HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 197/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai szabványosítás 2018. évi uniós munkaprogramja

[COM(2017) 453 final]

(2018/C 197/03)

Önálló előadó: Juan MENDOZA CASTRO

Felkérés: Európai Bizottság, 2017.10.9. Jogalap: az EUMSZ 304. cikke Illetékes szekció: „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2017.12.18. Elfogadás a plenáris ülésen: 2018.1.17. Plenáris ülés száma: 531. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 195/1/0

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB üdvözli az európai szabványosítás 2018. évi uniós munkaprogramját és különösen a társadalmi és környezetvédelmi intézkedéseket, azonban azt javasolja, hogy a jövőbeli változatok tartalmazzák az előző programoknak való megfelelés összefoglalóját.

1.2. Az EGSZB azt javasolja, hogy az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos valamennyi intézkedést egyetlen dokumentumba foglalják bele.

1.3. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tartson fenn szigorú felügyeletet a szabadalmi szabályokkal és a zárt szabványokkal való esetleges visszaélések elkerülése érdekében.

1.4. Az EGSZB kiemeli az Európai Bizottságnak az európai szabványosítási rendszerben betöltött szerepét, amely elengedhetetlen a belső piac fejlesztéséhez, és amely az Európai Uniót világelsővé teszi ezen a területen.

1.5. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az 1025/2012/EU rendelet célkitűzéseinek megvalósítása érdekében gondoskodjon a megfelelő költségvetési források és a szükséges személyzet meglétéről.

1.6. Ragaszkodik ahhoz, hogy végezzenek részletes nyomon követést a legfontosabb szabványügyi szereplők erőfeszítéseire vonatkozóan. Az EGSZB prioritásként ad hoc fórumot hozhatna létre az európai szabványosítási rendszer inkluzivitásáról.

1.7. Az EGSZB általánosságban megfelelőnek tartja a 2018. évre tervezett 27 intézkedést, azonban kiemeli a következő szempontokat: — a digitális egységes piac: az EGSZB aggodalmának ad hangot, amiért az egész világon alkalmazandó „de facto” szabványokat gyakran Unión kívüli ipari óriások határozzák meg, ami negatív következményekkel jár, — az etanolra vonatkozó új szabványok: az EGSZB határozottan ajánlja a környezetvédelem szem előtt tartását, — az EGSZB külön üdvözli azokat a különböző intézkedéseket, amelyeknek célja a környezet és az emberi egészség minőségének jelentős javítása, — az orvostechnikai eszközökre vonatkozó szabványok: az EGSZB azt javasolja, hogy a költséghatékonyságot is vegyék figyelembe, — a kibocsátási követelmények harmonizálása a közlekedési ágazatban: az EGSZB hangsúlyozza, hogy az 1995-ben megtett első lépések óta csekély mértékű előrehaladás történt.

1.8. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot a nemzetközi együttműködés tekintetében, azonban fel szeretné hívni az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy egyre nő azoknak a szabványoknak a száma, amelyeket nemzetközi szinten, összehangolt európai hozzájárulás nélkül dolgoznak ki.

1.9. Az EGSZB javasolja, hogy az európai szabványügyi szervezetek egyszerűsítsék az eljárásokat annak érdekében, hogy a III. mellékletben szereplő szervezetek részt vehessenek a szabványok kidolgozásának folyamatában, és ekként távolítsák el a hatékony részvételt gátló akadályokat.

1.10. Az EGSZB üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezéssel összefüggő különböző intézkedéseket, azonban azt is javasolja, hogy mérlegeljék a szabványmeghatározási tevékenységeknek az olyan kérdésekkel kapcsolatos közvetett hatásait, mint a munkahelyek áthelyezése, a társadalom inkluzivitása, az oktatás és képzés stb.

2. Az Európai Bizottság javaslatai

2.1. Az éves uniós munkaprogram a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakkal, az IKT-szabványosítással, a szabványosítás nemzetközi dimenziójával és az automatizált járművekkel kapcsolatos kihívásokra és megfontolásokra összpontosít.

2.2. A terv tükrözi a 2016. júniusi közös szabványosítási kezdeményezést is ( 1 )

2.3. Az intézkedéseket az alábbi stratégiai prioritások támogatása érdekében határozzák meg, amelyek célja az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja keretében indított kezdeményezések, valamint az azokból fakadó, 2018-ra vonatkozó szabványosítási igények támogatása: — a digitális egységes piaci stratégia, — az energiaunió stratégiája, — az európai űrstratégia. — a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv, — az európai védelmi cselekvési terv, — a megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac.

2.4. Az Európai Bizottság intézményközi képzést szervez annak érdekében, hogy a jogalkotók és a társjogalkotók jobban megértsék a szabványoknak a jogi aktusok és a szakpolitikák végrehajtása során történő alkalmazását.

2.5. Ezenkívül felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tartsák fenn és fokozzák a III. melléklet szerinti szervezetek és az összes érdekelt fél munkájának elősegítését célzó erőfeszítéseiket, különös tekintettel belső szabályaikra és eljárásaikra, valamint a nemzetközi szintű munkára, különösen az ISO és az IEC keretében.

3. Általános megjegyzések

3.1. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által előterjesztett, az európai szabványosításra irányuló 2018. évi uniós munkaprogramot, amely szociális és kulcsfontosságú környezeti kérdésekre irányul, köztük a körforgásos gazdaság, az éghajlatváltozás és a tiszta energiák fontos témájára. Mindazonáltal megjegyzi, hogy a jövőbeli változatoknak tartalmazniuk kell egy olyan összefoglalót, amely részletesen ismerteti, hogy az előző éves programok milyen mértékben valósultak meg.

3.2. Észszerűsíteni kell a koordinációs platformokat és mechanizmusokat az információs és kommunikációs technológiák terén a párhuzamos erőfeszítések és a koordináció esetleges hiányának elkerülése érdekében. Az e területet érintő valamennyi szabványosítási tevékenységet egyetlen dokumentumba kell belefoglalni.

3.3. A nyílt szabványok fontosak az Európai Unión belüli ipari és technológiai fejlődés szempontjából. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy akadályozza meg az olyan használatot, amely visszaélésszerű és ellentétes a szabadalmi szabályok és a zárt forrásszabványok versenyelveivel. A szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak esetében a tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes (FRAND) szabadalmi licenciák elveit támogatjuk.

3.4. A szabványosítási modell világelsővé teszi az Európai Uniót. Az EGSZB kiemeli az Európai Bizottság által e területen végzett munkát. Az európai normatív joganyag egységességét és következetességét az alapjául szolgáló „Európa-szerte elfogadott, egységes szabvány, egységes vizsgálat” elv biztosítja. Ez beruházásra ösztönzi a vállalkozásokat, valamint jogi és pénzügyi biztonságot teremt számunkra.

3.5. Figyelembe véve az európai szabványosítási rendszer sajátos jellegét és fontosságát az ipar, a kis- és középvállalkozások, a fogyasztók és a munkavállalók szempontjából, az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az 1025/2012/EU rendelet célkitűzéseinek megvalósítása érdekében gondoskodjon a megfelelő költségvetési források és a szükséges személyzet meglétéről.

3.6. Az EGSZB arra szólít fel, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a legfontosabb szabványügyi szereplők erőfeszítéseit az európai szabványosítási rendszer inkluzivitásának megerősítése érdekében. Az EGSZB prioritásként ad hoc fórumot hozhatna létre az európai szabványosítási rendszer inkluzivitásáról. Ennek a szervnek lenne feladata, hogy évente nyilvános meghallgatást szervezzen az e téren elért eredmények értékelése céljából.

3.7. Mivel mindeddig nem érkezett kielégítő válasz az Európai Bíróságnak a James Elliott-ügyben ( 2 ) megállapított következtetéseire, melyekben első alkalommal ismeri el, hogy az európai szabványok az uniós jog részét képezik, az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Bizottság a többi európai intézménnyel szorosan együttműködve gyakorolja ellenőrzési hatáskörét a szabványosítás terén, és intézményközi vitát szorgalmaz erről a kérdésről.

3.8. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg az Unió éves munkaprogramjának előzetes tervezetével kapcsolatos konzultációs folyamatot, mivel hiányzik belőle a stratégiai szemléletmód, nem strukturált, nem helyezi kontextusba és nem magyarázza az előterjesztett javaslatokat.

4. A 2018-ban meghozandó intézkedésekre vonatkozó észrevételek

Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak

4.1. A trágyagyártásra (ideértve a szerves trágyát is) vonatkozó egységes szabályok megállapítása (3)

Az EGSZB már megállapította, hogy a másodlagos nyersanyagokból gyártott trágyákra vonatkozó bizonyos fogalommeghatározások és szabványok nem egyértelműek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a végrehajtás javítása érdekében az új rendeletet alaposabban egyeztessék és hangolják össze a hulladékokról szóló jelenleg hatályos irányelvvel (4), és emlékeztet a műtrágyákkal kapcsolatos környezetvédelmi megfontolások jelentőségére is.

Digitális egységes piac

4.2. A vezetékes szolgáltatások és a vezeték nélküli mobilszolgáltatások minőségének javítása (5)

4.2.1. A szabványosítás vitathatatlanul fontos szerepet játszik ezen a területen, és megakadályozza a piac felaprózódását, ami versenyellenes gyakorlatokat eredményezhet ( 6 )

4.2.2. Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottságot a digitális egységes piaci stratégia tekintetében, azonban emlékeztetni kíván arra, hogy az fontos következményekkel jár az európai munkaerőpiac szervezésére nézve, mivel egyre növekvő számú, közösségi kiszervezés keretében foglalkoztatott munkavállaló dolgozik a platformokon gyakran nagyon rövid távú és bizonytalan munkaviszonyban.

4.2.3. Az ipar digitalizációja olyan globális tendencia, amely az elkövetkező néhány évben csak erősödni fog. Az IKT-szabványok számos ipari ágazatban alapvető fontosságúak a digitális technológiák fejlesztése során. Az egész világon alkalmazandó „de facto” szabványokat azonban Unión kívüli ipari óriások határozzák meg.

4.2.4. A nemzeti, európai vagy nemzetközi szabványoknak a hivatalos szabványügyi testületek (Európai Szabványügyi Bizottság [CEN], Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság [CENELEC], Európai Távközlési Szabványügyi Intézet [ETSI]) általi kidolgozása túl sok időt vesz igénybe a gyorsan változó digitális technológiát tekintve. A vállalkozások ezért saját szabványokat dolgoznak ki – jóval rövidebb idő alatt és a saját szabályaik szerint.

4.2.5. Fennáll annak a kockázata, hogy a szabványok kidolgozása átláthatatlanná és kizárólagossá válik.

4.3. A 26 GHz-es (24,25–27,50 GHz) és a magasabb hullámhosszú, más frekvenciasávokban az 5G technológia fejlesztését elősegítő szabályok megállapítása (7)

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja ezt az intézkedést ahhoz, hogy az Európai Unió megőrizze vezető szerepét az 5G technológiák megvalósításában.

4.4. A rádiókommunikációs rendszerek fejlesztésére, az utasokra és a menetrendekre vonatkozó adatcsere, valamint az informatikai biztonság javítására vonatkozó közös szabványok kidolgozása (8)

Az EGSZB azt javasolja, hogy a turizmusból eredő technológiai változásokat és új üzleti modelleket is szabványosítsák; továbbá támogassák az integrált intelligens jegyértékesítési és információs szolgáltatások kifejlesztését.

4.5. Interoperabilitás és az üzemeltetők közötti adatcsere a hatékonyabb közlekedési és logisztikai szolgáltatások ösztönzése érdekében (9)

Az Európai Bizottság „kiegészítő intézkedést” javasol a szabványok kidolgozása tekintetében. Mindazonáltal a jelenlegi helyzetben fontos szem előtt tartani az ezen iparág előtt álló jelentős kihívásokat: „az adatoknak a különböző rendszerekbe történő ismételt bevitele a nem interoperábilis szabványok sokszínűsége következtében; az összekapcsolt rendszerek és az érzékeny adatok védelmével szembeni megfelelő bizalom hiánya; a hatóságok, a bankok és a biztosítók nem ismerik el az elektronikus fuvarokmányokat; az adatokat megosztó és az új üzleti lehetőségeket felkutató érdekeltek kritikus tömegének hiánya” (10).

Ellenállóképes energiaunió és előretekintő éghajlat-politika

4.6. Új érzékelők és mérési módszerek kidolgozása a környezeti levegő minőségének értékelésére (11) ; az ammónia (NH3), a klór és a klór-dioxid légkörbe történő kibocsátásának nyomon követése, valamint a hidrogén-fluorid (illetve az összes gáznemű fluorid) kibocsátásának nyomon követése az ipari ágazatokban (12) ; az egészség védelme a többgyűrűs aromás szénhidrogénekkel szemben (13)

Az EGSZB üdvözli azokat a javasolt fejlesztéseket, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a környezet és az emberi egészség minőségének javításához. A lakosság többgyűrűs aromás szénhidrogéneknek (PAH-ok) – amelyek közül több karcinogénként ismert – való kitettsége már régóta aggodalomra ad okot, és számos olyan uniós jogszabály létezik, amely már korlátozza ezeknek az anyagoknak az élelmiszerekben, a vízben és a környezeti levegőben való jelenlétét.

4.7. Környezettudatos tervezés: számos termék fogyasztásának csökkenése (számítógépek stb.) (14) ; a centralizált rendszerek energiahatékonyságára vonatkozó címkézés (15) ; környezetbarát infrastruktúra (16)

Az EGSZB kiemeli a kulcsfontosságú uniós infrastruktúrák ellenálló képességének témáját az éghajlatváltozás elkerülhetetlen hatásait illetően, valamint azt, hogy a szabványosítási rendszer igen lassan ad választ erre a fontos kérdésre. A szabványok felgyorsíthatják a környezetbarát infrastruktúra fejlődését azáltal, hogy hozzájárulnak a forráshatékonyság növekedéséhez az építőiparban, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség erősödéséhez.

4.8. A benzinben az etanol 20/25 %-os arányára vonatkozó szabványok kidolgozása (a jelenlegi arány 10 %) (17)

Amennyiben az Európai Bizottság úgy határoz, hogy megbízást ad az Európai Szabványügyi Bizottságnak (CEN) e kérdésben, úgy az EGSZB határozottan ajánlja, hogy fontolják meg a következőket: a monokultúrás ültetvényekre gyakorolt ökológiai hatások; a peszticidek és a műtrágyák alkalmazásából eredő víz- és talajkárosodás; talajerózió; tápanyag-kioldódás; az édesvízkészletek felhasználásának növekedése; a biodiverzitás és az élőhelyek csökkenése (18).

4.9. A kibocsátási követelmények harmonizálása a közlekedési ágazatban (19)

Az EGSZB véleménye szerint az Európai Bizottságnak konkrétabb javaslatokat kell tennie erre az egyértelműen szükséges intézkedésre. Érdemes megjegyezni, hogy az első lépést a közlekedési ágazat kibocsátásának csökkentése felé 1995-ben tették (20).

Belső piac

4.10. A belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) szerepének megerősítése (21)

A rövid távú tengeri fuvarozásra vonatkozó számos követelményt tekintve intézkedésre van szükség (22), azonban az EGSZB úgy véli, hogy a javaslatnak pontosabbnak kell lennie.

4.11. Az európai globális navigációs műholdrendszer downstream szabványosításának ütemterve és az ütemterv végrehajtása, valamint a Galileo-szolgáltatások interoperabilitásának fokozása a légi közlekedés piacán (23)

Az EGSZB teljes mértékben támogatja ezt a javaslatot és megjegyzi, hogy a GNSS-alapú termékek és szolgáltatások globális piacának – az úgynevezett „downstream” piac – értéke 2013-ban 200 milliárd EUR volt (24).

4.12. Elektronikus közbeszerzés (25)

A harmonizáció fontos lépés egy olyan piac demokratikussá tételében, amelynek a közpénzek széles körű alkalmazása érdekében átláthatónak és hozzáférhetőnek kell lennie. Ugyanakkor fontos garantálni a költségek alacsonyan tartását a platformok kialakítása, illetve a már létező felületek átalakítása és karbantartása terén. A szabványosítás tehát alapvető jelentőséggel bír (26).

4.13. Nyomtatókra és más berendezésekre vonatkozó szabványok kidolgozása (27)

Az EGSZB egyetért azzal, hogy új harmonizált szabványokra van szükség, mivel a fogyasztók azt várják, hogy az olyan új és innovatív termékek, mint a 3D-nyomtatók, a robotok és a vezető nélküli járművek ugyanolyan biztonságosak legyenek, mint a hagyományosabb termékek. Alapvető fontosságú, hogy az új termékek ne jelentsenek veszélyt a fogyasztók biztonságára.

4.14. Az orvostechnikai eszközökre vonatkozó biztonsági és teljesítménykövetelmények aktualizálása (28)

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az új rendelet „megerősíti az orvostechnikai eszközökre vonatkozó biztonsági és teljesítménykövetelményeket annak érdekében, hogy lépést tartsanak a technológiai és tudományos fejlődéssel”. Ez a fő célkitűzés, tekintve azonban, hogy a gyorsan növekvő egészségügyi kiadások elsődleges oka az új technológia, az EGSZB azt javasolja, hogy a költséghatékonyságot is vegyék figyelembe.

4.15. Az ivóvízzel érintkező építési termékekre vonatkozó biztonsági és higiéniai követelmények aktualizálása (29)

Az EGSZB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy még tízévnyi vitát követően is európai szabványokat kell kidolgozni e területen. A jelenlegi megbízás módosítására vonatkozó határozat (M/136) (30) kötelezi a szabványügyi testületeket, hogy 2018 végéig biztosítsák az első eredményeket.

4.16. A pilóta nélküli légi járművekre vonatkozó alapvető követelményekkel kapcsolatos munka támogatása (31)

Az EGSZB megjegyzi, hogy fokozódik a nyilvános vita a dróntechnológia szabadidős és kereskedelmi célú használatáról, ideértve annak biztonsági és védelmi kockázatait is. A nemzetközi szabványok elengedhetetlenek a globális kereskedelmi piac létrehozásához. Alapvető fontosságú, hogy ezek a szabványok globálisan harmonizált légteret hozzanak létre a pilóta nélküli légi járművek rutinszerű hozzáférése érdekében, ami bővíteni fogja a kereskedelmi lehetőségeket anélkül, hogy ez hátrányosan érintené a biztonságot és a légtér átfogó hatékonyságát. A kidolgozás alatt lévő, alapvető szabványok magukban foglalják az „érzékelést és elkerülést”, valamint a „vezetést és irányítást” (32).

4.17. A polgári felhasználású robbanóanyagokra (különösen a gyutacsokra) vonatkozó harmonizált követelmények felülvizsgálata (33)

Ennek az intézkedésnek a célja, hogy fokozza a polgári felhasználású robbanóanyagok biztonságát, azonban a meglévő harmonizált szabványok egyáltalán nem térnek ki a széles körben használt termékekre (különösen az elektronikus gyutacsokra). Az EGSZB természetesen teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslatot.

4.18. Interoperabilitás: új átjárhatósági műszaki előírások a vasúti rendszerekre vonatkozóan (34)

Az EGSZB üdvözli e javaslatot, amely egy újabb lépés az európai vasúti integráció felé vezető hosszú úton; ez esetben az 1 520 mm-es nyomtávra vonatkozó gördülőállomány-szabványok elősegítik az 1 435 mm-es európai nyomtávval való kapcsolatot.

4.19. A munkavállalók egészségének védelme a robbanásveszélyes légkör által jelentett kockázatokkal szemben (ATEX) (35)

Az EGSZB teljes mértékben egyetért ezzel, mivel az új ATEX-irányelv előírja a megbízás aktualizálását az új jogszabályi keretnek megfelelően.

4.20. A fogyasztói biztonság javítása (36)

Az EGSZB reméli, hogy az új szabványok megfelelnek annak az elvnek, amely szerint a fogyasztók biztonságának védelme magában foglalja, hogy a rendelkezésükre bocsátott árukat és szolgáltatásokat úgy kell kialakítani, hogy rendes vagy előre látható feltételek melletti használat esetén ne jelentsenek veszélyt a fogyasztók biztonságára, és amennyiben mégis veszélyt jelentenének, gyors és egyszerű eljárásokkal kivonhatók legyenek a piacról (37).

A jogérvényesülés és az alapvető jogok térsége

4.21. Szabványosítás: a felderítő eszközökre vonatkozó követelmények meghatározása a terrorista támadásokkal szembeni védelem érdekében (a légi közlekedéstől eltérő területeken) (38)

Az EGSZB, miközben teljes mértékben támogatja ezt az intézkedést, hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti együttműködés elengedhetetlen, mivel mindkettő szenved a terrorizmustól (39). Érdemes foglalkozni többek között a kiberbiztonsággal kapcsolatos kérdésekkel és a közlekedési ágazatot érintő sajátos fenyegetésekkel.

Az Európai Unió mint a nemzetközi színtér erősebb szereplője

4.22. Fejlesztés: a tagállamok közös védelmi képességek kialakítására irányuló erőfeszítéseinek támogatása (minimumszabványok) (40)

Az EGSZB, miközben várja, hogy többet tudhasson meg az Európai Bizottság által most készített tanulmányról és az Európai Bizottság ezt követő döntéséről, támogatja mind a fegyverekre, mind pedig a kettős felhasználású termékekre vonatkozó közös szabványok kidolgozását. Ennek során azonban el kell kerülni, hogy a meglévőkkel azonos szabványok jöjjenek létre, különösen a NATO-szabványok esetében (41).

5. Nemzetközi együttműködés

5.1. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy fokozza a nemzetközi szabványügyi szereplőkkel folytatott politikai párbeszédet, azonban fel szeretné hívni az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy egyre nő azoknak a szabványoknak a száma, amelyeket nemzetközi szinten, összehangolt európai hozzájárulás nélkül dolgoznak ki.

5.2. A szabványok meghatározásának nemzetközivé válása következményekkel jár: a társadalmi érdekelt felek, a kis- és középvállalkozások, valamint a piacfelügyeleti hatóságok többé nem tudnak részt venni, mivel nem rendelkeznek elegendő forrásokkal ahhoz, hogy aktívan befolyásolják a szabványmeghatározás nemzetközi színterét.

5.3. Ezek a nemzetközi szabványok nemzeti szinten közvetlenül, az európai szabványügyi szervezetek bevonása nélkül átvehetők, ezért egyre nagyobb a belső piac deharmonizációjának veszélye.

6. Inkluzivitás

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló intézkedéseit, hogy nyomon kövesse a valóban inkluzív európai szabványosítási rendszer megvalósítása terén elért előrehaladást. Az EGSZB határozottan arra ösztönözi az európai szabványügyi szervezeteket, hogy egyszerűsítsék az eljárásokat annak érdekében, hogy a III. mellékletben szereplő szervezetek részt vehessenek a szabványok kidolgozásának folyamatában, és ekként távolítsák el a hatékony részvételt gátló akadályokat.

7. A közös szabványosítási kezdeményezés megvalósítása

7.1. Az EGSZB üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezéssel összefüggő különböző intézkedéseket. Egy, a gazdasági és társadalmi hatásokról, valamint az EU-n belül és az EFTA-tagállamokban a szabványokhoz való hozzáférésről szóló uniós szintű tanulmányt illetően az EGSZB azt is javasolja, hogy mérlegeljék a szabványmeghatározási tevékenységek közvetett hatásait olyan témákra összpontosítva, mint a munkahelyek áthelyezése, a társadalom inkluzivitása, az oktatás és képzés stb.

7.2. Az EGSZB üdvözli a szabványkidolgozási folyamat felgyorsítására irányuló kezdeményezéseket, azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez a szabványokat eredményező előkészítő munka csökkent „láthatóságának” hátrányával jár.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) COM(2015) 550 final.

(2) C-613/14. sz. ügy – James Elliott Construction.

(3) COM(2016) 157 final.

(4) HL C 389., 2016.10.21., 80. o.

(5) COM(2016) 176 final.

(6) BEREC (Body of European Regulators for Electronic Communications) Report on Enabling the Internet of Things, 12.2.2016. (A BEREC [Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének] jelentése a tárgyak internetének előmozdításáról, 2016.2.12.)

(7) 2014/53/EU irányelv (HL L 153., 2014.5.22., 62. o.).

(8) (EU) 2016/797 irányelv (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

(9) COM(2011) 144 final, COM(2009) 8 final, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

(10) Lásd: Digital Transport and Logistics Forum – Background, 2015. (Digitális Közlekedési és Logisztikai Fórum – Háttér, 2015.)

(11) 2008/50/EK irányelv (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.); 2004/107/EK irányelv (HL L 23., 2005.1.26., 3. o.).

(12) 2010/75/EU irányelv (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

(13) 1907/2006/EK rendelet (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(14) 2009/125/EK irányelv (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).

(15) 2009/28/EK irányelv (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

COM(2016) 767 final.

(16) COM(2013) 249 final; COM(2013) 216 final; COM(2014) 445 final.

(17) 2009/28/EK irányelv (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

(18) Biofuel Marketplace (Bioüzemanyag-piac) projekt, 2006. május.

(19) 2003/87/EK (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

(20) COM(95) 302 final.

(21) (EU) 2016/1629 irányelv (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).

(22) A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó európai szabvány. 2015/1. kiadás.

(23) COM(2016) 705 final.

(24) Galileo Services Position Paper on the main priorities of the Horizon 2020 Space Work Programme 2018-2020. (Galileo-szolgáltatásokkal kapcsolatos állásfoglalás a „Horizont 2020” keretprogram 2018–2020 közötti időszakra szóló űrmunkaprogramjának fő prioritásairól).

(25) COM(2013) 453 final; közbeszerzési irányelvek (2017/24/EU); COM(2015) 0192 final.

(26) HL C 67., 2014.3.6., 96. o.

(27) 2006/42/EK irányelv, 95/16/EK irányelv (átdolgozás) (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.).

(28) (EU) 2017/745 rendelet (HL L 117., 2017.5.5., 1. o.); (EU) 2017/746 rendelet (HL L 117., 2017.5.5., 176. o.).

(29) 305/2011/EU rendelet (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.); a Tanács 98/83/EK irányelve (HL L 330., 1998.12.5., 32. o.).

(30) Felülvizsgált megbízás az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN)/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) számára.

(31) COM(2015) 613 final.

(32) ISO. How standards will target the drone industry. (Nemzetközi Szabványügyi Szervezet. Hogyan válik a drónipar a szabványok célterületévé.)

(33) 2014/28/EU irányelv (HL L 96., 2014.3.29., 1. o.).

(34) (EU) 2016/797 irányelv (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

(35) 2014/34/EU irányelv (HL L 96., 2014.3.29., 309. o.).

(36) 2001/95/EK irányelv (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.).

(37) HL C 271., 2013.9.19., 81. o.

(38) COM(2014) 247 final; COM(2015) 624 final; COM(2012) 417 final.

(39) The Benefits of U.S.-European Security Standardisation. National Institute of Standards and Technology. U.S. Department of Commerce, June 2012. (Az EU–USA védelmi szabványosítás előnyei. Nemzeti Szabványügyi és Technológiai Intézet. Az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma, 2012. június.)

(40) COM(2016) 950 final.

(41) HL C 288., 2017.8.31., 62. o.