EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.8.5. COM(2021) 449 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről és a Horizont 2020 keretprogram 2020. évi nyomon követéséről



A Bizottság tovább erősítette a K+I együttműködést a stratégiai partnerekkel és régiókkal, például Afrikával az első EU-Afrikai Unió K+I miniszteri találkozó megszervezésével, továbbá folytatta a jövőbeli tudományos, technológiai és innovációs együttműködésre vonatkozó, ambiciózus EU-Kína közös ütemterv kidolgozására irányuló munkát, amelynek középpontjában az egyenlő versenyfeltételek és a kölcsönösség elérése állt. Az Afrika-partnerség biztosította a keretet ahhoz, hogy a Horizont Európa keretében továbbfejlesszék az EU és az Afrikai Unió között a megújuló energiával kapcsolatban még a Horizont 2020 során megkezdett együttműködést. A Latin-Amerikával és a Karib-térséggel folytatott együttműködést különösen az EU-CELAC K+I-ről szóló közös kezdeményezés vezető tisztviselői ülésének sikeres megszervezése révén erősítették meg, amely előkészítette az utat az infrastruktúrákra, mobilitásra, globális társadalmi kihívásokra vonatkozó, 2021–2023-as stratégiai ütemtervnek és az innovációs együttműködés új pillérének elfogadása előtt. A 2020 decemberében megrendezett nyugat-balkáni miniszteri találkozón, amelynek célja az volt, hogy tovább erősítse az EU-hoz fűződő regionális kapcsolatokat az oktatás és képzés, valamint a K+I területén, jóváhagyták az innovációra, kutatásra, oktatásra, kultúrára, ifjúságra és sportra vonatkozó nyugat-balkáni menetrend tartalmát. A keleti partnerség keretében a K+I-vel foglalkozó panel megvitatta a 2020 utáni időszakra vonatkozó új K+I-célokra irányuló javaslatot. Az Innovációs Küldetés (az egyik olyan kulcsfontosságú nemzetközi együttműködési platform, amelyen keresztül az EU az európai zöld megállapodás globális hatókörét mozdítja elő) az első ötéves megbízatásának végére ért. Most már készen áll arra, hogy a következő, 2021 júniusában Chilében tartandó miniszteri találkozón megkezdődjön a második szakasza. Az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) ajánlástervezetet tett közzé a nyílt tudományról (amelyhez a Bizottság is hozzájárult), amely közös értékeket és elveket fogalmaz meg, és konkrét intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat határoz meg a tudományos ismeretek és kutatási adatok világszerte történő előállításának és terjesztésének megkönnyítéséhez. A ritka betegségek kutatásával foglalkozó, többek között a Bizottság által irányított nemzetközi konzorcium a ritka betegségek kezelésére használt gyógyszerek fejlesztésére vonatkozó útmutatót tett közzé, amelynek célja a ritka betegségek gyógyszerfejlesztésének felgyorsítása az EU-ban, az Egyesült Államokban és Japánban rendelkezésre álló erőforrások és eszközök szabványosított keretben történő szervezése révén. Fokozódott a nem uniós országoknak a Horizont Európa programban való társult tagságára irányuló felkészülés. Az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások eredményeként létrejött az EU és az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás, amely az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételére is kiterjed. 3.3Partnerség a tagállamokkal A Bizottság 2020. szeptember 30-án elfogadta az Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában című közleményt (az új EKT), hogy egy jövőbe tekintő program segítségével új élettel töltse meg az Európai Kutatási Térséget. A közlemény többek között a következőket jelentette be: i. célzott intézkedések a tudásból származó értékteremtés irányadó elveinek aktualizálása és továbbfejlesztése érdekében; ii. a szellemi tulajdon intelligens használatára vonatkozó gyakorlati kódex; valamint iii. közös ipari technológiai ütemtervek kidolgozására, az új ipari stratégia végrehajtásának támogatására és a kutatási eredmények reálgazdaságba való átvitelének felgyorsítására irányuló fellépések. Ez segíteni fogja az uniós ipart abban, hogy megbirkózzon a kettős – zöld és digitális – átállással, és ellenállóbbá váljon. Miután 2020 decemberében a Tanács elfogadta az új EKT-ra vonatkozó következtetéseit, és az Európai Kutatási Térséggel és Innovációval Foglalkozó Bizottsággal szoros együttműködésben a Bizottság létrehozta az átállással foglalkozó EKT-fórumot . A kutatók karrierje és mobilitása terén az új EKT céljai a következők: i. keretet biztosítani a kutatói karrier számára, beleértve a kutatók készségtaxonómiáját szakmájuk ismertségének növelése érdekében; ii. az „agyáramlás” ösztönzésére és az inkluzivitás biztosítására irányuló kötelezettségvállalásra támaszkodni; továbbá iii. vonzó feltételek teremteni a kutatók számára. Az európai egyetemek jövőjére vonatkozó 2030-as jövőkép felé című, 2020. októberi jelentés tematikus és több területet érintő kutatási és innovációs ágakat határozott meg. Az EKT és az európai oktatási térség közötti, a tagállamokkal és az érdekelt felekkel 2021-ben kidolgozandó „Európai Egyetemi Stratégia” formájában megvalósuló további szinergiák előnyösek lesznek az európai egyetemek számára. A 2020. évi európai szemeszter gazdaságpolitikai koordinációs ciklusának részeként 21 tagállam kapott országspecifikus ajánlást a K+I beruházások fellendítésére. Ennek támogatása érdekében a (2020. szeptember 17-én közzétett) 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia meghatározta a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fő irányvonalait, a Bizottság pedig segítette a tagállamokat a 2021–2023-as időszakra vonatkozó helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy hozzáférjenek az eszköz által a reformokhoz és beruházásokhoz nyújtott támogatáshoz. Eddig a helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kidolgozó tagállamok többsége a hidrogénnel, tiszta energiával, fenntartható mobilitással, éghajlatbarát felújítással és építőiparral, valamint az ipar dekarbonizációjával kapcsolatos K+I-beruházásokra és reformokra összepontosít. A szakpolitika-támogató eszköz már biztosított konkrét támogatási tevékenységeket Ciprus, Lettország, Örményország és Málta számára, valamint a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tudáscserét. Az átállási teljesítményindexről szóló első jelentés egyszerűsített keretet biztosít a tagállamok számára az előrehaladás nyomon követéséhez és azon négy átállással kapcsolatos kiemelt intézkedések meghatározásához, amelyekkel Európának a fenntarthatóság biztosítása érdekében foglalkoznia kell: gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi és irányítási. 4.A Horizont 2020 keretprogram végrehajtása 4.1. A felhívásokra adott válaszok (a 2014–2020-as időszakra) A Horizont jelzőrendszere szerint (2021. június 21-én) 2020 végéig 967 Horizont 2020 pályázati felhívás határideje járt le, és 283 078 támogatható pályázatot nyújtottak be, amelyekhez összesen 473,2 milliárd EUR uniós hozzájárulást igényeltek. Ebből 33 791 pályázat kapott támogatást, így az első hat évben összesen 11,94 % volt a támogatható pályázatok aránya. 35 027 támogatási megállapodást írtak alá, 66,23 milliárd EUR-os uniós költségvetési juttatással. A finanszírozás legnagyobb kedvezményezettjei továbbra is a felsőoktatási szervezetek (az összes kedvezményezett 39,4 %-a), míg az „ipari vezető szerep” és a „társadalmi kihívások” prioritás keretében nyújtott uniós finanszírozás 24,73 %-át a kkv-k kapják.

4.2A Horizont 2020 kiválasztott jellemzői COVID19 2020-ban az első prioritás a Horizont 2020 keretprogram által támogatott K+I törekvések mozgósítása volt, amelyek az EU-ban és a nemzetközi partnerekkel közösen valósultak meg a világjárvány elleni küzdelem érdekében. A Bizottság már januárban célirányos K+I tevékenységeket indított el a világjárványból eredő különböző kihívások kezelésére irányuló kötelezettségvállalás részeként, amelyben az EU globális szinten vezető szerepet vállalt, többek között segélyezőként is. A Horizont 2020 keretében nyújtott finanszírozás segítette a meglévő többoldalú kutatási platformokat abban, hogy felgyorsítsák a hatékony kezelések, oltóanyagok, terápiás és diagnosztikai eljárások kifejlesztésére, valamint a megfizethető áron való egyetemes hozzáférés biztosítására irányuló erőfeszítéseiket. Eddig a Horizont 2020-ból 602,3 millió EUR-ban részesültek azok a projektek, amelyek célja diagnosztika, kezelések (a meglévő kezelések átszervezését, a vérplazmát, monoklónos antitesteket is beleértve), oltóanyagok fejlesztése, epidemiológia, a járványokkal összefüggő felkészültség és válaszreakció, társadalmi-gazdasági szempontok mentális egészség, termelési és digitális technológiák, valamint az ezt a kutatást lehetővé tevő infrastruktúrák és adatforrások. A munkaprogram „Egészségügy” része keretében 2020. január 30-án, azaz akkor, amikor az Egészségügyi Világszervezet a Covid19-et nemzetközi horderejű közegészségügyi veszélyhelyzetté nyilvánította, rekordidővel hirdették ki a világjárvány kezelésére irányuló első veszélyhelyzeti felhívást, amely valószínűleg világszerte az első ilyen felhívás volt. Ennek eredményeként 18 projekt részesült összesen 48,2 millió EUR uniós finanszírozásban. Az ugyanezen munkaprogram részét képező második, májusi felhívás nyomán 23 projekt részesült 128 millió EUR összegű uniós finanszírozásban. További mintegy 22,7 millió EUR összegű finanszírozást mozgósítottak és ítéltek oda hét, folyamatban lévő támogatási megállapodáshoz a világjárványhoz kapcsolódó további tevékenységek fedezésére. Ezenkívül 400 millió EUR-t különítettek el a Horizont 2020 InnovFinből az oltóanyagok (pl. a BioNTech és a CureVac által végzett) és egyéb beavatkozások, gyógyszerek, orvostechnikai és diagnosztikai eszközök (pl. Scope Fluidics) vagy új kritikus K+I infrastruktúrák (többek között gyártólétesítmények) fejlesztésének felgyorsítására. Más, uniós finanszírozású projektek (pl. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax) számos technológia (DNS, RNS és vírusvektorok) fejlesztésén és hasznosításán dolgoznak a vakcinajelöltek fejlesztési folyamatainak bővítése érdekében. Az ADITEC és az OptiMalVax az új immunizációs technológiák kifejlesztésére irányuló projektek közé tartoznak, amelyeket már klinikai vizsgálatokban is alkalmaznak annak érdekében, hogy növeljék az oltóanyagok hatékonyságát is – az idősek és a fiatalok kielégítetlen szükségleteire vonatkozóan is. A Horizont 2020 és elődje, a hetedik keretprogram (FP7) által finanszírozott további 586 projektről megállapítást nyert, hogy hozzájárultak a tudományos ismeretekhez vagy technológiákhoz, például a védőruházatok új fertőtlenítő bevonataihoz, a betegek biztonságos szállításához, a szennyvízkezeléshez és a digitális alkalmazásokhoz. Az európai és fejlődő országok klinikai vizsgálatokkal foglalkozó partnersége (EDCTP) három egymást követő veszélyhelyzeti felhívást tett közzé a Covid19 terjedésének kezelésére és/vagy megelőzésére irányuló kutatási tevékenységekre, 35 millió EUR összköltségvetéssel. Emellett az afrikai országok fertőző betegségek járványkitöréseire történő reagálási képességeinek megerősítését célzó két fő EDCTP-hálózat azonnal átirányította erőfeszítéseit a Covid19-problémák kezelésére. Az innovatív gyógyszerekre vonatkozó kezdeményezés keretében indított „21. felhívás” a Covid19-járványra reagáló kutatási pályázatokra irányul, 72 millió EUR összegű finanszírozást kapott a Horizont 2020 programból, 45 millió EUR-t pedig ágazati kötelezettségvállalásokból. A Covid19 okozta gazdasági zavarok kezelését célzó szakpolitikai válasz részeként módosult az InnovFin kkv-garanciaeszköz annak érdekében, hogy megkönnyítsék az innovatív vállalkozások finanszírozáshoz jutását, különös tekintettel a likviditási eszközökre és a működőtőke-finanszírozásra. 2020. december 31-ig több mint 3 300 vállalat, elsősorban kkv részesült 1,7 milliárd EUR összegű finanszírozásban. Emellett az InnovFin tőkefinanszírozási eszköz keretében létrehoztak egy új helyreállítási tőkefinanszírozási eszközt az innovatív technológiai vállalatok számára, hogy enyhítsék a Covid19-válság kockázati tőkepiacra gyakorolt hatását, és különösen a portfóliótársaságok szintjén megnövekedett készpénzhasználatot. 100 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre az InnovFin pénzügyi közvetítőinek, hogy biztosíthassák a Covid19-válság által negatívan érintett portfóliótársaságok támogatásához szükséges további beruházási kapacitást. A munkaprogram „Kutatási infrastruktúrák” című része úgy módosult, hogy a támogatást igénylő konkrét területeken testre szabott kiegészítő eseti támogatást is tartalmazzon. Ezek közé tartozott a SARS-Cov2 diagnosztikai tesztnek az egész EU-ban és az egész világon történő terjesztése (az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal és az Egészségügyi Világszervezettel közösen), valamint a vakcinákkal kapcsolatos célzott K+F támogatás, továbbá egy új lakossági egészségügyi információs kutatási infrastruktúra létrehozása (ami egyúttal kiindulópontot jelent az európai egészségügyi adattér kiépítéséhez). Külön hasznosítási kötelezettségeket vezettek be a Covid19-cel összefüggő veszélyhelyzeti felhívásokra, továbbá elkészült a kutatási eredmények maximalizálására irányuló, az uniós Covid-kutatások manifesztója , amelynek már több mint 2 200 aláírója van, és amelyet az Egészségügyi Világszervezet is támogat. A klímasemlegesség modellezésére irányuló projektek portfóliójának (főként integrált értékelési modelleknek) mobilizálása azzal a céllal történt, hogy megvizsgálják a világjárvány éghajlat-politikai intézkedésekre gyakorolt hatásait, és szakpolitikai ajánlásokat fogalmazzanak meg a zöld és reziliens helyreállításhoz. Több kutatási projekt is folyamatban van a pandémia kockázata és a biológiai sokféleség csökkenése közötti összefüggések értékelése céljából. A világjárvány okozta adminisztratív problémák kezelése érdekében a Horizont 2020 keretprogramból finanszírozásban részesülő konzorciumoknak felajánlották, hogy igény szerint és további indokolás nélkül kérelmezzék projektjeik hat hónappal történő meghosszabbítását, és arra is lehetőségük volt, hogy az eredetileg tervezettnél később nyújtsák be időszakos jelentésüket és kifizetési kérelmeiket.

Az európai zöld megállapodás A Horizont 2020 program időtartama alatt az éghajlat-politikára és a fenntartható fejlődésre előirányzott költségvetési arány 35 %, illetve 60 % volt. 2020 végére a kiadások az előbbi esetében elérték a 31 %-ot, az utóbbi esetében pedig a 65 %-ot. Annak ellenére, hogy a hetedik keretprogramhoz képest jelentős növekedés történt, az éghajlat-politikai beruházások még nem érték el a kitűzött célt. Ennek kezelése érdekében célzott intézkedésekre került sor, ideértve az európai zöld megállapodás szeptemberben közzétett új pályázati felhívását is, amely az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokat végül a 35 %-os küszöbérték fölé emeli (36 %-ra). Ennek az 1 milliárd EUR összegű felhívásnak az a célja, hogy reagáljon a klímaválságra, nagyobb védelmet biztosítson a biológiai sokféleség és a veszélyeztetett élőhelyek számára, és felgyorsítsa a fenntartható helyreállítást. A felhívás az első lépést jelentette a klímasemleges és társadalmilag innovatív városok felé, és a zöld megállapodás energiaprioritásainak – nevezetesen az innovatív szárazföldi és tengeri megújulóenergia-technológiáknak, a hidrogéntermeléshez szükséges 100 MW teljesítményű elektrolizátor demonstrációjának, valamint Afrika zöld energiára való átállása felgyorsításának és az épületek energiahatékonyságának – a kezelése felé tett első lépés volt. A felhívás az erdőtüzek megelőzése és leküzdése innovatív módjainak integrálására és demonstrálására is kiterjedt. Egyértelmű és kézzelfogható megoldások várhatók az európai zöld megállapodás prioritásainak megfelelő nyolc területen és két horizontális területen: „a tudás erősítése” és „a polgárok szerepvállalásának növelése”. A felhívás kitért a „termelőtől a fogyasztóig” uniós stratégia középpontjában álló fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállást támogató innovációs lehetőségekre is. A pályázati felhívás 2021. január 27-én zárult le, és a 20 tematikus témakörben több mint 1 500 pályázatot nyújtottak be. A vissza nem térítendő támogatások aláírására várhatóan 2021 utolsó negyedévében kerül sor. A Horizont 2020 keretprogram során a projektek hozzájárultak Európa Föld-megfigyelési kapacitásainak bővítéséhez és a konkrét felhasználók igényeinek megfelelő megoldások kidolgozásához. A Horizont 2020 vége felé e projektek kimenetelei és eredményei hozzájárultak a Föld-megfigyelési csoport (GEO) különböző tevékenységeihez és az EuroGEO kezdeményezéshez, különösen a fenntartható fejlesztési célokhoz és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodáshoz. Ezek az erőfeszítések a Horizont Európa keretében is folytatódni fognak. Nemzetközi együttműködés 2014 és 2020 között az uniós tagállamok résztvevői kapták a támogatások 90,41 %-át, a fennmaradó összeget pedig a társult (8,85 %) és egyéb nem uniós országok (0,74 %) kapták. Míg a társult országok részvételi aránya (7,68 %) megfelel a kapott támogatásnak, a nem társult nem uniós országok részvételi aránya jelentősen magasabb (4,0 %), ami jelzi a finanszírozástól független nemzetközi nyitottság iránti érdeklődést. A 2018–2020-as munkaprogram több mint 30 „nemzetközi együttműködési kiemelt kezdeményezést” tartalmazott, közel 2 milliárd EUR összegű uniós költségvetéssel, amelynek célja, hogy a Horizont 2020 első éveiben megfordítsa a nemzetközi együttműködés csökkenő tendenciáját. A kiemelt kezdeményezések pozitív hatást fejtettek ki: a nem társult harmadik országokban letelepedett szervezetek részvétele az együttműködésen alapuló projektekben a 2014–2017 közötti időszakban átlagosan 2,4 %-ról 3,3 %-ra (2018), 3,2 %-ra (2019), 2020-ban pedig eddig 2,6 %-ra nőtt. A nem társult harmadik országokban letelepedett résztvevők hozzájárulása a 2014–2017-es évi átlag 44 millió EUR-ról 2018-ban 82 millió EUR-ra, 2019-ben pedig 153 millió EUR-ra nőtt (2020-ban eddig 42 millió EUR). Összességében a nem társult harmadik országokban letelepedett résztvevők közel 560 millió EUR-val járultak hozzá a Horizont 2020 projektjeihez. A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA-k) továbbra is a nem társult harmadik országokban letelepedett szervezetek összes részvételének több mint felét tették ki. Számos közös tudományos és technológiai találkozóra, valamint szakpolitikai párbeszédre került sor nem társult harmadik országokkal annak érdekében, hogy szakpolitikai szinten jobban ki lehessen aknázni a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések nemzetközi elérési potenciálját. Európai Kutatási Tanács (EKT) Az EKT öt pályázati felhívást tett közzé a felderítő kutatással és igazoló vizsgálatokkal összefüggő projektekre vonatkozóan. Ezek összesen 2,2 milliárd EUR költségvetéssel 9 428 pályázatot vonzottak, és 1 178 új támogatási megállapodást eredményeztek. Az EKT portfólióelemzést végzett a pandémia megértéséhez kapcsolódó projektekről, és több mint 185 releváns projektet azonosított be. Két Covid19-oltóanyag kifejlesztésében különösen az EKT két kutatásvezetője – Uğur Şahin (a BioNTech vezérigazgatója) és Adrian Hill professzor (Oxfordi Egyetem) – járt az élen. A részvétel növelése A munkaprogram „kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” részében a Horizont 2020 keretprogram legutóbbi pályázati felhívását követően összesen 97, összességében 119 millió EUR összegű támogatást írtak alá. Ezek közül 20 támogatás új kutatócsoportok létrehozását segíti elő a részvétel növelésében érintett országokban működő EKT-elnökök körül (a munkaprogram e részében meghatározottak szerint), 77 együttműködési projekt pedig új partnerségeket hoz létre vezető kutatóközpontokkal a kiválóság szintjének növelése érdekében. A (Marie Skłodowska-Curie-cselekvések egyéni ösztöndíjprogramjai alapján) az „ösztöndíjprogramok kiterjesztése” kísérleti projekt második felhívása továbbra is segítette a Marie Skłodowska-Curie-cselekvéseken keresztül nem támogatott kiváló kutatókat abban, hogy 2 éves egyéni ösztöndíjakat vegyenek igénybe a részvétel növelésében érintett országokban. A felhívás eredményeként 12 %-kal nőtt a pályázatok száma, és további 42 %-kal nőtt az ösztöndíjaké a részvétel növelésében érintett országokban, a részvétel növelését célzó 39 ösztöndíjjal, a részvétel növelésében érintett országokban finanszírozott 92 egyéni ösztöndíj mellett. E pályázatok magas színvonalát az is jelezte, hogy a sikeres pályázatok esetében a legalacsonyabb pontszám 90,4 % volt.

Annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő kutatók méltányos hozzáférést kapjanak a doktori oktatáshoz, a kutatóképzéshez, a készségfejlesztéshez és a tudástranszferhez, valamint az inkluzív, megkülönböztetésmentes K+I előmozdítása érdekében 2020-ban folytatódott a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések „speciális igényekre vonatkozó egyösszegű átalány” kísérleti projektje. A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések 16, speciális igényű munkatársának nyújtottak pénzügyi támogatást. Nemek közötti egyenlőség, társadalom- és bölcsészettudományok, valamint nyílt tudomány Az EKT nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szakpolitikai munkájának támogatása érdekében néhány új projekt a nemek közötti egyenlőséggel és az intézményi változásokkal foglalkozó szakemberek közösségét alakítja ki Európa-szerte. Az egyik projekt megkezdte a kutatóhelyeken és egyetemeken az odaítélési/tanúsítási rendszereknek a nemek közötti egyenlőséget célzó forgatókönyveivel kapcsolatos munkát, valamint egy új K+I intézkedést, amelynek célja az EU nemzetközi partnerekkel folytatott tudományos párbeszédében a nemi dimenzió erősítése. A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak a női kutatók igen magas részvételi arányához, amely az évek során stabil maradt (az összes MSCA ösztöndíjas 41 %-a). A társadalom- és bölcsészettudományoknak a Horizont 2020 keretprogramba való integrálásáról szóló, 2020-ban közzétett ötödik (2018-ra vonatkozó) monitoringjelentés biztató eredményeket és jelentős javulást mutatott: a projektek 65 %-a esetében jó volt a társadalom- és bölcsészettudományok integrációja, és 391 projekt részesült támogatásban a megjelölt témákban, szemben a 2017-es 262 projekttel. A projektek teljes költségvetése 1,9 milliárd EUR volt, szemben a 2017. évi 1,2 milliárd EUR-val. A Nyílt Tudománypolitikai Platform 2020 májusában nyújtotta be zárójelentését a nyílt tudomány uniós megvalósításáról és továbbfejlesztéséről, amelyben kijelentette, hogy a nyílt tudomány további előmozdításának fő eszköze a kutatók számára jelenleg alkalmazott jutalmazási és ösztönző rendszer. A jelentést 2020. november 27-én terjesztették a Versenyképességi Tanács elé. Az európai nyílt tudományosadat-felhő (EOSC) ideiglenes vezetése befejezte az EOSC jövőbeli bevezetését biztosító irányítási struktúra létrehozására irányuló munkáját. Ezt egy 2020 júliusában létrehozott EOSC-szövetség biztosítja, amely 2020 végén több mint 180 szervezetet foglalt magában. Az európai nyílt tudományosadat-felhő megújult célja, hogy közös szabványokkal és alapvető szoftverekkel rendelkező FAIR (findable, accessible, interoperable and reusable, azaz kereshető, hozzáférhető, interoperábilis és újrafelhasználható) adatok és szolgáltatások hálózatát fejlessze ki a tudomány számára, lehetővé téve, hogy a kutatási tárgyak, például publikációk, adatkészletek és szoftverek tervezésüknél fogva FAIR-ek legyenek. Erre a törekvésre a német elnökség által a kutatási minisztereknek 2020. november 27-én benyújtott, az európai nyílt tudományosadat-felhőről szóló nyilatkozat is emlékeztetett. A tagállamok megerősítették azon szándékukat, hogy részt vegyenek az európai nyílt tudományosadat-felhő jövőbeli fejlesztésében. A Nyílt Kutatási Európa – a Horizont 2020 keretprogram és a Horizont Európa keretprogram kedvezményezettjeinek az új EKT-közleményben előirányzott nyílt hozzáférésű publikációs platformja – elindítását követően folyamatban vannak a 2021-es hivatalos indítás előkészületei, a kéziratok készen állnak a nyitott, szakértői értékelésekre. Európai Innovációs Tanács (EIC) Az első kísérleti projekttől kezdve folytatódott az EIC megerősített kísérleti projektje, amely a teljes körű EIC-t közelebb hozta a valósághoz. Eddig az EIC kísérleti támogatásának minden egyes eurója 2,4 EUR összegű kiegészítő beruházást eredményezett. 2020 márciusában a Bizottság úgy módosította a 2020-as munkaprogram „EIC kísérleti projekt” szakaszát, hogy az tartalmazzon egy 300 millió EUR-os költségvetést az európai zöld megállapodás és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének céljaihoz hozzájáruló, áttörést jelentő és piacteremtő innovációkra. Az EIC Akcelerátor program keretében 2020. május 19-én pályázati felhívást tettek közzé az induló innovatív vállalkozásokat és a kkv-kat célzó, a zöld megállapodással összefüggő pályázatokra, és ezek közül 64-nek ítéltek oda több mint 307 millió EUR-t. A nyertes pályázatok közé tartoznak a gépjárműipar, az űrrepülés és a tengeri ágazat innovatív megoldásai, a fejlett anyagok és a „dolgok internetének” technológiái. Ezek az áttörést hozó kedvezményezettek számos országban megtalálhatók, köztük 17 tagállamban (ezek közül heten K+I teljesítményük javításán dolgoznak), ami földrajzi szempontból az eddigi leginkább sokszínű EIC-felhívást jelenti. Az EIC döntő szerepet játszott a Covid19 támasztotta problémák megoldásaival foglalkozó innovátorok támogatásában. A kezelést, tesztelést, nyomon követést vagy a járvány különböző vonatkozásaival való megküzdést segítő innovatív megoldásokat fejlesztő induló vállalkozások és kkv-k részére meghirdetett akcelerátor felhívás közzététele mellett az EIC megszervezte az EUvsVirus Hackathont és a Matchathont (egy virtuális eseményt, amely a Coviddal összefüggő innovációkon dolgozó kutatókat és innovátorokat köti össze az érdekelt gyártókkal és potenciális finanszírozókkal). Az április 30-án a Covid19 ellen megszervezett első nagyon sikeres EIC ePitching eseményt követően a Bizottság 2020. november 17-én megtartotta a beszerzőknek szóló második Covid19 elleni ePitching eseményt. Az átalakító jellegű innováció támogatását célzó vegyes finanszírozás és tőkebefektetések bevezetése a K+I uniós finanszírozásának egyik jelentős új fejleménye, és az EIC egyedülálló értékjavaslatának része. Külön magánjogi jogalanyként jött létre 2020 júniusában az EIC-alap, amely a tőkebefektetéseket kezeli, és amelyhez az Európai Beruházási Bank nyújt kulcsfontosságú igazgatási szolgáltatásokat. A finanszírozás maximális összege (vissza nem térítendő támogatás és saját tőke) elérheti az 17,5 millió EUR-t. Az EIC Alap célja, hogy áthidalja azt a kritikus finanszírozási hiányt, amellyel az innovatív vállalkozásoknak szembe kell nézniük, amikor technológiáikat a magas technológiai készenléti szintről a kereskedelmi forgalomba hozatal szakaszába viszik. Segít majd áthidalni ezt a hiányosságot az induló szakaszban, ahol az uniós kockázatitőke-piac globális összehasonlításban még mindig alulteljesít. Az Alap célja az egyenlőség és a nemek közötti egyensúly támogatása, valamint a fenntarthatósághoz való jelentős hozzájárulás, különös tekintettel az egészségügyre, a rezilienciára, valamint a zöld és digitális átállásra. Szerepe egyre fontosabbá válik a Covid19-válság jelentős hatásának fényében, többek között számos innovatív induló vállalkozás esetében. Figyelemre méltó újdonság volt, hogy a kísérleti szakaszban négy EIC-programmenedzsert vettek fel, akik proaktívan kezelik a portfóliókat, valamint a kedvezményezettek és más érdekelt felek kapcsolódó közösségeit. 4.3. A Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései A JRC gyorsan reagált a Covid19-világjárványra, és szakpolitikai támogatást nyújtott az azonnali válságkezelésre és helyreállításra irányuló kezdeményezésekhez. Az epidemiológiai szempontok és a válság különböző szakpolitikai területekre gyakorolt lehetséges hatásának modellezése hozzájárult a stratégiák és szakpolitikák kialakításához. A Covid19-tesztek megbízhatóságának javítása érdekében kontrollanyagokat fejlesztettek ki. A JRC az uniós éghajlati paktummal, a megújított fenntartható finanszírozási stratégiával, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával, a biodiverzitási stratégiával, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervvel, a biogazdasági stratégiára vonatkozó cselekvési tervvel, valamint az európai adatstratégiával kapcsolatos munkája a zöld és digitális átállással függ össze. A hatékony adóztatással és a méltányos minimálbérre vonatkozó kezdeményezésekkel kapcsolatos munkája hozzájárul az „emberközpontú európai gazdaság” megteremtéséhez. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó európai stratégiához, az Afrika-stratégiához és az új migrációs és menekültügyi paktumhoz való hozzájárulása segíti Európa megerősödését és életmódunk előmozdítását. A JRC jelentős mértékben hozzájárult a stratégiai előrejelzéshez, többek között azáltal, hogy társszerzőként vett részt a rezilienciára összpontosító első éves stratégiai előrejelzési jelentésben, amely azt ajánlja, hogy a második előrejelző tanulmány a nyitott stratégiai autonómiára összpontosítson. Folytatta tudásmenedzsment-tevékenységeinek bővítését is, és új tudásközpontokat hozott létre a biológiai sokféleséggel, a földmegfigyeléssel és a rákkal kapcsolatban. Két új kiemelt jelentést tett közzé a kiberbiztonságról és a méltányosságról. A JRC publikációi közül több mint 1 100 szakpolitikával kapcsolatos, és több mint 700 pedig tudományos és szakértő által lektorált publikáció volt. Lektorált cikkeinek mintegy 45 %-át a folyóiratok legtöbbet idézett 10 %-ában tették közzé.

Végezetül pedig a JRC vezeti az Új Európai Bauhaus elnevezésű dizájnmozgalmat, amely Európa első klímasemleges kontinenssé válásának támogatása érdekében új életmódokat vizsgál. 4.4. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) Az eddigi legnagyobb pénzügyi hozzájárulást (600 millió EUR) 2020-ban a nyolc tudományos és innovációs társulás (TIT) számára irányozták elő a 2020. évi üzleti terveik végrehajtására. Az EIT közössége több mint 2 200 partnerből álló megbízható hálózattá nőtt több, mint 60 helymegosztási központtal és innovációs központtal valamennyi tagállamban, így Európa egyik legnagyobb hálózatba kapcsolt innovációs közösségévé vált. Létrehozása óta az EIT és a TIT-ek több mint 2 500 induló és növekvő innovatív vállalkozást támogattak, amelyek összesen 3,3 milliárd EUR értékű beruházást vonzottak, ez pedig több mint 13 000 magas képzettséget igénylő munkahelyet teremtett, és több mint 1 500 új terméket és szolgáltatást hozott forgalomba. Már több mint 4 000 diák vett részt az EIT-védjeggyel rendelkező oktatási programokban. A Covid19-világjárványra válaszul az EIT 2020-ban 60 millió EUR összegű kiegészítő finanszírozást mozgósított, és elindította az EIT válságreagálási kezdeményezését , amely 62 innovációs projektet támogatott 25 ország 212 partnere, valamint 23 országban 145 induló innovatív vállalkozás, növekvő innovatív vállalkozás és kkv részvételével. 5.Az Euratom program végrehajtása 5.1. Közvetett intézkedések Az Euratom-program keretében összesen 33 támogatási megállapodást írtak alá, összesen 139,8 millió EUR értékben. 2014 óta összesen 254 támogatható pályázat érkezett a maghasadási felhívásra, összesen 991,03 millió EUR értékben. Ezek közül 98 került kiválasztásra támogatás céljából, 416,74 millió EUR összegű hozzájárulással, és így 2020-ban a támogatható teljes körű pályázatok aránya 38 % lett. 2020-ban a végső kötelezettségvállalás az EUROfusion közös programra vonatkozott, így a 2014-es indulás óta összesen 687,8 millió EUR-t tett ki. 5.2. A JRC által végrehajtott közvetlen cselekvések A JRC tudósai 143 cikket tettek közzé lektorált folyóiratokban és 36 cikket monográfiákban vagy más folyóiratokban. A JRC hét szakpolitikai dokumentumban teljes szakaszokat is készített, és hét „tudomány a szakpolitika szolgálatában” dokumentumot és 81 technikai jelentést tett közzé, 27 referenciamódszerrel és méréssel, műszaki rendszerekkel és tudományos adatbázisokkal együtt. A pandémia korlátozásai miatt négy képzést szervezett a tagállami szakemberek és diákok, valamint a Bizottság számára, és megnyitotta a hozzáférést a nukleáris kutatási infrastruktúrájához, adott esetben virtuális eszközök fejlesztésével. A JRC jelentést készített az atomerőműveknek a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben történő folyamatos biztonságos üzemeltetését biztosító felkészültségi és reagálási intézkedésekről. A jelentés a Bizottsági és az OECD-Nukleáris Energiaügynökség több kezdeményezésébe is beépült. Az Euratom biztosítéki rendszere hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a JRC mintegy 600 nukleáris és 100 környezeti mintát vizsgált meg az Euratom és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség biztosítéki hatóságai számára. Az Euratom biztosítéki laboratóriumainak működése szinte megszakítás nélkül folytatódott, hogy a világjárvány okozta nehéz körülmények között is lehetőség nyíljon a nukleáris anyagok nagy mennyiségű áramlására. A JRC kutatást végzett az új radioizotóp-alkalmazásokról és az alternatív gyártási módszerekről, és segített felmérni az európai lakosság orvosi radioizotópokkal való ellátásával kapcsolatos kihívásokat. Ezek a tevékenységek más Euratom-kezdeményezéseket támogatnak, többek között az Orvosi Radioizotópok Európai Megfigyelőközpontjának munkáját, az orvosi ionizáló sugárzás alkalmazásaira vonatkozó stratégiai menetrendet és az EU rák elleni küzdelemre irányuló tervét. 6.Az információk terjesztése, hasznosítása és kommunikálása A Horizont 2020 támogatásimegállapodás-minta nyílt hozzáférésre vonatkozó rendelkezései biztosítják, hogy a Horizont 2020 projektek által létrehozott mintegy 105 000 kiadvány teljes mértékben hozzáférhető legyen, és a lektorált folyóiratokban megjelent cikkek 98 %-ához nyílt hozzáférés álljon rendelkezésre. Ennek köszönhetően a Horizont 2020 nyílt hozzáférésre vonatkozó politikája az egyik legsikeresebb a világon. A Horizont Európa eredményeire vonatkozó új terjesztési és hasznosítási stratégia elindította az integrált hasznosítást támogató ökoszisztéma fokozatos létrehozását. A Horizont Eredményplatform felhívta a befektetők és a politikai döntéshozók figyelmét a Horizont-projektek eredményeire. Jelenleg vizsgálják az uniós finanszírozású projektbefektetési portfóliókkal, például a BlueInvesttel fennálló szinergiákat. A platform emellett a releváns projekteredmények összegyűjtése és előmozdítása révén hozzájárult a Covid19 és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez is. Az új Horizont Eredménygyorsító (Results Booster) az igényeiknek megfelelő célzott terjesztési és hasznosítási szolgáltatásokat kezdett nyújtani a kedvezményezetteknek. A második Horizont Hatás díjátadó ünnepségre, amely a Horizont 2020 vagy a 7. keretprogram kiemelkedő, bizonyított társadalmi értéket képviselő projektjeit ismeri el és ünnepli, 2020-ban a K+I napok keretében került sor. Folytatódott az adatstratégia végrehajtásával kapcsolatos munka, és előrelépés történt a keretprogram adatainak külső adatkészletekkel, például kiadványokkal és szabadalmakkal való interoperabilitásának javítása terén. Az „Európai adatok a K+I szolgálatában” kezdeményezés (a korábbi európai kutatási és innovációs adatközpont) a tagállamokkal és a társult országokkal együttműködésben folytatódott. Előrelépés történt a CORTEX – egy szövegbányászati eszköz – terén, amely projektportfólió-létrehozást és klaszterképzést biztosít, valamint a keretprogram kutatási eredményeinek és hatásának nyomon követése terén. A Bizottság egyértelmű és hatékony „visszajelzés a szakpolitikának” keretet hagyott jóvá a keretprogramok által a szakpolitikai igények támogatása érdekében finanszírozott projektekről való visszajelzés céljából. A Bizottság jelenleg dolgozik egy interaktív partnerkeresési eszköz kialakításán, amely rámutat az uniós programok közötti szinergiákra, és kezeli a kedvezményezettek hálózatépítési és partnerkeresési igényeit. Jelenleg próbaüzeme a régióközi együttműködésre és a Horizont 2020 programokra terjed ki, és segíti a projektpartnerek régiók és projekttémák szerinti összekapcsolódását.