Az Unió rendelkezik az ahhoz szükséges eszközökkel, hogy ipari vezető szerepet töltsön be a jövőben a mikrocsipek piacán. Célja, hogy 2030-ra megkétszerezze világtermelési részesedését, és elérje a 20 %-ot. A cél nemcsak a függőségek csökkentése, hanem a gazdasági lehetőségek kiaknázása is, mivel a félvezetők világpiaca az évtized vége előtt várhatóan megkétszereződik, növelve a félvezető-ökoszisztéma és általában az ipar versenyképességét az európai polgároknak szánt innovatív termékek révén.

Az Unió a nagy mikrocsipgyártó üzemek működtetéséhez szükséges anyagok és berendezések tekintetében is nagyon jó helyzetben van, és számos vállalat alapvető szerepet tölt be az ellátási láncban. Erős és diverzifikált ipari felhasználói ágazatokkal rendelkezik, például a gépjárműiparban, az ipari automatizálásban, az egészségügyben, az energetikában, a kommunikációban stb. Az értéklánc mentén azonban gyenge az együttműködés.

Ez a javaslat foglalkozik a félvezetők ellátási láncának ágazatspecifikus és egyedi kihívásaival, és mint kezdeményezés, elkülönül a tervezett „egységes piaci szükséghelyzeti eszköztől”, amelyet a Bizottság az aktualizált iparstratégiájában jelentett be. Ez a javaslat hozzájárul a processzorokra és félvezető technológiákra irányuló európai kezdeményezésről szóló, 22 tagállam által 2020. december 7-én aláírt nyilatkozat végrehajtásához. A nyilatkozatban 22 tagállam vállalta, hogy „konkrét erőfeszítéseket tesz a félvezető-ökoszisztéma megerősítése és az ellátási lánc egészében az ipari jelenlét bővítése érdekében”. A tagállamok vállalták továbbá, hogy „közös szabványok kidolgozásán és adott esetben a megbízható elektronikára vonatkozó tanúsításon dolgoznak, valamint kialakítják a biztonságos mikrocsipek és beágyazott rendszerek beszerzésének közös követelményeit az olyan alkalmazások tekintetében, amelyek a mikrocsip-technológiára támaszkodnak vagy azt nagy mértékben alkalmazzák”. Ez a javaslat összhangban van ezekkel a célkitűzésekkel. A javaslat továbbá összhangban van a közelmúltban elfogadott, „Az új kihívásoknak megfelelő versenypolitika” című közleménnyel, amelyben a Bizottság elismeri, hogy „az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján fontolóra veheti a félvezető-ökoszisztémában fennálló esetleges finanszírozási hiányok pótlására irányuló állami támogatás jóváhagyását, különösen az európai, maguk nemében első létesítmények létrehozása érdekében az Unióban. Az ilyen támogatásokra szigorú biztosítékoknak kellene vonatkozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szükséges, megfelelő és arányos legyen, minimalizálják a verseny indokolatlan torzulását, és hogy az előnyök széles körben és megkülönböztetés nélkül legyenek megosztva az európai gazdaságban”. Az Európai Csipkezdeményezés, amely egyesíti az Unió, a tagállamok, a már zajló uniós programokhoz társult harmadik országok, valamint a magánszektor forrásait. Az Európai Csipkezdeményezéshez tartozó intézkedéseket elsősorban a csipekkel foglalkozó közös vállalkozáson, azaz a módosított és átnevezett Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozáson keresztül hajtják végre. Ez a közös vállalkozás jelenleg széles körű támogatást nyújt az elektronikai alkatrészek és rendszerek, valamint a kapcsolódó szoftver- és rendszertechnológiák területén végzett ipari kutatáshoz, technológiafejlesztéshez és innovációhoz. Ezek a tevékenységek az Európai Csipkezdeményezés részévé fognak válni. Az Európai Csipkezdeményezés a Digitális Európa program (DEP) öt konkrét célkitűzésére épül, és kiegészíti azokat, amelyek támogatják a digitális kapacitásépítést azokon a kulcsfontosságú digitális területeken, ahol a félvezető technológia támogatja a teljesítménynövekedést, ideértve a nagy teljesítményű számítástechnikát, a mesterséges intelligenciát és a kiberbiztonságot, valamint a készségfejlesztést és a digitális innovációs központok kiépítését. Az Európai Csipkezdeményezés az új, 6. sz. egyedi célkitűzésen keresztül, amelynek tematikusan a félvezető technológiákra kell összpontosítania, be fog ruházni a kapacitásépítésbe a fejlett kutatási, tervezési, gyártási és rendszerintegrációs képességek megerősítése érdekében az élvonalbeli és új generációs félvezető technológiák terén. Az Európai Csipkezdeményezés a Horizont Európa programra (HE) is épül, és kiegészíti azt, amely a félvezetők területén tudományosan vezérelt kutatást, technológiafejlesztést és innovációt támogat. A kezdeményezés a félvezető technológiák Európa-szerte történő fejlesztésének lehetővé tétele érdekében az Unióban létrehozott, határokon átnyúló és nyíltan hozzáférhető kutatási, fejlesztési és innovációs infrastruktúrákba történő beruházások támogatására fog összpontosítani. A Horizont Európa által támogatott kutatási és innovációs cselekvésekből származó új félvezető technológiákat az Európai Csipkezdeményezés kapacitásépítési részei fokozatosan vezethetik be és terjeszthetik. Ezzel szemben a kezdeményezés technológiai kapacitásait a kutatási és innovációs közösség rendelkezésére bocsátják, többek között a Horizont Európa keretében támogatott tevékenységek esetében is. Ez a javaslat az InvestEU program által kínált lehetőségek, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által a digitális transzformációhoz nyújtott jelentős hozzájárulás fényében készült, amelynél a források legalább 20 %-ának digitális célkitűzésekhez kell hozzájárulnia. Ez a javaslat összhangban van a biztonsági unióra vonatkozó stratégiával is.

Az intézkedések végrehajtásának felgyorsítása érdekében az Európai Csipkezdeményezés létrehoz egy új jogi eszközt, az Európai Csipinfrastruktúra-konzorciumot (ECIC), amelyet kifejezetten a köz-magán konzorciumi tagok – köztük különösen a kutatási és technológiai szervezetek – közötti jogviszonyok egyszerűsítése és strukturálása céljából fejlesztettek ki, és amely strukturális párbeszédet biztosít a Bizottsággal a kezdeményezés keretébe tartozó intézkedések végrehajtásáról. Ez az új jogi eszköz önkéntes, és kiegészíti a különböző egyéb jogi eszközök – többek között az európai digitálisinfrastruktúra-konzorcium15 – uniós eszköztárát, amely lehetővé teszi a tagállamokból, az uniós költségvetésből és a magánberuházásokból származó finanszírozás kombinálását. A köz-magán konzorciumnak a kezdeményezés keretébe tartozó intézkedések végrehajtása céljából történő létrehozásakor a jogalanyok választhatnak a rendelkezésre álló uniós jogi eszközök közül, amelyek jobban megfelelnek az adott konzorcium konkrét céljának, összetételének és létrehozásának. Az e kezdeményezés egyes tevékenységeinek általános végrehajtásával megbízott csipekkel foglalkozó közös vállalkozás a Horizont Európa keretében közös vállalkozások létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 rendeletnek a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat 134. cikkében meghatározott feltételek mellett rendelkezhet úgy, hogy bizonyos tevékenységeket csak olyan konzorciumon belül együttműködő jogalanyok hajthatnak végre, amely Európai Csipinfrastruktúra-konzorcium vagy bármely más, konzorcium létrehozására rendelkezésre álló uniós jogi eszköz formáját ölti.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A javasolt intézkedések támogathatják az Unió néhány fő szakpolitikáját, például a zöld megállapodást. A félvezető technológiák és általában a digitális technológiák alkalmazása nagyban elősegíti a fenntarthatósági átállást, és olyan új termékekhez, valamint hatékonyabb és eredményesebb munkamódszerekhez vezethet, amelyek hozzájárulnak a zöld megállapodás célkitűzéseihez.

A félvezető-ellátás zavarai és a más régióktól való függőség lelassíthatják a digitális megoldások előnyeit élvező európai ágazatok fenntarthatósági átállását. A zavarok és a függőségek kezelése érdekében a javaslat megerősíti Európa félvezetőgyártási kapacitását. Adott esetben a létesítményeknek teljes mértékben meg kell felelniük az uniós jogszabályokból eredő követelményeknek, például a környezeti hatásvizsgálatra, a levegőbe, vízbe és talajba történő kibocsátásokra vonatkozóan – beleértve az ipari balesetek kockázatát és megelőzését is, és törekedniük kell a magas energia-, erőforrás- és vízhatékonyság biztosítására. A termelési kapacitás megerősítéséhez félvezetőgyártó létesítmények gyors létrehozására van szükség, amelyek kivételesen kiemelkedően fontos közérdekűnek tekinthetők, amennyiben ez az engedélyezési eljárásoktól való eltérésekhez szükséges, beleértve bizonyos környezeti vizsgálatokat is, feltéve, hogy a vonatkozó rendelkezésekben meghatározott egyéb feltételek teljesülnek. Ugyanakkor a „maga nemében első” elv magában foglalja a létesítmény tervezett energia- vagy környezetvédelmi teljesítményén alapuló esetleges minősítést is.

A digitális technológiák mind gyártásuk, mind használatuk során saját környezeti lábnyommal rendelkeznek, kezdve többek között a fluortartalmú üvegházhatású gázok gyártás közbeni kibocsátásától az előállításukhoz és használatukhoz szükséges jelentős energiafogyasztásukig. Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) ágazata felelős a világ teljes villamosenergia-felhasználásának 5–9 %-áért és a teljes kibocsátás több mint 2 %-áért. Csak az adatközpontok az Unióban a villamosenergia-kínálat 2,7 %-át vették igénybe 2018-ban, és 2030-ra ez a szám eléri a 3,21 %-ot, ha a fejlődés ebben az ütemben folytatódik. Ezt az energiafogyasztást csökkenteni kell. A javaslat és különösen az 1. pillér keretében tervezett létesítmények és kísérleti gyártósorok létrehozása új, alacsony energiaigényű processzorok tervezéséhez, teszteléséhez és validálásához vezet. A processzorok az adatközpontokban a számítási munkaterhet kezelő szerverek alapvető elemei. A nagyobb adatközpontok millió ilyen szervert tartalmaznak, és a processzorok energiafogyasztásának javulása jelentős hatással lehet az adatközpont teljes energiafogyasztására. Az ilyen alacsony energialábnyomú mikrocsipek hozzájárulnak ahhoz is, hogy az Unió vezető szerepet töltsön be a fenntartható digitális technológiák terén. A javaslat hozzájárul az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag azon részeinek célkitűzéseihez, amelyek a tisztább járművek és üzemanyagok technológiasemleges módon történő előmozdítására összpontosítanak. Az új gépkocsikra és kisteherautókra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások felülvizsgálatának célja e járművek üvegházhatásúgáz-kibocsátásának további csökkentése, egyértelmű és reális utat biztosítva a kibocsátásmentes mobilitás felé. A kibocsátásmentes járművek, például az elektromos töltésű járművek iránti fogyasztói kereslet már most is növekszik. Az elektromos töltésű járművek általában több mint kétszer annyi félvezetővel rendelkeznek, mint a belső égésű motorral felszerelt gépjárművek. A fejlett csomagolási technológiák egyre fontosabbak az elektromos járművek növekvő áram- és energiahatékonysági követelményeinek kezelése szempontjából. Ebből következik, hogy ez összhangban áll az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag célkitűzéseivel. A javaslat összhangban van a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervvel, amely kulcsfontosságú értékláncként határozza meg az elektronikát és az IKT-t, és bejelenti a körforgásos elektronikai kezdeményezést, amely magában foglalja „az elektronikára és az IKT-ra – többek között a mobiltelefonokra, táblagépekre és laptopokra – vonatkozó szabályozási [intézkedéseket] a környezetbarát tervezésről szóló irányelv értelmében annak érdekében, hogy az eszközöket energiahatékonyságra és tartósságra, javíthatóságra, korszerűsíthetőségre, karbantartásra, újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra lehessen tervezni”.

Az elektronikus termékek hosszabb ideig történő használatának fenntartása – a tartóssági és korszerűsítési szolgáltatások tervezése révén – csökkenteni fogja a helyettesítési rátát és az új termékek iránti igényt. A mikrocsipanyagok kinyerhetők elektronikus hulladékból; technikailag például lehetséges az összetett félvezető anyagok újrafeldolgozása, bár jelenleg csak nagyon kis mennyiségben. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának kiterjesztésén alapuló, fenntartható termékekre vonatkozó kezdeményezés potenciális eszközt fog biztosítani e követelmények teljesítéséhez. A Bizottság vizsgálja továbbá a fogyasztói elektronikai termékek visszavételi és visszaértékesítési rendszereinek különböző lehetőségeit a működő, használt eszközök kínálatának növelése érdekében.

A digitalizáció és a villamosítás fokozódásával az energiahatékony mikrocsipek más szakpolitikákhoz is hozzájárulnak, többek között az ipari előállításra, a közlekedésre és az energiára vonatkozó szakpolitikákhoz, például az energiaügyi cselekvési terv közelgő digitalizálásához. A félvezető technológiák iránti kereslet egy évtized alatt várhatóan megkétszereződik. Egyre több mikrocsip van beágyazva robotokba és szerszámgépekbe az ipar és a mezőgazdaság területén, valamint szállító járművekbe és egyéb eszközökbe. Mivel a javaslat célja a mikrocsipek és más digitális technológiák intelligens használata, valamint az energiahatékonyabb csipek előállítása, számos ágazati politikával összhangban van, és hozzájárul azokhoz.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

Ez a rendelet két különálló egyedi célkitűzést követ, amelyek alapvető részét képezik az Unió félvezető-ökoszisztémájának megerősítését célzó koherens keret létrehozására irányuló általános célkitűzésének. A rendelet első konkrét célkitűzése, az alapul szolgáló 1. pillér a félvezetőiparban a nagy innovációs kapacitások és a megfelelő technológiai képességek megteremtése az innováció felgyorsítása és az ahhoz való alkalmazkodás érdekében. Emellett a rendelet 2. és 3. pillérének célja az Unió ellenálló képességének és ellátásbiztonságának növelése a félvezető technológiák területén a fejlett félvezetők gyártásába (2. pillér) történő beruházások támogatása és koordinálása, valamint a koordinált nyomon követés és válságreagálás (3. pillér) lehetővé tétele révén.