2009
AZ 19941999ES ÉS A 20002006OS 
PROGRAMOZÁSI IDŐSZAK STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEI KERETÉBEN SZENNYVÍZKEZELÉSRE  
FORDÍTOTT KIADÁSOK EREDMÉNYESSÉGEEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
3. sz. különjelentésA TELEPÜLÉSI AGGLOMERÁCIÓKBÓL SZÁRMAZÓ SZENNYVÍZ ÉS 
SZENNYVÍZISZAP HATÁSSAL LEHET EURÓPA TAVAINAK, FOLYÓINAK, PARTI VIZEINEK, TALAJVIZEINEK ÉS TALAJÁNAK MINŐSÉGÉRE.  EZÉRT AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMOS IRÁNYELVET FOGADOTT EL, VALAMINT TÁRSFINANSZÍROZÁSSAL TELEPÜLÉSI SZENNYVÍZTISZTÍTÓ TELEPEK MEGÉPÍTÉSÉBEN IS RÉSZT VETT. A SZÁMVEVŐSZÉK  EBBEN A JELENTÉSBEN AZT ELEMZI, HOGY MEGFELELŐE AZ UNIÓS TÁRSFINANSZÍROZÁSBAN MEGVALÓSULT TISZTÍTÓTELEPEK 
SZENNYVÍZKEZELÉSI TELJESÍTMÉNYE, VALAMINT HOGY MEGFELELŐEN 
HASZNÁLJÁKE FEL A TISZTÍTÓTELEPEKEN KELETKEZŐ ISZAPOT. 
A JELENTÉS MEGVIZSGÁLJA A BIZOTTSÁG SZEREPÉT IS.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
ISSN 18310893
HU
QJ-AB-09-003-HU-C
ISBN 978-92-9207-256-8
ld904920_HU_coverBT.indd   1 20/05/09   8:42:27
Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
ld904920_HU_coverBT.indd   2 20/05/09   8:42:28
AZ 19941999ES ÉS 
A 20002006OS PROGRAMOZÁSI IDŐSZAK STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEI KERETÉBEN SZENNYVÍZKEZELÉSRE FORDÍTOTT KIADÁSOK EREDMÉNYESSÉGE3   2009.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)
ld904920_HU_insideBT.indd   1 20/05/09   8:45:37
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
3   2009.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2009
ISBN 978-92-9207-256-8
© Európai Közösségek, 2009
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium
ld904920_HU_insideBT.indd   2 20/05/09   8:45:38
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés
 GLOSSZÁRIUM
IX ÖSSZEFOGLALÁS
114  BEVEZETÉS
14  KÖRNYEZETI HÁTTÉR
513  UNIÓS IRÁNYÍTÁS ÉS TÁRSFINANSZÍROZÁS
14 AZ AGGLOMERÁCIÓK LEFEDETTSÉGI ARÁNYA A SZENNYVÍZKEZELÉS TEKINTETÉBEN
1519  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
2056  ÉSZREVÉTELEK
2028   MEGFELELŐE AZ UNIÓS TÁRSFINANSZÍROZÁSBAN MEGVALÓSULT 
TISZTÍTÓTELEPEK SZENNYVÍZKEZELÉSI TELJESÍTMÉNYE?
2021  HÁTTÉR22  A TISZTÍTÓTELEPEK TÖBBSÉGÉT MEGFELELŐ KAPACITÁSSAL MŰKÖDTETTÉK…23  …SZÁMOS TISZTÍTÓTELEP AZONBAN JÓVAL KAPACITÁSA ALATT MŰKÖDÖTT…24  …EGY TISZTÍTÓTELEP PEDIG NEM RENDELKEZETT ELEGENDŐ KAPACITÁSSAL
2526  A TISZTÍTÓTELEPEK NAGY TÖBBSÉGE AZ UNIÓS KÖVETELMÉNYEKNEK MEGFELELŐ TISZTÍTOTT SZENNYVIZET BOCSÁT KI
2728  A TISZTÍTOTT SZENNYVÍZ MINŐSÉGÉNEK MONITOROZÁSA: ÁLTALÁBAN ELFOGADHATÓ TELJESÍTMÉNYADATOK, DE VANNAK 
MÉG JAVÍTÁSI LEHETŐSÉGEK
2938   MEGFELELŐEN HASZNÁLJÁKE FEL A TISZTÍTÓTELEPEKEN KELETKEZŐ ISZAPOT?
2930  HÁTTÉR3133  AZ ELLENŐRZÖTT TISZTÍTÓTELEPEK KÉTHARMADA A SZENNYVÍZISZAPOT AZ EU ÁLTAL AJÁNLOTT GYAKORLATNAK 
MEGFELELŐEN ÁRTALMATLANÍTOTTA
34  A SZENNYVÍZISZAPRÓL SZÓLÓ IRÁNYELV TEKINTETÉBEN KIELÉGÍTŐEK AZ EREDMÉNYEK
3536  FELÜL KELLE VIZSGÁLNI AZ IRÁNYELVET?
3738  AZ ISZAP ÁRTALMATLANÍTÁSÁNAK MONITOROZÁSA: VANNAK JAVÍTÁSI LEHETŐSÉGEK A MŰKÖDŐ TELEPEK 
ÉS A TAGÁLLAMOK MONITORINGSZERVEI VONATKOZÁSÁBAN IS
3956   BETÖLTIE SZEREPÉT A BIZOTTSÁG?
3940  HÁTTÉR
4145  KÖVETKEZETESSÉGRE VAN SZÜKSÉG A PROJEKTEK VIZSGÁLATA SORÁN4648 A VÉGEREDMÉNYEKET ALAPOSABBAN KELL MONITOROZNI4956 AZ EU KÖRNYEZETVÉDELMI ELVEIT JOBBAN FIGYELEMBE KELL VENNI
5766  KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
5860  SZENNYVÍZKEZELÉS
6163  SZENNYVÍZISZAPKEZELÉS ÉS ÁRTALMATLANÍTÁS
6466  A BIZOTTSÁG SZEREPÉNEK EREDMÉNYESSÉGE
 MELLÉKLET  A TELEPÜLÉSI SZENNYVÍZ KEZELÉSÉNEK KÖRNYEZETE
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
ld904920_HU_insideBT.indd   3 20/05/09   8:45:38
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége
ld904920_HU_insideBT.indd   4 20/05/09   8:45:38
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége5
GLOSSZÁRIUM
A szennyvíziszapról szóló irányelv : A szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során 
a környezet és különösen a talaj védelméről szóló, 1986. június 12-i 86/278/EGK tanácsi 
irányelv (HL L 181., 1986.7.4., 6. o.).
A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv : A települési szennyvíz kezeléséről szóló, 
1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv (HL L 135., 1991.5.30., 40. o.).
A vízügyi keretirányelv : A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározá-
sáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).
Agglomeráció : Olyan terület, ahol a népesség és/vagy a gazdasági tevékenység elegendően 
koncentrált ahhoz, hogy a települési szennyvizet összegyűjtsék, és települési szennyvíztisz-tító telepre vagy a végső kibocsátási pontra vezessék.
Elővigyázatosság elve : Az elővigyázatosság elve szerint ha valamely intézkedés, illetve 
politika súlyos vagy visszafordíthatatlan kárt okozhat a lakosságnak vagy a környezetnek, akkor az arra vonatkozó tudományos egyetértés hiányában, hogy a kár nem következik be, a bizonyítás azokat terheli, akik támogatják az intézkedés meghozatalát. Egyes jogrendszerek-ben, így az Európai Unió jogában is az elővigyázatosság elve általános és kötelező jogelv.
Elsődleges kezelés : Olyan mechanikai szakasz, amely a szennyvíz nagy részecskéinek 
a szennyvízből történő kezdeti elkülönítését foglalja magában.
Eredményesség : Az elért eredmények és a kitűzött célok közötti kapcsolat mértéke.
Érzékeny terület : Eutrofizáció kockázata által érintett víztest vagy víztestszakasz. Az érzé-
keny területek megfelelő kijelölése döntő fontosságú, mivel ez határozza meg az eutrofizációt indukáló anyagok csökkentése érdekében alkalmazandó szennyvíztisztítási típust. Az érzé-keny területekről a nitrogént, illetve a foszfort el kell távolítani.
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) : Olyan pénzügyi eszköz, amelynek célja az 
Európai Unió régiói közötti gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása. Az ERFA támo-gatásait elsősorban nagyszámú projektet magukban foglaló operatív programok keretében hajtják végre.
Eutrofizáció : Tápanyagoknak, különösen nitrogén-, illetve foszforvegyületeknek a vízben 
való feldúsulása, ami az algák növekedésének felgyorsulását okozza, és ezzel a víz oxigén-szintjének csökkenéséhez és az őshonos vízinövények, halak és más víziállatok eltűnéséhez vezet.
ld904920_HU_insideBT.indd   5 20/05/09   8:45:38
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége6
Független ellenőrzések : Független hatóságok által (nemzeti, regionális vagy vízgyűjtő szin-
ten) végzett ellenőrzések a kibocsátott víz minőségének és az iszap összetételének, valamint azon talaj összetételének monitorozása érdekében, ahová azt kibocsátották.
Harmadlagos kezelés : Olyan biológiai/kémiai szakasz, amelyet szükség esetén a tisztított 
szennyvízben lévő tápanyagok koncentrációjának csökkentésére alkalmaznak az eutrofizáció által veszélyeztetett befogadó vizekbe történő kibocsátást megelőzően.
Kohéziós Alap : Olyan pénzügyi eszköz, amelynek célja a gazdasági és társadalmi kohézió 
erősítése környezetvédelmi és közlekedési projektek finanszírozása révén azokban a tagál-lamokban, ahol az egy főre jutó GNP nem éri el a közösségi átlag 90%-át. A Kohéziós Alap kezdetben Spanyolországban, Görögországban, Írországban és Portugáliában finanszírozott projekteket. 2004. január 1-je óta Írország már nem támogatható.
Lakosegyenérték (LE) : A szennyvíz szennyezőanyag-terhelésének, azzal „egyenértékű” sze-
mélyek számában történő mennyiségi kifejezése, vagyis annak meghatározása, hogy hány 
ember okozna ugyanolyan erősségű hulladékterhelést. Egy LE az egy lakos által okozott szennyvíz szennyezőanyag-terhelésének felel meg.
Másodlagos kezelés : Olyan biológiai szakasz, amely a biológiailag lebomló szerves szeny-
nyező anyagok eltávolítását célzó szennyvíztisztítást foglalja magában.
Normál területek : Eutrofizáció kockázata által nem érintett víztest vagy víztestszakasz.
Operatív program : A Bizottság által jóváhagyott dokumentum, amely több évre szóló intéz-
kedéseket tartalmazó, egymással összefüggő prioritások összességeként jelenik meg. A pri-oritások egy vagy több strukturális alap, vagy pedig egyéb pénzügyi eszközök és az Európai Beruházási Bank segítségével hajthatók végre.
Önellenőrzések : A települési szennyvíztisztító telep napi üzemeltetése keretében egy kezelő 
által rendszeresen végzett ellenőrzések, amelyek célja a kibocsátott víz minőségének és az iszap összetételének monitorozása.
Programozási időszak : A strukturális alapok és a Kohéziós Alap kiadásai tervezésének és 
végrehajtásának többéves keretrendszere.
Strukturális intézkedések : Ebben a jelentésben az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) 
és a Kohéziós Alap támogatásai.
ld904920_HU_insideBT.indd   6 20/05/09   8:45:38
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége7
Tisztított szennyvíz vagy kibocsátott víz : Vizet befogadó vízgyűjtőbe kibocsátott kezelt 
szennyvíz.
Települési szennyvíztisztító telep : Olyan tisztítási eljárások sorozatát biztosító infrastruk-
túra, amelynek az a célja, hogy a befogadó vizekbe történő kibocsátást megelőzően a beér-kező települési agglomerációs szennyvíz szennyezettségét megfelelő szintre csökkentse.
Vízgyűjtő : Olyan földterület, amelyről minden felszíni víztöbblet vízfolyások, folyók és esetleg 
tavak sorozatán át a tengerbe ömlik egyetlen folyótorkolaton vagy folyódeltán keresztül.
ld904920_HU_insideBT.indd   7 20/05/09   8:45:38
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége8
ÖSSZEFOGLALÁS
I.
A települési agglomerációkból származó  
szennyvíz és szennyvíziszap hatással lehet  Európa tavainak, folyóinak, parti vizeinek,  talajának és talajvizeinek minőségére. Ezért 
az Európai Unió számos irányelvet fogadott el, valamint a Kohéziós Alapon és az ERFA-n 
keresztül társfinanszírozással települési  szennyvíztisztító telepek megépítésében is részt vett. Ez jelentősen javította a szenny-
vízkezelési szolgáltatással ellátott városi  
lakosság lefedettségi arányát.
II.
A Számvevőszék ellenőrzése a Kohéziós  Alap és az ERFA által finanszírozott tele-pekre összpontosított az 1994–1999-es  
és a 2000–2006-os programozási időszak  
vonatkozásában Spanyolországban, Por-
tugáliában, Görögországban és Írország-ban, ami lefedte ezen terület kiadásainak  
zömét. Az ellenőrzés e jelentésben bemu-tatott következtetései a Bizottság irányí-
tási és kontrollrendszereinek vizsgálatán,  
valamint 73 tisztítótelep teljesítményének  értékelésén alapulnak. Ezenkívül a Szám-vevőszék megvizsgálta a szennyvízkezelés  
melléktermékeként keletkező szennyvíziszap ártalmatlanítását, valamint a Bizottságnak  
a szennyvíz témakörében játszott szerepét is.
III.
A Számvevőszék megállapította, hogy  a strukturális intézkedések az ellenőrzött  
négy tagállamban általában hozzájárultak  
a szennyvízkezelés javulásához.
IV.
Összességükben a strukturális intézkedések 
keretében társfinanszírozott tisztítótelepek 
megfelelő teljesítményt mutattak. Ugyanak-
kor egyes telepek esetében megállapítot-ták, hogy kapacitásukat nem használták ki  teljes egészében, valamint az esetek kisebb részében a kibocsátott tisztított szennyvíz  
minősége tekintetében nem feleltek meg az 
uniós követelményeknek.
ld904920_HU_insideBT.indd   8 20/05/09   8:45:39
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége9
V.
A Számvevőszék megállapította, hogy  
nagyobb figyelmet kell szentelni annak biz-tosítására, hogy a tisztítótelepek megfele-lően kapcsolódjanak a szennyvízhálózathoz, 
és hogy a telepekre érkező ipari szennyvizet az előírásoknak megfelelően előkezeljék.
VI.
A szennyvíziszap tekintetében a Számve-
vőszék megállapította, hogy az ellenőrzött 
négy tagállamban a társfinanszírozott tisz-títótelepek többsége az iszapot az EU által 
ösztönzött újrafelhasználási módszerek  
szerint ártalmatlanította, bár kisebb részük 
a kevésbé fenntartható, újrafelhasználás  nélküli módszereket választotta. Ezenfelül  
a Számvevőszék az iszap ártalmatlanításának 
monitorozását illetően feltárt néhány olyan 
szempontot, amin javítani lehetne.
VII.
A szennyvíziszapról szóló hatályban lévő  irányelvet 1986-ban fogadták el, és ezért az nem tartalmazza a területen azóta bekövet-kezett fejlődést. Az irányelv felülvizsgála-tának figyelembe kell vennie a javasolt új  intézkedések valamennyi költségét és vala-mennyi hasznát, valamint a többi uniós szak-
politikára gyakorolt lehetséges hatásokat.
VIII.
A Számvevőszék véleménye szerint a támo-gatási kérelmek felülvizsgálatában nagyobb 
következetességre lenne szükség a Bizott-ság szerepét illetően, amit megkönnyítene az értékelési folyamat során használandó  belső útmutatók és ellenőrzési listák  
kidolgozása.ÖSSZEFOGLALÁS
IX.
A Számvevőszék megállapította továbbá,  hogy a záró beszámolók vizsgálata során  a finanszírozás fennmaradó összegének  kifizetése előtt a végeredmények alapo-
sabb bizottsági monitorozására van szük-ség. A kért információ szolgáltatásának vagy 
a várt eredmények teljesítésének elmulasz-tása esetén megfelelő utókövetési intézke-
déseket kell hozni.
X.
Végül a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a víztestek jó ökológiai állapotának fenn-
tartása azt kívánja meg, hogy nagyobb  
hangsúlyt fektessenek a „szennyező fizet”  és a környezetszennyezés forrásánál tör-ténő csökkentése uniós környezetvédelmi  elvekre.
ld904920_HU_insideBT.indd   9 20/05/09   8:45:39
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége10
1 Az Európai Közösség 
létrehozásáról szóló szerződés 
egységes szerkezetbe foglalt 
változatának 174. cikke 
(HL C 325., 2002.12.24., 1. o.). 
2 A Tanács 91/271/EGK irányelve. 
3 A 91/271/EGK irányelv 14. cikke. 
4 A Tanács 86/278/EGK irányelve. 
5 Az Európai Parlament és a Tanács 
2000/60/EK irányelve. BEVEZETÉS
KÖRNYEZETI HÁTTÉR
 1.  A Szerződés szerint a Közösség hozzájárul a környezet minőségének 
megőrzéséhez, védelméhez és javításához, és ez az elővigyázatosság 
és a megelőzés elvén, a károk forrásuknál történő elhárításának elvén, 
valamint a „szennyező fizet” elven alapul1.
 2.  A települési agglomerációkból származó szennyvíz és szennyvíziszap 
hatással lehet Európa tavainak, folyóinak, parti vizeinek és talajvize-inek, valamint talajának minőségére. A téma kulcsfontosságú uniós jogalkotási aktusai a következők:
a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv a) 2, amely előírja 
a tagállamok számára, hogy az érintett agglomeráció nagyságá-
tól függően 2000. december 31-ig, illetve 2005. december 31-ig 
a települési szennyvíz tekintetében valamennyi agglomerációnak rendelkeznie kell olyan szennyvízgyűjtő hálózattal, amely leg-alább másodlagos kezelést, illetve az érzékeny területek esetében 
harmadlagos kezelést biztosít. A megfelelő településiszennyvíz-kezelés célja a szerves és szervetlen, köztük a közeli víztestek  
esetleges eutrofizációját okozó, vagy az ezeket a vizeket látogató fürdőzők számára potenciális egészségügyi kockázatot jelentő  
szennyező anyagok monitorozása és elfogadható szintre történő csökkentése; az irányelv előírja a szennyvíztisztításból származó iszap újrafelhasználását is
3;
a szennyvíziszapról szóló irányelv b) 4, amely meghatározza az  
iszapból és a talajból történő mintavételre és azok elemzésére  vonatkozó szabályokat, valamint megállapítja a talajba bevihető nehézfémek koncentrációjának határértékét és éves maximális  mennyiségét. Az irányelv célja, hogy oly módon szabályozza és  ösztönözze a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználását, hogy annak ne legyen káros hatása a növényzetre, az állatokra vagy az 
emberekre;
a vízügyi keretirányelv c) 
5, amely a vízgyűjtők vizei és ökológiai rend-
szerei minőségének megőrzéséről és monitorozásáról szól. Ez az irányelv osztályozási rendszerek és egy monitoringhálózat 2006-ig 
történő létrehozását, a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek 2009-ben 
történő közzétételét, valamint a környezetvédelmi célkitűzések 
főszabályként 2015-ig történő elérését írja elő.
ld904920_HU_insideBT.indd   10 20/05/09   8:45:39
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége11
6 Az Európai Parlament és a Tanács 
2002. július 22-i 1600/2002/EK 
határozata a hatodik közösségi 
környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról 
(HL L 242., 2002.9.10., 1. o.). 
7 Az Európai Közösséget létrehozó 
szerződés egységes szerkezetbe foglalt változatának 5. cikke 
szerint: „a Közösség csak akkor 
és annyiban jár el, amennyiben 
a tervezett intézkedés céljait 
a tagállamok nem tudják 
kielégítően megvalósítani, és ezért 
a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt azok közösségi 
szinten jobban megvalósíthatók”.  3.  A szennyvízkezelés és az iszapártalmatlanítás folyamatának rövid átte-
kintését adja a „A települési szennyvíz kezelésének környezete” című 
ábra, amely magyarázatokkal együtt a mellékletben  található.
 4.  A „hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program”6 szerint 
a 2002 és 2012 közötti időszakban a szennyvízgazdálkodás uniós  prioritás.
UNIÓS IRÁNYÍTÁS ÉS TÁRSFINANSZÍROZÁS
 5.  A környezetvédelem megosztott hatásköri terület a tagállamok és a Közös-
ség között, ezért a Közösség által hozott valamennyi intézkedésnek 
összhangban kell lennie a szubszidiaritás elvével7.
 6.  A környezetről szóló irányelvek az Unió egészére vonatkoznak. A ren-
delkezéseiknek való megfelelés beruházási projekteket tehet szüksé-gessé, amelyek a tisztított szennyvizet befogadó víztestek környezeti állapota által megkívánt szennyvízkezelés szintjétől és a szükséges 
berendezés típusától (szivattyútelepek, iszapszárítók stb.) függően 
eltérőek. A projektek a kisebb agglomerációk esetében felmerülő  kevesebb mint 10 millió eurótól egy nagyobb városközpontra vonat-kozóan több mint 200 millió euróig terjedhetnek, az egy főre eső  
költség pedig a méretgazdaságosság miatt a telep méretének növe-
kedésével arányosan csökken (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
PÉLDÁK A SZÁMVEVŐSZÉK ÁLTAL ELLENŐRZÖTT, TÁRSFINANSZÍROZOTT PROJEKTEKRE
Spanyolországban a Kohéziós Alap társﬁ  nanszírozásában valósították meg azt a projektet, amely négy – összesen 
10 000 lakost számláló – falut szolgál ki. A projekt egy másodlagos és harmadlagos kezelést biztosító települési 
szennyvíztisztító telepet, 18 kilométer csővezetéket és hat szivattyútelepet foglalt magában. A projekt költsége 
5,5 millió eurót tett ki, amelyből az uniós támogatás 4,3 millió eurót képviselt.
Portugáliában egy, a Kohéziós Alap által társﬁ  nanszírozott új tisztítótelep költsége elérte a 22,8 millió eurót. Ez 
a 250 000 lakos kiszolgálására tervezett, másodlagos kezelést és vízfertőtlenítést biztosító telep az Európai Uniótól 19,4 millió eurós támogatásban részesült.
Görögországban a Kohéziós Alap egy 3,7 millió lakosú város tisztítótelepének jelentős korszerűsítését 
társﬁ  nanszírozta, amelynek során a telepet egyszerű, elsődleges kezelést végző helyett másodlagos és harmadla-
gos kezelést végző teleppé alakították. A projekt költsége 202,2 millió eurót tett ki, amelyből az uniós támogatás 
135,0 millió eurót képviselt.1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
ld904920_HU_insideBT.indd   11 20/05/09   8:45:39
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége12
 7.  A tisztítótelepek építésének költsége strukturális intézkedésekkel támo-
gatható. Az 1. célkitűzés alá tartozó régiókban a támogatás szintje 
elérheti a 85%-ot8. A 2000–2006-os programozási időszakban az EU 
által nyújtott teljes pénzügyi támogatás 10,6 milliárd eurót tett ki9, 
amelyből a kiadások több mint 50%-a négy tagállamra (Spanyolor-
szág, Portugália, Görögország és Írország) jutott. A 2007–2013-as  
programozási időszakra összesen 13,9 milliárd eurót irányoztak elő, amelyből a 12 új EU-tagállam 9,1 milliárd euróval részesedik.
 8.  A szennyvíz- és szennyvíziszap-kezelési projektek jóváhagyásában és 
nyomon követésében az Európai Bizottság két főigazgatóságának van jelentős szerepe: a Környezetvédelmi Főigazgatóságnak és a Regio-nális Politikai Főigazgatóságnak.
 9.  A Környezetvédelmi Főigazgatóság az uniós környezetvédelmi politikáért 
felel a szennyvízkezelés területén. A kibocsátott víz minősége és az 
iszap ártalmatlanítása tekintetében a tisztítótelepek teljesítményé-nek nyomon követése, valamint adott esetben jogsértési eljárások  megindítása a feladata.
 10.  A Regionális Politikai Főigazgatóság a tagállamokkal megosztott irányítás 
keretében az uniós költségvetésért felel a regionális politika terüle-tén. A tisztítótelepek társfinanszírozása e politika alapján két pénz-
ügyi eszköz: a Kohéziós Alap és az ERFA segítségével történik
10.
 11.  A Kohéziós Alap projektjei és az ERFA nagyprojektjei tekintetében11 
a Bizottság a tagállamok által benyújtott valamennyi pályázatot  megvizsgálja, és ennek során ellenőrzi, hogy azokat megfelelően  
töltötték-e ki és összhangban vannak-e az Európai Unió irányelve-
ivel. A tagállamok számára a pályázatok benyújtásához a Bizottság 
„Útmutató a 2000–2006-os Kohéziós Alaphoz” című dokumentuma  
nyújt segítséget. A finanszírozandó egyedi projektek minőségének vizsgálata a Regionális Politikai Főigazgatóság feladata, szükség ese-
tén más Főigazgatóságokkal (különösen a Környezetvédelmi Főigaz-
gatósággal) folytatott konzultáció alapján.8 Az 1. célkitűzés a fejlődésben az 
átlagostól elmaradt régiók (az egy 
főre eső GDP nem éri el az uniós átlag 
75%-át) fejlődését és strukturális alkalmazkodását segítette elő. 
A strukturális alap műveleteinek 
kétharmada az 1. célkitűzéshez 
kapcsolódott, és ez az ezen 
célkitűzés által érintett teljes uniós lakosság közel 20%-át jelentette. 
A 2000–2006-os programozási 
időszakban a támogatási arány 
maximális mértéke ezekben 
a régiókban ERFA-projekteknél 
75%, Kohéziós Alapból támogatott 
projekteknél pedig 85% volt. 
9 Az 1994–1999-es programozási 
időszakra vonatkozóan a Bizottságnál 
nem állnak rendelkezésre információk, 
mivel az ERFA-t érintő adatok erre az 
időszakra vonatkozóan csak tagállami 
szinten voltak elérhetőek. 
10 A tisztítótelepek társfinanszírozását 
az Előcsatlakozási Strukturális Politikák 
Eszköze (ISPA) keretében a tagjelölt 
országok tekintetében is jóváhagyták. A csatlakozáskor ezeket a projekteket 
a Kohéziós Alapból támogatott 
projektekké alakították. 
11 Az 1994–1999-es programozási 
időszakban „nagyprojektnek” 
azon projektek számítottak, 
amelyeknél „a közösségi támogatás 
megállapításához figyelembe vett 
összköltség – általános szabályként – 
infrastrukturális beruházások esetén 
meghaladta a 25 millió ECU-t, termelő beruházási projektek esetén pedig 
a 15 millió ECU-t”. A 2000–2006-os 
programozási időszakban 
a „nagyprojektek” definíciója azokat 
a projekteket foglalta magában, „amelyeknél az alapokból történő 
hozzájárulás megállapításához 
figyelembe vett összköltség 
meghaladta az 50 millió eurót”. 
A 2007–2013-as időszak esetében 
a környezetvédelmi projektekre 
vonatkozó küszöbérték 25 millió EUR. 
ld904920_HU_insideBT.indd   12 20/05/09   8:45:39
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége13
 12.  A projektek társfinaszírozásáról szóló határozat megállapítja az odaítélt 
összeget és a betartandó feltételeket. A Kohéziós Alapból támogatott 
projektek befejezése után a támogatás fennmaradó összegének kifi-zetéséhez a kedvezményezettnek záró beszámolót kell benyújtania, 
amely ismerteti az elvégzett munkát, és kezdeti értékelést nyújt arra 
vonatkozóan, hogy a várt eredményeket elérték-e
12. Az ERFA nagypro-
jektjeinél a rendelet nem írja elő külön záró beszámolók készítését, 
de a nagyprojekteket tartalmazó operatív programokról szóló jelen-téseknek tartalmazniuk kell egy olyan fejezetet, amely külön-külön 
tájékoztatást ad az egyes nagyprojektekről.
 13.  A többi ERFA-projekt tekintetében a Bizottság szerepe inkább az operatív 
programok értékelésére és jóváhagyására korlátozódik, nem pedig az 
egyedi projektekre.
AZ AGGLOMERÁCIÓK LEFEDETTSÉGI ARÁNYA 
A SZENNYVÍZKEZELÉS TEKINTETÉBEN
 14.  Részben a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv hatálybalépése 
és a jelentős uniós pénzügyi támogatás eredményeképpen13 jelentő-
sen nőtt a másodlagos és harmadlagos kezelési kapacitásokkal ellátott települési lakosság lefedettségi aránya (lásd a mellékletben  található 
fogalommeghatározást). Ez különösen jellemző volt a vizsgált négy tagállamban, amelyek a 2000–2006-os programozási időszak tekinte-tében a települési szennyvízkezelés végrehajtására vonatkozó uniós kiadások több mint 50%-át kapták ( 1. és 2. táblázat ).12 A legutóbb az 1265/1999/EK 
rendelettel (HL L 161., 1999.6.26., 
62. o.) módosított, 1994. május 
16-i 1164/94/EK tanácsi rendelet a Kohéziós Alap létrehozásáról 
(HL L 130., 1994.5.25., 1. o.). 
13 A négy felkeresett tagállamban 
a települési szennyvíz kezelésének megvalósításához 
szükséges pénzügyi források 
több mint 50%-át az Európai 
Unió biztosította. 
ld904920_HU_insideBT.indd   13 20/05/09   8:45:39
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége14
A MÁSODLAGOS KEZELÉST BIZTOSÍTÓ TISZTÍTÓTELEPEKKEL ELLÁTOTT TELEPÜLÉSI 
AGGLOMERÁCIÓS LAKOSSÁG ARÁNYÁNAK ALAKULÁSA
TagállamAz 1994–1999-es 
programozási időszak kezdeteA 2000–2006-os 
programozási időszak vége
Írország120% (1994) 87% (2006)
Spanyolország241% (1995) 77% (2005)
Portugália332% (1994) 80% (2006)
Görögország4< 20% (1994) 85% (2005)
1 Környezetvédelmi Ügynökség (EPA) – Környezetvédelmi Végrehajtó Hivatal, Települési 
szennyvízkibocsátások Írországban – 2002–2003-ra és 2004–2005-re vonatkozó jelentések. A 2006-os adatokat a Környezetvédelmi, Örökségvédelmi és Önkormányzati Minisztérium bocsátotta rendelkezésre.
2 Az 1995-ös adatok vonatkozásában a Spanyolország által a Bizottságnak 2004 októberében 
eljuttatott, a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 16. cikkének megfelelően készült jelentés szolgált alapul, a 2005-re vonatkozó becslés pedig a Környezetvédelmi Minisztériumtól érkezett.
3 Víz- és szennyvízkezelési stratégiai terv (2007–2013).
4 Környezetvédelmi Minisztérium – Központi Vízügyi Ügynökség becslése.1. TÁBLÁZAT
A MÁSODLAGOS ÉS HARMADLAGOS KEZELÉST BIZTOSÍTÓ TISZTÍTÓTELEPEKKEL 
ELLÁTOTT, ÉRZÉKENY TERÜLETEKEN TALÁLHATÓ TELEPÜLÉSI AGGLOMERÁCIÓS LAKOSSÁG ARÁNYÁNAK ALAKULÁSA
TagállamAz 1994–1999-es 
programozási időszak kezdete 
(1995)1A 2000–2006-os 
programozási időszak vége
Írország 2% 8% (2006)2
Spanyolország 3% 84% (2005)3
Portugália 0% 63% (2005)4
Görögország 6% 55% (2006)5
1 OECD környezetvédelmi adatok (Kompendium 2006).
2 2006-ra vonatkozóan a Környezetvédelmi Ügynökség (EPA), 2009-re vonatkozóan pedig 
a Környezetvédelmi Minisztérium becslése szerint az arány 80%-ra nő.
3 Környezetvédelmi Minisztérium.
4 Az Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) becslése szerint az arány 2008-ra 78%-ra nő.
5 Környezetvédelmi Minisztérium – Központi Vízügyi Ügynökség. Az arány 2007-re 
97%-ra nőtt.2. TÁBLÁZAT
ld904920_HU_insideBT.indd   14 20/05/09   8:45:39
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége15
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
 15.  Az ellenőrzés fő célja az volt, hogy felmérje az 1994–1999-es és  
a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései kere-
tében szennyvízkezelésre fordított kiadások eredményességét.
 16.  A Számvevőszék a következő kérdéseket vizsgálta:
Az uniós társfinanszírozásban megvalósult tisztítótelepek megfe- a) 
lelő teljesítményt érnek-e el a szennyvízkezelésben?
A tisztítótelepeken keletkező iszapot megfelelően használják-e  b) 
fel?
A Bizottság betölti-e szerepét a projektek kiválasztása, a végered- c) 
mények záró beszámolók elemzésével történő monitorozása és  a környezetvédelmi elvek támogatása tekintetében?
 17.  A Számvevőszék az Európai Bizottságnál és négy tagállamban (Spanyol-
ország, Portugália, Görögország és Írország) végzett ellenőrzést.  Ezekben a tagállamokban a szennyvízkezelési projektekre fordított teljes közösségi kiadás az 1994–1999-es programozási időszakban  
5,2 milliárd eurót, a 2000–2006-os időszakban pedig 5,9 milliárd eurót 
tett ki. Az ellenőrzés 2007 májusától 2008 márciusáig tartott.
 18.  Az ellenőrzés a vonatkozó programozási időszakok alatt társfinanszíro-
zott 73 működő tisztítótelepből álló minta teljesítményértékelésén alapult.
 19.  A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság projekt-jóváhagyási, moni-
torozási és nyomon követési eljárásait. Ezenkívül felméréseket vég-
zett a tagállamokban a tisztítótelepek tervezésével, kiválasztásával, 
működtetésével és felügyeletével megbízott különböző helyi, regi-
onális és nemzeti hatóságok képviselői körében. A Számvevőszék  
a tisztítótelepek működtetése, fenntartása és ellenőrzése területét 
ismerő, független szakértők kíséretében 26 projektet látogatott meg 
(3. táblázat ). További 47 tisztítótelepet irodai ellenőrzés keretében 
vizsgáltunk meg. A terület viszonyítási értékeinek (benchmark) és  bevált gyakorlatainak azonosításához és összehasonlításához az ellen-őrök néhány nem uniós ország (USA, Svájc, Kanada, Ausztrália és  
Japán) szabványait is áttekintették.
ld904920_HU_insideBT.indd   15 20/05/09   8:45:40
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége16
A SZÁMVEVŐSZÉKI ELLENŐRZÉS KERETÉBEN MEGLÁTOGATOTT SZENNYVÍZTISZTÍTÓ 
TELEPEK, ELHELYEZKEDÉS ÉS FINANSZÍROZÁSI FORRÁS SZERINT
Kohéziós Alap ERFA Összesen
Spanyolország 516
Portugália 516
Görögország 606
Írország 628
Összesen 22 4 263. TÁBLÁZAT
ld904920_HU_insideBT.indd   16 20/05/09   8:45:40
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége17
MEGFELELŐE AZ UNIÓS TÁRSFINANSZÍROZÁSBAN 
MEGVALÓSULT TISZTÍTÓTELEPEK SZENNYVÍZKEZELÉSI TELJESÍTMÉNYE?
HÁTTÉR
 20.  A háztartási és az előkezelt ipari víz kezelésének célja a szennyező 
anyagok elfogadható szintre történő csökkentése annak érdeké-
ben, hogy ezután biztonságosan elnyelhessék ezeket a befogadó  
víztestek. A kibocsátott szennyvíz minőségét vízmintavételekkel  monitorozzák.
 21.  A Számvevőszék a következőket vizsgálta:
megfelelő kapacitással működtetik-e a tisztítótelepeket; a) 
elfogadható-e a keletkezett tisztított szennyvíz minősége; b) 
megfelelően monitorozták-e a tisztítótelepek teljesítményét. c) 
A TISZTÍTÓTELEPEK TÖBBSÉGÉT MEGFELELŐ KAPACITÁSSAL 
MŰKÖDTETTÉK…
 22.  A meglátogatott 26 tisztítótelepből a kapacitás tekintetében 18-at kielé-
gítően működtettek, kapacitáskihasználtságuk mértéke 50% feletti  volt. Ezekben az esetekben a háztartások és az ipari felhasználók  megfelelő számban kapcsolódtak a tisztítótelephez.
…SZÁMOS TISZTÍTÓTELEP AZONBAN JÓVAL KAPACITÁSA 
ALATT MŰKÖDÖTT…
 23.  Azok a telepek, amelyek kapacitásuk 50%-a alatt működnek, kihaszná-
latlannak tekinthetők. A Számvevőszék által megvizsgált mintában 
hét telep így működött, kihasználatlanságuk pedig a következőkkel 
magyarázható14:ÉSZREVÉTELEK
14 Két tisztítótelep 35%-os, négy 
közel 40%-os és egy 45%-os 
kapacitással működött. 
ld904920_HU_insideBT.indd   17 20/05/09   8:45:40
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége18
hét esetből hatban a kihasználatlanság a hálózat befejezésével  a) 
összefüggő problémákból adódott, mivel számos háztartás és ipari felhasználó nem csatlakozott a tisztítótelepekhez, annak ellenére, hogy a telepek már legalább öt éve működtek. Ennek eredmé-
nyeképpen a területen keletkező szennyvíz egy része tisztítatlan maradt;
egy telepet pedig azért működtettek a tervezett kapacitásnál ala- b) 
csonyabb szinten, mert a helyi ipar egy része megszűnt, és ez  a tisztításra érkező víz mennyiségének drasztikus csökkenéséhez vezetett.
…EGY TISZTÍTÓTELEP PEDIG NEM RENDELKEZETT ELEGENDŐ 
KAPACITÁSSAL
 24.  Egy telep az érintett régió váratlanul gyors gazdasági növekedésének 
köszönhetően teljes kapacitással működött. Ezért a tisztítótelep  a Számvevőszék látogatása idején a beérkező szennyvíz kezeléséhez nem rendelkezett elegendő kapacitással. A telep bővítési munkáit  
2009–2010-re tervezik. Jelenleg ez a telep nem képes a beérkező  
összes szennyvíz megfelelő tisztítására.
A TISZTÍTÓTELEPEK NAGY TÖBBSÉGE AZ UNIÓS 
KÖVETELMÉNYEKNEK MEGFELELŐ TISZTÍTOTT SZENNYVIZET BOCSÁT KI
 25.  A Számvevőszék a kiválasztott 73 tisztítótelep által kibocsátott víz minő-
ségét a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv15 követelményei 
alapján vizsgálta. Az irányelvet pedig összehasonlították a hasonló gazdasági és társadalmi fejlettségi szintű, nem uniós országokban  hatályos rendelkezésekkel. 64 esetben a kibocsátott víz minősége  megfelelt az uniós követelményeknek. Az eredményeket a 4. táblázat  
foglalja össze.15 A 91/271/EGK tanácsi irányelv 
I. mellékletének 1. és 2. táblázata 
meghatározza a kibocsátásokra vonatkozó követelményeket: 
a biokémiai oxigénigény (BOI5), 
a kémiai oxigénigény (KOI), és az 
összes lebegőanyag tekintetében 
a normál területekre vonatkozóan, 
valamint ezenfelül az összes 
foszfor és/vagy az összes nitrogén tekintetében az érzékeny területek 
vonatkozásában (lásd: melléklet ). 
ld904920_HU_insideBT.indd   18 20/05/09   8:45:40
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége19
AZ ELLENŐRZÖTT MINTÁBAN SZEREPLŐ TISZTÍTÓTELEPEK TELJESÍTMÉNYE 
AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL A TISZTÍTOTT SZENNYVÍZ MINŐSÉGÉVEL SZEMBEN TÁMASZTOTT KÖVETELMÉNYEK TEKINTETÉBEN
Ellenőrzött 
tisztítótelepekAz EU követelményeinek 
egyértelműen megfelelAz EU követelmé-
nyeinek éppen megfelelAz EU követelménye-
inek nem felel meg
Spanyolország 19 9 7 3
Írország 18 12 5 1
Portugália 18 8 6 4
Görögország 18 12 5 1
Összesen 73 41 23 9
% 100% 56,2% 31,5% 12,3%4. TÁBLÁZAT
PÉLDÁK AZ UNIÓS KÖVETELMÉNYEKNEK MEGFELELŐ TISZTÍTÓTELEPEKREKÉP 14
1. kép: Tisztítótelep (Psyttalia – Görögország) 2. kép: Tisztítótelep (Febros – Portugália)
3. kép: Tisztítótelep (León – Spanyolország) 4. kép: Tisztítótelep (Drogheda – Írország)
ld904920_HU_insideBT.indd   19 20/05/09   8:45:40
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége20
 26.  A 4. táblázatban  bemutatottak szerint a kibocsátott víz minősége kilenc 
esetben nem felelt meg az EU követelményeinek, és a következő prob-lémákat állapították meg:
a települési szennyvízrendszerbe történő kibocsátás előtt, a tisztí- a) 
tótelep teljesítményében fellépő problémák elkerülése érdekében, 
az ipari szennyvizet általában előkezelni kell. Az EU követelmé-
nyeinek nem megfelelő négy tisztítótelepen a fő problémák az  ipari forrásokból a telepre érkező, nem teljes körűen előkezelt  vízből adódtak, továbbá néhány esetben az üzemeltetőket nem tájékoztatták az általuk fogadott ipari szennyvíz összetételéről  (lásd: 2. háttérmagyarázat );
bizonyos tisztítótelepeket olyan helyi hatóságok üzemeltettek,  b) 
amelyek nem rendelkeztek megfelelő erőforrásokkal és szak-értelemmel, valamint a legjobb gyakorlatról való tájékozódási  mechanizmusokkal;
más esetekben a gyenge teljesítmény abból adódott, hogy nem c) 
távolították el megfelelően az eutrofizációt indukáló tápanya-gokat, mivel hiányzott az eltávolításukhoz szükséges megfelelő 
berendezés.
PÉLDÁK AZ IPARI SZENNYVÍZ NEM MEGFELELŐ ELŐKEZELÉSÉRE
Spanyolországban a szabványoknak nem megfelelő három tisztítótelep közül kettő üzemeltetői „Havi üzemeltetési jelentésükben” leírták, hogy az iparvállalatok kezeletlen szennyvizet vezettek telepeikre, amely kedvezőtlen hatást 
gyakorolt teljesítményükre. E két telep közül az egyiknél 2006-ban lefolytatott 93 önellenőrzés közül 74 esetben 
állapítottak meg a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben meghatározott határértékektől való 100%-ot 
meghaladó eltérést.
Portugáliában az uniós követelményeknek nem megfelelő négy telep közül kettő esetében az iparvállalatok meg-
felelő előkezelés nélkül, közvetlenül bocsátották a szennyvizet a települési szennyvízrendszerbe. Az üzemeltetők tisztában voltak a helyzettel, továbbá ez a tisztítótelepek teljesítményének monitorozásával megbízott független szerv jelentéseiben is szerepelt.2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
ld904920_HU_insideBT.indd   20 20/05/09   8:45:43
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége21
16 A 91/271/EGK irányelv 
I. mellékletének D. pontja. 
17 86/278/EGK irányelv 
és 91/271/EGK irányelv. A TISZTÍTOTT SZENNYVÍZ MINŐSÉGÉNEK MONITOROZÁSA: 
ÁLTALÁBAN ELFOGADHATÓ TELJESÍTMÉNYADATOK, DE VANNAK MÉG JAVÍTÁSI LEHETŐSÉGEK
 27.  Általánosságban a meglátogatott 26 tisztítótelepnél a telep üzemeltetője 
által elvégzett önellenőrzések gyakoriságukat és az alkalmazott min-
tavételi módszert tekintve összhangban voltak a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelvben meghatározott előírásokkal. Néhány  
hiányosságot azonban megállapított a Számvevőszék, különösen  
a kisebb telepek esetében:
egy esetben az önellenőrzések gyakorisága nem volt megfelelő a) 
(2006-ban az előírt 12 önellenőrzés helyett csak ötöt végeztek el);
három esetben az alkalmazott mintavételi eljárás nem felelt meg az b) 
irányelvnek (merítéses mintavételt alkalmaztak, holott az irányelv 24 órás gyűjtésű vagy vízhozammal arányos mintavételt ír elő).
 28.  Az ellenőrzés során a Számvevőszék számos olyan követendő gyakorlatot 
figyelt meg, amelyek kiegészítették az irányelv követelményeit:
az 50 000 LE feletti kapacitású tisztítótelepek üzemeltetői az irányelv a) 
által előírt 24 önellenőrzésnél16 többet végeztek el. A 14 ilyen megláto-
gatott telepnél az évenként vett minták száma 38-tól 365-ig terjedt;
a négy felkeresett tagállam közül három kibocsátási engedély- b) 
rendszert tart fenn, amely az egyes tisztítótelepekre meghatározza a kibocsátott vízre vonatkozó előírásokat (bár ezekben a tagál-lamokban néhány meglátogatott tisztítótelep engedély nélkül  
vagy lejárt engedéllyel működött). A negyedik tagállam 2008-ban indította el engedélyezési rendszerét.
MEGFELELŐEN HASZNÁLJÁKE FEL 
A TISZTÍTÓTELEPEKEN KELETKEZŐ ISZAPOT?
HÁTTÉR
 29.  A szennyvíz kezelésének eredményeképpen tisztított szennyvizet bocsáta-
nak ki, és szennyvíziszap keletkezik. Az EU ösztönzi ennek trágyaként való felhasználását
17, mivel a kezelt szennyvíziszap jó foszfor-, nitro-
gén- és káliumforrás. Az iszap ilyenfajta felhasználása gazdaságilag 
előnyös a mezőgazdasági termelő számára, mivel ez a rendelkezésre 
álló erőforrások megfelelő felhasználását jelenti, ugyanakkor hasznos 
a talajra nézve is. A szennyvíziszap azonban káros szennyező anyagokat is tartalmazhat, amelyeket a felhasználandó iszap esetében megfelelő szinten kell tartani vagy biztonságosan ártalmatlanítani kell.
ld904920_HU_insideBT.indd   21 20/05/09   8:45:43
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége22
18 A Tanács 1975. július 15-i 
75/442/EGK irányelve 
a hulladékokról (HL L 194., 1975.7.25., 39. o.). 
AZ ELLENŐRZÖTT MINTÁBAN SZEREPLŐ TISZTÍTÓTELEPEKEN 
KELETKEZŐ SZENNYVÍZISZAP ÁRTALMATLANÍTÁSA
Az EU által ajánlott 
újrafelhasználási módszerekÚjrafelhasználás nélküli módszerek
Összesen
Kijuttatás 
a termőföldreElégetésTelepülési 
hulladékle-
rakókTisztítótelep 
helyszínénEgyéb
Spanyolország 16 0 2 0 1 19
Írország 17 0 1 0 0 18
Portugália 14 0 1 3 0 18
Görögország 0 1 14 2 1 18
Összesen 47 1 18 5 2 735. TÁBLÁZAT 30.  A Számvevőszék a következőket vizsgálta:
az iszapot biztonságosan ártalmatlanították-e, az EU által támoga- a) 
tott18, mezőgazdaságban történő biztonságos újrafelhasználással 
és elégetéssel történő energiatermeléssel, illetve a települési hul-
ladéklerakókban való elhelyezéssel, amely elfogadott, bár a leg-
kevésbé fenntartható módszer;
a mezőgazdaságban történő felhasználás esetén biztonságos-e  b) 
az iszapban és a talajban található bizonyos veszélyesnek ítélt  anyagok szintje;
a működő telepeken folytatott monitoring tevékenység és a tag- c) 
államok megfelelően biztosították-e a szennyvíziszap biztonságos ártalmatlanítását.
AZ ELLENŐRZÖTT TISZTÍTÓTELEPEK KÉTHARMADA 
A SZENNYVÍZISZAPOT AZ EU ÁLTAL AJÁNLOTT GYAKORLATNAK MEGFELELŐEN ÁRTALMATLANÍTOTTA
 31.  Az ellenőrzött mintában szereplő 73 tisztítótelepből az EU által ajánlott 
újrafelhasználási módszereket használók közül 47 a mezőgazdasági 
felhasználást választotta, egy telep pedig az elégetéssel történő ener-
giatermelés mellett döntött. (lásd: 5. táblázat ).
ld904920_HU_insideBT.indd   22 20/05/09   8:45:43
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége23
PÉLDÁK SZENNYVÍZISZAP ÁRTALMATLANÍTÁSÁRAKÉP 56
5. kép: Az EU által ösztönzött, mezőgazdasági 
területeken történő újrafelhasználási módszer6. kép: Kedvezőtlen gyakorlat: a meglátogatott 
tisztítótelepen történő tárolás 32.  A többi 25 tisztítótelep különböző okokból nem az újrafelhasználási 
módszereket alkalmazta:
bár Görögország most dolgozza ki a szennyvíziszap ártalmatlaní- a) 
tásának kérdésével foglalkozó nemzeti tervet, az ellenőrzés idején 
sem nemzeti, sem regionális tervek nem álltak rendelkezésre, és 
az ellenőrzött 18 görög tisztítótelepből 14 települési hulladékle-
rakókban helyezte el a szennyvíziszapot;
Görögországban és Portugáliában bizonyos – különösen az önkor- b) 
mányzatok által üzemeltetett – tisztítótelepek nem rendelkeznek megvalósítható stratégiával az iszap ártalmatlanítására vonatko-
zóan. Ennek következtében az iszapot a helyszínen tárolják, és egy esetben egy használaton kívüli bányában rakják le. Görögország-
ban az egyik nagy tisztítótelepnek nem volt érvényes szerződése 
az iszap ártalmatlanítására, ezért évente 13 450 tonna iszapot  
a helyszínen tároltak ( 6. kép ).
ld904920_HU_insideBT.indd   23 20/05/09   8:45:43
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége24
A TISZTÍTÓTELEPEN KELETKEZETT SZENNYVÍZISZAP EU ÁLTAL AJÁNLOTT 
GYAKORLATNAK MEGFELELŐ ÚJRAFELHASZNÁLÁSI ARÁNYÁNAK ALAKULÁSA1
TagállamAz 1994–1999-es 
programozási időszak kezdeteA 2000–2006-os 
programozási időszak végeÚjrafelhasználási módszer
Írország 12% / 15% (1994) 76% / 83% (2005) Mezőgazdaság / minden terület
Spanyolország 46% (1997) 66% (2003) Mezőgazdaság
Portugália 30% (1995) 42% (2005) Mezőgazdaság
Görögország 0% (1997)0% (2005) / 50%
(2007 közepe)2 Energia (elégetés)
1 Szennyvíziszapról szóló jelentések, amelyeket a tagállamok a szennyvíziszapról szóló irányelv 17. cikkének megfelelően 
készítenek.
2 Becslés. Környezetvédelmi Minisztérium.6. TÁBLÁZAT 33.  A meglátogatott tagállamok esetében a szennyvíziszap ártalmatlanítására 
vonatkozó adatok számvevőszéki felülvizsgálata megállapította, hogy az EU által ösztönzött szennyvíziszap-újrafelhasználás terén jelentős növekedés történt ( 6. táblázat  és 3. háttérmagyarázat ).
PÉLDA ARRA VONATKOZÓAN, HOGYAN ÖSZTÖNÖZTE EGY TAGÁLLAM AZ EU ÁLTAL 
AJÁNLOTT GYAKORLATOT
Az Írország által elért teljesítmény részben annak volt köszönhető, hogy a szennyvíziszapról szóló irányelvet 
a szennyvíziszap kezelésére és ártalmatlanítására vonatkozó helyes gyakorlatot meghatározó útmutatók kidol-gozásával és alkalmazásával hajtották végre. Az egyik útmutató az eredményes iszapkezelési tervek készítésére összpontosított a helyi hatóságok vonatkozásában, míg két másik útmutató az iszap mezőgazdasági területeken 
történő biztonságos ártalmatlanításával foglalkozott, többek között előírva azt, hogy minden egyes mezőgazdasági 
termelőnek használnia kell „tápanyag-kezelési tervet”.3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
ld904920_HU_insideBT.indd   24 20/05/09   8:45:44
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége25
PÉLDÁK A SZENNYVÍZISZAPBAN TALÁLHATÓ EGYÉB VEGYÜLETEK ELLENŐRZÉSÉRE
Írországban a nyolc ellenőrzött telepből három rendszeres teszteket végzett a ﬂ  uoridra, az arzénra, a szelénre 
és a magnéziumra vonatkozóan. Egyes telepek tesztelték a policiklusos aromás szénhidrogéneket (PAH-k) és a poliklórozott bifenileket (PCB) is.
Portugáliában 2006 óta az ipari vizeket fogadó tisztítótelepeken keletkező iszapot szerves vegyületek és dioxin 
vonatkozásában is ellenőrizni kell. Ezt a vizsgálatot a hat ellenőrzött tisztítótelepből négy végezte el.4. HÁTTÉRMAGYARÁZATA SZENNYVÍZISZAPRÓL SZÓLÓ IRÁNYELV TEKINTETÉBEN 
KIELÉGÍTŐEK AZ EREDMÉNYEKEK
 34.  Abban a három tagállamban, ahol a mezőgazdasági területekre bocsát-
ják ki az iszapot, a felkeresett tisztítótelepek esetében laboratóriumi 
tesztekkel vizsgálták meg az iszap termőföldre történő kijuttatását 
megelőzően a szennyvíziszapban és a talajban lévő nehézfémek kon-centrációját, és ezek eredménye megfelelt a szennyvíziszapról szóló irányelv által előírt maximális határértékeknek. Más vegyületekre, pél-dául poliklórozott bifenilekre (PCB) vonatkozóan is végeztek ellenőrzé-seket, bár ezt az irányelv nem írja elő (lásd: 4. háttérmagyarázat ).
FELÜL KELLE VIZSGÁLNI AZ IRÁNYELVET?
 35.  Bár a Számvevőszék megállapította, hogy a szennyvíziszapról szóló irány-
elv előírásait kielégítő módon betartották, azonban mivel a hatályban lévő irányelvet 1986-ban fogadták el, ezért az nem veszi figyelembe az iszapkezelés és -ártalmatlanítás technikájában és módszereiben  
később bekövetkezett változásokat. Az irányelv például nem írja elő 
az olyan szerves szennyező anyagok, mint a PCB-k, vagy az olyan kór-
okozók, mint például az E. coli vizsgálatát, ugyanakkor egyes uniós 
tagállamok maximális koncentrációs határértékeket írtak elő nemzeti 
jogszabályaikban a szerves szennyező anyagokra vonatkozóan, és  
bizonyos nem uniós országok olyan szabványokat határoztak meg,  amelyek célja az iszapban lévő kórokozók káros hatásának csökken-
tése. Ezenkívül az irányelv nem említ olyan egyéb népszerű, mező-
gazdasági területekre történő kijuttatási formákat, mint például az 
erdészeti alkalmazás.
ld904920_HU_insideBT.indd   25 20/05/09   8:45:44
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége26
 36.  Amennyiben a felülvizsgálatot szükségesnek ítélik, bizonyos anyagokra 
vonatkozóan az új határértékek valószínűleg szigorúbbak lesznek  a hatályos irányelvben lévő határértékeknél. Más esetekben ugyan-akkor − az 1986-os irányelv elfogadása óta végzett vizsgálatokra  
figyelemmel − lehetőség nyílna egyes, a múltban óvatosan kijelölt határértékek enyhítésére. Szükséges lehet továbbá a hatályos irány-
elvben nem említett szennyező anyagokra vonatkozó tesztek ösztön-
zése is.
AZ ISZAP ÁRTALMATLANÍTÁSÁNAK MONITOROZÁSA: 
VANNAK JAVÍTÁSI LEHETŐSÉGEK A MŰKÖDŐ TELEPEK ÉS A TAGÁLLAMOK MONITORINGSZERVEI VONATKOZÁSÁBAN IS
 37.  A mintában szereplő működő telepeket illetően az iszapminőség ellen-
őrzésének és nyilvántartásának számvevőszéki felülvizsgálata azt  mutatta, hogy a szennyvíziszap vizsgálatához használt mintavétel  gyakorisága és a mintavétel módszerének kiválasztása általában  összhangban volt a szennyvíziszapról szóló irányelvvel, még akkor  
is, ha néhány hiányosságot tapasztaltak az elvégzett tesztek számát 
illetően.
 38.  A tagállamokban a Számvevőszék megállapította, hogy:
a szennyvíziszap monitorozásáért felelős különböző szintű hatósá- a) 
gok gyakran nem tudták megadni a keletkezett iszap mennyiségét, annak összetételét, illetve az ártalmatlanítás módját;
mivel egyes esetekben különálló egységek feleltek az iszap mező- b) 
gazdasági célú, illetve nem mezőgazdasági célú ártalmatlanítá-sának monitorozásáért, ezért egyes tisztítótelepeknél hiányzott 
a telep egészére vonatkozó átfogó áttekintés.
BETÖLTIE SZEREPÉT A BIZOTTSÁG?
HÁTTÉR
 39.  Az EU által társfinanszírozott szennyvízkezelési projektek jóváhagyásában 
és nyomon követésében az Európai Bizottság két főigazgatóságá-nak: a Regionális Politikai Főigazgatóságnak és a Környezetvédelmi 
Főigazgatóságnak van szerepe. A Kohéziós Alap és az ERFA nagypro-jektjei esetén a Bizottságnak a támogatási kérelmek értékelésében és a döntési folyamatban betöltött szerepe az egyedi projektekre  
vonatkozik, míg a kisebb ERFA-projektek esetén az operatív program 
szintjén jelentkezik (8–13. bekezdés).
ld904920_HU_insideBT.indd   26 20/05/09   8:45:44
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége27
 40.  A Kohéziós Alap és az ERFA nagyprojektjei vonatkozásában a Számvevő-
szék megvizsgálta, hogy a Bizottság:
következetesen ellenőrizte-e a támogatási kérelmekben szereplő a) 
környezeti információkat;
a támogatás fennmaradó összegének kifizetése előtt felülvizsgál- b) 
ta-e a jóváhagyott projektek által elért végeredményeket;
meggyőződött-e arról, hogy a tagállamok alkalmazzák az EU kör- c) 
nyezetvédelmi elveit, miszerint a környezetszennyezést forrásánál kell csökkenteni, valamint a „szennyező fizet”.
KÖVETKEZETESSÉGRE VAN SZÜKSÉG A PROJEKTEK 
VIZSGÁLATA SORÁN
 41.  Annak biztosításához, hogy a Bizottság valamennyi támogatási kérelmet 
egyenlő elbírálásban részesítse, és a kérelem valamennyi szempontját figyelembe vegye, elengedhetetlen a megfelelő és következetesen  
alkalmazott keretrendszer, ideértve a belső útmutatókat és az ellenőr-zési listákat is. Ellenőrzése folyamán a Számvevőszék megállapította, hogy hiányoznak az említett útmutatók és ellenőrzési listák.
 42.  A Bizottságnak a 2000–2006-os Kohéziós Alapra vonatkozó útmutatója 
előírt bizonyos kulcsfontosságú dokumentumokat és információkat, amelyeket csatolni kellett a támogatási kérelmekhez. Ezeket az infor-mációkat a Számvevőszék által felülvizsgált kérelmek nem minden  
esetben tartalmazták, pedig ezt az ellenőrzési listák használata meg-
előzhette volna.
 43.  A Kohéziós Alap által társfinanszírozott 22 tisztítótelep helyszíni ellen-
őrzése során a Számvevőszék a következőket állapította meg:
miközben szinte valamennyi kérelem és bizottsági határozat tar- a) 
talmaz a kibocsátott víz minőségére és a kezelendő szennyvíz  
mennyiségére vonatkozó célokat, ezek kevés információt tartal-
maznak a szennyvíziszap ártalmatlanításának jellegéről (csak nyolc támogatási kérelemben és hat, a támogatás odaítéléséről szóló  
határozatban szerepelt) vagy a szennyvíziszap minőségéről (csak két támogatási kérelemben és egy, a támogatás odaítéléséről szóló határozatban említették);
a befogadó víz minősége vonatkozásában hiányoznak a számszerű- b) 
sített teljesítménymutatók szinte valamennyi támogatási kérelem-
ben és vonatkozó bizottsági határozatban (ezt a Bizottság számára 
végzett utólagos értékelés megállapításai is megerősítették).
ld904920_HU_insideBT.indd   27 20/05/09   8:45:44
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége28
19 A legutóbbi példákat 
az 1994–1999-es, illetve 
a 2000–2006-os programozási 
időszak nagyberuházási 
projektjeinek elővizsgálatáról 
és értékeléséről szóló 1/2008 
számvevőszéki különjelenés 
(HL C 81., 2008.4.1., 1. o.) 
tartalmazza.  44.  A Számvevőszék azt is megállapította, hogy annak értékelésére, hogy 
a projektek elérték-e célkitűzéseiket, hatással lehetnek a támogatási 
kérelmekben megmutatkozó – különösen a várható hatásokkal és  mutatókkal kapcsolatban felmerülő – hiányosságok
19.
 45.  Ha a kérelmezési szakaszban a projekteket szigorúbban vizsgálták volna, 
ez feltárhatott volna és segíthetett volna megoldani bizonyos, az  
ellenőrzés során megállapított problémákat:
a tápanyag eltávolításához szükséges megfelelő berendezés hiá- a) 
nya miatt az érzékeny területeken nem kielégítő a tisztítótelep  
minősége (26. bekezdés);
nem megfelelő az iszap ártalmatlanítása, bizonyos nagy tisztító- b) 
telepek a szennyvíziszapot a helyszínen gyűjtik (32. bekezdés).
A VÉGEREDMÉNYEKET ALAPOSABBAN KELL MONITOROZNI
 46.  A Kohéziós Alapból támogatott projekteknél a támogatás fennmaradó 
összegének kifizetése előtt a Bizottság számára záró beszámolót  
kell benyújtani, amelynek elsősorban azt kell vizsgálnia, hogy a várt 
eredményeket elérték-e. Amennyiben a záró beszámolót a támogatás 
odaítéléséről szóló határozatban szereplő végső határidőtől számított 
18 hónapon belül nem küldik meg a Bizottságnak, a vonatkozó uniós jogszabálynak megfelelően a kifizetés fennmaradó egyenlegét törölni kell.
 47.  A helyszíni ellenőrzéssel megvizsgált 22, a Kohéziós Alap által társfinan-
szírozott tisztítótelep záró beszámolójának ellenőrzése során meg-
állapították, hogy csak hat záró beszámolóban szerepeltek adatok  
a kibocsátott víz minőségére vonatkozóan, csak egy szolgáltatott  
adatokat a vízminőség mért javulásáról, és csak három tüntette fel 
a szennyvíziszap ártalmatlanításának módszerét.
 48.  A Számvevőszék megállapítja, hogy amennyiben a Bizottság nincs bir-
tokában az olyan alapvető és kulcsfontosságú információknak, mint 
a 47. bekezdésben említettek, nem tudja megfelelően értékelni a záró beszámolókat. Amennyiben ezek az információk hiányoznak, az egyen-leg kifizetésének felfüggesztésére vagy törlésére csak a beszámoló benyújtásának elmulasztása esetén kerül sor, nem pedig egy olyan 
értékelés eredményeként, amely feltárja, hogy a várt eredményeket 
ténylegesen elérték-e vagy sem.
ld904920_HU_insideBT.indd   28 20/05/09   8:45:45
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége29
20 A jó ökológiai állapotot a vízügyi 
keretirányelv határozza meg 
három elemcsoport alapján: 
biológiai minőségi elemek, 
hidromorfológiai minőségi elemek 
és fizikai-kémiai minőségi elemek (2. cikk és V. melléklet). 
21 A Bizottság jelentése a Tanácsnak 
és az Európai Parlamentnek, 
a mosó- és tisztítószerekről szóló 
2004. március 31-i 648/2004/EK 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet 16. cikke értelmében, 
a foszfátok használatáról / 
COM(2007) 234 végleges -Brüsszel, 
2007. május 4. 
22 EU Környezetvédelmi 
Igazgatóság – Zárójelentés 
a foszfátokról és a mosó- és 
tisztítószerek alternatív 
hatóanyagairól / WRc ref.: 
UC 4011 / 2002. június, 120., 121. 
és 125. oldal, UNDP/GEF jelentés 
a Duna folyóról és MARE/HELCOM 
projekt a balti-tengeri területen.
23 Bulgáriát és Romániát ez 
a tanulmány nem vette figyelembe. 
24 A Bizottság jelentése 
szerint két ország, amelyek 
a szennyvízkezelési beruházások 
támogatására nagy összegeket 
kaptak, és amelyeket ezen 
ellenőrzés keretében a Számvevőszék meglátogatott, 
kevesebb mint 50%-ban használ 
foszfátmentes mosószert. AZ EU KÖRNYEZETVÉDELMI ELVEIT JOBBAN FIGYELEMBE 
KELL VENNI
 49.  A víztestek jó ökológiai állapotának megőrzése20 nem csak az egyes tele-
pek szintjén történő kielégítő szennyvízkezelést követeli meg, hanem az EU környezetvédelmi elveinek alkalmazását is, miszerint a környe-zetszennyezést forrásánál kell csökkenteni, és a „szennyező fizet”.
 50.  Egy bizottsági jelentés megerősíti21, hogy az édesvizek települési agglo-
merációk által okozott eutrofizációjának két fő forrása a foszfátalapú 
háztartási mosószerek és az emberi anyagcsere végterméke. A foszfát- alapú mosószerek hatásával kapcsolatban felmerült aggályok a leg-
több tagállamot arra ösztönözték, hogy foszfátmentes mosószerekre 
álljanak át.
 51.  Más jelentések22 megállapítják, hogy a harmadlagos kezelés biztosítása 
önmagában, a foszfátalapú mosószerek elhagyása nélkül nem ele-gendő az eutrofizáció elkerüléséhez.
 52.  A Bizottság a tagállamok vonatkozásában megvizsgálta a foszfátalapú 
mosószerekről való átállás várható környezetvédelmi előnyeit, és  megállapította, hogy az átállás a tanulmányozott 25
23 esetből 24-ben 
különböző mértékű előnyöket eredményezne24. Az egyes tagállamok 
esetében figyelembe vett tényezők közé tartozott a mosó- és tisztító-
szerekben lévő foszfátok éves felhasználása, a harmadlagos vízkezelés 
biztosítása és az eutrofizációval kapcsolatos aggályok mértéke.
 53.  A Bizottság felismerte a megfelelő intézkedés szükségességét, és az 
50. bekezdésben említett jelentésben kijelentette, hogy határozni  
fog arról, hogy indokolt-e korlátozást bevezetni a mosó- és tisztító-
szerekben lévő foszfátokra vonatkozóan, továbbá kijelentette, hogy 
hatásvizsgálatra és azt követően indokolt esetben végül jogalkotási 
javaslat előterjesztésére is sor kerül majd.
 54.  A „szennyező fizet” elv tekintetében a vízügyi keretirányelv előírja a vízzel 
kapcsolatos olyan árpolitikák 2010-ig történő elfogadását, amelyek 
ösztönzőket biztosítanak a vízkészletek hatékony használatára és  
a költségek fedezésére.
ld904920_HU_insideBT.indd   29 20/05/09   8:45:45
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége30
 55.  A támogatási kérelem elbírálásakor a Bizottságnak ellenőriznie kell 
a „szennyező fizet” elvnek való megfelelést, és ez hatással lehet a nyúj-
tott támogatás mértékére25. Nem határoztak meg azonban konkrét  
referenciaértékeket, amelyekhez viszonyítani lehetne a kérelemben javasolt díjakat. A Számvevőszék megállapította, hogy a díjak mértéke soha nem szerepelt a támogatás odaítéléséről szóló határozatban és gyakran a záró beszámolókban sem, megnehezítve ezáltal a pénzügyi 
fenntarthatóság értékelését.
 56.  A meglátogatott telepek által alkalmazott díjak számvevőszéki felülvizs-
gálata kimutatta, hogy a díjak általában túl alacsonyak a működési 
költségek fedezéséhez (lásd: 5. háttérmagyarázat ).25 EK Regionális Politikai 
Főigazgatóság, „Kohéziós Alap 
2000–2006 Eljárási kézikönyv” 
(2006–2009-es változat) – 21. oldal.
PÉLDÁK A MEGLÁTOGATOTT TISZTÍTÓTELEPEK ÁLTAL ALKALMAZOTT DÍJAKRA
A Spanyolországban, Portugáliában és Görögországban meglátogatott tisztítótelepek által alkalmazott díjak jelen-
tősen eltérnek egymástól (pl. 20 m3 vízmennyiség esetén 0,079 EUR/m3-től 1,17 EUR/m3-ig terjednek).
Írország a háztartási felhasználókat közvetlenül nem terheli vízhasználati és szennyvíz-szolgáltatási díjakkal, azon-
ban a kereskedelmi és ipari felhasználóknak felszámítanak vízhasználati és szennyvíz-szolgáltatási díjakat.5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
ld904920_HU_insideBT.indd   30 20/05/09   8:45:45
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége31
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
 57.  A Számvevőszék általánosságban megállapítja, hogy a strukturális intéz-
kedések az ellenőrzött négy tagállamban hozzájárultak a szennyvíz-
kezelés javulásához.
SZENNYVÍZKEZELÉS
 58.  A szennyvíztisztító telepek teljesítménye tekintetében a Számvevőszék 
megállapította, hogy a strukturális intézkedések keretében társfi-
nanszírozott telepek általában megfelelő szintű teljesítményt értek 
el (22. és 25. bekezdés).
 59.  Azonban:
a 26 telep közül hétről megállapították, hogy kihasználatlan kapa- a) 
citással működik, hat esetben azért, mert nem minden potenciális 
háztartási és ipari felhasználó csatlakozik a tisztítótelepekhez,  
egy esetben pedig amiatt, mert csökkent a helyi ipari termelés  (23. és 24. bekezdés);
73 esetből kilencben a tisztított szennyvíz minősége nem felel  b) 
meg az EU követelményeinek; ennek oka, hogy a nem megfelelően 
előkezelt ipari szennyvizet a szennyvízhálózatba vezetik, bizonyos 
helyi hatóságok nem rendelkeznek megfelelő szakértelemmel,  illetve az érzékenynek minősített területeken hiányzik a megfelelő berendezés vagy technológia (26. bekezdés).
60. A SZÁMVEVŐSZÉK EZÉRT A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁSOKAT TESZI:
a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy kellően mérlegel- a) 
jék az újonnan épített tisztítótelepek szennyvízhálózathoz való  
csatlakoztatását;
a kibocsátott víz minőségének javítása érdekében a tagállamoknak b) 
nagyobb figyelmet kell szentelniük az ipari szennyvíz megfelelő  előkezelésére, valamint a bevált gyakorlatok üzemeltetők közötti tapasztalatcseréjének ösztönzésére.
ld904920_HU_insideBT.indd   31 20/05/09   8:45:45
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége32
SZENNYVÍZISZAPKEZELÉS ÉS ÁRTALMATLANÍTÁS
 61.  A telepek szennyvíziszap-kezelése és -ártalmatlanítása vonatkozásá-
ban a Számvevőszék megállapította, hogy a strukturális intézke-dések keretében társfinanszírozott tisztítótelepek kétharmada az  EU irányelveiben javasolt módszereket követve újrafelhasználja  
a szennyvízkezelésből származó iszapot, és közülük szinte valamennyi 
a mezőgazdasági területen történő felhasználást részesíti előnyben (31. bekezdés).
 62.  Azonban:
73 telepből 25 esetben nem fenntartható, újrafelhasználás nélküli a) 
módszereket, például helyszíni tárolást találtak (32. bekezdés).
négy tagállamból háromban az illetékes hatóságok bizonyos  b) 
telepek esetében nem tudták megadni a keletkezett iszap meny-
nyiségét, annak összetételét, illetve az ártalmatlanítás módját  
(38. bekezdés);
a Számvevőszék megállapította, hogy bár a szennyvíziszapról szóló c) 
irányelv előírásait betartották, azonban az EU jogszabályaiban  
nem vették figyelembe az iszapkezelés és -ártalmatlanítás terén 
1986-ot követően bekövetkezett változásokat, igaz ugyanakkor, hogy néhány tagállam szigorúbb előírásokat alkalmaz (35. és  36. bekezdés).
63. A SZÁMVEVŐSZÉK EZÉRT A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁSOKAT TESZI:
a tagállamoknak a projekt társfinanszírozásra való benyújtása  a) 
előtt biztosítaniuk kell, hogy a települési szennyvíztisztító tele-
pek rendelkezzenek a szennyvíziszap ártalmatlanítására vonatkozó 
stratégiával;
a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szennyvíziszapra vonat- b) 
kozó adatbázisuk minden egyes telepre vonatkozóan tartalmazza 
a keletkező iszap mennyiségét, annak összetételét és az ártalmat-
lanítás módszerét;
a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy jelenleg megfelelő-e az idő c) 
a szennyvíziszapról szóló irányelv felülvizsgálatára. A felülvizsgá-
latnak figyelembe kell vennie a javasolt új intézkedések költségét 
és hasznát, valamint a többi uniós szakpolitikával való egyensúly fenntartásának szükségességét.
ld904920_HU_insideBT.indd   32 20/05/09   8:45:45
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége33
A BIZOTTSÁG SZEREPÉNEK EREDMÉNYESSÉGE
 64.  A Bizottságnak a Kohéziós Alap projektjei és az ERFA nagyprojektjei jóvá-
hagyásában és nyomon követésében játszott szerepét illetően a Szám-vevőszék a következő jelentős hiányosságokat állapította meg:
a Bizottság jóváhagyott olyan projekteket, amelyek esetében  a) 
a támogatási kérelem nem tartalmazta a Kohéziós Alapra vonat-
kozó útmutató által előírt kulcsfontosságú információkat (pl. az iszap ártalmatlanítására és a befogadó vizek minőségére vonat-kozó teljesítménycélokat). Ezek az információk megkönnyítik  a projekt záró beszámolójában szerepeltetendő elért eredmények 
értékelését (41–45. bekezdés);
a Kohéziós Alapból támogatott egyedi projektek záró beszámo- b) 
lói gyakran nem tartalmazzák a kibocsátott víz és a befogadó  
vizek minőségére, valamint a szennyvíziszap ártalmatlanításának minőségére és jellegére vonatkozó eredményeket. Ezen informá-ciók nélkül a Bizottság a fennmaradó egyenlegek kifizetése előtt 
nem tudja elvégezni a záró beszámolók szükséges értékelését  (46–48. bekezdés).
 65.  Az EU környezetvédelmi elveinek bizottsági mérlegelése tekintetében 
a Számvevőszék a következőket állapította meg:
számos tanulmány jelezte a nem foszfátalapú mosó- és tisztítósze- a) 
rekre való átállás lehetséges környezeti előnyeit. E kérdés vizsgá-latát tovább kell mérlegelni, megfelelő költség-haszon elemzéssel együtt (50–53. bekezdés);
a Bizottság nem mindig veszi kellő mértékben figyelembe a „szeny- b) 
nyező fizet” elvet, mivel a Számvevőszék felülvizsgálata megállapí-
totta, hogy az alkalmazott díjak a működési költségek fedezéséhez 
általában túl alacsonyak voltak. Ezenkívül a díjak mértéke gyakran 
nem szerepelt a záró beszámolókban, ami megnehezítette a pénz-
ügyi fenntarthatóság értékelését (54–56. bekezdés).
ld904920_HU_insideBT.indd   33 20/05/09   8:45:45
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége34
66. A SZÁMVEVŐSZÉK EZÉRT AZT AJÁNLJA, HOGY A BIZOTTSÁG:
írja elő, hogy a támogatási kérelmek tartalmazzák a teljesítménycé- a) 
lok meghatározását lehetővé tevő információkat az olyan kulcsfon-
tosságú területeken, mint a kibocsátott víz minősége, a befogadó víztestek minősége, a kezelendő víz mennyisége és az iszapártal-
matlanítás tervezett módszere, és hogy ezeket a projektértékelési 
folyamat részeként rendszeresen ellenőrizzék. Ezt megkönnyítené a tisztviselők által használandó megfelelő belső útmutatók és ellen-őrzési listák létrehozása;
ösztönözze a tagállamokat arra, hogy a projektek szintjén értékel- b) 
jék a támogatási kérelemben meghatározott várható eredmények 
elérését, figyelembe véve, hogy a 2007–2013-as időszakra vonat-
kozóan nincs olyan előírás, mely szerint záró beszámolót kellene 
benyújtani a Bizottság számára a Kohéziós Alap projektjeit, illetve 
az ERFA nagyprojektjeit illetően;
vizsgálja meg, hogy indokolt-e a foszfátalapú mosó- és tisztító- c) 
szerekről való átállás folytatása az uniós polgárok szempontjából 
jelentkező költségek és hasznok alapján;
biztosítsa, hogy a tisztítótelepekre vonatkozó projektek pénzügyi d) 
fenntarthatóságát a kérelem jóváhagyási szakaszában figyelembe 
vegyék, és a vonatkozó információkat, például a javasolt díjakat  
megfelelően mérlegeljék.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. március 18–19-i ülésén, Luxem-
bourgban fogadta el.
  A Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
ld904920_HU_insideBT.indd   34 20/05/09   8:45:45
/g46/g76/g112/g83/g116/g87/g112/g86/g3/g68/g79/g68/g87/g87/g3/g105/g79/g79/g121/g3/g70/g86/g280/g89/g72/g93/g72/g87/g112/g78
/g55/g72/g79/g72/g83/g129/g79/g112/g86/g76/g3/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93/g87/g76/g86/g93/g87/g116/g87/g121/g3/g87/g72/g79/g72/g83/g20/g17/g3/g40/g79/g280/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g78/g68/g76/g12/g21/g17/g3/g40/g79/g86/g280/g71/g79/g72/g74/g72/g86/g3
/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86/g3/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g78/g68/g76/g12/g22/g17/g3/g48/g105/g86/g82/g71/g79/g68/g74/g82/g86/g3/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g121/g74/g76/g68/g76/g12/g36/g3/g78/g72/g93/g72/g79/g72/g87/g79/g72/g81/g18
/g85/g112/g86/g93/g69/g72/g81/g3/g78/g72/g93/g72/g79/g87/g3
/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93/g3/g72/g79/g77/g88/g87/g3/g68/g3
/g87/g72/g79/g72/g83/g129/g79/g112/g86/g76/g3
/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93/g87/g76/g86/g93/g87/g116/g87/g121/g3
/g87/g72/g79/g72/g83/g85/g72
/g41/g50/g47/g60/g207/g46/g72/g93/g72/g79/g87/g3
/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93
/g44/g86/g93/g68/g83/g3/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86/g72/g3/g11/g86/g93/g105/g85/g116/g87/g105/g86/g12/g3/g68/g93/g3/g105/g85/g87/g68/g79/g80/g68/g87/g79/g68/g81/g116/g87/g105/g86/g3/g72/g79/g280/g87/g87
/g23/g17/g3/g43/g68/g85/g80/g68/g71/g79/g68/g74/g82/g86/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g121/g74/g76/g68/g76/g18
/g78/g112/g80/g76/g68/g76/g12/g112/g86/g3/g81/g72/g74/g92/g72/g71/g79/g72/g74/g72/g86/g3/g11/g56/g57/g12
/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86
/g46/g72/g93/g72/g79/g72/g87/g79/g72/g81/g3/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93
/g41/g124/g79/g124/g86/g79/g72/g74/g72/g86/g3
/g76/g86/g93/g68/g83/g44/g86/g93/g68/g83/g86/g93/g105/g79/g79/g116/g87/g105/g86
/g55/g105/g83/g68/g81/g92/g68/g74/g16
/g72/g79/g87/g105/g89/g82/g79/g116/g87/g105/g86
/g56/g57/g3/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86
/g54/g93/g294/g85/g112/g86
/g43/g82/g80/g82/g78/g87/g68/g79/g68/g16
/g81/g116/g87/g105/g86/g3/g112/g86/g3
/g82/g79/g68/g77/g87/g68/g79/g68/g81/g116/g87/g105/g86/g53/g44/g57/g40/g53
 /g40/g79/g112/g74/g72/g87/g112/g86/g86/g72/g79/g3/g87/g124/g85/g87/g112/g81/g280/g3
/g126/g77/g85/g68/g73/g72/g79/g75/g68/g86/g93/g81/g105/g79/g105/g86
/g43/g88/g79/g79/g68/g71/g112/g78/g79/g72/g85/g68/g78/g121/g69/g68/g81/g3
/g87/g124/g85/g87/g112/g81/g280/g3/g72/g79/g75/g72/g79/g92/g72/g93/g112/g86/g48/g72/g93/g280/g74/g68/g93/g71/g68/g86/g105/g74/g76/g3
/g126/g77/g85/g68/g73/g72/g79/g75/g68/g86/g93/g81/g105/g79/g105/g86/g3/g68/g3/g78/g124/g85/g81/g92/g112/g78/g72/g81/g36/g3/g73/g82/g79/g92/g121/g69/g68/g3/g72/g81/g74/g72/g71/g72/g87/g87/g15/g3/g81/g72/g80/g3
/g80/g72/g74/g73/g72/g79/g72/g79/g280/g72/g81/g3/g73/g72/g79/g75/g68/g86/g93/g81/g105/g79/g87/g3
/g87/g85/g105/g74/g92/g68
/g48/g76/g81/g280/g86/g112/g74/g72/g79/g79/g72/g81/g280/g85/g93/g280/g3/g87/g72/g86/g93/g87/g37/g72/g3/g81/g72/g80/g3/g78/g68/g83/g70/g86/g82/g79/g87/g3/g68/g74/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g105/g70/g76/g121/g15/g3
/g68/g80/g72/g79/g92/g3/g78/g124/g93/g89/g72/g87/g79/g72/g81/g129/g79/g3/g68/g3/g73/g82/g79/g92/g121/g69/g68/g3
/g69/g82/g70/g86/g105/g87/g77/g68/g3/g78/g76/g3/g68/g3/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g76/g93/g72/g87/g37/g72/g78/g68/g83/g70/g86/g82/g79/g87/g3/g68/g74/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g105/g70/g76/g121
/g54/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93/g72/g79/g89/g72/g93/g72/g87/g112/g86/g3/g11/g80/g72/g74/g73/g72/g79/g72/g79/g280/g3
/g72/g79/g280/g78/g72/g93/g72/g79/g112/g86/g86/g72/g79/g3/g68/g3/g87/g72/g79/g72/g83/g129/g79/g112/g86/g76/g3
/g86/g93/g72/g81/g81/g92/g89/g116/g93/g85/g72/g81/g71/g86/g93/g72/g85/g69/g72/g12/g200/g79/g79/g68/g87/g105/g79/g79/g82/g80/g105/g81/g92
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége35
A TELEPÜLÉSI SZENNYVÍZ KEZELÉSÉNEK KÖRNYEZETEMELLÉKLET
ld904920_HU_insideBT.indd   35 20/05/09   8:45:46
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége36
MELLÉKLET
KIEGÉSZÍTŐ MEGJEGYZÉSEK AZ ÁBRÁHOZ
A SZENNYVÍZ ÉS A SZENNYVÍZISZAP 
KEZELÉSÉNEK KÜLÖNBÖZŐ SZAKASZAI
A szennyvizet a települési szennyvízhálózaton keresztül gyűjtik  
össze, és a települési szennyvíztisztító telepre szivattyúzzák, ahol különböző kezelési szakaszoknak vetik alá, mielőtt a vízgyűjtő terü-
let vizeibe engedik.
A szennyvíz előkezelése
Ez a mechanikai fázis azzal jár, hogy a legnagyobb darabokból álló 
hulladékot (pl. papírt, műanyagot) szűrés, valamint a homokot és az olajat egyéb folyamatok segítségével eltávolítják.
A szennyvíz elsődleges kezelése
E mechanikai fázis lényege a szennyvíz és a tartály alján leülepedő nagy szennyvíziszap-részecskék kezdeti különválasztása. Ezeket  
a részecskéket ezután kikotorják, és további kezelésre, illetve újra-
felhasználásra szennyvíziszapként elvezetik.
A szennyvíz másodlagos kezelése
E biológiai fázis a szennyvíz olyan célú kezelését jelenti, melynek 
során a biológiai úton lebomló, szerves szennyező anyagokat eltá-
volítják belőle; ezeket a BOI5, a KOI és az összes lebegőanyag kon-centrációja szintjében mérik (lásd a minőségi paramétereket).
A másodlagos kezelés leggyakoribb fajtája tisztító mikroorga-
nizmusok alkalmazásával jár, amelyek lebontják és elfogyasztják a szennyvíz biológiai úton lebontható részét. Ez a szennyvíz elsőd-
leges kezelési szakaszánál leírthoz hasonló szennyvíziszap elkülö-
nítését és összegyűjtését eredményezi.
A szennyvíz harmadlagos kezelése
Ezt a biológiai/kémiai fázist – szükség esetén – a kezelt szennyvíz tápanyag-koncentrációjának csökkentése érdekében alkalmazzák, mielőtt azt a vízgyűjtő terület eutrofizáció kockázatának kitett vize-ibe engedik.
ld904920_HU_insideBT.indd   36 20/05/09   8:45:49
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége37
Az eutrofizáció az algák tápanyagok által előidézett, robbanásszerű 
elszaporodásából fakad, ami a víz oxigénszintjének csökkenéséhez vezet, ez pedig az őshonos vízi növények, halak, illetve a vízi állat-világ egyéb egyedeinek eltűnését eredményezi.
Az eutrofizációt előidéző két legfontosabb tápanyag a foszfor (édes-
vizek esetén) és a nitrogén (sós vizek esetén).
A szennyvíz negyedleges kezelése
Ezt a besugárzásos fázist szükség esetén a környező vizeket – rend-
szerint fürdésre – használó emberekre nézve káros baktériumok  (E. coli ) elpusztításához alkalmazzák. Ez a kezelés általában a kezelt 
szennyvíz ultraibolya fénnyel végzett fertőtlenítését jelenti.
A szennyvíziszap kezelése
A szennyvíziszapot általában 20%-os víztartalomig víztelenítik,  a „bioiszapként” ismert iszapállapotba, amely az ártalmatlanításra történő elszállítása előtt 1%-os víztartalomig tovább szárítható,  
a „biotrágyaként” ismert, száraz pellet állapotba.
A bioiszap és a biotrágya mezőgazdasági alkalmazás keretében újra 
felhasználható, feltéve, hogy szennyezőanyag-tartalmuk nem halad 
meg egy bizonyos szintet. A biotrágya ezenfelül égetéssel energia 
előállítására is újra felhasználható.
A szennyvíziszapról szóló irányelv azt is előírja, hogy a szennyvíz-
iszap felhasználása előtt a mezőgazdasági talajokban rendszeresen meg 
kell vizsgálni, hogy elfogadható-e a nehézfémek koncentrációja.
AZ UNIÓS IRÁNYELVEK ÁLTAL ELŐÍRT MINŐSÉGELLENŐRZÉSI PARAMÉTEREK
Kezelt szennyvíz (a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv)
A kezelt szennyvízben az alábbi paramétereket vizsgálják, mielőtt 
az a települési szennyvíztisztító telepről a vízgyűjtő medence befo-
gadó vizeibe kerül:
ld904920_HU_insideBT.indd   37 20/05/09   8:45:49
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége38
Biológiai oxigénigény (BOI)
A mikroorganizmusok által a vízben található, biológiai úton lebont-
ható szerves és ásványi anyagok lebontásához felhasznált oxigén 
mennyisége. Rendszerint a BOI5 értéket alkalmazzák arra, hogy  
az oxigénfelhasználást 5 nap elteltével, mg O2/l mértékegységben 
kifejezve megmérjék. Minél nagyobb a BOI5 értéke, annál nagyobb 
a mikroorganizmusok által felhasznált oxigén mennyisége, illetve 
annál nagyobb a szennyezés mértéke is.
Kémiai oxigénigény (KOI)
A vízben található szerves és ásványi anyagok kémiai úton megva-
lósuló oxidálásához felhasznált oxigén mennyisége. A KOI ezért 
magában foglalja a BOI5 értékkel jellemzett, biológiai úton lebont-
ható anyagokat, valamint a biológiai úton nem lebontható oxidálható 
anyagokat is. Ezt a paramétert szintén mg O2/l formában fejezik 
ki.
Teljes lebegőanyag-tartalom (angol rövidítéssel: TSS)
A vízben lebegő, porózus szűrővel eltávolítható ásványi és szerves 
részecskék mennyisége. Ezt a paramétert szintén mg/l mértékegy-
ségben fejezik ki.
Teljes nitrogéntartalom (TN) és teljes foszfortartalom (TP)
A vízben található, eutrofizációt okozó tápanyagok mennyisége. Ezt 
a paramétert szintén mg/l mértékegységben fejezik ki.
Kezelt szennyvíziszap (a szennyvíziszapról szóló irányelv)
A mezőgazdasági talajokon való felhasználás előtt az alábbi nehéz-
fémek koncentrációját vizsgálják, „mg/az iszapban található száraz-anyag kilogrammja” formában kifejezve:
Kadmium, réz, nikkel, ólom, cink, higany és króm
A vízgyűjtő terület vízminősége (vízügyi keretirányelv)
Az EU kifinomult vizsgálati és monitorozási besorolásokat és moni-
toring rendszereket alakított ki, amelyek alapján a tagállamok vizei öt ökológiai állapot szerinti kategóriába sorolhatók; e kategóriák közül a jó és kiváló besorolás fogadható el az EU víztisztasággal 
kapcsolatos politikai célkitűzéseinek teljesítéséhez.
ld904920_HU_insideBT.indd   38 20/05/09   8:45:49
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége39
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
BEVEZETŐ ÖSSZEFOGLALÁS
III.
A Bizottság kiemeli, hogy a szennyvízkezelés 
a Kohéziós Alap és az ERFA egyik kiemelt  
beruházási prioritása volt az ellenőrzött  
négy tagállamban.
IV.
Néhány tisztítótelep kapacitásának nem meg-felelő kihasználását esetenként a szennyvíz-rendszerek kiépítésének időbeli csúszása  
okozza, amelyhez a gazdasági tevékeny-
ségben felmerült, előre nem látott jelentős változások is kapcsolódnak. A projektek  emellett a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv követelményein túlmenően  
magukban foglalhatják szennyvízforrások  kezelését is. Ilyen esetekben a tisztítótelepek jövőorientált megtervezése költséghatékony lehet, ugyanakkor átmenetileg a tisztítóte-
lepek teljes kapacitásnál kisebb kihasznált-ságát eredményezheti.
V.
A Bizottság egyetért azzal, hogy az ebben  az ágazatban alkalmazott beruházásoknak  
helyi/regionális szinten hosszú távú terve-
zésen kell alapulniuk, és a pénzügyi forrá-
soknak a Kohéziós Alap pénzeszközeit is  
magukban kell foglalniuk, viszont ezeket  
más forrásokkal is ki kell egészíteni.
VI.
A szennyvíziszap újrafelhasználását sok  esetben az iszap minősége, földrajzi fel-tételek vagy gazdasági megfontolások  korlátozzák.
VII.
A Bizottság – a lehetőségekkel, valamint  ezek költségeivel és előnyeivel foglalkozó  átfogó hatásvizsgálat kidolgozása alapján – jelenleg a szennyvíziszapról szóló irányelv felülvizsgálatán dolgozik.
ld904920_HU_insideBT.indd   39 20/05/09   8:45:49
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége40
VIII.
A társfinanszírozott projektek kiválasztása, 
végrehajtása és nyomon követése tekinteté-ben a tagállamok rendelkeznek elsődleges  felelősséggel.
A Bizottság a vízzel és szennyvízzel kap-
csolatos nagyprojektek értékelése céljából belső használatú ellenőrzési listát dolgozott ki a 2007–2013 közötti időszakra, hogy meg-vizsgálják a környezetvédelmi jogszabályok-nak és szakpolitikának történő megfelelést. Most már azonban csak a nagyprojektekre  vonatkozik egy bizottsági határozat (pro-jektek ebben az ágazatban – 25 millió EUR 
felett).
IX.
A Bizottság valamennyi Kohéziós Alap-
pal kapcsolatos projekt vagy nagyprojekt  fennmaradó összegének kifizetése előtt  ellenőrizni kívánja, hogy teljesítették-e  
a finanszírozási feltételeket, és amennyiben 
szükséges, pontosításokat kér a kedvezmé-
nyezettől. A Bizottság megvizsgálja majd,  
milyen módon lehetne a legjobban teljesí-
teni a számvevőszéki ajánlásokat.
A szennyvízágazatban a 2007–2013 közötti 
időszakra jóváhagyott projektek esetében  a Bizottság társfinanszírozási határozata  
teljesítménymutatókat tartalmaz (például  
kezelési szint, a telep kapacitása).
X.
A Bizottság 2000–2006 között erőfeszíté-seket tett a „szennyező fizet” elvének elő-mozdítására, és az elv kohéziós politika  keretében történő alkalmazásáról szóló indi-
katív dokumentumot bocsátott ki. A doku-
mentum kiemelte ezen elem fontosságát, és arra kérte a tagállamokat, hogy vállaljanak kötelezettséget az elv fokozottabb alkal-mazására. A szennyező fizet elve 2010-től,  
a vízügyi keretirányelv rendelkezései alapján 
lép működésbe.BEVEZETÉS
2.c)Meg kell jegyezni, hogy a vízügyi keret-irányelv rendelkezései nem vonatkoztak  az ellenőrzött projektekre és időszakra  
(1994–2006).
A 2009 utáni időszakra összeállított projek-
tekre ezek a rendelkezések alkalmazandóak lesznek.
8.
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a projek-tek kiválasztása, végrehajtása és nyomon  követése tekintetében a tagállamok rendel-
keznek elsődleges felelősséggel.
9.
A Bizottság rendszeresen ellenőrzi a tele-pülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv-
nek való megfelelést. A Bizottság által 2007 
végéig kiadott, végrehajtásról szóló eddigi 
négy jelentés a – többek között az ellen-
őrzött – tagállamok ellen indított jogsér-
tési eljárásokat, valamint a Bíróság ítéleteit sorolja fel.
11–12.
A rendelet a 2007–2013 közötti időszakra  
csak olyan (a környezetvédelmi projektek  esetében 25 millió EUR feletti) nagyprojektek értékelését és jóváhagyását teszi lehetővé  a Bizottság számára, amelyeket a Kohéziós 
Alapból vagy az ERFA-ból társfinanszíroznak. Ezeknél a projekteknél nem lesz a Bizott-ság által jóváhagyandó záró beszámoló  a projektről.
Az ellenőrzött időszakra vonatkozóan  
a Bizottság csak a tagállamok által benyúj-tott azon egyedi projektek minőségét  vizsgálta meg, amelyek a Kohéziós Alap  
projektjeivel és az ERFA nagyprojektjeivel  
kapcsolatosak.
A projektekkel kapcsolatos bizottsági  
felülvizsgálat alapját mindkét időszakra  
vonatkozóan társadalmi-gazdasági ténye-zők, a projektek koherenciája és követke-zetessége, valamint az előrehaladottság  
és megvalósíthatóság foka jelentik, olyan  
ld904920_HU_insideBT.indd   40 20/05/09   8:45:49
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége41
módszereket felhasználva, mint a költség-
hatékonyság-elemzés és a belső megtérü-lési ráta. A Bizottság annak alapján végzi el a záró értékelést, hogy a projekt működik és 
megfelel a kezdeti döntésnek. A társfinan-szírozott tisztítótelep ezt követő megfelelő 
működése nem a kohéziós politika értékelé-
sének része, hanem az általános közösségi  jogszabályok hatálya alá tartozik.
ÉSZREVÉTELEK
23.Néhány tisztítótelep kapacitásának nem  megfelelő kihasználását esetenként  
a szennyvízrendszerek kiépítésének idő-
beli csúszása okozza, amelyhez a gazdasági 
tevékenységben felmerült, előre nem látott 
jelentős változások is kapcsolódnak. A pro-
jektek emellett az irányelv követelményein 
túlmenően magukban foglalhatják szenny-vízforrások kezelését is. Ilyen esetekben  a tisztítótelepek jövőorientált megtervezése költséghatékony lehet, ugyanakkor átme-
netileg a tisztítótelepek teljes kapacitásnál 
kisebb kihasználtságát eredményezheti.
A Bizottság egyetért azzal, hogy az ebben  
az ágazatban alkalmazott beruházásoknak  
helyi/regionális szinten hosszú távú terve-
zésen kell alapulniuk, és a pénzügyi forrá-soknak a Kohéziós Alap pénzeszközeit is  magukban kell foglalniuk, amelyeket más  forrásokkal kell kiegészíteni.
24.
Az ebben a térségben bekövetkezett várat-lan növekedés, illetve társadalmi-gazdasági 
változások a projektfejlesztést érintő kocká-
zatok közé tartoznak.
25.
A társfinanszírozott szennyvíztisztító-tele-pek általánosságban a szennyvízkezelés  fejlődését eredményezték az adott térségek-
ben, és csökkentették a környezetre gyako-rolt hatásukat.26.
A Bizottság tudomásul veszi a tényeket, és további vizsgálatokat végez majd. Kiemeli  azonban, hogy a tisztítótelepek működésé-ért és a közösségi jogszabályoknak történő 
megfelelésükért a tagállamok felelősek.
a)
Az ipari szennyvíz előkezelésének rendelke-
zésre kell állnia, amikor a települési szenny-víztisztító-telep megkezdi működését. Így  
amikor a Bizottság az alkalmazási szakasz-ban megvizsgálja a projektet, a kedvezmé-nyezettnek bizonyítania kell, hogy az ipari szennyvizet megfelelően előkezelték vagy  
cselekvési tervet dolgoznak ki az ügy meg-
oldása érdekében.
Az ipari szennyvíz-kibocsátásnak a telepü-
lési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben 
foglaltak alapján (11. cikk) engedélyezési  eljárás tárgyát is kell képeznie.
b)
A kedvezményezettek kapacitásainak javí-
tása érdekében a projektek magukban fog-
lalhatnak technikai segítségnyújtást is.
c)
A Bizottság tevékenyen részt vett a táp-anyag-eltávolítás követelményének vég-rehajtásában, egyrészt tájékoztatás révén  (a tagállamoknak küldött 2003. július 3-i  
levél), másrészt (a tisztítótelepekből szár-
mazó szennyvíz nem megfelelő minősége  és/vagy az érzékeny területek nem megfe-lelő kijelölése miatti) jogsértési eljárások  megindításával, amelyek a Bíróság ítéleteit 
eredményezték.
27.
a)
A Bizottság a települési szennyvíz kezelé-
séről szóló irányelv végrehajtásáról szóló,  
soron következő 5. jelentéséhez nyomon  követési és teljesítményadatokat kért a tisz-títótelepekre vonatkozóan.
ld904920_HU_insideBT.indd   41 20/05/09   8:45:50
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége42
32.
A szennyvíziszap újrafelhasználását sok  esetben az iszap minősége, földrajzi fel-tételek vagy gazdasági megfontolások  
korlátozzák.
a)
A Bizottság a szennyvíziszapnak az ellen-őrzés idején települési hulladéklerakók-ban történő elhelyezését az iparágak által  a szennyvíziszap újrafelhasználása tekinteté-ben tanúsított érdektelenségével, valamint a lakosság reakciójával magyarázza.
b)
A Görögországban található nagy tisztító-
telep tekintetében a Bizottság e szennyvíz-
tisztító-telep kibővítésével és befejezésével kapcsolatos projektet társfinanszíroz. Ez  a projekt magában foglalja egy szennyvíz-iszap-szárító egység megépítését, és célja  
a szárított szennyvíziszap további felhasz-
nálása. A projektet 2006-ban hagyták jóvá  
és 2009 végén zárul le.
34.
A szennyvíziszapról szóló irányelv alapján  a szennyvíziszap minőségére vonatkozóan  
elvégzett ellenőrzések tekintetében néhány tagállam az irányelvben előírt maximális  határértékeknél alacsonyabbakat határozott meg. A tisztítóba bocsátott szennyvíz típu-sától függően (pl. ipari szennyvíz) kiegészítő 
paraméterek ellenőrzése lehet szükséges.
35.
A Bizottság – a lehetőségekkel, valamint  ezek költségeivel és előnyeivel foglalkozó  átfogó hatásvizsgálat kidolgozása alapján – jelenleg a szennyvíziszapról szóló 1986-os  irányelv felülvizsgálatán dolgozik.
A tervezett ütemezés a következő: a lehet-
séges jogalkotási javaslat hatásvizsgálatát  2009-ben készítik el, a lehetséges jogalko-
tási javaslatot pedig 2010-ben fogadják el.36.
A szennyvíziszapról szóló irányelv felülvizs-gálatának hatásvizsgálata során meg kell  
vizsgálni a szennyvíziszap mezőgazdasági  
területekre történő kijuttatásához kapcso-
lódó környezeti, gazdasági és társadalmi  
kockázatokat. A megfontolandó főbb lehető-
ségek között szerepel a nehézfémekre vonat-
kozó, meglévő határértékek szigorítása,  
valamint további határértékek bevezetése  a szerves és egyéb szennyező anyagokra.
39.
A Bizottság a 8., 9. és 12. pontban adott vála-
szára hivatkozik.
41.
A Bizottság a vízzel és szennyvízzel kap-csolatos nagyprojektek értékelése céljából belső használatú ellenőrzési listát dolgo-
zott ki a 2007–2013 közötti időszakra, hogy megvizsgálják a környezetvédelmi jog-
szabályoknak és szakpolitikának történő  megfelelést.
42.
A nagyprojektekre vonatkozó útmutató és  
ellenőrző lista a tagállamok számára nem  
kötelező, hanem csupán indikatív jellegű.
A Bizottság a víz- és szennyvízprojektek  
értékelésével foglalkozó rendszeres belső  képzéseket szervez a 2007–2013 közötti  időszakra.
43.
a)
A 2007–2013 közötti időszakra a projektek kedvezményezettjeinek be kell mutatniuk  a szennyvíziszap rendeltetési helyét az alkal-
mazásban, ami a szennyvíziszap minőségé-
nek és mennyiségének előzetes megbecslését 
vonja maga után. A zöldmezős beruházások esetében azonban a szennyvíziszap pontos minősége nem biztos, hogy ismert.
ld904920_HU_insideBT.indd   42 20/05/09   8:45:50
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége43
b)
Az ellenőrzött időszakban (1994–2006)  a vízminőségi teljesítménymutatókat uniós szinten csak egyes vizek (pl. ivóvízkinyerés, 
fürdővíz) esetében állapították meg. A Kohé-ziós Alap 2000–2006-ra vonatkozó útmu-
tatójában szereplő mutatókat ezért nem  
lehetett valamennyi projektre alkalmazni.  Átfogó teljesítménymutatókat csak a vízügyi keretirányelv vezetett be; a célkitűzéseket  2009 decemberéig kellett meghatározni és az előírások szerint 2015 decemberéig kell végrehajtani.
45.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy sem a jog-
alappal, sem a szükséges forrásokkal nem  
rendelkezik arra, hogy a projektek alkalma-zásának értékelését részletesebben végezze el.
a)
A Bizottság a tisztítótelepekről származó  
szennyvíz nem megfelelő minősége és/vagy 
az érzékeny területek nem megfelelő kijelö-
lése miatt számos esetben kezdeményezett 
a Bíróságon eljárást tagállamok ellen –  
a négy ellenőrzött tagállamot is ideértve –, 
és a jövőben is így fog eljárni.
b)
Ami az iszap nem megfelelő ártalmatlanítá-
sát illeti egy görögországi nagy telep eseté-
ben, a Bizottság tudott erről a problémáról, és felkérte az érintett tagállamot, hogy dol-
gozzon ki erre megoldást, amelyet a Bizott-
ság támogatásával végre is hajtottak (lásd  
a 32. b) pontot).
47.
A Bizottság annak alapján végzi el a záró érté-
kelést, hogy a projekt működik, és megfelel 
a kezdeti döntésnek. A társfinanszírozott  tisztítótelep ezt követő megfelelő működése nem tartozik a kohéziós politika értékelésé-
nek hatálya alá. Továbbá a tagállamoknak  nincs arra vonatkozó jogi kötelezettségük, hogy rutinszerűen adjanak tájékoztatást  a szennyvíz és a befogadó víz minőségéről, valamint a szennyvíziszap elhelyezésének  
minőségéről és jellegéről.48.
Egy nemrégiben bevezetett számítástech-nikai eszköz várhatóan könnyebbé és átlát-hatóbbá teszi majd a küszöbön álló zárási  eljárást. Ellenőrzést eseti alapon végeznek, 
különösen, ha egy projekt esetében nehézsé-
gek merültek fel. Az egyenleg kifizetésének 
felfüggesztése vagy törlése a záró értékelés Bizottság általi kézhezvételét és elemzését követően is megtörténhet.
49.
A Bizottság a 43. b) és 55. pontban adott  válaszára hivatkozik.
53.
A Bizottság – a lehetőségekkel, valamint ezek 
költségeivel és előnyeivel foglalkozó átfogó 
hatásvizsgálat kidolgozása alapján – jelen-
leg vizsgálja a tisztítószerekről szóló irány-elv felülvizsgálatának szükségességét.
55.
A Bizottság 2000–2006 között erőfeszíté-
seket tett a „szennyező fizet” elvének elő-
mozdítására, és az elv alkalmazásáról szóló 
indikatív dokumentumot, valamint a költ-séghatékonyság-elemzésről szóló útmutatót 
bocsátott ki (2002). Ezekben a dokumentu-
mokban felkérte a tagállamokat, hogy vál-
laljanak kötelezettséget a „szennyező fizet” elve és a költségmegtérülési elv fokozottabb 
alkalmazására. 2010-től a vízügyi keretirány-elv rendelkezései alapján ezek az elvek  működésbe lépnek.
ld904920_HU_insideBT.indd   43 20/05/09   8:45:50
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége44
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
59.
a)
Néhány tisztítótelep kapacitásának nem  
megfelelő kihasználását esetenként  a szennyvízrendszerek kiépítésének idő-beli csúszása okozza, amelyhez a gazdasági 
tevékenységben felmerült, előre nem látott jelentős változások is kapcsolódnak. A pro-jektek emellett az irányelv követelményein túlmenően magukban foglalhatják szenny-
vízforrások kezelését is. Ilyen esetekben  a tisztítótelepek jövőorientált megtervezése költséghatékony lehet, ugyanakkor átme-netileg a tisztítótelepek teljes kapacitásnál kisebb kihasználtságát eredményezheti.
b)
A Bizottság kiemeli, hogy a tisztítótelepek  működéséért és a közösségi jogszabályoknak 
történő megfelelésükért a tagállamok felelő-
sek. a) A Bizottság a tisztítótelepekről szár-
mazó szennyvíz nem megfelelő minősége  
és/vagy az érzékeny területek nem megfe-lelő kijelölése miatt számos esetben kezde-ményezett a Bíróságon eljárást tagállamok ellen – a négy ellenőrzött tagállamot is ide-
értve –, és a jövőben is így fog eljárni.
60.
a)A Bizottság egyetért azzal, hogy az ebben  az ágazatban alkalmazott beruházásoknak  
helyi/regionális szinten hosszú távú terve-
zésen kell alapulniuk, és a pénzügyi forrá-soknak a Kohéziós Alap pénzeszközeit is  magukban kell foglalniuk, amelyeket más  
forrásokkal kell kiegészíteni.
b)
Az ipari szennyvíz kibocsátását szabályozó 
eszközöket a települési szennyvíz kezelésé-ről szóló irányelv tartalmazza (11. cikk), ame-
lyeket a tagállamoknak alkalmazniuk kell.62.
a)A szennyvíziszap újrafelhasználását sok  
esetben az iszap minősége, földrajzi fel-
tételek vagy gazdasági megfontolások  
korlátozzák.
63.
a)A Bizottság egyetért azzal, hogy az ebben az ágazatban megvalósuló projekteknek rendel-
kezniük kell a szennyvíziszap ártalmatlaní-
tására vonatkozó stratégiával. A 2007–2013 
között benyújtott új projektek tekintetében 
ezt az elemet ellenőrzik.
b)
2007-ben arra kérték a tagállamokat, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló  irányelv 5. végrehajtási jelentésének összeál-
lításához biztosítsanak adatokat a szennyvíz-iszap-termelésről. A jelentési kötelezettség 
nemzeti adatbázisok létrehozására ösztö-
nözte a tagállamokat.
c)
A Bizottság – a lehetőségekkel, valamint  
ezek költségeivel és előnyeivel foglalkozó  
átfogó hatásvizsgálat kidolgozása alapján – jelenleg a szennyvíziszapról szóló irányelv felülvizsgálatán dolgozik.
64.
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a projek-tek kiválasztása, végrehajtása és nyomon  követése tekintetében a tagállamok rendel-
keznek elsődleges felelősséggel.
a)
A Bizottság sem a jogalappal, sem a szüksé-
ges forrásokkal nem rendelkezik arra, hogy részletes értékelést végezzen. A 2007–2013 közötti időszakban azonban a nagyprojek-
tek értékelését ésszerűsítették, és minimális 
követelmények teljesítése nélkül a projekte-ket nem lehet társfinanszírozni (például az iszap ártalmatlanításával kapcsolatos infor-
mációk). Ezt ellenőrzőlisták alkalmazásával 
és külön képzések szervezésével kívánják  megoldani.
ld904920_HU_insideBT.indd   44 20/05/09   8:45:50
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége45
b)
A 2007–2013 közötti időszakkal kapcsolatban mind a Kohéziós Alap, mind az ERFA tekin-tetében csak a települési szennyvízkezelési 
nagyprojektekre vonatkoznak majd egyedi  bizottsági határozatok. A Bizottság általában 
nem rendelkezik majd ugyanolyan részletes 
információkkal a nagyprojektek végrehaj-tásával és lezárásával kapcsolatban, mint  ahogy az ezt megelőzően történt.
65.
b)A Bizottság 2000–2006 között erőfeszíté-
seket tett a „szennyező fizet” elvének elő-
mozdítására, és az elv alkalmazásáról szóló indikatív dokumentumot bocsátott ki, vala-mint kiemelte ennek jelentőségét a kohéziós politikáról szóló útmutatóban. A költségha-tékonyság-elemzésről szóló útmutató (2002) 
ugyancsak tájékoztatást nyújtott a tagál-lamoknak a költségmegtérüléssel kapcso-
latos előrehaladásról. Mivel azonban ezek  az útmutatók jogilag nem voltak kötelező  erejűek, a Bizottság csak arra kérhette a tag-
államokat, hogy vállaljanak kötelezettséget 
az elv fokozottabb alkalmazására. .
66.
a)A Bizottság a vízzel és szennyvízzel kap-csolatos nagyprojektek értékelése céljából 
belső használatú ellenőrzési listát dolgozott 
ki a 2007–2013 közötti időszakra, hogy meg-vizsgálja a környezetvédelmi jogszabályok-nak és szakpolitikának történő megfelelést, többek között a kibocsátott vizek minősé-
gét és az iszapkezelést is ideértve. Az egyedi 
projektek bizottsági határozatai emellett tel-jesítménymutatókat is tartalmaznak (például kezelési szint, a telep kapacitása).c)
A Bizottság – a lehetőségekkel, valamint ezek 
költségeivel és előnyeivel foglalkozó átfogó hatásvizsgálat kidolgozása alapján – jelen-
leg vizsgálja a tisztítószerekről szóló irány-
elv felülvizsgálatának szükségességét.
d)
A beruházási projektek költség-haszon elem-
zéséhez készült új útmutató (2008. június)  kiemeli a szennyező fizet elvének központi 
szerepét, valamint a szennyvíz-projektek  
teljes költségmegtérülését. Ezt most már  
a vízügyi keretirányelv jogi követelményei  is támogatják, és 2010-re kedvezőbb, a költ-ségmegtérülésen alapuló vízzel kapcsolatos 
árpolitikát fog eredményezni.
ld904920_HU_insideBT.indd   45 20/05/09   8:45:50
ld904920_HU_insideBT.indd   46 20/05/09   8:45:50
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
3/2009. sz. különjelentés – Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyví zkezelésre fordított kiadások eredményessége47
Európai Számvevőszék
3/2009. sz. különjelentés
Az 1994–1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései 
keretében szennyvízkezelésre fordított kiadások eredményessége
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala 2009 – 45 oldal – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-256-8
ld904920_HU_insideBT.indd   47 20/05/09   8:45:50
ld904920_HU_insideBT.indd   48 20/05/09   8:45:51
Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
ld904920_HU_coverBT.indd   2 20/05/09   8:42:28
2009
AZ 19941999ES ÉS A 20002006OS 
PROGRAMOZÁSI IDŐSZAK STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEI KERETÉBEN SZENNYVÍZKEZELÉSRE  
FORDÍTOTT KIADÁSOK EREDMÉNYESSÉGEEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
3. sz. különjelentésA TELEPÜLÉSI AGGLOMERÁCIÓKBÓL SZÁRMAZÓ SZENNYVÍZ ÉS 
SZENNYVÍZISZAP HATÁSSAL LEHET EURÓPA TAVAINAK, FOLYÓINAK, PARTI VIZEINEK, TALAJVIZEINEK ÉS TALAJÁNAK MINŐSÉGÉRE.  EZÉRT AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMOS IRÁNYELVET FOGADOTT EL, VALAMINT TÁRSFINANSZÍROZÁSSAL TELEPÜLÉSI SZENNYVÍZTISZTÍTÓ TELEPEK MEGÉPÍTÉSÉBEN IS RÉSZT VETT. A SZÁMVEVŐSZÉK  EBBEN A JELENTÉSBEN AZT ELEMZI, HOGY MEGFELELŐE AZ UNIÓS TÁRSFINANSZÍROZÁSBAN MEGVALÓSULT TISZTÍTÓTELEPEK 
SZENNYVÍZKEZELÉSI TELJESÍTMÉNYE, VALAMINT HOGY MEGFELELŐEN 
HASZNÁLJÁKE FEL A TISZTÍTÓTELEPEKEN KELETKEZŐ ISZAPOT. 
A JELENTÉS MEGVIZSGÁLJA A BIZOTTSÁG SZEREPÉT IS.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
ISSN 18310893
HU
QJ-AB-09-003-HU-C
ISBN 978-92-9207-256-8
ld904920_HU_coverBT.indd   1 20/05/09   8:42:27