Az InvestEU Alap a kereslethez igazodva von be magánberuházást. Előmozdítja mindenekelőtt a kutatásra, az innovációra, a digitalizációra és a fenntartható infrastruktúrára irányuló beruházásokat, támogatja a stratégiai vállalkozásokat, de figyelembe veszi a szociális szektor és a kkv-k igényeit is. Fontos szempont lesz emellett a kisebb és helyi projektek elérése.

A Covid19-világjárvány okozta gazdasági és társadalmi válságra való reagálás érdekében módosítani kell a Bizottság 2018. évi InvestEU-javaslatát annak érdekében, hogy az jobban igazodjon a megváltozott körülményekhez. A társjogalkotók által a részleges megállapodás tekintetében elért módosítások az általában magasabb beruházási szükségleteket és a megnövekedett kockázattal jellemzett környezetet tükrözve megnövelik az eredetileg javasolt InvestEU programra előirányzott pénzügyi keretösszeget. Az új javaslat az InvestEU program hatókörét is kiterjeszti. A program egy új szakpolitikai kerettel egészül ki az európai gazdaság jövőbeli szükségleteinek kielégítése, valamint a kulcsfontosságú ágazatok stratégiai autonómiájának biztosítása vagy fenntartása érdekében. Az Unió ambiciózus szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében továbbra is alapvetően fontos a magántőke beruházásfinanszírozási célú bevonása, és ezzel egyidejűleg a megközelítés szakpolitikai relevanciájának növelése. Az InvestEU program minden olyan esetben hozzájárul az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítéséhez, amikor a visszafizetendő beruházási támogatás alkalmazása helyénvaló.

A Bizottság ezzel párhuzamosan javaslatot tesz a Covid19-világjárvány uniós munkavállalókra, háztartásokra és vállalkozásokra gyakorolt negatív társadalmi-gazdasági következményeinek kezelésére. Számos európai vállalkozás már most is nehézségekkel küzd a válság miatt, és a problémák súlyosbodni fognak, mivel továbbra is érvényben maradnak a gazdasági és társadalmi tevékenységekre vonatkozó korlátozások, és a távolságtartási szabályok számos ágazatban továbbra is hatással vannak az üzleti tevékenységekre. A nehézségek a jelenlegi korlátozásokon túl is hosszú ideig elhúzódhatnak.

Az InvestEU programnak képesnek kell lennie arra, hogy uniós stratégiát alakítson ki az Unióban még mindig visszafogott és a Covid19-világjárvány által tovább nehezített beruházási tevékenység kezelésére. A finanszírozási források diverzifikálása és a hosszú távú és fenntartható finanszírozás előmozdítása révén az InvestEU program hozzájárul az európai tőkepiacok integrációjához a tőkepiaci unió keretében, valamint az egységes piac megerősítéséhez, miközben elősegíti az európai zöld megállapodás és az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv végrehajtását is. Fontos eszköze az új európai iparstratégiában kitűzött célok megvalósításának. Az InvestEU program, mint az egész EU-ra kiterjedő pénzügyi, piaci, technikai és szakpolitikai szakértelmet összefogó erőforrás, a szakpolitikai célkitűzések szolgálatában a pénzügyi innováció katalizátoraként is kell, hogy működjön.

A javaslat különösen fontos a válság utáni helyzetben, hogy ellenálló, inkluzív és integrált európai gazdaságot építsünk ki, és megőrizzük az egységes piacot azon tagállamok javára is, amelyek kevesebb pénzügyi eszközzel rendelkeznek az ilyen projektek nemzeti finanszírozási forrásokból történő támogatására. A határokon átnyúló projektek esetében is uniós szintű megközelítésre van szükség. Ez a javaslat segíteni fog e nehézségek leküzdésében.

A javaslat a program elődjének számító pénzügyi eszközök, valamint az ESBA kapcsán levont tanulságokra épít. 2018-ban került sor az ESBA független értékelésére több más, az ESBA elindítása óta végzett értékelés mellett:

·a Bizottság értékelése az uniós garancia igénybevételéről és az ESBA garanciaalap működéséről, amelyet a Számvevőszék véleménye kísér, ·az EBB értékelése az ESBA működéséről (2016. október) és ·az ESBA-rendelet alkalmazásának független külső értékelése (2016. november).

Ezen értékelések fő megállapításait az európai beruházási tervről szóló bizottsági közlemény foglalta össze (COM (2016) 764).

Valamennyi értékelés megállapította, hogy az uniós garancia relevánsnak bizonyult, és lehetővé tette az EBB számára kockázatosabb tevékenységek végzését és nagyobb kockázatú termékek bevezetését a kedvezményezettek szélesebb körének támogatása céljából. Az ESBA a magántőke mozgósítása szempontjából is fontos eszköznek bizonyult. Az irányítás tekintetében a 2018. évi független értékelés rámutatott a beruházási bizottság jelentőségére a program hitelessége, a döntéseinek átláthatósága és az eredménytábla minősége szempontjából, amelyet olyan releváns eszközként értékeltek, amely következetes megközelítést tesz lehetővé teszi a projektek bemutatása és az értékelések következtetéseinek összesítése kapcsán.

Az aláírt műveletek alapján az ESBA 2019 végéig 401 milliárd EUR összegű beruházást mozgósított, ami a cél 80 %-ának felel meg. A jóváhagyott műveletek értéke ekkorra elétre a 458 milliárd EUR-t, ami a cél 92 %-ának felel meg. A jóváhagyott műveletekből mozgósított beruházások 2018 közepére elérték a 315 milliárd EUR-s célt. A várakozások szerint a garanciaalap eléri az 500 milliárd EUR-s célkitűzést.

Az értékelések némi koncentrációra mutattak rá a fejlett intézményi kapacitásokkal rendelkező tagállamokban. Ha azonban a mozgósított beruházásokat a tagállamok bruttó hazai termékéhez viszonyítjuk, a koncentráció sokkal kevésbé hangsúlyos. Ettől függetlenül a földrajzi egyensúly javítása érdekében az ESBA 2.0 megerősítette az Európai Beruházási Tanácsadó Platform relevanciáját.

2019. december 31-től az ESBA tényleges multiplikátorhatása nagyjából összhangban van a kezdeti becsléssel – a 2019 végére elért aggregált átfogó multiplikátor 15,66 volt, szemben a beruházási időszak végére megcélzott 15-tel. Az ESBA eredményesen mozgósította a magánberuházásokat is. A mozgósított beruházások mintegy 69 %-a a magánszektorból ered.

Ami a hatékonyságot illeti, az uniós garancia rendelkezésre állása hatékony eszköznek bizonyult ahhoz, hogy jelentősen növelje az Európai Beruházási Bank kockázatosabb műveleteinek volumenét. Az uniós garancia mindenekelőtt kevesebb költségvetési forrást fagyaszt be, mint a finanszírozási eszközök, mivel a pénzügyi szerepvállalás szintjéhez képest prudens, de korlátozott tartalékképzést igényel. Függő kötelezettséget jelent, és következésképpen várhatóan méretgazdaságosságot ér el, amely egy elköltött euróra jutó nagyobb mozgósított beruházást eredményez. A 2018. évi független értékelés részeként elemzett bizonyítékok egyértelműen jelezték, hogy az ESBA keretében nyújtott uniós garancia mérete megfelelő. Az értékelés azt is megállapította, hogy az ESBA célrátájának modellezéséhez használt megközelítés nagy vonalakban megfelelő és összhangban van az ágazati standardokkal, de némi továbbfejlesztés javasolt.

A költségvetési garancia az EU költségvetése szempontjából is költséghatékonyabbnak bizonyult, mivel korlátozza a végrehajtó partnereknek fizetendő irányítási díjakat. Az ESBA esetében az EU még díjazásban is részesül az infrastruktúra és innováció keret alapján nyújtott uniós garanciáért.

A 2016. évi független értékelés hangsúlyozta, hogy jobban meg kell határozni és egyértelműbbé kell tenni az addicionalitás fogalmát. Következésképpen az ESBA 2.0 rendelet számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek tisztázzák a koncepciót és a kritériumokat, és átláthatóbbá teszik a folyamatot.

A 2018. évi független értékelés, amely csak az ESBA keretében jóváhagyott műveleteket értékelhette, és nem tudta tesztelni az új, ESBA 2.0 szerinti intézkedéseket, megerősítette, hogy tovább kell pontosítani az addicionalitás fogalmát és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek meghatározását. Különösen arra a következtetésre jutott, hogy az ESBA-műveleteket az Európai Beruházási Bank szokásos (nem ESBA) műveleihez képest magasabb szintű kockázat jellemzi, amint azt az ESBA-rendelet előírja. A különböző felmérésekből és interjúkból azonban kiderült, hogy az ESBA infrastruktúra és innováció keretén belül némi kiszorító hatás jelentkezhetett. A következtetés az volt, hogy fontos lenne elkerülni ezt a helyzetet az InvestEU program esetében.

A 2018. évi független értékelés kiemelte az új befektetők bevonásának, az új termékek és finanszírozási modellek bemutatásának és piaci tesztelésének, valamint a magasabb szintű működési standardok pénzügyi szolgáltatók általi támogatásának és bevezetésének nem pénzügyi hozzáadott értékét.

Az EBB 2016. évi értékelése és a 2018. évi független értékelés megerősítette, hogy az ESBA kezdetben zavart okozott más uniós szintű finanszírozási eszközöknél azáltal, hogy hasonló pénzügyi termékeket kínált, különös tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelviszonyt megtestesítő instrumentuma és az InnovFin egy része esetében, amit részben sikerült enyhíteni azáltal, hogy a meglévő eszközöket új piaci szegmensek felé orientálták.

Az InvestEU Alapra irányuló javaslat emellett a két évtizedet átfogó előző finanszírozási eszközök (Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, Horizont 2020, COSME stb.) és a korábbi pénzügyi keretek alapján indított eszközök, például a Versenyképességi és innovációs keretprogram értékeléséből levont tanulságokra is épít. Ezek az értékelések általánosságban megerősítik, hogy továbbra is vannak finanszírozási rések Európában az uniós finanszírozási eszközök által lefedett ágazatokban és szakpolitikai területeken, és hogy az uniós szintű beruházási támogatás továbbra is releváns és szükséges az EU szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítéséhez. Azonban azt is hangsúlyozzák, hogy meg kell erősíteni a különböző uniós szintű finanszírozási eszközök és egyéb uniós kezdeményezések közötti koherenciát, jobban ki kell aknázni a nemzeti és regionális kezdeményezésekkel való szinergiákat, és hogy átfedések vannak a jelenlegi eszközök között. Rámutatnak arra, hogy a lehetséges átfedések minimalizálása érdekében a beruházási támogatási eszközök jobb koordinációjára és kialakítására van szükség. A tevékenységek kiterjesztése szükségessé tette az intézkedések átfogó koordinációjára irányuló mechanizmusok megerősítését, elkerülve a szükségtelen proliferációt és nagyobb szinergiákat teremtve.

Az Unió jövőbeli versenyképessége szempontjából létfontosságú kkv-k számára támogatást kínáló COSME-eszközök tekintetében az értékelések rámutatnak, hogy ezeket az eszközöket jelentős piaci hiányosságok és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének korlátai indokolják. Különösen az induló vállalkozások, a kisebb kkv-k és a megfelelő biztosítékokkal nem rendelkezők szembesülnek tartós és strukturális piaci hiányosságokkal az egész EU-ban elterjedt adósságfinanszírozás terén. A Számvevőszék egy különjelentésében megállapította, hogy a kkv-garanciakeret pozitív hatással volt a támogatott kkv-k növekedésére. A Számvevőszék ajánlásaival összhangban a kedvezményezettek célzottabb kiválasztására és a tagállami programokkal való jobb koordinációra van szükség.

Az értékelések különösen a Horizont 2020 alá tartozó InnovFin finanszírozási eszközök tekintetében mutattak rá arra, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is alapvető kérdés Európa innovációs teljesítményének javítása érdekében. Megerősítik, hogy az InnovFin finanszírozási eszközök jól teljesítettek a kutatás és innováció terén jelentkező növekvő kockázatfinanszírozási igény közepette, és lehetővé tették az Európai Beruházási Bank Csoport számára, hogy új, kockázatosabb szegmenseket is lefedjen. Mindazonáltal itt is kiemelték a más uniós finanszírozási programokkal való szinergiák megerősítésének szükségességét, csakúgy, mint a fennmaradó akadályok kezelésének igényét, hogy így segítsék elő az innovatív vállalkozások korai szakaszból a terjeszkedésig való növekedését. Az értékelések azt is kiemelték, hogy a Horizont 2020 keretében vissza nem térítendő támogatásban részesülő vállalkozások közül viszonylag kevés részesült a Horizont 2020 keretében nyújtott finanszírozási eszközökből, ami akadályozhatja az innovatív vállalkozások terjeszkedését.

Az InvestEU Alap ezekre a tapasztalatokra épít, és kutatási és innovációs kedvezményezetteket céloz meg (többek között innovatív kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalatokat) annak érdekében, hogy fejlődésük minden szakaszában jobb finanszírozáshoz jutást biztosítson számukra. A vegyesfinanszírozás elősegítésével kihasználja a vissza nem térítendő támogatás és a piaci alapú finanszírozás közötti szinergiákat. Az Európai Számvevőszék garanciakerettel kapcsolatos auditja azt ajánlotta továbbá, hogy célzottabban válasszák ki az innovatívabb vállalkozások köréből a kedvezményezetteket. A szakértelem és a források összevonásával az InvestEU Alap egyre inkább olyan vállalkozásokra összpontosítja a támogatást, amelyek nagyobb kockázattal járó innovációs tevékenységeket folytatnak.

A szociális területen, valamint a foglalkoztatás és a szociális innováció programja (EaSI) tekintetében empirikus bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a szociális infrastruktúrába, a javakat előállító szociális vállalkozásokba („tárgyi eszközökbe”), valamint szociális szolgáltatásokba, ötletekbe és emberekbe („immateriális javakba”) történő beruházások alapvetően hiányoznak az Unióban, pedig létfontosságúak ahhoz, hogy a tagállamok méltányos, befogadó és tudásalapú társadalommá váljanak.