HU  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2013. október 7.)  
az integrált magyar felügyeleti keretrendszerről  
(CON/2013/ 71) 
 
Bevezetés és jogalap  
2013. augusztus 24- én az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a továbbiakban: a konzultáló hatóság) arra, hogy alkosson véleményt a Pénzügyi 
Szervezetek Állami Felügyeletének („PSZÁF”) a Magyar Nemzeti Bankba való integrálását lehetővé 
tevő, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény1 (a továbbiakban: az M NB-ről szóló 
új törvény) elfogadásával kapcsolat os több pénzügyi tárgyú jogszabály módosításáról szóló 
törvényjavaslatról (a továbbiakban: a törvényjavaslat).  Ez a konzultációs kérelem a Nemzeti Bankról 
szóló törvényt felváltó törvényjavaslattal kapcsolato s CON/2013/56 vélemény nyomon követése2. Az 
EKB 2013.  szeptember 16 -án kapta meg a konzultáló hatóságtól a törvényjavaslat módosításait.  
Ez a küldemény ezen felül t artalmazott egy további véleményalkotásra vonatkozó felkérést is egy új, 
számos kormányrendelet a PSZÁF -nak az MNB -be történő integrálására tekintettel módosító 
kormányrendelet -tervezetről (a továbbiakban: kormányrendelet -tervezet). Tekintettel arra, hogy ez a 
felkérés is közvetlenül az új magyarországi integrált felügyeleti struktúrához kapcsolódik, az EKB akk ént 
döntött, hogy a két konzultációs kérelem vonatkozásában egy összevont  véleményt fogad el.  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a n emzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29- i 
98/415/EK tanácsi határozat3, 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és hatodik francia bekezdésén alapul, 
mivel a törvényjavaslat az  MNB -re, valamint a pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok 
stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt.  
 
                                                           
1  A Az újo nnan elfogadott, az MNB -ről szóló 2013. évi CXXXIX. törvény a Magyar Közlöny 2013. évi 158. számában 
(2013.9.26.) került közzétételre.  
2  A 2001. évi CCVIII. törvény.. 
3  HL L 189., 1998.7.3 ., 42. o.  
ECB -PUBLIC 
2 1. A törvényjavaslat és a kormányrendelet -tervezet célja   
A magyar Országgyűlés  elfogadott egy új jogszabályt , amely a magyar pénzpiac integrált 
felügyeletére vonatkozó jogi keretrendszer megteremtése révén megv áltoztat ja az MNB hatáskörét 
és intézményi felépítését4. A törvényjavaslat és a kormányrendelet -tervezet célja e változásnak más 
kapcsolódó jogszabályokban való végrehajtása.   
2013. szeptember 30- ig a PSZÁF látja el a hitelintézetek, tőkepiacok, biztosítás i piacok és pénzügyi 
alapok felügyeletét . E funkciók operatív megvalósítását több további magyar jogszabály határozza 
meg. Ennek érdekében a törvényjavaslat5 57, a kormányrendelet -tervezet pedig 50 pénzügyi 
szabályozási tárgyú, magyar jogi aktust módosít. A törvényjavaslatban és a kormányrendelet -
tervezet ben szereplő módosítások zöme technikai jellegű, mivel  ezen jogszabálytervezetek  célja az 
új magyarországi integrált felügyeleti struktúra létrejöttének különböző jogi aktusokban történő 
megjelenítése, a PSZÁF -ra és hatásköreire történő hivatkozásoknak az MNB -re és annak új 
feladataira és hatásköreire való hivatkozásokkal való felváltása. Emellett a törvényjavaslat hatályon kívül helyez másodlagos jogi aktusokat is.  
 
2. Az EKB -val folytatott konzultáció megfelelő időpontja  
Az EKB 2013. augusztus 24- én kapta meg a konzultáló hatóságtól a törvényjavaslatra vonatkozó 
véleményre vonatkozó felkérést. A felkérésben sürgősséget kértek arra hivatkozással, hogy a 
magyar Országgyűlés 2013. szeptember 9- én tárgyalja törvényjavaslatot.  
A kormány 2013. augusztus 30- án a tö rvényjavaslat eltérő változatát nyújtotta be az 
Országgyűlésnek
6, ezt a változatot azonban az EKB -nak nem küldte meg. Továbbmenve, 
2013. szeptember 16 -án a konzultáló hatóság az EKB véleményét a törvényjavaslathoz benyújtott 
módosító indítványok vonatkozás ában kérte. A kormányrendelet -tervezettel kapcsolatos kiegészítő 
konzultációs felkérés szintén az EKB véleményének gyors elfogadását kérte a jogalkotás 
előrehaladott fázisára tekintettel. Erre tekintettel e z a vélemény a konzultációs kérelmekre válaszul 
került elfogadásra , és az EKB -hoz 2013. augusztus 24- én és szeptember 16 -án benyújtott 
szövege ken alapul.  
A jelen konzultáció alapját képező törvényjavaslatot 2013. szeptember 23- án elfogadták, röviddel 
azt követően, hogy az EKB -val annak módosításairól konzultáltak, de mielőtt az EKB elfogadhatta 
volna ezt a véleményt. A törvényjavaslat röviddel ez követően a 2013. évi CXLIII. számú 
törvényként7 közzétételre került. A kormányrendelet -tervezet hasonlóképpen elfogadásra, és a 
                                                           
4  Az EKB e tör vényjavaslatról alkotott véleményét lásd a CON/2013/56 véleményben. Az EKB valamennyi véleménye 
közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.  
5  Az EKB -hoz benyújtott törvényjavaslat címe: javaslat „egyes törvények a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvénnyel 
összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról ”. 
6  A T/12018. sz. törvényjavaslat egyes törvényeknek a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvénnyel összefüggő, valamint 
egyéb célú módosításáról, elérhető a magyar Országgyűlés weboldalán. 
7 Közzétéve a Magyar Közlöny 2013. évi 159. számában (2013.9.27.)  
ECB -PUBLIC 
3 345/2013 (IX. 30.) számú Kormányr endeletként8 közzétételre került. Erre tekintettel a magyar 
jogalkotó nem vehette figyelembe az EKB álláspontját a törvényjavaslat elfogadását megelőzően.  
Ez a körülmény az EKB véleményének sürgősségi eljárásban történő elfogadásra vonatkozó 
kérelmet meghaladottá tette.  
A törvényjavaslat ról és a kormányrendelet -tervezetről szóló jelen konzultáció tekintetében a 
magyar  hatóságok nem feleltek meg az EKB -val való konzultációs kötelezettségüknek. Ezen 
vélemény elfogadása semmilyen módon nem mentesíti a magyar hatóságokat a konzultációs 
kötelezettségnek való megfelelés alól, mivel ez a kötelezettség fontos az elfogadott jogszabályok 
értelmezése és alkalmazása, valamint azok jövőbeni esetleges módosításai vonatkozásában.  
Az EKB megismétli, hogy a 98/415/EK határ ozat 4. cikkével összhangban a az EKB -val a 
jogalkotási folyamat során „megfelelő időpontban” kell konzultálni, ami azt vonja maga után, hogy 
ennek a konzultációnak a jogalkotási folyamat azon pontján kell történnie, amely elegendő időt 
biztosít az EKB szá mára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja a véleményét. 
A 98/415/EK határozat 3. cikkének (4) bekezdésében használt szóhasználatból következik, hogy a tagállamok kötelesek felfüggeszteni a jogszabálytervezet elfogadási eljárását az E KB 
véleményének előterjesztéséig annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az érintett nemzeti hatóságok számára az EKB véleményének a jogszabály elfogadását megelőzően történő 
figyelembevételét.  
Az EKB ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a nemzeti hatóság ok még különösen sürgős 
esetben és a jogalkotási folyamat igen előrehaladott szakaszában sem mentesülnek az EKB -val a 
jogalkotási folyamat során olyan megfelelő időpontban történő konzultáció kötelezettsége alól, 
amely megfelelő időt biztosít: a) az EKB sz ámára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és 
elfogadja a véleményét  valamennyi nyelvi változatban , és b) a nemzeti hatóságok számára arra, 
hogy a 98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelően figyelembe vegyék az EKB álláspontját. 
Az EKB erre tekintettel méltányolná, ha a Minisztérium a jövőben eleget tenne az EKB -val 
megfelelő időben és a 98/415/EK határozat rendelkezéseinek megfelelően történő konzultációra 
vonatkozó kötelezettségének.  
 
3. Következetesség és jogbiztonság  
 Törvényjavaslat és a kormányrendelet -tervezet különféle jogszabályokban a PSZÁF -ra és 
hatásköreire történő hivatkozásokat az MNB -re és annak új feladataira és hatásköreire való 
hivatkozásokkal váltja fel. Ennek során ezek nem nyújtj ák a jogbiztonság megfelelő szintjét, mivel 
az új integrált felügyeleti rendszerre egyszerre hivatkoz nak az „MNB” és „felügyeleti hatóság” 
szóhasználattal, és ezt csak néhány esetben indokolj ák meg
9. Az EKB a jogbiztonság érdekében 
                                                           
8  Közzétéve a Magyar Közlöny 160/2013. számában  (2013.9.30.) . 
9  Lásd a törvényjavaslat 11., 39., 75., 104., 107., 113., 126., 133., 138., 145., 164. és 180. cikkét.  
ECB -PUBLIC 
4 javasolja az egységes „felügyeleti hatóság” szóhasználatot valamenny i módosított jogi aktusban, 
amely az integrált felügyeleti intézményi rendszerre kíván hivatkozni.  
 Emellett a törvényjavaslat 165. cikkében továbbra is hivatkozás szerepel a PSZÁF -ra, ami nem 
egyezteth ető össze a pénzügyi felügyelet MNB kizárólagos hatáskörébe tartozó, jövőbeni integrált 
keretével.  
 
4. A pénzügyi felügyelet tényleges magyarországi átalakításának javasolt ütemezése  
Az MNB -ről szóló új törvény értelmében az MNB -nek az új felügyeleti felad atai tekintetében 
2013. október 1- én teljességgel működőképesnek kell lennie10. E tekintetben az EKB a 
CON/2013/56 véleményben megjegyezte11, hogy az MNB -ről szóló új törvény  nem rendelkezik 
megfelelő átmeneti időszakról annak elfogadása és PSZÁF megszűnése között, amely egyben az a 
nap is, amelyen az MNB új feladatainak ellátását megkezdi.  A törvényjavaslat és a 
kormányrendelet -tervezet legtöbb rendelkezése is 2013. október 1- jén lép hatályba12. 
Az EKB meg kívánja ismételni, hogy a jogbiztonság a törvényjavas lat és a kormányrendelet -
tervezet  rendelkezéseinek elfogadása és alkalmazása között hosszabb időszakot tenne szükségessé 
annak érdekében, hogy a pénzpiacon működő gazdasági szereplők belső eljárásaikat 
megfeleltethessék a pénzügyi felügyelet új magyarországi struktúrájának, ezzel gondosko dva a 
pénzügyi rendszer nagyobb stabilitásáról.  
 
5. Központi banki függetlenség és felügyeleti függetlenség  
5.1.  A jelen konzultáció közben az MNB -ről szóló új  törvény anélkül került elfogadásra, hogy az 
figyelembe ve tte volna az EKB -nak az MNB függetlenségét érintő valamennyi észrevételét, erre 
tekintettel továbbra is aggályo s maradt  a Szerződés 130. cikkében foglalt központi banki 
függetlenség alapelvének történő megfelelés.  
5.2.  A törvényjavaslatot illetően : a PSZÁF -ról szóló törvény jelenleg felhatalmazza a PSZÁF elnökét a 
hatáskörébe eső szabályozási tárgykörök vonatkozásában másodlagos jogszabályok elfogadására.  A 
felügyeleti feladatoknak a PSZÁF -ről az MNB -re való átruházását követően az MNB ezeket a 
jogalkotási hatásköröket általános jogutódként örökölni fogja. Ennek alapján a törvényjavaslat 
183. cikke hatályon kívül helyez 47 -  a PSZÁF elnöke által elfogadott – rendeletet, ideértve a 
felügyeleti díj megfizetésének, kiszámításának módjáról és feltételeiről szóló rendeletet13. Az EKB 
a CON/2013/56 véleményben azt feltételezte, hogy a felügyeleti feladatok finanszírozásáról 
rendelkező rendelet a felügyeleti hatáskörök átadása után is alkalmazandó marad.  E folytatólagos 
hatály hiányában – és egyben figyelemmel az ütemez éssel kapcsolatos fenti észrevételekre – az 
                                                           
10  Lásd a törvényjavaslat 172. cikk ét. 
11  Lásd a CON/2013/56 vélemény 3.1.11.. pontját.  
12  Lásd a törvényjavaslat 181. cikkét.  
13  Lásd a 187. cikk 23. pontját.  
ECB -PUBLIC 
5 MNB (legalábbis átmenetileg, a vonatkozó új finanszírozási szabályok elfogadásáig) nem lesz 
képes díjat szedni a felügyelt jogalanyoktól ahhoz, hogy fedezze felügyeleti tevékenységeinek 
költségeit.  Ez alatt az MN B-nek meglévő forrásaiból kell majd finanszíroznia felügyeleti 
tevékenységeit.  Ez súlyos aggályokat vet fel az MNB pénzügyi függetlenségét illetően. Az EKB a 
CON/2013/56 véleményben rámutatott, hogy az MNB pénzügyi függetlenségének garantálása 
érdekében az  MNB -t be kell vonni a felügyelt jogalanyok által fizetendő pénzügyi hozzájárulás 
összegének meghatározásába, és egyben függetlenül, a tényleges költségeket figyelembe véve kell 
megállapítani e hozzájárulások kiszámításának módszereit.  Másfelől – és a közp onti banki 
függetlenséggel összhangban – az MNB -nek lehetőséget kell kapnia arra, hogy mindezt saját 
ütemezése és belátása szerint tegye meg  az olyan helyzetekben, amikor nem áll elégséges pénzügyi 
eszköz a rendelkezésére a KBER -el kapcsolatos feladatai te ljesítésére. A pénzügyi függetlenség 
elve megkívánja, hogy egy  NKB a KBER- rel kapcsolatos feladatai , valamint a  saját nemzeti 
feladatai – beleértve az újonnan az MNB -re bízott feladatokat is – ellátásához is rendelkezzen 
elegendő eszközzel . Erre tekintette l a PSZÁF elnöke azon rendeleteinek, amelyek a amelyek a 
felügyeleti feladatok finanszírozásához szükséges finanszírozást biztosítják, hatályban kellene maradniuk a felügyeleti feladatoknak az MNB -re történő ruházását követően is.  
5.3.  Az eredményes bankf elügyelet Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által kidolgozott központi elvei
14 
előírják, hogy „a felügyelő működési függetlenséggel, átlátható folyamatokkal, felelősségteljes irányítással, autonómiáját nem sértő költségvetési eljárásokkal, megfelelő erőforrásokkal 
rendelkezik, valamint elszámolással tartozik feladatainak ellátása és erőforrásainak felhasználása 
tekintetében”
15. 
Az összes jogszabálynak a felügyeleti feladatok PSZÁF -ről az MNB -re való átszállása napján 
történő hatályon kívül helyezéséből eredő j oghézag  – a felügyelt jogalanyok számára 
jogbizonytalanság előidézésén túlmenően – befolyásolná az MNB független felügyeleti döntések 
meghozatalára vonatkozó képességét is.  
Az EKB megítélése szerint a jogbiztonsággal kapcsolatos okból a PSZÁF elnöke által elfogadott jogszabályoknak – kivéve, ha nem szervezeti, hanem operatív okból válnak alkalmazhatatlanná – 
továbbra is hatályban kellene maradniuk mindaddig, amíg az MNB készen nem áll a szóban forgó tárgyköröket szabályozó új rendeletek elfogadására.  A fent  kifejtett aggályok orvosolhatóak 
lehetnek egy általános rendelkezésnek a törvényjavaslatba történő beiktatásával.  
5.4. Továbbmenve, a törvényjavaslat 20. cikke értelmében az MNB kizárólag a Nemzetgazdasági 
Miniszter erre vonatkozó jóváhagyását követően vo nhatja vissza egy hitelintézet tevékenységi 
engedélyét.  Ez nincs összhangban a felügyeleti függetlenség alapelvével
16, amelyre szintén 
megfelelő figyelmet kell fordítani a PSZÁF feladatai és hatáskörei ellátásának az MNB -re történő 
                                                           
14  http://www.bis.org/publ/bcbs230.pdfLásd a Nemzetközi Fizetések Bankjának weboldalát a www.bis.org címen . 
15  Lásd az eredményes bankfelügyelet központi elveinek 2. elvét.. 
16  Lásd még a Hatékony Bankfelügyelet Alapelvei 2.1. alapelvét is. 
ECB -PUBLIC 
6 ruházását tükröző egyes j ogszabályoknak a törvényjavaslatban foglalt módosításai 
megfogalmazása során.  
 
6. A makroprudenciális hatásköröknek a kormány és az MNB közötti felosztása 
Az EKB megjegyzi, hogy az MNB -ről szóló új törvény a rendszerszintű kockázatok feltárásához és 
kezeléséhez kapcsolódó alapvető feladatokat az MNB -re telepíti, ezzel megbízva azt a 
makroprudenciális politika és a makroprudenciális felügyelet vitelével.  Azonban továbbra is a 
kormány hatáskörében marad a makroprudenciális politikával kapcsolatos egyes kérdéskörök 
meghatározása.  A törvényjavaslat a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény17, 
a tőkepiaci törvény18 és a fogyasztóvédelmi törvény19 vonatkozásában nem tükrözi megfelelően a 
feladatok MNB és kormány közötti, a z MNB -ről szóló új  törvé nnyel 2013. október 1- jével 
bevezet endő megosztását.  Mindezen jogi aktusoknak előnyére válna további, a kormányzati 
hatáskörök MNB -re történő további átruházását előíró  rendelkezések beiktatása.  Ebbe 
beletartozhatnak például a hitelintézetek likviditási kö vetelményeire és a devizapozícióbeli lejárati 
összhangjára vonatkozó rendelkezések; az elszámolóházakra vonatkozó személyi, szervezeti és 
technikai követelmények, valamint a fogyasztók hitelképességének meghatározása.  
Az EKB ugyanakkor elvárja, hogy a hatá skörébe tartozó jogszabálytervezetek vonatkozásában a 
98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelően konzultáljanak vele az MNB elnöke által 
elfogadásra előkészített nemzeti jogszabályok tervezetéről.  
 Végezetül – és egyben az MNB új felügyeleti és makrop rudenciális feladatainak operatív 
ellátásáról rendelkező törvényjavaslat rendelkezéseivel kapcsolatban is – az EKB méltányolná, ha a 
konzultáló hatóságtól visszajelzést kapna az ebben a véleményben és a CON/2013/56 véleményben 
említett, a központi banki függetlenséggel kapcsolatos nyitott kérdések rendezésére tett lépésekről.  
 Ez a vélemény nem érinti az Európai Rendszerkockázati Testületnek a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról szóló, 2011. de cember 22 -i ERKT/2011/3 ajánlás
20 
nyomonkövetés i értékelésében foglalt következtetéseit, amelyek elkészítése a pénzügyi rendszer 
európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület 
létrehozásáról szóló, 2010. november 24- i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi r endelet21 
17. cikke szerint fog történni. 
 
7.  Az MNB együttműködése más szervekkel  
A törvényjavaslat egyik módosítása22 hatályon kívül helyezi azt a rendelkezést, am ely lehetővé 
teszi az MNB számára, hogy a befektetési vállalkozások és árutőzsdei szolgáltat ók működésével 
                                                           
17  Lásd az 1996. évi CXII. tv. 235. cikkének módosítását. 
18  A 2008. évi XLIII törv ény. 
19  1997. évi CLV. törvény. 
20  HL L 41., 14.02.13, 1. o. 
21  HL L 331., 2010.12.15., 1. o. 
ECB -PUBLIC 
7 kapcsolatos egyedi azonosításra alkalmas statisztikai adatok at az EKB és a KBER részére az 
értékpapírtitok sérelme nélkül továbbítson. A CON/2013/56 vélemény 3.1.9. pontjában foglalt 
valamennyi észrevétel ebben az esetben is érvényes marad, erre tekintettel a törvényjavaslatnak 
tükröznie szükséges a KBER -el és az EKB -val a statisztika terén történő együttműködésre 
vonatkozó jogi kötelezettséget.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. október  7-én. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Mario DRAGHI  
                                                                                                                                                                                           
22  A T/12018/3 számú módosító javaslat 8. pontja .