Az igazságügyi képzés biztosítása önmagában nem elég. Az is kulcsfontosságú, hogy a képzés eléggé magas színvonalú legyen ahhoz, hogy elérje a kívánt célokat. Alapvetően fontos a jó módszertan, a képzések kidolgozásától kezdve a megvalósításon át az értékelésig. Annak érdekében, hogy a gyakorló jogászok mindennapjaiban jelentkező kihívásokra rugalmasan tudjanak reagálni, a képzésszolgáltatóknak folyamatosan figyelniük kell a képzési igényeket mind a nemzeti, mind az európai érdekelt felek szempontjából.

Az igazságügyi szakembereknek többféle tanulási formára van szükségük: reflektív, valamint fogalomalkotáson, kísérletezésen és konkrét tapasztalaton alapuló tanulásra. A képzésüknek tartalmaznia kell személyes jelenléten alapuló tevékenységeket, e-tanulási eszközöket és munkahelyi képzést. A személyes jelenléten alapuló képzési tevékenységek (a határon átnyúló tevékenységeket is beleértve) alapvető fontosságúak a készségek fejlesztésében és az attitűdformálásban, és erősítik a kölcsönös bizalmat azáltal, hogy lehetővé teszik az egymás iránti bizalmon és tiszteleten alapuló kötetlen vitákat. E tevékenységeket haladéktalanul újra kell indítani, amint az egészségügyi helyzet ezt lehetővé teszi. Az uniós szintű képzésnek segítenie kell az új megközelítések kipróbálását is, mint például a hibrid formák (a jelenléti és az online oktatás kombinációja), valamint a több szakmára kiterjedő jelenléti oktatás meghatározott releváns témákra vonatkozóan.

Változatos és könnyen hozzáférhető képzési eszközöket és formákat kell alkalmazni, igazodva a résztvevők időbeosztásához és sokféleségéhez. A képzés során jobban ki kell aknázni az új technológiákat a szélesebb közönség elérése és a képzés színvonalának növelése érdekében. Erre különösen nagy szükség van a jelenlegi járványhelyzetben és amiatt, hogy a jelenléti képzést háttérbe szorítja az online képzés.

Az uniós joggal kapcsolatos csúcsminőségű e-tanulás és az e-forrásokhoz való hozzáférés minden szakmabeli számára valósággá kell, hogy váljon. Az e-tanulás és az e-források ki kell, hogy egészítsék a jelenléti tevékenységeket naprakész anyagokkal és önálló tanulást lehetővé tevő eszközökkel, megsokszorozva a jelenléti tevékenységek hatását, hogy ezáltal a lehető legjobban kiaknázzuk az e-igazságügy előnyeit.

A nemzeti szintű tevékenységeknek nem tud ugyanolyan a hatásuk lenni, mint a határon átnyúló tevékenységeknek. A bírák, ügyészek és bírósági elnökök tagállamok közötti általános és szakterülethez kapcsolódó cseréje továbbra is prioritást jelent. Az ilyen cserék gazdagítják a közös európai igazságügyi kultúrát, erősítik a bizalmat, és elősegítik az uniós jog egységes alkalmazását. A cseréknek kézzelfogható hozzáadott értéket kell jelenteniük a résztvevők számára, és multiplikátorhatást kell kifejteniük a szakmai környezetben.

Az összes képzés esetében be kell mutatni, hogy a képzés elérte a kitűzött célokat. Az értékelés során a képzésben résztvevők elégedettségi szintje mellett fel kell mérni a megszerzett ismereteket és készségeket, az attitűdbeli változásokat és a képzésnek a szakmai teljesítményre gyakorolt hatását.

A képzésszolgáltatók feladatai:

·Pontosabban kell követni az Advice for training providers (Tanácsok képzésszolgáltatóknak) c. dokumentumban és az EJTN Handbook on judicial training methodology in Europe (Kézikönyv az európai igazságügyi képzések módszertanáról) c. dokumentumában foglalt ajánlásokat;

·Minden évben az összes bíró és ügyész legalább 5 %-a számára határokon átnyúló képzési tevékenységeket kell szervezni; ösztönözni kell az új résztvevők bekapcsolódását;

·Interaktív, praktikus és minden résztvevő számára hozzáférhető e-tanulási lehetőséget kell biztosítani, amely pontosan illeszkedik a képzési célokhoz;

·Jobban fel kell tárni a modern technológiákban rejlő lehetőségeket, mint például a virtuális jelenléti képzés és a kiterjesztett valósággal kapcsolatos megoldások;

·Jobban ki kell aknázni a „kapszulaszemléletű” (rövid, naprakész, az adott célra fókuszáló) e-képzést, amely az igazságügyi szakemberek egy konkrét ügy kapcsán felmerülő azonnali igényeire koncentrál;

·Gondoskodni kell az oktatók képzéséről is, teljes mértékben kiaknázva az e-tanulási módszerekben rejlő lehetőségeket;

·Értékelni kell minden egyes képzési tevékenységet a résztvevők elégedettsége, kompetenciaszintjének növekedése és adott esetben a képzésnek a teljesítményükre gyakorolt hatása alapján.

A Bizottság feladatai:

·Adott esetben közös értékelési formanyomtatványt kell használni az EU által támogatott tevékenységek esetében;

·Az európai igazságügyi portált ki kell egészíteni egy európai képzési platformmal, amely az igazságügyi szakembereknek nyújtott képzésekkel kapcsolatos központi információforrásként szolgálna, és hozzáférést biztosítana az uniós joggal kapcsolatos összes, önálló tanuláshoz használható anyaghoz.