HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 139/13

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2018/C 139/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„RUCAVAS BALTAIS SVIESTS”

EU-szám: PGI-LV-02170 – 2016.3.18.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Elnevezés

„Rucavas baltais sviests”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Lettország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.5. osztály Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Rucavas baltais sviests” elnevezésű termék egy egyenletes, lágy és rugalmas állagú, félzsíros vaj.

Fizikai és kémiai tulajdonságok:

A termék íze: enyhén savas, könnyű, a frissen köpült vaj ízét és aromáját idézi.

Aroma: tiszta, jellegzetes tejzsíraroma, idegen aromák és ízek nélkül.

Szín: a fehértől a sárgáig terjed, a plazmacseppek egyenetlen eloszlása miatt a színben bizonyos mértékű egyenetlenség lehet megfigyelhető.

Állag: lágy, pelyhes, különböző méretű látható plazmacseppekkel, amelyek a termék mechanikai préselésekor kerülnek a felszínre.

Zsírtartalom: 39–41 %.

Szavatossági idő: az elkészítés időpontjától számított három nap.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A felhasználható takarmánnyal, illetve annak minőségével kapcsolatban nem állapítottak meg szabályokat.

Az alábbi nyersanyagok használhatók: jól lehűtött, sűrű tejszín (legalább 35–40 %-os zsírtartalommal), aludttej vagy tej, valamint só. A „Rucavas baltais sviests” előállításához tejszínt, valamint tejet vagy tejből készült sovány aludttejet kell felhasználni.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás összes lépését (a tejtermelést, a tej hűtését és szétválasztását, a tejszín előállítását és a vajkészítést) a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A fehér vajat hagyományosan közvetlenül a köpülés után, főtt burgonyával vagy rozskenyérre kenve fogyasztották. A vajnak csak ekkor van meg a megfelelő, rugalmas és omlós állaga. Az eladásra kínált vajat azonnal kis méretű dobozokba csomagolják, amelyeket fóliával zárnak le (így őrzik meg a vaj közvetlenül az elkészítés utáni hőmérsékletét és jellemzőit, továbbá így gondoskodnak a termék egységes minőségéről és érzékszervi tulajdonságairól).

A vaj minőségének és érzékszervi tulajdonságainak megőrzéséhez annak csomagolását közvetlenül az elkészítés után, a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni. A termék kizárólag így lesz három napig változatlan formában tárolható.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Rucavas baltais sviests” elnevezés az eladásra szánt vajat jelöli, vagyis azt látható módon fel kell tüntetni a kis- és nagykereskedelmi forgalomba kerülő termék csomagolásán vagy annak közelében.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

Rucava község a lettországi Kurzeme régió délnyugati részén fekszik. Határos Nīca, Grobiņa és Priekule községgel, valamint a litvániai Klaipėda megyében található Skoda és Klaipėda járással.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi területtel fennálló kapcsolat alapjául a termék hírneve szolgál. Ez a hírnév hosszú múltra visszatekintő történelmi hagyományokon és különleges elkészítési módszereken alapul.

A termék előállításának módja a 19. század vége óta változatlan, és a mai napig kézzel történik a teljes gyártási folyamat, amelynek során a keverést tálban, fakanállal végzik. A terméknek pontosan az adja a jellegzetes ízét és minőségét, hogy az írót visszakeverik a vajba, miközben azt melegítik, és hozzákeverik az aludttejet vagy a tejet.

A „Rucavas baltais sviests” házi készítése a 19. század végéig vezethető vissza. A receptek nemzedékről nemzedékre szálltak. A főtt burgonya és a fehér vaj hosszú idő óta a legolcsóbb – sőt, időnként a legfőbb – élelmiszernek számított, ugyanis minden háztartás rendelkezett tehénnel, és így tejjel is. A mai napig szinte minden háztartásban készítenek saját „Rucavas baltais sviests” vajat. Korábban a fehérvaj-készítés kiemelt jelentőséggel bírt a régióban, és ez a mai napig is így van, hiszen a mezőgazdaság, és azon belül az állattenyésztés továbbra is a gazdaság alapvető eleme, a tejtermékek előállítása és fogyasztása pedig különösen jelentős Rucava községben.

A hagyományos lett tejgazdaságról írt tanulmányában (Latviešu tradicionālā piensaimniecība) Dr habil. hist. Linda Dumpe elismeri, hogy az úgynevezett „fehér vaj” különleges elkészítési módja kizárólag a Rucava körüli térségre volt jellemző („Kurzeme régióban, különösen annak délnyugati részén”): „A felmelegített tejszínt lassan elkeverték egy tálban egy, vagy akár két kanállal is. Néha vajkészítés közben a tálat egy nagyobb, meleg vízzel megtöltött edénybe tették”; „végül hozzáöntötték az aludttejet, és elkeverték vele.”„Kifejezetten fehér vajat Lettországban máshol nem készítenek. Legfeljebb a véletlen folyamán állították elő néha, amikor nem megfelelően lehűtött tejszínt vertek fel meleg időben.” Rucava szempontjából azonban mindig is különös jelentőséggel bírt a termék, és a rozskenyérrel együtt fontos helyi ínyencségként kínálták fel a községbe látogató közjogi méltóságoknak és más kitüntetett vendégeknek. Amikor például 1935 októberében Alberts Kviesis elnök, Dr Kārlis Ulmanis miniszterelnök, Marģers Skujenieks miniszterelnök-helyettes, Jānis Balodis hadügyminiszter, Jānis Birznieks mezőgazdasági miniszter, valamint a hadsereg főparancsnoka, Krišjānis Berķis tábornok a régióban létesített katonai táborok szemléje során megállt a kurzemei tábornál, a bejáratnál „egy rozskenyeret és egy kurzemei fehér vajjal megtöltött fateknőt” adtak át nekik („Zemnieku veltes vadoņiem”) [„A föld terményeit vezetőinknek”] (Rīts, 282-a szám, 1935).

A 2004-ben alapított Rucavai Hagyományos Kultúra Központjában az évente sorra kerülő hagyományok ünnepének rendezvényein és a különböző kulturális oktatási programok keretében, mint a „Rucava bankett” és a „Hagyományos vacsora” az asszonyok bemutatják a „Rucavas baltais sviests” elkészítésében való jártasságukat és az elkészített ételeket felkínálják kóstolásra.

A termék hírnevét bizonyítják regionális sajtóanyagok, idegenforgalmi brosúrák, videók és tájékoztatók is, köztük a Rucava Zvanītāji reklámfüzet (2005). A Zvanītāji látogatók könyvének (2006 óta írt) bejegyzései szerint a „Rucavas baltais sviests” egyesek számára gyermekkoruk ízeit idézi, másoknak a Rucava település felfedezéséhez fűződő váratlan élményt jelent.

A „Rucavas baltais sviests” hírnevét tükrözi, hogy a termék rendszeresen jelen van kiállításokon, ünnepélyeken és fesztiválokon, de erről tanúskodnak a termék által elnyert elismerések, az arról írt sajtócikkek, valamint az arról a tömegtájékoztatási eszközökben közölt információk is: „Baltais sviests tiešām ir gards!” [„A fehér vaj tényleg finom!”] (a Kursas laiks nevű lap Padomnieks című melléklete, 30. (50.) szám); „Kurzemnieku maltīte” [„A kurföldi konyha”] (Praktiskais latvietis, 2008. augusztus 11); „Tradicionālās gudrības Kurzemes sievu virtuvē” [„Népi bölcsességek Kurzeme asszonyainak konyhaművészetében”] (a Kurzemes vārds nevű lap Kultūras pulss című melléklete, 2008. január 22.); „Māca putru vārīt gultā” [„Hogyan főzzünk kását az ágyban”] (Kursas laiks, 2009. február 16.); „Īsts un patiess!” [„Valódi és eredeti!”] (OK!, 44. szám, 2014. július 18.); „Baltais sviests ar skunstīgo jušanu no Rucavas” [„A kifinomult rucavai fehér vaj”] (2014. szeptember 6., a http://apollo.tvnet.lv/ internetes portál); „Baltais sviests jeb leitis” [„A fehér vagy litván vaj”] (2011. február 12., a http://apollo.tvnet.lv/ internetes portál);

A „Rucavas baltais sviests” szerves része Rucava kulturális és kulináris örökségének. A „Rucavas baltais sviests” ünnepek alkalmával minden rucavai asztalon megtalálható, és rendszerint a vendégeket is megkínálják vele, így ismertetve meg velük Rucava hagyományait és „ízét”.

A „Rucavas tradīciju klubs” (Rucavai Hagyományok Klubja) nevű egyesület és a „Rucavas sievas” (Rucavai Nők) nevű hagyományőrző csoport, amelyek a Zvanītāji Hagyományok Házából végzik tevékenységeiket, a rucavai bankett elnevezésű, a kulturális hagyományokat turistáknak bemutató program keretében népszerűsítik a „Rucavas baltais sviests” terméket. A banketten a vendégek számos különböző rucavai ételt megkóstolhatnak, köztük a „Rucavas baltais sviests” vajat is. A Zvanītāji házban rendezett program résztvevőinek száma 2006 és 2015 között növekedett (a rendezvényre Svédországból, Németországból, Magyarországról, Lengyelországból, Bulgáriából, Belaruszból, Észtországból, Ukrajnából, az Egyesült Királyságból, Oroszországból, Japánból, Izlandról, Hollandiából, Finnországból és Litvániából is érkeztek látogatók). A Zvanītāji ház vendégkönyvében számos bejegyzés dicséri mind a helyi vendégszeretet, mind az ízletes rucavai ételeket, köztük a „Rucavas baltais sviests” vajat is, amelynek kiemelkedő ízvilágát a vendégek főtt burgonyával és házi rozskenyérrel együtt is megismerhetik.

A „Rucavas baltais sviests” nagyobb eseményeken is képviselte Rucava községet, valamint Kurzeme régiót és Lettországot, és óriási elismerésben volt része: a rigai Lett Szabadtéri Néprajzi Múzeumban rendezett Rucavai Napon (2005); a Pape községben található „Vītolnieki” tanyán rendezett Szent Anna Napon (2007–2016); a rucavai Zvanītāji Néprajzi Házban rendezett „Egy nap Lettországban” című fényképészeti rendezvény keretében (2007); a Lett Szabadtéri Néprajzi Múzeumban a 2008. augusztusi NATO-csúcs részeként megrendezett, a lett kultúrát bemutató eseményen; a Liepājai Pedagógiai Akadémián a 2008-as Letonica Kongresszus ideje alatt megrendezett Rucavai Napon; a Pape községben lévő Kur Királyok Falvában a „Mikjāņi” tanyán rendezett Európai Örökség Napon (2011. szeptember 9.); a Palangában tartott Szent György Napi Fesztiválon (2013. április 26); valamint a Rucava községben megrendezett Balti [lett és litván] Egység Napján (2014. szeptember 13.).

A „Rucavai Nők” hagyományőrző csoport szemináriumokat és mesterkurzusokat szervez a „Rucavas baltais sviests” készítésével kapcsolatban, bemutatókat tart a fehér vaj elkészítésével kapcsolatos készségekről, valamint kóstolókat szervez (amelyeken a vaj meg is vásárolható) a Rigában, Liepājában és más helyszíneken tartott éves vásárokon és fesztiválokon. A „Rucavas baltais sviests” készítésének művészetét bemutatták a Kurzemes laiks újságnak (2002); az Ievas māja magazinnak (2007. május 2.); a Kurzemes vārds újságnak (2008); a Praktiskais latvietis magazinnak (2008); az LTV1 lett televíziócsatorna „Panorāma” című műsorában (2008); az LTV7 lett televíziócsatorna „TE – Latvijas jaunatklāšanas raidījums” [„ITT – Lettország újrafelfedezése”] című műsorában (2012); a „Nedēļas nogale” [„Hétvége”] című rádióműsornak a Zvanītāji házból sugárzott élő adásában (2014. október 11.); valamint az Aizpute TV regionális televíziócsatorna „Rucavniece Mirdza Ārenta” [„A Rucavai Mirdza Ārenta”] című műsorában.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.zm.gov.lv/partikas-un-veterinarais-dienests/statiskas-lapas/partikas-uzraudziba/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija?nid=2247

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.