HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2014.12.2.  
COM(2014) 717 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, 
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK 
BIZOTTSÁGÁNAK 
2013. évi jelentés a Stabilitási Eszközr ől 
{SWD(2014) 344 final}  
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, 
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁ LIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK 
BIZOTTSÁGÁNAK 
2013. évi jelentés a Stabilitási Eszközr ől 
Tartalomjegyzék 
1. Bevezetés................................................................................................................... ... 3 
2. A Stabilitási Eszköz felépítése..................................................................................... 3 3. A Stabilitási Eszköz alkalmazása................................................................................. 4 
4. A Stabilitási Eszköz át tekintése a 2007–2013 közötti id őszak vonatkozásában.......... 4 
5. A Stabilitási Eszköz  helyzete 2013-ban....................................................................... 5 
6. Reagálás válsághelyzetre vagy kialakulóban lév ő válsághelyzetre (a Stabilitási 
Eszközről szóló rendelet 3. cikke) ............................................................................... 6 
6.1. Hogyan reagált a Stabilitási Es zköz a válságokra 2013-ban?...................................... 6 
6.2. Kik vettek részt a Stabilitási Eszköz  válságreagálási intézkedéseiben? ...................... 8 
7. Támogatás az együttm űködés stabil feltételeinek kere tein belül (a Stabilitási 
Eszközről szóló rendelet 4. cikke) ............................................................................... 9 
7.1. A biztonság és védelem elleni fe nyegetések (a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. 
cikkének 1. pontja)....................................................................................................... 9 
7.2. A vegyi, biológiai, radi ológiai és nukleáris (CBRN) anyagokhoz kapcsolódó 
kockázatok enyhítése (a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. cikkének 2. pontja) 12 
7.3. Válságmegel őzési és válságkezelési kapacitások kiépítése (a Stabilitási Eszközr ől 
szóló rendelet 4. cikkének 3. pontja).......................................................................... 14 
8. Következtetés ............................................................................................................. 18  
HU 3   HU 1. B EVEZETÉS  
A Stabilitási Eszközr ől szóló hetedik – a hatály os jogalap szerinti utolsó1 – éves jelentést a 
Stabilitási Eszköz létre hozásáról szóló rendelet2 23. cikkében el őírt jelentéstételi 
kötelezettségnek megfelel ően terjesztjük az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és 
Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága elé. 
A Stabilitási Eszköz a f őképviselő/alelnök és a fejlesztési biztos felügyelete alá tartozó fontos 
eszköz, amely lehet ővé teszi számukra, hogy er őforrásokkal támogassák azon átfogó uniós 
politikákat, amelyek célja a válságok következ ményeinek és a hosszabb távú biztonsági 
fenyegetéseknek a világszint ű megelőzése, mérséklése és kezelése . A jelentés áttekintést nyújt 
arról, hogy 2013-ban hogyan vették igénybe ebb ől a célból a Stabilitási Eszközt. 
A jelentést három bizottsági szolgálati munkado kumentum kíséri, amelyek átfogó és részletes 
aktualizált információkat tartalmaznak egyrés zt a Stabilitási Eszköz keretében 2013-ban 
indított, illetve 2013-ban folyamatban lév ő, a rendelet 3. cikke szerinti sürg ős válságreagálási 
intézkedések (szolgálati munkadokumentum, 1. és  2. rész), másrészt a Stabilitási Eszköz 
keretében folytatott, a rendelet 4. cikkének 1.,  2. és 3. pontja alá tartozó hosszabb távú 
programok átfogó végrehajtásáról. 
2. A  STABILITÁSI ESZKÖZ FELÉPÍTÉSE  
A Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 3. és 4. cikke meghatározza azokat az intézkedéseket, 
amelyek vonatkozásában a Stabi litási Eszköz igénybe vehet ő. 
A 3. cikk  válsághelyzetben vagy kialakulóban lév ő válsághelyzetben történ ő támogatást 
irányoz el ő. 
A Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. cikke  az eszköz programozható komponensét 
határozza meg, vagyis a Stabilitási Eszköz hoss zabb távú programjait foglalja magában a 
következő három központi terület kapcsán: 
• régiókon átnyúló biztonsági és véde lmi veszélyek (4. cikk, 1. pont), 
• a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokhoz kapcsolódó 
kockázatok enyhítése (4. cikk, 2. pont), valamint 
• válságmegel őzési és válságkezelési kapacitások kiépítése (4. cikk, 3. pont)3. 
                                                 
1 A Stabilitási Eszközt 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig alkalmazták. Az új, a stabilitás és a 
béke elősegítését szolgáló eszköz (az Európai Parlament és a Tanács 2014. március 11-i 230/2014/EU 
rendelete a stabilitás és a béke el ősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról), amelyr ől a külső 
tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszköz ök végrehajtására vonatkozó közös végrehajtási 
szabályok IV. címének 13. cikkében meghatározottak szerint a jöv őben éves jelentéseket nyújtanak 
majd be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, 2014. január 1-jét ől 2020. december 31-ig 
alkalmazandó. 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelete (HL L 327., 
2006.11.24., 1. o.). 
3 A Stabilitási Eszköz békeépítési partnerségeként is ismert. 
HU 4   HU 3. A  STABILITÁSI ESZKÖZ ALKALMAZÁSA  
A Külpolitikai Eszközökért Felel ős Szolgálat (FPI) szorosan együttm űködik az Európai 
Külügyi Szolgálattal (EKSZ), amel y az Európai Unió önállóan m űködő szerve4. Mindkét 
szolgálat Catherine Ashton f őképviselőnek/alelnöknek tartozik elszámolással, aki az FPI 
felügyeletét a Bizottság alelnök eként látja el. A 4. cikk 1. és 2. pontja alá tartozó munka a 
nemzetközi együttm űködésért és a fejlesztésért felel ős biztos felügyelete alatt zajlik. 
A Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 3. cikk e szerinti tevékenység politikai felügyeletét az 
EKSZ látta el, és az intézkedéseket az FPI-vel  közösen dolgozta ki. Az elfogadott fellépések 
végrehajtásáért az FPI felelt. Az EKSZ tová bbá a stratégiai dokumentumok és a többéves 
indikatív programok révén a 4. cikk szerinti tám ogatásnyújtás stratégiai programozását is 
biztosította. A vonatkozó éves cselekvési  programokat a 4. cikk 1. és 2. pontjának 
vonatkozásában a DG DEVCO (Fejlesztési és Együttm űködési Főigazgatóság), a 4. cikk 3. 
pontjának vonatkozásában pedig az FPI  dolgozza ki és hajtja végre. 
4. A  STABILITÁSI ESZKÖZ ÁTTEKINTÉSE A 2007–2013  KÖZÖTTI ID ŐSZAK 
VONATKOZÁSÁBAN  
Hétéves m űködése alatt a Stabilitási Eszköz világszerte  biztosított segítséget a konfliktus- és 
válságmegel őzés, -reagálás és helyreállítás teljes cikl usához, a nemzeti, regionális és régiókon 
átnyúló szinten jelentkez ő biztonsági fenyegetések kezeléséhez, valamint a válságreagálási és 
konfliktusmegel őzési kapacitások kiépítéséhez. 
1. ábra: A Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 3. cikke, valamint 4. cikkének 1., 2. és 3. pontja szerinti 
tevékenységek finanszírozá sa, 2007–2013 között ö sszesen 1,57 milliárd EUR (fin anszírozási juttatás szerint ) 
68%9%17%6%2007–2013
3. cikk
4. cikk, 1. pont
4. cikk, 2. pont
4. cikk, 3. pont
 
A Stabilitási Eszköz rövidtávú válságreagálás i komponense keretében (3. cikk) 2007 és 2013 
között a több mint 70 országra és régióra kiterjed ő mintegy 288 fellépésre 1,08 milliárd 
EUR-t bocsátottak rendelkezésre világszerte . A 2. ábra az erre az id őszakra vonatkozó 
földrajzi lefedettséget mutatja. 
                                                 
4 Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és m űködésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-
i 2010/427/EU tanácsi határozat (HL L 201.) alapján. 
HU 5   HU 2. ábra: A Stabilitási Eszköz válságreagálási komponen sének földrajzi lefedettsége, 2007–2013 (finanszírozási 
juttatás szerint) 
Afrika 
34%
Ázsia és a 
csendes-óceáni 
térség
17%Latin-Amerika 
és a Karib-
térség
9%Közel-Kelet és 
Észak-Afrika
34%Kelet-Európa és 
Nyugat-Balkán
1%Dél-Kaukázus és 
Közép-Ázsia
5%Globális
0%
 
Ugyanezen id őszak alatt hozzávet őleg 502,45 millió EUR-t bocsátottak a Stabilitási Eszköz 
hosszú távú, programozható  elemének rendelkezésére , amely a 4. cikk 1., 2. és 3. pontja 
alá tartozó fellépéseket fogja össze. Az 1. ábra szemlélteti, hogy ebben az id őszakban miként 
oszlott meg a finanszírozás a válságreagálás i intézkedések (3. cikk) és a hosszabb távú 
programok (4. cikk) között. 
5. A  STABILITÁSI ESZKÖZ HELYZETE 2013- BAN 
A Stabilitási Eszköz keretében 2013-ban rendelkezésre álló és teljesen lekötött 309,3 millió 
EUR  összegű költségvetést5 az alábbiakra fordították: 
• 210,7 millió EUR-t válsághelyzetekre és kialakulóban lév ő válsághelyzetekre 
(3. cikk), 
• 30,3 millió EUR-t a régiókon átnyúló fenyegeté sekre való reagálásra (4. cikk, 
1. pont), 
• 44,3 millió EUR-t a CBRN-nel kapcsola tos kockázatok mérséklésére (4. cikk, 
2. pont), valamint 
• 24 millió EUR-t válságmegel őzési és válságkezelési ka pacitások kiépítésére (4. 
cikk, 3. pont). 
A Tanács a Politikai és Biztonsági Bizottságho z eljuttatott feljegyzések útján rendszeresen 
tájékoztatást kapott a 3. cikk szerinti új válságreagálási intézkedések tervezésér ől és a 
folyamatban lév ő intézkedések végrehajtására vona tkozó aktuális információkról. A 
Stabilitási Eszköz demokratikus ellen őrzésének keretében az Európai Parlament külügyi 
bizottságán belül létrejött, konf liktusokkal, valamint biztonsági és fejl esztési kérdésekkel 
foglalkozó munkacsoport az év folyamán 6 politikai szint ű háromoldalú egyeztetést tartott a 
Bizottság és az EKSZ képvisel őinek részvételével, t ovábbá 15 technikai jelleg ű ülésre is sor 
került. 
                                                 
5 Lásd az e jelentést kísér ő bizottsági szolgálati munkadokumentum ot: „Stabilitási Es zköz: a 2013. évi 
kötelezettségvállalások és kifizetések áttekintése”. 
HU 6   HU A 3. ábra a földrajzi eloszlás  kapcsán bemutatja a Közel-Keleten, valamint Észak-Afrikában 
és a Szubszaharai-Afrikában a Stabilitási Eszközb ől e régiók elhúzódó váls ágai miatt nyújtott, 
folyamatban lév ő tekintélyes mérték ű támogatást. 
3. ábra: A Stabilitási Eszköz új válságreagálási fellé péseinek földrajzi lefedettsége, 2013 (finanszírozási 
juttatás szerint) 
Afrika 
34%
Ázsia és a csendes-
óceáni térség
14%
Latin-Amerika és a 
Karib-térség
10%Közel-Kelet és 
Észak-Afrika
38%Kelet-Európa és 
Nyugat-Balkán
1%Dél-
Kaukáz
us és 
Közép-
Ázsia
2%Globális
<1%
 
Az alábbi két szakasz konkrét példákat muta t be a Stabilitási Eszköz 2013. évi projektjei 
közül. 
6. R EAGÁLÁS VÁLSÁGHELYZETRE VAGY KIALAKULÓBAN LÉV Ő VÁLSÁGHELYZETRE 
(A STABILITÁSI ESZKÖZR ŐL SZÓLÓ RENDELET 3. CIKKE ) 
6.1. Hogyan reagált a Stabilitási Eszköz a válságokra 2013-ban? 
2013-ban a Stabilitási Eszköz keretében 216,6 millió EUR6-t kötöttek le mintegy 45 rövid 
távú válságreagálási intézkedésre . A közel-keleti és észak-af rikai régióban továbbra is 
támogatták az elhúzódó szír iai válságra és a szomszédos országokban érezhet ő átgyűrűző 
hatásokra adott választ. A Szubszaharai-Afrika egészében nyújtott támogatás is nyilvánvaló volt, tükrözve a régiószerte tapasztalható bizonytalan polit ikai helyzetre és biztonsági 
veszélyekre való uniós reagálást. Délkelet-Ázs iában pedig folytatódott a békefolyamatok és a 
jogállamiság kialakítása terén nyújtott támogatás. 
A Stabilitási Eszköz 2013-ban végrehajtás alat t álló összes intézkedésének részletes 
ismertetését az éves jelentést kísér ő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza. A 
2013-ban végzett tevékenységek szemléltetéseké nt néhány fellépésen keresztül bemutatjuk, 
hogy milyen széles kör ű és különféle típusú válságok kapcsán vették igénybe a Stabilitási 
Eszközt a világ számos pontján: 
Szíria : A szíriai elhúzódó válság kapcsán Szírián belül és a szomszédos országokban egyaránt 
folytatódott a Stabilitási Eszköz keretében nyú jtott támogatás. Törökországban, Irakban, de 
legfőképpen Jordániában és Libanonban a Stabilitá si Eszköz fontos szerepet játszott a 
hatóságok támogatásában, hogy azok fogadni tudják  és el tudják helyezni az egyre nagyobb 
számban érkez ő szíriai menekülteket. A menekültek is közvetlen segítséget kaptak, például a 
készpénzben nyújtott lakbértámogatás és az él etkörülmények – többek között a táborok 
irányítási struktúrájának – jav ítása révén, továbbá alternatív oktatásban és pszichoszociális 
támogatásban részesültek. Libanonban a Stabilitási Eszköz keretében jelent ős támogatást 
                                                
 
6 Ez az összeg tartalma z 6 millió EUR összeg ű 2012-ről áthozott, illetve 2013-ból visszatérített 
pénzeszközt. 
HU 7   HU nyújtanak a helyi egészségügyi ágazatnak, am elyre a menekültek nagy számából adódó 
további igények miatt nagy nyomás nehezedik.  
Szírián belül egyértelm űen nagyobb kihívást jelent a nem humanitárius támogatáshoz való 
hozzájutás és az azzal kapcsolatos egyéb felté telek biztosítása. Mindamellett a Stabilitási 
Eszköz keretében az els ődleges egészségügyi ellátás nyújtása, az élelmiszer-biztonság javítása 
és az alapfokú oktatás biztosítása révén sikerü lt némi közvetlen támogatást is megvalósítani. 
Mali : A Stabilitási Eszköz az els ő olyan eszközök egyike volt, amelyeket az Unió 2013 elején 
a mali válságra adandó szélesebb kör ű uniós válasz részeként alkalmazni tudott. A Stabilitási 
Eszköz keretében egy 20 millió EUR összeg ű támogatási csomag révén nyújtottak segítséget 
elsősorban a biztonság és jogérvényesülés meger ősítéséhez, az ország északi részében a mali 
állam jelenlétének visszaállításához  és a választási folyamat els ő szakaszaihoz. Ez a csomag 
kiegészítette a többi uniós esz köz által nyújtott támogatást, különösen a Stabilitási Eszköz 
hosszú távú terrorizmus elleni Száhil projek tjét, a két KBVP-missziót (uniós kiképzési 
misszió a mali hadsereg számára és az EUCAP S záhil), valamint az EFA Afrikai Békekeretén 
keresztül az AFISMA-misszióho z nyújtott uniós támogatást. 
Niger:  2013 folyamán az Észak-Maliban zajló lá zadás és katonai konfliktus miatt fokozódtak 
a biztonsági veszélyek Nigerb en. A helyzetet tovább súlyos bította, hogy az elmúlt évek 
folyamán csak Líbiából a becslések szer int 250 000 gazdasági mi gráns, köztük egykori 
harcosok és zsoldosok érkeztek Nigerbe. A Stabilitási Eszközb ől nyújtott, Niger és Mali 
északi régióinak biztonságára és stabilizálására irányuló meglév ő támogatásra építve további 
támogatásról állapodtak meg, hogy segítség et nyújtsanak az  önkormányzati rend őrséghez, a 
jövedelemtermel ő tevékenységekhez, valamint a regi onális és orszá gos hatóságok által 
elindított, a békét és megbékélést célzó k ezdeményezésekhez. Ezek az intézkedések 
hozzájárulnak a Száhil övvel kapcso latos uniós stratégia célkit űzéseinek megvalósításához, 
kiegészítik az uniós fejlesztési támogatást és  humanitárius segélyt, továbbá szinergiát 
teremtenek a KBVP EUCAP Száhil Niger missziójával. 
Közép-afrikai Köztársaság: A 2013. márciusi államcsínyt követ ően a helyszínen kialakult új 
helyzetet figyelembe véve kiszélesítették a St abilitási Eszköz kere tében a Közép-afrikai 
Köztársaságban végzett tevé kenységek körét. Ezt a következ ők révén érték el: támogatási 
csomagot nyújtottak a polgári biztonsági er őknek, ami a kés őbbiekben a biztonsági ágazat 
reformjával kapcsolatos átfogó er őfeszítéseket is el ősegítheti; támogatták a médiát, hogy 
Banguiban és a tartományokban objek tív és a konfliktusrendezést el őmozdító, átfogó 
információk álljanak rendelkezésre; emberi jogi megfigyel ő missziókat küldtek a helyszínre; 
valamint a civil társadalmi er őfeszítések révén ösztönözték a köz össégek közötti párbeszédet. 
Elefántcsontpart: A kormány lefegyverzésre, leszerel ésre és újrabeilleszkedésre 
(Disarmament, Demobilisation, Reintegrat ion – DDR) vonatkozó 2012-es politikáját 
végrehajtó nemzeti hatóság létrehozását követ ően az Unió a Stabilitási Eszköz intézkedései 
révén támogatást nyújtott, amely a következ őket foglalta magában: kapacitásépítés és 
technikai segítségnyújtás, ideért ve a leszerelt volt ha rcosok orientálását és felkészítését a 
újrabeilleszkedésre; támogatás hozzávet őleg 5 000 korábban leszerelt harcos gazdasági és 
szociális újrabeillesz kedéséhez, ezzel párhuzamosan pe dig segítségnyújtás a befogadó 
közösségek számára, hogy kedvez ő környezetet teremtsenek az  újrabeilleszkedéshez; 
valamint a DDR program szoros és rendszere s nyomon követése annak biztosítása érdekében, 
hogy a részvételen alapuló megközelítés a befoga dó közösségek és a volt harcosok igényeit 
egyaránt kielégítse. 
HU 8   HU Burma/Mianmar : A békefolyamathoz nyújtott korábbi és még mindig folyamatban lév ő 
támogatáson – többek között a mianmari béke központ 2012-es létrehozásán –, valamint az 
elnöki hivatal és Ang Szán Szu Csí részér ől történt megkeresésen felül, továbbá a Külügyek 
Tanácsának 2013. áprilisi következtetéseivel össz hangban az Unió kapacitásépítési támogatást 
kezdeményezett a mianmari rend őri erők számára, hogy javítsák az emberi jogok rend őrök 
általi tiszteletben tartását, valamint a rend őri erők elszámoltathatóságát és 
professzionalizmusát a tömegkezelés és a közösségi rendészet területén. 
6.2. Kik vettek részt a Stabilitási Eszk öz válságreagálási intézkedéseiben? 
Az intézkedéseket az uniós intézményekke l és tagállamokkal, valamint különféle 
partnerekkel, így például a ci vil társadalommal, a közigazgat ásokkal, harmadik országokkal 
és másokkal szoros együttm űködésben készítették el ő. Az uniós küldöttségek kulcsszerepet 
játszanak a korai el őrejelzésben, valamint a reagálás kezdeti koncepcióinak és lehet őségeinek 
kidolgozásában. Az új intézkedések nagy obb részének végrehajtását 2013-ban is 
„továbbadták”7 az érintett helyszíneken m űködő uniós küldöttségeknek, amelyek helyi 
igényekkel és követelményekkel ka pcsolatos ismeretei nélkülözhetetlenek a tevékenységek 
sikeréhez. Ez lehet ővé teszi hogy a szerz ődéseket id őben megtárgyalják a végrehajtó 
szervekkel, és hogy a gyakran érzékeny projektek végrehajtá sát a helyszínen kövessék 
nyomon. Ennek eredményeként a Stabilitási Eszköz 2013. évi tevékenysége során a 
kötelezettségvállalások 62 %-áért és a kifizetések 80 %-áért az uni ós küldöttségek feleltek. 
Az alábbi 4a. és 4b. ábra a Stabilitási Eszköz 3. cikk szerinti válságre agálási intézkedéseinek 
végrehajtásával foglalkozó partnerek körét mutatja 2007-t ől 2013-ig. A lehetség es végrehajtó 
partnerek körét gyakran az a dott szervezetek vagy szerepl ők határozzák meg, mivel olyan 
szakértelemmel rendelkeznek, valamint az e gyes országokban való jelenlétük annyira er ős, 
hogy kiépült megbízható helyi hálózataikon keresz tül gyors reagálásra képesek a Stabilitási 
Eszköz m űködését övez ő változékony körülmények közepette . Az ENSZ-család továbbra is 
jelentős végrehajtó partnernek számít, csakúgy, mint a nem kormányzati szervezetek. 
Ezenfelül 2013-ban a tagállami ügynökségekkel is fokozódott az együttm űködés. 
4a. ábra: A Stabilitási Eszköz válságreagálással kapcsol atos végrehajtó partnerei, 2007–2013 (finanszírozási 
juttatás szerint) 
ENSZ-
ügynökségek
46%
nemzetközi és 
helyi NGO-k
25%más nemzetközi 
szervezetek
19%magánszektor
2%uniós tagállami 
szervek
8%
 
                                                 
7 Az uniós források felhasználásáért vállalt jogi és pénzügyi felel ősséget, ideértve a szerz ődések 
aláírásának és adott esetben azok módosításának hatáskörét az Európai Bizottság brüsszeli központja az 
érintett uniós küldö ttségre ruházza át. 
HU 9   HU 4b. ábra: A Stabilitási Eszköz válságreagálással kapcs olatos végrehajtó partnerei, 2013 (finanszírozási 
juttatás szerint) 
ENSZ-
ügynökségek
41%
nemzetközi és 
helyi NGO-k
22%
más 
nemzetközi 
szervezetek
13%magánszektor
3%uniós tagállami 
ügynökségek
20%harmadik 
országok 
kormányai és 
ügynökségei
1%
 
7. T ÁMOGATÁS AZ EGYÜTTM ŰKÖDÉS STABIL FELTÉTELEINEK KERETEIN BELÜL (A 
STABILITÁSI ESZKÖZR ŐL SZÓLÓ RENDELET 4. CIKKE ) 
A 4. cikk alapján, vagyis stabil együttm űködési feltételek melle tt nyújtott támogatások 
esetében a Bizottság biztosítja az éves programozás el őkészítését és a támogatás kezelését. A 
Stabilitási Eszköz 2013-as éves cselekvési programjait a következ ő ütemezésben fogadták el: 
a 4. cikk 1. és 2. pontja szer inti programot 2013 júliusában8, míg a 4. cikk 3. pontja szerinti 
programot 2013 márciusában. Az ezen éves jelentés hez csatolt II. számú bizottsági szolgálati 
munkadokumentum részletesen bemutatja az  egyes cikkek szerinti tevékenységek 
végrehajtásával kapcsolatos aktualizált információkat. 
7.1. A biztonság és védelem elleni fe nyegetések (a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 
4. cikkének 1. pontja) 
A régiókon átnyúló fenyegetésekkel ös szefüggésben kidolgozott programok a 
kapacitásépítésre összpont osítanak, szoros együttm űködésben a kedvezményezett 
országokkal. A biztonsági kapacitásokat jellemz ően nemzeti és regionális szinten er ősítik 
azzal a céllal, hogy hatékony globális és régiókon átnyúló együttm űködést tegyenek lehet ővé. 
2013-ban 74 millió EUR-t kötöttek le, a kifizetések összesen körülbelül 44 millió EUR-t 
tettek ki. 2013 végére a szakért ői támogatási eszköz9 keretében az uniós tagállamok félállami 
és állami szervezetein ek több mint 100 szakért ője bocsátotta rendelkezésre szakismeretét és 
szaktudását, továbbá technikai inputot nyúj tott a Stabilitási Eszköz intézkedéseinek 
azonosításához és részletes te rvezéséhez. Ez magában fogla lta a 2013-as éves cselekvési 
programot, valamint el ősegítette a korábbi éves cselekvési programokban elfogadott 
fellépések teljes kör ű végrehajtását. A következ ő szakaszokban bemutatjuk az érintett 
területeken megvalósított kiemelked ő tevékenységeket: 
• A kokainútvonal-program  (2009 óta 35 millió EUR) 38 afrikai (f őleg nyugat-
afrikai), latin-amerikai és karibi országra  terjed ki, és az útvonal teljes hosszán 
                                                 
8 A 2013. december 23-án jóváhagyott éves  cselekvési program módosított változata. 
9 A szakért ői támogatási eszköz keretszerz ődés az uniós tagállamok állami vagy félállami szervezeteinek 
szakértőit veszi igénybe. 2008 óta 17 tagállamban m űködő kb. 60 szervezet szakért ői több mint 100 
missziót hajtottak végre. 
HU 10   HU támogatja a szervezett b űnözés és a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemhez 
szükséges partnerországi kapacitásokat, kiemelt figyelmet fordítva a tiltott kábítószer-kereskedelem megakadályozására,  a pénzmosás elleni küzdelemre és az 
információk megosztására. Két új szerz ődés aláírására került sor, hogy az 
elkövetkez ő három évben új afrikai és latin-am erikai országokra terjesszék ki az 
AIRCOP-projekt földrajzi hatályát , valamint hogy a nyugat-afrikai rend őrségi 
információs rendszer (WAPIS) megkezdhesse m űködését az els ő öt kísérleti 
országban. 
• Folytatódott a heroinút vonalon zajló szervezett b űnözés elleni küzdelem is. A 
heroinútvonal-program  keretében 15 ázsiai, közép-ázsiai, kaukázusi, fekete-tengeri 
és nyugat-balkáni országban folytattak id evágó tevékenységeket. A heroinútvonal-
program két szakaszból áll, amelyek jelenl eg párhuzamosan zajlanak: az egyik egy 
négy komponensb ől álló projekt, amely te vékenységeinek középpontjában 
Afganisztán és Pakisztán áll, a másik pedig három különálló projektet foglal 
magában. 2013-ban a program második szakas zának keretében két új projekt indult. 
Az egyik célja, hogy meger ősítse a bűnüldöző hatóságok közötti operatív szint ű 
együttműködést, mindenekel őtt Közép-Ázsiában. A másik projekt a heroinútvonal 
mentén fekv ő országokban folyó emberkereskedelem problémájával foglalkozik, 
tevékenységeinek középpontjába n pedig az áll, hogy meger ősítse Azerbajdzsán, 
Bosznia-Hercegovina, a Moldovai Köztársa ság és Törökország kapacitásait az 
adatok és hírszerzési információk gy űjtése, elemzése és szisztematikus megosztása 
terén. 
• A 22 millió EUR összeg ű költségvetéssel rendelkez ő, kritikus tengeri útvonalakra  
vonatkozó program 25 part menti országot fed le a szélesebb értelemben (vagyis 
Délkelet-Ázsiával együtt) vett Indiai-ó ceánon és a Guineai-öbölben. A tengeri 
közlekedés biztonságának érdekébe n a program a tengeren elkövetett 
kalóztámadások és fegyveres rabl ások elleni küzdelem révén er ősíti ezen országok 
információmegosztási kapacitásait és tengeri b űnüldözési hatásköreit, valamint a 
tengerhajózási biztonság egyéb aspektusait. 
• Az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájával összhangban 2013-ban is 
folytatódott a terrorizmus elleni , nemzeti és regionális szint ű projektek támogatása. 
A terrortámadásokra adandó válaszokk al, a nyomozási technikákkal, az 
információgy űjtéssel és -felhasználással, valamint a terrorizmus elleni jogi 
eljárásokkal kapcsolatos ké pzés elindításával Malib an érdemben is megkezd ődött a 
Nigert, Malit és Mauritániát célzó „Contre Terrorism Sahel” projekt végrehajtása. A 
terveknek megfelel ően 2014 elején kezd ődött egy új projekt a 
terrorizmusfinanszírozás ellen Afrika s zarván és Jemenben, ezzel párhuzamosan 
pedig szerz ődést ítéltek oda egy új, az er őszakos széls őségesség elleni küzdelemmel 
kapcsolatos projektre Afrika szar ván. A Pakisztánnal folytatott együttm űködés az 
erőszakos széls őségesség elleni küzdelemmel kapcso latban újabb támogatást kapott, 
amely 2014-ben válik elérhet ővé, a Pandzsáb tartomány büntet ő igazságszolgáltatási 
rendszerének nyújtott meglév ő támogatást kiegészítend ő. Az Unió Délkelet-
Ázsiában a Stabilitási Eszköz keretében részt vesz egy közös EU–UNODC (az ENSZ 
Kábítószer- és B űnügyi Hivatala) terrorizmus elleni kezdeményezésben. A Stabilitási 
Eszköz keretében a fennálló helyzet feltérképezése révén a Máltán található igazságszolgáltatás és jogállamiság in tézetének is támogatást nyújtottak, hogy 
információszolgáltatás révén járuljanak hozzá az intézet terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos jöv őbeni munkájához. A nigériai nemzetbiztonsági 
HU 11   HU tanácsadó hivatalával együttm űködésben tanulmány készü lt a Boko Haramról. Végül 
pedig kidolgozták az er őszakos széls őségesség elleni küzdelemre vonatkozó 
projektek el őkészítésével kapcsolatos, az unió s küldöttségek és a tagállami 
nagykövetségek személyzetének szól ó bizottsági képzést. Az els ő képzést 
Nairobiban tartották 2013 decemberében, és 2014-ben további képzésekre kerül sor 
Afrikában és Ázsiában. 
• Az Európa Tanáccsal együttm űködésben 2013 végén megkezd ődött a 
számítástechnikai b űnözéssel  kapcsolatos új intervenció végrehajtása. A 
számítástechnikai b űnözés elleni globális fell épés (GLACY) célja, hogy el őmozdítsa 
a számítástechnikai b űnözésről szóló budapesti egyezményhez való csatlakozást és 
lehetővé tegye a büntet ő igazságszolgáltatási ható ságok számára, hogy ezen 
egyezmény alapján bekapcsolódjanak a számítástechnikai b űnözéssel és elektronikus 
bizonyítékokkal kapcsolatos nemzetközi együttm űködésbe. 
• A kiberbiztonsággal kapcsolatban kísérleti projekte t dolgoztak ki, amely a tervek 
szerint 2014 elején indu lt el. A projekt célja, ho gy fejlessze a kritikus 
számítástechnikai infrastruktúrák ellená lló képességét, valamint a nemzetközi 
standardokkal összhangban el őmozdítsa a nemzeti jogalkotást a kiválasztott 
országokban. 
• Azzal a céllal, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási, ellen őrzési és b űnüldözési 
hatóságok hatékonyan tudjanak reagálni a hamisított gyógyszerek  gyártására és 
kereskedelmére, a közegészségügyre jelentett veszély kezelése érdekében új intervenciót dolgoztak ki, amellyel kapcsolatban megtörtént a szerz ődéskötés, és a 
végrehajtás várhatóan 2014-ben megkezd ődik. A projekt kereté ben biztosítják a 
műveleteknek a megfelel ő nemzeti és szub-/transzregionális szinten történ ő hatékony 
végrehajtásához szükséges jogi keretet és ka pacitásokat, földrajzilag pedig a projekt 
Ghánára, Szenegálra, Jordániára, Marokkór a és Kamerunra össz pontosul majd, mivel 
ezen országok politikai elkötelezettség et mutatnak a hamisított gyógyszerek 
jelentette kihívások kezelése iránt. 
• A kézi- és könny űfegyverek (SALW) tiltott felh almozása és kereskedelme  elleni 
küzdelem érdekében és destabilizáló hatása inak kezelése céljából egy, az UNODC 
(az ENSZ Kábítószer- és B űnügyi Hivatala) által végrehajtott kezdeményezés révén 
több mérföldk őnek számító eredményt is megva lósítottak. Az UNODC az Egyesült 
Nemzetek keretében létrejöt t, a nemzetközi szervezett b űnözés elleni egyezmény és 
annak a l őfegyverekr ől szóló jegyz őkönyve meger ősítését és végrehajtását 
előmozdító hivatal. Az INTERPOL álta l végrehajtott iARMS projekt az els ő szakasz 
(2011–2012) sikeres lezárását követ ően a második szakaszába (2012–2013) lépett. 
Afrikában 2013 júniusában lezárult a kenya i Nairobiban található, kézifegyverekkel 
foglalkozó regionális központna k nyújtott támogatás els ő szakasza, és megkezd ődött 
a második szakasz, amely 3 évig tart. Közép-Amerikában a végrehajtás második évébe lépett a kézi- és könny űfegyverek ellen őrzésének közép-amerikai programja 
(CASAC) javára nyújtott támogatás másodi k szakasza, amelyet a Közép-amerikai 
Integrációs Rendszer (SICA) Bizt onsági Bizottsága hajt végre. 
HU 12   HU 7.2. A vegyi, biológiai, radiol ógiai és nukleáris (CB RN) anyagokhoz kapcsolódó 
kockázatok enyhítése (a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. cikkének 2. 
pontja) 
A CBRN-program a véletlen, természeti vagy szándékos, CBRN-nel kapcsolatos 
problémákból ered ő kockázatokat fedi le, és célja a védelmi és biztonsági kultúra javítása a 
bevált módszerek terjesztése, valamint a biztonsági kérdések  fokozott tudatosítása révén. 
2010 előtt a különböz ő területeket külön kezelték.10 A CBRN-program regionális stratégiával 
rendelkezik és csak kivételesen foglalkozik kétoldalú projektekkel egyetlen országon belül (a 
kivételek közé tartozik Afganisztán és Pakisztán a vegyi anyagok, a biológiai biztonság és a 
biológiai védelem tekintetében). 
A CBRN-nel kapcsolatos „kiválósági központok”  fokozatosan egységes és integrált 
platformmá válnak a határellen őrzés/tiltott kereskedelem, az exportellen őrzés, a biológiai 
védelem és biztonság stb. va lamennyi területét érint ő fellépések, így többek között a polgári 
védelmi intézkedések (veszélyhel yzeti tervezés, válságfelkészültség és -reagálás) számára. A 
kezdeményezést az EKSZ-szel szoros együttm űködésben hajtják végre az ENSZ Régióközi 
Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézete (UNICRI) segítségével. A kezdeményezés technikai 
támogatását az Európai Bizottság Közös Kutató központja biztosítja. E kiválósági központok 
célja, hogy testre szabott segítségnyú jtási csomagok kidolgozása révén el őmozdítsák a 
CBRN-nel kapcsolatos kockázatcsökkent ési politikákat. E politikák jelent ős eszközként 
szolgálnak majd a kapacitásépítéshez és a koherens regionális politikák kidolgozásához, 
valamint e területen a nemzeti és regi onális képességekkel kapcsolatos együttm űködés 
erősítéséhez. Az Unió 2012-ben a következ ő helyszíneken hozott létr e kiválósági központot: 
Délkelet-Ázsia (Fülöp-szigete k), Délkelet-Európa/Dél-Kauk ázus/Ukrajna (Grúzia), Észak-
Afrika (Algéria), Afri ka atlanti-óceáni régi ója (Marokkó), Közel-Kelet (Jordánia), valamint 
Kelet- és Közép-Afrika (Kenya). 2013-ban a kiválósági központok öt  regionális titkársága 
már működött és további négyet hivatalosan megnyitottak. Ezenfelül kapcsolatot létesítettek 
közép-ázsiai országokkal és az Öböl-menti Együttm űködési Tanács országaival. 2013-ban a 
Bizottság a kiválósági központok kezdemény ezés partnerországaival igényfelmérés és 
fenyegetettségértékelés kidolgozását k ezdte meg, hogy azonosítsák az országok f őbb CBRN-
igényeit. Az értékeléseket követ ően nemzeti CBRN cselekvési terveket állítanak össze, hogy 
segítsék az érintett országok cselekvési prioritásainak meghatározását. A kiválósági 
központok régióiban a jöv őbeni projektmeghatározás ezeken a prioritásokon alapul majd. 
Az elindított f őbb CBRN-kiválósági központ projektek  magukban foglalják a 
következőket: a Közel-Keleten az ammani kiválósági  központ projektet készített a CBRN-
katasztrófák esetén az azonna li beavatkozást végrehajtó pol gári személyzet (HAZMAT) 
képzésére vonatkozóan. Az afrikai atlanti-óceán i régió rabati kiválósági  központja a biológiai 
és kémiai veszélyes hulladékokkal kapcsolatos proj ektet indított el, amel y az afrikai atlanti-
óceáni régióból hét partnerországot és Tunézi át foglalja magában. Egy másik, a rabati és a 
nairobi kiválósági központ veze tésével megvalósuló projekt a partnerországokat segíti majd 
abban, hogy kiépítsék és meger ősítsék a jogalkotást, valami nt nemzetközi kötelezettségeik 
teljesítése érdekében hatékony végrehajtási  intézkedéseket dolgozzanak ki. Ebben a 
projektben kilenc ország vesz részt, és  további kilenc ors zág fejezte ki érdekl ődését egy 
hasonló projektben való részvétel iránt. 
                                                 
10 Például a kett ős felhasználású termékek exportjának ellen őrzése, a tiltott kereskedelem, a korábban 
fegyverekkel foglalkozó szakemberek tudásának béké s tevékenységekre való átirányítása, a nukleáris 
biztonság és üzembiztonság kultúrája.  
HU 13   HU Az egyéb támogatott területek magukban fogl alják a kiválósági központok hálózatával 
együttműködésben folytatott tevékenységek bizonyos területeit. 
• Kibővítették a kettős felhasználású termékek exportjának ellen őrzésével 
kapcsolatos tájékoztatási tevékenységeket , amelynek eredményeképp világszerte 
több mint 23 országgal valósultak meg sikeres programok. A US EXBS11 
exportellen őrzési programmal folytatott együttm űködés fokozódott. 2013 júniusában 
a közös nemzetközi exportellen őrzési tájékoztatásról szóló párbeszédet tartottak 
Brüsszelben. Úgy határoztak, hogy az Egyesült Államok és az Unió közötti koordináció meger ősítésére közös munkacsoportot hoznak létre, hogy az 
exportellen őrzési tevékenységek végrehajtása sorá n elkerüljék az átfedéseket. Az 
aktuális fejlemények alapján 2013 második felében kib ővítették és meger ősítették a 
Közel-Keleten/Közép-Ázsiában folytatott tevékenységeket. Az exportellen őrzési 
tevékenységekre vonatkozóan új megközel ítést határoztak meg, hogy nagyobb hatást 
gyakoroljanak az ellen őrzési tevékenységekért felel ős helyszíni szerepl őkre. 
• A felek közötti meger ősített partnerség és a társfina nszírozott tevékenységi program 
alapján tovább folytatódott a korábban fegyverekkel kapc solatos területeken 
alkalmazott , a volt Szovjetunió utódállamaiból származó tudósok és mérnökök 
átképzésének és alternatív foglalkoztatásának  támogatása az ezzel foglalkozó 
Tudományos és Technológiai Központon ke resztül. Ez az intézmény átalakításon 
megy keresztül, ami azt jelenti, hogy a célkit űzéseit aktualizálják és a földrajzi 
hatályát kiszélesítik. A Bizottság és az EKSZ megbízatást kapott a Tanácstól a 
Nemzetközi Tudományos és Technológi ai Központról szóló megállapodás 
felülvizsgálatának tárgyalására. A központ ot Asztanába (Kazahsztán) helyezik át. 
2013-ban a Nemzetközi Tudományos és Techno lógiai Központ fe lavatta az uniós 
projekt keretében támogatott regionális biológiai biztonsági és biológiai védelmi 
központot Dusanbéban, valamint megkezd ődött több tádzsik és afgán szakért ő 
átképzése, hogy tevékenységeiket békés célokra használják fe l. 2013-ban iraki 
tudósok átirányítására is so r került. 98 radiológiai és nukleáris szakember részesült 
képzésben, hogy tevékenységeiket a nukleáris lé tesítmények leszerelésére irányítsák 
át. 
• Közép- és Délkelet-Ázsiában, valamint Észak-Afrikában tovább folytatódtak a 
CBRN-anyagok tiltott keres kedelme és a megtéveszt ő pénzügyi gyakorlatok 
elleni küzdelemmel kapcsolatos fellépések . A Nemzetközi Atomenergia-
ügynökséggel (NAÜ) egy második szerz ődés aláírására került sor a biztonsági 
vizsgálatok során vételezett nukleárisa nyag-minták elemzésével foglalkozó, az 
ausztriai Seibersdorfban található új  NAÜ-laboratóriumhoz való hozzájárulás 
érdekében. Ezenfelül Thaiföld, Kambodzsa, Laosz, a Fülöp-szigetek és a Kongói 
Demokratikus Köztársaság részesült támoga tásban a radiológiai és nukleáris anyagok 
felderítéséhez.  
• 
Az Unió déli és keleti szomszédságában az EpiSouth projekt eredményének 
végrehajtásán keresztül az Unió szomszéd ságára vonatkozó, a bi ológiai biztonsággal 
és a biológiai védelemmel kapcsolatos stratégiát indítottak (17 nem uniós 
partnerország és 10 tagáll am bevonásával). Az els ősorban a Földközi-tenger 
medencéjére korlátozódó EpiSouth-hálózatot kib ővítették, így az most már magában 
                                                 
11 Exportellen őrzés és a hozzá kapcsolódó határbiztonsági segítségnyújtás. 
HU 14   HU foglalja Örményországot, Grúziát, Moldovát és Ukrajnát is. Az EpiSouth 
országhálózatának kiaknázása révén a st ratégia keretében 2013 végén négy nagyobb 
projektet indítottak el. Ezek közül az els ő és legnagyobb a „Med iPIET” projekt, 
amelynek keretében folytatódik az inte rvenciós epidemiológusok képzése, így 
járulva hozzá a szomszédságban az egészség  és a biológiai védelem fokozásához. A 
projekt célkit űzése a fert őző betegségek által a természetre és emberre gyakorolt 
egészségügyi veszélyek megel őzésével és ellen őrzésével kapcsolatos kapacitásépítés. 
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) vezet ésével megvalósuló második biológiai 
projekt a megjelen ő bakteriológiai betegségeket  vizsgálja, és célja, hogy meger ősítse 
a közegészségügyet a megjelen ő bakteriális kórokozók (lépfene, tularemia, pestis, 
tuberkulózis stb.), illetve a mikrobiális fe lügyeleti hálózatot a lehetséges járványok 
tekintetében. A Pasteur-intézet vezetésével folyó párhuzamos harmadik projekt, a „Medilabsecure” az embere ket és állatokat érint ő, megjelen ő és újra megjelen ő 
vírusokhoz kapcsolódó kockázatokat követi, valamint kiépíti a rovartudósok hálózatát. A WHO által vezetett negyedik projekt célja, hogy világszerte fokozza az 
egészségügyi biztonságot azáltal, hogy tám ogatja az országokat a nemzetközi utazási 
és közlekedési tevékenységekkel kapcsolatban  a tengeri, légi és szárazföldi belépési 
pontokon el őforduló közegészségügyi incidensek megel őzésével, felderítésével, 
ellenőrzésével és kezelésével kapcsolatos kapacitások b ővítésében és 
megerősítésében. A megközelítés több szektort  érint és célja, hogy a minimálisra 
csökkentse a kórokozók természetes terjed ésével vagy szándékos terjesztésével 
összefügg ő kockázatokat.  
• Az Unió 2013-ban a szíriai vegyifegyver- készletek leszerelését és 
megsemmisítését  pénzügyileg támogatta a Stab ilitási Eszköz program CBRN-
kezdeményezése révén. A 2013-as éves cselekvési program módosítását követ ően az 
Unió 12 millió EUR-t juttatott a Vegyifegyve r-tilalmi Szervezet (OPCW) számára a 
szíriai vegyi fegyvereknek a nemzetközi közö sséggel együttm űködésben végzett 
semlegesítéséhez és megsemmisítéséhez. 
7.3. Válságmegel őzési és válságkezelési kapacitások kiépítése (a Stabilitási Eszközr ől 
szóló rendelet 4. cikkének 3. pontja) 
2007 és 2013 között 103 millió EUR-t fordítottak mintegy 140 olyan projekt támogatására, 
amelyek az Unió és partnerei nemzeti, regionális és globális szint ű válságmegel őzési és 
válságkezelési kapacitásainak kiépítésére és meger ősítésére irányultak. Az alábbi 5. ábra a 
2007–2013 közötti f őbb tematikus támogatási területeke t, a 6. ábra pedig a végrehajtó 
partnerek körét mutatja be. 
HU 15   HU 5. ábra: A kapacitásépítési támogatás tematikus területei, 2007–2013 (a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. 
cikkének 3. pontja, finanszírozási juttatás szerint ) 
2%3%5%8%8%12%12%14%17%18%
MédiaDDR & SSRIfjúsági munkanélküliségKonfliktusmegel őzés, békeépítés és instabilitásKorai helyreállítás, PCNA/PDNATermészeti er őforrások és éghajlatváltozásVálságkezelésre vonatkozó polgári kapacitásNők, béke és biztonság, valamint gyermekekKorai előrejelzés és helyzetismeretKözvetítés, párbeszéd és megbékélés
 
6. ábra: Végrehajtó partnerek a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. cikké nek 3. pontja szerinti 
kapacitásépítés tekintetében, 2007–2013 (finanszírozási juttatás szerint) 
53%28%19%
civil társadalmi szervezetek
nemzetközi és (szub-)regionális szervezetek
tagállamok
 
Az Unió a 2013-as éves cselekvési program keretében 24 millió EUR-t juttatott erre a 
területre. A következ őkben áttekintést adunk a 2013-ban folyamatban lév ő projektekhez 
kapcsolódó f őbb eredményekr ől és hatásokról. 
Konfliktusmegel őzés, békeépítés és instabilitás: A civil társadalmi párbeszéd hálózata 
életképes fórumként szolgál az uniós döntéshozók és a nem állami szerepl ők között a 
békeépítés kérdéseir ől folytatott párbeszéd tekintet ében, és a nem állami szerepl ők számára 
lehetőséget nyújt arra, hogy hangot adjanak véleményüknek az Unió szakpolitikai 
döntéshozatali folyamataiban. 2013 a platform m űködésének harmadik éve volt. Az év végéig 
40 találkozót tartottak, így járulva hozzá a harmadik országokban a civil társadalom és 
európai partnereik hosszú távú kapacitásainak meger ősítéséhez, hogy felkészültebbek 
legyenek a válságmegel őzés terén. 
Közvetítés, párbeszéd és megbékélés:  A Stabilitási Eszköz keretében támogatták az ENSZ 
Politikai Ügyek F őosztályának közvetít ői támogató egységét, ennek köszönhet ően lényeges 
segítséget biztosítottak a Közép-afrikai Közt ársaságban, Maliban és Szomáliában fennálló, 
nagy nyilvánosságot kapott vá lsághelyzetek kapcsán. A n ők békefolyamatokban való 
részvételét fokozták, mégpedig azzal, hogy képzésben részesítettek hat olyan n őt, akiket az 
ENSZ főtitkára közvetít ői pozícióba való kinevezésre al kalmas jelöltként nevezett meg, 
valamint magas szint ű szemináriumot tartottak a nemekkel kapcsolatos kérdésekr ől és az 
HU 16   HU inkluzív közvetítési foly amatokról. A UNDP-vel együttm űködésben a Stabilitási Eszköz 
keretében a bels ő közvetítésre és konfliktuskezelésre vonatkozó kapacitások és fenntartható 
nemzeti mechanizmusok megteremtéséhez is hozzájárultak kilenc kísérleti országban12. 
„A közvetítéstámogatás európai forrásai” (E RMES) a Stabilitási Eszköz új, sokoldalú 
eszköze, amelynek célja, hogy el őmozdítsa a nemzetközi, regionális és/vagy helyi szint ű 
inkluzív békeközvetítési tevékenységekben részt vev ő harmadik felek számára biztosított 
technikai segítség rugalmas és gyors nyújtását, és ezáltal megfelel ő feltételeket teremtsen a 
nők, a fiatalok és más sebezhet ő csoportok számára, hogy ki fejezhessék véleményüket a 
konfliktushelyzetekben.  
Nők, béke és biztonság, valamint gyermekek: A Stabilitási Eszköz keretében továbbra is 
támogatták az 1325. sz. ENSZ BT-határo zat végrehajtását, mégpedig a n ők békeépítési és 
konfliktust követ ő tervezésben való részvételének er ősítésével foglalkozó, a UN Womennel 
közös projekten keresztül Koszovóban13, Libériában és Kelet-Timorban. Koszovóban több 
száz férfi, n ő és fiatal vett részt a megbékélési  párbeszédben, amelynek során konkrét 
ajánlások születtek például a nemek közötti egyenl őségről szóló jogszabályra, a n ők 
foglalkoztatására és a lányok oktatására vona tkozóan. Emellett megállapodás született a 
nagyobb koszovói médiaszolg áltatókkal a rról, hogy m űsoraikban foglalkozzanak a n őket, a 
békét és a biztonságot érint ő témákkal. Ezen túlmen ően 17 országban és 3 régióban14 a nemek 
közötti egyenl őséggel kapcsolatos kérdések  széles körére kiterjed ő helyi pályázati felhívások 
kiemelt témája volt a n ők, a béke és a biztonság. 
Korai el őrejelzés és helyzetismeret:  A Stabilitási Eszköz keretében nyújtott támogatás 
lehetővé tette a kelet-timori Belun nev ű civil társadalmi szervezet  számára, hogy létrehozza és 
továbbfejlessze a legjobbak köz ött számon tartott korai el őrejelző és a korai reagálási 
rendszert, így sikeresen járult hozzá a helyi konfliktuspotenciál és a feszültségek átfogó 
enyhítéséhez. A Saferworld és az ICG révén nyújtott támogatás lehet ővé tette az országon 
belüli és a regionális szerepl ők kapacitásának meger ősítését, hogy 32 potenciális 
konfliktushelyszínnél elemezzék a konfliktuskoc kázatokat, valamint hogy a korai reagálási 
intézkedésekre vonatkozó aj ánlásokkal együtt magas színvonalú konfliktuselemzést 
nyújtsanak a szakpolitikai döntéshozóknak és a civil társadalomnak. 
Megerősítették a regionális és szubr egionális szervezetek korai el őrejelző és katasztrófa utáni 
helyreállítási képességeit, többek között b ővítették az Arab Államok Ligájának 
válságreagálási kapacitását, fejlesztették az Amerikai Államok Szervezete Titkárságának 
médiafigyelési kapacitását, valamint foly tatták az Afrikai Unió szárazföldi korai el őrejelző 
rendszerének támogatását. A Stabilitási Es zköz keretében támogatták az ASEAN és 
tagállamai vészhelyzetek kezelésé re irányuló kapacitásának meger ősítését. Ezzel 
összefüggésben 2013 novemberében tartották a mianmari nemzeti válságkezel ő központ 
jövőbeli személyzetének els ő képzését, amely egybeesett Catherine Ashton 
főképviselőnek/bizottsági alelnöknek a központ ban tett látogatásával. 
Válságkezelésre vonatkozó polgári kapacitás:  Az első szakasz 2012-es sikeres lezárását 
követően 2013 áprilisában újra elindították az „Új európai képzési kezdeményezés a polgári 
válságkezelésre” (ENTRi) elnevezés ű programot. Az év folyamán (átlagosan havonta 
                                                 
12 Bolívia, Csád, Ghána, Guyana, Maldív-szigetek, Mauritánia, Nepál, Togo és Jemen.  
13 Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 
(1999) ENSZ BT-határozattal és  a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról 
szóló véleményével. 
14 Afganisztán, Bolívia, Bosznia-Hercegovina, Brazília, Csád, Kongói Demokratikus Köztársaság, 
Salvador, Bissau-Guinea, India, Kirgizisztán, Libéria, Nepál, Nicaragua, Peru, Szenegál, Salamon-
szigetek, Jemen, közép-amerikai régió, Dél-Ázsia, Közép-Afr ika déli régiója. 
HU 17   HU egyszer) kilenc célirányos képzést tarto ttak, amelyek arra irányultak, hogy meger ősítsék 210 
(uniós és nem uniós országokból származó) olyan munkatárs képe sségeit, akiket  az Unió, az 
ENSZ, az Afrikai Unió és az EBESZ nemzetköz i polgári válságkezelési misszióiba küldtek 
ki, illetve fognak kiküldeni. A tanfolya mok magukban foglaltak a kiküldést megel őzően 
nyújtott képzéseket a líbiai, gr úziai és koszovói nemzetközi mi sszió vonatkozásában, valamint 
olyan témákkal foglalkozó spec iális tanfolyamokat, mint péld ául emberi jogok, jogállamiság, 
közvetítés és mentorálás. Ezenfelül ösztönöz ték a képzéssel kapcsolatos megközelítések 
interoperabilitását és összehangolását az ENTRi 13 európai konzorciumi tagja között, 
valamint 2013 szeptemberében „In Control” címmel gyakorlati kézikönyvet adtak ki a 
nemzetközi válságmissziókba kiküldött személyzet számára. 
Az uniós rend őrségi erők képzésére irányuló program (E UPST) keretében 2013-ban egy-egy 
nagyobb képzést tartott a spanyol Guardia Civil, a francia Genda rmerie nationale és az olasz 
Carabinieri, amelyen 42 országból – köztük 19 afrikai országból – 1019 rend őrtiszt vett részt, 
hogy kiépítsék a nemzetközi rend őrségi missziókban való részvételhez szükséges kapacitást. 
Természeti er őforrások és éghajlatváltozás: A földhöz és a természeti er őforrásokhoz 
kapcsolódó konfliktusok megel őzésére vonatkozó EU–ENSZ partnerség keretében tovább 
erősítették az afrikai Nagy-tavak régiójában m űködő helyi civil társadalmi szervezetek arra 
irányuló kapacitását, hogy megértsék a konf liktusok dinamikáját és konfliktusérzékeny 
megoldásokat dolgozzanak ki a természeti er őforrások kezeléséhez kapcsolódó vitás 
kérdésekre. A környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezés (ENVSEC) „Éghajlatváltozás 
és biztonság Kelet-Európában, Közép-Ázsiába n és a Kaukázus déli  részén” elnevezés ű 
projektje keretében stratégiai  keretet dolgoztak ki a Dnye szter folyó medencéjének az 
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodására vonatkozóan. 
Korai helyreállítás, PCNA/PDNA:  Szeptemberben „Az együttm űködés erősítése instabil és 
konfliktus sújtotta országokban” címmel a konfliktu s és katasztrófa utáni igényfelmérésekkel 
(PCNA/PDNA) foglalkozó képzés t tartottak, amelyen részt ve tt az EU és az ENSZ központi, 
illetve helyi személyzete. 
Lefegyverzés, leszerelés és újrabeilleszkedé s, valamint a biztonsági ágazat reformja:  Az 
Afrikai Uniónak a biztonsági ágazat reform jával kapcsolatos kapacitását az ENSZ 
Projekttámogatási Hivatala (UNOPS) által vé grehajtott közös EU–ENSZ projekt keretében 
erősítették meg. Három, a biztons ági ágazat reformjára vonatkozó m űveleti útmutatót vitattak 
meg egy novemberi, Addisz-Abebában tartott m űhelytalálkozón, amelyen részt vettek a 
regionális gazdasági kö zösségek és a civil társadalom képvisel ői. 
A Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet hétéves progr amozási ciklusának végén küls ő 
értékelőket bíztak meg, hogy értékelj ék a Stabilitási Eszközr ől szóló rendelet 4. cikkének 3. 
pontja szerinti válságfelkészültségi kompone ns projekteredményeinek hatását a 2007–2013 
közötti id őszakban. Az értékelés során arra a köve tkeztetésre jutotta k, hogy a Stabilitási 
Eszköz válságfelkészültségi komponense nélkülöz hetetlen részét képezi az átfogó uniós béke-
, biztonsági és fejlesztési architektúrának, ez ért teljes mértékben be  kell ágyazni ebbe a 
struktúrába. Azt is megállapították, hogy a komponens lehet ővé teszi az Unió számára a 
konfliktusok legtágabb értelemben való k ezelését, az egyedi projektek pedig kib ővítették vagy 
megerősítették a szervezeteknek a békeépítési er őfeszítések támogatására és a „szakemberek 
közössége” koncepció meger ősítésére rendelkezésre álló kapacitását. A korlátozott 
költségvetés ellenére a támogatott fellépések hozzájárultak a n őkkel, a békével és 
biztonsággal, valamint a közvetítéssel  és párbeszéddel kapcsolatos uniós 
kötelezettségvállalások teljesítéséhez. A civil társadalomba helyi szinten történ ő befektetés 26 
konfliktus sújtotta országban/térségben elenge dhetetlennek bizonyult ahhoz, hogy mintegy 80 
HU 18   HU projektet az adott országban fennálló helyzethe z igazítsanak, valamint annak biztosításához, 
hogy nemcsak országos, hanem helyi szinten is te ljesítsék a prio ritásokat és ki elégítsék az 
igényeket. A Stabilitási Eszköz válságfelkés zültségi komponensét nagy mértékben stratégiai 
partnerségek megteremtésére használták fel,  különösen multilaterá lis szinten az ENSZ-
projektekkel, ami jelent ős hatást gyakorolt az Unió és az ENSZ számos szakosított 
ügynöksége között fennálló kapcsolatokra. 
8. K ÖVETKEZTETÉS  
A Stabilitási Eszköz 2013-ban végrehajtott intézk edései, amelyek kiegészítik az EU földrajzi 
és tematikus fejlesztési eszközei keretében tett egyéb fellépéseket, a humanitárius segítségnyújtást és a KBVP-missziókat, jelent ősen hozzájárultak a konfliktusok 
megelőzésére, a béke meg őrzésére és a válságok kezelésére irányuló uniós er őfeszítésekhez. E 
tekintetben a Stabilitási Eszköz keretében végrehajtott széles kör ű beavatkozások révén az 
Unió jelent ős és látható módon reagált szám os globális válsághelyzetre. 
Figyelembe véve a világ több részén tapasztalh ató politikai instabilit ást és a természeti 
katasztrófák növekv ő számát, mindenképpen azon kell munkálkodnunk, hogy hatékonyabban 
és eredményesebben alkalmazzuk a rendelkezésre  álló uniós eszközöket. Az Uniónak ezzel 
összefüggésben biztosítania kell, hogy a Stab ilitási Eszköz fellépései a válságmegel őzési, -
reagálási és békeépítési intézkedések telje s ciklusának részeként valósuljanak meg. A 
Stabilitási Eszköz egyedülálló reagálási képe sséget biztosított az Uniónak, és sok esetben 
kiinduló pontként és katalizát orként szolgált a széles kör ű uniós válaszok számára, amelyek 
együttesen alkotják az Unió konfliktusmegel őzésre és a válságreagálás ra vonatkozó stratégiai 
és átfogó megközelítését. Amint az az Unió átfogó megközelítésér ől szóló közös 
közleményben is szerepel: „ [a] béke- és államépítés mellet ti hosszú távú elkötelezettség, 
valamint a hosszú távú fenntartható fejl ődés alapvet ő ahhoz, hogy kezelhessük a konfliktusok 
kiváltó okait és békés, ellenálló társadalmaka t alakíthassunk ki. A fenntartható béke és 
fejlődés általános célkit űzésének kell vezérelnie az uniós reagálást a kezdetekt ől fogva – az 
EU rövid távú kötelezettségvállalásait és te vékenységeit is hosszú távú perspektívába kell 
helyezni. ”
15 
2014-ben a Stabilitási Eszköz átadja helyét a stabilitás és a béke el ősegítését szolgáló új 
eszköznek. Az új eszközr ől folytatott konzultációk meger ősítették, hogy az Uniónak fenn kell 
tartania és b ővítenie kell az ahhoz szükséges kapacitá sát, hogy gyors és célzott választ tudjon 
adni a világ más pontjain el őforduló válsághelyzetekre, va lamint a globális és régiókon 
átnyúló veszélyekre és megjelen ő veszélyekre (a szervezett b űnözés elleni küzdelem, a 
kritikus infrastruktúra védelme, a terrorizmus elleni küzdelem, a CBRN-nel kapcsolatos kockázatok enyhítése). Az új eszköz egyúttal meger ősíti a konfliktusmegel őzés, a békeépítés 
és a válságfelkészültség központi helyét, feli smerve, hogy az Unió korai reagálása gyakran 
hatékony eszköz lehet annak elkerülésére, hogy a feszültségek válságba torkolljanak. 
                                                
 
15 Közös közlemény az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Az EU átfogó megközelítése a küls ő 
konfliktusok és válságok tekintetében, Brüsszel, 2013.12.11., JOIN(2013) 30 final.