[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.28.

COM(2010) 514 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése alapján a rendelet alkalmazásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése alapján a rendelet alkalmazásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

BEVEZETÉS

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK rendeletet[1] (a továbbiakban: rendelet) 2004 áprilisában fogadták el a Stockholmi Egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) és a nagy távolságokra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény szerinti, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokra (persistent organic pollutants, POP) vonatkozó jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: jegyzőkönyv) az Európai Unióban történő végrehajtása céljából.

A rendelet a vegyi anyagok gyártására, forgalomba hozatalára és használatára, a készlet- és hulladékkezelésre, valamint az olyan intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza, amelyeket a POP-k nem szándékos kibocsátásának a csökkentése céljából hoztak. A tagállamoknak emellett a nem szándékosan kibocsátott POP-kre vonatkozó kibocsátási leltárral, nemzeti végrehajtási tervekkel (national implementation plans, NIP), valamint ellenőrzési és információmegosztási mechanizmusokkal is rendelkezniük kell.

A rendelet 12. cikke értelmében a tagállamok évente jelentést tesznek a POP-k tényleges gyártásáról és felhasználásáról, háromévenként pedig a rendelet egyéb rendelkezéseinek a végrehajtásáról (a 12. cikk szerinti jelentések). A Bizottságnak össze kell állítania a jelentéseket, és azokat összefoglaló jelentés formájában összesítenie kell, az EPER-ben[2], az E-PRTR-ben[3] és az EMEP[4] CORINAIR kibocsátási leltárában közzétett információkkal együtt.

Az első összefoglaló jelentést – a 2004–2006-os háromévenkénti jelentések és a 2006–2008-as évenkénti jelentések alapján – a Bizottság nevében egy vállalkozó készítette el 2009-ben[5] . Ez a jelentés az összefoglaló jelentés megállapításaival és a közösségi intézkedési terv (Community Implementation Plan, CIP)[6] végrehajtásában 2009 végéig elért eredményekkel foglalkozik. A jelentés ezen felül a rendelet teljes körű végrehajtásának a biztosítása érdekében további intézkedésekre is javaslatot tesz.

A GYÁRTÁS, A FORGALOMBA HOZATAL ÉS A FELHASZNÁLÁS ELLENőRZÉSE

Gyártás

Szándékosan előállított POP-kről nem érkezett jelentés, Románia kivételével, ahol 2005-ben és 2006-ban lindánt állítottak elő. Az anyag gyártását Románia EU-csatlakozása után leállították, és az anyag uniós gyártásáról 2007 óta nem számoltak be. A DDT intermedierként történő gyártására vonatkozó eltérést sehol sem alkalmazták, ezért az a továbbiakban nem releváns.

Forgalomba hozatal, behozatal és felhasználás

A POP-k laboratóriumi kutatás céljából vagy referenciamintaként való felhasználására vonatkozó általános mentesség szerinti forgalomba hozatalról csupán néhány tagállam számolt be. Az egyes tagállamok évi több gramm és több kilogramm közötti mennyiségeket jelentettek be. Az ilyen célra történő felhasználás összességében valószínűleg magasabb, mint a bejelentett mennyiség, laboratóriumi kutatásra ugyanis a legtöbb tagállamban sor kerül.

Az egyes anyagokban, készítményekben vagy cikkekben nem szándékosan, nyomnyi mennyiségű szennyező anyagként előforduló anyagokról (UTC) sehol sem számoltak be. Az UTC fogalmát a rendelet nem határozza meg, márpedig ez akadályozhatja az egységes végrehajtást. Volt például egy olyan eset, amikor az adott tagállam csak akkor tekintette úgy, hogy egy pirotechnikai eszköz sérti a rendelkezéseket, ha abban a POP-koncentráció meghaladta a rendelet IV. mellékletében meghatározott küszöbértéket, vagyis az UTC-t a hulladékra vonatkozó küszöbérték segítségével határozták meg.

1. sz. feladat: A Bizottság tisztázza a „nem szándékosan, nyomnyi mennyiségben előforduló szennyező anyag” fogalmát. |

A rendelet a hatálybalépése előtt előállított vagy felhasznált cikkek alkotóelemeként előforduló anyagokra mentességet állapít meg. Mindazonáltal a tagállamoknak azonnal tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról, ha ilyen cikkek létezéséről tudomást szereznek. Hollandia PCB-ket azonosított bizonyos hidraulikus berendezésekben, transzformátorokban, kapcsolódobozokban és kondenzátorokban.

1. sz. ajánlás: A tagállamok folytassák a POP-ket tartalmazó cikkek azonosítását és az erről a Bizottságnak történő jelentéstételt. |

Ausztriában, Írországban és Németországban emberi felhasználásra előállított gyógyszeripari termékek és állatgyógyászati készítmények hatóanyagaként kisebb mennyiségben lindánt hoztak forgalomba. A rendeletben a megszüntetésre vonatkozóan meghatározott határidő betartása érdekében ezeket a felhasználási módokat azonban 2007 során megszüntették.

Spanyolország 2005-ben 7,8 tonna, 2006-ban pedig 12 tonna lindánt importált Romániából. Spanyolország és Finnország a Rotterdami Egyezménynek megfelelően a 2007. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan lindánimportot vállalt. Finnország a lindán használatát engedélyezte biocid termékekben, Spanyolország pedig közegészségügyi célra helyileg használt rovarölő szerként.

A rendelet megsértése

A rendelet megsértéséről három tagállam számolt be. Írország jelentése szerint egyes gyógyszerekben 2008 elején kis mennyiségű lindánt hoztak forgalomba. Dánia 2008-ban bizonyos pirotechnikai eszközökben azonosított HCB-t. Ausztria 2009-ben megerősítette, hogy a vizsgált pirotechnikai eszközök 20%-ában legfeljebb 4%-nyi HCB-t találtak. Mindhárom tagállam megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nem megfelelő termékeket kivonja a forgalomból.

2. sz. ajánlás: A tagállamok – a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK rendeletnek[7] megfelelően – fokozzák a termékek megfelelőségének ellenőrzését. |

A POP-k tulajdonságaival rendelkező új vegyi anyagok gyártásának és felhasználásának megelőzése

A vegyi anyagokra, növényvédő szerekre és biocid termékekre vonatkozó új szabályozási keret rendelkezéseket tartalmaz a POP-k tulajdonságaival rendelkező új vegyi anyagok gyártásának, forgalomba hozatalának és felhasználásának megelőzésére.

A REACH szerint a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) és a nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagok engedélyezéshez köthetők. A 10 tonna vagy annál nagyobb mennyiségben gyártott vagy importált anyagok esetében kémiai biztonsági értékelést kell végezni, amely a PBT és a vPvB tulajdonság értékelését is magában foglalja. A 100 tonnát meghaladó mennyiségek esetén a regisztráláshoz a PBT tulajdonság értékelése céljából külön vizsgálatokat kell végezni.

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK rendeletnek[8] megfelelően egy hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó csak akkor engedélyezhető, ha nem POP, PBT vagy vPvB anyag. Egy anyagot akkor kell helyettesítésre jelölt anyagnak tekinteni, ha az megfelel két PBT-kritériumnak. A biocid termékekről szóló COM(2009) 267 bizottsági javaslat a PBT-ket azon anyagok közé sorolja, amelyeket helyettesíteni kell, és amelyek nem tekinthetők kis kockázatú anyagoknak .

KÉSZLETEK

Négy tagállam számolt be POP-tartalmú növényvédőszer-készletekről. Spanyolország 5000 tonna, ellenőrzött körülmények között tárolt lindánról számolt be. Bulgária, Magyarország és Litvánia körülbelül 15 000 tonna ismeretlen POP-tartalmú, forgalomból kivont növényvédő szerről számolt be. A Németország által a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló 689/2008/EK rendeletnek[9] megfelelően benyújtott kiviteli bejelentések és az ugyanazon rendelet 12. cikkének megfelelően benyújtott jelentések arra utalnak, hogy Németország bizonyos mennyiségű lindánkészlettel rendelkezik.

Tíz tagállam több mint 91 000 tonna, PCB-t tartalmazó készülékről számolt be. A készletek azonban ennél nagyobbak lehetnek, mivel elképzelhető, hogy néhány tagállam ezekről csak a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló 96/59/EK irányelv[10] (PCB-irányelv) szerint számolt be.

A PCB-irányelvnek megfelelően valamennyi minden leltárt készített az 5 dm³-t meghaladó mennyiségű PCB-t tartalmazó készülékekről, és terveket állapítottak meg azok ártalmatlanítására, valamint a kisebb készülékek összegyűjtésére és ártalmatlanítására. A tagállamok továbbra is a PCB-ket és a PCB-kkel szennyezett készülékek megsemmisítésére törekednek, mivel a kis méretű készülékeket a lehető leghamarabb, az 5 dm3-t meghaladó mennyiségű PCB-t tartalmazó készülékeket pedig legkésőbb 2010-ig ártalmatlanítani kell.

2. sz. feladat: A 2010-es határidő lejárta után a Bizottság ellenőrizze ennek a rendelkezésnek a végrehajtását, és készítsen jelentést. 3. sz. feladat: A Bizottság tisztázza a PCB-kre vonatkozó jelentéstételi kötelezettséget. |

A KIBOCSÁTÁS CSÖKKENTÉSE, MINIMALIZÁLÁSA, MEGSZÜNTETÉSE ÉS A KIBOCSÁTÁSI LELTÁROK

Kibocsátási leltárok (a jegyzőkönyv, az egyezmény és az E-PRTR alapján)

A jegyzőkönyv szerint a PCDD/F-ek, a PAH-k és a HCB-k levegőbe történő kibocsátására vonatkozóan leltárakat kell vezetni[11], és azokról az EMEP adatközpontjának[12] évente jelentést kell tenni. 24 tagállam a PCDD/F-ek és a PAH-k, 21 tagállam pedig a HCB-k kibocsátásának becsült szintjéről rendszeresen jelentést tesz, 18 tagállam pedig önkéntes alapon tesz jelentést a PCB-k kibocsátásának becsült szintjéről. Az EU 2007. évi teljes kibocsátása 2,21 kg I-TEQ PCDD/F, 1369 tonna PAH, 657 tonna HCB és 2,9 tonna PCB volt.

3. sz. ajánlás: A tagállamok rendszeresen tegyenek átfogó jelentést az EMEP részére a kibocsátásadatokról. |

Az egyezmény megközelítése az EMEP-éhez képest inkább a kibocsátás forrására alapul, és a talajba és a vízbe történő kibocsátásokra is kiterjed. A Bizottság tevékenyen részt vett a PCDD/F-ek kibocsátásának azonosítására és mennyiségi meghatározására szolgáló globális egységesített eszköztárnak a kidolgozásában, hogy ezzel segítsen az országoknak a kibocsátási leltáraik létrehozásában. Néhány tagállam a cselekvési tervében is ezt a módszert alkalmazta.

Az E-PRTR-t a 166/2006/EK rendelet[13] hozta létre. A nyilvántartás 65-féle gazdasági tevékenységet folytató, körülbelül 24 000 ipari létesítményből származó 91 szennyező anyagra – köztük minden POP-re – vonatkozóan tartalmaz kibocsátásadatokat.

A 2007-es és a 2008-as referenciaévekre vonatkozó adatok nyilvánosan hozzáférhetőek. A tagállamok a 2007-es adatok alapján – a várakozásokkal szemben – nem csak a nem szándékosan előállított POP-ket jelentették be, hanem az olyan, szándékosan előállított POP-ket is, mint amilyen az aldrin (153 kg), a dieldrin (143 kg), az endrin (98 kg), a heptaklór (2 kg), a DDT (3 kg) és a hexaklór-ciklohexán (263 kg).

4. sz. ajánlás: A tagállamok vizsgálják ki a tiltott anyagok kibocsátásának okait, és tegyék meg a megfelelő intézkedéseket. |

Az EMEP és az E-PRTR adatai között vannak eltérések. Az E-PRTR csak a nagyméretű pontszerű szennyezőforrásokra terjed ki, a bejelentett kibocsátások pedig nem lehetnek magasabbak az EMEP szerint bejelentett teljes nemzeti kibocsátásnál, amely az ország földrajzi területén előforduló összes emberi eredetű kibocsátást tartalmazza. Hét tagállam azonban az E-PRTR-nek a teljes nemzeti kibocsátásnál magasabb kibocsátást jelentett be. Néhány POP-t csak az E-PRTR-nek jelentettek be, az EMEP-nek pedig nem, habár az EMEP-nek ugyanazokat az adatokat jelenthették volna be.

5. sz. ajánlás: A tagállamok biztosítsák a kibocsátások bejelentésének következetességét, és a bejelentés adta lehetőségeket használják ki a lehető legteljesebb mértékben. |

A kibocsátás minimalizálása

A Bizottság az elérhető legjobb technikákról (BAT) szóló referenciadokumentumok (BREF) felülvizsgálata során olyan új információkat gyűjtött, amelyek a POP-k keletkezésének és a környezetbe való kibocsátásának megelőzéséhez és csökkentéséhez kapcsolódnak. A felülvizsgált cement-, mész- és magnézium-oxid-gyártó iparágak elérhető legjobb technikáira vonatkozó BREF elfogadására 2010 első felében került sor, és ez a POP-k, különösen a PCDD/F-ek kibocsátásának megelőzésére és visszaszorítására vonatkozó átdolgozott következtetéseket tartalmazza.

4. sz. feladat: A Bizottság zárja le a vas és az acél, valamint a nemvasfémek gyártásában elérhető legjobb technikákról szóló BREF-ek jelenleg is tartó felülvizsgálatát. |

A Bizottság megvizsgálta, hogy milyen következményekkel járna, ha az 50 MW alatti égetőművek a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 2008/1/EK felülvizsgált irányelv[14] (IPPC-irányelv) hatálya alá tartoznának[15],[16]. A kapacitási küszöb 20 MW-ra való csökkentése 3200 égetőművet érintene, ami a por- és – várhatóan – a POP-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezheti. A Bizottság felülvizsgálati javaslata ezekre az égetőművekre is kiterjed.

A Bizottság emellett a PCDD/F-ek folyamatos mérésének és a dioxinjellegű PCB-k ellenőrzés alá vonásának lehetőségeit is megvizsgálta a hulladékégető és hulladék-együttégető művek esetében.[17] A PCDD/F-ekből való folyamatos mintavételre van gyakorlati lehetőség, és több tagállamban, különösen Belgiumban sikeresen alkalmazzák is. A folyamatos mintavétel kötelezővé tétele elősegítené a kibocsátásokra vonatkozó tájékoztatás javulását és a kapcsolódó jogszabályok harmonizációját. A gazdasági hatás az ágazat egészét tekintve nem számottevő, a kisebb erőművek esetében azonban jelentős lehet. Az IPPC-irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslat kitér a PCDD/F-ek levegőbe történő kibocsátásának folyamatos mérésére vonatkozó határidő meghatározásának a lehetőségére is. A dioxinjellegű PCB-k folyamatos ellenőrzésére vonatkozóan elkészített tanulmányok nem szolgáltattak egyértelmű eredményt.

A Bizottság megbízta a CEN-t, hogy dolgozzon ki analitikai szabványt a dioxinjellegű PCB-k levegőbe való kibocsátásának méréséről. A helyszíni tesztméréseket 2008-ban és 2009-ben végezték el. A szabványos módszer elkészítése 2011-re várható.

Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményekről szóló 2009/125/EK irányelv összefüggésében sor került a szilárd tüzelőanyaggal működő kisebb égetőművek környezeti hatásainak az elemzésére[18] – ideértve a PCDD/F-kibocsátást is –, és ennek alapján javaslatok születtek azok környezeti teljesítményének javítására.

5. sz. feladat: A Bizottság dolgozzon ki végrehajtási intézkedést a szilárd tüzelőanyaggal működő kisebb égetőművek környezetbarát tervezésére vonatkozó minimális követelmények meghatározásáról. |

A Bizottság a háztartási forrásokból származó PCDD/F-kibocsátások becslésének, valamint csökkentésének a módszereit és eljárásait is elemezte[19]. A jelentés azonosította továbbá a megfelelő pontosságú becslés és a hatékony fellépés akadályait. A következtetéseket és az ajánlásokat a Bizottság tájékoztató kiadvány formájában[20] eljuttatta a nemzeti hatóságoknak és a döntéshozóknak.

HULLADÉKKEZELÉS

A rendelet a hulladékra vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban négy alkalommal módosult. A IV. mellékletben szereplő koncentrációs határértékeket az 1195/2006/EK rendelet[21], az V. mellékletben szereplőket pedig a 172/2007/EK rendelet[22] határozta meg. Az V. mellékletet a 323/2007/EK rendelet[23] is módosította, abból a célból, hogy lehetővé váljék a POP-ket tartalmazó hulladékok tartós tárolását megelőző előkezelési eljárások alkalmazása. A IV. és az V. mellékletet a 304/2009/EK rendelet[24] is módosította annak érdekében, hogy hozzáigazítsa őket a Bázeli Egyezmény POP-hulladékokra vonatkozó korszerűsített általános technikai iránymutatásához, és ilyen módon az „R4 – Fémek és fémvegyületek újrafeldolgozása, visszanyerése” művelet a hulladékban előforduló POP-k lebontásának és visszafordíthatatlan átalakításának elfogadott eljárásaként szerepeljen a rendeletben.

A rendelet bizonyos körülmények között a POP-hulladékok lebontásától és visszafordíthatatlan átalakításától eltérő, alternatív kezelési lehetőségeket is megenged, amennyiben ezek a hulladékok nem haladják meg a rendelet V. mellékletében szereplő koncentrációs határértékeket. A Bizottság – az ezen eltérés alkalmazásával kapcsolatos bejelentések és azok indokolása kötelező jellegű benyújtásának megkönnyítése érdekében – 2009/63/EK[25] határozatában jelentéstételi formátumot hozott létre.

Az eltérési záradékot eddig két tagállam alkalmazta. Németország 2008-ban 50 tonna PCB-tartalmú építési és bontási hulladék elhelyezését engedélyezte egy föld alatti, veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakóban. Finnország pedig 2009-ben 2000 tonna PCDD/F-ekkel szennyezett talaj elhelyezését engedélyezte egy veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakóban, miután abban stabilizáló kezelést hajtottak végre.

Dánia, Franciaország, Hollandia és Szlovákia NIP-jében azt jelezte, hogy nem szándékozza alkalmazni az eltérést.

Habár az eltérést csak néhány tagállam alkalmazta, meg kell említeni, hogy a koncentrációs határértékek megállapítása óta viszonylag rövid idő telt el, és továbbra is nagy mennyiségű POP-készletet kell ártalmatlanítani. Ezen felül a rendelet további POP-anyagokkal fog kiegészülni. Nem zárhatjuk ki, hogy az eltérést ezekre az anyagokra vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell. Ezért az eltérési záradék megváltoztatását jelenleg nem tervezik.

INTÉZKEDÉSI TERVEK

Az egyezményt mostanáig 24 tagállam ratifikálta. Írország, Olaszország és Málta 2001 májusában írta alá az egyezményt, azonban azt még nem ratifikálták.

6. sz. ajánlás: A tagállamok zárják le a ratifikációs eljárást. |

Eddig 19 tagállam készített NIP-t és juttatta el azt az egyezmény titkárságának és a Bizottságnak. Az egyezmény hatályba lépését követő 2 éves határidő Portugália és Görögország esetében már lejárt, Észtország, Lengyelország és Magyarország esetében azonban még nem.

Az NIP-k kialakításában a nyilvánosság részvételét az előkészítés során a tagállamok általában az érdekeltekkel és a szakértőkkel folytatott konzultációk útján biztosították.

A nem szándékosan előállított POP-k azonosítására, jellemzésére és kibocsátásának minimalizálására szolgáló intézkedésekről az NIP-k részeként nemzeti cselekvési terveket (National Action Plans, NAP) kell elkészíteni. Minden olyan tagállam, amely elkészítette NIP-jét, NAP-t is készített. Lengyelország azonban, amely nem számolt be NIP-ről, ugyanakkor az NAP meglétéről számolt be.

A nem szándékosan előállított POP-k kibocsátási forrásainak azonosítása főképp a hatályos uniós jogszabályokban (az IPPC-irányelvben, az E-PRTR rendeletben, a PCB-irányelvben) vagy a nemzetközi eszközökben (az EMEP/EEA és néhány esetben az UNEP dioxin-eszköztárában is) meghatározott kibocsátási kategóriákkal való összevetéssel történik. Több tagállam további tevékenységekről számolt be, ideértve a POP-k új forrásainak azonosítását és a szennyezett területek azonosítását is.

A források jellemzésére a kibocsátási mérések, valamint a statisztikai hivataloktól kapott tevékenységről szóló adatokon és az EMEP/EEA útmutatójában vagy az UNEP dioxin-eszköztárában szereplő kibocsátási tényezőkön alapuló becslések segítségével kerül sor.

A POP-kibocsátások minimalizálására hozott intézkedések mögött elsősorban az uniós jogszabályoknak való megfelelés célkitűzése áll. A rendeletnek megfelelően ilyen intézkedések többek között a környezetvédelmi engedélyek megszerzéséhez szükséges, az IPPC-irányelvben meghatározott követelmények, a PCB-készleteknek a PCB-irányelv szerinti azonosítása és megsemmisítése, a vízbe történő kibocsátás vízügyi keretirányelvnek[26] és egyéb vízügyi jogszabályoknak megfelelő csökkentése és a POP-hulladék megsemmisítése. Nemzeti szinten bejelentett intézkedések is vannak, ilyen például a nyílt színi égetés tilalmának bevezetése a kibocsátások minimalizálására, a bio-tüzelőanyagok elégetésének megfelelő módjáról szóló promóciós és oktatási tevékenységek, a kályhák, kemencék és kazánok jogszerű kibocsátására vonatkozó előírások, valamint a krematóriumok jogszerű kibocsátására vonatkozó előírásokat tartalmazó tervek elkészítése.

7. sz. ajánlás: A tagállamok véglegesítsék NIP-jeiket, és ezen belül NAP-jaikat, valamint mérlegeljék azok frissítését. |

2007-ben készült el egy CIP[27], amely azonosította az uniós szintű, POP-kkel kapcsolatos intézkedéseket, értékelte azok hatékonyságát, valamint azt, hogy kielégítik-e az egyezmény követelményeinek betartását, meghatározta a további uniós szintű intézkedések szükségességét, és tervet dolgozott ki további intézkedések végrehajtására.

A CIP-ben szereplő 32 feladat közül 12 folyamatos (az 1., 7., 9., 11., 23., 25–27., 29–32. feladat), 20-ra pedig rögzített határidő vonatkozik. Ezek közül 15-öt már lezártak, míg 5 esetében (a 2., 4., 14., 19., és 22. feladat) a végrehajtás még várat magára.

6. sz. feladat: A Bizottság folytassa a munkát a folyamatos tevékenységekkel kapcsolatban, zárja le a még befejezetlen tevékenységeket, és frissítse a CIP-t a területen történt technikai és jogalkotási fejleményeket, figyelembe véve 9 új anyagnak az egyezményben való felsorolását és az ezen jelentésben ismertetett eredményeket. |

ELLENőRZÉS

Magyarországot kivéve valamennyi tagállam arról számolt be, hogy a POP-ket ellenőrző környezetvédelmi ellenőrzési tevékenységeket folytat. Az ellenőrzés főleg PCDD/F-eket és PCB-ket, de POP növényvédő szereket és PAH-kat is érint.

Az elérhető adatok alapján sajnálatos módon nem lehetett elvégezni a tendenciák időbeli alakulásának elemzését, sem pedig egy uniós szintű alapforgatókönyv meghatározását, és így a szakpolitika hatékonyságának az értékelését sem. A tagállamok által a politika hatékonyságának értékelése céljából bejelentett adatok nem eléggé részletesek. Azok a kiindulási adatok, amelyek erre a célra megfelelőek lennének, számos, különböző formátumú adatbázisban vannak elszórva. Így ezeket az adatokat csak nagy nehézségek árán lehet elemezni. Végül pedig az adatok nem összehasonlíthatóak.

7. sz. feladat: A Bizottság mérlegelje egy vegyianyag-adatközpont létrehozását, amely elősegítené a vegyi anyagok ellenőrzési adatainak, köztük a nemrégiben elindított emberi bioellenőrzéssel kapcsolatos tevékenységből származó adatoknak a gyűjtését, hozzáférhetőségét, megosztását és összehasonlíthatóságát. |

INFORMÁCIÓCSERE

A tagállamok és a Bizottság között zajló információcserét az illetékes hatóságok rendszeres megbeszélései biztosítják. 26 tagállam már kijelölte illetékes hatóságát, Észtország azonban ezt még nem tette meg. Az illetékes hatóságok és a csoport megfigyelői közötti információmegosztásra a Bizottság által működtetett webalapú alkalmazás van használatban. Az információmegosztás ezen kívül a munkacsoportok megbeszélései és a illetékes hatóságok egyéb jogszabályok alapján létrehozott megbeszélései útján is biztosítható. A harmadik országokkal történő információcserére az egyezmény értelmében többek között nemzetközi találkozókon és munkacsoportokban való részvétellel kerülhet sor.

A tagállamok következetesen beszámolnak ismeretterjesztésről, a nyilvánosság tájékoztatásáról és képzési tevékenységekről. A leggyakoribb módszerek az ezzel foglalkozó honlapok, brosúrák, útmutató dokumentumok, műhelymegbeszélések és konferenciák.

MűSZAKI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

A Bizottság önkéntes támogatást nyújtott a titkárságnak a hatékonyság értékelésében és a dioxin-eszköztár használatában. Néhány tagállam több segítségnyújtási tevékenységről is beszámolt, míg mások nem tudtak segítséget nyújtani. 17 tagállam a Globális Környezetvédelmi Segélyalapnak (GEF), az egyezmény pénzügyi mechanizmusának az adományozója.

A segítségnyújtáshoz tartozik például a Felek konferenciákon való részvételének támogatása, a készletek azonosítása és megsemmisítése, a hulladékkezelés, a mintavételi és analitikai módszerek, az ellenőrzés és mentesítés, a nemzeti végrehajtási tervek és jogi keretek kialakítása, továbbá a kutatási és kapacitásépítési tevékenységek.

A Bizottság és a tagállamok eddig csupán kismértékben hangolták össze az egyezmény közvetlen támogatására tett lépéseiket, habár egy ilyen összehangolás javítaná a támogatás hatékonyságát, és biztosítaná, hogy az EU magabiztosabban irányíthassa a további lépéseket.

8. sz. ajánlás: A Bizottság és a tagállamok hangolják össze az egyezmény titkárságának nyújtott önkéntes támogatást. Azok a tagállamok, amelyek a GEF-nek még nem az adományozói, mérlegeljék a hozzájárulást. |

JELENTÉSTÉTEL

Az éves és a 12. cikk szerinti hároméves jelentéstétel formátumát egyaránt a 2007/639/EK[28] bizottsági határozat állapította meg. Az első hároméves jelentést 23 tagállam nyújtotta be, és ezek főképp a 2004–2006-os időszakra vonatkoztak.

A tagállamok 14 jelentést nyújtottak be 2006-ra vonatkozóan, 21-et 2007-re és 21-et 2008-ra. Észtország, Görögország, Málta és Portugália még nem nyújtott be jelentést.

9. sz. ajánlás: A tagállamok rendszeresen tegyenek jelentést a Bizottságnak. |

Az elfogadott jelentéstételi formátum betöltötte azt a szerepét, hogy megkönnyítse az első jelentéstételt. A formátum nagy része a későbbi jelentésekre is irányadó, a hároméves jelentés bizonyos részei azonban csak az első jelentéstételre vonatkoznak.

8. sz. feladat: A Bizottság vizsgálja felül a jelenlegi jelentéstételi formátumot, hogy biztosítható legyen az (ellenőrzési) adatok egyértelműsége és felhasználhatósága, és hogy a jelentéstételi formátum összeegyeztethető legyen a közös környezeti információs rendszer[29] elveivel. |

SZANKCIÓK

A tagállamok többsége rendelkezett a rendelet 3., 5. és 7. cikkéhez kapcsolódó szankciókra vonatkozó szabályokról. A szabálysértések esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szigorú szabályokról csak Magyarország nem számolt be; Spanyolország, Írország és Svédország pedig arról számolt be, hogy a szankciókra vonatkozó szabályok tervezetei elkészültek, de még nem léptek hatályba.

A szankciókat a tagállamok általában a szabálysértés és a szabálysértést elkövető szervezet típusától függően szabják ki. A szankciók között szerepel (néhány EUR-tól 10 millió EUR-ig terjedő) pénzbírság, valamint (néhány naptól 5 évig terjedő) szabadságvesztés-büntetés is.

A végrehajtást a legtöbb tagállam rendszeres ellenőrzésekkel biztosítja. A végrehajtás intenzitását nem lehet értékelni. A tagállamok mostanáig három szabálysértési esetről számoltak be (lásd a 2.2. szakaszt). A termék forgalomból való kivonásához szükséges intézkedések meghozatalára minden esetben sor került, de arra vonatkozóan nincs információ, hogy a tagállamok alkalmaztak-e szankciókat.

9. sz. feladat: A Bizottság tisztázza a szankciók helyzetét, és ennek megfelelően tegyen lépéseket. |

KÖVETKEZTETÉSEK

A rendelet szándékosan előállított POP-ket érintő követelményei nagyrészt teljesültek. A tagállamok a gyártást, a forgalomba hozatalt és a felhasználást megszüntették; készletleltárakat készítenek, amelyeket folyamatosan frissítenek. A tagállamok a készleteik felszámolására irányuló erőfeszítéseiket is folytatják, különösen a PCB-t tartalmazó készülékekre vonatkozó 2010-es határidő tekintetében.

A tagállamok a nem szándékosan előállított POP-kre vonatkozóan kibocsátási leltárakat hoztak létre, ezekből azonban hiányoznak adatok, másrészt pedig következetlenek. A hiányosságok közé tartozik, hogy nem határozták meg megfelelően a forrásokat, a környezeti elemeket, a POP-anyagok számát, illetve a becslések és a jelentéstételi módszer teljességében beállt változásokat sem. Az E-PRTR és az EMEP kibocsátási becslései között is következetlenségek figyelhetők meg.

A kibocsátásadatok hiánya főleg a vízi és a földi elemek, valamint a HCB és PCB kibocsátások esetében kritikus, de valamennyi értékelés esetében szükség lenne a jobb jelentéstételre. Ebbe beletartozik, hogy a kibocsátási tényezőket frissíteni kell, használatukat pedig tovább kell pontosítani és felül kell vizsgálni. Ezzel a kérdéssel a Bizottság az EMEP/EEA útmutatója és az UNEP dioxin-eszköztára tekintetében végzett felülvizsgálati projektekben foglalkozik majd. A tagállamoknak az alkalmazott módszerekről szóló rendszeres információcseréje tovább javíthatja a becslések megbízhatóságát.

Az NIP-knek az egyezmény követelményei szerinti kidolgozása és a nem szándékosan kibocsátott POP-kre vonatkozó NAP-k létrehozása még nem fejeződött be, néhány tagállamban pedig még el sem kezdődött. 19 tagállam készített és nyújtott be az egyezmény titkársága számára NIP-t és kapcsolódó NAP-t.

Az NAP-k általában a nem szándékosan előállított POP-k azonosítására, jellemzésére és kibocsátásának minimalizálására hozott intézkedések leírását tartalmazzák. A leltáraknak a PCDD/PCDF-eken és a PAH-kon kívül a PCB-kre és a HCB-kre való kiterjesztése elsőbbséget élvez. Az IPPC-irányelv, a BAT és a további uniós kibocsátási határértékek végrehajtása néhány tagállamban még mindig tart. A háztartási égetés (a fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére tett erőfeszítéseknek köszönhetően) új elsőbbségi kérdéssé vált, és ezt fontosságban a készletek és a környezeti terhek felszámolása, valamint a hulladék nyílt színi égetésének megszüntetése követi.

A tagállamok a megfelelően végrehajtották a hulladékra vonatkozó rendelkezéseket. A POP-tartalom felső és alsó koncentrációs határértékeit megállapították. Nem tervezik annak az eltérési záradéknak a módosítását, amely lehetőséget biztosít arra, hogy kivételes körülmények között a POP-tartalom lebontásától és visszafordíthatatlan átalakításától eltérő alternatív hulladékkezelési eljárást alkalmazzanak.

A legtöbb tagállamban létrehozták a POP környezeti ellenőrzésére vonatkozó eljárást. Nincs azonban olyan uniós szintű adatbázis, amely lehetővé tenné a környezeti tendenciák időbeli alakulásának értékelését, és a tagállamok kevés információt közöltek ahhoz, hogy a szakpolitika uniós szintű hatékonysága értékelhető legyen. Szükség van az uniós szinten összehasonlítható ellenőrzési adatok átfogóbb és részletesebb összeállítására és egy közös információs rendszer kialakítására.

A jelentéstételi kötelezettség betartása nem kielégítő. A tagállamok jelentős része nem tett eleget jelentéstételi kötelezettségének. A közölt információk minőségét javítani kell. A jelentéstételi formátum esetében célszerű lenne felülvizsgálatot végezni a világosság és a SEIS elveivel való összeegyeztethetőség növelése céljából.

Az uniós segítségnyújtás nagyobb mértékű összehangolása növelné annak hatékonyságát és ismertségét.

A Bizottság folytatja az együttműködést a tagállamokkal a végrehajtás javítása érdekében, hogy az emberi egészséget és a környezetet megvédjék a POP-ktől.

A jelentésben alkalmazott rövidítések és mértékegységek

BAT elérhető legjobb technika

BREF az elérhető legjobb technikákról szóló referenciadokumentum

CEN Európai Szabványügyi Bizottság

CIP Közösségi intézkedési terv

CORINAIR a levegőbe történő kibocsátások leltára

DDT diklór-difenil-triklór-etán

EEA Európai Környezetvédelmi Ügynökség

EMEP Európai ellenőrző és értékelési program

EPER Európai szennyezőanyag-kibocsátási nyilvántartás

E-PRTR Európai szennyezőanyag-kibocsátási és hulladékszállítási nyilvántartás

GEF Globális Környezetvédelmi Segélyalap

HCB hexaklór-benzol

IPPC integrált szennyezésmegelőzés és -csökkentés

I-TEQ nemzetközi toxicitási egyenérték

MW megawatt

NAP nemzeti cselekvési terv

NIP nemzeti végrehajtási terv

PAH policiklikus aromás szénhidrogén

PBT perzisztens, bioakkumulatív és mérgező

PCB poliklórozott bifenil

PCDD/F-ek poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzo-furánok

PCT poliklórozott terfenil

POP a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag

REACH vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása

SEIS közös környezetvédelmi információs rendszer

UNEP az ENSZ Környezetvédelmi Programja

UTC nem szándékosan, nyomnyi mennyiségű szennyező anyagként előforduló anyag

vPvB nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív

[1] HL L 229., 2004.6.29., 5. o.

[2] A 2000/479/EK bizottsági határozattal létrehozott EPER (European Pollutant Emission Register, európai szennyezőanyag-kibocsátási nyilvántartás).

[3] A 166/2006/EK rendelettel létrehozott E-PRTR (European Pollutant Release and Transfer Register, európai szennyezőanyag-kibocsátási és hulladékszállítási nyilvántartás).

[4] EMEP (a levegőszennyező anyagok nagy távolságra való eljutásának megfigyelésére és értékelésére szolgáló európai együttműködési program).

[5] http://ec.europa.eu/environment/pops/index_en.htm. A jelentés tartalmáért az azt elkészítő vállalkozó felel.

[6] SEC(2007) 341.

[7] HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

[8] HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

[9] HL L 204., 2008.7.31., 1. o.

[10] HL L 243., 1996.9.24., 31. o.

[11] Egy speciális EMEP–CORINAIR útmutató dokumentum alapján, amely most egészült ki a kibocsátásadatok bejelentésére vonatkozó útmutatásokkal a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény és az EMEP–EEA közös, a levegőbe történő szennyezőanyag-kibocsátási leltárról szóló útmutatója szerint.

[12] http://www.ceip.at/emission-data-webdab/

[13] HL L 33., 2006.2.4., 1. o.

[14] HL L 24., 2008.1.29., 8. o.

[15] http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ippc_rev/library?l=/gathering_amendments/final_report/factsheet_combustion/_EN_1.0_&a=d

[16] http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ippc_rev/library?l=/combustion_20-50/final_report&vm=detailed&sb=Title

[17] http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ippc_rev/library?l=/waste_incineration/final_report

[18] http://www.ecoaircon.eu/

[19] http://ec.europa.eu/environment/dioxin/pdf/report09.pdf

[20] http://ec.europa.eu/environment/dioxin/pdf/brochure09.pdf

[21] HL L 217., 2006.8.8., 6. o.

[22] HL L 55., 2007.2.23., 1. o.

[23] HL L 85., 2007.3.27., 3. o.

[24] HL L 96., 2009.4.15., 33. o.

[25] HL L 23., 2009.1.27., 30. o.

[26] HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

[27] SEC(2007) 341.

[28] HL L 258., 2007.10.4., 39. o.

[29] COM(2008) 46.