A központi szerződő felek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közvetlen szabályok a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó követelmény szükséges folyományai. Helyénvaló, hogy a központi szerződő felek engedélyezésének és felügyeletének valamennyi aspektusáért (beleértve annak ellenőrzését is, hogy a kérelmező központi szerződő fél megfelel az e rendeletben, valamint a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltaknak) az illetékes nemzeti hatóságok maradjanak felelősek, tekintve, hogy továbbra is ők helyezkednek el a legkedvezőbben annak vizsgálatához, hogy a központi szerződő felek hogyan működnek a mindennapokban, továbbá a rendszeres felülvizsgálatok elvégzéséhez és szükség esetén a megfelelő intézkedések meghozatalához. Figyelemmel felvigyázói hatásköreikre és a kibocsátó központi bank szerepére, a KBER tagjainak hatékonysági okból kerülniük kell a kettős munkavégzést, aktívan részt kell venniük a központi szerződő felek illetékes hatóságok általi rendszeres felügyeletében és a megfelelő intézkedésekre vonatkozó határozatok meghozatalában.”

A központi szerződő felek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közvetlen szabályok a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó követelmény szükséges folyományai. Helyénvaló, hogy a központi szerződő felek engedélyezésének és felügyeletének valamennyi aspektusáért (beleértve annak ellenőrzését is, hogy a kérelmező központi szerződő fél megfelel az e rendeletben, valamint a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltaknak) az illetékes nemzeti hatóságok maradjanak felelősek, tekintve, hogy továbbra is ők helyezkednek el a legkedvezőbben annak vizsgálatához, hogy a központi szerződő felek hogyan működnek a mindennapokban, továbbá a rendszeres felülvizsgálatok elvégzéséhez és szükség esetén a megfelelő intézkedések meghozatalához.”

Ha a rendelettervezet értelmében az illetékes hatóságok a KBER tagjait felvigyázói szerepkörükben és kibocsátó központi bankként bevonják a központi szerződő felek rendszeres felügyeletébe és a megfelelő intézkedésekre vonatkozó határozatok meghozatalába, ez kiiktatná az e hatóságok által felügyeleti vonatkozásban, az EKB és az NKB-k által felvigyázói vonatkozásban végzett munka megkettőzését. Egyben hatékonyabb lenne a szabályozott központi szerződő fél számára is, mivel annak nem kellene több hatóság és központi bank számára megadnia a vonatkozó információkat, és nem terhelné a velük való együttműködés sem.

Fontos biztosítani a központi szerződő felekre és a kereskedési adattárakra vonatkozó követelmények nemzetközi konvergenciáját. E rendelet a CPSS-IOSCO és a KBER-CESR [lábjegyzet] által kidolgozott létező ajánlásokat követi, megjegyezve, hogy a pénzpiaci infrastruktúrákra – beleértve a központi szerződő feleket is – vonatkozó CPSS-IOSCO ajánlások jelenleg felülvizsgálat alatt állnak. E tekintetben a rendelet olyan uniós keretet hoz létre, amelyben a központi szerződő felek biztonságosan működhetnek, míg az ESMA-nak, a KBER-rel és az illetékes hatóságokkal szoros együttműködésben, a szabályozástechnikai standardok kidolgozása során figyelembe kell vennie e létező standardokat, de az új fejleményeket, valamint az e rendeletben említett iránymutatásokat és ajánlásokat is.”

Az EKB a jogszabályok globális egységességének biztosítására javasolja annak pontosítását, hogy a rendelettervezet figyelembe veszi a CPSS-IOSCO által kialakított standardokat. Ugyanerre mintára, figyelemmel a KBER tagjainak jogköreire, az EKB javasolja továbbá annak pontosítását, hogy az ESMA-nak a KBER tagjaival és az illetékes hatóságokkal szoros együttműködésben a rendelettervezetben szereplő szabályozástechnikai standardok, iránymutatások és ajánlások elkészítésekor és módosításakor nem csak a létező standardokat kell figyelembe vennie, hanem az új fejleményeket is.

Figyelemmel a KBER tagjainak a Szerződésben, a KBER Alapokmányában és/vagy az NKB felvigyázói tevékenységeire vonatkozó nemzeti törvényekben és rendeletekben megállapított felvigyázói jogköreire, biztosítani kell, hogy a központi bankok aktívan részt vegyenek a rendelettervezetben előírt vonatkozó szabályozástechnikai standardok, iránymutatások és ajánlások létrehozásában. Ez kiiktatná az EKB és/vagy az NKB-k által kettős szabályozói standardok esetleges kiadásának kockázatát. Hatékonyabb lenne a szabályozott központi szerződő fél számára is, mivel annak csak egy szabályrendszernek kellene megfelelnie.

Az „illetékes felvigyázók” fogalommeghatározás pontosítja, hogy esettől függően a valamely adott központi szerződő fél vagy kereskedési adattár felügyeletét ellátó KBER-tagok fogják ellátni a rendelettervezetben meghatározott feladatokat is.

Az EKB véleménye szerint az adatszolgáltatási rendszert olyan módon kell kialakítani, hogy lehetséges legyen az összegyűjtött információk több célra történő felhasználása, és különösen a KBER statisztikai feladatkörének támogatása. Ez lehetővé teszi a szabályozók számára a fejlemények figyelemmel kísérését, és azoknak a más adatbázisokban tárolt adatokkal történő összevetését, lehetővé téve ezzel a megfelelő és időszerű pénzügyi stabilitási és rendszerkockázati elemzést. Ebből a célból az is fontos, hogy előrelépés történt annak biztosításában, hogy minden tőzsdén kívüli szerződő felet egyeztetett standardot követő egyedi vállalkozás-azonosítóval lehessen azonosítani, ami egyben biztosítaná a meglévő adatbázisok interoperabilitását.

Az induló és folyamatos tőkekövetelmények megfelelő szintje a pénzügyi stabilitás szempontjából alapvető fontosságú. E tekintetben a KBER tagjait a rendelettervezetben már szereplő, magas szintű elvek további részletezése céljából be kell vonni a szabályozói standardok kialakításába.

A KBER tagjainak felvigyázóként és kibocsátó központi bankként fennálló, jogszabályi szerepkörének és feladatköreinek meg kell jelenniük a központi szerződő felek engedélye megadásában és elutasításában is. E tekintetben az illetékes hatóság nem adhat engedélyt kizárólag a kérelmező rendelettervezet szerinti követelményeknek való megfelelősége alapján, hanem alapul kell vennie a vonatkozó felvigyázói követelményeknek való megfelelését is. Ebből az okból a megkért engedélyekről az EKB-nak és az NKB-knak is véleményt kell nyilvánítaniuk.

A KBER tagjainak felvigyázóként és kibocsátó központi bankként fennálló, jogszabályi szerepkörének és feladatköreinek nem csak a központi szerződő felek engedélye megadásában és elutasításában kell megjelenniük, hanem például a kollégium más tevékenységeiben, így a stressztesztelés és az interoperabilitási megállapodások terén is. E tekintetben a fenti 5. módosításnak megfelelően a terminológia egységes használata javasolt. Ezen túlmenően fontos annak biztosítása, hogy a kollégiumban ne csak a kibocsátó központi bank legyen képviselve, hanem a felvigyázó központi bank is, mert a kettő nem feltétlenül azonos.

A KBER tagjainak felvigyázóként és kibocsátó központi bankként fennálló, jogszabályi szerepkörének és feladatköreinek meg kell jelenniük az engedélyezett központi szerződő felek tevékenységének folyamatos felügyeletében, egyben annak megelőzésére is, hogy a felügyeleti és felvigyázói ellenőrzés elkülönülten történjen.