ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.1.

A helyi önkormányzatok sok tagállamban kereskedelmi tevékenységek kialakításához folyamodnak, és ehhez köztulajdonban lévő erőforrásokat vagy létesítményeket használnak fel. Ez tisztességtelen versenyhez vezethet, ha ehhez még támogatás is párosul. Az étkeztetési ágazatban és az idegenforgalomban tevékenykedő kkv-knak olyan tevékenységekkel kell versenyezniük – például a sportklubok, szabadidős központok stb. étkezdéiben –, amelyek támogatásban részesülnek. A helyi önkormányzatok vagy a tulajdonosai e kluboknak és egyesületeknek, vagy közforrásokat biztosítanak számukra, E klubok gyakran mentesülnek a héa megfizetése alól is, és társadalmi támogatást is élveznek, például önkéntes munka formájában. Ezek a kvázi kereskedelmi tevékenységek (a forgalom és a nyereség szempontjából) gyakran rendes gazdasági vállalkozásként szerveződnek. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel ezt a jelenséget, és vizsgálja meg, hogy ki lehetne-e igazítani az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, vagy ki lehetne-e dolgozni uniós szinten olyan egyéb eszközöket, amelyek szabályoznák e helyi tevékenységeket, amelyeket egyes esetekben akár uniós forrásokkal is támogatnak.
4.7.

A „tárhelyszolgáltatásokkal az online terrorista tartalom terjesztése céljából történő visszaélés” kifejezést fel kell váltani a „propagandacélú tartalom, üzenetek vagy eszközök terjesztése” kifejezés kiegészítésével, és be kell illeszteni a terrorista tartalmakhoz vagy üzenetekhez való hozzáférést biztosító URL címek és információk megemlítését is, mivel ez magában foglalja a keresőmotorokat is.
2.8.

Miközben folytatódik a témába vágó uniós jogszabályok (A munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló irányelv) tanácsi megvitatása, a nők a munkahelyükön továbbra is szenvednek az „anyaságból eredő hátránytól”, így a várandós és gyermekágyas nők is, ami továbbra is számos tagállamban problémát jelent. A foglalkoztatási különbség különösen kiemelkedő az anyák és a gondozási feladatokat ellátó nők esetében. 2016-ban a nem dolgozó nők több mint 19 %-a azért volt inaktív, mert gyerekeket vagy felnőtteket kellett gondoznia. A 6 évesnél fiatalabb gyermeket nevelő nők foglalkoztatási rátája átlagosan 9 %-kal alacsonyabb, mint a gyermektelen nőké, és ez a különbség egyes országokban elérheti akár a 30 %-ot is.
4.2.

A jelenlegi globális gazdasági feltételek azt mutatják, hogy az összekapcsolódó utak fontosabbak a térben meghatározott piacok és az erőforrások eredetének ellenőrzésénél. Ez viszont kiemeli az adott régió globális jelentőségét, a Balti-tengertől kezdve Kelet-Európán és a Fekete-tengeren keresztül egészen a (kelet-)mediterrán térségig. Tekintettel arra, hogy az áruk és a tőke mobilitása egész Európában és Ázsiában kulcsfontosságú a jövőbeli gazdasági (és politikai) rendszer számára, egyre nagyobb az érdeklődés az adott tágabb térség iránt, de növekednek a feszültségek is. Ez is azt erősíti meg tehát, hogy helyénvaló a konkrét makroregionális stratégiák kifejlesztése, valamint azt is igazolja, hogy a stratégiák sikerének globális jelentősége van, és kiemeli a régiókon átnyúló prioritásokat.
Az EGSZB támogatja a tiszta mobilitás fejlesztését a következők révén: alternatív közlekedési módok, beleértve a tömegközlekedést; alternatív meghajtórendszerek valamennyi közlekedési mód területén, beleértve a villamosítást és a fenntartható hidrogént, a gázt és a bioüzemanyagokat a nehéz tehergépjárművek, a hajózás és a légi közlekedés esetében is; valamint a hatékonyság növelése a digitalizálásnak, a villamosításnak és az együttműködő rendszereknek köszönhetően. Ez kisebb környezeti lábnyom mellett jobb és hatékonyabb közlekedési rendszereket tesz lehetővé. Az EGSZB ezért kéri egy új közlekedéspolitikai fehér könyv elkészítését, amely a jelenleg érvényben lévő fehér könyv helyébe léphetne. Az EGSZB rámutat a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra, többek között a közlekedési ágazatra vonatkozó korlátozott ÜHG-csökkentési célokra is, amelyeket az Európai Tanács 2014 októberében fogadott el ( 4 ) . Az adókat és díjakat – beleértve a külső költségek internalizálását is – ösztönzőként kell használni a jobb hatékonyság érdekében. Ezeknek az érintettek számára elfogadhatónak kell lenniük és nem szabad az általános adószintet növelniük.
3.4.

A filantrópia mindenki számára nyitva áll: adni mindenki képes. Már most is egyéni és vállalati adományozók és finanszírozók milliói tevékenykednek Európában minden évben. Az ő esetükben elsősorban olyan, társadalmi kérdésekkel kapcsolatos szenvedélyről, háláról vagy elkötelezettségről van szó, amely kiegészíti a közszféra fellépését. A magánszemélyek és a szervezetek, köztük a vállalatok is számos módon járulhatnak hozzá a közhasznú tevékenységekhez: a filantropikus célú ajándékoktól és adományoktól, vagy a társadalmi hatással járó beruházásoktól kezdve egészen az adományozók által felügyelt alapok, vagy a hosszú távú jövőképpel rendelkező független, magántulajdonú filantropikus szervezetek létrehozásáig.
5.2.

A mesterséges intelligenciával kapcsolatos aggodalmak feltehetően csökkenni fognak, ha bővülnek a felhasználók ismeretei, és ha megértik, hogy mit is jelent az AI, hogyan használható, és miként születnek meg a döntései. Mindez megalapozza majd az AI iránti bizalmat azáltal, hogy az embereket képessé teszi a kritikai gondolkodásra, valamint az olyan alapvető kérdések figyelembevételére, mint az emberi vezérlés elve és az, hogy az emberek továbbra is az életük irányítói maradhatnak. Másfelől a bizalom az olyan nagyon is gyakorlati szempontoktól függ, mint a felhasználóbarátság.
5.1.

stratégiai kommunikációs munkacsoport megerősítése már régóta esedékes. Az EGSZB ezért üdvözli a további munkatársak felvételére és új eszközök alkalmazására vonatkozó terveket, és csatlakozik ahhoz a tagállamok felé irányuló kéréshez, hogy adott esetben ezen a területen is növeljék nemzeti kapacitásukat. Tekintettel arra, hogy bizonyos országokban jelentős erőforrások állnak rendelkezésre a hamis információk generálásához, úgy tűnik, hogy az EU-nak megfelelő válaszra van szüksége; a stratégiai kommunikációs munkacsoport erőforrásainak várható megnövelése csak az első lépésnek tekinthető a későbbi években sorra kerülő további növelés felé. Ahogyan azt korábbi véleményekben ( 5 ) is megfogalmaztuk, amegerősítése már régóta esedékes. Az EGSZB ezért üdvözli a további munkatársak felvételére és új eszközök alkalmazására vonatkozó terveket, és csatlakozik ahhoz a tagállamok felé irányuló kéréshez, hogy adott esetben ezen a területen is növeljék nemzeti kapacitásukat. Tekintettel arra, hogy bizonyos országokban jelentős erőforrások állnak rendelkezésre a hamis információk generálásához, úgy tűnik, hogy az EU-nak megfelelő válaszra van szüksége; a stratégiai kommunikációs munkacsoport erőforrásainak várható megnövelése csak az első lépésnek tekinthető a későbbi években sorra kerülő további növelés felé.
(Your Europe, Your Say – YEYS)

Az EGSZB felhívja a figyelmet saját projektjeire, például a „Te Európád, a Te szavad” ( 19 ) elnevezésű kezdeményezésre, amely az EGSZB interaktív éves ifjúsági rendezvénye. E rendezvénynek köszönhetően minden évben az összes uniós tagállamból és tagjelölt országból 16–18 éves diákok érkeznek két napra Brüsszelbe, hogy bővítsék ismereteiket az EU-ról, és közös ötleteket és állásfoglalásokat fogalmazzanak meg, melyeket ezután továbbítanak az uniós intézményeknek.
4.5

Nagyon szomorú annak a több ezer migránsnak a helyzete, aki életét is kockára téve, konfliktusok és a szegénység elől menekülve átkel a Földközi-tengeren. A politikai következmények azt a téves benyomást keltették, hogy az Unió nem tudja, hogyan kezeljen egy ilyen válságot. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság olyan kiegyensúlyozott, átfogó és közös migrációs politikát akar kidolgozni, amely segít majd az EU-nak abban, hogy kiaknázza a migrációban rejlő lehetőségeket, és közben kezelni is tudja a kihívásokat. Az EGSZB kimondottan támogatja az arra irányuló új európai bizottsági politikát, hogy a jelenlegi demográfiai hanyatlás időszakában Európa továbbra is népszerű célpont maradjon a migránsok számára, de közben visszaszoruljon az irreguláris migráció. Ehhez azonban határozott befogadási és integrációs segítségnyújtási politikák is kellenek.
3.10.

gazdasági szereplőknek a belső tanácsadó csoportokon keresztül immár egy újabb csatorna is a rendelkezésükre áll, hogy helyi szinten felhívják a figyelmet a problémákra, a belső tanácsadó csoportoknak pedig lehetőségük van rámutatni arra, hogy milyen összefüggések lehetnek a szabadkereskedelmi megállapodás által biztosított preferenciális elbánás kihasználásának mértéke és a Piacrajutási Adatbázisban szereplő kereskedelmi akadályok között. Ahogy az egyik közelmúltbeli jelentés is bemutatta kis- és középvállalkozásokat illetően – nehezen mérhető. Az EGSZB azt is megismétli, hogy a gazdasági dimenzió és a vámtételek alkalmazása szorosan összefügg a munkahelyek támogatásával és védelmével. A belső tanácsadó csoportok segítséget nyújthatnak a végrehajtási kérdések közötti prioritások felállításában is. Ahogy azt az Európai Bizottság által a kereskedelem és a beruházások előtt álló akadályokról készített jelentés is bemutatta, a protekcionizmus különböző formákban továbbra is terjed, ami negatívan érinti az uniós érdekelt feleket. Ha a rendelkezések megsértését vagy a végrehajtás optimálistól eltérő szintjét észlelik, akkor aa belső tanácsadó csoportokon keresztül immár egy újabb csatorna is a rendelkezésükre áll, hogy helyi szinten felhívják a figyelmet a problémákra, a belső tanácsadó csoportoknak pedig lehetőségük van rámutatni arra, hogy milyen összefüggések lehetnek a szabadkereskedelmi megállapodás által biztosított preferenciális elbánás kihasználásának mértéke és a Piacrajutási Adatbázisban szereplő kereskedelmi akadályok között. Ahogy az egyik közelmúltbeli jelentés is bemutatta ( 10 ) , esetleg sok esetben nem alkalmazzák a szabadkereskedelmi megállapodások preferenciális vámtételeit, és ennek eredménye – különösen ailletően – nehezen mérhető. Az EGSZB azt is megismétli, hogy a gazdasági dimenzió és a vámtételek alkalmazása szorosan összefügg a munkahelyek támogatásával és védelmével.
„Amint az a 2019. évi országjelentésekben is szerepel, valamennyi tagállamban léteznek a beruházásokat akadályozó tényezők a különböző szakpolitikai területeken”. „Példaként említhetők a magas szabályozási és adminisztratív terhek, a szabályozási keretek kiszámíthatatlansága, illetve a nem kellően hatékony igazságszolgáltatás és közigazgatás” ( 7 ) (a reformok és beruházások elegendő adminisztratív és szakmai kapacitást követelnek meg annak érdekében, hogy a tagállamok el tudják érni a remélt eredményeket), a nehézkes és hosszadalmas engedélyezési eljárások, az oktatási és képzési rendszerek hiányosságaiból fakadó szakemberhiányt nem is említve. A szakemberhiányt több országjelentésben is a beruházásokat akadályozó vagy késleltető tényezőként említik. A pénzügyi rendszer néhány hiányosságára vonatkozóan a közelmúltban tett erőfeszítések és előrelépés ( 8 ) ellenére meg kell említeni azt is, hogy a vállalkozások – különösen a kkv-k – továbbra is nehézségekkel szembesülnek a beruházások finanszírozásához való hozzáférés terén ( 9 ) . Mindezen sebezhetőségek, amelyeknek fontos határokon átnyúló következményei vannak, megfelelő fellépést tesznek szükségessé európai és nemzeti szinten annak érdekében, hogy az Unió és tagállamai visszatérhessenek a válság előtti beruházási szintekhez, és teljesítsék az uniós 2020 stratégiának a vállalkozások kutatási és fejlesztési, valamint a személyzet képzésével kapcsolatban kitűzött céljait.
3.7.

Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság közleményének azt a fontos részét, amely a meglévő akadályok azonosításával foglalkozik. Itt elsősorban az egységes piac előtt álló akadályokról és arról van szó, hogy az egységes piacot tovább kell mélyíteni és fel kell számolni ennek gátjait (részben a jelenlegi adminisztratív és jogszabályi akadályok leküzdése, részben az egységes piacnak a digitális egységes piac és az ehhez kapcsolódó végrehajtási stratégia megvalósításával történő technológiai korszerűsítése révén). A tőkepiacok fejlesztési potenciáljára és ezeknek a tőkepiaci unióba való beépítésére is gondolunk. Vannak akadályok a közlekedési és az energiaipari infrastruktúra integrációja előtt is, illetve rejlenek ebben lehetőségek is, a transzeurópai hálózatok (TEN) fejlesztése formájában, illetve az energiaunióra építve. Fontos szem előtt tartani a humán oldalt és a munkaerővel szembeni képzettségi és készségkövetelményeket (a szociális jogok európai pillérével összhangban), valamint az állami támogatási szabályok összehangolását. A 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belüli szinergiák optimalizálása szempontjából az EGSZB megjegyzi még, hogy biztosítani kell az esb-alapoknak való maximális megfelelést.
1.4.6.

A hajók uniós kikötőkben való CO 2 -kibocsátását is külön nyomon kell követni és jelenteni kell, hogy ösztönzőleg hasson a CO 2 -kibocsátás csökkentése érdekében elérhető intézkedések alkalmazására az uniós kikötőkben, és még inkább felhívja a figyelmet a hajózási eredetű kibocsátásokra.
Az Európai Bizottság COM(2018)819 final javaslata további szabályokat vezet be, amelyek javítani hivatottak a 2017 decemberében elfogadott és 2021. január 1-jén hatályba lépő e-kereskedelmre vonatkozó héacsomag működését. További pontosításokat tartalmaz azon szolgáltatásnyújtók héabesorolását illetően, akik elektronikus felületet használnak az uniós fogyasztók felé történő termékértékesítés elősegítésére, amennyiben ezek a szolgáltatásnyújtók a héairányelv 14a. cikke (2) bekezdésének értelmében értékesítőnek tekintendők, és ezáltal ők felelősek a héa beszedéséért és befizetéséért az adóhatóságok számára. Elvileg a 2006/112/EK héairányelv 369. cikk b) pontja ( 2 ) alapján az egyablakos rendszer csak a határon átnyúló szolgáltatásból, valamint a Közösségen belüli távértékesítésből eredő héa bevallására és befizetésére használható, a belföldi termékértékesítésből származóra nem. Ugyanakkor mivel az elektronikus felület használata által terméket értékesítők különböző tagállamokban tarthatnak árukészletet, amelyekből belföldi termékértékesítést végeznek, az olyan elektronikus felületeket működtető kereskedőknek, akik értékesítőnek tekintendők ezen termékértékesítések vonatkozásában minden olyan EU-tagállamban regisztrálniuk kellene, ahol az eredeti termékértékesítők árukészlettel rendelkeznek és belföldi termékértékesítést végeznek. Következésképpen az Európai Bizottság azt javasolja, hogy ezek a termékértékesítők az olyan belföldi termékértékesítések esetén is alkalmazhassák az egyablakos ügyintézést, amelyek tekintetében a héairányelv 14. cikk a) pont (2) bekezdésének értelmében értékesítőnek tekintendők. Ezért az egyablakos rendszerrel megvalósuló egyszerűsítés az elektronikus felületeknél is megmarad, így a vállalatoknak nem kell további körülményes eljárásokat folytatniuk. Az Európai Bizottság COM(2018)819 final javaslata az egyablakos rendszer elfogadásának támogatásához szükséges különleges szabályokat állapítja meg a jelenlegi jogi keret célzott módosításával.
5.3.

ad hoc teret biztosít a harmonizált szabványok számára is, és realista módon figyelembe veszi a lehetséges hátrányokat és lehetőségeket a belső és a globális piac szempontjából egyaránt. Ez azt is maga után vonja, hogy a fent említett értékelésnek figyelembe kellene vennie a szabványosítás közvetett hatásait is, például a foglalkoztatottság szintjére és a munkavállalók biztonságára gyakorolt hatást Az EGSZB reméli, hogy a társadalmi-gazdasági hatásvizsgálat kiértékelése, amely szerepel az európai szabványosítás 2019-es munkaprogramjában,teret biztosít a harmonizált szabványok számára is, és realista módon figyelembe veszi a lehetséges hátrányokat és lehetőségeket a belső és a globális piac szempontjából egyaránt. Ez azt is maga után vonja, hogy a fent említett értékelésnek figyelembe kellene vennie a szabványosítás közvetett hatásait is, például a foglalkoztatottság szintjére és a munkavállalók biztonságára gyakorolt hatást ( 15 )
4.4.5.

A fenti vélemény azt is megjegyezte, hogy egy „modern és interoperábilis közúti és stratégiai vasúti infrastruktúra kiépítése a Selyemút mentén kiemelt prioritást jelent Kína, az EU és Oroszország számára is. A régió modern és megbízható infrastruktúrára épülő sikeres integrációja komoly lehetőséget kell, hogy jelentsen nemcsak a nagyobb mértékű regionális gazdasági integrációhoz, hanem az emberek mobilitásának és a multikulturális cserekapcsolatoknak az előmozdításához is, ami pedig jobb környezetet teremt a jogállamiság és a demokrácia megerősödéséhez”. A 9. fenntartható fejlesztési cél fényében (Ellenálló infrastruktúra kiépítése, a fenntartható iparosodás ösztönzése, valamint az innováció előmozdítása) ez egyre sürgetőbbé válik.
1.7.

Az EGSZB úgy gondolja, hogy a szabályozási csomagnak sokkal egyszerűbbnek kell lennie, és el kell kerülnie a források mikroszintű kezelését. A bürokratikus eljárások szempontjából különbséget kell tenni a viszonylag kisméretűnek minősülő operatív programok, illetve a sokkal nagyobb programok között. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák azt a jelenlegi jogszabályi keretek között már most is fennálló lehetőséget, hogy egyszerűsített eljárást lehessen bevezetni a kisméretű projektek forrásokhoz való hozzáférése kapcsán. Ugyanakkor arra is ösztönözné az Európai Bizottságot, hogy próbáljon feltárni olyan további lehetőségeket, amelyek révén könnyebbé válna a kisebb szereplők részvétele.
4.5.1.

Az EGSZB szerint továbbra is meg kellene tartani a 868/2004/EK rendeletet úgy, hogy nem biztosítunk kivételeket alóla, mivel ez precedenst teremtene arra, hogy ezt a piacvédelmi eszközt a jövőben is alkalmazhassák. Ráadásul nincs is szükség ilyen mentességre, hiszen maga a rendelet is előirányoz olyan intézkedéseket, amelyeket aktiválni lehet olyankor, amikor az Európai Bizottság szükségesnek tartja azokat ahhoz, hogy semlegesíteni lehessen velük uniós szállítók elleni diszkriminációs intézkedéseket.
4.10.

A halászat és az akvakultúra tápláló élelmiszert és olyan jövedelmeket biztosít, amelyekre nagy szükség van, miközben elősegíti a vidékfejlesztést és potenciálisan védi a környezetet is. Jelenleg a hal adja a globális állatifehérje-ellátás mintegy 17 %-át és az emberi fogyasztásra szánt fehérje 6,5 %-át. Emberek százmilliói számára a hal jelenti a fehérjék és az esszenciális tápanyagok fő forrását. Sok halállomány még ma is túlhalászott és jobb kezelést igényel. A jelentős támogatások a világ számos részén még ma is komoly kapacitásfelesleget tartanak fenn a halászflották terén. Az óceánokat, tengereket és szárazföldi vizeket a jelenleginél sokkal fenntarthatóbb módon kellene használni. Az akvakultúrába, a halászatba és halfeldolgozásba, valamint a hulladékokból és mellékáramokból nyerhető új termékek fejlesztésébe való beruházások alapvetően fontosak a fenntartható élelmiszer-termelés növeléséhez és az élelmezésbiztonság fenntartásához. Kiemelendő, hogy az EU-nak a halak és halászati termékek terén jelentős mértékben negatív a kereskedelmi egyenlege; az EU-ban fogyasztott tengeri eredetű élelmiszerek mintegy 60 %-a importból származik. Ezek az importok nem mindig felelnek meg a fenntartható termelésre és az élelmezésbiztonságra vonatkozó uniós kritériumoknak.
3.6.3.

A fenti 2.3. és 3.6.1. pontban említett európai parlamenti tanulmány a CBI- és az RBI-programok által felvetett másfajta kockázatokra, például a befektetések ilyen jellegű beáramlásának volatilitása miatt kialakuló makrogazdasági kockázatokra, az ingatlanpiaci árak inflációjából fakadó társadalmi-gazdasági kockázatokra, illetve politikai kockázatokra is rávilágít, ideértve az olyan kockázatokat is, mint az uniós intézményekbe vetett bizalom romlása, az uniós állampolgárság jó hírének csorbulása és ily módon az uniós polgárok jövőbeli mobilitásának és szabad mozgásának lehetséges veszélyeztetése. Kiemeli továbbá annak kockázatát is, hogy egyre nagyobb különbséget tesznek a migránsok egyes kategóriái között. Ezért a tagállamoknak fontos tisztázniuk, hogy a várható előnyök és hatások fényében milyen kockázatokat készek vállalni, és az is fontos, hogy rendszeres hatásvizsgálatot végezzenek annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatok helyett az előnyök felé billenjen a mérleg nyelve.
3.6.

Európa olyan földrész, amely vezető szerepet tölt be a természeti erőforrások kitermelésében és felhasználásában, valamint a fogyasztási rátája is magas, és így értékes tanulságokat nyújthat az erőforrás-hatékonyság növelése és a környezetre gyakorolt hatásainak csökkentése érdekében megtett cselekvések és egyéb olyan erőfeszítések tekintetében, amelyek változást akarnak elérni, ideértve a szociális védelem területét is.
1.2.2.

Az Európai Bizottságnak lehetősége van arra, hogy jelenlegi hatásköreivel azt megelőzően is éljen, hogy a tagállamokat szuverenitásuk feladására kéri fel (az egyedi vagy általános áthidaló klauzula útján), konkrétan: — az EUMSZ 194. cikkének (1) bekezdése szerinti konkrétabb eszközök kidolgozása a határokon átnyúló uniós rendszerösszekötő kapacitás növelése céljából, ami az Európai Unió számára „kiemelt kérdés”, — az ösztönzők jelenlegi mechanizmusának átalakítása a termelő/rendszerösszekötő kapacitás fejlesztése céljából; a „nemzeti különbségek ” ösztönzése és mozgósítása ahelyett, hogy egy ezeknek alárendelt helyzetben lenne; az energiaunió és az uniós ipari bázis eredményesebb összekapcsolása; a szabad mozgás és az állami támogatások használatának megerősítése, — a nemzeti energiaadóztatás átláthatóbbá tétele és az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdése szerinti olyan nemzeti döntések hatásainak semlegesítése, amelyek érinthetik az Unió általános érdekeit, azt a tényt is figyelembe véve egyúttal, hogy az állami beavatkozásnak kedvező hatásai is lehetnek, — az uniós energiapiacok olyan módon való átstrukturálása, hogy jobban kezelhetők legyenek az átmenet miatt a fogyasztókat és a vállalkozásokat érintő gazdasági, nemzetközi kereskedelmi és társadalmi problémák; a harmadik országokkal való együttműködésnek egy egységes energiakereskedelmi politikán kell alapulnia, hogy megóvja a tagállamokat a gazdasági piac egyensúlyhiányaitól, valamint elkerülje az EU harmadik országoktól való energiafüggőségét.
1.8.

Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság intelligens értékelési mátrixot vezessen be, amely lehetővé teszi a társjogalkotók és az érdekelt felek által tett érdemi módosítások hatásának dinamikus modellezését azáltal, hogy objektív képet ad egyes olyan paraméterek hatásáról, mint a kibocsátási szintek, a százalékarányok, a mennyiségi küszöbértékek vagy felső határértékek, továbbá a minőségi adatokról is. Ezzel kapcsolatban az EGSZB szorgalmazza, hogy kísérleti jelleggel vezessenek be egy intelligens modellezési projektet.
2.6.

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy ezzel szemben az Európai Unióról szóló szerződés értelmében a szociális politika bizonyos területein továbbra is a Tanácsban történő egyhangú szavazás szükséges. Ezek a következők: a megkülönböztetés elleni intézkedések (EUMSZ 19. cikk (1) bekezdés); a munkavállalók szociális biztonsága és szociális védelme (kivéve a munkavállalók szabad mozgására irányulóan) (EUMSZ 153. cikk (1) bekezdés c) pont); a munkavállalók védelme munkaviszonyuk megszüntetése esetén (EUMSZ 153. cikk (1) bekezdés d) pont); a munkavállalók és munkaadók érdekeinek képviselete és kollektív védelme (EUMSZ 153. cikk (1) bekezdés f) pont), valamint az Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatásának feltételei (EUMSZ 153. cikk (1) bekezdés g) pont). Míg az EUMSZ 19. cikke az Európai Parlament egyetértését írja elő, a 153. cikk (1) bekezdésének c), d), f) és g) pontját illetően nem ez a helyzet.
A polgári légi közlekedésben nem létezik egységes foglalkoztatási modell: míg egyes légitársaságok minőségi munkahelyeket és határozatlan idejű munkaszerződéseket kínálnak, addig egy közelmúltbeli felmérés ( Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market – „Ricardo-tanulmány”) alapján a légi személyzet 9–19 %-a és a pilóták körülbelül 8 %-a állította azt, hogy valamilyen típusú közvetítő szervezeten keresztül foglalkoztatják őket.