[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.11.2007

COM(2007) 754 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

Második jelentés a dohánytermékekről szóló irányelv alkalmazásáról

1. Bevezetés 3

2. Fogalommeghatározások (2. cikk) 3

3. A cigaretták megengedett legnagyobb kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalma (3. cikk) 3

4. Mérési módszerek (4. cikk) és címkézés 4

4.1. A kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom mérése 4

4.2. Laboratóriumok 5

4.3. A Gotolab-hálózat 5

5. Címkézés (5. cikk) 6

5.1. Szöveges figyelmeztetések 6

5.2. Színes fényképek és illusztrációk 6

6. Összetevők (6. cikk) 7

6.1. Jelentéstétel a dohánytermék-összetevőkről 7

6.2. A Közös Kutatóközponttal kötött adminisztratív megállapodás 8

6.3. A REACH-rendelet 8

7. Termékleírás (7. cikk) 9

8. Szájon át fogyasztott dohány (8. cikk) 9

8.1. Tudományos szakvélemény 9

8.2. A szájon át fogyasztott dohány tilalmának végrehajtása 10

9. Módosítások (9. és 10. cikk) 10

10. Az összetevők összesített listája (12. cikk) 11

11. Dohánytermékek importja, árusítása és fogyasztása (13. cikk) 11

12. Felmerülő kérdések 12

12.1. A sodort cigaretta 12

12.2. Új dohány- és nikotintartalmú termékek 12

12.2.1. A kialakulóban lévő piac 12

12.2.2. A szabályozási kihívás 12

13. Termékfelelősség 13

1. BEVEZETÉS

A tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló, 2001. június 5-i 2001/37/EK irányelv[1] (a továbbiakban: irányelv) előírja, hogy a Bizottság az irányelv alkalmazásáról rendszeresen jelentést nyújtson be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz. Az irányelv alkalmazásáról szóló első jelentést 2005. július 27-én fogadták el.

E jelentés az irányelv alkalmazásának második értékelését foglalja össze. A jelentés főként a tagállamoknak az elmúlt két évben a dohánytermékek az irányelv 10. cikke szerinti szabályozási bizottságában végzett munkájára és az általuk nyújtott információkra épül. A jelentés magában foglalja a dohánytermékek ellenőrzésében érdekelt felek, az Európai Parlament és a tagállamok véleményét is. Kiemel olyan lehetséges területeket is, ahol az irányelven változtatni lehetne annak érdekében, hogy a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel megfelelő párbeszéd alakulhasson ki, mielőtt a Bizottság hivatalos módosítási javaslatot nyújt be az irányelvhez.

2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK (2. CIKK)

Az összetevő a 2. cikk (5) bekezdésében jelenleg szereplő fogalommeghatározás szerint bármely olyan anyag vagy alkotóelem, amelyet egy dohánytermék gyártásához vagy előállításához használnak fel, és amely a késztermékben – akár megváltozott formában – jelen van, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a tintát és a ragasztóanyagokat is. E meghatározás nem foglalja magában magát a dohánylevelet vagy a dohány növény egyéb természetes vagy feldolgozatlan részét.

A WHO és bizonyos más, EU-n kívüli országok (pl. Kanada) dohánytermék-meghatározása azonban magában foglalja magát a dohánylevelet. Az elmúlt években a Bizottsághoz számos kérdés érkezett a dohánytermékekben jelenlévő radioaktív és más anyagokról – radon (Rn), polónium (Po-210), kadmium (Cd) stb. – és azok egészségre gyakorolt hatásáról. E kérdések mind a dohánylevelekkel állnak összefüggésben. Ennek nyomán megvitatták, hogy a dohánylevelet és annak (természetes és/vagy mesterséges) részeit bele kell-e foglalni a meghatározásba, ezáltal az irányelv hatálya alá vonva azokat.

További intézkedések

A Bizottság tanulmányozza, helyénvaló-e a dohánylevél és a dohány növény egyéb természetes vagy feldolgozatlan részeit az összetevők meghatározásába beemelni. |

3. A CIGARETTÁK MEGENGEDETT LEGNAGYOBB KÁTRÁNY-, NIKOTIN- ÉS SZÉNMONOXID-TARTALMA (3. CIKK)

Az irányelv 3. cikkének (1) bekezdése meghatározza az EU területén szabad kereskedelmi forgalomba hozott cigaretták megengedett legnagyobb kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalmát. A határértékeket jelenleg mind a 27 tagállamban alkalmazzák.[2]

Az irányelv 3. cikkének (2) bekezdése az Európai Közösség területén gyártott, de onnan exportált cigaretták esetében ugyanezen legnagyobb határértékek alkalmazását írja elő legkésőbb 2007. január 1-jétől. Egyetlen tagállam sem kérte az átmeneti időszak meghosszabbítását a Bizottságtól, mely utóbbi nem tervezi az irányelv e tekintetben történő módosítását.

4. MÉRÉSI MÓDSZEREK (4. CIKK) ÉS CÍMKÉZÉS

Az irányelv alkalmazásáról szóló első jelentést kísérő megbeszélések rávilágítottak, hogy a tagállamok tisztázni kívánnak olyan kérdéseket, mint a kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom vizsgálatának az irányelv által meghatározott küszöbértékei és a további laboratóriumi együttműködést lehetővé tevő laboratórium-jóváhagyások[3].

4.1. A kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom mérése

Az irányelvvel létrehozott, dohánytermékek szabályozási bizottsága több tagállam, a Bizottság Közös Kutatóközpontja szakértőiből és a Kormányzati Dohány- és Dohánytermék-vizsgálati Laboratóriumok Európai Hálózatának (European Network of Government Laboratories for Tobacco and Tobacco Products, Gotolab) elnökéből álló munkacsoportot állított fel. A Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatósága (DG SANCO) által kiadott, nem kötelező érvényű, „Cigarette yield measurement and some basic steps for laboratory approval” (A cigaretták kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalmának mérése és a laboratóriumi jóváhagyás néhány alapvető lépése) című gyakorlati útmutatóban[4] a munkacsoport azt javasolta, hogy az ISO 8243 szabványnak megfelelően kiszámított legnagyobb határértékeket tekintsék a legnagyobb határértékeknek, amelyek körül a megbízhatósági intervallum ingadozhat.

Az irányelv magában foglalja annak lehetőségét, hogy a Bizottság a dohánytermékek szabályozási bizottsága révén a tudományos és technikai haladáshoz igazítsa a módszereket. 2007 áprilisában a Bizottság konzultált a szabályozási bizottsággal a meglévő dohányzásmérési rendszerek (ISO, Massachusetts, Canadian intense, kompenzatorikus módszer) előnyeiről és hátrányairól. Végleges következtetést nem vontak le, bár a tagállamok nagy vonalakban a jelenlegi ISO szabályozási rendszer további kötelező használata mellett voltak, amíg megkérdőjelezhetetlen bizonyíték nem áll rendelkezésre arról, hogy azt jobb módszerekkel lehet helyettesíteni[5].

4.2. Laboratóriumok

A tagállamoktól begyűjtött információk és legjobb gyakorlatok alapján a fent említett munkacsoport számos szempontot javasolt a vizsgáló és ellenőrző laboratóriumok számára. Ezeket ugyancsak beemelték a „Cigarette yield measurement and some basic steps for laboratory approval” című gyakorlati útmutatóba4.

4.3. A Gotolab-hálózat

A dohánnyal és dohánytermékekkel foglalkozó kormányzati laboratóriumok európai hálózatát (Gotolab) 2002 januárjában azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítsék a dohánnyal foglalkozó uniós laboratóriumok közötti tapasztalatcserét[6]. 2006-ban a Bizottság konzultált a szabályozási bizottsággal arról, hogyan lehet a lehető legjobban összekapcsolni a szabályozási bizottságot a Gotolab-hálózattal. A tagállamok és a Gotolab-hálózat képviselői mind határozottan támogatták a megerősített együttműködést.

További intézkedések

A tagállamok és a Bizottság dohánytermék-összetevőkkel és füstkibocsátással kapcsolatos, még alaposabb közös munkájának alapja egy működő és megfelelő forrásokkal ellátott laboratóriumi hálózat. Ezért a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy támogatja a dohánnyal foglalkozó, független uniós laboratóriumok[7] együttműködését annak érdekében, hogy megteremtse a dohányösszetevők és/vagy füstkibocsátás közös elemzésének és felmérésének működési alapját. Az irányelv működésének javítása érdekében ugyancsak hasznos lenne a Bizottság szabályozási hatáskörének kiterjesztése a laboratórium-jóváhagyás szempontjainak kialakítására és más, a laboratóriumi együttműködést és kölcsönös elismerést segítő intézkedésekre az irányelv következő módosításának összefüggésében. Bár az ISO szabványokat sokan bírálják, még nem létezik más, nemzetközileg egyeztetett szabvány. A Bizottság éppen ezért az ügy jelenlegi szakaszában nem javasolja a meglévő szabványok felülvizsgálatát. A Bizottság aktívan figyelemmel kíséri a terület tudományos és technikai fejlődését és visszatér a kérdésre, amint a módszerekről általánosabb érvényű nemzetközi egyetértés és megállapodás lesz érvényben. A Bizottság fontosnak tartja, hogy az EU-ban használatos szabványok összhangban legyenek a nemzetközi fejleményekkel. |

5. CÍMKÉZÉS (5. CIKK)

5.1. Szöveges figyelmeztetések

A szöveges figyelmeztetések alkalmazása általában kielégítő volt, bár a tagállamok beszámoltak bizonyos megközelítésbeli nehézségekről a cigarettákon kívüli más termékekkel kapcsolatban (pl. sodort cigaretta és új dohánytermékek). A Bizottsághoz ezen kívül érkezett néhány panasz az 5. cikk (6) bekezdése e) pontjának végrehajtásával kapcsolatban, amelynek értelmében a figyelmeztetéseket rá kell nyomtatni a termékre annak a tagállamnak valamennyi hivatalos nyelvén, amelyben a terméket forgalomba hozzák. Meg kell jegyezni, hogy ez olyan formális követelmény valamennyi, több hivatalos nyelvvel rendelkező tagállamban, amelytől nem lehet eltérni, és amely alól nincsenek egyes területekre (pl. repülőterek) vonatkozó kivételek. A Bizottság a „szerződések őreként” jelenleg vizsgálja e kérdéseket.

5.2. Színes fényképek és illusztrációk

Az irányelv 5. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy színes fényképek vagy más (képi) illusztrációk formájában kiegészítő figyelmeztetéseket fogadjon el. A tagállamok jogában áll eldöntetni, hogy bevezetnek-e képi figyelmeztetéseket.

A Bizottság 42 válogatott forrásdokumentumból álló könyvtárat[8] fogadott el, továbbá műszaki előírásokat arra vonatkozóan, hogy mi módon kell a különböző méretű csomagolásokra kombinált képi és szöveges figyelmeztetéseket nyomtatni[9]. Az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság közölte a tagállamokkal véleményét, miszerint a forgalomba hozatal helyének (rendeltetési ország) kellene meghatároznia a képi figyelmeztetés előírásait, nem pedig a gyártási hely országának. A Bizottság több alkalommal bátorította a tagállamokat a képi figyelmeztetések gyors bevezetésére minden dohánytermék esetében, és hangsúlyozta, hogy a tagállamok már kiegészíthetik a kombinált figyelmeztetéseket a leszokást segítő telefonszámokkal, internet címekkel vagy más vizuális elemekkel, amelyek tájékoztatják a dohányzásról leszokni akarókat arról, hogy hol kaphatnak ehhez segítséget. Az ilyen hivatkozásokat a kombinált figyelmeztetések számára fenntartott helyen kell feltüntetni[10].

Ezen előkészítő munka alapján első uniós tagállamként Belgium vezetett be 2006 novemberében kombinált figyelmeztetéseket, amelyek 2007. június 10-től valamennyi, Belgiumban értékesített cigarettacsomagon szerepelnek. A végrehajtás mindezidáig zökkenőmentes volt. Másodikként, 2008 júliusában Románia fogja kötelező jelleggel bevezetni a képi figyelmeztetéseket. Az Egyesült Királyságban 2008 őszére tervezik a képi figyelmeztetések bevezetését a cigarettacsomagok, a következő évre pedig az egyéb dohánytermékek esetében. A Bizottság információi szerint Finnország és Lettország ugyancsak úgy döntött, hogy előírja a képi figyelmeztetések használatát, és további tagállamok fontolgatják azok bevezetését a közeljövőben. A Bizottság emellett szerzői jogi megállapodásokat kötött Új-Zélanddal és Svájccal, amelyek értelmében ezen országok is használhatják az EK képi könyvtárát.

A holland kormány tanulmányt készíttetett a képi figyelmeztetések hatékonyságára vonatkozóan közzétett kanadai, brazíliai, ausztrál és új-zélandi adatok értékelése céljából. A tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a dohányzás egészségre gyakorolt hatásaival kapcsolatos ismeretek bővítése és a dohányzásról való leszokás ösztönzése terén a képi figyelmeztetések hatékonyabbak a csak szöveges figyelmeztetéseknél[11].

Erős az a vélekedés a tagállamok körében és az Európai Parlamentben, amely szerint a kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalomra vonatkozó címkézés félrevezető a fogyasztók számára, és azt el kellene hagyni a csomagolásokról. Számos tagállam érvelt amellett, hogy a kombinált figyelmeztetéseket tegyék kötelezővé valamennyi dohánytermék-csomagoláson, ami megkönnyítené azok bevezetését valamennyi uniós országban. Ugyancsak erős támogatást élvez a tagállamok körében és az Európai Parlamentben az a vélemény, mely szerint kötelezővé kellene tenni a leszokással kapcsolatos információk feltüntetését, illetve növelni kellene a figyelmezetések méretét, és a csomagolás mindkét oldalán el kellene helyezni képi figyelmeztetéseket.

További intézkedések

A Bizottság ígéretesnek találja e javaslatokat és részletes vizsgálatnak veti alá őket az irányelv későbbi módosításának kontextusában. A WHO dohányzásellenőrzési keretegyezményén belüli, készülő csomagolási és címkézési iránymutatások kiegészítő információforrásként fognak szolgálni. A Bizottság jelenleg vizsgálja a figyelmeztetések méretnövelésének, a csomagolás mindkét oldalán kötelező képi figyelmeztetések feltüntetésének és annak a lehetőségét, hogy a kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom legnagyobb határértékeit a segélyvonalakkal és/vagy a dohánytermékekben lévő más anyagokkal (pl. a GMO-k használatának feltüntetése) kapcsolatos tájékoztatással helyettesítsék. |

6. ÖSSZETEVőK (6. CIKK)

6.1. Jelentéstétel a dohánytermék-összetevőkről

A szabályozási bizottság munkacsoportot állított fel tagállami szakértőkből a Bizottság elnökletével, hogy harmonizált jelentéstételi formanyomtatványokat dolgozzanak ki a dohánytermék-összetevőkről, amelyek lehetővé tennék a dohánygyártók által szolgáltatott információk jobb elemzését és összehasonlítását. Kétféle formanyomtatványt dolgoztak ki: az egyiken a dohánygyártók által a nemzeti szabályozók számára benyújtandó valamennyi összetevő-információt kell feltüntetni, a másikon a vásárlóknak nyújtandó tájékoztatást[12]. Noha a jelenlegi jogszabályi keret szerint nem kötelező, a tagállamokat, gyártókat és importőröket kérik e formanyomtatványok használatára. Az adatokat lehetőleg elektronikus formátumban kell benyújtani. A tagállamok egy csoportja jelenleg dolgozik a dohánytermék-összetevők elektronikus adatbázisának kifejlesztésén. E projektet társfinanszírozásra javasolták a Közösség 2007-es népegészségügyi programjából.

6.2. A Közös Kutatóközponttal kötött adminisztratív megállapodás

A Bizottság és a tagállamok dohánytermék-összetevőkkel kapcsolatos munkájának segítésére az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság 2006-ban adminisztratív megállapodást írt alá a Bizottság Közös Kutatóközpontjával (KKK). Ez az 558 502 eurós összeget érintő megállapodás egy évre szól[13]. Hasonló összegekkel a megállapodás összesen három évre szóló meghosszabbítását tervezik.

A KKK szakértői csoportot állított fel, hogy irányadó kérdéseket dolgozzanak ki a dohánytermék-összetevők adatelemzéséhez, és hogy az e téren meglévő nemzetközi fejleményekkel összhangban kezdeti prioritási listát hozzanak létre a további elemzés tárgyát képező összetevőkről. A csoport függőséggel és a dohányzás vonzerejével kapcsolatos kérdéseket is megvitat.

6.3. A REACH-rendelet

Az irányelv hatálya alá tartozó összetevőkkel kapcsolatos munka szorosan kötődik a REACH-rendelethez[14], amely a dohánytermékekben található vegyi összetevőkre éppúgy kiterjed, mint más vegyi anyagokra. Össze kell gyűjteni és figyelembe kell venni a dohánytermék-összetevőkről a REACH-rendelet keretében hozzáférhető információkat annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az irányelv keretében folyó párhuzamos munkavégzést[15].

További intézkedések

A Bizottság elkötelezett amellett, hogy átültesse a gyakorlatba a Bizottság a REACH-ről szóló nyilatkozatában[16] felsorolt tevékenységeket. Számos tagállam és a gazdasági ágazat kötelezővé kívánja tenni az összetevők bejelentését segítő formanyomtatványokat. E tekintetben a Bizottság szabályozási hatáskörének az irányelv 9. cikkének módosításával történő kiterjesztését meg kell fontolni. Azt a lehetőséget is meg lehet fontolni, hogy a tagállam büntetést szabjon ki a gazdasági ágazatra, amennyiben az információt tart vissza, és mérlegelni kell a jelentéstételi előírások lehetséges kiterjesztését, pl. az analitok Hoffmann-féle jegyzékének beemelésével. Az Európai Parlament október 24-én elfogadott, A dohányfüstmentes Európáért: Az Európai Unió politikai lehetőségeiről szóló zöld könyvről szóló határozatában felkérte a Bizottságot az irányelv további módosítására, pl. a dohányfüstben jelen lévő dohány-adalékanyagok és anyagok teljes gyűjteményének összeállítására, és arra, hogy tegyen nyilvánosan hozzáférhetővé a dohányfüstben lévő dohány-adalékanyagokkal és összetevőkkel kapcsolatos minden meglévő toxikológiai adatot. E javaslatokat a Bizottság támogatja és alaposan tanulmányozza. Még szigorúbb megközelítés lenne, ha minden olyan adalékanyagot betiltanának a dohánytermékekben, amelyek biztonságosságát a gyártó nem bizonyította. |

7. TERMÉKLEÍRÁS (7. CIKK)

A Bizottság mindeddig nem kapott hivatalos panaszt e cikk végrehajtásával kapcsolatban. Folytatja az e rendelkezés keretébe tartozó fejlemények nyomon követését és szükség esetén megteszi a megfelelő javaslatokat.

8. SZÁJON ÁT FOGYASZTOTT DOHÁNY (8. CIKK)

Az irányelv 8. cikke Ausztria, Finnország, és Svédország csatlakozási okmánya 151. cikkének sérelme nélkül megtiltja a szájon át fogyasztható dohány forgalmazását.

8.1. Tudományos szakvélemény

A különböző füstmentes dohánytermékek egészségre gyakorolt hatásának és a dohányzásról való leszokásban, illetve az annak elkezdésében betöltött szerepének jobb megértése érdekében a DG SANCO véleményt kért az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságától (SCENIHR)[17].

2007. június 21-én a SCENIHR előzetes jelentést hagyott jóvá nyilvános konzultációra bocsátásra a füstmentes dohánytermékek egészségre gyakorolt hatásáról[18]. Az érdekelt feleket online konzultáció útján kérték fel véleményük ismertetésére. A végleges jelentés 2008 elejére várható.

8.2. A szájon át fogyasztott dohány tilalmának végrehajtása

A szájon át fogyasztott dohány 8. cikkben szereplő tilalmát általánosságban átültették a tagállamokban. A csempészés és a – különösen interneten történő – illegális árusítás azonban nehezen ellenőrizhető[19].

További intézkedések

A füstmentes dohánytermékek egészségre gyakorolt hatásáról szóló végleges tudományos jelentés fogja a tudományos alapját képezni a Bizottság jövőbeli kockázatkezelési döntéseinek e tárgyban. |

9. MÓDOSÍTÁSOK (9. ÉS 10. CIKK)

Az irányelv szabályozási hatáskört biztosít a Bizottságnak ahhoz, hogy módosítsa a kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom mérési módszereit, az egészségügyi figyelmeztetéseket és hogy a dohánytermékek azonosítására és nyomon követésére szolgáló megjelöléseket vezessen be. Nem hatalmazza fel a Bizottságot a jelentéstételi formanyomtatványok kötelezővé tételére, a laboratórium-jóváhagyás kritériumait tartalmazó lista elfogadására, a laboratóriumok közötti együttműködés javítását szolgáló intézkedések elfogadására vagy az irányelv 12. cikkében előírt összetevők összesített listájának módosítására, miután azt létrehozták. Az irányelv hatékony végrehajtásának jobb biztosítása érdekében a Bizottságot fel kellene hatalmazni ilyen intézkedések elfogadására.

További intézkedések

Az irányelv működésének javítása érdekében hasznos lenne a Bizottság szabályozási hatáskörének kiterjesztése a laboratóriumok jóváhagyása[20] szempontjainak kialakítására, a vizsgáló és ellenőrző laboratóriumok közötti együttműködést és kölcsönös elismerést segítő intézkedésekre, az összetevők jelentéstételi formanyomtatványainak bevezetésére, illetve módosítására és a jövőben az összetevők összesített listájának létrehozására és módosítására. |

10. AZ ÖSSZETEVőK ÖSSZESÍTETT LISTÁJA (12. CIKK)

Mivel a 6. cikkel kapcsolatban még alig haladtak előre, a Bizottság az összetevők összesített listájával kapcsolatban nem tudott javaslatot kidolgozni. A különleges összetevőkkel kapcsolatos érdemi munkához jelenleg rendelkezésre nem álló humán- és pénzügyi erőforrásokra van szükség.

További intézkedések

Az e területen az előrelépés a 6. cikkben körvonalazott munka előrehaladásától függ. Az összetevőkkel kapcsolatosan az Európai Parlament fenti határozatában az irányelv alábbi módosításainak elvégzésére kérte fel a Bizottságot: valamennyi olyan adalékanyag betiltása, amelyről a gyártó és az importőr nem bocsát rendelkezésre teljes adatbázist; a függőséget fokozó valamennyi adalékanyag és a jelenleg rendelkezésre álló toxikológiai adatok szerint – önmagában vagy pirolízist követően – rákkeltőnek, mutagénnek vagy teratogénnek kimutatott valamennyi anyag azonnali betiltása. A Bizottság tanulmányozni fogja e javaslatokat. Ugyancsak fontolóra veszi a toxicitással és különösen a dohánytermékek függőséget okozó összetevőivel és/vagy füstkibocsátásával foglalkozó kutatás társfinanszírozásának lehetőségét a kutatási keretprogramon belül. Más lépésekre is sor kerülhet. |

11. DOHÁNYTERMÉKEK IMPORTJA, ÁRUSÍTÁSA ÉS FOGYASZTÁSA (13. CIKK)

Több tagállam felhívta a Bizottság figyelmét az édes ízesítésű cigaretták egyre növekvő és egyre szélesebb körben történő forgalmazására. Az édesített cigaretták különösen a fiatalokat vonzzák, és ezáltal növelhetik a dohányozni kezdők számát. Az ilyen termékeket általában vonzó, modern csomagolással és divatos, a fiatalok számára vonzó márkanevekkel hozzák forgalomba.

Az irányelv 13. cikkének értelmében a tagállamok bevezethetnek vagy fenntarthatnak olyan szigorúbb szabályozást a dohánytermékeknek a gyártására, importjára, árusítására és fogyasztására vonatkozóan, amelyet a közegészség védelme érdekében szükségesnek tartanak. E szabályoknak mindazonáltal összhangban kell lenniük az EK-Szerződéssel.

További intézkedések

A Bizottság támogatni fogja a tagállamokat abban, hogy nyomon kövessék a dohánytermékek importjában, értékesítésében és fogyasztásában végbemenő változásokat, és hogy a 13. cikkel összhangban állampolgáraik védelmében megtegyék a megfelelő intézkedéseket. A Bizottság tagállami értesítés nyomán értékelni fogja a 98/34/EK irányelvnek megfelelően hozott intézkedéseket. Annak érdekében, hogy csökkentsék a dohányozni kezdők számát, és hogy az uniós fogyasztók valamennyi tagállamban egyenlő mértékű védelemben részesüljenek, végig kellene gondolni valamennyi dohánytermék csomagolásának szabványosítását (fekete-fehér csomagolás) mint lehetőséget, amely csökkentheti a dohányzás vonzerejét. A Bizottság ugyancsak figyelembe veszi a termékek forgalmazása tekintetében akkreditációs és piacfelügyeleti előírások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslattal kapcsolatos tárgyalások kimenetelének megfelelő változtatásokat. |

12. FELMERÜLő KÉRDÉSEK

12.1. A sodort cigaretta

Számos tagállam hangsúlyozta, hogy drámaian nő a sodort cigaretták eladása és következésképpen – különösen a fiatalok körében – a fogyasztása. Ennek fő oka, hogy a sodort cigarettákra kivetett adó, következésképpen azok kiskereskedelmi ára alacsonyabb.

Egyes tagállamok a sodort cigarettára is a cigarettára érvényes legnagyobb kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom (10:1:10) határértékeket alkalmazzák; más tagállamokban nincs ilyen megkötés, mivel mostanáig nem volt érvényben nemzetközileg elfogadott mérési módszer.

Nemrégiben az ISO 15592 módszer 3. részét validálták a sodort cigarettákra.

További intézkedések

A komitológiai eljárás segítségével lehet elfogadni a sodort cigarettákra vonatkozó, validált és nemzetközileg elismert mérési módszereket. A sodort cigarettákra vonatkozó adókkal a Bizottság a dohánytermékek adóztatása jogszabályi kereteinek következő felülvizsgálatakor szándékozik foglalkozni. |

12.2. Új dohány- és nikotintartalmú termékek

12.2.1. A kialakulóban lévő piac

2001-es elfogadásakor az irányelv hatálya az akkor forgalomban lévő valamennyi dohányterméket volt hivatott lefedni. Azóta a dohánytermékek piaca jelentős mértékben diverzifikálódott. A dohány- és nikotintartalmú termékek új típusainak kialakulása mellett egyes hagyományos dohánytermékek és felhasználási módok is népszerűbbé váltak.

12.2.2. A szabályozási kihívás

A dohány- és nikotintartalmú termékek új típusainak megjelenése felveti a kérdést, hogy vajon a dohánytermékekre vonatkozó jelenlegi szabályozási keret és a hatályos, gyógyszerekre, illetve általában az élelmiszerekre vonatkozó szabályozás[21] elegendő-e az ilyen típusú termékek hatékony szabályozásához.

További intézkedések

A Bizottság megvizsgálja a fentiekben felvázolt szabályozási kihívásokat annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozott dohány- és/vagy nikotintartalmú termékeket közösségi szinten a közegészségügyi és belső piaci célkitűzések szolgálatában megfelelően szabályozzák. A Bizottság tanulmányozni fogja a dohánytermékek szabályozási kerete és az új élelmiszerekre és gyógyszerekre vonatkozó szabályozás közötti kapcsolatot is. |

13. TERMÉKFELELőSSÉG

Az Európai Parlament arra kérte a Bizottságot, hogy a gyártókkal szemben alkalmazza a termékfelelősség elvét, és vezesse be a gyártók felelősségét a dohányfogyasztásból eredő valamennyi egészségügyi költség finanszírozására. A dohányzásellenőrzési keretegyezmény – melynek a Közösség szerződő fele – a termékfelelősségről szóló 19. cikkében valamennyi felet felkéri annak megfontolására, hogy vezessenek be új jogszabályokat, vagy meglévő jogszabályaikat alakítsák át annak érdekében, hogy azok kiterjedjenek a büntetőjogi és a polgári jogi felelősségre, adott esetben beleértve a kompenzációt is.

További intézkedések

A Bizottság tanulmányt fog készíttetni arról, hogy mi a legmegfelelőbb módja a dohánygyártók és -importőrök termékfelelősségének, továbbá a dohányfogyasztásból eredő egészségügyi költségek finanszírozása iránti felelősségének erősítésére az EU-ban. A további intézkedéseket e tanulmány alapján fogja meghozni. |

[1] HL L 194., 2001.7.18., 26. o.

[2] 14 tagállamban (Görögország kivételével az EU-15) a megengedett legnagyobb kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalom 2004. január 1-jétől alkalmazandó. A 10 új tagállamban 2004. május 1-jei, Románia és Bulgária esetében 2007. január 1-jei csatlakozásuktól kezdve. Görögország esetében a határértékek csak 2007. január 1-jén váltak alkalmazandókká, miután az átmeneti eltérés hatályát vesztette.

[3] A jóváhagyott laboratóriumok jegyzéke az alábbi linken található:http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/label_labo_en.htm

[4] A dokumentum itt olvasható:http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/Documents/best_practices_en.pdf

[5] Valamennyi jelenleg használatos mérési módszer gépi vizsgálaton alapul, amely az ember füsttel szembeni expozíciójának mérésére nem alkalmas. A humán expozíció felmérésének egyik módszere a biomarkerek alkalmazása lenne, de e témában további kutatásra van szükség.

[6] Az első ülésen öt tagállam – Franciaország, Németország, az Egyesült Királyság, Hollandia és Svédország – laboratóriumainak képviselői vettek részt. Az eljárási szabályzat és a Gotolab tagjainak jegyzéke a Gotolab honlapján olvashatók: http://www.jrc.ec.europa.eu/project/gotolab/index.html

[7] A függetlenség kritériumait lásd a gyakorlati útmutató 5. oldalán a „Cigarette yield measurement and some basic steps for laboratory approval” fejezet alatt.http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/Documents/best_practices_en.pdf

[8] A Bizottság 2003. szeptember 5-i 2003/641/EK határozata a színes fényképek és egyéb illusztrációk dohánytermékek csomagolásán egészségügyi figyelmeztetésként történő használatáról, HL L 226., 2003.9.10., 24. o.

[9] E kiegészítő előírásokat a 2005. májusi bizottsági határozat módosításáról szóló, 2006. április 12-i C (2006) 1502 végleges bizottsági határozat III. melléklete tartalmazza. Az új szabályokat egy nem hivatalos útmutató dokumentum illusztrálja, amely bemutatja, hogyan lehet a figyelmeztetéseket az egynyelvű és háromnyelvű országokhoz igazítani.

[10] A 2003/641/EK bizottsági határozat 4. cikkének (5) bekezdése.

[11] Research voor Beleid. Kleurenfoto's op tabaksverpakkingen - Ervaringen in andere landen. Een onderzoek in opdracht van het ministerie van VWS, Leiden, 22 januari 2007.http://www.research.nl/index.cfm/28,4072,c,html/VGP-2745670B.pdf, html/VGP-2745670B.pdf

[12] A „Reporting on tobacco ingredients” (Dohánytermék-összetevők bejelentése) című gyakorlati útmutató az alábbi helyen található:http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/Documents/practical_guidance_en.pdf

[13] A KKK Főigazgatóság elsősorban a dohánytermék-összetevők adatbázisának elemzésével fog foglalkozni, koordinálja a Gotolab-hálózat munkáját, tudományos segítségnyújtást biztosít a szabályozási folyamathoz, támogatja a DG SANCO-t a dohányzás-ellenőrzési keretegyezmény dohánytermék-szabályozási munkacsoportja fő előmozdítójaként kifejtett munkájában, ellenőrzi és összefoglalja a REACH-rendelet hatálya alá tartozó dohánytermék-összetevőkkel kapcsolatos információt, és felülvizsgálja a függőséggel kapcsolatos tudományos adatokat.

[14] Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről. HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

[15] A benyújtandó információkról lásd a REACH-rendelet 10–13. cikkét.

[16] Lásd a Bizottság nyilatkozatát a dohánytermék-összetevőkről a Tanács weboldalán: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st16/st16908-ad01.en06.pdf (a REACH a 30. elem, a dohánytermékekről szóló nyilatkozat a 16. oldalon kezdődik). A REACH-rendeletről szóló más nyilatkozatok mellett megtalálható a Környezetvédelmi Tanács 2006. december 18-i ülésének jegyzőkönyve is, amelyen a REACH-et elfogadták (hiv.: 16908/06 Add 1).

[17] A megbízás a következő címen érhető el:http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_q_004.pdf

[18] Az előzetes vélemény jelenleg itt olvasható:http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/scenihr_cons_06_en.htm

[19] Az Európai Bíróság a C-343/05. sz., Bizottság kontra Finn Köztársaság ügyben hozott ítéletében megállapította, hogy a Finn Köztársaság nem gondoskodott arról, hogy az Åland-szigetek átültessék a szájon át fogyasztható dohány forgalmazásának tilalmát, valamint nem gondoskodott arról, hogy a Finnországban hajólajstromba felvett hajókon tiszteletben tartsák a szájon át fogyasztható dohány forgalmazásának tilalmát. 2007 októberében a Bizottság az Európai Bíróság elé idézte a Finn Köztársaságot a fenti ítélet be nem tartása miatt.

[20] Az irányelv felülvizsgálatának ugyancsak figyelembe kell vennie a termékek forgalmazása tekintetében akkreditációs és piacfelügyeleti előírások megállapításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletjavaslattal kapcsolatos tárgyalások kimenetelének megfelelő változtatásokat.

[21] A 2001/83/EK irányelv (HL L 311., 2001.11.28.); a 178/2002/EK rendelet (HL L 31., 2002.2.1., 1-24. o).