A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Negyedik jelentés a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervnek a Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról /* COM/2013/0459 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Negyedik jelentés a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervnek a Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról 1. Bevezetés 2010. június 15-én kezdődött az EU és a Moldovai Köztársaság között zajló vízumügyi párbeszéd, amely a Moldovai Köztársaság állampolgárainak (a továbbiakban: moldovai állampolgárok) az Unióba történő vízummentes beutazására vonatkozó feltételeket vizsgálta. A vízumliberalizációról szóló cselekvési tervet (a továbbiakban: vízumliberalizációról szóló cselekvési terv)[1] a Bizottság 2011. január 24-én adta át a Moldovai Köztársaság hatóságainak (a továbbiakban: moldovai hatóságok). A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv négy releváns témakörben[2] számos követelményt állapított meg a Moldovai Köztársaság számára mind a jogi és szakpolitikai keret elfogadása (1. szakasz), mind pedig annak hatékony végrehajtása (2. szakasz) érdekében. A Bizottság rendszeresen jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv végrehajtásáról. A vízumliberalizációról szóló cselekvési tervnek a Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló első eredményjelentést 2011. szeptember 16-án[3] terjesztették elő. 2011. október 7-én került sor a vezető tisztviselői találkozóra, amelynek során előterjesztették az első eredményjelentést és megvitatták a folyamat következő lépéseit. A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv 2., 3. és 4. témakörét értékelő missziókat 2011. október második felében és november elején rendezték meg, bevonva az uniós tagállamok szakembereit, valamint a bizottsági szolgálatok és az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) tisztviselőit. E szakértői missziók célja az volt, hogy a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv első szakaszának követelményei alapján értékeljék a jogi, szakpolitikai és intézményi keretet és azt, hogy e keret megfelel-e az uniós és nemzetközi normáknak. A szakértői jelentéseket 2011 decemberében véglegesítették. A vízumliberalizációról szóló cselekvési tervnek a Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló második eredményjelentést 2012. február 9-én[4] terjesztették elő. 2012. február 27-én sor került a vezető tisztviselői találkozóra, melynek során előterjesztették a második eredményjelentést és megvitatták a folyamat következő lépéseit. A vízumliberalizációról szóló cselekvési tervnek a Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló harmadik eredményjelentést 2012. június 22-én[5] terjesztették elő. Ez volt a harmadik és egyben utolsó eredményjelentés a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv első szakaszáról, amelyben a Bizottság összefoglaló értékelést adott arról az előrelépésről, amelyet a jogi, szakpolitikai és intézményi keret létrehozását illetően a Moldovai Köztársaság tett a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv első szakaszára vonatkozó követelmények teljesítése terén. Az Európai Unióba utazó moldovai állampolgároknak biztosított jövőbeli vízumliberalizáció lehetséges migrációs és biztonsági hatásainak értékelését 2012. augusztus 3-án terjesztette elő[6] a Bizottság a megfelelő európai uniós ügynökségekkel és érdekelt felekkel együttműködésben. Ezen jelentések alapján a Tanács a 2012. november 19-én elfogadott következtetésekben egyetértett a Bizottsággal abban, hogy a Moldovai Köztársaság a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv vonatkozásában teljesítette az első szakasz összes követelményét. Ezt követően elkezdődött a második szakaszban meghatározott követelmények értékelése. A második szakasz következő lépéseit, valamint az értékelő missziók előkészítését a 2013. január 28-án megtartott vezető tisztviselői találkozó keretében vitatták meg. 2013. február 18. és március 15. között több új értékelő missziót szerveztek a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv mind a négy témaköre tekintetében. Az értékelő missziók az értékelés hatályát és részleteit illetően kivételesnek bizonyultak – négy hétig tartottak, és az uniós tagállamok 12 szakértője mellett a Bizottság és az EKSZ tisztviselői vettek részt bennük. A szakértői missziók célja az volt, hogy értékelje a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv második szakaszának tekintetében megállapított követelmények teljesítését, valamint a jogi, szakpolitikai és intézményi keret megvalósításának a mértékét, és azt, hogy az megfelel-e az uniós és nemzetközi normáknak. Különös figyelmet fordítottak az olyan területekre, mint az egyenlő bánásmód, a kisebbségek integrációja és az emberkereskedelem, amelyek némelyikét a Tanács 2012. november 19-i következtetései is megemlítik. A szakértői jelentéseket 2013 májusában véglegesítették. A Moldovai Köztársaság vállalta, hogy a jelentésekben megfogalmazott ajánlásokkal a 2013 májusának végén kidolgozott aktualizált nemzeti cselekvési tervben foglalkozik majd. A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv a reformok fontos ösztönzőjének bizonyult, és hozzájárult ahhoz, hogy a Moldovai Köztársaság fenn tudja tartani a 2010 óta zajló strukturális reformok ütemét. A jogi és szakpolitikai keretrendszert létrehozták, amint azt a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv első szakaszát összegző következtetések is elismerték 2012 novemberében. Ezen jelentés célja, hogy bemutassa a jogi és intézményi keretrendszer megvalósításának állapotát, az intézmények működését, valamint az intézményközi koordináció szintjét. A Bizottság ezt az eredményjelentést a 2013 február-márciusában tartott átfogó értékelő missziók alapján állította össze. Magában foglalja a tagállamok szakértői által ebben a témában megfogalmazott jelentéseket, valamint az EU és a Moldovai Köztársaság közötti 3. számú vegyes albizottság[7] 2013 áprilisában megtartott ülése, illetve az EU és a Moldovai Köztársaság között az emberi jogokról ugyanekkor folytatott párbeszéd során kapott további információkat. Különleges figyelmet fordítottak a reformok és az elért eredmények fenntarthatóságára, beleértve az átgondolt személyzeti és finanszírozási megoldásokat. A jelentés tartalmazza továbbá a Moldovai Köztársaság számára a 2012. augusztusi hatásvizsgálati jelentésben[8] megfogalmazott ajánlások teljesítésének az értékelését. 2. A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv négy témakörében hozott intézkedések megvalósításának értékelése 1. témakör: Okmánybiztonság, beleértve a biometrikus azonosítókat a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak megfelelő biometrikus útlevelek teljes körű bevezetése (külföldön, a moldovai konzulátusokon is) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak nem megfelelő útlevelek megszüntetése 2011 januárja óta a Moldovai Köztársaság kizárólag biometrikus útleveleket bocsát ki (magánútleveleket, diplomata-útleveleket, hivatalos útleveleket és hontalan személyek útleveleit), figyelembe véve az „egy útlevél, egy dokumentum” alapelvet. 2012. december 31-én 2 514 335 útlevél volt forgalomban a Moldovai Köztársaság állampolgárainak körében, amelyből 487 745 (vagyis 19,3 %) volt biometrikus útlevél. A nem biometrikus útlevelek teljes megszüntetését 2020 végére tervezik. 2012. január 1-jétől kezdődően a külföldön élő moldovai állampolgárok a Moldovai Köztársaság diplomáciai képviseleteinél és konzuli hivatalainál igényelhetnek biometrikus útlevelet. A Moldovai Köztársaság minden külföldi nagykövetsége és konzulátusa kivétel nélkül fel lett szerelve az igénylők biometrikus adatainak gyűjtésére szolgáló különleges berendezésekkel. Az új biometrikus útlevél megfelel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak, és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által javasolt számos biztonsági elemet tartalmaz[9]. 2013. január 2-től kezdődően az állami információs források központja, a Registru saját fő- és nyilvános kulcsú tanúsítványaival működik. A moldovai hatóságok 2012. szeptember 28-án kérvényezték felvételüket a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet nyilvános kulcstárába. 2013 elején dolgozták ki az információtechnológiáért és kommunikációért felelős minisztérium azon rendeletét, amely a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet nyilvános kulcstárához való csatlakozás egyedi regisztrációs díjának a Registru általi megfizetését szabályozta. A 2012 januárjában elbírált közbeszerzési eljárás eredményei alapján született, az integrált chippel ellátott okmányfüzetek beszerzéséről szóló szerződés Registru általi aláírását felfüggesztették 2013 februárjáig egy jogi kereset miatt, amelyet a Moldovai Köztársaság legfelsőbb bírósága végül elutasított. A közbeszerzési eljárás nyertese és a Registru várhatóan 2013 nyarán írják alá a szerződést. · Az útlevelek, valamint személyazonosító igazolványok és egyéb személyi okmányok igénylését, személyi adatokkal való ellátását és kibocsátását szabályzó folyamatok integritásának és biztonságának magas szintje A Registru felelős az úti és személyazonosító okmányok kiadásáért. Az anyakönyvi hivatal minden irodája számítógépesített, és biztonságos kommunikációs csatornán keresztül kapcsolódik az állami népesség-nyilvántartás nevű automatizált információs rendszerhez. A születéssel, házasságkötéssel, elhalálozással, válással és a vezeték- és keresztnév változtatásával kapcsolatban kiadott okmányok formátuma megegyezik, és ugyanazokkal a biztonsági elemekkel rendelkeznek[10]. Az úti okmányok és a nemzeti személyazonosító igazolványok a Registru 49 területi és regionális irodájában igényelhetőek. Az ezekben az irodákban elvégzett vizsgálatok általában az igénylésben foglalt adatok pontosságára és teljességére, valamint a belügyminisztérium irányában folytatott, a törvénysértések, bűncselekmények és bűnelkövetők felderítését célzó nem elektronikus vizsgálatokra terjednek ki. Annak a lehetősége, hogy valaki többszörös személyazonosságot használhasson, nagyon csekélynek tűnik, hiszen az állami népesség-nyilvántartás nagy mennyiségű adatot tartalmaz minden egyes moldovai állampolgár vonatkozásában. A biometrikus azonosítóknak az útlevelekben való alkalmazása „rögzíti” az igazolvány tulajdonosának személyazonosságát, és megakadályozza az eltérő személyazonosság használatát. A Registru komoly lépéseket tesz, hogy a személyzet szintjén a korrupció lehetőségét a lehető legkisebb mértékűre szorítsa, többek között az alábbiak alkalmazásával: a személyzet feladatainak és funkcióinak világos szétválasztása; az igénylők véletlen beosztása az egyes tisztviselőkhöz; az igénylők kérelmeinek felülvizsgálata legalább 3 különböző tisztviselő által, valamint a díjak fizetése bankjegykiadó automaták (ATM) segítségével. Az egyes igénylések többszöri ellenőrzése nagyon megnehezíti a személyzet számára a hamis kérelmek rögzítését a rendszerben. Ezen túlmenően az anyakönyvi hivatal stratégiát dolgozott ki a korrupció megelőzésére és leküzdésére a személyzet szintjén. Az intézkedések nem tervezett ellenőrzéseket, az adatokhoz való korlátozott hozzáférést, videomegfigyelést és jövedelem-, vagyon- és összeférhetetlenségi nyilatkozatokat foglalnak magukban. Minden egyes helyi irodában a korrupcióval kapcsolatos információkat tartalmazó hirdetmények találhatók. Az új intézkedések következtében hét alkalommal hoztak fegyelmi büntetést az anyakönyvi hivatal alkalmazottai által elkövetett kihágásokkal kapcsolatban a 2012-ben folytatott vizsgálatokat követően. A Dnyeszter-melléki régióban[11] élő igénylők a közigazgatási határ közelében található hivatalok egyikében igényelhetik az okmányokat. 2003. július 17-től a Moldovai Köztársaság hat állandó és egy mozgó irodája foglalkozik az ilyen kérelmekkel, és ezekben is a Moldovai Köztársaság más területein megszokott gyakorlati szervezési és alapeljárások vannak érvényben. Azok a személyek, akik csak a Dnyeszter-melléki régió „hatóságai” által kiadott okmányokkal rendelkeznek, anyakönyvi okmányaikat regisztrálhatják a moldovai hatóságoknál, aminek során az anyakönyvi hivatal azokat átírja, és rögzíti az állami népesség-nyilvántartásban. Ezt követően az anyakönyvi hivatal egy okmányt bocsát ki ezen személyek számára, így lehetőségük nyílik moldovai útlevelet szerezni. A Dnyeszter-melléki régió „hatóságai” által kiadott személyi okmányok elfogadására vonatkozó külön eljárást a törvény szabályozza. A személyazonosságot a Moldovai Köztársaság korábbi személyazonosító és úti okmányaival vagy családi nyilvántartási adatokkal lehet igazolni. Sok esetben az egyén személyazonosságának ellenőrzése viszonylag egyszerű, mivel nyilvántartások 1992-ig rendelkezésre állnak. A Dnyeszter-melléki régióban 1992 után született személyek esetében a személyazonosság és a moldovai állampolgársághoz való jog megállapításához szükséges a szülők és a testvérek adatainak vizsgálata a családi kapcsolatok megállapítása érdekében. Végül a személyazonosság kapcsán elfogadható mértékű bizonyosság nyerhető a családtagok az állami népesség-nyilvántartásban rögzített adatainak összevetésével · Gyors és rendszeres jelentéstétel az Interpol/LASP-adatbázis számára az elveszett és ellopott útlevelekről 2011 októberétől működnek azon folyamatok, amelyek lehetővé teszik, hogy a Registru minden elveszett és ellopott útlevél adatait ötpercenként megküldje a nemzeti rendőrség központi irodájának, amely kapcsolattartási pontként szolgál az Interpol irányában. A nemzeti rendőrség központi irodája ezen információkat szintén napi rendszerességgel küldi meg az Interpol számára egy valós idejű elektronikus rendszeren keresztül. Az elveszett és ellopott útlevelek között nem tesznek különbséget. A határátkelőhelyek kapcsolatban állnak az Interpol elveszett és ellopott útleveleket tartalmazó adatbázisával. Az elveszett útlevelek száma nagyon magas a kiállított útlevelekéhez képest. 2011-ben 29 946 útlevél elvesztését jelentették be, míg 261 259 útlevelet bocsátottak ki. 2012-ben 32 343 útlevél elvesztését jelentetté be, míg 260 393 útlevelet adtak ki. 2011 októbere óta 15 603 elveszett útlevéllel kapcsolatban jelentették be az okmány megtalálását és tulajdonosnak való visszajuttatását. · Útlevélminták rendszeres egyeztetése és az okmánybiztonsághoz kapcsolódó együttműködés az Európai Unióval Az uniós tagállamokat évente tájékoztatják a Moldovai Köztársaság új útlevélmintáiról egy külön kommunikációs csatornán keresztül. Ezen túlmenően, 2009-ben a Moldovai Köztársaság csatlakozott az Európai Unió Tanácsa által működtetett eredeti személyazonosító és úti okmányok online nyilvántartásához (a továbbiakban: PRADO). Az utolsó frissítés a PRADO rendszerben 2011. július 1-jén történt, amely a moldovai biometrikus útlevelek biztonsági elemekkel ellátott új mintáit vezette be. 2012 decemberében megküldték a moldovai diplomáciai és szolgálati biometrikus útlevelek biztonsági elemekkel ellátott 65 új mintáját. 2012-ben, a határrendőrségi osztály okmányszakértői divíziója a külügyi és európai integrációs minisztérium révén megkapta az uniós tagállamok úti okmányainak mintáit (62 darabot). b) A hatásvizsgálati jelentésben megfogalmazott ajánlások · Az útlevelük eladásáért vagy kölcsönadásáért elítélt személyek számára arányos, hatékony és visszatartó erejű szankciók megállapítása és alkalmazása A Moldovai Köztársaság büntető törvénykönyvének 361. cikkelye már tartalmaz szankciókat a hamis hivatalos okmányok gyártása, birtoklása, értékesítése és használata esetére. Az elveszett vagy ellopott útlevelek tekintetében a moldovai hatóságok jelenleg vizsgálják annak a lehetőségét, hogy az ilyen eseteket beismerő személyek számára szigorítsák az útlevelek kibocsátásának feltételeit. · Az elveszett és ellopott biometrikus útlevelek adatainak rendszeres megosztása az uniós hatóságokkal, különösen az Interpol elveszett és ellopott úti okmányokat tartalmazó adatbázisának használata révén Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv „Gyors és rendszeres jelentéstétel az Interpol/LASP-adatbázis számára az elveszett és ellopott útlevelekről” követelménypontját a jelentés 5. oldalán. · A polgári anyakönyvezéshez kapcsolódó jogi és intézményi keret megerősítése a név vagy személyazonosság megváltoztatásával való, új útlevél megszerzését célzó visszaélések megakadályozása céljából. A névváltoztatásokra egyértelmű szabályokat kell megállapítani és alkalmazni; a jogi és intézményi keretet meg kell erősíteni, és annak hatékony ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket kell magában foglalnia Bármely állampolgár igényelheti vezeték- vagy keresztnevének megváltoztatását. A döntést a központi anyakönyvi hivatal hozza meg az igénylés egy különleges bizottság általi véleményezését követően. A törvény nem tartalmaz semmilyen korlátozást a vezeték- és keresztnév-változtatások lehetséges számát illetően. A születési bizonyítványban foglalt egyedi személyi azonosítószám soha nem módosítható, és a vezeték- vagy keresztnév változtatása esetén minden korábbi úti és személyazonosító okmány érvényét veszti. Kilépéskor a határellenőrzés a személyi azonosítószám alapján történik, a határrendőrség pedig hozzáfér az állami népesség-nyilvántartáshoz, amely az egyes moldovai állampolgárok minden korábbi vezeték- és keresztnevét tartalmazza. Az érvényben lévő rendszer jelentős mértékben csökkenti a névváltoztatással való visszaéléseket. Az 1. témakör általános értékelése A jelenleg működő szervezet és folyamatok biztosítják az okmányok integritásának és biztonságának megfelelő szintjét. Az anyakönyvi nyilvántartás és az okmányok kibocsátási folyamatai jelentős mértékben javultak 2010 óta. Az érvényben lévő igénylési és kibocsátási rendszerek biztonságosak, jól átgondoltak és megfelelő szolgáltatást nyújtanak az állampolgárok számára. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak megfelelő biometrikus útlevelek kibocsátása folyamatban van, és a régi útlevéltípusok megszüntetése gyorsan zajlik. A Bizottság kéri emellett, hogy a Moldovai Köztársaság a nagyszámú elveszett útlevéllel kapcsolatban szolgáltasson további információkat. A Bizottság megítélése szerint a Moldovai Köztársaság általánosságban eleget tesz az 1. témakörben megállapított, a második szakaszra vonatkozó követelményeknek. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Be kell vezetni az integrált chippel rendelkező okmányfüzeteket, megvalósítva a bővített hozzáférés-ellenőrzést és a kiegészítő hozzáférés-ellenőrzést. · A lehető legtöbb folyamatot automatizálni kell, a jelenleg még érvényben lévő manuális eljárásokat fel kell számolni, és elektronikus kapcsolatot kell kialakítani a Registru és a belügyminisztérium között. 2. témakör: Illegális bevándorlás, beleértve a visszafogadást 2. témakör/1. téma – Határigazgatás a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · A határellenőrzést szabályozó jogszabályok hatékony végrehajtása megfelelő határforgalom-ellenőrzés és határőrizet, eljárások és működési hatékonyság, valamint nemzeti és helyi szintű helyzetkép útján, beleértve a kockázatelemzés, a hírszerzés és az adatfolyam-kezelés megvalósítását, továbbá a közvetlen hozzáférést a vonatkozó nemzeti és nemzetközi adatbázisokhoz és ezek használatát 2012. július 1-jén hatályba lépett a határrendőrségről szóló törvény, amelynek értelmében a határőrszolgálat a szerkezeti átalakítást követően a Moldovai Köztársaság belügyminisztériumának határrendőrségi osztályává vált. A határrendőrség az integrált határigazgatás, valamint a határon átnyúló bűnözés megelőzése és azzal szembeni küzdelem területén rendelkezik hatáskörrel és végrehajtó hatalommal. Az államhatárról szóló törvény a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex[12] meghatározásait és keretét követi, továbbá figyelembe veszi a fuvarozói felelősségre vonatkozó uniós jogi keretet, különösen a fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó kötelezettségéről szóló irányelvet (2004/82/EK irányelv). A határrendőrség hasonló szabályok és rendeletek szerinti végzi tevékenységeit, mint az EU schengeni államainak határőrségei. A Moldovai Köztársaság által ellenőrzött területen 56 határátkelőhely található, és a Moldovai Köztársaság határain átmenő forgalom évente 13 és 15 millió utas közé tehető. A határellenőrzést az EU schengeni katalógusában foglalt bevált gyakorlatokkal összhangban végzik. A jelentési és kockázatelemzési rendszerek nagyon jó szinten állnak, akár a schengeni országok rendszereinek viszonylatában is. A kockázatelemzési rendszer a FRONTEX közös integrált kockázatelemzési modellt (CIRAM) követi, a profilok jól kidolgozottak és kiváló minőségűek. A FRONTEX keleti határokkal foglalkozó kockázatelemzési hálózata (EB-RAN) részeként a határrendőrség havi rendszerességgel cserél információkat a FRONTEX-szel. Továbbá, a moldovai–ukrán határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EUBAM) segítségével a határrendőrség és a vámhatóság, valamint ezek ukrán megfelelői közös határbiztonsági értékelő jelentéseket készítenek. A határőrizet tervezetten zajlik, és egy kockázatelemzési rendszernek megfelelően végzik. Az őrjáratok számának szintje megfelelő. Az integrált határigazgatás keretében tervezik idővel egy átfogó, rögzített megfigyelőrendszer kiépítését a határok mentén. A rögzített megfigyelőrendszer és az azt kiegészítő hordozható (nem embervezérelt) rendszerek bevezetésével a határrendőrség megfelelő szintre emelheti a határőrizeti rendszert. A határrendőrség elegendő számú munkakutyával rendelkezik (összesen 123 kutyával, amelyek közül 74 nyomkövető kutya). Általánosságban az ellenőrzési pontokon használt határ-ellenőrzési eszközök megfelelnek az európai szabványoknak. A riasztások száma az adatbázisban 2012-ben meghaladta az 5 700-at (5 687 nemzeti riasztás, 56 Interpol-riasztás), és a teljes szám a 2011-es érték több mint négyszerese. Az ellenőrzést végző hivatalnokok hozzáféréssel rendelkeznek a határrendőrség integrált információs rendszeréhez, a jogi keretrendszerhez, a külföldi riasztásokhoz, a kockázati profilokhoz és az internethez (pl. PRADO). Minden határátkelőhely online kapcsolatban áll a központi adatbázisokkal. Az elégséges eszközök hiánya miatt a második vonalbeli ellenőrzések szintje nincs az összes határátkelőhelyen a megfelelő szinten. · A megfelelő infrastruktúra, műszaki felszerelések, informatikai rendszerek, pénzügyi és emberi erőforrások biztosítása az elfogadandó integrált határigazgatási stratégiának és cselekvési tervnek megfelelően, valamint a képzési programok és korrupcióellenes intézkedések hatékony megvalósítása A határrendőrség korszerűsíti a határőrizeti rendszert, és létrehoz egy nemzeti koordinációs központot. A helyzetkép fejlesztése a folyamatban lévő, három szakaszból álló „Helyhez kötött és mobil kommunikációs rendszer fejlesztése az államhatár mentén” című terv részét képezi. A szakaszok magukban foglalják a felszerelések beszerzését, valamint egy helyhez kötött és mobil távközlési rendszer kiépítését az egész országban. A nemzeti koordinációs központ létrehozása javítani fogja a helyzetfelismerést, emellett lehetővé teszi az együttműködést az európai külső határőrizeti rendszerrel[13] (a továbbiakban: EUROSUR). A határrendőrség elegendő számú eszközzel rendelkezik a határőrizet ellátására (pl. hőérzékelő kamerákkal és éjjellátó szemüvegekkel, azonban helyhez kötött megfigyelőrendszerekkel jelenleg nem). A határrendőrség tervezett állománya 3 543 fő, amelynek jelenleg 83 %-a (2 945 fő) van betöltve. Az állományhiány oka, hogy határellenőrzésre már nem alkalmaznak besorozott személyeket, és az üres helyeket 2013 végéig kell feltölteni. A nemzeti határrendészeti főiskola kétéves képzési programokat szervez a tiszthelyettesek, és hat hónapos alapképzéseket az új alkalmazottak számára. A kétéves tiszthelyettesi program a koppenhágai folyamatot alkalmazza, és az EUBAM segítségével az EU határőrképzésre vonatkozó közös alaptantervének megfelelően lett kialakítva. Általánosságban a képzési programok egy szilárd alapot biztosítanak a szakképzett személyzet kiképzésére a határigazgatás céljaihoz. A határrendőrség a külső határok ellenőrzésére vonatkozó uniós schengeni katalógusban[14] foglalt legtöbb ajánlást és bevált gyakorlatot már megvalósította a korrupció megelőzésének[15] vonatkozásában. A határrendőrség etikai kódexét 2008. június 13-án hagyták jóvá, és a határrendőrség állományának fizetése versenyképes szinten van. Be nem jelentett vizsgálatokat hajtanak végre, a határrendőrség alkalmazottai pedig állományba vételükkor és azt követően évente kötelesek nyilvánosságra hozni személyes érdekeltségeiket és jövedelmeiket. A személyzet rendszeres rotációját biztosító rendszer is működik. · Az intézményközi együttműködés (beleértve a határőrszolgálat és a bűnüldöző szervek közti adatcserét) és a nemzetközi együttműködés, beleértve a szomszédos országokkal való együttműködést és a FRONTEX-szel kötött munkamegállapodás megvalósításának kiváló hatékonyságúvá való fejlesztése. Az intézményközi együttműködés kielégítő szintet ért el a határigazgatásban. A határrendőrség igen intenzíven működik együtt a rendőrséggel, a vámhatósággal és a migrációs és menekültügyi irodával. A határrendőrség és a főügyészi hivatal közötti együttműködés szerkezeti növekedésnek indult, miután a határrendőrség új hatásköröket kapott a bűnügyi nyomozások terén. Az intézményközi együttműködés fő formái az információcsere, a közös nyomozócsoportok, a közös műveletek és a közös képzés. A határrendőrség és a vámhatóság az összes határátkelőhelyen egylépcsős ellenőrzési rendszert vezetett be. A teherszállító járműveket nyilvántartó közös rendszert használnak, és használhatják egymás eszközeit, például a gépjárművek ellenőrzésére. A határrendőrség együttműködési megállapodások és jegyzőkönyvek átfogó rendszerét hozta létre Romániával és Ukrajnával. 2012-ben a határrendőrség folytatta az együttműködést az EUBAM-mal, biztosítva a 9. szakaszban[16] járó éves cselekvési terv tevékenységeinek hatékony végrehajtását. 2006 óta a határrendőrség egy összekötő tisztet delegál a határokon átnyúló együttműködés Galatiban található közös központjába. Együttműködési megállapodások vannak érvényben néhány uniós tagállammal (Lettországgal, Litvániával, Észtországgal, Magyarországgal és Lengyelországgal). Az együttműködés a Független Államok Közösségének (a továbbiakban: FÁK) egyéb tagállamaival a FÁK határőrszolgálatainak parancsnoki tanácsán keresztül történik. És végül együttműködési jegyzőkönyv van érvényben a GUAM[17] államok határőrszolgálataival is. A határrendőrség munkamegállapodást írt alá a FRONTEX-szel 2008 augusztusában, és részt vett számos, a FRONTEX által koordinált tevékenységben. 2012 decemberében a határrendőrségi osztályon belül létrejött a nemzeti FRONTEX kapcsolattartási pont, amely a FRONTEX együttműködési terv rendelkezéseinek koordinálásához és végrehajtásához szükséges hatáskörökkel rendelkezik. b) A hatásvizsgálati jelentésben megfogalmazott ajánlások · A határellenőrzések megerősítésének folytatása – ideértve a kockázatelemzést és a határőrizeti intézkedéseket –, a határon folytatott korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az EUBAM-mal való együttműködés további javítása a határigazgatás valamennyi területén; Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 7. és 8. oldalán. · A szomszédos országokkal való együttműködés erősítése. A kétoldalú és nemzetközi együttműködés, illetve a statisztikai és elemzési adatokra és a taktikai/műveleti adatokra/hírszerzésre vonatkozó információcsere megerősítése olyan intézkedések útján, mint a határon átnyúló közös műveletek kezdeményezése/azokban való részvétel, közös nyomozási csoportok, közös hírszerzési csoportok, az összekötő tisztviselők cseréjének megkönnyítése ilyen műveletek esetén, valamint a közös határ- és vámellenőrzések lefolytatására vonatkozó képzés nyújtása Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 8., 9. és 10. oldalán. · A nemzetközi vámügyi és bűnüldözési együttműködéssel és információcserével kapcsolatos képzés és a kapacitásépítés fejlesztése. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 8., 9. és 10. oldalán. · A közös határon végzett ellenőrzési tevékenységek összehangolása. Hírszerzési információk megosztása és a közös helyzetértékelés javítása a műveleti szinten. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 8., 9. és 10. oldalán. · A szomszédos országokkal – különösen Ukrajnával – való együttműködés erősítése A Moldovai Köztársaság és az ukrán hatóságok 2007-ben kísérleti projektet indítottak el a Rososhany és Briceni között közösen működtetett határátkelőhelyen. A közösen működtetett határátkelőhelyre irányuló kísérleti projekt tervezése és elindítása az EUBAM és az Európai Bizottság segítségével és támogatásával valósult meg. A kilépési ellenőrzések felelősségét mindkét résztvevő átadta a másik félnek. Az „egyablakos ügyintézés”, „személyes”, „egy fedél alatt” és „közös” elvet sikeresen bevezették a kísérleti közösen működtetett határállomáson. · Az EUBAM-mal való együttműködés további fenntartása és a mobil egységek felhasználásának javítására és fokozására vonatkozó EUBAM-ajánlások végrehajtása A Moldovai Köztársaság és Ukrajna közti határ Dnyeszter-melléki régióban található szakasza nem esik a Moldovai Köztársaság határrendőrségének és vámhatóságának az ellenőrzése alá. Ezen a szakaszon 25 hivatalos átkelőhely található Ukrajna felé, és nemzetközileg elfogadott határellenőrzéseket és megfigyelési feladatokat csak az ukrán határőrség végez. A Dnyeszter-melléki régió és a Moldovai Köztársaság közötti belső közigazgatási határ mentén 14 belső vámellenőrzési pont található, ahol az áruk ellenőrzését a Moldovai Köztársaság vámhatósága végzi. 2013 februárjában a moldovai hatóságok egy új stratégia megvalósításába kezdtek az illegális bevándorlás és a határon átnyúló bűnözés megelőzése, illetve a Dnyeszter-melléki régión keresztüli utasforgalom megkönnyítése érdekében. A stratégia az alábbi intézkedéseket tartalmazza: a közigazgatási határon keresztül a Moldovai Köztársaságba belépő vagy onnan kilépő külföldi állampolgárok regisztrációja; a belső vámellenőrzési állomások kapacitásainak erősítése a migrációs és menekültügyi iroda által (6 belső vámellenőrzési ponton éjjel-nappal nyitva tartó regisztrációs iroda működik a külföldiek számára); szabályok kialakítása a belső vámellenőrzési pontok számára (adatvédelem, a hatóságok közötti információcsere és a feladatok megosztása); tájékoztató kampány a külföldiekre vonatkozó új regisztrációs szabályokról; mobil egységek[18] felállítása az ország egész területén, és az együttműködés erősítése az ukrán hatóságokkal és az EUBAM-mal. A stratégia szerint azok a külföldi állampolgárok, akik a Dnyeszter-melléki régión keresztül lépnek a Moldovai Köztársaság területére vagy lépnek ki onnan, beleértve a Dnyeszter-melléki régióban tartózkodó külföldieket is, önkéntesen regisztrálhatják magukat a belső vámellenőrzési pontokon, a határátkelőhelyeken, illetve a Chisinau, Balti és Comrat városában kijelölt hivatalokban. Ez a mechanizmus nem érinti a külföldieknek a Moldovai Köztársaság nemzetközileg elismert határain belüli mozgását. Az illegális bevándorlás és a határon átnyúló bűnözés kezelésére egy 70 tisztviselőt számláló mobil egység kockázatelemzés-alapú belföldi ellenőrzéseket fog végezni az ország egész területén. Ezek a járőrözések gyakrabban zajlanak majd, mint a vámhatóság, a rendőrség, a határrendőrség és a migrációs és menekültügyi iroda közös járőrözései. Ezen eljárások, beleértve a jogi keret megvalósítását 2013 első felében tervezik befejezni. Ezen túlmenően a Moldovai Köztársaság kiterjeszteni szándékozik az ukrán határőrökkel közösen zajló ellenőrzési és járőrözési gyakorlatát a közös határ központi (Dnyeszter-melléki) szakaszán. Ez a gyakorlat 2012-ben vette kezdetét a határ északi szakaszán, a Rososhany és Briceni között közösen működtetett határátkelőhelyen, és hamarosan kiterjesztik a Palanca/Mayaki határátkelőhelyre is a határ déli szakaszán. A 2. témakör/1. téma – Határigazgatás értékelése A Moldovai Köztársaság határrendőrsége az Európai Unió schengeni katalógusának ajánlásai szerint szerveződik, a határellenőrzéseket és megfigyeléseket nagyjából az EU-szabványokkal összhangban végzik, és a kockázatelemzési rendszer a schengeni bevált gyakorlatok szerint lett kialakítva. Bizonyos műszaki fejlesztések szükségesek még. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Helyhez kötött műszaki megfigyelőrendszereket kell bevezetni a szárazföldi határok mentén. Meg kell valósítani a bevált uniós gyakorlatokat a nemzeti koordinációs központ és az RCC-k létrehozása érdekében. · Fokozni kell a járművek ellenőrzését a rejtőző személyek felderítésére, illetve javítani kell a kockázatelemzést és profilalkotást az emberkereskedelem vonatkozásában. Fejleszteni kell az első vonalbeli és második vonalbeli tisztviselők képzését és rendelkezésre állását a hamisított okmányok észlelése tekintetében. Folytatni kell a második vonalbeli ellenőrzésekhez és járműellenőrzésekhez szükséges felszerelések beszerzését. Figyelni és rögzíteni kell a határellenőrzéseket minden fülkében kamerák használatával. Fokozni kell a korrupcióellenes megelőző intézkedéseket a vámhatóságnál, és meg kell valósítani a bevált EU-gyakorlatokat. · Meg kell valósítani a mobilegység-koncepciót a Dnyeszter-melléki régió számára az illegális bevándorlás és a határon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben illetékes bűnüldöző hatóságok részvételével. Biztosítani kell az információk és személyes adatok automatikus cseréjét valós időben az összes bűnüldöző hatóság között. 2. témakör/2. téma – Migrációkezelés a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · Az EU és a Moldovai Köztársaság közötti visszafogadási megállapodás folyamatos hatékony végrehajtása és a moldovai állampolgárok (önként visszatérő vagy visszafogadott) reintegrációjára irányuló intézkedések A belügyminisztérium migrációs és menekültügyi irodája a Moldovai Köztársaság visszafogadási megállapodásainak a végrehajtására illetékes hatóság. A Moldovai Köztársaság és más államok között az alábbi visszafogadási megállapodások vannak érvényben: EU (aláírva 2007. október 10-én Brüsszelben), Norvégia (2006. augusztus 9.), Svájci Államszövetség (2004. június 1., 2010. május 19.) és Törökország (2012. november 1.). Tárgyalások folynak Albániával, Azerbajdzsánnal, Oroszországgal és Libanonnal. Az EU és a Moldovai Köztársaság közötti visszafogadási vegyes bizottság[19] legutóbbi ülésén hangzott el, hogy EU-országokból érkező, moldovai állampolgárokat érintő visszafogadási kérelmek száma a 2011-es 242-ről, 2012-ben 142-re, 2013 első 5 hónapjában pedig 57-re csökkent, és kérelmek a legnagyobb számban Franciaországból (54), Németországból (34) és Ausztriából (26) érkeztek. A munkaügyi, szociális védelmi és családügyi minisztérium fenntartható intézkedéseket vezetett be a moldovai állampolgárok reintegrációjára vonatkozóan a nemzeti foglalkoztatási hivatal irodáinak segítségével. Rendszeres állásbörzéket szerveznek, forródrótot üzemeltetnek és a munkaerő-piaci üresedésekkel és a munkanélkülieknek járó szociális juttatásokkal kapcsolatos információkat (prospektusokat, információs táblákat, brosúrákat) a helyi irodákban jól láthatóan közzé teszik. A PARE 1+1 program továbbra is támogatja a visszatérő moldovai állampolgárok helyi befektetéseit a kormány támogatásával. · A migrációkezelés jogi keretének hatékony megvalósítása, beleértve az igazgatási struktúrák létesítését, illetve egyértelmű és releváns hatáskörökkel rendelkező, megfelelő emberi erőforrásokkal való ellátását a migrációkezelés minden területén, valamint a hatékony együttműködést az érintett intézmények között A Moldovai Köztársaságban a Moldovai Köztársaság külföldiekre vonatkozó szabályozásról szóló 200/16.07.2010 számú törvénye szabályozza a migrációkezelést. A korábbi nemzeti jogszabályok (vagyis a 275/1994 és a 180/2008 számú törvény) még mindig érvényben vannak a jogszerűen az országban tartózkodó külföldiek vonatkozásában, nem helyezték hatályon kívül vagy vonták be őket az új törvényekbe. Az önkéntes visszatérési mechanizmusban lévő határidőket és nem szabálysértési szankciókat pontosító átfogó eljárások még mindig függőben vannak, csakúgy, mint a családok és gyermekek[20] számára nyújtott védelem. A belügyminisztérium migrációs és menekültügyi irodája a migrációkezelésre illetékes hatóság a Moldovai Köztársaságban. A migrációs ügyekkel kapcsolatos egyes tevékenységek koordinációjáért felelős bizottság (a 133/23.02.2010 számú kormányzati döntés alapján létrehozva) biztosítja az összes állami irányelv és stratégia végrehajtását a migráció területén, az illegális bevándorlás megelőzését és az az elleni küzdelmet, valamint az összes illetékes hatóság tevékenységeinek összehangolását a migrációkezelés területén. A belügyminisztérium belső átszervezésének összefüggésében a migrációs és menekültügyi iroda el lett látva a migrációs stratégiában vállalt több feladat összehangolásához szükséges megfelelő humán erőforrásokkal (22 fő személyzet). A migrációs és menekültügyi iroda bevándorlási osztálya további illetékességgel rendelkezik, ilyen például a külföldi állampolgárok lakó- vagy tartózkodási helyének regisztrációja/törlése, a legfeljebb 90 napig a Moldovai Köztársaság területén kiküldetésben lévő külföldi állampolgárok ideiglenes tartózkodásának[21] regisztrációja, valamint a hosszú távú vízumok kiadása és a külföldi állampolgárok illegális tartózkodása elleni küzdelem. A migrációs és menekültügyi iroda személyzetének folyamatos képzése különböző uniós projektek keretében valósul meg a Nemzetközi Migrációs Szervezet, a Nemzetközi Migrációs Politikát Fejlesztő Központ és az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága támogatásával. A vízuminformációs rendszerrel kapcsolatos átfogó gyakorlati foglalkozások és a több uniós tagállamhoz szervezett tanulmányi látogatások a ReVis projekt keretében valósulnak meg. A Moldovai Köztársaság és az EU közötti vízumkönnyítési vegyes bizottság[22] legutóbbi ülésén megállapították, hogy a moldovai állampolgárok esetében a vízumelutasítási arány jelentősen csökkent, a 2010-es 11,43 %-ról 2012-ben 6,53 %-ra. A 2010-es és 2012-es statisztikák azt mutatják, hogy az egységes schengeni vízum elutasítási aránya csökkent a Chisinauban található EU-nagykövetségeken és –konzulátusokon: Cseh Köztársaság – 22,72 %-ról 9,55 %-ra, Litvánia – 15,86 %-ról 2,9 %-ra, Franciaország – 14,11 %-ról 9,9 %-ra, Lengyelország – 11,64 %-ról 6,42 %-ra, Olaszország – 15,23 %-ról 8,0 %-ra, Magyarország (a vízumkérelmeket elbíráló közös központ) – 7,75 %-ról 5,9 %-ra, Németország – a 2010-es 5,33 %-ról 2012-ben 2,4 %-ra. A súlyozott átlagos vízumelutasítási arány 2010-ben 11,43 %, míg 2012-ben 4,8 % volt. A Moldovai Köztársaságban kiadott többszöri belépésre jogosító schengeni vízumok százalékos aránya szintén folyamatosan növekszik (2010-ben 25,2 %, míg 2012-ben 26,7 %). · Migrációs profil létrehozása és rendszeres frissítése, illetve a migrációs állományokkal és áramlásokkal kapcsolatos adatok hatékony elemzése A 2013. január 1-jei hivatalos statisztikák (határátkelőhelyek) szerint – 899 500 moldovai állampolgár tartózkodik külföldön, amelyből 274 500 fő tartózkodik külföldön 3 hónapnál nem régebben, 289 500 fő 3 hónapnál régebben, 100 700 fő 1 évnél nem régebben, 55 600 fő 3 évnél nem régebben és 179 100 fő 3 évnél régebben. A bővített migrációs profilt a mutatók listája és a bővített migrációs profil sablonjának jóváhagyásáról szóló 634/24.08.2012 számú kormányzati döntés hozta létre. Az első bővített migrációs profilt 2013 áprilisában tették közzé. A bővített migrációs profil a hatékonyabb és összehangolt migrációs politikák fejlesztésének eszközéül szolgál a Moldovai Köztársaságban, kiegészítve a nemzeti migrációs stratégiát és annak koordinációs mechanizmusát. A migrációs és menekültügyi irodán belül felállítottak a bővített migrációs profil előállításáért és frissítéséért felelős speciális egységet (informatikai fejlesztésért, adatkezelésért és kockázatelemzésért felelős egység – 5 fő). · Az illegális bevándorlás belföldi észlelése, a kockázatelemzés (beleértve az érintett intézmények jelentéskészítését és az elemzést az egyes, például a helyi, központi közigazgatási szinteken) és a szervezett, elősegített illegális bevándorlási esetek kivizsgálására irányuló hatékony módszertan következetes megvalósítása, ideértve a megfelelő intézmények közötti hatékony együttműködést Az illegálisan az országban tartózkodó külföldiek észlelése a migrációs és menekültügyi iroda külön vizsgálatainak és ellenőrzéseinek révén valósul meg. A bizonyítékokat összevetik a migrációs és menekültügyi iroda migrációs és menekültügyeket kezelő integrált, automatikus információs rendszerével, a határrendőrség nyilvántartásaival; az állami népesség-nyilvántartóval, a BNC INTERPOL rendszerrel és a körözött személyekkel kapcsolatos, digitális bizonyítékokat tartalmazó rendszerrel. A migrációs és menekültügyi iroda országszerte rajtaütésszerű ellenőrzéseket végez a munkaügyi felügyelettel, az állami adóügyi felügyelőséggel és a nemzeti közegészségügyi központtal együttműködésben. Ennek eredményeként 2011-ben 107, 2012-ben 123 külföldi állampolgárt ítéltek el a tartózkodási szabályok megszegése és be nem jelentett munkavégzés miatt. További 34 fős személyzetet állítottak szolgálatba az ország regionális lefedettségének biztosítása érdekében, és a migrációs és menekültügyi iroda három regionális szolgálatát állították fel a külföldi állampolgárok illegális tartózkodása elleni küzdelem céljából. A migrációs és menekültügyi iroda nemrég felállított egy informatikai fejlesztési, adatkezelési és kockázatelemzési egységet (5 fő), a határrendőrség pedig szintén létrehozott egy speciális kockázatelemzési egységet az illegális bevándorlás vonatkozásában. Ezeknek az adatoknak a terjesztését és felhasználását a határátkelőhelyek az összes határátkelőhelyen elérhető online adatbázison keresztül végezhetik. Annak érdekében, hogy biztosítsa a külföldi állampolgárokról szóló törvény és szabályozások végrehajtását, a migrációs és menekültügyi iroda a belügyminisztérium alábbi szakrészlegeivel működik együtt: rendészeti osztály, büntetés-végrehajtási osztály, információs és biztonsági szolgálat, határrendőrségi osztály, csendőrcsapatok osztálya. A migrációs és menekültügyi iroda és a határrendőrségi osztály 2012. december 20-án együttműködési megállapodást írt alá a külföldi állampolgárok illegális bevándorlásának a határokon és a Moldovai Köztársaság területén belül történő megelőzése és az azzal szembeni küzdelem céljából. A Dnyeszter-melléki régión keresztüli migrációs áramlás ellenőrzését biztosító intézkedések felügyeletét célzó cselekvési tervet végrehajtották. Tervezik még a külföldiek megfelelőbb regisztrációját a belső vámellenőrzési pontokon és a migrációs áramlások ellenőrzését a belügyminisztérium által a közigazgatási határon. Felállították a belső ellenőrzési pontok külföldiek igazolását és nyilvántartásba vételét célzó tevékenységeinek az irányításáért felelős egységet a migrációs és menekültügyi irodán belül. A regisztrációs kötelezettség csak a külföldiekre vonatkozik, anélkül, hogy megkövetelné a Dnyeszter-melléki régión átkelő összes utas ellenőrzését. Emellett, a belső ellenőrzési pontokra javasolt eljárás érdekében, a külföldiek az alábbi helyeken regisztrálhatnak: i. az informatikai és kommunikációs minisztérium bármely területi népességtanúsító és -nyilvántartó irodája, ii. regionális szolgálatok a migrációs és menekültügyi iroda bármely területi alosztályán (Chisinau, Balti és Cahul városában) és iii. a határrendőrségi osztály alosztályai, a határátlépést követően legfeljebb 72 óra elteltével. · A megfelelő infrastruktúra biztosítása (beleértve a fogdákat), és a felelős szervek erősítése a Moldovai Köztársaság területén illegálisan tartózkodó és/vagy ott áthaladó harmadik országbeli állampolgárok hatékony kiutasítása céljából A kiutasítási intézkedés végrehajtását a migrációs és menekültügyi iroda végzi a külföldi állampolgárnak az államhatárra vagy származási országának területére kísérésével. A nyilvános őrizetbe vett külföldi állampolgárokat a migrációs és menekültügyi iroda egyik alosztályát képező, a külföldiek ideiglenes elhelyezését biztosító központban helyezik el, ahol törvény biztosítja a jogi támogatás rendelkezésre állását, valamint szociális, kulturális és emberi jogaik tiszteletben tartását. A migrációs és menekültügyi iroda és a belügyminisztérium belső átszervezésének összefüggésében a központ el lett látva megfelelő emberi erőforrással, és jelenleg 5 szolgálattal és 40 fős személyzettel rendelkezik. A 2009 és 2013 közötti időszakban 360 külföldi állampolgárt vettek nyilvános őrizetbe, közülük: 71 személyt 2009-ben, 80 személyt 2010-ben, 103 személyt 2011-ben, 97 személyt 2012-ben és (eddig) 9 személyt 2013-ban. A migrációs és menekültügyi iroda által kezdeményezett 115 azonosítási ügyből 85 nyilvános őrizetbe helyezett, azonosító okmánnyal nem rendelkező külföldi személyt azonosítottak. b) A hatásvizsgálati jelentésben megfogalmazott ajánlások · Folyamatos, célzott tájékoztató kampányok szervezése, amelyek célja a vízummentes utazáshoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek tisztázása, ideértve az uniós munkaerőpiachoz való hozzáférés szabályaira vonatkozó tájékoztatást (többek között az uniós bevándorlási portál útján) és a vízummentes rendszer biztosította jogokkal való visszaéléshez kapcsolódó felelősségre vonatkozó tájékoztatást A vízummunkacsoport kibővített üléseket tartott az EU magas szintű tanácsadói, a civil társadalom és nem kormányzati szervezetek részvételével. Nyilvános tájékoztató üléseket tartanak rendszeresen a MFAIE által tartott EU-integrációs ülések keretében különféle szociális/média-/egyetemi környezetekben. Az ilyen nyilvános ülések célja az is, hogy tisztázzák a vízummentes utazással kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket, beleértve az EU munkaerőpiacához való hozzáférést szabályozó szabályokkal kapcsolatos információkat és a vízummentesség által biztosított jogokkal kapcsolatos visszaélések következményeit. Egy igen aktív tájékoztató központ található Balti városban, a nemzeti egyetem területén. Számos kommunikációs és tájékoztató tevékenységet végeznek továbbá az EU és a Moldovai Köztársaság közötti mobilitási partnerség keretein belül (pl. legális az EU-ban, Nexus stb.). Az EU-ba történő utazás pontos feltételei, az EU vízumpolitikája, és az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti vízumkönnyítési megállapodás rendelkezései megjelennek és folyamatosan frissülnek a külügyi és európai integrációs minisztérium honlapján (konzuli információs rész), valamint a külügyi és európai integrációs minisztérium jogorvoslati központjában egy ingyenes forródrót érhető el. A 2. témakör/2. téma – Migrációkezelés értékelése A külföldiek irányában való jogalkalmazás operatív eljárásai működőképesek, és a migrációs és menekültügyi iroda vállalta magára a koordinátor feladatát a migrációs áramlások kezelésében. Létrejött a bővített migrációs profil és egy adatértékelési jelentés. Megfigyelik az EU és a Moldovai Köztársaság közötti visszafogadási és vízumkönnyítési megállapodások hatékony végrehajtását. A megfelelő infrastruktúra fennáll, beleértve a fogdákat is. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Továbbra is alkalmazni kell a külföldiekre vonatkozó szabályozásról szóló 200/2010 számú törvényt, és hatályon kívül kell helyezni a korábbi nemzeti jogszabályokat. · Erősíteni kell az emberi erőforrásokat a migrációs és menekültügyi iroda regionális lefedettsége érdekében, a bevándorlás és a külföldi állampolgárok illegális tartózkodása elleni küzdelem területén. Létre kell hozni egy jelentéskészítési és elemzési mechanizmust minden közigazgatási szinten a kockázatelemzési egység megerősítése révén. · Folytatni kell a migrációs és menekültügyi iroda regisztrációs egységeinek létrehozását a Dnyeszter-melléki régió közigazgatási határán. Együtt kell működni az egyéb bűnüldöző hatóságokkal, és biztosítani kell az adatok automatikus cseréjét. 2. témakör/3. téma – Menekültügyi politika a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · A menekültügyi jogszabályok hatékony végrehajtása, beleértve a megfelelő infrastruktúra biztosítását és az illetékes szervek megerősítését (személyzet, finanszírozás), különösen a menekültügyi eljárások, a menedékkérők fogadása és jogainak védelme, valamint a menekültek integrációja területén; biztosítva, hogy a nemzetközi védelmet élvezők hozzáférhessenek a jogszabályok által előírt úti okmányokhoz A Moldovai Köztársaság törvényei a menekültek védelme területén javarészt megfelelnek a nemzetközi és európai normáknak. A menekültügyi törvény biztosítja a szükséges intézményi keretrendszert, a jogi eljárásokat és elveket. A törvényt kielégítő módon alkalmazzák. A menekült jogállást meghatározó eljárás minősége jó, és tovább javul. Az eljáráshoz való hozzáférés jogát a törvény biztosítja, és a gyakorlatban megvalósul. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága az érintett személyekre vonatkozóan teljes hozzáféréssel rendelkezik, és jó munkakapcsolatban áll a menekültügyi hatóságokkal és a határrendőrséggel. A visszaküldés tilalmának elvét a gyakorlatban tiszteletben tartják. 2012-ben 19 személy kapott menekült státuszt, 45 személy pedig humanitárius védelmet. Összesen 119 döntést hoztak meg, azaz a kérelmek több mint a felének esetében biztosítottak valamilyen védelmet. A valamilyen formában védelem biztosítását eredményező kérelmek arányának a tekintetében az első 5 ország között található többi ország a következő: Örményország, Afganisztán, Kirgizisztán és Oroszország. Ezek a számok arra utalhatnak, hogy a döntések a származási országokra vonatkozó információk objektív és naprakész ismerete alapján születnek, valamint hogy a nemzetközi védelemre szoruló személyek részesülnek a védelemben. Azonban a származási országokra vonatkozó információk rendszerét meg kell erősíteni, és további személyzetet kell alkalmazni. Az első fokú[23] határozathozatalban rendkívül alacsony a határozatok visszavonási aránya a jogorvoslatok során: a bírósági eljárások során az összes határozatot fenntartották 2012-ben. A menekültügyi és integrációs osztályon 5 fő dolgozik a nemzetközi védelemmel és menekültügyi eljárással foglalkozó egységben. Ez pillanatnyilag elégségesnek tekinthető, mivel a menedékkérelmek száma még mindig viszonylag alacsony (2012-ben 177, 2011-ben 72), ami elég időt biztosít a kvalitatív interjúkra és döntéshozatalra. A menekültügyi és integrációs osztály épületében található interjúszoba jól felszerelt és megfelelően biztosítja a menedékkérő személyes jogainak a védelmét. A jelentések szerint a leginkább kiszolgáltatott személyekre különleges figyelmet fordítanak, úgymint a kiskorúakra, a traumatizált személyekre, az erőszak és kínzás áldozataira, illetve a pszichológiai zavarokkal küzdő személyekre. A tisztviselők munkáját általában a Memoria nem kormányzati szervezet képviselője is segíti. Új egységet hoztak létre a migrációs és menekültügyi iroda új struktúrájában: a hontalanügyekkel és információrögzítéssel foglalkozó egységet, 4 főt számláló személyzettel. Ez az egység a hontalansági kérelmekkel[24] foglalkozik a menedékkérők nyilvántartása mellett. Kidolgoztak egy kérdőívet, egy interjúsablont és egy útmutatót, ami biztosítja a jogi rendelkezések átültetését a gyakorlatba. 2012 februárja óta 160 kérelem érkezett, és 16 személynek adták meg hontalan státuszt. A külföldiek a Moldovai Köztársaságban való beilleszkedéséről szóló törvény 2012. július 1-jén lépett hatályba. A társadalmi-kulturális beilleszkedést ösztönző programok és állami nyelvtanfolyamok szervezésének módszertanát kidolgozták. Az integrációs programok külföldi kedvezményezettjei és a védelemben részesült külföldiek házbérleteinek folyamatát és feltételeit szabályozó rendeletet, valamint az elhelyezési központot szabályozó rendeletet jóváhagyták. A törvény a védelemben részesülők és a menedékkérők számára teljes hozzáférést biztosít a munkaerőpiachoz, a munkanélküli segélyekhez és a munkanélküliség megelőzését szolgáló intézkedésekhez. Több sikeres kísérleti projekt is lezajlott. A jelen értékelés idején még mindig nem volt lehetséges a menekültek számára, hogy úti okmányokat szerezzenek a Moldovai Köztársaság területén kívüli utazásokhoz. Az azonosítók és biometrikus útlevelek kibocsátására kiírt beszerzési eljárással kapcsolatos ügyek miatt ilyen okmányok 2013 szeptemberére lesznek elérhetőek. A menedékkérők számára létrehozott elhelyezési központot szabályozó rendeletet a kormány 2012. december 28-án hagyta jóvá. A központ 2010 szeptembere óta létezik, fenntartását és személyzetét az állami költségvetésből finanszírozzák. 2013. február 15-én 18 menedékkérő, 2 humanitárius védelemben részesülő és 1 menekült jogállású személy tartózkodott a befogadóállomáson. A szociális munkások, jogi tanácsadók és az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága akármikor bejuthatnak a központba. A központ nyújtotta feltételek és a minőség általában jó a központ hiányos állománya és a források elégtelen volta ellenére. A 2. témakör/3. téma – Menekültügyi politika értékelése A menekültügyi törvény végrehajtása megfelelő, a menekült jogállást meghatározó eljárás minősége jó, és tovább javul. A hontalanság meghatározását szabályozó, a Moldovai Köztársaság által kidolgozott eljárás példaértékű. Az integráció területén jelentős előrelépés történt. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Az egyablakos ügyintézést is illetékessé kell tenni, hogy egyike legyen azoknak a hivataloknak, amelyek a menekültügyi törvény 52. cikke értelmében fogadhatják a menedékkérelmeket. · Folyamatos menekültügyi képzést kell biztosítani a rendőrség és a határrendőrség számára. Biztosítani kell a szükséges szakértelmet a menekültügyi esetekben az igazságszolgáltatásban, például különleges bíróságok vagy szakosodott bírák révén. · Tovább kell fejleszteni a származási országokra vonatkozó információk kezelésének módszertanát és biztosítani kell a hozzáférést a származási országra vonatkozó, naprakész eligazításokhoz. · Növelni kell az állam által támogatott, integrációt célzó intézkedések finanszírozását, és etikai kódexet kell kidolgozni a befogadóállomás(ok) személyzetének a számára. A 2. témakör általános értékelése A Bizottság megítélése szerint a Moldovai Köztársaság nagyjából eleget tesz a 2. témakörben megállapított, a második szakaszra vonatkozó követelményeknek. Néhány ajánlás megvalósítását továbbra is folytatni kell, a fent leírtak szerint. 3. témakör: Közrend és biztonság 3. témakör/1. téma – A szervezett bűnözés, terrorizmus és korrupció megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · A szervezett bűnözés megelőzésére és az az elleni küzdelemre irányuló stratégia és cselekvési terv megvalósítása, beleértve az illetékes hatóságok közötti hatékony koordinációt, valamint a hatékony vizsgálati és ügyészi eljárásokat, és a bűncselekményekből származó javak elkobzását; A szervezett bűnözés megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet célzó nemzeti stratégia végrehajtása érdekében 2011 óta számos intézkedésre került sor. A szervezett bűnözés megelőzését és az ellene irányuló küzdelmet célzó tevékenységeket koordináló nemzeti tanács 2012. május 4-én jött létre. A tanács egy tárcaközi kollegiális testület, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy biztosítsa a központi közigazgatás hatóságai közötti hatékony koordinációt, valamint tevékenységeik koordinációját a szervezett bűnözés megelőzésében és az az elleni küzdelemben. A 2011. október-novemberi EU értékelő missziók által a különleges nyomozati intézkedések és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében tett ajánlások végrehajtásáról szóló ütemtervet 2012. június 8-án hagyták jóvá. A szervezett bűnözés megelőzésében és az az elleni küzdelemben illetékes nemzeti koordinációs tanácsot a főügyészi hivatal hozta létre. 2012-ben a 229 aktív taggal rendelkező 49 bűnszervezet 70 bűncselekményt hajtott végre (ezek közül 6 bűnszervezet nemzetközi szinten folytat bűnözői tevékenységet). A gyakorlatban megfigyelhető, hogy a civil társadalom nagyobb mértékben jelenti a tiltott cselekedeteket, valamint hogy a szigorúbb nyilvántartás és szigorúbb fegyelem révén csökkent a bűncselekmények és egyéb kihágások eltitkolhatósága. A stratégia és cselekvési terv végrehajtásával párhuzamosan 2013. március 5-én hatályba lépett a belügyminisztérium jelentős reformja. A reform fő irányelvei és céljai a következők: a bűnüldöző szervek tevékenységeinek politikától mentessé tétele; a csendőralakulatok demilitarizálása; a bűnüldöző szervek jelenlétének növelése szerte az országban a rendőri egységek összehangoltabb bevetése révén; az egyes rendvédelmi osztályok jobb harmonizációja és összehangolása az átfedések és párhuzamos funkciók elkerülése érdekében; hatékonyabb válasz a nagyobb és komolyabb bűntettekre a szakosodott bűnügyi nyomozati tevékenységek és párhuzamos ügyészi szolgálatok révén. A belügyminisztérium reformjával két új koncepció került bevezetésre és van végrehajtási szakaszban: a súlyos és szervezett bűnügyek felderítésével megbízott rendőri egységek szakosodása, valamint a hírszerzésen alapuló bűnüldözési megközelítés. Felállították a rendőrség elemzési egységét, amelyben öt hírszerző elemző dolgozik az I2 és a Letizia informatikai elemző eszköz használatával. A reform az általános megítélés szerint kitűnően valósítja meg a szabályozó és a végrehajtó funkciók szétválasztását. A miniszter rendőrségi tevékenységekre vonatkozó új hatásköre többé nem tartalmazza a korábbi bűnügyi nyomozati funkciókat, összhangban a bevált uniós és nemzetközi normákkal. A reform első pozitív eredménye, hogy az országos rendőrkapitányt a belügyminiszter javaslata alapján a kormány nevezi ki. A belügyminisztérium reformja keretében a csendőrséget átszervezték, demilitarizálták és a rendvédelmi főfelügyelet struktúrájába illesztették. A kriminalisztikai laboratóriumok erősítését célzó tevékenységek is lezajlottak. A 2012. november 29-i 399. számú rendelet értelmében tárcaközi munkacsoportot állítottak fel a DNS-adatbázisok és DNS-laboratóriumok létrehozásához és kezeléséhez szükséges jogszabályi és szabályozási keret kialakítására. 2013 júniusában a belügyminisztérium osztrák szakértők segítségével dolgozza majd ki a DNS-törvényt. 2 millió eurót különítenek el a felszerelésekre, illetve a műszaki és igazságügyi területeken dolgozó személyzet képzésére. Az összes vonatkozó nemzetközi egyezményt elfogadták, és a bűnüldözés jelenlegi jogszabályi kerete és intézményrendszere általában az EU-vívmányoknak és bevált uniós normáknak megfelelőnek tekinthető, és megvalósításuk előrehaladott stádiumban van. Mindazonáltal a vagyonelkobzásra vonatkozó jogszabályok továbbra is hiányosságokat mutatnak a nemzetközi normák és az uniós vívmányok tekintetében. Az ilyen hiányosságok főleg a befagyasztás hatáskörét és a harmadik felek általi vagyonelkobzást érintik. A Moldovai Köztársaságnak meg kell erősítenie a jelenlegi vállalat-nyilvántartási szabályokat, valamint a vállalatok büntetőjogi felelősségére vonatkozó rendelkezéseket, hogy korlátozza a „fedőcégek” felhasználhatóságát a bűncselekményből származó jövedelmek tisztára mosására, és a bűnözésben érintett vagyon elrejtésére. A vagyonelkobzási statisztikák szerint az elkobzott összegek az ítéletek számához képest alacsonyak. A moldovai hatóságoknak fokozottabban alkalmazniuk kell elkobzási hatáskörüket. A Moldovai Köztársaságnak fel kell állítania egy központosított vagyon-visszaszerzési hivatalt az akár belföldi, akár a határokon átnyúló bűncselekményekből származó javak hatékonyabb azonosítása és nyomon követése, valamint a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalaival folytatott hatékonyabb információcsere céljából. A 3. témakör/1a. téma – A szervezett bűnözés és a terrorizmus megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem értékelése A belügyminisztériumi reform végrehajtásának tervezése és elkezdése megfelelő. A súlyos és szervezett bűncselekmények elleni küzdelemért felelős bűnüldöző hatóságok jól koordináltak, megközelítik az európai normákat és eredményesek. További kiigazítások és műszaki beruházások szükségesek, hogy a reform fenntartható és teljes mértékben kiaknázható legyen. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Tovább kell fejleszteni a stratégiai felderítéselemzési modellt a rendőrség számára a hírszerzésen alapuló bűnüldözéssel összhangban. Növelni kell az erőfeszítéseket a nemzeti járőrszolgálati felügyelet valamennyi szervezeti egysége által végzett járőrszolgálati feladatok összehangolására. Meg kell szüntetni a biztonsági és hírszerző szolgálat közvetítő műszaki szerepét a kommunikáció lehallgatásában, mivel az ilyen bűnügyi nyomozati célú tevékenységeket kizárólag a bűnüldöző hatóságoknak szabad végezniük. · Meg kell erősíteni az elkobzás jogi keretét, létre kell hozni egy vagyon-visszaszerzési hivatalt, növelni kell a jogi személyek átláthatóságát és rendszeresen élni kell az elkobzási hatáskörökkel. · Az emberkereskedelem megelőzését célzó jogalkotás és a vonatkozó nemzeti terv végrehajtása, beleértve az állami szervek hatékony összehangolását és az emberkereskedelem áldozatainak – különösen a gyermekeknek – a hatékony védelmét; A Moldovai Köztársaság az elmúlt 2 évben jelentős lépéseket tett az emberkereskedelem elleni küzdelem területén a jogi és intézményi keret korszerűsítése szempontjából. Látható, hogy az emberkereskedelem elleni szakpolitikák prioritást élveznek a politikai napirenden. A 2010–2011-re, valamint a 2012–2013-ra szóló nemzeti cselekvési terv (ez utóbbi a 2012-re tervezett tevékenységek vonatkozásában) 75 %-ban teljesen, 11 %-ban pedig részlegesen megvalósult. A terv számos tevékenységét a nemzetközi és nem kormányzati szervezetek segítségével hajtották végre nemzetközi programok keretében. Egy új, 6. emberkereskedelem elleni cselekvési tervet 2013 második felében dolgoznak majd ki. A statisztikák szerint[25] 2012-ben a határokon 18 emberkereskedelmi esetet észleltek, ami összesen 35 személyt érintett, míg ez a szám 2010-ben 10 eset (15 személy), 2011-ben pedig 13 eset (29 személy) volt. Az esetek több mint felét Chisinau repülőterén észlelték. Az áldozatok jellemzően fiatal lányok voltak, akiket az Egyesült Arab Emírségekbe, Törökországba, Észak-Ciprusra és Szaúd-Arábiába, illetve nagyon ritkán uniós államokba szándékoztak eljuttatni. Az emberkereskedelem elleni harcról szóló törvények és rendeletek megfelelnek a vonatkozó nemzetközi és európai normáknak – a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény mellékletét képező palermói jegyzőkönyv (2000), valamint az Európa Tanács emberkereskedelemre vonatkozó 2005. évi varsói egyezményét ratifikálták és végrehajtják. Az emberkereskedelem elleni nemzeti rendszer struktúrája a leginkább érintett intézmények intézményközi együttműködésére épül, és bevonja a civil társadalmat is. Az emberi jogokon alapuló megközelítésre is összpontosít, amelynek célja, hogy az áldozatok igényeit helyezze az előtérbe. Egyre nagyobb erőfeszítéseket fordítanak a nemzetközi rendészeti és igazságügyi együttműködésre, beleértve az emberkereskedelem egyes célországaival kötött kétoldalú megállapodásokat. A belügyminisztériumi reform keretében az emberkereskedelem elleni küzdelem központját teljesen integrálták a rendvédelmi főfelügyeletbe, és a központ igazgatójául az emberkereskedelem elleni küzdelem terén kiterjedt tapasztalatokkal bíró civil személyt neveztek ki. Az emberkereskedelem elleni szakpolitika tényleges végrehajtásának tekintetében a jelentős erőfeszítések ellenére a költségvetésből elkülönített keret (pénzügyi és emberi erőforrások) még mindig nem tűnik elégségesnek az átfogó kormányzati felügyelet és a tevékenység hosszú távú fenntarthatóságának a szempontjából. A kormány folyamatosan fokozza erőfeszítéseit ebben a tekintetben. Az állam jelenleg nem tud nem kormányzati szervezeteket finanszírozni (a hatályos jogi keret miatt), ami némileg gátolja a teljes körű együttműködést a civil társadalommal. A magánkézben lévő szociális szolgálatok közfinanszírozásáról szóló törvény tervezetét azonban nemrégiben jóváhagyták. Az adatgyűjtés vonatkozásában az emberkereskedelmi adatokat tartalmazó nemzeti statisztikai adatbázis létrehozása folyamatban van. A bűnüldöző hatóságok saját adatbázissal rendelkeznek a nyomozások és büntetőeljárások tekintetében, a munkaügyi és szociális minisztérium pedig a támogatott személyekkel kapcsolatos adatbázissal rendelkezik. Nemrégiben az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti bizottság állandó titkársága egy kísérleti projektet indított az adatgyűjtés összehangolására a Nemzetközi Migrációs Szervezettel együttműködésben. A kormány foglalkozik a problémával és elkötelezett a megelőzés mellett. Az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti irányító rendszer szintén segítséget nyújt a potenciális áldozatoknak és veszélyeztetett csoportoknak. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a megelőzés ügye bizonyos mértékig szűken értelmezett, és további munkát igényelne az emberkereskedelem kiváltó okainak a tekintetében. Ebben a tekintetben a kormány erőfeszítéseket tesz egyes szakosodott nem kormányzati szervezetek támogatásával a veszélyeztetett gyermekek védelmének javítása érdekében, és a gyermekek védelméről szóló törvény tervezetét jelenleg tárgyalják. Különleges interjúszobákat alakítottak ki a gyermekek részére, és emellett további különleges interjúszobákat állítanak majd fel a régióban az áldozatok és a tanúk számára. Iránymutatásokat dolgoztak ki a rendőrség, valamint az egészségügyben dolgozók és a szociális munkások számára a családon belüli erőszakkal kapcsolatos esetek megoldását elősegítendő. Emellett a pénzügyminisztérium 2013-ra forrásokat biztosít a lakosság körében folytatott figyelemfelkeltő kampányokhoz. Az interneten elkövetett bűncselekmények veszélyeire és komolyságára a közvélemény figyelmét felhívó kampányok 2013 augusztusáig tartanak, ezt követően 2013 októberében egy héten keresztül zajlanak majd az emberkereskedelem elleni kampányok az emberkereskedelem elleni uniós nappal összhangban. Úgy tűnik, a kormány nagyon elkötelezetten lép fel a közalkalmazottak és köztisztviselők korrupciója és emberkereskedelmi ügyekben való részvétele ellen. 2012 során a köztisztviselő kategóriába tartozó 11 személy ellen indítottak bűnügyi nyomozást, akik közül bíróság elé idéztek 7 személyt, minősítettek 1 személyt, és 3 személy ellen nyomozás van folyamatban. A 3. témakör/1b. téma – Az emberkereskedelem megelőzésére irányuló tevékenység értékelése A nemzeti cselekvési terv végrehajtásával jelentős előrelépést ért el a kormány. Az emberkereskedelem elleni nemzeti rendszer struktúrája az együttműködésre épül, és bevonja a civil társadalmat is. További finanszírozást és személyzetet kell biztosítani annak érdekében, hogy az emberkereskedelem elleni szakpolitika végrehajtása a kormány irányítása alatt menjen végbe. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Konszolidálni kell a bűnüldöző hatóságoktól és az áldozatok támogatásáért felelős köz- és magánszervezetektől származó adatokat tartalmazó, az emberkereskedelemmel foglalkozó nemzeti adatbázist. Elegendő emberi és pénzügyi erőforrást kell elkülöníteni a nemzeti cselekvési terv végrehajtásához. · Össze kell kapcsolni az emberkereskedelem áldozatainak és lehetséges áldozatainak védelmét szolgáló és a gyermekek védelmét célzó nemzeti rendszereket. Nemzeti támogatási, védelmi és kompenzációs alapot kell létrehozni az áldozatok számára. · Tovább kell fejleszteni az emberkereskedelem áldozatainak és lehetséges áldozatainak a támogatására és kezelésére vonatkozó minimális minőségi szabványokat, és el kell ismerni a szociális munkások státuszát. Meg kell valósítani a magánkézben lévő szociális szolgálatok akkreditációjára vonatkozó törvényt és szabályozást. · A korrupció megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre vonatkozó jogalkotás megvalósítása, biztosítva a független korrupcióellenes hivatal hatékony működését; korrupcióellenes etikai kódexek és képzés kialakítása, különösen a bűnüldözésben és az igazságszolgáltatásban érintett köztisztviselők számára; Az elmúlt négy évben a Moldovai Köztársaság komoly lépéseket tett a korrupció elleni küzdelem útján az utóbbi időben felmerült több magas szintű ügyben, amelyekben az érintettek visszaéltek hivatali pozíciójukkal. A Moldovai Köztársaságban a közelmúlt eseményei rámutattak, hogy a korrupcióellenes intézmények közvetett politikai függése veszélyt jelent a magas rangú tisztviselők ellen folytatott pártatlan szakértői vizsgálatokra. A vizsgálatokkal nem szabad visszaélni, és azokat politikai fegyverré alakítani. Megfelelő garanciákat kell bevezetni, amelyek biztosítják a korrupcióellenes intézmények független és hatékony működését. A felső szintű kinevezéseket objektív és átlátható kritériumok alapján kell megtenni. A Moldovai Köztársaság 2011 júliusában a parlament határozata alapján elfogadta a 2011–2015-re vonatkozó korrupcióellenes nemzeti stratégiát, amely egy összetett és jól kidolgozott programadó dokumentum. 2012 februárjában a parlament elfogadta a stratégia megvalósításáról szóló cselekvési tervet a 2012 és 2013 közötti időszakra[26]. Számos intézkedés késik vagy egyáltalán nem is lett végrehajtva, és a végrehajtott intézkedések hatását is csak később lehet majd megítélni. Nincs utalás arra nézve, hogy mi az eddig végre nem hajtott intézkedések várható határideje. A korrupciómegelőzés területén a Moldovai Köztársaság lépéseket tett az állami szektor átláthatóbbá tételére azzal a céllal, hogy növelje a közvéleménynek a közintézményekbe vetett bizalmát, közelebb hozza az embereket a kormányzat döntéshozatali folyamataihoz, és korlátozza a korrupciónak való kitettséget. Ezen erőfeszítések részét képezi egy széles körű nyíltadat-program, amelyen keresztül a moldovai kormány nyilvános információkat, például költségvetési adatokat tartalmazó különféle adatállományokat tesz hozzáférhetővé a nyilvánosság számára nyílt adatformátumban. A Moldovai Köztársaság 2008-ban bevezette továbbá, hogy az egyes jogszabályok kezdeményezői kötelesek a jogszabálytervezetet az interneten nyilvánosságra hozni, lehetővé téve, hogy az állampolgárok nyilvános fórumokon megtehessék észrevételeiket. A nemzeti korrupcióellenes központ fontos hatáskörökkel rendelkezik a korrupció megelőzése terén, és a moldovai intézmények integritási tervek megvalósításába kezdtek az egyes intézményekben meglévő korrupciós kockázatok értékelése alapján[27]. A nemzeti korrupcióellenes központ a kormány vagy a parlament kérésére korrupcióellenes szakértői segítséget biztosít a jogszabálytervezetek készítésében. A korrupció visszaszorításának a területén a hatáskörök megoszlanak a nemzeti korrupcióellenes központ és a különleges korrupcióellenes ügyészi hivatal között. A vizsgálati munka nagy részét a nemzeti korrupcióellenes központ alkalmazottai végzik, a korrupcióellenes ügyészi hivatalból kirendelt ügyész pedig a tevékenységet vezeti és felügyeli, különféle felhatalmazásokat ad ki vagy különféle bírósági rendeleteket alkalmaz a vizsgálati szakasz során. A nemzeti korrupcióellenes központot 2012-ben átszervezték, és a kormány helyett a parlament felügyelete[28] alá került, hogy aztán 2013-ban visszakerüljön ismét a kormány ellenőrzése alá. A nemzeti korrupcióellenes központról szóló törvény életvitel-vizsgálatokat[29] és integritásvizsgálatokat ír elő, és a moldovai hatóságok fontolóra vették, hogy ezt a közigazgatás többi részére is kiterjesszék. Az átlagtól való eltérések problémákat jelölhetnek, és szankciók alkalmazását eredményezhetik, beleértve az elbocsátást is. Az életvitel-vizsgálatok részletes folyamata még kidolgozás alatt van. Jelenleg csak az információs és biztonsági szolgálat rendelkezik a telefonlehallgatások végrehajtásához szükséges műszaki háttérrel. A nemzeti korrupcióellenes központ felhatalmazással rendelkezik, hogy valós időben hallgathassa a lehallgatott beszélgetéseket, és azokból átiratokat és hangfelvételeket készítsen az ügyészek számára. A pénzügyi vizsgálatok a Moldovai Köztársaság bűnüldöző hatóságainak gyenge pontja. A nyomozók a pénzügyi nyomozásokhoz szükséges alapos szaktudásának hiánya komoly negatív hatással van, figyelembe véve a vizsgálatok összetettségét, és végső soron akadályozza a vagyon visszaszerzését az elítélt vádlottaktól. A bírák mentelmi jogának megszüntetése a korrupcióval kapcsolatos nyomozások során (324. és 326. cikkek) örvendetes lépés a megfelelő irányban. Hasonló lépéseket kell fontolóra venni a mentelmi jogot élvező tisztviselők többi kategóriájának a tekintetében is. 2011-ben 314 korrupciós ügyben hoztak határozatot, azonban csak csekély részük volt felső szintű – 213 büntető ítélet, 18 felmentés és 83 megszüntetett eljárás. 2012-ben 293 határozatot hoztak – 197 büntető ítélet, 27 felmentés és 69 megszüntetett eljárás. 2012-ben csak 17 esetben szabtak ki börtönben letöltendő büntetést – a többi ítéletben bírságot vagy felfüggesztett börtönbüntetést róttak ki, vagy eltiltást állami pozíció betöltésétől. Ez a gyakorlat nem kielégítő, mivel a bíróságok elnézést tanúsítanak az elkövetők irányában. A nemzeti korrupcióellenes központ megrendelte egy elemző tanulmány elkészítését, hogy a MIAPAC[30] segítségével kiértékelje a büntetéshozatal szintjét a bíróságok elé került összes korrupciós ügyben. Ajánlott lenne emellett vitákat szervezni a moldovai igazságszolgáltatás berkeiben a szankcionálási gyakorlat (a büntetési irányelvek) kapcsán, ami biztosítaná, hogy a korrupciós esetekben elrettentő szankciókat alkalmazzanak. A nemzeti integritásügyi bizottság a többi kormányzati szervtől, egyéb szervezetektől és magánszemélyektől független önálló közhivatal. Tagjait a parlament nevezi ki 5 évre. A nemzeti integritásügyi bizottság illetékes a vagyon-, az érintettségi és az összeférhetetlenségi nyilatkozatok ügyében. A nemzeti integritásügyi bizottságot életre hívó törvény 2012. március 1-jén lépett hatályba, a bizottság azonban csak 2013. március 1-jén kezdte meg működését. A nemzeti integritásügyi bizottság összesen 21 személyi pozícióval rendelkezik, amelyből jelenleg 12 van betöltve. A nemzeti integritásügyi bizottság a közjogi méltóságokat, ügyészeket, bírákat, köztisztviselőket és egyéb vezetői funkciókat felügyeli, és összesen mintegy 25 000 közalkalmazottat vizsgál. Szoftveres és műszaki háttere tekintetében a nemzeti integritásügyi bizottság erőforrásai szűkösek. Az újonnan kinevezett nemzeti integritás bizottság még nem rendelkezik előzményi háttérrel a vagyon-, érdekeltségi és összeférhetetlenségi nyilatkozatok ellenőrzéséhez. Egy nemrég hozott törvény megkétszerezte a nemzeti korrupcióellenes központ alkalmazottainak fizetését (kezdő pozíciók esetében 500 euró, ami megegyezik a legfelsőbb bíróság bírái vagy a helyettes-főügyész fizetésével), ez azonban szükségessé teheti korrupcióellenes ügyészi hivatal ügyészei fizetésének hasonló szintre emelését, hogy fel ne boruljon a rendszer egyensúlya. A GRECO kiértékelte a Moldovai Köztársaságot, és 17 ajánlást tett, amelyek közül 9 a pártfinanszírozás területét, 8 pedig a büntethetőséget illette. A GRECO jelentése elismeri, hogy az ajánlások végrehajtásának a tekintetében rengeteg erőfeszítést történt. Eddig még nem fogadták el az ezekkel foglalkozó jogszabályt, azonban a központi választási bizottság[31] által létrehozott munkacsoport már elkészítette, és nyilvánosan megvitatta a törvénytervezet, amelyet most már csak kell elfogadni. A bírák mentelmi jogának megszüntetése a korrupcióval kapcsolatos nyomozások során (324. és 326. cikkek) örvendetes lépés a megfelelő irányban. Hasonló lépéseket kell fontolóra venni a mentelmi jogot élvező többi kategória tekintetében is. A 3. témakör/1c téma – A korrupció megelőzése és az ellene folytatott küzdelem értékelése Támogató intézkedéseket foganatosítottak a nemzeti korrupcióellenes központ és a korrupcióellenes ügyészi hivatal megerősítése, valamint a nemzeti integritásügyi bizottság tevékenységeinek megkezdése érdekében. Szilárd biztosítékok, megfelelő finanszírozás és további kapacitásépítő intézkedések továbbra is szükségesek a korrupcióellenes hatóságok teljes politikai függetlenségének biztosítására. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Szilárd rendszert kell létrehozni a korrupcióellenes intézmények, az ügyészség és a legfelsőbb bíróság kulcspozícióiba történő kinevezések kizárólag szakmai és objektív alapokra történő helyezésére, ami garantálná ezen hivatalok pártatlan és független operatív tevékenységét. A korrupcióellenes ügyészi hivatalt egyesíteni kell a nemzeti korrupcióellenes központtal, és korlátozni kell a tevékenységeit a magas szintű korrupcióra. Javítani kell a fizetési rendszert, és növelni kell az alkalmazottak számát az összes korrupcióellenes intézményben (nemzeti korrupcióellenes központ, korrupcióellenes ügyészi hivatal, nemzeti integritásügyi bizottság). · Folytatni kell a jogszabályok és a gyakorlat kidolgozását a vagyonnyilatkozatok/indokolatlan vagyon és az összeférhetetlenség ellenőrzése terén, valamint fejleszteni kell a pénzügyi vizsgálati kapacitást a bűnüldöző hatóságoknál. Törvényeket kell megvalósítani a nemzeti korrupcióellenes központ életvitel-vizsgálataihoz a bevált európai gyakorlatok alapján, valamint egy együttműködési mechanizmust kell kialakítani a nemzeti integritásügyi bizottsággal közös életvitel-vizsgálatok tekintetében. A tisztviselők fennmaradt mentelmi jogait át kell tekinteni a bevált nemzetközi gyakorlatok tükrében. A bírákat, ügyészeket és a bűnüldöző szervek alkalmazottait az európai kommunikációlehallgatási gyakorlatoknak megfelelően kell képezni. · Végre kell hajtani a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának a megelőzését szolgáló jogszabályokat és stratégiát, valamint a bűnözők vagyonának elkobzását célzó vonatkozó jogszabályokat (beleértve a határokon átnyúló szempontokat kezelő rendelkezéseket); A Moldovai Köztársaság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogi kerete rendkívül átfogó és teljes. Számos közigazgatási hatóság vesz részt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni moldovai rendszerben különböző szerepekkel és funkciókkal, és mindegyik érintett hivatal kiválóan gyakorolja hatáskörét. A különböző hatóságok közötti intézményi koordináció és együttműködés szintje jó és megfelel a nemzetközi normák követelményeinek. 2012-ben a Moldovai Köztársaság számos törvényt (tőkepiaci törvény, a fizetési rendszereket és az elektronikus pénzt szabályozó törvény, a különleges vizsgálati tevékenységet szabályozó törvény), szabályzatot (a nem banki pénzügyi piacra vonatkozó, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni intézkedések szabályozásáról szóló döntés), valamint utasításokat és ajánlásokat is jóváhagyott és bevezetett annak érdekében, hogy kezeljen az Európa Tanács MONEYVAL bizottságának 3. kölcsönös értékelési jelentésében azonosított bizonyos hiányosságot. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása büntetendőségének némely kisebb hiányosságát kezelni kell, és ebben a tekintetben a moldovai hatóságok már előkészítettek bizonyos jogszabályi változásokat, amelyek bevezetése folyamatban van. Mindazonáltal a bűncselekmények jelenlegi szabályozása az FATF-, EU- és nemzetközi egyezményekkel összhangban áll. 2011-ben a pénzügyi hírszerző egység által nyitott 151 ügyből 4 esetben történt vádemelés, és 2 esetben született büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet. Mindegyik intézmény aktív tagként vesz részt a moldovai parlament által jóváhagyás alatt lévő, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni 2013–2017-re szóló nemzeti stratégiában. A cselekvési tervben mindegyik intézmény külön feladatokat, kötelességeket és határidőket kapott a pénzmosás megelőzéséért és a pénzmosás elleni küzdelemért felelős hivatal[32] koordinálása és a moldovai parlament egy különleges bizottságának a felügyelete alatt. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni moldovai rendszerhez tartozó pénzügyi intézmények az NBM, az NCFM és a pénzmosás megelőzéséért és a pénzmosás elleni küzdelemért felelős hivatal általi felügyelete és irányítása megfelelőnek és a nemzetközi normákkal összhangban lévőnek tűnik. A pénzügyi intézmények jól megfelelnek az FATF és az EU normái szerinti megelőző intézkedéseknek: ügyfél-átvilágítás; fejlett azonosítási intézkedések; folyamatos üzleti kapcsolatok; politikailag kitett személyek; kedvezményezettek; banki átutalások; nyilvántartások vezetése; képzés; belső eljárások és irányelvek; megfelelési egységek; gyanús ügyletek jelentése. Az Európa Tanács MONEYVAL bizottságának 2012. decemberi jelentése elismerte a Moldovai Köztársaság folyamatos fejlődését az ügyfelek átvilágítása és jelentése területén. A jelentés alapján a Moldovai Köztársaság 2012 decembere óta egyszerűsített megfigyelési eljárás alá került. A 3. témakör/1d téma – A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése értékelése A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogi keret átfogó és megfelelően megvalósított. A releváns hatóságok közötti intézményi koordináció és együttműködés szintje kielégítő, és megfelel az európai és nemzetközi normáknak. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Tovább kell erősíteni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni szankcionálási rendszert, növelni kell a kirótt büntetéseket és javítani kell az elkobzási, befagyasztási és birtokba vételi szabályozásokat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni források céljára. Felügyeleti intézkedéseket kell megvalósítani a megjelölt nem pénzügyi vállalkozások és szakmák számára. A készpénzhatár-műveleteket összhangba kell hozni a jelenlegi uniós jogszabályokkal és FATF-normákkal. · Folytatni kell a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni 2013–2017-re szóló nemzeti stratégia és a Moneyval által felvázolt javasolt cselekvési terv szisztematikus és megfelelő időben történő végrehajtását. · A nemzeti kábítószer-ellenes stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv végrehajtása, a kábítószer-lefoglalásokkal és az érintett személyekkel kapcsolatos információk elérhetővé tétele a határátkelőhelyeken; a megfelelő nemzetközi kábítószerügyi szervezetekkel folytatott együttműködés és információcsere továbbfejlesztése; A 2011–2018-ra vonatkozó nemzeti kábítószer-ellenes stratégia és a 2011–2013-ra szóló nemzeti kábítószer-ellenes cselekvési terv végrehajtása az európai normáknak megfelelően történik. Az új, 2014–2018-ra szóló nemzeti kábítószer-ellenes cselekvési terv jelenleg kidolgozás alatt áll, és a kábítószer-használat és -kereskedelem elleni fellépést egyforma fontossággal kezelik. Amint azt a cselekvési terv előre vetítette, a Moldovai Köztársaság 2012 áprilisában csatlakozott az Európa Tanács Pompidou csoportjához. A Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával elfogadott egyetértési megállapodás 2012-es aláírását követően megfelelő szintű együttműködés jött létre. A 2011-ben létrehozott nemzeti kábítószer-ellenes bizottság koordinálja az intézményközi együttműködést a kormányzati intézmények között, és tartja a kapcsolatot a civil intézmények és a civil társadalom irányában a kábítószer-politikával kapcsolatos valamennyi kérdésben. Az érintett szervek között nagyon jó szintű együttműködés és koordináció jött létre. Kiegyensúlyozottan közelíti meg a keresletcsökkentő és a kínálatcsökkentő intézkedéseket. A belügyminisztérium alá tartozó rendészeti főfelügyelőség kábítószer-ellenes igazgatósága és a megelőzésért és gondozásért felelős intézmények közötti együttműködés nagyon jó szinten van. Kielégítő az együttműködés a nem kormányzati szervezetekkel a kábítószer-fogyasztók támogatásában, azonban fejlettebbnek tűnik a HIV-hez kapcsolódó tevékenységek tekintetében, mint a kábítószer-használat megelőzése és az egészségkárosodás csökkentése terén. 2004-ben helyettesítő kezeléseket vezettek be, amelynek keretében metadont osztottak az egészségügyi és gondozási központokban. Minden kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményt és a kihágások egyéb típusait is bűncselekményként jelentik és rögzítik a belügyminisztérium által létrehozott integrált automatikus tájékoztatási rendszerben annak érdekében, hogy a bűncselekményeket és büntetőügyeket, valamint a bűncselekményeket elkövető személyeket nyilvántartsák. Több speciális kábítószer-ellenes műveletet hajtottak sikeresen végre. 2012-ben 1 457, kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekményt regisztráltak, és 8 tiltott kábítószer-kereskedelmet folytató bűnözői csoportot dokumentáltak. 2012-ben összesen 304 kg és 890 g kábítószert foglaltak le. Az alapvető kriminalisztikai kapacitás elérhető kerületi szinten, de a lefoglalt anyagok előzetes kábítószer-vizsgálata nem hajtható végre. Emiatt az elemzés külső kriminalisztikai laboratóriumokra támaszkodik, ami időigényes és kevéssé hatékony. A Moldovai Köztársaság nem nagy kábítószer-forgalmazó vagy -előállító ország, azonban köztes állomásként szolgál a Nyugat-Európába szánt kábítószerek számára. A narkotikumellenes tevékenységeket eddig akadályozta a szakosodott rendőrtisztviselők és felszerelések hiánya. A kormány komoly lépéseket tett a helyzet megoldására a rendőrség folyamatban lévő megreformálásra tett erőfeszítések keretében, és növeli a belügyminisztérium kábítószer-ellenes igazgatósága alá tartozó speciális kábítószer-ellenes egységek állományát, valamint ezek átszervezését. A háztáji marihuánatermesztés elleni küzdelem volt az egyik legjelentősebb kihívás, amellyel a kábítószer-ellenes igazgatóság az elmúlt években szembesült. Azonban 2012-ben a szintetikus kannabinoidok és szintetikus katinonok jelentenek egyre nagyobb problémát. A szintetikus kábítószerek a beszámolók szerint igen elterjedtek (amfetaminok, metamfetaminok, szintetikus kannabinol és néhány szintetikus fájdalomcsillapító, mint a Tramadol, amelyek a jelentések szerint olcsók és viszonylag könnyen elérhetők). Válaszul erre a tendenciára a belügyminisztérium petícióban kérte a kormányt, hogy több ilyen szintetikus anyagot is vegyen fel a tiltott anyagok hivatalos listájára. A több kábítószer használata (eltérő kábítószerek együttes, vagy kábítószerek és alkohol vagy egyéb anyagok együttes használata) is egyre növekvő ütemben terjed. A 3. témakör/1c téma – A kábítószer-ellenes politika végrehajtása értékelése A nemzeti kábítószer-ellenes stratégia 2011–2013-ra szóló cselekvési tervét és az intézményi keretet megfelelően valósították meg, és az intézményközi együttműködés megfelelő szintű. A nemzeti kábítószer-ellenes bizottság megfelelően működik, a belügyminisztérium kábítószer-ellenes igazgatósága jól szervezett, és nemrégiben jelentős mértékben növelték operatív szinten az elemzési kapacitását. A nem kormányzati szervezetek további bevonása szükséges a kábítószer-kereslet és az egészségkárosodás csökkentésére irányuló tevékenységekbe. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Folytatni kell az erőfeszítéseket a rendőrség a műveletek során talált anyagok azonosítását lehetővé tevő műszaki hátterének a fejlesztésére. · Biztosítani kell a kábítószer-ellenes tevékenységekben és a kezelésekben részt vevő nem kormányzati szervezetek további bevonását. · Meg kell valósítani az ENSZ és az Európa Tanács vonatkozó egyezményeit, valamint a GRECO ajánlásait a fent említett területeken. A szervezett bűnözés megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló törvény és stratégia teljes mértékben összhangban vannak a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és annak kiegészítő jegyzőkönyveinek a rendelkezéseivel. b) A hatásvizsgálati jelentésben megfogalmazott ajánlások · A korrupció megakadályozása és leküzdése minden szinten és minden területen. Részben megvalósítva – lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját. Ezen túlmenően a korrupció, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni projekt a Moldovai Köztársaságban (MOLICO) támogatásával kialakítottak egy gyakorlati útmutatót a korrupció és a korrupcióhoz kapcsolódó bűncselekmények kivizsgálására. Az útmutató a korrupcióellenes ügyészi hivatal, a nemzeti korrupcióellenes központ, a belügyminisztérium és a biztonsági és hírszerző szolgálat korrupcióellenes ügyészei és nyomozói számára készült. · A bűnözőkre és bűnszervezetekre vonatkozó nemzeti szintű adatgyűjtés javítása többek között nemzeti adatbázisok létrehozása és/vagy fejlesztése útján. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 17., 18. és 24. oldalán. · Az erőfeszítések folytatása az adatokra vonatkozó mutatók javítása és a bűncselekmény-adatok gyűjtésének valamennyi bűnügyi területen történő fejlesztése érdekében. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 17., 18. és 24. oldalán. · Korrupcióellenes intézkedések prioritásként való végrehajtása valamennyi területen, szélesebb jogállamisági vonatkozásokkal kapcsolatban is. A nemzeti hatóságoknak kapacitással kell rendelkezniük arra, hogy minden szinten – központilag, regionálisan, helyileg és ágazatspecifikusan is – küzdjenek a korrupció ellen, különös figyelmet fordítva a bűnüldöző és vámügyi hatóságokra. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 19–22. oldalán. · Hatékony védelem biztosítása az emberkereskedelem tanúi számára, és az emberkereskedelem áldozatainak nyújtott védelem, segítség és támogatás további fejlesztése. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 18. és 19. oldalán. · Az ellopott tulajdon vagy az abból származó nyereség visszaszerzésére, valamint a bűnszervezetek pénzügyi erejének mérséklésére és így a feloszlásuk elősegítésére a moldovai hatóságokkal vagyonelkobzási eljárásokról kell megállapodni. Lásd a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelménypontját a jelentés 17., 22. és 23. oldalán. 3. témakör/2. téma – A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó nemzetközi egyezmények (különösen az Európa Tanács egyezményei) végrehajtása; A Moldovai Köztársaság átfogó és naprakész jogi kerettel rendelkezik a büntetőügyekben folytatott nemzetközi jogi együttműködéshez. Az Európa Tanács a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményéhez kapcsolódó második kiegészítő jegyzőkönyv ratifikálásáról szóló törvényt 2012. december 26-án fogadták el. Ez a számos nemzetközi, regionális, valamint hazai rendelkezést magában foglaló keret a nemzetközi együttműködés kielégítő, az európai normáknak megfelelő igénylését és nyújtását teszi lehetővé a büntetőügyekben. A jogi keret az együttműködés hagyományos területeit fedi le, például a kiadatást, a jogsegélykérelmeket, a büntetőeljárások átadását és átvételét, a külhoni büntetőítéletek elismerése és végrehajtása iránti kérelmeket, valamint az elítélt személyek átadása iránti kérelmeket. A keret tartalmaz néhány rendelkezést bizonyos igen hatékony vizsgálati eszközök használatára vonatkozóan, mint a videokonferencián keresztül folytatott kihallgatás, a határon átnyúló megfigyelés, az ellenőrzött szállítmányok, a titkos műveletek és a közös nyomozócsoportok. Ennek eredményeként a jogi keret elég erős ahhoz, hogy megfeleljen az egyre növekvő együttműködési igénynek a legsúlyosabb bűncselekmények elleni küzdelemben, mint a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés és a pénzmosás. 2012-től kezdődően a Moldovai Köztársaság ügyészi hivatalának képviselője részt vesz az Európa Tanács az európai egyezmények a büntetőjogi együttműködés terén való működésében illetékes szakértői bizottságának (PC-OC) plenáris ülésein. A nemzetközi együttműködésre vonatkozó beérkező és kimenő kérelmeket a központi hatóságokon, a főügyészi hivatalon és az igazságügyi minisztériumon keresztül továbbítják a büntetőeljárási törvénykönyvben lefektetett szabályok alapján az eljárás adott szakasza szerint, legyen akár bűnügyi nyomozás, akár a tárgyalást követő ítélet. Mindkét hatóság egyéb belső és nemzetközi testületekkel és intézményekkel koordinálva látja el a feladatát. A hivatalok megfelelő személyzettel vannak ellátva, különösen a bíróságok a bírók legfelső tanácsának több, a nyomozási bírók számának növelését célzó határozatának 2013 eleji elfogadását követően. Egyre nagyobb figyelmet fordítanak a szükséges képzések biztosítására, és folyamatos erőfeszítéseket tesznek az ehhez szükséges költségvetési források növelésére. A rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy a főügyészi hivatal és az igazságügyi minisztérium szolgálatait rendszeresen veszik igénybe a nemzetközi jogi együttműködés iránti jelentős mennyiségű kérelem feldolgozásához. A kiadatások, a büntetőeljárások átvétele és a büntetőeljárások átadása tekintetében a Moldovai Köztársaság inkább tűnik igénylő, mint megkeresett államnak. A 2009 és 2012 közötti időszakban a főügyészi hivataltól évente átlagosan mintegy 227 kimenő és csak 27 beérkező kiadatási kérelem feldolgozását kérték. A főügyészi hivatal átlagosan 31 büntetőeljárás-átvételi (beérkező) és 11 büntetőeljárás-átadási (kimenő) kérelemmel foglalkozott. Ezzel szemben a jogsegélykérelmek tekintetében a Moldovai Köztársaság inkább tűnik megkeresett, mint igénylő államnak, ugyanis ugyanebben az időszakban a főügyészi hivatal évente átlagosan 494 beérkező és 388 kimenő igényt dolgozott fel. Az igazságügyi minisztériumtól szintén folyamatosan kérik kérelmek feldolgozását, azonban a főügyészi hivatalnál csekélyebb mértékben. A 2012 és 2013 közötti időszakban a kiadatások kapcsán az igazságügyi minisztérium 71 kimenő és 12 beérkező kérelmet dolgozott fel. Az igazságügyi minisztérium 14 büntetőeljárás-átvételi (beérkező) kérelemmel foglalkozott és egyetlenegy büntetőeljárás-átadási (kimenő) kérelemmel sem. A jogsegélykérelmek tekintetében csak globális adatok állnak rendelkezésre az igazságügyi minisztérium esetében, nevezetesen összesen 1 068 beérkező és kimenő kérelem polgári és büntető ügyekben, valamivel kevesebb büntető, mint polgári üggyel. Az igazságügyi minisztérium emellett a büntetőítéletek elismerésére és végrehajtására vonatkozó kérelmek, valamint az elítélt személyek átadásával kapcsolatos kérelmek ügyében kizárólag felelős hatóság. A 2012 és 2013 közötti időszakban az igazságügyi minisztérium 16 beérkező és 12 kimenő, a büntetőítéletek elismerésével és végrehajtásával kapcsolatos kérelemmel foglalkozott. Az igazságügyi minisztérium 390 elítélt személy a Moldovai Köztársaság részére, illetve 21 elítélt személy más államok részére történő átadásával kapcsolatban dolgozott fel kérelmeket. A kiadatási statisztikák azt mutatják, hogy a főügyészi hivatal jelentősebb mennyiségű kérelmet dolgoz fel, mint az igazságügyi minisztérium. Ez a különbség egyszerűen azt a tényt tükrözi, hogy a vizsgálati szakaszban lévő ügyekkel kapcsolatos kérelmek száma sokkal nagyobb, mint az eljárási szakaszban lévő ügyekkel kapcsolatosaké (lásd fent az illetékesség kapcsán). A kiadatások tekintetében a főügyészi hivatal és az igazságügyi minisztérium egyaránt korlátozott számú beérkező kérelmet utasított el. A főügyészi hivatal a 2009 és 2012 közötti időszakban mindössze 15 kérelmet utasított el jogi alapokon, leginkább akkor, ha a körözött személyek rendelkeztek a Moldovai Köztársaság állampolgárságával, illetve jogszabályi korlátok miatt. Az igazságügyi minisztérium a 2012 és 2013 közötti időszakban mindössze egyetlen igényt utasított el jogi alapokon, tekintettel arra, hogy a körözött személy menedékjogot kapott. Az elutasítások alacsony száma tekinthető annak a jeleként, hogy a Moldovai Köztársaság hatóságai nyílt hozzáállással viszonyulnak a harmadik országokkal való együttműködéshez. Az átlagos időkeret egy fontos teljesítménymutató a nemzetközi jogi együttműködés hatékonyságának felmérésére. A főügyészi hivatal és az igazságügyi minisztérium[33] feldolgozási időkerete egyaránt elfogadhatónak tűnik, és nem haladja meg az uniós átlagot. · A bírák és ügyészek az uniós tagállamokkal való együttműködésének magas szintű hatékonysága a büntetőügyekben. A fent hivatkozott kérelmek többsége (hozzávetőleg kétharmada) a Független Államok Közösségét érinti, és csak kevesebb, mint egyharmada az uniós tagállamokat. A Moldovai Köztársaság hatóságai biztosították a hatékony együttműködést az uniós tagállamok illetékes hatóságaival. · Operatív együttműködési megállapodás megkötése az Eurojusttal Az Eurojust 2012 őszén véglegesítette a Moldovai Köztársasággal kapcsolatos adatvédelmi értékelő jelentését, és 2012 novemberében tájékoztatta a Tanácsot javaslatáról, amelynek értelmében 2013. február 1-jén megnyitná a hivatalos tárgyalásokat egy operatív együttműködési megállapodás megkötésének céljából. A tárgyalások első fordulójára 2013. június 10-én került sor, és rendkívül pozitív eredménnyel zárult, következésképpen a tárgyalások várhatóan hamarosan befejeződnek. b) A hatásvizsgálati jelentésben megfogalmazott ajánlások · Az igazságszolgáltatási rendszer megerősítése, ideértve a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést, különösen a kölcsönös jogsegélyt. A Moldovai Köztársaság jelenleg igazságszolgáltatási rendszerének átfogó reformját hajtja végre a 2011–2016-ra vonatkozó stratégia és cselekvési terv alapján, beleértve bizonyos lényeges jogalkotási és intézményi változásokat is. A főügyészi hivatal reformjának végrehajtásáért felelős osztályt 2012 szeptemberében hozták létre, az ügyészi hivatalok 2012–2014-re vonatkozó stratégiai fejlesztési programját 2012 decemberében hagyta jóvá az ügyészek legfelső tanácsa, és jelenleg végrehajtás alatt áll. A 3. témakör/2. téma – A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés értékelése A Moldovai Köztársaság megbízható és aktív partner a nemzetközi jogi együttműködésben, és előzményi háttere az együttműködésre rendkívül nyitott hozzáállást mutat az uniós tagállamok és más országok irányában. További intézkedésre van szükség az alábbiak tekintetében: · Tovább kell fejleszteni a bírák és ügyészek képzését a nemzetközi ügyek terén, beleértve az ehhez szükséges finanszírozás növelését. · Tovább kell javítani a statisztikákat, és azokat a főügyészi hivatalra és az igazságügyi minisztériumra a vonatkozó esetekben egyaránt alkalmazható paraméterek közösen meghatározott listája segítségével kell rögzíteni. 3. témakör/3. téma – Bűnüldözési együttműködés a) A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv követelményei · A bűnüldöző szolgálatok magas szintű működési és különleges vizsgálati kapacitása és annak következetes és hatékony használata a határokon átnyúló bűnözés kezelésében; A belügyminisztérium 2013. márciusi reformját követően a rendőrség nemzeti nyomozati felügyelősége szakosodott igazgatóságokat (súlyos bűncselekmények, szervezett bűnözés, csalás, kábítószerek, beavatkozási egység) és két központot (emberkereskedelem és informatika) foglal magában, amelyek egyazon ernyő alatt a súlyos és szervezett bűnözői tevékenységek teljes spektrumát kezelik. Három regionális alegység biztosítja a Moldovai Köztársaság egész területének lefedettségét. Ezek a központi igazgatóságoknak jelentenek, és nyomozati tevékenységüket önállóan végzik. Jogi és technikai szempontból a reform biztosította a jobb együttműködést a rendőrség szolgálatai és az ügyészek között. Egy speciális egység jött létre a főügyészi hivatalon belül, a szervezett bűnözés ellenőrzésével és vizsgálatával megbízott osztály, amelynek feladatai közé a szervezett bűnözéshez köthető bűncselekmények esetén a bűnvádi eljárás gyakorlása és kezelése, a bíróságok előtt a vád képviselete, valamint a szervezett bűnözés elleni küzdele