HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 164/18

A Régiók Bizottsága véleménye a következő témában: „Javaslat a vidékfejlesztés Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) általi támogatásáról szóló tanácsi rendeletre”

(2005/C 164/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a vidékfejlesztés Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EAFRD) általi támogatásáról szóló tanácsi rendeletre tett javaslatra (COM(2004) 490 final – 2004/161 (CNS);

Tekintettel az Európai Bizottság 2004. július 15-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri véleményét;

tekintettel vezetőtestületének 2004. június 15.-én hozott döntésére, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel a 2003. november 12–én és 14-én Salzburgban megrendezett Második Vidékfejlesztési Európai Konferencia következtetéseire;

tekintettel az Európai Bizottság „Kibővített Hatástanulmány – a 2006. utáni vidékfejlesztési politika” című dokumentumára;

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságnak a Régiók Bizottságának harmadik kohéziós jelentéshez készült véleményéhez adott hozzájárulására (DI CdR 15/2004 rev. 1);

tekintettel a Közös Agrárpolitika reformjáról alkotott véleményére – CdR 66/2003 fin (1);

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2004. december 9-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 255/2004 rev. 1) (előadó: Jan Pieter Lokker, Utrecht tartomány helyhatóságának tagja (NL/EPP));

2005. február 23-24 én tartott 58. plenáris ülésén (február 23-i ülés) elfogadta a következő véleményt:

1. A Régiók Bizottsága nézetei

1. Bevezetés

1.1 Az Európai Unió vidéki térségeit hatalmas mértékű sokféleség jellemzi. A vidékfejlesztési politikának tükröznie és védenie kell ezt a sokféleséget, mely a vidéki területek társadalmi szerkezetét és a környezetet is érinti. Egy élő vidéki térség nemcsak a vidék lakosságának válik javára, hanem a társadalom egészének is.

1.2 Az EU-ban lassanként egy olyan vidékfejlesztési politika jön létre, mely több mint egyszerűen az agrárpolitika kiterjesztése. Az élelmiszertermelés mellett ugyanis a vidéki gazdaságnak a mezőgazdaság csökkenő gazdasági jelentőségét tekintve számos vidéki területen még további tevékenységeket is végeznie kell. Csak így őrizhető meg környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból az európai vidéki területek életképessége. Három célkitűzést kell teljesíteni: egyrészt a vidéki lakosság előtt a munkahelyek számának növelésével, az infrastruktúra kibővítésével és a foglalkoztatási lehetőségek nagyobb választékával hosszú távú jövőbeli perspektívákat kell nyitni, másrészt a mezőgazdasági termelésnek inkább a fogyasztóra kell összpontosítania, mint a termelőre, ahogyan az a múltban történt, harmadrészt pedig javítani kell az élelmiszerek minőségét és tökéletesíteni a természet, a táj, a környezet és víz védelmét.

1.3 Fontos a realista megközelítés. Ez azt jelenti, hogy tisztában vagyunk az európai mezőgazdaság területfenntartó szerepével, valamint azokkal a területi következményekkel, amelyeket e szerep megszűnése váltana ki abban az esetben, ha a mező- és erdőgazdasági tevékenységekre szigorúan gazdasági kritériumokat alkalmaznánk. A vidékfejlesztési politika ezért önmagában nem nyújthat megoldást az összes problémára, mellyel az EU-n belüli vidéki területeknek meg kell küzdeniük. Néhány ilyen területen a problematika túlnyúlik a rendelet hatáskörén, és különböző alapok együttes alkalmazására lesz szükség. A vidékfejlesztési politika és a regionális politika (2) – regionális szintű – összehangolása itt jelentős tényező. Az RB azonban további javaslatokat tart szükségesnek más uniós és nemzeti politikák kiértékeléséhez, hogy nagyobb komplementaritást lehessen elérni az uniós és a nemzeti vidékfejlesztési politikákkal. Ugyanígy az EAFRD-t is össze kell hasonlítani más politikákkal, hogy kölcsönösen hasznos célkitűzéseket lehessen biztosítani.

1.4 A salzburgi konferenciával (2003) a vidékfejlesztési politika új, erős impulzust kapott. A Régiók Bizottsága örvendetesnek tartja, hogy a salzburgi következtetések nagy részét felvették a rendeletbe. A politikának az Unió összes régiójában való alkalmazása, valamint a végrehajtás és finanszírozás egyszerűsítése fontos pozitív szempontok. Ezenfelül a Régiók Bizottsága támogatja a rendelet 6. cikkében meghatározott partneri együttműködést is. Rendkívül fontos, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat a vidékfejlesztési politika összes fázisába bevonják. Ez a legjobb lehetőség annak biztosítására, hogy az érintett régiókban véghezvigyék azokat az intézkedéseket, melyek mind a régión belül, mind a környező régiókkal nagyobb szociális és gazdasági összetartáshoz vezetnek.

1.5 E háttérből kiindulva a Régiók Bizottsága a rendelethez az alábbi megjegyzéseket teszi. A legfontosabb feladat egy igazi vidékfejlesztési politika megvalósítása.

2. Egy több ágazatot átfogó vidékfejlesztési politika felé...

2.1 A Régiók Bizottsága mindenképpen üdvözli, hogy az Európai Bizottság – a Szerződés 159. cikkének rendelkezéseivel összhangban – lényeges szerepet szán az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapnak (FEADER) az új „konvergencia” célkitűzésbe tartozó régiók esetében.

2.2 A Régiók Bizottság örvendetesnek tartja a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó új jogi intézkedésekről szóló javaslatokat, ugyanakkor sajnálja, hogy ezt a politikát a rendelet bevezető szakaszában elsősorban a piac- és jövedelempolitika kiegészítésének és kísérőjének tekintik ahelyett, hogy annak önálló szerepet tulajdonítanának. Ezzel összefüggésben felmerül az a kérdés is, hogy egy törekvő vidékfejlesztési politikához elég költségvetési eszköz áll-e rendelkezésre.

2.3 A Régiók Bizottsága elismeri a vidékfejlesztés stratégiai megközelítésének hasznosságát. Fontos, hogy az erőforrások elaprózódására ne kerüljön sor. A bizottság egy európai stratégia további hasznában azonban kételkedik. A lisszaboni és göteborgi stratégia és a salzburgi konferencia következtetései közösségi szinten elegendő keretet képeznek. A tagállamok, a régiók és a helyhatóságok feladata megállapítani, mit jelent ez a keret a vidéki területek és a vidékfejlesztési politika számára. Csak így lehet megbirkózni az EU-szintű vidékfejlesztési politika jobb stratégiájú megközelítésének és nemzeti, regionális és helyi szinten a megfelelő rugalmasság fenntartásának ellentétes célkitűzéseiből eredő problémával.

2.4 A Régiók Bizottsága örömmel fogadja azt a javaslatot, hogy legyen kötelező a tagállamoknak konzultálniuk a regionális és helyi hatóságaikkal. Azonban a Régiók Bizottsága azt az időt, mely a tagállamok számára a nemzeti stratégiai tervek és a nemzeti vidékfejlesztési programok felállításához rendelkezésre áll, kritikusnak látja. Ezenkívül sajnálatosnak tartja, hogy a nemzeti stratégia tervezetét azelőtt kell előterjeszteni, hogy a vidékfejlesztési programot az Európai Bizottságnak be lehetne adni, mivel ez a kettő szorosan összefügg. A Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy itt ugyanazt az eljárást alkalmazzák, mint a regionális politikánál, melynél a tagállamok a stratégiai keretet az operatív programmal együtt terjeszthetik elő (1. ajánlás).

2.5 Hosszabb távon egy egységes regionális alap bevezetését lehetne célul kitűzni, melynél a vidékfejlesztési és a regionális politikai alap közti különbség megszűnne, és régiónként a cél az lenne, hogy az egész régió lehetőségeivel és problémáival való foglalkozás során egy, a régió teljes területére kiterjedő összefüggő stratégiát vegyenek alapul.

2.6 A vidékfejlesztési politika egy vagy több vidéki terület fejlesztését célzó program alapján kerül kidolgozásra. Az érintett régió, illetve tagállam erősségeinek és gyengeségeinek elemzése alapján irányozza elő a vidékfejlesztési program a szükséges intézkedések megtételét. Lehetséges, hogy ez az intézkedés ellentétben áll a rendelet 16. cikkében szereplő rendelkezésekkel, amelyek az EU-nak az egyes kiemelt célkitűzésekkel kapcsolatos minimális pénzügyi hozzájárulását írják elő (az I. és III. tengely esetén 15 %, a II. tengelynél pedig 25 %). A Régiók Bizottsága is azon a véleményen van, hogy a vidékfejlesztési politikához szükséges kiadásokat kiegyensúlyozottan kell alakítani. Így nézve mindenekelőtt a harmadik kiemelt célkitűzéshez – a vidéki gazdaság diverzifikálásának elősegítéséhez – kellene meghatározni egy minimumértéket. A 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó különböző vidékfejlesztési programok értékeléséből ugyanis az derül ki, hogy a vidékfejlesztési politikának éppen ez a részterülete fejlődött kevésbé. Mindenesetre az erősségek és gyengeségek fenti említett programmal kapcsolatban elvégzett elemzését is figyelembe kell venni az erőforrásoknak a különböző célkitűzések közötti felosztásakor. A Régiók Bizottsága ezért sürgeti annak a lehetőségnek a megteremtését, hogy a 16. cikkben megadott százalékoktól el lehessen térni, ha ezt a fent említett elemzések elegendő módon indokolják (3. ajánlás).

2.7 Az eszközök felosztása nem hátráltathatja azokat a projekteket sem, melyek egy kiemelt célkitűzésen túlmutatnak, de összességében a rendelet alkalmazási területén belül esnek. A 71. cikk 6. bekezdése alatti határozat miatt, hogy egy művelet csak egyetlen-egy súlyponti tengely keretében finanszírozható, azonban ez lehetetlennek tűnik, ezért a Régiók Bizottsága a cikknek e tekintetben történő módosítását ajánlja (19. ajánlás).

2.8 Részint feltűnik a rendelet részletessége, különösen a regionális politikához hozott rendeletekkel összehasonlítva. Bizonyos dolgok felelősségét jobb lenne átengedni a vidékfejlesztési program elkészítéséért felelős személyeknek. Ide tartozik az a rendelkezés, amely azt mondja ki, hogy csak a kis- és mikrovállalkozások jogosultak a feldolgozás és értékesítés ösztönzéséhez nyújtott támogatásokra; az 50. cikk rendelkezése, mely szerint a diverzifikáláshoz nyújtott támogatásra gazdánként csak egy gyerek jogosult; valamint az EU-támogatásokhoz az I. függelékben felsorolt maximális összegek.

2.9 A salzburgi következtetések szerint egy élő vidék nélkülözhetetlen a mezőgazdaság számára, mint ahogy a mezőgazdaság is nélkülözhetetlen egy élő vidékhez. Nagy jelentősége van annak, hogy a vidékfejlesztési programokban a fiatal gazdák vállalkozásainak beindítására elegendő figyelmet szenteljenek. Jelenleg nincs integrált politika a fiatal gazdák számára. Egy ilyen integrált politikára példa lehetne egy indulócsomag, melyben minden, ami egy gazdaság átvételével és egy új gazda vállalkozásának beindításával kapcsolatban összefügg, egy helyen van összegyűjtve.

2.10 A Régiók Bizottsága tudomásul veszi azt a javaslatot, hogy ne használják tovább a „hegyvidéki területeken kívül más, hátránnyal küzdő területek” kijelölésére vonatkozó társadalmi-gazdasági kritériumokat, és hogy a juttatások kiszámításának alapját hozzák összhangba a mezőgazdasági és környezeti kifizetésekével. Az Európai Bizottság javaslata mögött rejlő okok kézenfekvők; a Régiók Bizottsága azonban aggódik azok miatt a hatások miatt, amelyeket a kritériumoknak ez a módosítása az érintett területeken lévő mezőgazdasági vállalkozásokra gyakorolhat. Amennyiben a javasolt módosítások messze ható társadalmi-gazdasági következményeket vonnának maguk után, akkor ezeket más politika keretében végrehajtott intézkedésekkel kell enyhíteni. Mérlegelni kellene legalább egy átmeneti időszak szükségességét az azokon a területeken működő gazdák számára nyújtott támogatások fokozatos leépítéséhez, melyek a támogatásokhoz nemsokára már nem fognak számításba jönni.

2.11 A Régiók Bizottsága örvendetesnek tartja, hogy most a mezőgazdákon kívül más földbirtokosok számára is lehetővé válik a részvétel az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben. Ezek a résztvevők képezhetik a hiányzó láncszemet a földgazdálkodásban, amikor a cél egy teljes földterület (nem csak a mezőgazdasági földek) lefedése. A Régiók Bizottsága ezért az agrár-környezetvédelmi intézkedésekhez kifejezetten más jutalmazási alapok lehetőségének felvételét javasolja, mivel a jelenlegi alap – mely a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségekből és bevételveszteségekből áll – nem mindig alkalmazható. Ez lehetne például egy kártérítés a tényleges termelés és az azzal összefüggő haszon alapján (8. ajánlás).

2.12 Az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben való részvétel iránti ösztönzést, vagyis a juttatások 20 %-os emelésének lehetőségét a rendelet már nem tartalmazza. Ez az effajta intézkedéseknek a vidéki területek gazdálkodásában érvényesülő hasznát és érdekét tekintve nem kívánatos, ezért a Régiók Bizottsága ennek az ösztönzésnek a visszaállítását javasolja (8. ajánlás).

2.13 Nagyon jelentős különbségek állnak fenn a fejlett és a kevésbé fejlett erdészeti ágazattal rendelkező országok között. Az Európai Bizottság javaslatai nem elég rugalmasak ahhoz, hogy a fejletlenebb erdészeti ágazattal bíró országokban ösztönözzék az erdőtelepítést. Ha ezeket a különbségeket nem vesszük figyelembe, ezekben az országokban veszélybe kerül a fejlődésben lévő erdészeti ágazat, és elvesznek a környezeti előnyök.

2.14 Évről évre sok gazda keres foglalkozást az agrárszektoron kívül. Ezáltal bizonyos régiókban az elnéptelenedés problémája súlyosbodhat. Figyelmet kell fordítani a gazdák átképzésére – munkahelyteremtéssel kombinálva – valamint a részidős foglalkoztatás lehetőségeire a mezőgazdaságban. A vidéki fejlesztési programnak – mindenekelőtt azokban a régiókban, melyek kevesebb előnyt élvezhetnek a strukturális alapok (különösen az Európai Szociális Alap) nyújtotta segítségből – erre az átképzésre is ki kell terjednie, és/vagy a tevékenységek diverzifikálására is, együttesen a mezőgazdaságon kívüli tevékenységekkel. Azokban a régiókban, melyeket erősen az ESZA-ból támogatnak, az ESZA-programoknak kifejezetten tartalmazniuk kell a gazdák átképzésének és diverzifikált tevékenységek folytatásának lehetőségét.

2.15 Az Unióban a vidéki területek értékes természeti és kulturális örökséget kínálnak, ami meghatározó lehet a vidéki gazdaság diverzifikációja során. Azonban a helyi idegenforgalmi ágazat nem képes ezeket a kincseket fenntartható módon kezelni, és a turisták számára a nagyszerű élményt gyakran csorbítják gyenge minőségű szolgáltatások, illetve nem megfelelő termékek kifejlesztése. Következésképpen a rendelet 52. cikkében, az idegenforgalmi intézkedések kapcsán is konkrétan utalni kell a „képzésre”. (12. ajánlás)

2.16 A nők nagy szerepet játszanak a vidéki gazdaság diverzifikálásában, mégis gyakran konkrét problémákba ütköznek, mint a vállalkozás alapításához szükséges tőkéhez való korlátozottabb hozzájutás. Az RB nézete szerint a rendeletnek hozzá kell járulnia a nőknek a vidéki gazdaságban való erősebb részvételéhez (11. ajánlás). A vidéki gazdaság diverzifikálásának előmozdításához az Internet is felbecsülhetetlen érték. Mindenesetre még sok vidéki terület Internet-hozzáférése nagyon korlátozott. A Régiók Bizottsága ezért örömmel fogadja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy az ERDF felhasználása révén lássák el a vidéki területeket megfelelő információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrával. Ez nagymértékben elősegíti ennek a „digitális szakadéknak” az áthidalását; így a kérdéses területek új vállalkozások számára is vonzóak lennének, a meglévők pedig új piacokat tárhatnának fel. Kiegészítő intézkedéseket az EAFRD-nek a vidéki gazdaság diverzifikációs prioritása keretében lehetne elfogadni.

3. ... a régiók számára nagy cselekvési mozgástérrel ...

3.1 A Régiók Bizottsága a helyi és regionális önkormányzatok vidékfejlesztési programok kidolgozásába és megvalósításába való bevonásának nagy jelentőséget tulajdonít, és úgy véli, hogy ennek a szerepnek nagyobb hangsúlyt kellene kapnia a rendeletben (13. ajánlás). A Régiók Bizottsága azt kéri, hogy a nemzeti stratégiák elegendő mozgásteret hagyjanak a külön a régiókra és a helyi hatóságok számára szabott intézkedéseknek (lásd a 2.2. pontot is). Az RB fontosnak tartja, hogy a stratégiák figyelembe vegyék a kiegyensúlyozott területfejlesztés igényét minden egyes régió egészében. A követendő stratégiára vonatkozóan túl sok uniós, vagy nemzeti szintű előírás akadályt képezhet azon regionális kezdeményezések megvalósítása előtt, melyek a helyi lehetőségekhez és problémákhoz igazodnak.

3.2 A programtervezés, -finanszírozás és -ellenőrzés vonatkozásában pontosan méretezett intézkedésekre van szükség. Meglepő ezért, hogy a tagállamoknak vidékfejlesztési programjukat a rendelet értelmében tagállami vagy regionális szinten kell kialakítaniuk. Jobb lenne ezen a ponton több szabadságot hagyni, beleértve a regionális és nemzeti programok kombinációjának lehetőségét is. Ezenfelül éppen a föderális igazgatással rendelkező tagállamokban vált be a jelenlegi támogatási időszakban a nemzeti keretszabályozások engedélyezésének lehetősége, amelyeket aztán át lehetett ültetni a regionális programokba (2. ajánlás).

3.3 A Régiók Bizottsága támogatja azt a javaslatot, hogy a harmadik prioritás mindenekelőtt helyi fejlesztési stratégiákon át kerüljön megvalósításra. Az új gazdasági tevékenységek a vidéki területek számára kétségkívül létfontosságúak. Ezek a tevékenységek a mezőgazdasági tevékenység kiegészítését testesítik meg. Mindenesetre ezeket az új tevékenységeket megfontoltan kell bevezetni, hogy a vidéki területek minőségét ne csorbítsák. A Régiók Bizottsága ezen a ponton az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez csatlakozik (3), hogy kerülni kell a „rurbanizációt”, azaz a városi és vidéki területeken ugyanazon intézkedések alkalmazását. Ez mindenképpen igaz a városok befolyása alatt álló területekre, ahol a vidéki terület egyedi jellemzőinek megtartása nagy jelentőségű a városiak életminőségére nézve. Az ezeken a területeken fennálló problémák – köztük a városi mezőgazdasághoz kapcsolódóak – teljesen más kiindulási szempontot kívánnak, mint a periférikusabb vidéki területek problémái. A rendeletnek ehhez elegendő mozgásteret kell biztosítania.

4. ... és világos szerep a LEADER számára

4.1 A Régiók Bizottsága fontosnak tartja a LEADER kezdeményezést és ezért sajnálatosnak tartja, hogy a rendeletben a LEADER szerepe nem világos. A LEADER egyrészt a 4.2. cikkben negyedik kiemelt célkitűzésként, másrészt az első három kiemelt célkitűzés elérésére hozott intézkedések megvalósításának módszertanaként került meghatározásra. A Régiók Bizottsága ösztönzi, hogy a LEADER megkapja a neki járó helyet, mint külön súlyponti tengely, hasonlóan az INTERREG által a regionális politikában betöltött szerephez. A LEADER módszeres beépítése az összes területbe azt a veszélyt rejti magában, hogy ennek a koncepciónak az egyedisége és hozzáadott értéke elvész. A Régiók Bizottsága kéri az Európai Bizottságot, hogy rendeletben szerepeltesse a LEADER jövőbeni szerepének részleteit, valamint tegye külön prioritássá a LEADER-t.

4.2 A helyi stratégiák megvalósításával kapcsolatban a 63. cikk 1. bekezdéséből látszólag az következik, hogy ennek a stratégiának a négy súlyponti tengelyhez meghatározott összes célt teljesítenie kell. Ez ellentmondásban áll a 62. cikk a) pontjával, mely szerint a LEADER megközelítés által „a három súlyponti tengely közül egy vagy több céljait kell megvalósítani.” A Régiók Bizottsága javasolja ennek a rendeletben álló ellentmondásnak a megszüntetését (14. ajánlás).

4.3 A Régiók Bizottsága támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállamok rendelkezésre álló EU-s költségvetési eszközök jelentős része a LEADER számára legyen fenntartva az érintett területek igényeinek megfelelően. A Régiók Bizottsága örömmel fogadja az egy európai vidékfejlesztési hálózat létrehozatalára irányuló javaslatot. Ehhez a nemzeti LEADER-hálózatok felépítésénél szerzett tapasztalatokból lehetne kiindulni. A Régiók Bizottsága óva int azonban az EU Vidéki Területek Megfigyelőközpontja (LEADER+), a LEADER Európai Megfigyelőközpont (LEADER II) és számos nemzeti LEADER-hálózat beindításával kapcsolatos ismétlődő és elfogadhatatlan késlekedésektől. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a program időtartamának kezdetétől fogva elsődleges fontosságot kell tulajdonítaniuk az említett szervek létrehozatalának. A helyi önkormányzatoknak jelentős tapasztalatuk van a LEADER megközelítés alapján végzett munka terén, melyet a tagállamoknak a LEADER keretrendszerének megteremtésekor fel kellene használniuk.

4.4 A Régiók Bizottsága ellenzi, hogy a rendelkezésre álló költségvetés jelentős részét a „legteljesítőképesebb” LEADER-programokkal rendelkező tagállamok számára tartalékolják. Ez feltehetőleg oda vezetne, hogy a rövid távú, „egyszerű” projekteket részesítenék előnyben a közép-, illetve hosszú távú projektekhez képest. Ahhoz, hogy a tervezés megbízható legyen, meg kell határozni, hogy milyen erőforrások állnak az illető tagállam rendelkezésére. (15. és 18. ajánlás).

5. Következtetések

5.1 A Régiók Bizottsága fontosnak tartja a program 2000–2006-os és 2007–2013-os időszakai közti átmenetet úgy kialakítani, hogy a tevékenységek és intézkedések folyamatossága ne kerüljön veszélybe. Ezért lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a korábbi fázisban megállapodott többéves intézkedések – mint például a mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedések – a kötelezettségvállalási időszak lejártáig részesüljenek támogatásban illetve, hogy megmaradjon a közösségi részesedés megállapodott szintje (a társfinanszírozási ráta). Annak érdekében, hogy az új időszakban az EU vidékfejlesztési politikája hatékony legyen, a Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság javaslatát, mely az EU vidékfejlesztési politikájának finanszírozására 88,75 milliárd eurós költségvetést (moduláció nélkül) irányoz elő. A politika vagy a politika bármely részének tagállami szintre történő visszaminősítését a Régiók Bizottsága határozottan ellenzi.

5.2 Az RB megjegyzi, hogy a rendelettervezet szerint az előzetes, a félidei és az utólagos kiértékelés mellett éves kiértékelést is be kell nyújtani, azonban nem látja, miben rejlik az éves értékelés hozzáadott értéke.

5.3 A rendelet egyik célja az e területen érvényes jogszabályok egyszerűsítése. Ahhoz, hogy értékelni lehessen, megvalósult-e ez a cél, bepillantást kell nyerni a végrehajtási rendeletekbe. A Régiók Bizottsága örömmel fogadna egy arra vonatkozó felkérést, hogy dolgozzon ki véleményt e rendeletekről, mivel tagjai sok tapasztalattal rendelkeznek az ezzel a területtel kapcsolatos végrehajtási politikában.

2. A Régiók Bizottságának ajánlásai

1. ajánlás

11.a) cikk, 2. pont

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása 2. Minden tagállam a vidékfejlesztési programjainak előterjesztése előtt megküldi az Európai Bizottságnak a nemzeti stratégiai tervét. 2. Minden tagállam a vidékfejlesztési programjainak előterjesztése előtt vagy azzal egy időben megküldi az Európai Bizottságnak a nemzeti és/vagy regionális stratégiai terveit.

Indokolás

A módosítás lényege, hogy a nemzeti stratégiai terv és a vidékfejlesztési programok előterjesztésére vonatkozó eljárást hozzá kell igazítani a regionális politikáról szóló rendeletben megfogalmazott eljáráshoz. A vidékfejlesztési stratégiát – a szubszidiaritás elvének megfelelően – a tagállamok a legmegfelelőbb területi szinten határozzák meg, az egyes tagállamok konkrét helyzetétől függően.

2. ajánlás

14. cikk, 2. bekezdés

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása Egy tagállam vagy egyetlenegy programot terjeszthet be teljes felségterületére vonatkozóan, vagy régiónként egyet-egyet. Egy tagállam vagy egyetlenegy egy egységes programot terjeszthet be teljes felségterületére vonatkozóan, vagy illetve régiónként egyet-egyet. A nemzeti és regionális szinten egyaránt történő programtervezés esetén mindkét programnak egyértelmű összefüggésben kell állnia. A tagállamok általános keretszabályozásokat is beterjeszthetnek engedélyezésre, amelyeknek egésze vagy egyes részei beépülhetnek a régiók programjaiba.

Indokolás

Ezzel a módosítással a tagállamok több mozgásteret nyernek ahhoz, hogy a programtervezést saját szükségleteikhez igazíthassák.

3. ajánlás

16. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása A közösség pénzbeli hozzájárulása a 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez az alap teljes hozzájárulásának legalább 15%-át teszi ki a IV. cím I. fejezetének I., illetve III. szakaszaiban említett I., illetve III. súlyponti tengelyekhez készült program esetében, valamint az alap teljes hozzájárulásának 25%-át az I. fejezet II. szakaszában említett II. súlyponthoz készült program esetében. A közösség pénzbeli hozzájárulása a 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez az alap teljes hozzájárulásának legalább 15%-át teszi ki a IV. cím I. fejezetének I., illetve III. szakaszaiban említett I., illetve III. súlyponti tengelyekhez készült program esetében, valamint az alap teljes hozzájárulásának 25%-át az I. fejezet II. szakaszában említett II. súlyponthoz készült program esetében. Ezektől a százalékoktól akkor lehet eltérni, ha ez a 15. cikk a.) pontja szerinti elemzés alapján elég indokolt.

Indokolás

Ezzel a módosítással a vidékfejlesztési programot készítő hatóságnak több rugalmasságra van lehetősége, hogy a költségvetési eszközöket a programtervezés során szükség szerint oszthassa fel az intézkedések között.

4. ajánlás

19. cikk c) bekezdésének iii) pontjához

Az európai bizottsági javaslat szövege Módosítás A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességét célzó támogatás az alábbiakra vonatkozik: (...) A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességét célzó támogatás az alábbiakra vonatkozik: (...) c) a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítását célzó intézkedésekre: (...) c) a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítását célzó intézkedésekre: (...) iii) termelői csoportok támogatása az élelmiszer-minőségi programok keretébe tartozó termékekre vonatkozó informálási és promóciós tevékenységek terén; iii) termelői csoportok támogatása – ide értve a minőségügyi szabványokkal vagy eszközökkel foglalkozó szerveket és a szakmaközi szervezeteket – az élelmiszer-minőségi programok keretébe tartozó termékekre vonatkozó informálási és promóciós tevékenységek terén;

Indokolás

A hivatkozás a friss és feldolgozott termékek előállítóinak tág értelemben vett csoportjaira vonatkozik. Olyan szervekről van szó, amelyeknek munkájában a termelők és/vagy a feldolgozók is részt vesznek.

5. ajánlás

27. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Módosítás 1. A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában előírt támogatásban olyan beruházások részesülnek, amelyek: 1. A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában előírt támogatásban olyan beruházások részesülnek, amelyek: a) javítják a vállalkozás általános teljesítményét; a) javítják a vállalkozás általános teljesítményét; b) a halászati termékek kivételével a Szerződés I. melléklete által lefedett termékek valamint az erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére vonatkoznak, és b) a halászati termékek kivételével a Szerződés I. melléklete által lefedett termékek valamint az erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére vonatkoznak, és c) tiszteletben tartják az érintett beruházására vonatkozó közösségi szabályokat. Ha a beruházások a közösségi betartása érdekében kerülnek végrehajtásra, akkor csak az újonnan bevezetett közösségi normáknak való megfelelés érdekében a 2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez esetben legfeljebb 36 hónap türelmi idő adható a szabály betartására attól a naptól kezdve, amikor a szabály a vállalkozás számára kötelezővé válik. c) tiszteletben tartják az érintett beruházására vonatkozó közösségi szabályokat. Ha a beruházások a közösségi betartása érdekében kerülnek végrehajtásra, akkor csak az újonnan bevezetett közösségi normáknak való megfelelés érdekében a 2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez esetben legfeljebb 36 hónap türelmi idő adható a szabály betartására attól a naptól kezdve, amikor a szabály a vállalkozás számára kötelezővé válik. 2. Az 1. bekezdés szerinti támogatás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmezése szerinti mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik. Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő cégek megmentésére és átszervezésére szolgáló állami segélyre vonatkozó iránymutatásának értelmezése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. 2. Az 1. bekezdés szerinti támogatás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmezése szerinti mikro,- és kis- és középvállalkozásokra korlátozódik, valamint az agrár-élelmiszeripari társult vállalkozásokra. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik. Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő cégek megmentésére és átszervezésére szolgáló állami segélyre vonatkozó iránymutatásának értelmezése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. 3 A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva 3 A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva.

Indokolás

Igazodás a többi strukturális alap tevékenységéhez, figyelembe véve azt is, hogy a többi termelőágazathoz képest az agrár-élelmiszeripari ágazat több munkahelyet generál.

6. ajánlás

34. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Módosítás Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következő intézkedésekre vonatkozik: Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következő intézkedésekre vonatkozik: a) a mezőgazdasági földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: a) a mezőgazdasági földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: i) a hegyvidéki gazdáknak történő természeti hátrány kifizetések, i) a hegyvidéki gazdáknak történő természeti hátrány kifizetések, ii) a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történő kifizetések, ii) a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történő kifizetések, iii) NATURA 2000 kifizetések, iii) NATURA 2000 kifizetések, iv) agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések, iv) agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések, v) támogatás a nem-termelő beruházásokhoz; v) támogatás a nem-termelő beruházásokhoz; b) az erdészeti földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: b) az erdészeti földterületek alábbiak révén történő fenntartható használatát célzó intézkedésekre: i) a mezőgazdasági földterület első erdősítése, i) a mezőgazdasági földterület első erdősítése, ii) agrár-erdészeti rendszerek első létrehozása a mezőgazdasági földterületeken, ii) agrár-erdészeti rendszerek első létrehozása a mezőgazdasági földterületeken, iii) nem mezőgazdasági terület első erdősítése, iii) nem mezőgazdasági terület első erdősítése, iv) NATURA 2000 kifizetések, iv) NATURA 2000 kifizetések, v) erdészeti-környezetvédelmi kifizetések, v) erdészeti-környezetvédelmi kifizetések, vi) az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése, vi) az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése, vii) támogatás a nem-termelő beruházásokhoz. vii) támogatás a nem-termelő beruházásokhoz. c) Intézkedések az agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek terjesztésére és megóvására, melyekbe a következő rendelkezések tartoznak: i) támogatás agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek első telepítésére, ii) támogatás az agro-erdészeti-pásztorkodási rendszerek megóvására és fenntartására, iii) NATURA 2000 kifizetések.

Indokolás

Az európai szabályozásban a talajhasználat két kategóriája ismert: mezőgazdasági és erdészeti felhasználás. Az agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek ugyanazon a földterületen egyesítik a rövidtávú mezőgazdasági vagy pásztorkodási tevékenységeket az erdőgazdálkodással kapcsolatos hosszútávú értékteremtéssel (haszonfa, parafa, szabadidős tevékenységek és sok más, környezetvédelmi szempontból pozitív lehetőség). Az agrár-erdészeti-pásztorkodási tevékenység széles körű termelési formákat ölel fel, melyek a földterület komplex felhasználásán és a különböző formák egyesített lehetőségeinek optimalizálásán alapulnak, annak érdekében, hogy a faállomány és a mezőgazdaság vagy állattenyésztés kölcsönösen egymás számára hasznossá váljon. A rendelettervezet elismeri e harmadik – a mezőgazdaságtól és az erdészettől különböző – földfelhasználási forma létezését. Közösségi támogatás azonban, csak az érintett földterületek első alkalommal történő erdősítése címén adható. A jelen módosító indítványban megfogalmazott javaslattal az agrár-erdészeti rendszer megőrzéséhez fenntartásához kívánunk támogatást nyújtani.

7. ajánlás

36. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Módosítás A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában előírt kifizetésekre a Hasznosított Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek végrehajtásával összefüggésben az érintett területeken lévő hátrányokból eredően felmerült költségek és jövedelem-kiesés megtérítése céljából. A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában előírt kifizetésekre a Hasznosított Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek végrehajtásával összefüggésben az érintett területeken lévő hátrányokból eredően felmerült költségek és jövedelemkiesés megtérítése, valamint a termelés környezetvédelmi szempontból értékes folytatására történő ösztönzés céljából.

Indokolás

A mezőgazdaság és az állattenyésztés környezetvédelmi összefüggéseit, a növény- és állatvilág megóvása, valamint a tájvédelem szempontjából játszott szerepét társadalmi szinten is el kell ismerni, s nem szabad őket olyan szemléletmóddal megközelíteni, hogy gyakorlásukat korlátok közé lehet szorítani.

8. ajánlás

37. cikk, 4. bekezdés

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása 4. A fizetésekre évente kerül sor és azok a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségek és bevételveszteségek fedezetére, valamint adott esetben az utalási költségek fedezetére szolgálnak. Adott esetben a kedvezményezetteket pályázat útján választják ki olyan hatékonysági kritériumok alkalmazásával, mint a gazdaságosság, környezeti hatás és állatvédelem. A támogatások maximális összegei az I. függelékben kerültek meghatározásra. 4. A fizetésekre évente kerül sor és azok a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő pótlólagos költségek és bevételveszteségek fedezetére, valamint adott esetben az utalási költségek fedezetére szolgálnak. A fizetéseket 20%-kal meg lehet emelni, hogy ez ösztönzőleg hasson a részvételre. Megfelelő garancia fennállása esetén a tagállamok más támogatási alapokat is javasolhatnak. Adott esetben a kedvezményezetteket pályázat útján választják ki olyan hatékonysági kritériumok alkalmazásával, mint a gazdaságosság, környezeti hatás és állatvédelem. A támogatások maximális összegei az I. függelékben kerültek meghatározásra.

Indokolás

A vidéki gazdálkodáshoz létrejött agrár-környezetvédelmi megállapodások jelentőségére való tekintettel továbbra is ösztönözni kell az ezekben a megállapodásokban való részvételt. Fontos a támogatások kiszámolási alapját kibővíteni, mivel a jelenlegi rendszer nem mindig alkalmazható.

9. ajánlás

Új, 46.a) cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Módosítás Támogatások a nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek fennmaradása és javítása céljára 1. A 34. cikk c) bekezdése i) pontjában előírt támogatást azok a mezőgazdasági termelők kapják, akik olyan gazdálkodási és irányítási rendszert alakítanak ki, amely garantálja a nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek fennmaradását és javítását, ide értve az állatjóléti rendszereket is. 2. A tagállamok javaslatot tesznek azon területekre, amelyek nagy környezeti értéket hordozó agrár-erdészeti-pásztorkodási rendszerek hordozóinak minősíthetők. 3. A támogatás nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

Indokolás

Lásd a 6. ajánlást.

10. ajánlás

Új, 46.b) cikk

Véleménytervezet Módosítás „NATURA 2000” támogatások A 34. cikk c) pontjának ii) bekezdésében előirányzott támogatást magánszemélyek vagy magánszemélyek társulásai kaphatják évente és a mező- vagy erdőgazdasági művelésben álló hektárok száma alapján, a terület használatának – a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelveknek az érintett területen történő alkalmazása alapján bekövetkező – korlátozásából eredő költségeik kompenzálása céljából. A támogatás összege az I. mellékletben megállapított keretek között mozoghat.

Indokolás

Lásd a 6. ajánlást.

11. ajánlás

49.a) cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása Ebben a részben a támogatások a következőkre vonatkoznak: Ebben a részben a támogatások a következőkre vonatkoznak: a) A vidéki gazdaság diverzifikálására szolgáló intézkedések, mégpedig az alábbi területeken: a) A vidéki gazdaság diverzifikálására szolgáló intézkedések, mégpedig az alábbi területeken: (i) diverzifikálás nem mezőgazdasági tevékenységekké (i) diverzifikálás nem mezőgazdasági tevékenységekké (ii) A mikrovállalkozások alapításának és fejlesztésének támogatása a vállalkozói szellem támogatása és a gazdasági szerkezet megerősítése céljából. ii) A mikrovállalkozások alapításának és fejlesztésének támogatása a vállalkozói szellem támogatása és a gazdasági szerkezet megerősítése céljából. (iii) Az idegenforgalom támogatása (iii) Az idegenforgalom támogatása, (iv) A természeti örökség védelme, javítása és az azzal való gazdálkodás, mint hozzájárulás a fenntartható gazdasági fejlődéshez; (iv) Támogatások a nők nagyobb mértékű részvételéhez a vidéki gazdaságban, (iv) A természeti örökség védelme, javítása és az azzal való gazdálkodás, mint hozzájárulás a fenntartható gazdasági fejlődéshez;

Indoklás

A nők fontos szerepet játszanak a vidéki gazdaság diverzifikálásában, mégis gyakran olyan sajátos problémákba ütköznek, mint a tőkéhez való korlátozott hozzáférés. A módosítással az a szándék, hogy az ilyen akadályok elhárításához szükséges intézkedések támogatása is lehetővé váljék. A LEADER módszerhez kapcsolódó vidékfejlesztési stratégiák keretében nagy hatékonyságú tevékenység folyik a legszélesebb értelemben vett vidéki örökség szempontjából. A természeti örökség mellett figyelembe kell venni a történelmi és kulturális örökséget is, amelyek tekintetében a vidékfejlesztési csoportosulások folytatnak tevékenységet.

12. ajánlás

52. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása A 49.a) cikk iii. pontjában szereplő támogatás az alábbiakra terjed ki: A 49.a) cikk iii. pontjában szereplő támogatás az alábbiakra terjed ki: (a) kis kiterjedésű infrastruktúrák, például információs központok vagy turistalátványosságok tájékoztató táblái; (a) kis kiterjedésű infrastruktúrák, például információs központok vagy turistalátványosságok tájékoztató táblái; (b) üdülési infrastruktúrák, amelyek természetes területekhez tesznek lehetővé hozzáférést, valamint kis kapacitású szálláshelyek; (b) üdülési infrastruktúrák, amelyek természetes területekhez tesznek lehetővé hozzáférést, valamint kis kapacitású szálláshelyek; (c) falusi turizmussal kapcsolatos idegenforgalmi termékek fejlesztése és értékesítése. (c) falusi turizmussal kapcsolatos idegenforgalmi termékek fejlesztése és értékesítése, ideértve az online marketinget; (d) konkrét szakképzés az idegenforgalmi ágazat számára olyan területeken, mint a vevőszolgálat vagy a termékfejlesztés.

Indokolás

A vidéki területek fantasztikus természeti örökségeket és más látványosságokat mondhatnak magukénak. Azonban a helyi idegenforgalmi ágazat nem képes ezeket a kincseket fenntartható módon kezelni, és a turisták számára a nagyszerű élményt gyakran csorbítják gyenge minőségű szolgáltatások, illetve nem megfelelő termékek kifejlesztése. Az 56. cikk is említi ugyan a „szakképzést”, azonban az idegenforgalmi intézkedések kapcsán is konkrétan utalni kell a képzésre. Az emberek egyre inkább számítógépen keresztül foglalják le utazásaikat, a szállást, a nyaralást és szabadidős termékeket és szolgáltatásokat, és ugyanígy szerzik be a szükséges információkat is. A kisebb vidéki idegenforgalmi szolgáltatók hátrányos helyzetben vannak a számítógépen keresztül történő foglalásokhoz és marketinghez szükséges képzés és egyéb hozzávalók hiányában.

13. ajánlás

58. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása Helyi fejlesztési stratégiák A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehetőleg helyi fejlesztési stratégiákon keresztül kell megvalósítani. Helyi fejlesztési stratégiák A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehetőleg helyi fejlesztési stratégiákon keresztül kell megvalósítani a helyhatóságok aktív részvételével.

Indokolás

A 49. cikkben leírt intézkedések között számos az olyan, amely szerves feladata a helyhatóságoknak. A korábbi vidékfejlesztési programokban egyes tagállamokban a helyhatóságokat a folyamat során elhanyagolták, és nem vonták be őket közvetlenül a helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásába. A helyhatóságok aktív részvétele az EAFRD-ben számos vidéki terület fejlesztésének átfogóbb és egységesebb megközelítését eredményezi. Ha nem hivatkozunk konkrétan a helyhatóságokra, akkor nem biztos, hogy sikerül elérni az EAFRD célkitűzéseit.

14. ajánlás

63. cikk, 1. bekezdés

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása 1. A 62. cikk a) pontja szerinti támogatáshoz a stratégia keretében végrehajtott intézkedéseknek meg kell felelniük azoknak a céloknak, melyek a jelen rendeletben az egyes súlyponti tengelyekhez meghatározásra kerültek. 1. A 62. cikk a) pontja szerinti támogatáshoz a stratégia keretében végrehajtott intézkedéseknek meg kell felelniük legalább egynek azoknak közül a céloknak közül, melyek a jelen rendeletben az egyes súlyponti tengelyekhez meghatározásra kerültek.

Indoklás

A 63. cikk 1. bekezdése szerint a LEADER koncepció keretében véghezvitt intézkedéseknek a rendelkezés összes célját teljesíteniük kell. Ez ellentmondásban áll a 62. cikk a.) pontjával; ez a módosítás összhangba hozza a két cikk megfogalmazását.

15. ajánlás

70. cikk 2. bekezdés

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása Az 1. bekezdésben felsorolt, 2004-es árakon megadott 2,66 milliárd € összegű eszközök 3%-a kerül a 92. cikk szerinti tartalékként kijelölésre. Az 1. bekezdésben felsorolt, 2004-es árakon megadott 2,66 milliárd € összegű eszközök 3%-a kerül a 92. cikk szerinti tartalékként kijelölésre.

Indokolás

Nincs értelme a LEADER koncepcióhoz egy teljesítményhez kötött tartalékot meghatározni.

16. ajánlás

71 cikk, 4. pont

Az európai bizottsági javaslat szövege Módosítás A 3. bekezdésben ismertetett felső határértékektől eltérve az Alap hozzájárulása öt százalékponttal növelhető a legkülső régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek programjai esetében A 3. bekezdésben ismertetett felső határértékektől eltérve az Alap hozzájárulása öt százalékponttal közkiadások 85%-os mértékéig növelhető a legkülső régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek programjai esetében.

Indokolás

Az európai legkülső régiók sajátos és súlyos fejlődési nehézségeinek elismerése – ahogyan az az EK-Szerződés 299.2. cikkében (a jövendő III-424. cikkben ) megtörtént – feltétlenül szükségessé teszi ezek specifikus és a helyzetnek megfelelő kezelését a 2006 utáni mezőgazdasági politikában.

A legkülső régiók mezőgazdaságának sajátos nehézségei miatt itt magasabb támogatásokat kell előirányozni, mint más régiókban. Ezért a maximális hatékonyság, valamint a főleg a távolságból és a szigetjellegből eredő jelentős strukturális hiányosságok felszámolása érdekében szükség van a támogatások szintjének fenntartására.

17. ajánlás

87. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása 1. Minden évben – az éves helyzetjelentés benyújtásakor – az Európai Bizottság és az irányító hatóság megvizsgálja a korábbi év főbb eredményeit az érintett tagállam és irányító hatóság által kölcsönösen megállapodott eljárások alapján. 1. Minden évben – az éves helyzetjelentés A 2010-es félidei értékelés benyújtásakor az Európai Bizottság és az irányító hatóság megvizsgálja a korábbi év program megvalósításának kezdetétől számított főbb eredményeit ket az érintett tagállam és irányító hatóság által kölcsönösen megállapodott eljárások alapján.

Indokolás

A rendelet meghatározza, hogy a program hét éven át tart, és fel kell ajánlania a tagállamoknak azt a lehetőséget, hogy ezen időszak alatt – a kitűzött célok figyelembevételével – beindítsák saját vidékfejlesztési stratégiáikat. A vidék fenntartható fejlődésének biztosítása és a stratégiai célok elérése érdekében lényeges, hogy e programok több évig tartsanak. Emiatt a javasolt rendelet nem csupán egyetlen évet, hanem hosszabb időszakot ölel fel.

Ez felveti a kérdést, hogy van-e értelme a program évenkénti áttekintésének, különösen mivel az intézkedések hosszú távú célok elérésére irányulnak. Nem logikus tehát rövid egy év után következtetéseket levonni a program megvalósítását illetően. Ésszerűbb és teljesen elegendő volna a program megvalósítását és a minőség javításának lehetőségeit a program félidejében kiértékelni. Az Európai Bizottság javaslatában rögzített éves kiértékelés csupán szükségtelenül bonyolítaná az ügymenetet, és ellentmondana annak a célkitűzésnek, hogy a program egyszerű és áttekinthető legyen, minimális bürokráciával.

11. ajánlás

92. cikk

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása 1. A 70. cikk 2. bekezdésében megnevezett tartalékhoz elkülönített összeget a LEADER koncepció megvalósítására kell felhasználni a programokban. 1. A 70. cikk 2. bekezdésében megnevezett tartalékhoz elkülönített összeget a LEADER koncepció megvalósítására kell felhasználni a programokban. 2. A LEADER megközelítés megvalósítása olyan objektív kritériumok segítségével kerül értékelésre, mint: 2. A LEADER megközelítés megvalósítása olyan objektív kritériumok segítségével kerül értékelésre, mint: (a) a LEADER koncepciónak biztosított prioritás, (a) a LEADER koncepciónak biztosított prioritás, (b) a LEADER koncepció területi lefedettsége, (b) a LEADER koncepció területi lefedettsége, (c) a LEADER súlyponti tengelynél a megvalósítás állapota, (c) a LEADER súlyponti tengelynél a megvalósítás állapota, (d) a magántőkére gyakorolt fellendítő hatás, (d) a magántőkére gyakorolt fellendítő hatás, (e) a félidőben végzett értékelések eredményei. (e) a félidőben végzett értékelések eredményei.

Indokolás

Ez a cikk felesleges, ha a teljesítéshez kötött tartalékok törlésre kerülnek.

19. ajánlás

71. cikk, 6. bekezdés

Az európai bizottsági javaslat szövege Az RB módosítása Az Alap által finanszírozott műveletek a támogathatóság időszaka alatt egyidejűleg nem részesülhetnek a Strukturális Alapok vagy a Kohéziós Alap, illetve egyéb közösségi pénzügyi eszközök támogatásából. Az alap által közösen finanszírozott kiadásokat nem lehet egy másik közösségi pénzügyi eszközzel közösen finanszírozni. Az Alap által finanszírozott műveletek a támogathatóság időszaka alatt egyidejűleg nem részesülhetnek a Strukturális Alapok vagy a Kohéziós Alap, illetve egyéb közösségi pénzügyi eszközök támogatásából. Az alap által közösen finanszírozott kiadásokat nem lehet egy másik közösségi pénzügyi eszközzel közösen finanszírozni. Egy művelet az Alap támogatásából egyszerre csak egy vidékfejlesztési program keretében részesülhet. Továbbá csak a vidékfejlesztési program egyetlen súlyponti tengelyének keretén belül finanszírozható. Egy művelet az Alap támogatásából egyszerre csak egy vidékfejlesztési program keretében részesülhet. Továbbá csak a vidékfejlesztési program egyetlen súlyponti tengelyének keretén belül finanszírozható.

Indokolás

A törölt rendelkezés megakadályozná, hogy olyan projektek jöhessenek létre, melyek egy kiemelt célkitűzésen túlmutatnak, de összességében a rendelet alkalmazási területén belül esnek.

20. ajánlás

I. sz. melléklet, hivatkozás a 46.a) és 46.b) cikkre

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Nincs

Az RB módosítása Cikk (bekezdés) Tárgy Összeg euróban vagy ráta 46.a)(3) Maximális kifizetés 200 € MHT hektáronként 46. b) NATURA 2000. maximális. kifizetés 200 € MHT hektáronként

Indokolás

Annak érdekében, hogy következetesek maradjunk az új 46.a) (1) bekezdésével.

Brüsszel, 2005. március 16. A Régiók Bizottsága Elnöke Peter STRAUB

(1) HL C 256, 2003. 10. 24. 18. old.

(2) Lásd: Javaslat az Európai Vidékfejlesztési Alapról, az Európai Szociális Alapról és a Kohéziós Alapról szóló általános rendelkezéseket meghatározó tanácsi rendeletre (COM (2004) 492 final.).

(3) Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. június 30-i véleménye, NAT/243.