HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 291/1

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (1) bekezdése szerint a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű (de minimis) megállapodásokról szóló közlemény

2014/С 291/01

I.

1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének (1) bekezdése megtiltja a vállalkozások közötti olyan megállapodásokat, melyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, és melyeknek célja vagy hatása a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása. Az Európai Unió Bírósága tisztázta, hogy ez a rendelkezés nem alkalmazható, amennyiben a megállapodásnak a tagállamok közötti kereskedelemre vagy versenyre kifejtett hatása nem érzékelhető (1).

2. A Bíróság azt is kimondta, hogy az olyan megállapodás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és amelynek célja a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása – jellegénél fogva és bármely esetleges hatásától függetlenül – érzékelhetően korlátozza a versenyt (2). E közlemény tehát nem terjed ki az olyan megállapodásokra, amelyek célja a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása a belső piacon belül.

3. A Bizottság e közleményben piaci részesedési küszöbértékek segítségével jelzi azon körülményeket, amelyek fennállása esetén nem tekinti a Szerződés 101. cikke szerinti érzékelhető versenykorlátozásnak azokat a megállapodásokat, amelyek hatásaként megvalósulhat a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása. Az érzékelhetőség fenti negatív meghatározása nem jelenti azt, hogy azok a vállalkozások közötti megállapodások, amelyek túllépik az e közleményben meghatározott küszöbértékeket, a verseny érzékelhető korlátozásának minősülnek. Az ilyen megállapodások hatása a versenyre még mindig lehet elhanyagolható, és ezért lehet, hogy a Szerződés 101. cikk (1) bekezdése azokat nem tiltja (3).

4. Egyes megállapodások esetleg azért is kívül esnek a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésének hatályán, mert nem képesek érzékelhetően befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet. E közlemény nem jelöli meg, hogy mi minősül a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető befolyásolásának. Erre vonatkozó iránymutatás található a kereskedem hatásáról szóló bizottsági közleményben (4), amelyben a Bizottság 5 %-os piaci részesedési küszöbérték, és 40 millió eurós üzleti forgalmi küszöbérték kombinációja segítségével számszerűsíti, hogy főszabály szerint mely megállapodások nem alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető befolyásolására (5). E megállapodások általában véve még abban az esetben sem tartoznak a Szerződés 101. cikkének hatálya alá, ha céljuk a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása.

5. Az e közlemény körébe tartozó esetekben a Bizottság sem panasz esetén, sem hivatalból nem indít eljárást. Ezenfelül, ha a Bizottság kezdeményezte az eljárást, azonban a vállalkozások igazolni tudják, hogy jóhiszeműen feltételezték azt, hogy nem lépték túl a 8., 9., 10. és 11. pontban említett piaci részesedéseket, a Bizottság nem szab ki bírságot. Bár ez rájuk nézve nem kötelező, ez a közlemény útmutatást kíván adni a tagállamok bíróságainak és versenyhatóságainak a Szerződés 101. cikk alkalmazására vonatkozóan (6).

6. Az e közleményben meghatározott elvek a vállalkozások társulásai által hozott döntésekre és az összehangolt magatartásokra is vonatkoznak.

7. Ez a közlemény nem érinti a Szerződés 101. cikkének az Európai Unió Bírósága által adott esetleges értelmezését.

II.

8. A Bizottság azon az állásponton van, hogy a vállalkozások közötti olyan megállapodások, melyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, és melyeknek hatása a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, nem korlátozzák érzékelhetően a versenyt a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében: a) ha a megállapodás részes feleinek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 10 %-ot a megállapodás által érintett piacok egyikén sem, amennyiben a megállapodás olyan vállalkozások között jött létre, melyek e piacok bármelyikén egymásnak tényleges vagy potenciális versenytársai (versenytársak közötti megállapodás) (7); vagy b) ha a megállapodás részes feleinek egyedi piaci részesedése nem haladja meg a 15 %-ot a megállapodás által érintett bármely érintett piacon, amennyiben a megállapodás olyan vállalkozások között jött létre, melyek e piacok bármelyikén egymásnak nem tényleges vagy potenciális versenytársai (nem versenytársak közötti megállapodás).

9. Azokban az esetekben, ahol a megállapodást nehéz besorolni versenytársak közötti megállapodásként vagy nem versenytársak közötti megállapodásként, a 10 %-os küszöb alkalmazandó.

10. Amennyiben az érintett piacon a versenyt a különböző szállítók vagy forgalmazók által megkötött, termékek vagy szolgáltatások eladására vonatkozó megállapodások halmozott hatása korlátozza (a piacra hasonló hatással bíró megállapodások párhuzamos hálózatainak halmozott kizáró hatása), a 8. és 9. pontban meghatározott piaci részesedési küszöbértékeket mind a versenytársak közötti megállapodások, mind a nem versenytársak közötti megállapodások esetében 5 %-ra kell csökkenteni. Az 5 %-nál alacsonyabb piaci részesedéssel bíró egyedi szállítókat vagy forgalmazókat általában úgy tekintik, hogy nem járulnak hozzá jelentős mértékben a halmozott kizáró hatáshoz (8). Nem valószínű, hogy létezik halmozott kizáró hatás, ha az érintett piac kevesebb mint 30 %-át fedik le hasonló hatással bíró párhuzamos megállapodások (hálózatai).

11. A Bizottság álláspontja továbbá az, hogy a megállapodások nem korlátozzák érzékelhetően a versenyt, ha a megállapodás feleinek piaci részesedése két egymást követő naptári évben nem haladja meg 2 százalékpontnál többel a 8., 9. és 10. pontban meghatározott 10 %-os, 15 %-os, illetve 5 %-os küszöböt.

12. A piaci részesedés kiszámítása érdekében meg kell határozni az érintett piacot. Ez az érintett termékpiacból és az érintett földrajzi piacból áll. Az érintett piac meghatározásakor az érintett piac meghatározásáról szóló közleményben szereplő meghatározásra kell hivatkozni (9). A piaci részesedéseket az eladások értékadatai alapján, vagy megfelelő esetben a beszerzések értékadatai alapján kell számítani. Ha értékadatok nem elérhetőek, más megbízható piaci információn – beleértve a mennyiségi adatokat – alapuló becsléseket lehet alkalmazni.

13. A Bíróság 2. pontban említett pontosítására figyelemmel, e közlemény nem terjed ki az olyan megállapodásokra, melyeknek célja a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása. A Bizottság tehát nem alkalmazza a 8., 9., 10 és 11. pontban meghatározott piaci részesedési küszöbök által létrehozott védett kikötőt ezekre a megállapodásokra (10). Ami például a versenytársak közötti megállapodásokat illeti, a Bizottság nem alkalmazza az e közleményben meghatározott elveket különösen az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokra, amelyek közvetlen vagy közvetett célja a) az árak rögzítése termékek harmadik személyeknek történő értékesítése során; b) a kibocsátás vagy az értékesítés korlátozása; vagy c) a piacok vagy a fogyasztók körének felosztása. Hasonlóképpen, a Bizottság nem alkalmazza az e piaci részesedési küszöbök által létrehozott védett kikötőt azokra a megállapodásokra, amelyek a jelenlegi vagy jövőbeni bizottsági csoportmentességi rendeletekben (11) felsorolt különösen súlyos korlátozások bármelyikét tartalmazzák, és amelyek esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy céljuknál fogva általában korlátozzák a versenyt.

14. A 8., 9., 10. és 11. pontban meghatározott piaci részesedési küszöbök által létrehozott védett kikötő különösen fontos az olyan megállapodási kategóriák esetében, amelyekre a Bizottság csoportmentességi rendeleteinek egyike sem terjed ki (12). A védett kikötő a bizottsági csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó megállapodások esetében is lényeges, amennyiben e megállapodások úgynevezett mentességből kizárt korlátozást tartalmaznak, vagyis olyan korlátozást amelyet nem soroltak fel a különösen súlyos korlátozások között, mégsem terjednek ki rá a bizottsági csoportmentességi rendeletek (13).

15. E közlemény alkalmazásában, a „vállalkozás”, „a megállapodás részes fele”, a „forgalmazó” és a „szállító” megnevezés a hozzájuk kapcsolt vállalkozásokat is jelenti.

16. A közlemény alkalmazásban „kapcsolt vállalkozások” a) olyan vállalkozások, amelyekben a megállapodásban részes fél közvetlenül vagy közvetve: i. a szavazati jogok több mint felével rendelkezik; vagy ii. jogosult a felügyelőbizottság, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy iii. jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására; b) olyan vállalkozások, melyek közvetlenül vagy közvetve az a) alpontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkeznek a megállapodás egyik részes fele felett; c) olyan vállalkozások, amelyekben a b) alpontban említett valamely vállalkozás közvetve vagy közvetlenül rendelkezik az a) alpontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel; d) olyan vállalkozások, amelyekben a megállapodás valamely részese az a), b) vagy c) alpontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel együttesen rendelkezik az a) alpontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel; e) olyan vállalkozások, amelyekben az a) alpontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel együttesen rendelkeznek: i. a megállapodásban részt vevő felek, vagy azoknak az a)–d) alpontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy ii. a megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az a)–d) alpontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása, és egy vagy több harmadik vállalkozás.

17. A 16. pont e) alpontja alkalmazásában az e vállalkozások által közösen birtokolt piaci részesedéseket egyenlő arányban osztják fel a 16. pont a) alpontjában felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkező minden egyes vállalkozás között.

(1) Lásd a C-226/11. sz. Expedia ügyben hozott ítélet (még nem tették közzé) 16 és 17. pontját.

(2) Lásd a C-226/11. sz. Expedia ügyben hozott ítéletet és különösen annak 35., 36. és 37. pontját.

(3) Lásd például a C-215/96. és C-216/96. sz. Bagnasco és társai egyesített ügyben hozott ítélet [EBHT1999., I-135. o.] 34. és 35. pontját.

(4) Commission Notice – Guidelines on the effect on trade concept contained in Articles 81and 82 of the Treaty (A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kereskedelem hatásának a Szerződés 81. és 82. cikkébe foglalt fogalmáról, (HL C 101., 2004.4.27., 81. o.) és különösen annak 44–57. pontja.

(5) Meg kell jegyezni, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.), illetve az annak helyébe lépő bármely ajánlás meghatározása szerinti kis- és középvállalkozások (kkv-k) közötti megállapodások általában véve szintén nem alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. Lásd különösen a kereskedelem hatásáról szóló közlemény 50. pontját.

(6) Különösen annak megállapítása érdekében, hogy a versenykorlátozás érzékelhető-es vagy sem, a tagállami versenyhatóságok és bíróságok figyelembe vehetik az e közleményben megállapított küszöböket, azonban nem kötelesek erre. Lásd a C-226/11. sz. Expedia ügyben hozott ítélet 31. pontját.

(7) A tényleges vagy potenciális versenytársak fogalmáról lásd: A Bizottság közleménye – Iránymutatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról, (HL C 11., 2011.1.14., 1. o.) 10. pont. Két vállalkozás akkor minősül tényleges versenytársnak, ha ugyanazon az érintett piacon tevékenykednek. Valamely vállalkozás akkor tekintendő a másik potenciális versenytársának, ha – megállapodás hiányában – a relatív árak kismértékű, de tartós emelkedése esetén valószínű, hogy az első vállalkozás rövid időn belül vállalja az azon érintett piacra való belépéshez szükséges kiegészítő beruházásokat vagy más szükséges átállási költségeket, amelyen a másik vállalkozás tevékenykedik.

(8) Lásd még a vertikális korlátozásokról szóló iránymutatást (HL C 130., 2010.5.19., 1. o.), különösen a 76., 134. és 179. pontot. Míg a vertikális korlátozásokról szóló iránymutatásban bizonyos korlátozások tekintetében nemcsak az egy bizonyos szállító vagy vevő által elért teljes, hanem az általa elért lekötött piaci részesedéseket is említik, e közleményben a piaci részesedésre vonatkozó valamennyi küszöbérték a teljes piaci részesedésre vonatkozik.

(9) Közlemény a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.).

(10) E megállapodások esetében a Bizottság mérlegelési jogkörével él annak eldöntésekor, hogy indít-e eljárást vagy sem.

(11) A nem versenytársak közötti szállítási és forgalmazási megállapodások esetében lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendeletet (HL L 102., 2010.4.23., 1. o.) és különösen annak 4. cikkét, valamint a nem versenytársak közötti licencia-megállapodások esetében lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2014. március 21-i 316/2014/EU bizottsági rendeletet (HL L 93., 2014.3.28., 17. o.) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdését. A versenytársak közötti megállapodások esetében lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. december 14-i 1217/2010/EU bizottsági rendeletet (HL L 335., 2010.12.18., 36. o.) és különösen annak 5. cikkét, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. december 14-i 1218/2010/EU bizottsági rendeletet (HL L 335., 2010.12.18., 43. o.) és különösen annak 4. cikkét, valamint a 316/2014/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdését.

(12) Például egyetlen csoportmentességi rendelet sem fedi le a védjegyhasználati megállapodásokat, és a legtöbb versenytársak közötti megállapodás-típust, a kutatás-fejlesztési megállapodások és a szakosítási megállapodások kivételével.

(13) A kizárt korlátozások tekintetében lásd különösen a 330/2010/EU rendelet 5. cikkét, a 316/2014/EK rendelet 5. cikkét, valamint az 1217/2010/EU rendelet 6. cikkét.