Emellett a Facebook, a Google, a Twitter és a Mozilla több olyan konkrét tevékenységet is körvonalazott, amelyet a 2019. tavaszi európai választásokat megelőzően és azokra készülve, azok biztonságára és integritására összpontosítva végeznek majd el.

A kódexet eredetileg jegyző platformok október 16-án véglegesen is aláírták a szöveget , amely megjelöli azokat a vállalásokat, amelyeket az egyes aláírók tiszteletben tartanak, továbbá egy táblázatban felsorolja a releváns vállalati szintű bevált módszereket és a kódex EU-n belüli végrehajtásának mérföldköveit. Az első aláírók a következők voltak: a Facebook, a Google, a Twitter és a Mozilla, az online platformokat képviselő szakmai szövetség (EDIMA), valamint a reklámipart és a hirdetőket képviselő szakmai szövetségek (EACA, IAB Europe, WFA és UBA).

A kódex olyan további kötelezettségvállalásokat is megállapít, amelyek értelmében az aláíróknak – az aláírók által kiválasztott, független külső szervezet által felülvizsgált éves önértékelő jelentések alapján – jelentést és értékelést kell benyújtaniuk a kódex végrehajtásáról, érvényesítéséről és eredményességéről. Az aláírók vállalják továbbá, hogy együttműködnek a Bizottsággal a kódex értékelésében, többek között azáltal, hogy kérésre információt szolgáltatnak, és válaszolnak a megkeresésekre.

A Bizottság első lépésként kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatja a tényellenőrzők független európai hálózatának létrehozását. Második lépésként a Bizottság elkötelezte magát egy olyan, a félretájékoztatással foglalkozó, biztonságos európai online platform elindítása mellett, amely elemzési eszközöket és határokon átnyúló adatgyűjtést biztosít – uniós szintű nyílt hozzáférésű adatokra és az online platformok felhasználással kapcsolatos adataira is kiterjedően – a félretájékoztatási források és a terjesztési minták azonosításának és elemzésének támogatása érdekében.

Szintén fontos, hogy biztosítva legyen az egyensúly a véleménynyilvánítás szabadságához való jog és a polgárok megfelelő tájékoztatásához fűződő érdek között. Ebben az összefüggésben szem előtt kell tartani, hogy a félretájékoztatás nagyon gyakran nem minősül jogellenes tartalomnak; amennyiben mégis annak (például rágalmazásnak vagy gyűlöletbeszédnek) minősül, akkor az uniós vagy a nemzeti jog alapján meghatározott konkrét korrekciós intézkedések (például a tartalom eltávolítása) hatálya alá is tartozik, amelyek hatékonysága számszerűsíthető lehet. A kódex számos, a félretájékoztatással kapcsolatos célkitűzést tárgyal, amelyek közül néhány számszerűsíthető, mint például a politikai hirdetések átláthatósága vagy a hamis felhasználói fiókok számának csökkentésére irányuló intézkedések, míg mások – például a tudatos fogyasztói magatartás megerősítése – olyan módokon hajthatók végre, amelyek nem mindig számszerűsíthetők. Ezen okokból kifolyólag szükségszerű, hogy a kódex átfogó értékelése kvalitatív és kvantitatív elemzési adatokat egyaránt magában foglaljon.

·A tényellenőrzőkkel és kutatókkal való együttműködésre vonatkozó információk, beleértve a nyilvántartások megosztását is

C. A szolgáltatások integritása

·A politikai hirdetések átláthatóságára vonatkozó platform-iránymutatások be nem tartása miatt eltávolított politikai vagy közérdekű hirdetések száma

A Bizottság az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv keretében létrehozott, az audiovizuális szabályozó hatóságokból álló független hálózat, az ERGA segítségét fogja kérni a kódex különböző tagállamokban történő végrehajtásának nyomon követése érdekében. Az ERGA kitüntetett helyzetben van e feladat ellátásához, tekintettel tagjainak szakértelmére és kompetenciájára. A Bizottság igénybe veheti az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet segítségét is.

2019 végéig, a kódex alkalmazása első 12 hónapjának lezárultával a Bizottság átfogó értékelést végez. Amennyiben az eredmények nem bizonyulnak kielégítőnek, a Bizottság további intézkedéseket javasolhat, a szabályozási jellegű intézkedéseket is ideértve.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kódex elkészültét első lépésnek kell tekinteni. Az aláíróknak most arra kell törekedniük, hogy biztosítsák az általuk meghatározott stratégiák és fellépések következetes végrehajtását, kiterjesztését és érvényesítését. A Bizottság úgy véli, hogy a végrehajtást teljes mértékben, hatékonyan és kellő időben kell elvégezni.

A „Horizont 2020” program keretében kiválasztásra került a SOMA (a félretájékoztatás és a közösségi média elemzésével foglalkozó társadalmi megfigyelőközpont) támogatási cselekvés, amely azt tűzi ki célul, hogy létrehoz egy, a tényellenőrzőket és a tudományos kutatókat is magában foglaló multidiszciplináris közösséget az észlelés és az elemzési képességek javítása, valamint a félretájékoztatással kapcsolatos fenyegetések különböző típusainak jobb megértése érdekében. E célból a 2018. november 1-jén elindított SOMA informatikai kísérleti infrastruktúrát biztosít.

Az Európai Kutatási Tanács (EKT) és a „Horizont 2020” keretében jelenleg több olyan cselekvés is zajlik, amely az online félretájékoztatás megértésének javítására és új tartalomhitelesítő eszközök kifejlesztésére irányul. Az EKT „Comprop” és „Botfind” elnevezésű projektjei azt vizsgálják, hogy a propaganda terjesztésére és célba juttatására szolgáló automatizált rendszerek hogyan hatnak a közbeszédre Európában. A „Debunker” EKT-projekt elméleti szempontból tanulmányozza az európai lakosságban a társadalmi kérdésekkel kapcsolatban élő tévhitek problémáját és az ezek hatásának csökkentésére irányuló lehetséges stratégiákat.

2013-ban a Bizottság megkezdte az első olyan kutatási és innovációs cselekvések finanszírozását, amelyek új technológiák kifejlesztésére összpontosítanak annak érdekében, hogy elősegítsék az interneten közzétett tartalmak valódiságának értékelését. Az ezen a területen úttörőnek számító projektek, például a „SocialSensor” és a „Reveal” olyan eszközöket fejlesztettek ki, melyeket mára nagy hírszervezetek és nem kormányzati szervezetek is alkalmaznak.

A Bizottság és a tagállamok között 2018-ban zajló párbeszéd felhívta a figyelmet arra, hogy az eIDAS-eszközök és -szolgáltatások hogyan segíthetik az elszámoltathatóság fokozásán és a felelősségteljesebb online magatartás ösztönzésén keresztül a félretájékoztatás okozta kihívások kezelését. A Bizottság folytatja az együttműködési hálózattal és platformszolgáltatókkal való közös munkát olyan rendszerek fejlesztésének és önkéntes használatának előmozdítása érdekében, amelyek a legszigorúbb biztonsági és adatvédelmi előírások alapján biztosítják az információszolgáltatók biztonságos azonosítását, beleértve az ellenőrzött álnevek lehetséges használatát is.

A Bizottság a „Horizont 2020” keretprogram égisze alatt megvalósuló Co-inform projektet is támogatta, amelynek célja egy, a közös alkotás módszerét alkalmazó felhasználóbarát technológiai eszköz létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy a politikai döntéshozók, a tényellenőrzők és a polgárok részt vegyenek a félretájékoztatás észlelését célzó technológia hatékonyságának javításában. A projektben tudományos kutatók, technológiai vállalatok és tényellenőrzők vesznek részt különböző tagállamokból. A projekt feladata annak megvizsgálása, hogy hogyan alkalmazhatók a megbízható azonosítási és hitelesítési eszközök az eIDAS-rendelettel összhangban az információszolgáltatók azonosítására, azzal a céllal, hogy azok eszközeikben kísérleti jelleggel alkalmazzák ezt a megközelítést.

Mivel az online félretájékoztatás jelensége és maga az információs technológia is gyorsan változik, a Bizottság az erőfeszítések fokozása mellett döntött. Négy új kutatási és innovációs cselekvést választott ki, melyek mintegy 10 millió EUR összegű uniós hozzájárulásban részesülnek. A kiválasztott cselekvések a következők: Eunomia (információs források azonosítására szolgáló nyílt forráskódú megoldás), SocialTruth (elosztott ökoszisztéma, amely lehetővé teszi a különböző ellenőrzési szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférést), Provenance (a digitális tartalom ellenőrzésére vonatkozó, közvetítő nélküli megoldás) és WeVerify (tartalom-ellenőrzési kihívások részvételen alapuló hitelesítési módszerrel). Ezek az új projektek az online félretájékoztatás elleni küzdelemben aktív közösségek számára nyújtott szolgáltatások fejlesztésére irányulnak.

A Bizottság ezen túlmenően az Európai horizont programra irányuló javaslatában a következő területeken szorgalmazta az erőfeszítések fokozását:

·a demokratikus és gazdasági stabilitás megőrzése az online félretájékoztatás elleni küzdelmet szolgáló új eszközök kifejlesztése révén;

·az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalmak szerepének jobb megértése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban; valamint

·a következő generációs internetes alkalmazások és szolgáltatások támogatása, beleértve az immerzív és megbízható médiát, a közösségi médiát és a közösségi hálózatokat.

2.2.Biztonságos és ellenállóképes választási folyamatok

A második intézkedéscsomag a választási folyamatok során alkalmazott manipulációs és félretájékoztatási taktikákra vonatkozik. A biztonságos és ellenállóképes választási folyamatok lehetővé tétele céljából a Bizottság – különösen a 2019. évi európai választások összefüggésében – folyamatos párbeszéd indítását javasolta annak érdekében, hogy a tagállamok támogatást kapjanak a demokratikus választási folyamatot a kibertámadások és a félretájékoztatás miatt fenyegető kockázatok kezelése terén.

E célból a Bizottság 2018-ban konstruktív párbeszédet kezdett a tagállamokkal. Ennek keretében a bevált választási gyakorlatokról 2018. április 25–26-án rendezett konferencián sor került egy első eszmecserére egyebek mellett a hálózat- és információbiztonsági együttműködési csoport és a választási bizottságok képviselőivel.

A kiberbiztonsági irányelv végrehajtásáért felelős hatóságoktól származó input, valamint a Bizottság és az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) által nyújtott támogatás alapján a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport 2018 júliusában gyűjteményt állított össze a választási technológia kiberbiztonságáról. A gyűjtemény olyan gyakorlati útmutató, amely elemzi a konkrét veszélyeket, és hasznos példákkal szolgál a választási bizottságok számára a választások kiberbiztonságát fenyegető kockázatok kezelésének módjáról.

Az „Election Interference in the Digital Age: Building Resilience to Cyber-Enabled Threats” („Beavatkozás a választásokba a digitális korszakban: az ellenállóképesség növelése a kiberfenyegetésekkel szemben”) címet viselő magas szintű konferenciát 2018. október 15–16-án tartották Brüsszelben. A konferencia lehetővé tette, hogy a résztvevők jobban megismerjék a választások kiberbiztonságával kapcsolatos kérdéseket, a hálózat- és információbiztonság területén működő illetékes hatóságok és a választási bizottságok számára pedig alkalmat kínált arra, hogy megvitassák a közelgő európai választásokkal kapcsolatos biztonsági intézkedések végrehajtásának lehetséges következő lépéseit.

A Bizottság számos érdekelt felet meghívott a november 26–27-én Brüsszelben tartott, az alapvető jogokról szóló éves kollokviumára abból a célból, hogy megvitassa velük az európai demokráciával – és azon belül az ellenállóképes választási folyamattal és a nyílt demokratikus vitával – kapcsolatos kérdéseket. A több száz érdekelt fél – többek között nemzeti és európai politikai döntéshozók, nemzetközi szervezetek, a civil szervezetek, a média és a közösségi média képviselői, az üzleti világ és az oktatás képviselői – részvételével zajló eseményen új lehetőségeket tártak fel a szabad, nyílt és egészséges demokratikus részvétel előmozdítására.

A Bizottság a kollokvium következtetéseit többek között a nemzeti és európai választási együttműködési hálózatok munkája révén fogja átültetni a gyakorlatba, amelyek létrehozása jelenleg, a Bizottság 2018. szeptemberi választási csomagjának keretében zajlik. A nemzeti választási hálózatok keretében a választásokért felelős hatóságok más hatóságokkal, köztük a médiaszabályozással, illetve az adatvédelemmel és a kiberbiztonsággal foglalkozó hatóságokkal működnek majd együtt. Az európai együttműködési hálózat, amelynek első ülésére 2019 januárjában kerül sor, támogatni fogja az információk és a bevált módszerek tagállamok és uniós szervek közötti cseréjét.