KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Hongkong Különleges Közigazgatási Terület: Éves jelentés – 2012 /* <EMPTY>/2013/0XXX draft */





KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Hongkong Különleges Közigazgatási Terület: Éves jelentés – 2012 Bevezetés Hongkong csaknem 15 évvel ezelőtt a Kínai Népköztársaságnak történt átadása óta az Európai Unió és tagállamai szorosan nyomon követik a Hongkong Különleges Közigazgatási Területen (a továbbiakban: KKT) végbemenő gazdasági és politikai fejleményeket. Az Európai Parlamentnek 1997-ben tett kötelezettségvállalást teljesítendő, a Bizottság évente jelentést készít a Hongkonggal kapcsolatos fejleményekről. A 2012. év eseményeire vonatkozó jelentés a tizenötödik ilyen beszámoló. A kínai–brit nyilatkozatban és a hongkongi alaptörvényben megállapított „egy ország – két rendszer” elv 2012-ben továbbra is jól működött: Hongkong lakosságának jogait és alapvető szabadságait tiszteletben tartották, a jogállamiság védelmet élvezett, és biztosított volt a piacgazdasági rendszer és az üzleti környezet működése. Tovább mélyültek az EU és Hongkong közötti kétoldalú kapcsolatok, amelyet Catherine Ashtonnak, az EU főképviselőjének és a Bizottság alelnökének júliusi hongkongi látogatása és Leung Csun-jing hongkongi kormányzóval való találkozója is jelzett. Az Európai Unió nagy fontosságot tulajdonít Hongkong stabilitásának, gazdasági prosperitásának és demokratikus fejlődésének. Továbbra is fokozottan támogatja a mielőbbi és lényegi előrelépést annak érdekében, hogy Hongkong KKT alaptörvényének és a hongkongi lakosság óhajának megfelelően bevezessék az általános választójogot. Politikai fejlemények 2012 során több fontos politikai esemény történt Hongkongban: március 25-én új kormányzó került megválasztásra, július 1-jén beiktatták az új kormányt, szeptember 9-én pedig új Törvényhozó Tanácsot választottak. Hongkong történelmében először, egyazon évben lépett hivatalba új kormány és új Törvényhozó Tanács. A kormányzót az üzleti szféra, a szakmai ágazatok és a civil társadalom képviselőiből, valamint kerületi tanácsi és törvényhozói tanácsi szintű politikusokból álló választási bizottság választotta meg. A 2012. évi kormányzóválasztásra a bizottság létszáma 800-ról 1200 főre emelkedett. Három politikus érte el a kormányzójelöltséghez szükséges küszöbértéket. A választási kampány minden korábbinál élénkebb volt, megfelelő versengés és intenzív médiaérdeklődés mellett zajlott (két élő televíziós vitára is sor került), és azt a széles nyilvánosság is kiemelt érdeklődéssel követte, annak ellenére, hogy a nagyközönség csak korlátozott szerepet játszhat a választásokban. A választási kampány nem volt mentes a vitáktól sem, köztük a főbb vetélytársakat érintő gyanúsításoktól. A botrányok nyomán a közhangulat a kezdetben első helyen befutónak tűnő Henry Tang hátrányára változott meg. A megmérettetésen Leung Csun-jing 689 szavazatot (60,9%) kapott az 1132-ből, míg Henry Tang 285 szavazatot (25,2%), Albert Ho pedig 76 szavazatot (6,7%) szerzett. A választási ügyek bizottsága 82 érvénytelen szavazatot regisztrált, amelyek között 75 üres szavazólap volt. Leung Csun-jing Hongkong KKT negyedik kormányzójaként történt megválasztása alkalmából Catherine Ashton, az EU főképviselője és a Bizottság alelnöke nyilatkozatban üdvözölte az új kormányzót, és kifejezte az Unió és Hongkong közötti kapcsolatok további elmélyítése iránti óhaját. Ven Csia-pao kínai miniszterelnök március 28-án nevezte ki Leung Csun-jinget Hongkong negyedik kormányzójává. Az új kormányzó július 1-jén, Hongkong átadásának 15. évfordulóján tette le a hivatali esküt; a ceremónia Hu Csin-tao kínai államfő elnökletével zajlott. Beiktatási beszédében Leung ígéretet tett „az igazságosság és az emberek jogainak megőrzésére, a jogállam védelmére, a kormányzás tisztaságának biztosítására, a szabadság és a demokrácia tiszteletben tartására”, amelyek, mint mondta, „Hongkong alapvető értékei közé tartoznak”. Hozzátette, hogy olyan demokratikus politikai rendszer kialakítását kívánja előmozdítani, amely „összhangban áll az alaptörvény rendelkezéseivel és az Országos Népi Gyűlés Állandó Bizottságának vonatkozó határozataival”. Az EU üdvözli ezeket a kötelezettségvállalásokat. Az új Törvényhozó Tanács tagjainak számát 60-ról 70-re emelték, egyenlően osztva el a helyeket a földrajzi választókerületek és a funkcionális alapú választótestületek között. A földrajzi választókerületi helyekről az arányos képviselet szabályainak megfelelően kerülnek megválasztásra a jelöltek. A földrajzi választókerületekből öt új tag került a tanácsba, míg további öt új tagot, úgynevezett super legislatort, a kerületi képviselők közül egyetemes választójog alapján választottak egy új (második) funkcionális képviselőtestületi kerületi tanácsba. Ez volt az első alkalom, hogy a Törvényhozói Tanács tagjainak több mint felét közvetlenül választották meg, azaz a jelenlegi törvényhozás demokratikus legitimációja erősebb a megelőzőnél. A 70 helyért 17 párt és érdekcsoport 287 jelöltje versengett. A szavazók részvételi aránya az öt földrajzi választókerületben szeptember 9-én 53% volt, magasabb, mint a 2008-as törvényhozó tanácsi választásokon (45%), de alacsonyabb, mint a 2004-es választáson (55,6%). A szavazási statisztikák a következő képet mutatták: a földrajzi választókerületekben (35 hely) a 3,47 millió szavazásra jogosult 53%-a szavazott, a kerületi tanácsi (második) funkcionális képviselőtestületi tanácsban (5 ún. super seat) a 3,22 millió jogosult 51,9%-a járult az urnákhoz, míg a 14 hagyományos funkcionális képviselőtestületben megszerezhető helyekért (30 hely) folyó szavazáson a 216 979 szavazásra jogosult 69,9%-a vett részt. A választási folyamatot általában jól szervezettnek minősítették az értékelések. Egyes médiajelentések és egyéb források szerint ugyanakkor nyilvános állásfoglalások és egyes jelöltek melletti lobbizás révén a Központi Kormányzati Összekötő Hivatal befolyást gyakorolt a kampányra. A kormányon lévő és kormányzatot támogató pártok 43 képviselői helyet szereztek (17-et a földrajzi választókerületekből, 2 super seatet és 24 helyet a funkcionális képviselőtestületekből), és ezzel nem érték el a kétharmados többséget. Köztük Hongkong törvényhozó testületének legjelentősebb pártja – a Törvényhozó Tanácsban megszerzett tizenhárom mandátummal – a Demokratikus Szövetség Hongkong Fellendüléséért és Fejlődéséért nevű párt maradt. Korábbi elnökét, Jasper Tsang Yok-singet újra a Törvényhozó Tanács elnökévé választották. Az ellenzéki demokratikus csoportosulás a 70 törvényhozói helyből 27 mandátumot szerzett (18-at a földrajzi, 6-ot a funkcionális listáról valamint 3 super seatet), ami elegendő kisebbség az alkotmányos módosítások megakadályozására. A Független Korrupcióellenes Bizottság (ICAC) 2281 panaszt regisztrált a 2011 novemberében tartott kerületi tanácsi választásokkal kapcsolatban. E panaszok közül 1614 függött össze feltételezett választási csalással, melyek közül 1604 eset bizonyult kivizsgálhatónak. 2012 novemberéig 45 személy ellen indult eljárás választási csalás gyanújával, és közülük 38 személyt ítéltek el. Az ICAC külön munkacsoportot állított fel a választási csalásokkal kapcsolatos panaszok kivizsgálására; a munkacsoport nem bukkant olyan tényekre, amelyek kirívó vagy szisztematikus választási csalásra utaltak volna. A Törvényhozó Tanács előtt elmondott első beszédében Leung kormányzó a megfizethető lakáshoz jutást, a szegénység elleni küzdelmet, az idősek támogatását és az elöregedő hongkongi népesség kérdésének kezelését, valamint a környezetvédelmet jelölte meg fő prioritásaiként. A kormányzó kijelentette továbbá, igyekszik konszenzust kialakítani egy az általános választójogról szóló, a 2017-es kormányzóválasztásra beterjesztendő javaslat ügyében. A kormányzó által megjelölt prioritásokat néhány tanácstag élesen kritizálta, és obstrukciós technikákkal megkísérelte megakadályozni az azokkal kapcsolatos határozatok elfogadását. A kormányzót a média irányából is rendszeres támadások érték, amelyek részben a kormányzó házában állítólagosan jogszerűtlenül elvégzett felújításokkal voltak kapcsolatosak. Komoly ellenállásba ütközött a kormányzatnak az erkölcsi és nemzeti ismeretek tantárgy iskolai oktatásba történő bevezetésére irányuló terve, amelyet még az előző kormány hivatali ideje alatt, április 30-án jelentettek be. Július 7-én hongkongi szülők civil kezdeményezést indítottak a tervezett változtatások ellen. A civilszervezet szerint a július 29-én rendezett tömegmegmozduláson 90 000 ember követelte a kormánytól a terv visszavonását. Szeptember 8-án végül a kormány bejelentette, hogy az új tantárgy nem lesz kötelező, és az iskolák szakmai alapon maguk dönthetnek arról, bevezetik-e annak oktatását. Egy hónappal később a kormány bejelentette továbbá, hogy az erkölcsi és nemzeti ismeretek oktatására vonatkozó útmutatót hivatalosan is visszavonja, nem kötelezi az iskolákat annak elfogadására, és annak alkalmazását az iskolák felügyelete során sem kéri számon. Továbbra is a nyilvánosság érdeklődésének homlokterében áll a jogállamiság fenntartása és az igazságszolgáltatás függetlensége. A kormányzó és az igazságügyi miniszter több alkalommal hangsúlyozta, hogy ezeknek fontos szerepük van Hongkong alapértékeinek megőrzésében és abban, hogy a terület vonzó befektetési központ maradjon. Heves vitát okozott tavaly a korábbi igazságügyminiszter egy megjegyzése, amelyben – a Törvényhozó Tanács egyes tagjai és a média szerint – a politikus megkérdőjelezte az igazságszolgáltatás központi kormánytól való függetlenségét. A jelenlegi igazságügyi minisztert ugyancsak kritikák érték amiatt, hogy egy legfelsőbb bírósági határozathozatalt megelőzően azt javasolta, a testület kérje ki az Országos Népi Gyűlés Állandó Bizottságának véleményét a bizottság egy korábbi értelmezésének jogi hatályával kapcsolatban. Mindezen viták ellenére az általános kép továbbra is az, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének és a jogállamiságnak az elveit minden érintett fél támogatja és betartja. A külföldi vállalkozások továbbra is az igazságszolgáltatás függetlenségét említik a hongkongi letelepedés mellett szóló egyik legfontosabb tényezőként. A jogi szakma, a bírák és az ügyvédek, számos lépést tettek a hongkongi igazságszolgáltatás minőségének javításáért és általában a jogállamiság megőrzéséért. 2012 júniusában elfogadták Hongkongban a közvetítésről szóló törvényt, amely 2013. január 1-jén lépett életbe. A törvény meghatározza a közvetítői tevékenység hongkongi jogi kereteit, és ennek során a bizalmasság védelmére helyezi a hangsúlyt. 2012 szeptemberében a Kínai Nemzetközi Gazdasági és Kereskedelmi Választottbíróság (CIETAC) Hongkongban nyitotta meg a kínai anyaországon kívüli első kirendeltségét. Az esemény kapcsán Rimsky Yuen hongkongi igazságügyminiszter megállapította, hogy a hongkongi központ és a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara Nemzetközi Választottbírósága ázsiai központjának hongkongi jelenléte megerősíti Hongkong nemzetközi arbitrációs központként játszott szerepét. 2012 decemberében Hongkongban nyitotta meg ázsia–csendes óceáni regionális irodáját a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia, ami ugyancsak hozzájárult a terület jogi centrum jellegének erősítéséhez. Március 28-án a fellebbviteli bíróság elfogadta a hongkongi kormánynak az elsőfokú bíróság azon ítélete ellen benyújtott fellebbviteli kérelmét, amely a legalább hét évig jogszerűen Hongkongban tartózkodó külföldi háztartási alkalmazottak számára biztosította annak jogát, hogy állandó tartózkodási engedélyért folyamodjanak. A bírák egyhangúlag elutasították azt az érvelést, miszerint alkotmányellenes a bevándorlási törvény azon rendelkezése, amely nem biztosítja a külföldi háztartási alkalmazottaknak az állandó tartózkodás lehetőségét. A hongkongi polgárok 2012-ben is éltek a szólásszabadság és az egyesülési és gyülekezési szabadság jogával, amit az évente megrendezett június 4-i és július 1-jei felvonulás, a nemzeti ismeretek kötelező iskolai oktatása elleni, illetve a nemi egyenlőség melletti demonstrációk, valamint számtalan egyéb megmozdulás is példáz. A szervezők szerint a június 4-i gyertyafényes virrasztáson, amely 1989 óta a legnagyobb demonstráció volt, több mint 180 000 ember vett részt. Július 1-jén, csupán órákkal a Hu elnök által elnökölt beiktatási ceremóniát követően a szólásszabadság jogával élve több százezer hongkongi vonult az utcákra, hogy hangot adjon a demokratizálás vontatottsága és Peking Hongkong politikai életébe történő beavatkozása miatti elégedetlenségének, valamint a Leung feddhetetlenségével, az emelkedő lakásárakkal és Kína emberjogi politikájával kapcsolatos aggályainak. A szervezők szerint 400 000, a rendőrség szerint 63 000 ember vett részt a megmozduláson. A demonstrációk nagy többsége békésen zajlott le, a rendőrség rendszerint arányosan lépett fel. A sajtó és a digitális média továbbra is szabad és a vélemények széles skáláját jeleníti meg. Erősödik azonban az a benyomás, hogy mind a nyomtatott, mind az elektronikus sajtó öncenzúrát gyakorol, különösen a Kínai Népköztársaságot érintő ügyek kapcsán. A Hongkongi Egyetem által 2012 októberében végzett közvélemény-kutatásból kiderült, hogy a válaszadók 24% nem tartja kielégítőnek a sajtószabadságot. Gazdaság és kereskedelem Hongkong továbbra is a világ egyik vezető pénzügyi központja és Ázsia egyik legjelentősebb kereskedelmi centruma. A terület továbbra is a Kínai Népköztársasággal folytatott kereskedelmi és befektetési kapcsolatok kapuja és a kínai deviza, a renminbi jüan nemzetköziesítésére irányuló törekvések legfőbb kísérleti terepe. A beáramló közvetlen külföldi befektetések továbbra is rendkívül jelentős mértékűek, és Hongkong előkelő helyet foglal el a gazdasági szabadságot és fejlettséget mérő számos globális összehasonlításban[1]. Hongkong imponáló gazdasági teljesítménye ellenére a kormány feltett szándéka a helyi gazdaság alapzatának további szélesítése. E tekintetben a kormányzó a gazdaságfejlesztéshez való „proaktívabb” hozzáállásra tett ígéretet, amely sűrűbb kormányzati beavatkozással, közvetlenebb intézkedésekkel jár majd. Ezek között szerepelnek a szegénység csökkentését és az időskorúak támogatását célzó intézkedések, és ide tartozik a kormány azon célja, hogy megfizethető lakóhelyek álljanak rendelkezésre az alacsonyabb és közepes keresetűek számára. Az új kormányzó számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a növekedés egyik kulcsa a Kínai Népköztársasággal kialakított gazdasági integráció. Jóllehet a hongkongi gazdaság a tágabb kínai piacon betöltött privilegizált helyzetéből fakadóan számottevő előnyöket élvez, 2012 során az integráció gazdasági súrlódásokat is okozott. Az idegenforgalom számára jelentős bevételt eredményezett a Kínai Népköztársaságból érkező 35 millió látogató, ugyanakkor a turizmus komoly terhet ró a hongkongi infrastruktúrára. Az amúgy is túlfűtött ingatlanpiacon sokan a Kínából érkező vevők számlájára írják az ingatlanárak emelkedését. A Hongkongban szülni kívánó várandós kínai nők tömeges érkezése a helyi egészségügyi ellátórendszer kapacitásait feszegeti. E problémák politikai és szakmai kihívásokat jelentettek a kormány számára, és az anyaországgal szembeni megnyilvánulásokhoz vezettek. A kedvezőtlen világgazdasági környezetben visszaeső exportbevételek közepette Hongkong gazdasága 2012-ben csupán szerény, 1,4%-os növekedést ért el. A külső tényezők hatását némileg ellensúlyozta a kínai gazdaság növekedése és az erős belső kereslet. Az előző évben, 2011-ben a GDP 4,9%-kal nőtt. Az alacsonyabb növekedés ellenére Hongkongban csaknem teljes volt a foglalkoztatottság, miközben az inflációs nyomás enyhült. 2012-ben a munkanélküliségi ráta elérte a 3,3%-ot. A fogyasztói árindex az első negyedévben mért 5,9%-ról a negyedik negyedévben 3,8%-ra csökkent. A fejlett országok pénzügyi és gazdasági nehézségei Hongkong részvénypiacát is jelentős nyomás alá helyezték. A befektetői hangulatot a Kínai Kommunista Párt 18. kongresszusán történő tisztújítás közeledte is beárnyékolta. A részvények árfolyama esett, és a kereskedési forgalom is visszafogott volt. Az elsődleges piacon számottevően csökkentek a részvénykibocsátások. A hongkongi tőzsde 2012-ben elveszítette az elsődleges részvénykibocsátások (IPO) legnagyobb piacainak ranglistáján a megelőző három évben betöltött első helyét. Kína támogatásával, a renminbi jüan fokozatos nemzetköziesítését célzó központi kormányzati politika részeként, a terület a renminbi jüan (RMB) legnagyobb offshore piacává vált. A Kínán kívül tartott RMB-betétek legnagyobb részét Hongkongban kezelik – a teljes hongkongi RMB-betétállomány 2012 végén elérte a 720 milliárd RMB-t. A 2012-ben hongkongi bankok által RMB-ben elszámolt nemzetközi kereskedelmi ügyletek értéke meghaladta a 2,6 billió RMB-t, ami 2011-hez képest 37%-os növekedés. 2012 végén a Hongkongban kibocsátott RMB-ben denominált kötvények állománya meghaladta a 230 milliárd RMB-t, ami 62%-os növekedés az előző évhez képest. Kiépült a hongkongi offshore RMB-piac infrastruktúrája, és termékválasztéka és likviditása tekintetében e piac egyedülállóvá vált. Noha Hongkong „első fecskeként” jelentős előnyt élvez, a terület a verseny fokozódására számít azzal párhuzamosan, hogy a kínai központi kormány fokozatosan más pénzügyi központokban – így Londonban, Szingapúrban és Tajpejben – is lehetővé teszi a renminbi jüan-műveleteket. Az Egyesült Államok központi bankja, a Federal Reserve által végrehajtott mennyiségi lazításra (quantitative easing) válaszul a Hong Kongi Monetáris Hatóság (HKMA) késedelem nélkül megszigorította a banki jelzálog-hitelezési feltételeket. A monetáris hatóság az év során több alkalommal interveniált a pénzpiacokon a hongkongi dollár és az USA-dollár közötti kapcsolt árfolyamrendszer védelme érdekében. A HKMA hangsúlyozta, hogy az árfolyam-stabilitás fenntartása érdekében kész korlátlan mennyiségben USA-dollárt vásárolni. A monetáris restrikciós intézkedések ellenére az ingatlanpiac 2012-ben továbbra is túlfűtött maradt. Mind a forgalom, mind az árak jelentősen nőttek. 2012-ben az ingatlanárak összességében 25%-kal nőttek Hongkongban; a 2007-es mélypont óta az árak megkétszereződtek. A lakásárak meredek emelkedése szociális feszültségekhez vezetett, amelyek hatására az új kormány politikai prioritássá tette a megfizethető lakáshoz jutás támogatását. Az ingatlanbuborék kockázatának csökkentése érdekében a kormány fiskális intézkedésekkel igyekezett fékezni a keresletet, ezen belül mindenekelőtt a spekulánsok és a nem hongkongi rezidensek támasztotta keresletet. Október 27-én a kormány javaslatot tett a meghatározott időn belül újraeladott ingatlanok vásárlását terhelő különleges illeték (Special Stamp Duty) növelésére, és új 15%-os illetéket (Buyers Stamp Duty) vezetett be a vállalkozások és nem rezidensek ingatlanvásárlásaira. Hivatalba lépését követően Leung kormányzó tíz intézkedést jelentett be a telek- és lakóingatlankínálat rövid és középtávú növelésére. A 2012-ben megjelent rövid távú többletkínálat mindamellett nem volt elegendő ahhoz, hogy a rendkívül alacsony kamatok mellett jelentős árkorrekciót eredményezzen. A 2012-ben hozott további kínálatösztönző intézkedések hatására 2013-ban várhatóan némileg csökkenni fognak az ingatlanárak. A törvényhozás 2012 júniusában hosszas egyeztetések és többszöri módosítás után elfogadta a versenytörvényt. A törvény számos rendelkezése, köztük egy bizottság felállítása, csak 2013-ban kerül végrehajtásra. A hongkongi versenytörvény csak a távközlési szektor tekintetében tartalmaz általános előírásokat az összefonódások szabályozására, és összesen 570 köztestületet mentesít a törvény hatálya alól. Ami a külkereskedelmet illeti, Hongkong fokozta a szabadkereskedelmi megállapodások megkötésére irányuló erőfeszítéseit. A Kínával, Új-Zélanddal és az EFTA-val kötött szabadkereskedelmi megállapodást követően 2012. szeptember 7-én Chilével is hasonló egyezményt írt alá. Regionális kereskedelmi központ státuszának megőrzése érdekében Hongkong lépéseket tett a regionális kezdeményezésekben való részvételre, ezen belül kezdeményezte a hivatalos kereskedelmi kapcsolatok felvételét a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN). A kormány folytatja a beruházások ösztönzését, és a hongkongi vállalkozások védelme, valamint a külföldi befektetések növelése érdekében igyekszik beruházásvédelmi megállapodásokat kötni harmadik országokkal. Jelenleg Oroszországgal és Új-Zélanddal folynak tárgyalások ilyen megállapodás megkötésére, míg Chilével a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését követően kezdődnek meg a beruházásokra vonatkozó tárgyalások. A gazdasági integrációt célzó lépések végrehajtása és a két fél közötti együttműködés előmozdítása érdekében Kína és Hongkong 2012. június 29-én aláírta a Szorosabb Gazdasági Partnerségi Megállapodás (CEPA) IX. kiegészítését. Ez a kiegészítés a szolgáltatások liberalizációját és a kereskedelem megkönnyítését célzó 43 intézkedést tartalmaz, és 21 ágazatban vezet be a piacra jutást megkönnyítő további intézkedéseket. A kínai központi kormány ígéretet tett arra, hogy 2015 végéig teljesen felszámolja Hongkong tekintetében a szolgáltatások szabad áramlását akadályozó intézkedéseket. Mindazonáltal a Kínai Népköztársaságban egyes ágazatokban továbbra is nehézkesen halad a CEPA végrehajtása a gyakorlatban, aminek eredményeképpen a Hongkongban letelepedett vállalkozások – köztük uniós vállalkozások – nem képesek minden esetben kiaknázni a megállapodás kínálta lehetőségeket. Az Európai Unió és Hongkong közötti kapcsolatok és együttműködés 2012-ben folytatódott az Európai Unió és Hongkong közötti kétoldalú kapcsolatok és együttműködés bővülése. Hongkong továbbra is a régió jelentős szereplője, valamint az Európai Unió és Kína közötti kereskedelem és befektetés közvetítő színtere. 2012-ben az Európai Unió továbbra is Hongkong második legnagyobb kereskedelmi partnere volt a kínai anyaországot követően, míg Hongkong az EU huszadik legnagyobb kereskedelmi partnerének számított. A kétoldalú kereskedelem folyamatosan, összesen 5,9%-kal nőtt 2012-ben, és elérte a 44,2 milliárd EUR-t. A 2012. júniusi adatok szerint a Hongkongban működő külföldi vállalkozások nagy része Európában honos: európai vállalkozások 453 regionális vállalati központot, 740 regionális irodát és 697 helyi irodát működtetnek Hongkongban. Az európai uniós vállalkozások üzleti jelenléte számos ágazatra kiterjed, így elsősorban a pénzügyi és üzleti szolgáltatásokra, a kereskedelemre, a logisztikára, az építőiparra és a kiskereskedelemre. Az Európai Unióból származó vállalatok jelentős szerepet játszanak egyebek mellett a hongkongi bankszektorban, a biztosítási ágazatban, valamint az értékpapírok piacán. Ázsia egyik legnagyobb európai üzleti közösségének otthonaként Hongkongban továbbra is nagy számban vállalnak munkát és telepednek le európai állampolgárok. Teljes számuk 2012 végén mintegy 31 390 fő volt. Hongkong az uniós vállalkozások hetedik legnépszerűbb közvetlen külföldi befektetési célpontja volt, és 2011-ben az EU teljes közvetlen külföldi befektetés-állományának 2%-át tudhatta magáénak (124 milliárd EUR). Az elmúlt években a hongkongi cégek uniós befektetései is meredeken emelkedtek. 2011-ben az Unióba beáramló közvetlen külföldi befektetések negyedik legnagyobb forrása – az Egyesült Államok, Svájc és Kanada után – Hongkong volt: Hongkongból 2011-ben 6,5 milliárd EUR összegű befektetés áramlott az EU-ba, míg az EU-ban befektetett hongkongi tőke állománya 63,9 milliárd EUR volt. Hongkong továbbra is az Európai Unióból Kínába és fordított irányba áramló közvetlen külföldi befektetések kulcsfontosságú központja. Ennek okai közé tartozik Hongkong Kínához való közelsége és Kínával kialakított üzleti kapcsolatrendszere, adórendszere, a magas színvonalú pénzügyi, számviteli és jogi szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások jelenléte, valamint az, hogy egyre nagyobb számban vannak jelen Hongkongban uniós és kínai vállalatok. Hongkong emellett ideális terep az IPO, másodlagos kibocsátás vagy kötvénykibocsátás (köztük RMD-alapú kötvénykibocsátás) révén végrehajtott a beruházási vagy expanziós célú tőkebevonásra. Az Európai Bizottság és a Hongkong KKT kormánya közötti strukturált párbeszéd keretében megrendezett hatodik ülésre 2012. december 3-án került sor Brüsszelben. A strukturált párbeszéd olyan hagyományos platform, amely lehetővé teszi a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdések megvitatását. A decemberi ülésen tárgyalt szerteágazó témák között a gazdasági kapcsolatokra, a kereskedelemre és a beruházásokra, a légiforgalomra, a környezetre, az innovációs és az oktatási együttműködésre, a pénzügyi szolgáltatások szabályozására, a versenyjogra és a vámügyre vonatkozó kérdések szerepeltek. A Vám-együttműködési Vegyes Bizottság 2012. novemberi kilencedik ülésén megnyitotta a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos szakértői szintű együttműködést, és kezdeményezte Hongkong részvételét az EU és Kína közötti gyors és biztonságos kereskedelmi utak (Smart and Secure Trade Lanes) létrehozására irányuló projektben. Tekintettel az adóigazgatóságok közötti információcsere területén a közelmúltban bekövetkezett nemzetközi fejleményekre és a nemzetközileg azonos feltételek biztosításának szükségességére, az EU ismételten sürgette, hogy induljanak feltáró jellegű tárgyalások a megtakarítások adóztatása témájában. 2012 folyamán több magas rangú uniós politikus tett látogatást Hongkongban, köztük júliusban Catherine Ashton, az EU főképviselője és a Bizottság alelnöke, januárban Michel Barnier, a belső piacért és a szolgáltatásokért felelős biztos, februárban pedig Karel De Gucht kereskedelmi biztos. Áprilisban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság küldöttsége látogatott Hongkongba. Emellett magas beosztású tisztviselők rendszeres látogatásai is hozzájárultak a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekről, így a pénzügyi szolgáltatások szabályozásáról, a makrogazdasági témákról, a fogyasztó- és egészségvédelemről és a többnyelvűségről folytatott érdemi párbeszédhez. Végül, de nem utolsósorban európai parlamenti képviselők küldöttségei is látogatást tettek Hongkongban, és hozzájárultak együttműködésünk erősítéséhez. Az Európai Unió Makaónak és Hongkongnak szóló üzleti információs programja (European Union Business Information Programme, EUBIP), melyet az EU társfinanszírozása mellett az Európai Kereskedelmi Kamara (ECC) hongkongi irodája irányít, tevékenységei során kiemelt hangsúlyt fektetett az EU államadósság-válsággal kapcsolatos intézkedéseire, a pénzügyi szolgáltatások szabályozására, a környezettel és az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre, a CEPA-ra, valamint az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatokra. Az üzleti szféra oldaláról jelentősen hozzájárultak a kormányközi párbeszédhez azok az üzleti tanácsok amelyek olyan ágazatokban működnek, ahol az európai üzlet és ipar vezető szerepet játszik – ilyen például az információs és kommunikációs technológia, a luxuscikkeket és egyéb fogyasztási cikkeket gyártó ipar, valamint a pénzügyi szolgáltatások. Az EUBIP 2012 novemberében véget ért. Legfontosabb tevékenységeit az Európai Kereskedelmi Kamara viszi tovább, a program utódja pedig 2013-ban indul. A Hongkonggal ápolt kapcsolatok további elmélyítése érdekében az Unió és az uniós tagállamok régiós diplomáciai képviseletei erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy fokozzák az Unió láthatóságát Hongkongban, és elősegítették az uniós politikákkal kapcsolatos ismeretek és információk bővítését. Az ismeretterjesztő tevékenység kiterjedt a kereskedelempolitikára, a szabályozási politikára, az energiapolitikára és az éghajlatváltozással kapcsolatos politikára, a pénzügyi szolgáltatások szabályozására, a vámügyre, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikára, a kultúrák közötti párbeszédre, a felsőoktatás kérdéseire és az EU globális szerepére. Az uniós diplomáciai képviseletek emellett szoros együttműködésben igyekeztek elősegíteni a polgárok közötti kapcsolatok és a közös tevékenységekkel járó felsőoktatási kapcsolatok bővítését. E célt szolgálta például a Hongkongban megrendezett uniós felsőoktatási vásár, uniós filmfesztivál vagy az „európai nyelvek ünnepe” elnevezésű kezdeményezés. 2012. szeptember 1-jén megkezdte működését a hongkongi európai uniós felsőoktatási program (EUAP). A programot működtető konzorciumot négy hongkongi egyetem alkotja (Hong Kong Baptist University, Chinese University of Hong Kong, University of Hong Kong és Lingnan University). A program célja a tudományos kutatások elősegítése, az EU láthatóságát növelő tájékoztatási tevékenységek kialakítása és az uniós felsőoktatási intézményekkel folytatott együttműködés megerősítése. Az október 1-jei hongkongi kompbalesetet követően a főképviselő részvétét nyilvánította a 39 áldozat családtagjainak és szeretteinek. Egyúttal hangsúlyozta, hogy az EU nagyra értékeli Hongkongot mint barátot és partnert. Az EU a jövőben is tovább ápolja a Hongkong KKT-hez fűződő viszonyát, erősíti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatait Hongkonggal, fokozza az együttműködést az üzleti szférával és a civil társadalommal, valamint elősegíti a mobilitási és csereprogramokat a hongkongi polgárokkal. [1] A pénzügyi fejlettségről szóló 2012. évi jelentésében a Világgazdasági Fórum a világ 62 vezető pénzügyi rendszere és tőkepiaca közül immár másodízben Hongkongot találta a legkiemelkedőbbnek. A Heritage Foundation gazdasági szabadságot jelző mutatója szerint immár tizenkilencedik éve Hongkong a világ legszabadabb gazdasága. Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a közvetlen külföldi befektetések globális trendjeit elemző 2012. évi jelentése szerint a Hongkongba beáramló közvetlen külföldi befektetések értéke 2011-ben elérte a 83 milliárd USD-t, amivel a terület a közvetlen külföldi befektetések negyedik legnagyobb „célországának” számított.