költségmegtakarítással, 
valamint 68,5 millió EUR termelékenységnövekedéssel járna. 
3. politikai lehet őség 
E lehetőség szerint, amely nem kötelez ő erejű jogszabályok – például közlemény vagy ajánlás 
– kidolgozását foglalja magában, a betegbizt onság javítását célzó intézkedések terén a 
tagállamok magas szint ű politikai elkötelezettsége lenne elérhet ő. A jobb betegbiztonságot 
gátló általános kulturális, vezetési, rends zer-, kommunikációs és folyamat-jelleg ű 
akadályokkal behatóbban lehetne foglalkozni, és az egészségügyi ellátásokkal összefügg ő 
fertőzések az általános betegbiztonsági szakpolitika  integrált részévé válnának. Feltételezzük, 
hogy ez az alternatíva, amelyben a tagállamok a legnagyobb mért ékben vállalnak szerepet, 
jelentős előnyökkel jár. Általános forgatókönyvünkben ezért feltételeztük, hogy a 3. politikai 
lehetőség keretében végrehajtott uniós szint ű intézkedések hatása jelent ősebb lenne, és azt 
eredményezné, hogy a nemkívánatos események tekintetében valamennyi tagállamnak sikerülne elérnie a szakirodalomban leírt jobb szintet. Feltételezzük tehát, hogy a példaképül 
szolgáló országok ugyanolyan hatékonyak maradnak, mint amilyenek voltak, és minden más tagállamban olyan mérték ű előrehaladás történik, hogy a nemk ívánatos események a leírt 
10%-os átlagra csökkennek („nagyon jó” min ősítés). Ez még mindig óvatos becslés (az 
átlagos megel őzési arányt tekintve), de mé g így is több mint 750°000 megel őzhető 
HU 7   HU nemkívánatos esemény lenne elkerülhet ő, és évente több mint 8000 személy kórházi 
tartózkodási ideje csökkenhetne. 
A kizárólag az egészsé gügyi ellátással összefügg ő fertőzésekre vonatkozó forgatókönyvünk 
esetében még ennél nagyobb sikerek is remélhet ők, mivel a fert őzések ellen őrzését szolgáló 
módszerek jól ismertek és gyo rsan végrehajthatók, és a fert őzések mindenekel őtt nagyon 
könnyen megel őzhetők. Feltételezésünk szerint e fert őzéses esetek számának becsült 
csökkenése lényegében elérhetné a 20%-ot, am i évente akár 900°000 esettel kevesebbet 
jelentene, a közegészségügyi ki adásokra nézve pedig 1,1 milliá rd EUR költségmegtakarítást 
és 274 millió EUR termelékenységnövekedést. 
4. politikai lehet őség 
E lehetőség a tagállamokkal és má s szervekkel való meger ősített együttm űködést jelentené, 
egy szabályozási eszközzel, például bizottsági határozattal kiegészítve.  Egy ilyen határozat 
ugyan foglalkozhatna a fert őzéssel kapcsolatos védelemmel, a betegbiztonság általános és 
rendszerbeli általános kérdéseivel azonban má r nem, mivel ehhez hiányzik a megfelel ő 
jogalap. Éppen ezért abból indulunk ki, hogy a betegbiztonság sz empontjából e lehet őség 
általános haszna nagyjá ból a 2. politikai lehet őségben felvázolttal egyenérték ű lenne. 
Ami az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzéseket illeti, nem gondoljuk, hogy az e 
lehetőségből származó el őnyök sokkal nagyobbak lennéne k a 2. politikai lehet őségben 
meghatározottaknál. Méghozzá azért, mert a rendelk ezésre álló jogalap nem fedné a javaslat 
valamennyi operatív célkit űzését, és így az egészsé gügyi ellátással összefügg ő fertőzések 
elleni küzdelmet célzó integrált stratégia lé nyeges részeit ki kellene hagyni. Ezért nem 
gondoljuk, hogy ez a lehet őség sokkal jobb eredményre vezetne, mint a tagállamokkal 
folytatott meger ősített együttm űködés (2. lehet őség). 
4.3. A foglalkoztatásra gyakorolt hatások 
Valamennyi politikai lehet őség (a status quo kivételével) várhatóan enyhe pozitív hatást 
gyakorolna a foglalkoztatásra,  mivel a jelentéstétel, a felügyelet, valamint a fert őzések 
ellenőrzése több emberi er őforrást igényelne az egészségügyi intézményekben.  
Az EU-27 jelenlegi, 2,88 millió kórházi ágyáva l számolva, ha minden 600 kórházi ágyra egy, 
a fertőzések megel őzésével megbízott ápolót foglalkozta tnának, akkor az a jelenlegi 1000 
kórházi ágy/fert őzésre szakosodott ápoló arányból k iindulva összesen 1920 további ápoló 
foglalkoztatását jelentené. A bból kiindulva, hogy egy, a fert őzés megel őzésével megbízott 
ápolóra számított átlagos költség EU-szint en 42°000 EUR/év, a további személyzet 
alkalmazása a 2. politikai lehet őség esetében körülbelül 80 millió EUR éves többletköltséget 
jelentene. A 3. politikai lehet őség esetében azt vettük ala pul, hogy minden 250 kórházi ágyra 
egy további, fert őzések megel őzésével megbízott ápolót kell alkalmazni; ez további 8640 
betegápoló személyzet foglalkoztatásához vezetne és évente körülbelül 363 millió EUR 
költséggel járna. A 4. politikai lehet őség alkalmazásának a foglalkoztatásra gyakorolt hatása a 
2. politikai lehet őségéhez hasonló lenne. 
4.4. Környezeti hatás 
A környezeti hatások látszólag els ősorban az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések 
konkrét területére korlátozódnak, és lényege sen kisebb mértékben függenek össze más, 
nemkívánatos eseményeket kiváltó okokkal. A 2. és 3. politikai lehet őség keretében az 
eldobható gyógyászati termékek és fert őtlenítőszerek fokozott alkalmazása kis mérték ű 
HU 8   HU környezeti hatásokat eredményezne, ezeket azonban nagyon nehéz volt felbecsülni. A 4. 
politikai lehet őség esetében a környezeti hatás a 2. politikai lehet őségéhez hasonló lenne. 
5. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az alábbi táblázat áttekint ő összefoglalást nyújt a különböz ő politikai lehet őségekről, 
valamint arról, hogy ezek a lehet őségek milyen mértékben érné k el a megállapított konkrét 
célkitűzéseket. A táblázat kerekített számadatokat tartalmaz. 
 1. politikai 
lehetőség 2. politikai 
lehetőség 3. politikai 
lehetőség  4. politikai 
lehetőség 
1. konkrét 
célkitűzés 
Az EU 
polgárainak 
védelme a károsodásokkal 
szemben 
 Kis mérték ű 
előrelépés, amely 
alapvetően azokban 
az országokban 
következne be, amelyekben a 
betegbiztonságot 
szakpolitikai prioritásként kezelik
 A megel őzhető 
nemkívánatos 
események 
számának összesen 
300°000-rel történ ő 
csökkenése  A megel őzhető 
nemkívánatos 
események 
számának összesen 
750°000-rel történ ő 
csökkenése   
 O enyhe 
javulásokkal  + ++ -ig  
2. konkrét 
célkitűzés 
A tagállamok 
támogatása betegbiztonsági 
stratégiák 
kidolgozásában
 További EU-szint ű 
támogatás nélkül  Néhány EU-szint ű 
támogatás az 
egészségügyi 
ellátással összefügg ő 
fertőzésekre 
vonatkozó technikai iránymutatás révén
 Valamennyi tagállam politikai 
felelősségvállalása 
és vezet ői 
szerepvállalása, a 
bevált gyakorlatok 
cseréje 
Gyors végrehajtás 
lehetséges
 Politikai 
szerepvállalás – 
amennyiben 
ajánlással, illetve 
határozattal egészül 
ki –, az egészségügyi 
ellátással összefügg ő 
fertőzések egyes 
szempontjait 
kötelező erővel 
szabályozná.  
 
 O + ++ -ig  
3. konkrét 
célkitűzés  
Az uniós 
polgárok 
bizalmának 
növelése  O + ++ -ig  
 
Mindezeket figyelembe véve az a politikai lehet őség tűnt a legjobbnak, melynek tárgya az 
egészségügyi ellá tással összefügg ő fertőzések megel őzését és ellen őrzését is magában foglaló 
betegbiztonságról és az egés zségügyi szolgáltatások min őségéről szóló, bizottsági 
közleményre, illetve tanácsi ajánlásra irányuló javaslat. 
HU 9   HU 6. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Egy sor olyan mutató és adat gy űjtését javasolták, amelyek segítségével a jöv őben mérni 
lehetne a kezdeményezés gazdasági és társadalmi hatását. A tervek szerint a betegségbiztonságra vonatkozó kezdeményezés egészét értékelnék, beleértve az ajánlás 
végrehajtását is, és küls ő szakértők bevonásával vizsgálnák meg a kezdeményezés 
relevanciáját, hatékonyságát és eredményességét. Az érté kelés része lehetne egy különböz ő 
egészségügyi kezdeményezéseket felölel ő, átfogó értékel ő projektnek.