A Bizottság közleménye

az összefonódásokhoz közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozásokról

(2001/C 188/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

I. BEVEZETÉS

1. A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet [1] (a továbbiakban az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának második albekezdése és 8. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondata előírja, hogy az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozatnak tartalmaznia kell "az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozásokat" is. Erre a fogalomra utal az összefonódás-ellenőrzési rendelet (25) preambulumbekezdése is. Az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozatnak ezekre a korlátozásokra is ki kell térnie. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése szerint csak ez a rendelet alkalmazandó, tekintet nélkül a 17. tanácsi rendeletre [2], valamint a vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról szóló, 1968. július 19-i 1017/68/EGK tanácsi rendeletre [3], a Szerződés 81. és 82. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendeletre [4] és a légi közlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról szóló, 1987. december 14-i 3975/87/EGK tanácsi rendeletre [5].

2. Ez a jogi keret nem kötelezi a Bizottságot arra, hogy értékelje az ilyen korlátozásokat, és azokkal hivatalosan foglalkozzon. Minden ilyen értékelés csupán deklaratív jellegű, mivel az összefonódás-ellenőrzési rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő valamennyi korlátozást lefedi a 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának második albekezdése és a 8. cikk (2) bekezdése második albekezdésének második mondata, ezért azokat a jogszabály alkalmazása szentesíti, függetlenül attól, hogy a Bizottság határozatában kifejezetten foglalkozik-e velük. A Bizottságnak nem áll szándékában, hogy az összefonódásokkal foglalkozó határozataiban további értékelést végezzen. Ez a megközelítés összhangban áll a Bizottság 2000. szeptember 1-jétől az egyszerűsített eljárás alá tartozó ügyekre bevezetett igazgatási gyakorlatával [6].

3. Az összefonódásban részt vevő felek vitája, miszerint a korlátozások közvetlenül kapcsolódnak-e és szükségesek-e az összefonódás megvalósításához, illetve ezáltal azokra a Bizottság engedélyező határozata automatikusan vonatkozik-e, a nemzeti bíróságok hatáskörébe tartozik.

4. Ez a közlemény "az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozások" kifejezés Bizottság általi értelmezését körvonalazza. A következő szakaszokban közreadott útmutatás a Bizottságnak ezen a területen szerzett korábbi tapasztalatait és gyakorlatát tükrözi.

Ez a közlemény az összefonódásokra vonatkozó kiegészítő korlátozásokról szóló bizottsági közlemény [7] helyébe lép.

5. A Bizottságnak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának második albekezdésére és 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére vonatkozó értelmezése nem érinti az Európai Közösségek Bírósága és Elsőfokú Bírósága által kiadható értelmezést.

II. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

6. Az összefonódás olyan, szerződésben rögzített rendelkezésekből és megállapodásokból állhat, amelyek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelemében vett irányítást hoznak létre. Minden olyan megállapodás, amely az összefonódás fő céljának kivitelezéséhez szükséges eszközökre vonatkozik, az összefonódás elválaszthatatlan részét képezi. Ezeken a rendelkezéseken és megállapodásokon kívül az összefonódás részes felei más megállapodásokat is köthetnek, amelyek nem képezik az összefonódás elválaszthatatlan részét, és korlátozzák a felek piaci cselekvési szabadságát. Amennyiben az ilyen megállapodások az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozásokat tartalmaznak, ezek az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek kimondó határozat hatálya alá tartoznak; amennyiben ez nem áll fenn, korlátozó hatásukat az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján kell megítélni.

7. Ahhoz, hogy egy korlátozás "az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak" minősüljön, nem elegendő, hogy a megállapodást az összefonódással azonos időben vagy azonos összefüggésben kössék meg.

8. A megállapodásoknak "az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak" kell lenniük, ami azt jelenti, hogy ezeknek a megállapodásoknak a hiányában az összefonódást nem lehetne megvalósítani, vagy az csak sokkal bizonytalanabb körülmények között jöhetne létre, lényegesen magasabb költséggel, számottevően hosszabb idő alatt vagy számottevően több nehézséggel [8]; az átruházott értékeket védő [9], az ellátás folyamatosságát a gazdasági egység felbomlása után is biztosító [10] vagy egy új egység működésének megkezdését lehetővé tévő [11] megállapodás rendszerint megfelel ezeknek a kritériumoknak.

9. Annak érdekében, hogy egy korlátozás szükségességéről dönteni lehessen, nemcsak annak természetét célszerű figyelembe venni, hanem gondoskodni kell arról is, hogy annak időtartama, tárgya és alkalmazásának földrajzi területe ne terjedjen túl azon, ami az összefonódás megvalósításához ésszerűen szükséges. Amennyiben egyformán hatékony alternatívák állnak rendelkezésre a jogos cél megvalósításához, a vállalkozásoknak azt kell választaniuk, amely objektív mérce alapján a versenyt a legkevésbé korlátozza.

10. A szakaszosan megvalósuló összefonódások esetében az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (1) bekezdése és (3) bekezdése értelmében vett irányítás létrejötte előtti szakaszokra vonatkozó szerződéses rendelkezések nem tekinthetők az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek. Ezekre a megállapodásokra az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alkalmazandó. Az irányítás megszerzését megkönnyítő megállapodások viszont közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekinthetők.

11. A közvetlen kapcsolódás és szükségesség ismérvei objektív természetűek. Korlátozások nem attól válnak egy összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódóvá és szükségessé, mert a felek ilyennek tekintik azokat.

III. VÁLLALKOZÁS MEGSZERZÉSE SORÁN ÁLTALÁNOSAN ALKALMAZOTT KIKÖTÉSEK ÉRTÉKELÉSÉNEK ELVEI

12. Egy vállalkozás megszerzése kapcsán a felek által kikötött korlátozások a vevőnek vagy az eladónak kedvezhetnek. Általánosságban a vevőnek nagyobb szüksége van bizonyos védelemre, mint az eladónak. A vevőt kell biztosítani arról, hogy meg tudja szerezni a megvásárolt üzletág teljes értékét. Ezért az az általános szabály, hogy az eladónak kedvező korlátozások vagy egyáltalán nem kapcsolódnak közvetlenül, és nem szükségesek az összefonódás megvalósításához, vagy hatókörüknek és/vagy időtartamuknak sokkal korlátozottabbnak kell lennie, mint a vevő számára kedvező kikötéseké.

A. Versenytilalmi kikötések

13. Az eladóra egy vállalkozás vagy vállalkozásrész átruházása kapcsán háruló versenytilalmi kötelezettségek közvetlenül kapcsolódók és szükségesek lehetnek az összefonódás megvalósításához. Annak érdekében, hogy az átruházott eszközök teljes értéke megszerezhető legyen, a vevőnek bizonyos védelmet kell élveznie az eladó versenycselekményeivel szemben azért, hogy elnyerje a vevők hűségét, és elsajátítsa és hasznosítsa a megvett know-how-t. Az ilyen versenytilalmi kikötések biztosítják a vevő számára a megvásárolt eszközök teljes értékének megszerzését, amely általában magában foglalja mind a tárgyi, mind az immateriális eszközöket, például az eladó által létrehozott goodwillt, illetve az általa kifejlesztett [12] know-how-t [13]. Ezek a versenytilalmi kikötések nem csak közvetlenül vonatkoznak az összefonódásra, de a megvalósításhoz is szükségesek, mert valószínű, hogy nélkülük a vállalkozás vagy vállalkozásrész eladása nem valósulna meg.

14. Ezeket a versenytilalmi kikötéseket azonban az összefonódás megvalósításának jogos célja csak akkor indokolja, ha időtartamuk, alkalmazásuk földrajzi területe, tárgyuk és az érintett személyek nem lépik túl azt a határt, amely ésszerűen szükséges ennek a célnak az eléréséhez. Ez a védelem általában nem tekinthető szükségesnek akkor, ha csak tárgyi eszközök (például földtulajdon, épületek vagy berendezések) vagy kizárólagos ipari és kereskedelmi tulajdonjogok (amelyek tulajdonosa az ilyen jogok átruházójának jogsértései ellen azonnal felléphet) átruházásáról van szó.

15. A Bizottság korábbi tapasztalatai és gyakorlata azt mutatja, hogy ha egy vállalkozás eladásánál goodwill- és know-how-elemek is szerepelnek, akkor versenytilalmi kikötések alkalmazása általában legfeljebb három évig indokolt [14]; ha csak goodwill-elemek szerepelnek, akkor az általában legfeljebb két évig indokolt [15]. Ennél hosszabb időtartam csak meghatározott körülmények között lehet indokolt, például ha kimutatható, hogy a vevők eladóhoz való hűsége két évnél vagy három évnél tovább is fennáll, ha az átruházott know-how terjedelme vagy természete további védelmi időt indokol [16].

16. Egy versenytilalmi kikötés földrajzi alkalmazásának rendszerint arra a területre kell korlátozódnia, amelyen az eladó az átruházást megelőzően a szóban forgó termékeket vagy szolgáltatásokat kínálta [17]. Általában az a feltételezés, hogy a vevőt nem kell az eladó versenye ellen megvédeni azokon a területeken, ahova az eladó előzőleg nem lépett be, kivéve ha kimutatható, hogy az eset különös körülményei alapján a védelem indokolt, például olyan területeken, ahova az ügylet létrejöttekor az eladó be kívánt lépni, feltéve hogy már befektetéseket hajtott végre ennek előkészítésére.

17. Hasonlóképpen, a versenytilalmi kikötések csak az átruházott vállalkozás gazdasági tevékenységének tárgyát képező bizonyos termékekre (beleértve a termék javított, korszerűsített vagy továbbfejlesztett változatait) és szolgáltatásokra vonatkozhatnak. Ebbe beleérthetők az ügylet létrejöttekor előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő termékek és szolgáltatások vagy olyan termékek, amelyek fejlesztését már befejezték, de amelyeket még nem dobtak piacra. A vevőt nem kell az eladó versenye ellen megvédeni olyan termékek és szolgáltatói piacok esetében, ahol az átruházott vállalkozás az ügylet előtt nem volt aktív [18].

18. Az eladó a saját, leányvállalatai és kereskedelmi képviselői nevében vállalhat kötelezettséget versenytilalom betartására. Az a kötelezettség azonban, hogy hasonló kötelezettségeket rójanak harmadik személyekre, nem tekinthető az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek. Ez különösen igaz olyan kikötésekre, amelyek a viszonteladók vagy a felhasználók behozatali vagy kiviteli lehetőségeit korlátozzák.

19. Az olyan kikötéseket, amelyek korlátozzák az eladó jogát, hogy az átruházott üzletággal versengő bármely vállalkozásban részesedést szerezzen vagy részesedéssel rendelkezzen, ugyanolyan feltételek esetén kell az összefonódás megvalósításával közvetlen kapcsolatban lévőnek és ahhoz szükségesnek tekinteni, mint a fent felvázolt versenytilalmi kikötéseknél, kivéve ha ezek a kikötések megakadályozzák az eladót a befektetési célú részesedésszerzésben vagy -birtoklásban anélkül, hogy közvetlenül vagy közvetve irányítást vagy jelentős befolyást biztosítanának számára a versenytárs vállalkozásnál [19].

20. A vevőtoborzást tiltó és a bizalmas kezelésre vonatkozó kikötéseket a versenytilalmi kikötésekkel azonos módon kell értékelni, amennyiben korlátozó hatásuk nem terjed túl a versenytilalmi kikötéseken. Mivel azonban ezeknek a kikötéseknek az alkalmazási területe szűkebb lehet, mint a versenytilalmi kikötéseké, valószínűbb, hogy az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek fogják őket tekinteni. A bizalmas kezelésre vonatkozó kikötéseknél, amennyiben a különleges körülmények indokolják, három évnél hosszabb idő kikötése is elfogadható, figyelembe véve a vállalkozások érdekeit, amelyek értékes üzleti titkaikat kívánják megvédeni [20].

B. Licenciaszerződések

21. Az eladott eszközök teljes hasznosítása érdekében egy vállalkozás vagy vállalkozásrész eladásakor általában a szellemi tulajdonjogokat vagy know-how-t is átruházzák a vevőre. Előfordulhat azonban, hogy az eladó marad a jogok tulajdonosa, mert azokat az átruházott tevékenységeken kívül másutt hasznosítja. Ezekben az esetekben a megszerzett eszközök teljes hasznosításának biztosítására rendszerint a vevő javára licenciaszerződéseket kötnek. Ehhez hasonlóan, amikor az eladó az üzletággal együtt szellemi tulajdonjogát is átruházza, előfordulhat, hogy azokat az átruházott tevékenységeken kívül egyéb tevékenységekhez még hasznosítani kívánja; ilyen esetben a vevő nyújt az eladónak licenciát.

22. A szabadalmakra [21] vagy hasonló jogokra vagy know-how-ra [22] vonatkozó licenciák szükségesnek tekinthetők az összefonódás megvalósításához. Az összefonódás elválaszthatatlan részének tekinthetők, és semmiképpen sem szükséges időbeni korlátozásuk. Ezek a licenciák lehetnek egyszerűek vagy kizárólagosak, használatuk bizonyos területekre korlátozódhat, amennyiben ezek a területek az átruházott vállalkozás tevékenységi körébe tartoznak. A gyártásnak arra a területre való korlátozása azonban, amelyen az átruházott tevékenységet végzik, rendszerint nem szükséges az összefonódás megvalósításához. A licenciaszerződések által tartalmazott, a fenti rendelkezéseken túlmenő korlátozások, például azok, amelyek a licenciát adót és nem a licenciavevőt védik, rendszerint nem szükségesek az összefonódás megvalósításához. Az ilyen szerződések az EK-Szerződés 81. cikke alapján értékelhetők. Előfordulhat, hogy az olyan megállapodások, amelyek a versenyre nézve korlátozásokat tartalmaznak, a 240/96/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartoznak. Abban az esetben, ha az üzletág eladója adta a licenciát a vevőnek, az eladó a licenciaszerződésben ugyanolyan feltételekkel eshet területi korlátozás alá, mint amilyeneket üzletág eladása esetén a versenytilalmi kikötések tartalmazhatnak.

23. Ehhez hasonlóan, a védjegyek, üzleti nevek, formatervezési mintaoltalmi jogok, szerzői jogok és hasonló jogok licenciája esetében előfordulhatnak olyan esetek, amikor az eladó ezeknek a jogoknak a tulajdonosa kíván maradni az el nem adott tevékenységek tekintetében, de a vevőnek szüksége van ezekre a jogokra, hogy az eladott vállalkozás vagy vállalkozásrész által gyártott termékeket és szolgáltatásokat forgalomba hozza. Ebben az esetben a fenti megfontolások alkalmazandók [23].

24. Az üzleti nevek vagy védjegyek használatáról rendelkező megállapodásokat általában az érintett szellemi tulajdonjogról szóló licenciával összefüggésben kell elemezni.

C. Beszerzési és szállítási kötelezettségek

25. Sok esetben egy vállalkozás vagy vállalkozásrész átruházása maga után vonhatja a hagyományos beszerzési és szállítási kapcsolatok felbomlását, amely tevékenységek az eladó gazdasági egységén belüli korábbi integrálás eredményeként alakultak ki. Azért, hogy az eladó gazdasági egységét szét lehessen bontani, és a vevő részére az eszközök egy részének átruházása ésszerű feltételekkel végbemehessen, gyakran az eladó és a vevő között meglévő vagy ahhoz hasonló kapcsolatokat fenn kell tartani egy átmeneti időszakra. Ezt a célt rendszerint a vállalkozást vagy vállalkozásrészt eladót és/vagy vevőt terhelő beszerzési és szállítási kötelezettségekkel valósítják meg. Figyelemmel az eladó gazdasági egységének felbomlásával kialakult helyzetre, ezeket a kötelezettségeket, amelyek a verseny korlátozásához vezethetnek, az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek ismerhetik el. A kötelezettségek kedvezhetnek az eladónak éppúgy, mint a vevőnek, ezt mindig az adott eset körülményei döntik el.

26. Ezeknek a kötelezettségeknek az a célja, hogy az ellátás folyamatossága mindkét fél részére biztosítva legyen azokból a termékekből, amelyek az eladó megmaradt vagy a vevő megszerzett tevékenységeinek folytatásához szükségesek [24]. Ezért van alapja egy átmeneti időszakra [25] a korábban az eladó integrált vállalkozásán belül szállított mennyiségek garantálását biztosító szállítási kötelezettségek elismerésének, beleértve adott esetben az előre látható kereslet-előrejelzésekhez való igazítás lehetőségét.

27. Hasonlóképpen az is lehet cél, hogy fenntartsák az eladások folyamatosságát, ahogyan az előzőleg az egységes gazdasági egységen belül működött. Az eset körülményeinek függvényében különösen nagy körültekintésre van szükség egy termék szállítóját kedvező helyzetbe hozó beszerzési kötelezettségek esetén.

28. Az előre meghatározott mennyiségekre vonatkozó, a módosítás lehetőségét biztosító kikötést tartalmazó szállítási és beszerzési kötelezettségeket az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek ismerhetik el. A be nem határolt mennyiségek szállítását vagy beszerzését előíró kötelezettségeket azonban nem tekintik az összefonódás megvalósításához szükségesnek. Az ilyen kötelezettségeket az eset különleges körülményeinek indokolniuk kell.

29. Ugyanígy nem általánosan indokoltak a kizárólagos beszerzési és ellátási kötelezettségek [26] sem. A kivételes körülményektől eltekintve, mint amilyenek a piac hiányából vagy a kérdéses termék speciális voltából adódnak, az ilyen kizárólagosság nem szükséges az összefonódás megvalósításához.

30. A Bizottság korábbi tapasztalatai és gyakorlata azt mutatja, hogy a beszerzési és szállítási kötelezettségek időtartamát olyan időszakra kell korlátozni, amely ahhoz szükséges, hogy a függőségi viszony helyébe a piaci pozíció léphessen [27]. Az összetett ipari termékekre vonatkozó beszerzési és szállítási szerződések általában hároméves időszakra elfogadottak, amelyet mindenképpen indokolnia kell az eset konkrét körülményeinek is, figyelembe véve a kérdéses termékeket vagy szolgáltatásokat [28].

31. A szolgáltatásra vonatkozó szerződések hatása azonos lehet a szállítási szerződésekkel; ebben az esetben a fenti megfontolások alkalmazandók. Ami a forgalmazási megállapodásokat illeti, az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek ugyancsak tekinthetik azokat [29]. Amennyiben nem ez a helyzet, akkor a versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodások a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1999. december 22-i 2790/1999/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozhatnak [30].

IV. A KÖZÖS VÁLLALKOZÁSFELVÁSÁRLÁSSAL KAPCSOLATBAN ÁLTALÁNOSAN ALKALMAZOTT KIKÖTÉSEK ÉRTÉKELÉSÉNEK ELVEI

32. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alkalmazandó, ha két vagy több vállalkozás megegyezik abban, hogy közösen szereznek irányítást egy vagy több vállalkozás fölött, különösen nyilvános ajánlattétel révén, ahol a cél vagy következmény az, hogy a vállalkozást vagy eszközeit egymás között felosszák. Ez az összefonódás két egymást követő lépésben jön létre. A közös stratégia az irányítás megszerzésére korlátozódik. Ezért egy közösen tett ajánlat keretein belül egy vállalkozás együttesen fellépő vevői között létrejött megállapodás, amely az ugyanarra a vállalkozásra külön benyújtható, versengő ajánlat lehetőségét kizárja, vagy az irányítás más módon való megszerzését nem teszi lehetővé, az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekinthető.

33. Az eszközök elosztásának megvalósítására vonatkozó korlátozások is az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekinthetők. Ez az irányítás közös megszerzésére vonatkozó olyan megállapodásokra is érvényes, amelyeket a felek azért kötöttek, hogy felosszák egymás között a termelőeszközöket vagy a forgalmazási hálózatokat, a közösen megszerzett vállalkozás meglévő védjegyeivel együtt.

34. Amennyiben ez a felosztás a korábbiakban egy gazdasági egységet alkotó vállalkozás feldarabolásával jár, a felosztást ésszerű feltételekkel lehetővé tévő szerződéseket az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekintik. E tekintetben az átmeneti időszakra vonatkozó beszerzési és ellátási szerződésekre vonatkozóan a fentiekben említett elveket a vállalkozások megszerzésére értelemszerűen kell alkalmazni.

V. AZ ÖSSZEFONÓDÁS-ELLENŐRZÉSI RENDELET 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT KÖZÖS VÁLLALATOK LÉTREHOZÁSÁVAL KAPCSOLATBAN ÁLTALÁNOSAN ALKALMAZOTT KIKÖTÉSEK ÉRTÉKELÉSÉNEK ELVEI

A. Versenytilalmi kikötések

35. Az anyavállalat és a közös vállalat közötti versenytilalmi kikötés az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekinthető. A versenytilalmi kikötések tükrözhetik, többek között, hogy a tárgyalások során szükség van a jóhiszeműség biztosítására a közös vállalat eszközeinek lehető legteljesebb hasznosítására, vagy arra, hogy a közös vállalat az anyavállalatok által adott know how-t és goodwillt elsajátítsa, illetve a magáévá tegye; vagy az egyes anyavállalatok közös vállalathoz fűződő érdekeinek olyan versenycselekmények elleni védelmére, amelyeket egyebek mellett az anyavállalatok közös vállalatnak átadott vagy általa kifejlesztett know how-hoz és kialakított goodwillhoz való privilegizált hozzáférése könnyít meg.

36. Általános szabályként ezek a kikötések közös vállalatok esetén legfeljebb öt évre indokoltak. A Bizottság azonban úgy véli, hogy azokat a versenytilalmi kikötéseket, amelyek időtartama meghaladja a három évet, az eset konkrét körülményeinek kielégítően indokolniuk kell [31]. Az anyavállalat és a közös vállalat között létrejött olyan versenytilalmi kötelezettségek, amelyek a közös vállalat élettartamán túl nyúlnak, sohasem tekintendők az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek [32].

37. A versenytilalmi kikötés földrajzi alkalmazása csak arra a területre terjedhet ki, ahol az anyavállalatok az adott termékeket vagy szolgáltatásokat a közös vállalat megalapítása előtt forgalmazták [33]. Ez a földrajzi alkalmazás olyan területekre is kiterjeszthető, ahova az összefonódás létrejöttekor az anyavállalatok be kívántak lépni, feltéve, hogy már befektetéseket hajtottak végre ennek előkészítésére.

38. Ehhez hasonlóan a kikötéseknek a közös vállalat gazdasági tevékenységének tárgyát képező termékekre és szolgáltatásokra kell korlátozódnia. Ebbe beleérthetők az összefonódás létrejöttekor előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő termékek és szolgáltatások, valamint olyan termékek és szolgáltatások, amelyek fejlesztését már befejezték, de még nem dobták őket piacra.

39. Amennyiben a közös vállalkozást azért alapítják, hogy új piacra lépjenek be, a közös vállalat alapító okiratában vagy alapszabályában utalni kell a tevékenységi köréhez tartozó termékekre, szolgáltatásokra és területekre. Általában azt vélelmezik, hogy az egyik anyavállalat érdekeltsége a közös vállalatban nem igényel védelmet a másik anyavállalat versengő magatartásával szemben azokon a piacokon kívül, ahol a közös vállalat kezdettől fogva aktív.

40. Ezenkívül általános szabályként vélelmezik, hogy az irányítást nem gyakorló anyavállalatok és a közös vállalat között létrejött versenytilalmi kikötések nem kapcsolódnak közvetlenül, és nem szükségesek az összefonódás megvalósításához.

41. Ugyanezek az elvek alkalmazandók a vevőtoborzást tiltó és a bizalmas kezelésre vonatkozó kikötésekre, de korlátozó hatásuk nem terjedhet túl a versenytilalmi kikötésekén. Mivel azonban ezeknek a kikötéseknek az alkalmazási területe szűkebb lehet, mint a versenytilalmi kikötéseké, számos olyan helyzet adódik, amelyben az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekinthetők. Ehhez járul, hogy a bizalmas kezelésre vonatkozó kikötések időtartama túllépheti az öt évet, a szóban forgó eset konkrét körülményei függvényében, figyelembe véve az értékes üzleti titkaikat megvédeni kívánó vállalkozások érdekeit.

B. Licenciaszerződések

42. Az anyavállalat által a közös vállalat rendelkezésére bocsátott licencia az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek tekinthető. Ez a szabály attól függetlenül alkalmazható, hogy a licencia kizárólagos-e vagy sem, és időben korlátozott-e vagy nem. A licencia egy bizonyos alkalmazási területre korlátozódhat, amely megfelel a közös vállalat tevékenységének.

43. A közös vállalat által az anyavállalatok egyike rendelkezésére bocsátott licencia, illetve a kölcsönös licenciaadásra vonatkozó megállapodás ugyanolyan feltételekkel tekinthető az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek, mint üzletág eladása esetén. Az anyavállalatok közötti licenciaszerződések azonban nem tekinthetők egy közös vállalat működéséhez közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek.

44. Előfordulhat viszont, hogy az olyan licenciaszerződések, amelyek a versenyre nézve korlátozásokat tartalmaznak, de nem tekinthetők az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódónak és szükségesnek, a 240/96/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartoznak.

C. Beszerzési és szállítási kötelezettségek

45. Ha az anyavállalatok tovább folytatják tevékenységüket a termelési-forgalmazási láncban a közös vállalat piacát megelőző vagy követő fázisban lévő piacon, akkor minden beszerzési és szállítási megállapodásra, beleértve a forgalmazási megállapodásokat is, a vállalkozás eladása esetén érvényesülő elvek alkalmazandók.

[1] HL L 395., 1989.12.30., 1. o.; Helyesbítés: HL L 257., 1990.9.21., 13. o. Az 1310/97/EK tanácsi rendelettel (HL L 180., 1997.7.9., 1. o. ; Helyesbítés: HL L 40., 1998.2.13., 17. o. és HL L 199., 1997.7.26., 69. o.) módosított rendelet.

[2] A Szerződés 81. és 82. cikkét végrehajtó Első Rendelet (HL 13., 1962.2.21., 204/62. o.); az 1216/99/EK tanácsi rendelettel (HL L 148., 1999.6.15., 5. o.) módosított rendelet.

[3] HL L 175., 1968.7.23., 1. o.; Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított rendelet.

[4] HL L 378., 1986.12.31., 4. o.; Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított rendelet.

[5] HL L 374., 1987.12.31., 1. o.; a 2410/92/EGK tanácsi rendelettel (HL L 240., 1992.8.24., 18. o.) módosított rendelet.

[6] Lásd az egyes összefonódások kezelésének a 4064/89/EGK tanácsi rendeletnek megfelelő egyszerűsített eljárásáról szóló bizottsági közlemény 14. bekezdését (HL C 217., 2000.7.29., 32. o.).

[7] HL C 203., 1990.8.14., 5. o.

[8] A Bizottság 2000. december 18-i határozata (COMP/M.1863 – Vodafone/BT/Airtel JV, (20) preambulumbekezdés).

[9] A Bizottság 1998. július 30-i határozata (IV/M.1245 – Valeo/ITT Industires, (59) preambulumbekezdés); a Bizottság 1999. március 3-i határozata (IV/M.1442 – MMP/AFP, (17) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. március 9-i határozata (COMP/M.2330 – Cargill/Banks, (30) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. március 20-i határozata (COMP/M.2227 – Goldman Sachs/Messer Griesheim, (11) preambulumbekezdés).

[10] A Bizottság 2000. február 25-i határozata (COMP/M.1841 – Celestica/IBM).

[11] A Bizottság 1999. március 30-i határozata (IV/JV.15 – BT/AT & T, (207)–(214) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. december 22-i határozata (COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV, (49), (56) és (57) preambulumbekezdés).

[12] A Bizottság 2001. március 2-i határozata (COMP/M.2305 – Vodafone Group plc/Eircell, (22) preambulumbekezdés).

[13] A Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1996. január 31-i 240/96/EK bizottsági rendelet 10. cikkének meghatározása szerint (HL L 31., 1996.2.9., 2. o.).

[14] A Bizottság 1998. április 2-i határozata (IV/M.1127 – Nestlé/Dalgety, (33) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. szeptember 1-jei határozata (COMP/M.2077 – Clayton Dubilier & Rice/Iteltel, (15) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. március 2-i határozata (COMP/M.2305 – Vodafone Group plc/Eircell, (21) és (22) preambulumbekezdés).

[15] A Bizottság 1999. április 12-i határozata (IV/M.1482 – Kingfisher/Großlabor, (26) preambulumbekezdés); a Bizottság 1997. december 14-i határozata (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, (17) preambulumbekezdés).

[16] A Bizottság 2000. szeptember 1-jei határozata (COMP/M.1980 – Volvo/Renault VI, (56) preambulumbekezdés).

[17] A Bizottság 1997. december 14-i határozata (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, (17) preambulumbekezdés); a Bizottság 1999. április 12-i határozata (IV/M.1482 – Kingfisher/Großlabor, (27) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. április 6-i határozata (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, (28) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. augusztus 4-i határozata (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, (18) preambulumbekezdés).

[18] A Bizottság 1997. december 14-i határozata (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, (17) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. március 2-i határozata (COMP/M.2305 – Vodafone Group plc/Eircell, (22) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. április 6-i határozata (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, (28) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. augusztus 4-i határozata (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, (18) preambulumbekezdés).

[19] A Bizottság 1993. február 4-i határozata (IV/M.304 – Tesco/Catteau, (14) preambulumbekezdés); a Bizottság 1997. december 14-i határozata (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, (19) preambulumbekezdés); a Bizottság 1999. április 12-i határozata (IV/M.1482 – Kingfisher/Großlabor, (27) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. április 6-i határozata (COMP/M.1832 – Ahold/ICA Förbundet/Canica (26) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. június 22-i határozata (COMP/JV.40 – Canal+/Lagardère/Canalsatellite, (61) preambulumbekezdés).

[20] A Bizottság 1999. április 12-i határozata (IV/M.1482 – Kingfisher/Großlabor, (28) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. szeptember 1-jei határozata (COMP/M.1980 – Volvo/Renault VI, (56) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. április 6-i határozata (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, (28) preambulumbekezdés).

[21] Beleértve a szabadalmi oltalom iránti kérelmeket, használati mintákat, félvezető termékek topográfiáit, a francia jogban használt certificats d'utilité-t és certificats d'addition-t és az ezek iránti kérelmeket, a gyógyszeripari termékekre vonatkozó kiegészítő oltalmi tanúsítványokat, valamint az egyéb termékekre szerezhető kiegészítő oltalmi tanúsítványokat és a növénynemesítői tanúsítványokat (amint arra a 240/96/EK bizottsági rendelet 8. cikke hivatkozik).

[22] A Bizottság 240/96/EK rendeletének 10. cikkében szereplő meghatározás szerint.

[23] A Bizottság 2000. szeptember 1-jei határozata (COMP/M.1980 – Volvo/Renault VI, (54) preambulumbekezdés).

[24] A Bizottság 2001. április 6-i határozata (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, (31) preambulumbekezdés).

[25] A Bizottság 1998. július 30-i határozata (IV/M.1245 – Valeo/ITT Industries, (63) és (64) preambulumbekezdés); a Bizottság 1999. március 30-i határozata (IV/JV.15 – BT/AT & T, (209), (210) és (212) preambulumbekezdés) ; a Bizottság 2000. szeptember 1-jei határozata (COMP/M.1980 – Volvo/Renault VI, (55) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. április 6-i határozata (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, (28) preambulumbekezdés).

[26] A Bizottság 1998. július 30-i határozata (IV/M.1245 – Valeo/ITT Industries, (64) preambulumbekezdés).

[27] A Bizottság 1999. március 30-i határozata (IV/JV.15 – BT/AT & T, (209) preambulumbekezdés).

[28] A Bizottság 1997. február 2-i határozata (IV/M.984 – Dupont/ICI, (55) preambulumbekezdés); a Bizottság 1998. július 30-i határozata (IV/M.1245 – Valeo/ITT Industries, (64) preambulumbekezdés); a Bizottság 2001. április 6-i határozata (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, (31) preambulumbekezdés).

[29] A Bizottság 1999. március 30-i határozata (IV/JV.15 – BT/AT & T, (207) és (211) preambulumbekezdés).

[30] HL L 336., 1999.12.29., 21. o.

[31] A Bizottság 2000. október 16-i határozata (COMP/M.2137 – SLDE/NTL/MSCP/Noos, (41) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. augusztus 4-i határozata (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, (18) és (19) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. december 22-i határozata (COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV, (49) preambulumbekezdés).

[32] A Bizottság 2000. július 10-i határozata (COMP/M.1964 – Planet Internet/Fortis Bank/Mine JV, (16) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. augusztus 29-i határozata (COMP/M.1913 – Lufthansa Menzies/LGS/JV, (18) preambulumbekezdés).

[33] A Bizottság 2000. augusztus 29-i határozata (COMP/M.1913 – Lufthansa Menzies/LGS/JV, (18) preambulumbekezdés); a Bizottság 2000. december 22-i határozata (COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV, (49) preambulumbekezdés).

--------------------------------------------------