A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások által 2010-ben elért eredményekről /* COM/2012/0190 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások által 2010-ben elért eredményekről 1. Bevezetés A közös technológiai kezdeményezések az ipari kutatás területén működő európai köz-magán társulások új típusát képviselik. Eredetileg kísérletképpen jöttek létre a hetedik keretprogram[1] első éveiben, 2007–2008-ban öt stratégiai fontosságú területen: a „Tiszta égbolt” elnevezésű kezdeményezés a repüléstechnikában és a légi közlekedésben, az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés a közegészségügyben, az üzemanyagcellák és a hidrogén energetikai hasznosításának kutatására irányuló kezdeményezés az üzemanyagcella- és a hidrogéntechnológiák területén, az ARTEMIS elnevezésű kezdeményezés a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén, valamint az ENIAC elnevezésű kezdeményezés a nanoelektronikában.[2] Az ipar, a kutatóközösség és az EU számára a közös kutatási menetrendek meghatározásához és a nagyszabású többéves kutatási tevékenységek finanszírozásához közös platformot kínáló közös technológiai kezdeményezések – különösen a világgazdaság gyengélkedésének idején – vonzó lehetőséget jelentenek Európa számára versenyképességének a tudományos kiválóság, a nyitottság és az innováció elvei alapján történő megerősítésére. A közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások (a továbbiakban: ktk kv‑k) eredményeire vonatkozó éves jelentések összeállítása az egyes közös technológiai kezdeményezéseket létrehozó tanácsi rendeletek 11. cikkének (1) bekezdése alapján történik, melyek – kisebb szövegezésbeli eltérésekkel – kimondják, hogy „[az adott] közös vállalkozás által elért eredményekről a Bizottság éves jelentést terjeszt a Tanács és az Európai Parlament elé. Ez a jelentés részletesen beszámol a végrehajtásról, kitér arra, hány pályázatot nyújtottak be, hány pályázatot választottak ki finanszírozásra, milyen jellegű résztvevők, köztük kkv-k pályáztak, valamint ország szerinti statisztikát is tartalmaz.” A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás esetében a jogalap azt is előírja, hogy a jelentésnek indokolt esetben információkat kell tartalmaznia a közös vállalkozás tevékenységének teljes egészéből fakadó környezeti hatások és hasznok meghatározására hivatott úgynevezett technológiaértékelő eszköz keretében elvégzett értékelések eredményeiről is.[3] Tekintettel arra, hogy az első ilyen értékelés 2011 végére volt előirányozva, ez a jelentés a technológiaértékelő eszköz tervezésének és fejlesztésének előkészítése érdekében 2010-ben megtett lépésekről ad áttekintést. Ez a jelentés a második olyan önálló dokumentum, amely információkkal szolgál az Európai Parlament és a Tanács számára a ktk kv‑k által létrehozásuk óta elért eredményekről. A közös vállalkozások 2008. évi tevékenységével az Európai Unió 2008. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről szóló általános éves jelentés[4] és különösen az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum[5] foglalkozott. Később döntés született a jelentések tárgyának módosításáról és arról, hogy a ktk kv‑k tevékenységéről szóló jelentések formailag elkülönüljenek a Bizottság általános kutatási és technológiafejlesztési tevékenységét bemutató jelentésektől. A ktk kv‑k 2009. évi tevékenységét ismertető első önálló jelentést[6] a Bizottság 2011 szeptemberében fogadta el. A Bizottság munkatársai jelentős erőfeszítéseket tettek, hogy a ktk kv‑k tevékenységének soron következő évi eredményeit e jelentés formájában időben az Európai Parlament és a Tanács elé tárhassák. A közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások által 2010-ben elért eredményekről szóló ezen éves jelentés azt követően készült el, hogy lezajlott a közös vállalkozásoknak a vonatkozó tanácsi határozatok 11. cikkének (2) bekezdésében előírt első időközi értékelése. Ennek megfelelően figyelembe veszi a szakértők által az időközi értékelésről összeállított jelentésükben megfogalmazott ajánlásokat, a Bizottság ezekre adott válaszait,[7] valamint a közös technológiai kezdeményezések által ezen ajánlások nyomán tervezett konkrét intézkedéseket. Emellett figyelembe veszi továbbá az Európai Számvevőszéknek a 2010. december 31-én záruló pénzügyi évre vonatkozóan a ktk kv‑k éves beszámolóiról közzétett jelentéseiben megfogalmazott véleményét is.[8] A jelentés elején röviden ismertetjük a ktk kv‑ket, összefoglaljuk 2010-ben elért legfontosabb eredményeiket, és felvázoljuk a jövőbeni jobbítás lehetőségeit. A jelentéshez tartozik egy bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely – az egyes közös vállalkozásokat létrehozó tanácsi rendeletek 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban – alapvetően statisztikai jellegű információkat tartalmaz a ktk kv‑k tárgyévi kutatási tevékenységéről. 2. A közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozásokról röviden A közös technológiai kezdeményezések hátterét adó közös vállalkozások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke (az Európai Közösséget létrehozó szerződés egykori 171. cikke) alapján jöttek létre, amely kimondja, hogy „[az] Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.” Jogállásukat tekintve az EU költségvetési rendeletének[9] 185. cikke alapján létrehozott „közösségi szervekről” van szó. A ktk kv‑k bevezetése, amelyeknek fő célja olyan fontos területek támogatása, amelyeken a kutatás és a technológiafejlesztés hozzájárulhat Európa versenyképességének növeléséhez és az európai életminőség javításához, de amelyek esetében a keretprogram hagyományos eszközrendszere nem elegendő,[10] a hetedik keretprogram egyik legfontosabb újításának számított. A hetedik keretprogram „Együttműködés” egyedi programjával összhangban 2007–2008-ban öt ktk kv jött létre határozott, 2017. december 31-ig tartó időszakra: 1) a 2007. december 20-án elfogadott 71/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott repüléstechnikai és légi közlekedési közös vállalkozás (a továbbiakban: Tiszta Égbolt KV), amelynek célja az európai repüléstechnikai ipar versenyképességének fokozása és ezzel párhuzamosan az okozott kibocsátások és a zajártalom csökkentése; 2) a 2007. december 20-án elfogadott 73/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott, az innovatív gyógyszerekre irányuló kezdeményezést szolgáló közös vállalkozás (a továbbiakban: IMI KV), amelynek célja a jobb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztésének előmozdítása a betegek érdekében; 3) a 2008. május 30-án elfogadott 521/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás (a továbbiakban: FCH KV), amelynek célja a hidrogénellátó és üzemanyag-technológiák fejlesztésének és alkalmazásának felgyorsítása; 4) a 2007. december 20-án elfogadott 74/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott, a beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös vállalkozás (a továbbiakban: ARTEMIS KV), amelynek célja az európai ipar abban való segítése, hogy megszilárdítsa és megerősítse a beágyazott számítástechnikai technológiák területén világviszonylatban kivívott vezető helyét; 5) a 2007. december 20-án elfogadott 72/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott Nanoelektronikai Technológia 2020 Közös Vállalkozás (a továbbiakban: ENIAC KV), amelynek célja a nanoeletronikai alkatrészek következő generációjához szükséges rendkívül nagy mértékű miniatürizáció megvalósítása. Céljaik teljesítése érdekében a közös vállalkozások éves nyílt versenyalapú pályázati felhívások közzétételével, egy- vagy kétszakaszos pályázatbenyújtási és elbírálási eljárás keretében választják ki az általuk finanszírozott projekteket. Finanszírozásban együttműködésen alapuló projektek és koordinációs és támogatási cselekvések részesülhetnek. Tárgyterületüknél, rövidebb időtartamuknál és az elérendő eredményekkel kapcsolatos sajátos követelményeiknél fogva a Tiszta Égbolt KV által közzétett pályázati felhívások specifikusabbak, és nagyobb fokú felkészültséget várnak el a pályázóktól a technológia azonnali hasznosítására. A Tiszta Égbolt KV ezért évente többször is ad ki pályázati felhívást. Autonómiájuk elnyerése előtt a ktk kv‑k létrehozásáért és működtetéséért az Európai Bizottság – úgy is, mint társfinanszírozó tag – volt felelős. Onnantól fogva, hogy kialakították saját jogi és pénzügyi kereteiket és tanúbizonyságot tettek a saját költségvetésük végrehajtására való képességükről, a közös vállalkozások autonóm szervezetként működnek. Az ARTEMIS KV, az IMI KV és a Tiszta Égbolt KV hivatalosan 2009 októberében-novemberében, az ENIAC KV 2010 májusában, az FCH KV pedig 2010 novemberében vált autonómmá. Ez azt jelenti, hogy 2010 volt az első olyan teljes év, amikor már a legtöbb ktk kv autonóm módon működött. 3. A 2010-ben elért legfontosabb eredmények A ktk kv‑k érdemi működésének viszonylag lassú indulása után, amelyet bizonyos mértékig a „közösségi szervekre” irányadó jogi és szabályozási keret korlátainak[11] lehetett betudni, az öt közös vállalkozás 2010-es éve alapján kimondható, hogy a köz- és a magánszektor kutatási együttműködésének ezen új üzleti modellje sikeresnek ígérkezik. A közös vállalkozások működésével kapcsolatban 2010-ben (az FCH KV esetében 2011 áprilisában) végrehajtott első időközi értékelések megállapítása az volt, hogy a közös technológiai kezdeményezések már megkezdett és folyamatban lévő tevékenysége általában hatékonynak és magas színvonalúnak mondható. 3.1. Szakmai tevékenység A 2010. évben az öt ktk kv a pályázati felhívásaik megszervezésével volt elfoglalva: a 2008-ban és a 2009-ben közzétett felhívások esetében a tárgyalások lezárásával, a támogatási megállapodások aláírásával és a projektek megkezdésével, a 2010-es felhívások esetében pedig a felhívások közzétételével, a pályázatok elbírálásával, a nyertes pályázatok kiválasztásával, valamint – egyes közös technológiai kezdeményezések esetében – a tárgyalási folyamat megkezdésével. A közös vállalkozások emellett a 2011-es pályázati felhívások előkészítésén is munkálkodtak: a korábbi felhívások tanulságaiból és a különböző érdekeltekkel folytatott konzultációk eredményeiből kiindulva meghatározták a következő pályázati felhívások témáit. Az összes ktk kv sikeresnek bizonyult abban, hogy pályázati felhívásai útján az Európában és a hetedik keretprogramhoz társult harmadik országokban működő potenciális résztvevők széles köreit magához vonzza. Összességében nagyszámú kis- és középvállalkozás (kkv) pályázott. Kiderült ugyanakkor, hogy vannak még olyan akadályok, amelyeket a közös technológiai kezdeményezéseknek el kell hárítaniuk ahhoz, hogy még tovább erősödjék a kkv-k részvétele ezekben a kutatási tevékenységekben. A folyamatban lévő projektekről az első megfigyelések alapján elmondható, hogy képesek foglalkozni a ktk kv‑k kutatási menetrendjeiben meghatározott prioritásokkal, és átfedések és ismétlések nélkül, jól kiegészítik a hetedik keretprogram keretében az adott területeken folyó többi tevékenységet. Ezt a rendszeres időközönként elvégzett ellenőrzések is biztosítják. A folyamatban lévő projektek ugyanakkor – a különböző iparági megvalósítási stratégiákkal összhangban – kielégítő mértékű szakmai előrehaladást is fel tudnak mutatni. A ktk kv‑k 2010. évi kutatási tevékenységéről, a pályázók típusairól, a kkv-k részvételéről, az országonkénti bontású statisztikai adatokról és az egyes pályázati felhívások költségvetéséről az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmaz részletes információkat. A 2010. év folyamán a legtöbb közös vállalkozás a tudomány legújabb eredményeinek és a különböző iparágak megváltozott igényeinek figyelembevétele érdekében hozzálátott stratégiai dokumentumainak felülvizsgálatához és kutatási prioritásainak naprakésszé tételéhez, ami megalapozza a pályázati felhívások témaválasztását. A Tiszta Égbolt KV újraértékelte a szakmai javaslatában eredetileg meghatározott környezetvédelmi célkitűzéseit.[12] Az újraértékelés széles körben megerősítette a közös vállalkozás eredeti céljainak megalapozottságát. Az újraértékelés alapján a közös vállalkozás felülvizsgálta az integrált technológiademonstrációs rendszerekre (ITD-kre) vonatkozó munkaprogramjait és a kapcsolódó pályázati felhívások témáit is. Az IMI KV megfontolta az ipari érdekeltek által megfogalmazott azon ajánlást, amelyet az első időközi értékelő jelentés is tartalmazott és az Európai Bizottság is megerősített, és amely szerint a pályázati felhívások témáinak megválasztása érdekében néhány nagy projektkezdeményezést kellene útjára indítania és a „nagyban gondolkodás” elvét kellene követnie. Az FCH KV célirányos fellépéseket hajtott végre a szakmai tevékenységével kapcsolatos legnagyobb kockázatként meghatározott problémakör, a megfelelési elvből és a finanszírozási rátákból adódó korlátok felszámolása érdekében. Az ARTEMIS KV megkezdte tevékenységét, az ENIAC KV pedig – az érintett terület új tendenciáinak és gyors fejlődésének figyelembevétele érdekében – újrafogalmazta kutatási menetrendjeit. 3.2. Tiszta Égbolt KV: a technológiaértékelő eszköz A technológiaértékelő eszköz központi helyet foglal el a Tiszta Égbolt KV tevékenységében, és arra szolgál, hogy segítségével értékelni lehessen a támogatásával kifejlesztett technológiák környezeti hatásait. A 2009-es késedelmeket behozva 2010-re a technológiaértékelő eszközzel összefüggő összes munkacsomagnak megkezdődött a végrehajtása. A technológiaértékelő eszköz segítségével elvégezni tervezett első értékelésnek az elképzelések szerint a légi közlekedési rendszer két forgatókönyv összehasonlításával történő vizsgálatát kellett tartalmaznia (a Tiszta Égbolt KV tevékenységével együtt, illetve anélkül), és a tervek szerint 2011 végén kellett befejeződnie. Az értékelés eredményeit a Bizottság következő éves jelentése fogja bemutatni. 3.3. Igazgatási tevékenység Az öt közös vállalkozás zökkenőktől sem mentes, de végül sikeres létrehozása és beindítása után az ARTEMIS KV, az IMI KV és a Tiszta Égbolt KV kialakította jogi és pénzügyi keretét, és 2009-ben elnyerte a Bizottságtól az autonómiát. Ez azt jelenti, hogy 2010 volt a kérdéses közös vállalkozások autonóm működésének első éve. Ugyanezen az úton járva az ENIAC KV és az FCH KV 2010-ben az irányítási és a belső kontrollrendszereinek teljes kiépítésére és a kockázatkezelő mechanizmusainak kidolgozására összpontosított. Miután a két közös vállalkozás teljesítette az autonómia követelményeit, a Bizottság számukra is biztosította az igazgatási és szakmai autonómiát. A közös vállalkozások egyik legfontosabb feladata 2010-ben azoknak a belső rendszereknek és eljárásoknak a kialakítása volt, amelyek megalapozzák kutatási tevékenységük majdani sikeres végrehajtását. A Tiszta Égbolt KV-nél megtörtént az eljárások elemzése és a közöttük lévő kapcsolatok meghatározása, és ennek alapján kidolgozásra került a szervezet minőségügyi kézikönyve és pénzügyi eljárási kézikönyve. Az IMI KV felülvizsgálta szervezeti struktúráját, hogy jobban megfeleljen az érdekeltek várakozásainak. Hasonló felülvizsgálatokra és átalakításokra a többi közös technológiai kezdeményezésnél is sor került. Fontos kérdés ebben az összefüggésben az eredményességi alapmutatók kidolgozása. Az öt ktk kv közül 2010 végére csak az FCH KV és az ENIAC KV fejlesztett ki kvantitatív mutatókat. A Tiszta Égbolt KV, az IMI KV és az ARTEMIS KV elkészült a mutatók tervezésével, de a folyamat lezárása csak a következő évre volt várható. A közös vállalkozásoknak mint autonóm szerveknek belső auditeljárásaikról is dönteniük kellett. A Tiszta Égbolt KV, az IMI KV és az FCH KV létrehozta saját belső auditrendszerét, és kijelölte az ebben részt vevő belső ellenőröket. Az ARTEMIS KV és az ENIAC KV ezzel szemben úgy döntött, hogy ezeket a feladatokat az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatára (Internal Audit Service – IAS) bízza. A legtöbb közös technológiai kezdeményezés esetében a leginkább nélkülözhetetlen munkatársak már 2010 előtt munkába léptek, és 2010-ben a fennmaradó álláshelyek betöltése is a végső szakaszához érkezett. A 2010-ben végrehajtott munkaerő-felvétel minden esetben a személyzetpolitikai terveknek megfelelően történt. Fontos megjegyezni, hogy a ktk kv‑k az év végén – az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben – lezárták az irodáik elhelyezését megoldó közös közbeszerzési eljárást, és 2011 januárjában már el is foglalhatták új helyüket a brüsszeli White Atrium épületben. Kommunikációs tevékenysége keretében a Tiszta Égbolt KV és az ENIAC KV kommunikációs és terjesztési stratégiát fogadott el; ugyanez a lépés a többi közös vállalkozás 2011-es tervei között kiemelt helyet foglal el. Általában véve az év során a ktk kv‑k arra összpontosítottak, hogy megismertessék tevékenységüket a potenciális érdeklődőkkel és kapcsolatokat tartsanak fenn az érdekeltekkel, és ebből a célból különböző rendezvényeket: tájékoztató napokat, műhelytalálkozókat, üléseket és konferenciákat szervezzenek. Fennmaradtak a médiakapcsolatok is, a legfontosabb kutatási területekről sorra jelentek meg a sajtóközlemények. A közös technológiai kezdeményezések mindemellett vizuális arculatuk javításán és internetes oldalaik újratervezésén is dolgoztak – ez utóbbiak szolgáltak eszközül pályázati felhívásaik közzétételéhez, az információcseréhez, valamint az adott iparág legújabb fejleményeivel kapcsolatos tájékoztatáshoz. A ktk kv‑k világszintű szerepének elismerése szempontjából nagyon fontos a külső partnerekkel való együttműködés. Például az FCH KV jó nemzetközi kapcsolatokat alakított ki az Amerikai Egyesült Államokkal, Japánnal és a Koreai Köztársasággal. A Tiszta Égbolt KV szoros kapcsolatot hozott létre az Európai Bizottság egységes égboltra vonatkozó kezdeményezése keretében a légiforgalmi szolgáltatások technológiai lehetőségeit vizsgáló SESAR Közös Vállalkozással. Az ARTEMIS KV fokozta együttműködését az ARTEMISIA munkacsoportjával és az EUREKA ITEA-2 klaszterprogramjával. 4. Előretekintés: kilátások és kihívások A közös vállalkozások első, az elvégzett munka minőségét és hatékonyságát, valamint a kitűzött célok teljesítése irányában tett előrehaladást elemző időközi értékelései a terveknek megfelelően 2010 végéig (az FCH KV esetében 2011 áprilisáig) lezárultak. Az értékelések kicsengése általában véve pozitív, a jelek szerint a ktk kv‑k jó úton haladnak kitűzött céljaik teljesítése felé. Mivel a közös vállalkozások csak most váltak autonómmá, időre van szükségük ahhoz, hogy konszolidálódjanak, és képesek legyenek valós, értékelhető eredményeket felmutatni. Különösen fontos ugyanakkor a stratégiai alapvetések meghatározására irányuló ágazatközi együttműködés. Az FCH KV esetében például, amelynek tárgyterületén nagyon sajátos akadályai vannak a piacra lépésnek, az ipari partnerek rendkívül eredményesen tudták a különböző, egymással versengő technológiák figyelembevételével objektív értékelésnek alávetni a piacképességet. A kiszámítható forrásallokáció ugyancsak jót tett az ipar – és különösen a kkv-k – elkötelezettségének egy olyan időszakban, amikor a keretprogramból származó támogatások könnyen az ellenlábas technológiák felé terelődhettek volna. A közös vállalkozásoknak 2011-ben folytatniuk kellett folyamatban lévő tevékenységük végrehajtását, új projekteket kellett beindítaniuk, és meg kellett kezdeniük a későbbi pályázati felhívások előkészítését. A pályázati felhívások témáit a felülvizsgált kutatási menetrendekből kiindulva kellett meghatározniuk, figyelemmel a piaci erőkre és az érintett iparágak technológiai hátterének gyors fejlődésére is. Az Európai Számvevőszék és az első értékelő jelentést összeállító szakértők ajánlásának megfelelően a működésük kezdetén késedelmeket elszenvedett közös vállalkozásoknak, mint például a Tiszta Égbolt KV-nek, gyorsan be kellett hozniuk lemaradásukat ahhoz, hogy az előírt időkereten belül teljesíthessék kitűzött céljaikat. Ez abból a szempontból sem mellékes, hogy kisebb legyen a kedvezményezettek felé való kifizetések időigénye és javuljon a költségvetés végrehajtása; ez utóbbival kapcsolatban az az általános vélekedés, hogy 2010-ben mindegyik ktk kv esetében alacsony fokú volt. A ktk kv‑knek továbbra is bátorítaniuk kellett az ipari és a tudományos partnerek – és különösen a kkv-k – széles körű részvételét kutatási tevékenységükben. Ennek érdekében fel kellett számolniuk a kis- és középvállalkozások bekapcsolódását esetleg hátráltató akadályokat. Az IMI KV napirendre vette egy, a természetben nyújtott hozzájárulások elszámolását és a közvetett költségek számítását lehetővé tévő módszertan kidolgozását, az FCH KV pedig már meg is kezdte a hetedik keretprogramban alkalmazottól jelentős mértékben elmaradó finanszírozási rátáinak megnövelésére irányuló eljárást. A Clean Sky KV, az ARTEMIS KV és az ENIAC KV számára az jelentett kihívást, hogy az általuk kiadott pályázati felhívásokban megtartsák a kkv-k intenzív érdeklődését. Ami az igazgatási kérdéseket illeti, az autonómiát megelőző időszak beindítási és előkészítő jellegű feladatai után a ktk kv‑knek saját maguk konszolidációján kellett dolgozniuk, ami előfeltétele a fenntartható és sikeres működésnek. Bár az öt köz-magán társulás létrehozása már önmagában is jelentős eredmény volt, a közös vállalkozásoknak további erőfeszítéseket kellett tenniük belső kontrollrendszereik kialakítása, illetve az esetleg szükséges további kontrollmechanizmusok bevezetése érdekében. Ennek szükségességére az Európai Számvevőszék jelentései is rámutattak, megállapítva, hogy 2010 végéig egyik közös vállalkozás sem alakította ki teljes mértékben belső kontrollrendszerét és pénzügyi információs rendszereit, illetve egyikük sem hajtotta végre hiánytalanul a mögöttes üzleti folyamatoknak a közös vállalkozásokra vonatkozó pénzügyi szabályzatokban előírt validálását. Emellett – azért, hogy a kezdeményezések által előállított outputok ne legyenek túlságosan szétforgácsoltak és diffúzak – az összes ktk kv‑nek törekednie kellett 2011-ben arra, hogy meghatározza eredményességi alapmutatóit. Ennek kapcsán nemcsak az volt a feladat, hogy a különböző kutatási programok együttes hatásának maximalizálása érdekében értékeljék és rendszeresen figyelemmel kísérjék a minőséget, hanem az is, hogy a hatások értékelésére megalapozott nyomonkövetési és értékelési rendszert alakítsanak ki. Ebben a vonatkozásban jelentős előrelépést kellett tenni 2011-ben az átfogó belső audittervek kidolgozásával és elfogadásával (ahol ez korábban nem történt meg), valamint rendszeres előzetes ellenőrzések és utólagos auditok végrehajtásával. Mindezek mellett – az Európai Számvevőszék kérésének megfelelően – a ktk kv‑knek egyértelműen meg kellett határozniuk pénzügyi szabályzataikban a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait is. Az informatikai és a logisztikai háttér területén valamennyi közös vállalkozásnak tovább kellett gondolnia a formális informatikai politikák és eljárások kialakításának lehetőségét annak érdekében, hogy biztosítsák az informatikai tervezési és nyomonkövetési ciklus működését, és megbízható kockázatkezelő eszközöket állítsanak rendszerbe. Emellett befogadói megállapodást is kellet kötni a belga hatóságokkal az állam által nyújtott irodai elhelyezésről, kiváltságokról és mentességekről, valamint más támogatásokról. A ktk kv‑k mindkét észrevételt megfontolták, és megkezdték az ez irányú munkát. A közös vállalkozások 2011. évi céljai között szerepelnie kellett kommunikációs tevékenységük proaktívabbá és célirányosabbá tételének, különösen a kkv-k és a kutatóközösség felé irányuló kommunikáció vonatkozásában azzal a céllal, hogy a kutatási projektekben növekedjék e két célcsoport részvétele. Az időközi értékelő jelentés ajánlásainak megfelelően a ktk kv‑nek világos kommunikációs és terjesztési terveket kellett kidolgozniuk és végrehajtaniuk, önálló identitásra kellett szert tenniük, és tovább kellett munkálkodniuk a nemzeti programokkal fennálló szinergiák kihasználása, valamint az EU-n kívüli érdekeltekkel folytatott nemzetközi együttműködés érdekében. Mivel ez a jelentés a ktk kv‑k fejlődésének első olyan évéről szól, amikor már autonóm módon működtek, egy olyan időszakról, amikor még egyetlen projektjük sem zárult le, a kilátásokról egyelőre még korai volna bármit is mondani. A közös technológiai kezdeményezések céljára létrehozott öt közös vállalkozást egyelőre olyan nagyra törő európai kezdeményezéseknek kell tekintenünk, amelyekben megvan a lehetőség arra, hogy új, bizonyítottan gyümölcsöző modellt kínáljanak a köz-magán társulások számára. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), HL L 412., 2006.12.30., 1. o. [2] Ez a jelentés nem foglalkozik a hetedik keretprogram és a transzeurópai közlekedési hálózatok keretében közösen finanszírozott köz-magán társulásként működő, sajátos irányítási struktúrával és jelentéstételi mechanizmussal rendelkező SESAR Közös Vállalkozással (Single European Sky Air Traffic Management Research – az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási kutatási programja). [3] Lásd a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás alapszabálya 8. cikkének (1) bekezdését, a Tanács 71/2008/EK rendelete (2007. december 20.) a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról, HL L 30., 2008.2.4., 1. o. [4] Éves jelentés az Európai Unió 2008. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről, COM(2009) 558 végleges, Brüsszel, 2009. október 22. [5] Bizottsági szolgálati munkadokumentum az Európai Unió 2008. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről szóló éves jelentéshez, SEC(2009) 1380 végleges, Brüsszel, 2009. október 22. [6] Éves jelentés a közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások által 2009-ben elért eredményekről, COM(2011) 557 végleges, Brüsszel, 2011. szeptember 14. [7] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az ARTEMIS és az ENIAC közös technológiai kezdeményezés első időközi értékelése, COM(2010) 752 végleges, Brüsszel, 2010. december 16.; Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Jelentés [az IMI, a Tiszta Égbolt és az FCH közös vállalkozások] első időközi értékeléséről – Kísérődokumentum a Bizottság által „Kutatási és innovációs partnerségek kialakítása” címmel az Európai az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közleményhez, SEC(2011) 1072 végleges, Brüsszel, 2011. szeptember 21. [8] Jelentés a(z) [a közös technológiai kezdeményezés elnevezése] közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a közös vállalkozás válaszaival együtt, HL C 368., 2011.12.16. [9] A Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete (2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről, HL L 248., 2002.9.16., 1. o. [10] Közös technológiai kezdeményezések: Háttér, helyzetjelentés és legfontosabb jellemzők. Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SEC(2007) 692, Brüsszel, 2007. május 15. [11] Designing together the "ideal house" for public-private partnerships in European Research („Tervezzük meg együtt a köz-magán társulások »ideális házát« az európai kutatásban”), a közös technológiai kezdeményezések képviselőiből létrehozott „Sherpa-csoport” zárójelentése, 2010. január. [12] Ennek lényege a technológiaértékelő eszköz keretében 2010–2011-ben elvégezni tervezett első értékelésben figyelembe vett „légijármű-koncepcióból” adódó környezetvédelmi előrejelzések pontosabb meghatározása volt. Ez a tevékenység a szóba jövő technológiák körének felülvizsgálata és a demonstrációs rendszerek meghatározása céljából a program első két évében elvégzett tevékenységhez kapcsolódott.