HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 23.12.2005 
COM(2005) 699 végleges 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 
a költségvetési hatóságnak az általáno s költségvetés alá tartozó garanciák  
2005. június 30-i helyzetér ől 
  
{SEC(2005)1769}  
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
Első rész: Események a 2004. december 31-i jele ntés óta, a kockázati helyzet, és a 
költségvetési garanciák aktiválása ............................................................................................. 3 
1. Bevezetés: M űvelettípusok .......................................................................................... 3 
2. Események a 2004. december 31-i jelentés óta ........................................................... 3 3. Kockázati helyzet......................................................................................................... 4 3.1. A 2005. június 30-án kintlev ő tőke.............................................................................. 4 
3.2. Az uniós költségvetés által viselt éves  maximális kockázat: a 2005. június 30-ig 
folyósított m űveletek (ld. A2 táblázat a mellékletben) ................................................ 5 
3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméle ti maximális kockázat: a 2005. június 30-ig 
kifizetett és eldöntött m űveletek (ld. A3 táblázat a mellékletben)............................... 5 
4. A költségvetési garanciák aktiválása ........................................................................... 5 4.1. Kifizetések készpénzforrásokból ................................................................................. 5 4.2. A garanciaalap aktiválása............................................................................................. 5 5. A Közösség elméleti hitel- és garancianyú jtási képességének elemzése a tagsággal 
nem rendelkez ő államok tekintetében.......................................................................... 6 
6. A Garanciaalap helyzete 2005. június 30-án................................................................ 6 7. Relatív szoliditás .......................................................................................................... 7 
Második rész: A potenciális kockázat ok értékelése: a legfontosabb hitelm űveletekben 
részesülő, tagsággal nem rendelkez ő államok gazdasági és pénzügyi helyzete ........................ 8 
1. Bevezetés ................................................................................................................... .. 8 
2. Tagjelölt országok........................................................................................................ 8 3. Nyugat-balkáni országok ............................................................................................. 8 4. Az új független államok............................................................................................... 9 
 
HU 3   HU Első rész: Események a 2004. dece mber 31-i jelentés óta, a 
kockázati helyzet, és a költ ségvetési garanciák aktiválása1 
1. B EVEZETÉS : MŰVELETTÍPUSOK  
Az uniós költségvetés által viselt kockázat ok különféle hitelnyújtási és garanciális 
műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be: az Eur ópai Közösség által 
makrogazdasági célkit űzésekre nyújtott hitelek (fizetésim érleg-hitelek a tagállamoknak és 
makroszint ű pénzügyi támogatás tagsággal nem rendelkez ő államoknak), illetve 
mikrogazdasági célkit űzésekre irányuló hitelek (Euratom és az Európai Beruházási Bank 
(EBB) hitelei2 tagsággal nem rendelkez ő államoknak). 
2. E SEMÉNYEK A 2004.  DECEMBER 31-I JELENTÉS ÓTA  
A harmadik országoknak nyújtott makroszint ű pénzügyi segítség teki ntetében nem fogadtak 
el új tanácsi határozatot. A Szerbia és Montenegró javára hozott létez ő határozat alapján 15 
millió eurós hitelfolyósítás történt meg. 
A támogatások formájában történt kifizetések ö sszesen 22 millió eurót tettek ki: Bosznia és 
Hercegovina vonatkozásában 15 millió eurót, Tá dzsikisztán vonatkozásában 7 millió eurót. 
Az Euratom tekintetében a Bulgária javára hozott létez ő határozat alapján megtörtént egy 25 
millió eurós hitelfolyósítás (Kozloduy). Ezen túlmen ően Romániának két hitelrészletet 
fizettek ki (Cernavod ă, 100 millió euro és 90 millió euro) egy bizottsági határozat alapján3. 
Az EBB mandátum vonatkozásában 2004. december 22-én4 a Tanács az EBB számára 
nyújtandó közösségi garancia mellett határo zott, ami Oroszországban, Ukrajnában, 
Moldovában és Fehéroroszországban megvaló suló bizonyos projekttípusokhoz nyújtott 
hitelekből származó veszteségek ellen nyújt védelmet; a teljes maximális összeg 500 millió 
euro. 2005. május 23-án a Bizottság úgy határozott, hogy Oroszország és Ukrajna ezen határozat alapján támogatható
5. 
2005. április 12-én a Bizottság elfogadott egy, a küls ő fellépésekre vonatkozó garanciaalap 
létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Eurato m rendeletet módosító tanácsi rendeletr ől szóló 
javaslatot6 az Alap befizetési mechanizmusának vá ltoztatása céljából. Ezen javaslat f ő célja a 
költségvetési eszközök hatékonyabb felhasználásának el ősegítése. A javaslat szerint az alapba 
történő befizetések utólagosan  történnének a kintlev ő garantált hitelö sszegek alapján. 
                                                 
1 Kérjük, vegye figyel embe, hogy a melléklet tartalmazza a Bi zottság munkaanyagát, egy sor részletes 
táblázattal és ehhez a jelentéshez f űzött magyarázó megjegyzéssel. 
2 Az EBB mandátumainak részletei a me lléklet A1 táblázatában szerepelnek. 
3 C(2004)891/2, 2004. március 30.. 
4 HL L 21., 2005.1.25., 11. o. 
5 C(2005)1499. 
6 COM(2005) 130. 
 
HU 4   HU A 2007–2013. évi pénzügyi tervekr ől szóló bizottsági közlemény7 szerint, a tartalék összegét 
elméletileg a jöv őben nem korlátozzák, mivel a garancia alap feltöltése a 4. fejezet 
(külkapcsolatok) alá tartozó köl tségvetési soron történik, ne m pedig úgy, mint jelenleg, egy 
elkülönített tartal ékon keresztül. 
3. K OCKÁZATI HELYZET  
A következ ő kockázatelemzés a kintlev ő tőkére, a közösségi költségvetés által viselt 
maximális éves kockázatra és maximális elméleti éves kockázatra megállapított intézkedéseken alapul (a módszertant a bi zottsági munkaanyag ismerteti). Részletek a 
melléklet A1, A2 illetve A3 táblázataiban találhatók. 
3.1. A 2005. június 30-án kintlev ő tőke 
A teljes kockázat a 2005. június 30-i állapot  szerint 16 333 millió eurót tett ki, a 2004. 
december 31-i 15 284 millió euróval szemben. 
A következ ő táblázat azokat a m űveleteket mutatja be, amelyek hatással voltak a kintlev ő 
tőke összegére a legutóbbi jelentés óta. 
1. táblázat: A 2005. június 30-án kintlev ő összeg*  Millió euro (kerekítve)
A 2004. december 31-én kintlev ő összeg 15 284
Hitel 
visszafizetések   
   E u r a t o m  0
   Makroszint ű pénzügyi 
támogatás (MPT) -38
   EBB -561
Folyósított hitelek    
   Euratom 215
   Makroszint ű pénzügyi 
támogatás 15
   EBB 1 565
Az euro és más valuták közötti  átváltási árfolyamkülönbség -147
A 2005. június 30-án kintlev ő összeg 16 333
* Valamennyi garantált hitel (tagállamok és nem-tagá llamok összesen), kivéve az esedékes, nem teljesített 
kamatokat és a késedelmes fizetéseket. 
 
                                                 
7 COM(2004) 487., 2004.7.14. 
 
HU 5   HU A tagállamokban végzett m űveletek kapcsán a kintlev ő tőke 3 214 millió euro volt 2005. 
június 30-án, a 2004. december 31-i 3 360 millió euróval szemben. 
A nem tagállamokban végzett m űveletek kapcsán a kintlev ő tőke 13 119 millió volt 2005. 
június 30-án, a 2004. december 31-i 11 924 millió euróval szemben. 
3.2. Az uniós költségvetés által viselt éves  maximális kockázat: a 2005. június 30-ig 
folyósított m űveletek (ld. A2 táblázat a mellékletben) 
– 2005 második felére a maximális éves kock ázat összege eléri az 1053 millió eurót.  
– A kockázat a tagállamok vonatkozásáb an 265 millió eurót tesz ki. 
– A kockázat a tagsággal nem rendelkez ő országok vonatkozásában 789 millió eurót 
tesz ki. 
3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti m aximális kockázat: a 2005. június 30-
ig kifizetett és eldöntött m űveletek (ld. A3 táblázat a mellékletben) 
– 2005 második felére az elméleti maximális kockázat 1103 millió eurót tesz ki, és 
becslések szerint 2013-ra, bizonyos feltéte lek mellett, eléri a 3480 millió eurót. 
– Az elméleti maximális kockázat a tagállamok esetében ugyanaz, mint a 3.2. 
bekezdésben ismertetett éves maximális kockázat. 
– A tagsággal nem rendelkez ő államoknál ez 839 millió eurót tesz ki 2005. második 
felére. A kockázat a becslések szerint eléri a 3 253 millió eurót 2013-re. 
4. A  KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁK AKTIVÁLÁSA  
4.1. Kifizetések készpénzforrásokból 
A Bizottság azért folyamodi k készpénzes forrásaihoz8, hogy elkerülje hitelnyújtási m űveletei 
lebonyolításában a késedelmek et és az abból következ ő költségeket olyan esetekben, amikor 
egy adós késedelemben van a Bizottságnak történ ő fizetésben. 
4.2. A garanciaalap aktiválása 
A módosított, 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet létrehozta a küls ő 
fellépésekre vonatkozó garanc iaalapot. A Közösség által nyújtott vagy garantált hitel 
kedvezményezett általi késedelmes visszafi zetése esetén a mulasztás fedezésére a 
garanciaalapot vonják be, a fizetés esedékességét ől számított három hónapon belül9. 
2005 első felében a garanciaalapból nem történt lehí vás, mivel az ilyen hitelek esetében nem 
állt be késedelem. 
                                                 
8 A Közösség saját er őforrásainak rendszerér ől szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról 
szóló, módosított, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikke szerint. 
9 További részletekért lásd a melléklet 2.5 szakaszát. 
 
HU 6   HU 5. A  KÖZÖSSÉG ELMÉLETI HITEL - ÉS GARANCIANYÚJTÁSI KÉPESSÉGÉNEK ELEMZÉSE 
A TAGSÁGGAL NEM RENDELKEZ Ő ÁLLAMOK TEKINTETÉBEN  
A gyakorlatban a garanciaalap mechanizmusa  a Közösség hitel- és garancianyújtási 
képességét a tagsággal nem rendelkez ő államokra korlátozza, mivel az Alap finanszírozását 
szolgáló el őirányzatokat az aktuális pé nzügyi tervekben a garanci aalapra megadott összeg 
korlátozza10. 
A melléklet A4 táblázata a 2005–2006 id őszakra vonatkozóan tartalmaz becslést a Közösség 
hitelnyújtási kapacitására a tagsággal nem rendelkez ő államok tekintetéb en, a garanciaalap 
mechanizmusának megfelel ően. A számítási módszer és a jogszabályi szövegekre való 
hivatkozások nagyobb részletesség gel a mellékletben találhatók. 
A 2. táblázat szerint a nem tagállamokra vonatkozó kintlev ő hitelnyújtási és hitelgarancia-
műveletek 2005. június 30-án összes en 13 245 millió eurót tettek ki. 
2. táblázat: Kintlev ő hitelnyújtási és hitelgarancia-m űveletek nem tagállamoknak millió 
euróban (kerekített összeg)  
1. Kintlev ő tőke, EK (MPT), Euratom 1 576 
2. Kintlev ő tőke, EBB 11 543 
3. Elmulasztott kifizetések 0 
4. Késedelmi kamat 1 
5. Esedékes, nem teljesített kamat* 125 
A 2005. június 30-án kintlev ő összeg 13 245 
 *Esedékes, nem teljesített kamat a garanciaal ap létrehozásáról szóló rendelet értelmében.  
Az Alap forrásai és a t őkekötelezettségek közötti arány, az Al apot létrehozó rendelet szerinti 
értelmezésben 9,8 % volt, ami magasabb, mint  az Alapot létrehozó 2728/94 rendeletet 
módosító 1149/1999 rendeletben meghatározott 9 %-os célérték. A szabályok kimondják, 
hogy az év végén a többletet vissza kell fizet ni egy külön megnevezésre az Európai Unió 
általános költségvetésének jövedelemkimutatásában.  
6. A  GARANCIAALAP HELYZETE 2005.  JÚNIUS 30-ÁN 
2005. június 30-án a garanciaalap 1 298,35 millió eurót tett ki. A következ ő mozgásokat 
jegyezték fel 2005 els ő felében: 
                                                 
10 A 2000–2006 id őszakra szóló pénzügyi tervben szerepl ő éves adat 200 millió  euro 1999-es árakon; 
2005-ben az összeg 223 millió euro. 
 
HU 7   HU – 2005. január 10-én 338 831 402,07 euró t visszafizettek a költségvetésbe, ami az új 
tagállamoknak 2004. május 1-én nyújtott kintlev ő műveletek (3 764 793 356,32 
euro) 9 %-át teszi ki a 2273/2004 rendelet alapján11. 
– a nettó bevétel az Alap eszközeib ől megvalósított befektetésekb ől 25,1 millió euró 
volt a 2005. június 30-i állapot szerint. 
A késedelmes fizetések 2005. június 30-án ö sszesen, vagyis az Argentin Köztársaságra 
kiszabott büntet őkamat 1 718 493, 12 USA dollárt tett ki  (ez az összeg 1 261 649, 75 eurónak 
felel meg). 
7. R ELATÍV SZOLIDITÁS  
Az Alapban 2005. június 30-án lév ő összeg (1 298,35 millió EUR) és az éves elméleti 
maximális kockázat közötti arány a tagsággal nem rendelkez ő államoknak 2004-ben nyújtott 
hitelekre (839 millió EUR) a becslések s zerint 77 % (vö. A3 táblázat a mellékletben12). 
                                                 
11 HL L 396., 2004.12.31. 
12 Kérjük, vegye figyelem be, hogy az elméleti maximális éves  kockázat a 2005. évre, amely az A3 
táblázatban szerepel, csak 2005 2. felére vonatkoz ik. Az összehasonlíthatóság érdekében ez az összeg 
normalizálásra került, 12 hónapos id őszakra, hogy a fenti összehasonlítást el lehessen végezni. 
 
HU 8   HU Második rész: A potenc iális kockázatok értékelése: a legfontosabb 
hitelműveletekben részesül ő, tagsággal nem rendelkez ő államok 
gazdasági és pénzügyi helyzete 
1. B EVEZETÉS  
Az első részben szerepl ő számok tájékoztatást nyújtanak az általános költségvetés által viselt 
kockázat mennyiségi vonatkozásairól.  Ezekhez az adatokhoz azonban a m űvelet típusától és a 
hitelfelvev ő minősítésétől függő kockázati min őségre vonatkozó értékelé snek kell társulnia. 
Az országra vonatkozó kockázatértékelés tá blázatai külön szerepelnek a bizottsági 
munkadokumentumban13. Az elemzés rövid összefoglalása az alábbiakban található. A nem 
tagállamok helyzetét elemz ő szakaszt a melléklet 3.1 pontja tartalmazza. 
2. T AGJELÖLT ORSZÁGOK  
A Bizottság Bulgáriára  vonatkozó el őrejelzése alapján 2005-ben a növekedés 6,0 %-os lesz, 
amely mögött els ősorban az expanzív költségvetési és bérpolitikából ered ő megnövekedett 
hazai kereslet áll. A folyó fizetési mérleg hiánya 2004-ben elérte a GDP 7,4 %-át és 2005-re 
8,5 %-ra való növekedése várható, az import folytatódó er ős növekedése miatt. Az országba 
áramló közvetlen külföldi befektetések (FD I) 2004-ben elérték a GDP 8,4 %-át, miközben az 
ország küls ő adóssága 2004 végére enyhe növekedést mutatott a GDP 63,0 %-ára. 
A román  gazdaságra vonat kozó, 2005–2006 közötti el őrejelzések a gazdaság  5–6 %-os tartós 
növekedését mutatják (a 2004. évi 5,3 %-ot követ ően), valamint a folyó fizetési mérleg 
hiányának további növekedését, amely 2004-be n elérte a GDP 7,5 %-át, ami mögött a GDP 
7,1 %-át kitev ő, jelentős mértékű közvetlen külföldi befektetések, valamint a GDP 37 %-át 
elérő külföldi adóssághányad visszafogott növekedése áll. 
Törökországban  a GDP 8,9 %-kal növekedett 2004-ben. 2005 els ő negyedévében a 
növekedés mértéke 4,8 %-ra lassult le. A Bizottság 2005. évi el őrejelzése 5 %-os 
növekedéssel számol, ami mögött els ősorban a beruházások és a ma gánszféra fogyasztása áll. 
A folyó fizetési mérleg hiánya 2004-ben elérte  a GDP 5,2 %-át és várhatóan 2005-re enyhe, a 
6 %-ot majdnem elér ő növekedést mutat, a megnövekedett energiaárak és a megnövekedett 
importkereslet miatt. Az országba áramló köz vetlen külföldi befektetés ek elérték a GDP 0,5 
%-át és hozzájárultak a külföldi adósság GDP-hez viszonyított arányának 46 %-ra való csökkentéséhez 2004-ben.  
3. N
YUGAT -BALKÁNI ORSZÁGOK  
Bosznia-Hercegovinában  a reál GDP növekedése várh atóan 5 % körül i lesz, 2004-hez 
hasonlóan. 2004-ben a folyó fizetési mérleg hi ánya a GDP 23 %-os szintjén maradt, és 2005-
re várhatóan enyhén cs ökkenni fog, a jelent ős exportnövekedés és a lassúbb importnövekedés 
                                                 
13 SEC(2005) 1769 
 
HU 9   HU miatt. 2004-ben az országba áramló közvetlen kül földi befektetések elérték a GDP 7 %-át. Az 
ország külföldi adóssága 2004 végére folyamat osan csökkent a GDP 30 %-ára, de a teljes 
belföldi adósság a jöv őben valószín űleg jelent ősen növekedni fog a nagyösszeg ű adósságok 
kiegyenlítése miatt.  
A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban  az év első felében a növekedés 3,7 %-os volt, 
ami megfelel a 2005-re 3,7 %-os növekedéssel számoló IMF el őrejelzésnek. A második 
negyedévben a növekedés felgyorsult, els ősorban az ipari és a szolgáltatási ágazatok 
megnövekedett kibocsátása miatt. 2004-ben a fol yó fizetési mérleg hiánya elérte a GDP 7,7 
%-át és 2005-re várhatóan tovább csökken,  a megnövekedett export miatt. 2004-ben a 
közvetlen külföldi befektetések elérték a GDP 2,8 %-át. 2004 végére az ország külföldi 
adóssága a GDP 38 %-ára csökkent. 
2004-ben Szerbia és Montenegró  reál GDP-je 7,2 %-kal növekedett, az IMF el őrejelzések 
alapján 2005-ben 4,6 %-os növekedést jósolnak, ami els ősorban a hazai kereslet élénkülésére 
és a külkereskedelmi mérleg javulására vezethet ő vissza. A folyó fizetési mérleg hiánya 2004-
ben elérte a GDP 13 %-át, amelynek 2005-re  9,5 %-ra való csökkenése várható, az 
exportnövekedés miatt. 2004-ben az országba áramló közvetlen kül földi befektetések elérték a 
GDP 4,3 %-át. 2004 végére az ország külföldi adóssága a GDP 62 %-ára csökkent. 
4. A Z ÚJ FÜGGETLEN ÁLLAMOK  
Örményországban  2004-ben, illetve 2005 elején a r eál GDP növekedés 10 %-hoz közeli 
szinten maradt, miközben a kormány a szegé nység visszaszorítását célzó stratégiának 
megfelelően 2005 folyamán növeli szociális és t őkekiadásait, a költségve tési hiány várhatóan 
a GDP 3 %-a alatt marad. 2004-ben a folyó fizet ési mérleg hiánya a GDP 4,7 %-ára csökkent, 
az örmény központi bank bruttó nemzetközi ta rtalékai körülbelül négy havi importot 
fedeznek. 2005-ben a külföldi államadósság körü lbelül a GDP 29 %-a (ami a 2004. évi 33 %-
ról csökkent). 
Grúziában az olaj és gázvezetékek kiépítése továbbra is hozzájárul a növekedéshez, viszont a 
folyó fizetésimérleg-hiány jelent ős növekedését – 2005-ben a GDP 11,8 %-a a 2004. évi 8,1 
%-hoz képest – okozza (a kiép ítés által támasztott jelent ős importkereslet miatt). 2005-ben 
jelentősen megnövekedtek a kormányzati kiadás ok (szociális programok, védelem, 
infrastruktúra), ami a GDP 4,8 %-os tervezett  költségvetési hiányá t fogja eredményezni. 
2004-ben megnövekedtek a bruttó nemzetközi tartalékok, amelyek körülbelül kéthavi 
importot fedeznek. Grúzia GDP-hez viszonyított állami külföldi adóssághányada 2004 végén 
körülbelül 36 %-os volt (2003-ban 46 %). 
Fehéroroszországban  a GDP növekedés 2004-ben 11 %-os vo lt és 2005-ben várhatóan eléri 
a 9 %-ot (80 %-ot meghaladó halmozott reál GDP növekedést eredményezve 1996 óta). Az állami költségvetés ismét többletet mutatott,  ami 2005 közepére a GDP 2,7 %-ára emelkedett 
a 2004. évi 1,8 %-ról. A GDP-hez viszonyított, els ősorban rövid távú kü lföldi adóssághányad 
alakulása visszafogott volt, 20 % alatti szinten maradt. Ezen ja vulás ellenére, a fehérorosz 
gazdaság számos területe tová bbra is sérülékeny; például a valutatartalékok szintje nagyon 
alacsony, nem elegend ő egyhavi import fedezésére. 
Moldova GDP növekedése, amely 2004-ben meghaladt a a 7 %-ot, 2005-re várhatóan 6 %-ra 
csökken. Az infláció kétszámjegy ű marad. A költségvetés 2005-be n várhatóan többletet mutat 
az importból befolyt magasabb adók miatt. Az átváltási árfolyam felértékelése és a GDP 
 
HU 10   HU növekedés miatt a külföldi adósság várhatóan a GDP-nek csak egyharmadát fogja kitenni 
2005 végére. 
Ukrajnában  a reál GDP növekedés 2004. évi 12 %-os csúcsértékét követ ően 2005-ben 
várhatóan nem lépi túl az 5,5–6 %-os értéket. A kormányzat bevételek beszedésére irányuló 
céljai 2005 els ő felében teljesültek és emiatt valószín űnek tűnik a GDP 2,5 %-át kitev ő 
hiányra vonatkozó el őrejelzés. A fizetési mérleg kedvez ően alakul, mivel a folyó fizetési 
mérleg várhatóan 2005-ben is jelent ős többletet mutat (a GDP 7 %-a a 2004. évi 10,5 %-ot 
követően). A helyi valuta USA dollá rhoz való tényleges kötése tekintetében ez három és fél 
havi importnak megfelel ő devizatartalék gyors felhalmo zódását eredményezi. A külföldi 
államadósság GDP-hez viszonyított hányada 2005 folyamán várhatóan körülbelül 16 %-ra 
csökken (a 2004. évi 19 %-ról). 
Tádzsikisztánban  a gazdaság 2005-ben is folyamatos, jelent ős növekedést mutatott, a 
kedvezőtlen külkereskedelmi környezet visszafogó hatásai ellenére. Az egész évre 
vonatkozóan 7 %-os GDP-növekedés várh ató a 2004. évi 10,6 %-os növekedéshez 
viszonyítva. 2005-re a költségvetési hiány várhatóan a GDP 0,5 %-ára korlátozódik. Az 
Oroszországgal – Tádzsikisztán legnagyobb hitelez ője – és Pakisztánnal megkötött bilaterális 
adósság-megállapodásoknak köszönhet ően a külföldi adósság a 2003. évi GDP 66,3 %-áról 
2004-ben 41,1 %-ra, és 2005-ben tervezett 38,4 %-ra esik. Miután  2004-ben a GDP 4 %-ára 
növekedett, a folyó fizetés i mérleg hiány 2005 els ő negyedévében tovább emelkedett, a 
kereskedelmimérleg-hiány jelent ős megnövekedése miatt.