[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.19.

COM(2009)560 végleges

A BIZOTTSÁG ÖTÖDIK JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 851/2005/EK tanácsi rendelet által módosított, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet 1 cikkének (5) bekezdésével összhangban a viszonosság elvével ellentétes vízumkötelezettség egyes harmadik országok általi fenntartásáról

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A viszonosságról szóló negyedik bizottsági jelentés óta elért eredmények 3

2.1. Teljes körű viszonosság fennállása 4

2.1.1. Japán 4

2.1.2. Panama 4

2.1.3. Szingapúr 4

2.2. A 2008. július 23-i jelentés óta a viszonosság terén történt előrelépés 5

2.2.1. Ausztrália 5

2.2.2. Amerikai Egyesült Államok (USA) 6

2.3. A 2008. július 23-i jelentés óta a viszonosság terén elmaradt előrelépés 11

2.3.1. Brazília 11

2.3.2. Brunei Darussalam Állam 12

2.3.3. Kanada 13

3. Következtetés 13

BEVEZETÉS

Közös vízumpolitikánk, valamint a pozitív listán szereplő tagállamok által egy vagy több tagállam állampolgáraival szemben fenntartott vagy életbe léptetett vízumkötelezettség esetén alkalmazandó viszonossági mechanizmus alapjául a 2005. június 2-i 851/2005/EK tanácsi rendelet[1] által módosított, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső (a rendelet I. melléklete, a továbbiakban: negatív lista), illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak (a rendelet II. melléklete, a továbbiakban: pozitív lista) felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet[2] szolgál. Az első[3], második[4] és harmadik[5] jelentés ismertette a viszonossági mechanizmust és az adott időszakra vonatkozóan a viszonosság hiányával kapcsolatosan fennálló helyzetet.

Az új viszonossági mechanizmus keretében a tagállamok által küldött értesítések azt mutatták, hogy 2005 júniusáig 13 harmadik ország tekintetében összesen 75 esetről érkezett értesítés (lásd a vízumviszonosságról szóló első jelentés 1B. mellékletét[6]). Az Európai Unióhoz való 2007. január 1-i csatlakozásukat követően, Bulgária és Románia hét olyan harmadik országról küldött értesítést, amelyekkel viszonosság nélküli helyzet áll fenn.

A 2008. júliusi vízumviszonosságról szóló negyedik jelentés[7] azt jelezte, hogy a pozitív listán szereplő nyolc harmadik országgal még mindig viszonosság nélküli helyzet állt fenn. A jelentést 2008. július 24-én nyújtották be az IB-Tanácsnak, és a tagállamok kedvezően fogadták. A tagállamok általában bizakodóak voltak a teljes vízumviszonosság elérése tekintetében.

A jelenlegi, ötödik jelentés áttekinti azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a Bizottság tett 2008 júliusa óta. Az alábbiak szerint három további harmadik országgal sikerült vízumviszonosságot elérni, ugyanakkor a pozitív listán szereplő öt harmadik ország továbbra is vízumkötelezettségnek veti alá egy vagy több tagállam állampolgárait.

A VISZONOSSÁGRÓL SZÓLÓ NEGYEDIK BIZOTTSÁGI JELENTÉS ÓTA ELÉRT EREDMÉNYEK

A Bizottság további erőfeszítéseket tett az ügyben azt követően, hogy 2008. július 24-én benyújtotta a negyedik jelentést a Tanácsnak.

Teljes körű viszonosság fennállása

Japán

Értesítés: Románia

Japán 2009. június 23-án az 59/2009. sz. szóbeli jegyzékben tájékoztatta Romániát, hogy a 2009. szeptember 1-jétől 2011. december 31-ig tartó időszakra megszüntetik a román állampolgárokkal szembeni vízumkötelezettséget. A vízumkötelezettség ezen ideiglenes megszüntetése csak azzal a feltétellel valósul meg, ha Románia 2009. szeptember 1-jétől a Közigazgatási és Belügyminisztériumból attasét küld Románia japán nagykövetségére, illetve, ha Románia olyan tömegtájékoztatási kampányt folytat, amely felhívja a román állampolgárok figyelmét a jogellenes tartózkodás és az emberkereskedelem veszélyeire.

Románia elindította a tömegtájékoztatási kampányt állampolgárai tájékoztatása céljából a Japánba való vízummentes utazás feltételeiről. Ezenkívül 2009. augusztus 18-án Románia belügyi attasét küldött a Közigazgatási és Belügyminisztériumból Tokióba.

Értékelés

A vízummentesség területén jelenleg teljes körű viszonosság áll fenn valamennyi tagállammal és schengeni társult országgal szemben. Mivel Japán döntése csupán ideiglenes, a Bizottság szoros figyelemmel kíséri majd ezen ideiglenes vízummentesség alkalmazását állandósítás biztosítása érdekében.

Panama

Értesítések: Bulgária és Románia

Panama 2008. szeptember 19-én a DGPE/DE/770/08. sz. szóbeli jegyzékben tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a tájékoztatás időpontjától a bolgár és román állampolgárok már nem tartoznak vízumkötelezettség alá panamai területre történő belépésükkor.

Értékelés

A vízummentesség területén jelenleg teljes körű viszonosság áll fenn valamennyi tagállammal és schengeni társult országgal szemben.

Szingapúr

Értesítések: Bulgária és Észtország

Szingapúr vízummentességet adott valamennyi uniós tagállam állampolgárainak. A vízummentesség azonban légi úton történő érkezés esetén 30 napra, tengeri vagy szárazföldi úton történő érkezés esetén 14 napra korlátozott. A tartózkodás – az általános vízummentességi rendszerrel összhangban – a helyszínen két 30 napos időtartammal meghosszabbítható.

Szingapúr 2008. szeptember 23-án a SEB/024/2008. sz. szóbeli jegyzékben tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy 2008. november 1-jei hatállyal Szingapúr az érkezés helyén előzetes 90 napos beutazási engedélyt és 90 napos vízummentes tartózkodásra szóló engedélyt állít ki a jelenlegi 27 uniós tagállam állampolgárai részére.

Értékelés

A vízummentesség területén jelenleg teljes körű viszonosság áll fenn valamennyi tagállammal szemben.

A 2008. július 23-i jelentés óta a viszonosság terén történt előrelépés

Ausztrália

Jelenlegi helyzet

Ausztrália elektronikus utazási engedélyt (ETA) írt elő 14 tagállam állampolgárai (Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria, Portugália, Finnország és Svédország), valamint Izland és Norvégia állampolgárai számára.

Elektronikus vízumot (e676) írt elő 11 tagállam állampolgárai (Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia) számára. Mind e 11 tagállam állampolgárainak biztosították az úgynevezett könnyített kiadási mechanizmust (az elektronikus vízum és a könnyített kiadási mechanizmus további magyarázata megtalálható az első vízumviszonosságról szóló jelentés[8] 2. mellékletében).

2008. október 27-én Ausztrália bevezette az eVisitors-rendszert. A tagállamok és a schengeni társult országok, valamint néhány kis európai állam (így Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino és a Szentszék) részesülnek benne először, függetlenül korábbi státuszuktól (például ETA vagy eVisa).

A viszonosság elérése céljából tett lépések

Ausztrália statisztikákat készített a Bizottság részére az eVisitors-kérelmek tekintetében. A jelentések részletesen feltüntetik a kérelmek, a vízummegadások és –elutasítások számát, valamint a vízummegadási arányt állampolgárság és automatikusan feldolgozott engedélyek szerinti bontásban. A 2009. április 14-én a Bizottságnak benyújtott első jelentés a 2008. október 27. és 2009. március 31. közötti időszakot öleli fel. Ezen időszak alatt 159 981 eVisitors-engedélyt adtak ki, ezek 85,02 %-át automatikusan. Az automatikus kiadás aránya a szlovák állampolgárokra vonatkozó 75,89 % és a görög állampolgárokra vonatkozó 91,44 % között mozgott. 641 kérelmezőt utasítottak el, amelyből 249 román állampolgár volt. Ezen első időszak alatt Ausztrália számos, fedhetetlenséggel kapcsolatos aggályt fedezett fel két tagállam kérelmezőinek tekintetében. Ausztrália felvette a kapcsolatot ezzel a két tagállammal ezen aggályok rendezése érdekében.

Ausztrália 2009. augusztus 26-án benyújtotta a 2008. október 27. és 2009. június 30. közötti időszakot felölelő második jelentést. A jelentés bemutatja, hogy 223 324 eVisitors-engedélyt adtak ki, és az automatikus kiadás aránya 86,01 %-ra nőtt. Az automatikus kiadás aránya a román állampolgárokra vonatkozó 71,05 % és a görög állampolgárokra vonatkozó 92,42 % között mozgott. A teljes (automatikus és kézileg kiadott) engedélyezési arány 99,2 %. 1 118 kérelmezőt utasítottak el, amelyből a legtöbb (498) román állampolgár volt. Nem utasítottak el görög, luxemburgi és máltai állampolgárokat.

Ausztrália további két áttekintést is rendelkezésre bocsátott 2009 első két negyedévére vonatkozóan. A 2009. január 1. és március 31. közötti időszakot felölelő első áttekintés bemutatja, hogy 91 468 engedélyt adtak ki, és az automatikus kiadás aránya 89,05% volt. Az automatikus kiadás aránya a luxemburgi állampolgárokra vonatkozó 77,78 % és a görög állampolgárokra vonatkozó 96,05 % között mozgott. 474 kérelmezőt utasítottak el, amelyből a legtöbb (197) román állampolgár volt. Nem utasítottak el észt, görög, luxemburgi és máltai állampolgárokat.

A 2009. április 1. és június 30. közötti időszakot felölelő második áttekintés bemutatja, hogy 63 343 engedélyt adtak ki, és az automatikus kiadás aránya 88,50% volt. Az automatikus kiadás aránya a szlovák állampolgárokra vonatkozó 70,54 % és a görög állampolgárokra vonatkozó 95,06% között mozgott. 477 kérelmezőt utasítottak el, amelyből a legtöbb (249) román állampolgár volt. Nem utasítottak el finn, görög, luxemburgi, máltai vagy szlovén állampolgárokat.

A negyedik jelentésben a Bizottság tudatta, hogy értékelést készít majd arról, hogy az eVisitors-rendszer egyenértékű-e a Közös Konzuli Utasítás meghatározása szerinti schengeni vízumkérelmi eljárással vagy sem. Ez az értékelés folyamatban van, és a Bizottság 2009 vége előtt közzéteszi majd egy külön dokumentumban.

Értékelés

Az eVisitors-rendszer bevezetése biztosítja, hogy valamennyi tagállam és a schengeni társult országok állampolgárai egyenlő bánásmódban részesüljenek. A két jelentés és a két negyedéves áttekintés azt mutatja, hogy – bár az automatikus kiadás aránya igen nagy – a kérelmek jelentős hányadát még mindig kézi úton dolgozzák fel. A Bizottság ezért továbbra is szoros figyelemmel kíséri az eVisitors-rendszer végrehajtását. A Bizottság csak az eVisitors-rendszer teljesen kiépülése után lesz abban a helyzetben, hogy a vízummentesség területén a teljes körű viszonosság fennállását megítélje.

Amerikai Egyesült Államok (USA)

Jelenlegi helyzet

A vízumkötelezettséget fenntartják a bolgár, a ciprusi, a görög, a lengyel és a román állampolgárokkal szemben.

2008. november 17-én a Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Litvánia, Magyarország és Szlovákia csatlakozott a vízummentességi programhoz. 2008. december 30-án Málta is megtette ezt.

A viszonosság elérése céljából tett lépések

Technikai és politikai szinten, különösen az EU-USA igazság- és belügyminiszteri trojka 2008. december 12-i és 2009. április 28-i ülése, az EU-USA munkacsoport 2008. december 8-i és 2009. február 18-i ülése, valamint a 2008 júliusi, 2009 februári és júliusi EU-USA nem hivatalos, magas szintű igazság- és belügyi találkozó során, a Bizottság továbbra is felvetette az amerikai hatóságoknak a viszonosság nélküli helyzet kérdését.

Az Állandó Képviselők Bizottsága (Coreper) által 2008. március 12-én elfogadott ikerpályás megközelítés keretében a Bizottság továbbra is EK-szintű megbeszéléseket folytat az Egyesült Államokkal. A Bizottság célja egy olyan levélváltás formájában létrejött megállapodás, amely eleget tesz a vízummentességi programba való belépést és (folyamatos) részvételt lehetővé tévő azon egyesült államokbeli jogi követelményeknek, amelyek teljesítése az Európai Közösség hatáskörébe tartozik. 2008 decembere óta számos levélváltás-tervezetet váltottak és egyeztettek az Egyesült Államokkal, és az álláspontok közelítenek egymáshoz. Az Egyesült Államok mindazonáltal megismétli, hogy a levélváltástól kézzelfogható eredményeket vár, ezért szeretné, ha a levélváltás tartalmazná az információcserére irányuló kísérleti projekt vázlatát.

Amint azt a vízumviszonosságról szóló negyedik jelentés az EK-szintű megközelítés részeként meghatározta, (az ideiglenes végső jogszabály alapján) előzetes értékelés készült arról, hogy az elektronikus utazásengedélyezési rendszer egyenértékű-e vagy sem a Közös Konzuli Utasítás meghatározása szerinti schengeni vízumkérelmi eljárással, és egyúttal azt is elemeztük, hogy milyen adatvédelmi hatásai vannak az említett rendszernek[9]. A Bizottság a következő előzetes következtetéseket vonta le:

- az elektronikus utazásengedélyezési rendszert – a jelenlegi szakaszban – nem lehet egyenértékűnek tekintetni a Közös Konzuli Utasítás meghatározása szerinti schengeni vízumkérelmi eljárással,

- az elektronikus utazásengedélyezési rendszer számos aggályt vet fel az adatvédelemmel kapcsolatosan, és néhány lényeges szempont további tisztázására van szükség, amelyet remélhetőleg biztosít majd az elektronikus utazásengedélyezési rendszer végső jogszabálya. Csak ekkor lesz lehetőség az elektronikus utazásengedélyezési rendszer teljes értékelésére adatvédelmi szempontból,

- előrelépés történt a HIV-pozitív személyeknek a vízummentességi program keretében az USA-ba való utazása tekintetében, azonban a függőben lévő intézkedéseket el kell fogadni a vízummentességi program keretében az USA-ba utazó HIV-pozitív személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében.

A Bizottság azt követően készíti el a minden lehetséges változást figyelembe vevő végső értékelését, hogy az elektronikus utazásengedélyezési rendszerre vonatkozó végső jogszabályt közzétették az egyesült államokbeli szövetségi közlönyben. Az USA kormánya arról tájékoztatott, hogy a végső jogszabályt az elkövetkező hónapok folyamán közzéteszik.

Az elektronikus utazásengedélyezési rendszerrel kapcsolatosan külön figyelmet szenteltek az utazásösztönzésről szóló, 2009-es törvényjavaslatnak (Travel Promotion Act, TPA). A TPA nonprofit társaságot hozna létre annak érdekében, hogy a külföldi utasok jobb tájékoztatást kapjanak az USA beutazási politikájáról, valamint az USA-ba irányuló turisztikai célú és üzleti utak, illetve a diákutazás ösztönzése érdekében. A bevándorlási és állampolgársági törvényt (Immigration and Nationality Act, INA) úgy módosítanák, hogy megbízzák a belbiztonsági minisztert az elektronikus utazásengedélyezési rendszer használatáért történő díjszedéssel. A javasolt díj 10 USD utazási engedélyenként ezen felül egy olyan összeg, amely biztosítja majd legalább az elektronikus utazásengedélyezési rendszer szolgáltatása és működtetése teljes költségének fedezetét.

A javasolt díjjal kapcsolatosan aggályát fejezte ki a cseh, a svéd nagykövet és a Bizottság washingtoni küldöttségének vezetője Hillary Clinton amerikai külügyminiszternek, Janet Napolitano belbiztonsági miniszternek és Gary Locke kereskedelmi miniszternek címzett 2009. június 18-i, illetve a Kongresszusnak címzett 2009. június 25-i leveleiben, csakúgy mint a Jogérvényesülésért, Szabadságért és Biztonságért felelős főigazgató 2009. június 18-i, az Egyesült Államok belbiztonsági miniszteréhez címzett levelében. A Bizottság washingtoni küldöttségének vezetője sajtóközleményt adott ki 2009. június 25-én, majd 2009. szeptember 4-én. A Bizottság 2009. szeptember 3-án diplomáciai lépést tett az Egyesült Államok Unió melletti képviselete ügyvivőjének az irányába, és átadta az uniós aggályokat tartalmazó jegyzéket. A díj visszalépést jelent a transzatlanti mobilitás megkönnyítésére való közös törekvések terén, valamint a külföldi utasok megadóztatása az idegenforgalom előmozdítása terén a kitűzött céllal ellentétes hatású. 2009. augusztus 24-i válaszában Janet Napolitano miniszter kijelentette, hogy az elektronikus utazásengedélyezési rendszer jövőbeni szolgáltatási díja nem szüntetné meg az elektronikus utazásengedélyezési rendszer és a nem bevándorlói vízum közötti alapvető különbségeket. Janet Napolitano miniszter jelezte továbbá, hogy az elkövetkező hónapok során döntés fog születni az I-94W nyomtatvány eltörléséről. Emellett az elektronikus utazásengedélyezési rendszer betartása kötelezővé válna, míg eddig engedélyezték a vízummentességi program keretében egyébként beutazásra jogosult utazóknak az USA-ba való beutazást abban az esetben, ha nem tettek eleget az elektronikus utazásengedélyezési rendszer kötelezettségének.

Az Egyesült Államok Szenátusa 2009. szeptember 9-én elfogadta az utazásösztönző törvényjavaslatot. Ennek eredményeképp 2009. szeptember 23-án a svéd és a spanyol nagykövet, valamint a Bizottság washingtoni küldöttségének vezetője a képviselőház tagjaihoz címzett levélben adott hangot aggályainak. Az Egyesült Államok Képviselőháza 2009. október 7-én változatlan formában, egy másik törvényjavaslat részeként megszavazta az utazásösztönző törvényt. Az Egyesült Államok törvényhozási folyamata előrehaladott és valószínűsíthető az utazásösztönző törvény mihamarabbi hatályba lépése.

Az előzetes értékelés nyomon követéseként és azon tény alapján, hogy az Egyesült Államok bevándorlási és állampolgársági törvénye (Immigration and Nationality Act, INA) értelmében a HIV-pozitív személyek még mindig nem utazhatnak a egyesült államokbeli vízummentességi program keretében, Jacques Barrot elnökhelyettes ismét felvette a kérdést 2008 decemberében Michael Chertoff akkori belbiztonsági miniszternek és 2009 márciusában Janet Napolitano belbiztonsági miniszternek. Mivel a kérdés megoldása az Egyesült Államok egészségügyi és szociális minisztériumának (Department of Health and Human Services, DHHS) hatáskörébe tartozik, 2009. május 12-én Jacques Barrot elnökhelyettes és Androula Vassiliou biztos levelet intézett Kathleen Sebelius egészségügyi és szociális miniszterhez. 2009 májusában, egyesült államokbeli útja során Androula Vassiliou biztos ismét felvetette a kérdést az egészségügyi és szociális minisztériumnak. 2009. július 24-i válaszában Kathleen Sebelius miniszter arról tájékoztatott, hogy 2009. július 2-án a javasolt szabályozásról közleményt adott ki azzal a céllal, hogy az egyes külföldiek USA-ba való beutazásához szükséges orvosi vizsgálatok listájáról töröljék a HIV-hivatkozásokat. Az ilyen hivatkozások törlése esetén a HIV-fertőzött személyek utazhatnának a egyesült államokbeli vízummentességi program keretében. Az eljárás még folyamatban van.

A Szeptember Tizenegyedike Törvény (9/11 Act) egyik kikötése olyan biometrikus légiközlekedési kiléptető rendszer kialakítása volt, " amely az Egyesült Államokat az ország repülőterein át elhagyó külföldi állampolgárok legalább 97 %-ának kiutazását képes ellenőrizni" . A belbiztonsági miniszternek 2009. június 30-ig kellett tájékoztatást adnia a Kongresszusnak az e téren elért előrehaladásról annak érdekében, hogy a vízummentességi hatóság vízumelutasításainak arányának határa 10 % legyen. A miniszter azonban mindmostanáig nem adott ilyen értelmű tájékoztatást, ami azt jelenti, hogy a vízummentességi program tekintetében a vízumelutasítási arány nem lépheti túl a 3 %-ot. Az Egyesült Államok eddig két kísérleti biometrikus kiléptetőt próbált ki 2009-ben Atlantában és Denverben, a biometrikus légiközlekedési kiléptető rendszert azonban még ki kell alakítani.

A vízummentességi programhoz kapcsolódóan az Egyesült Államok új szabályokat jelentett be a sürgősségi/ideiglenes útlevéllel történő utazás tekintetében. 2009. július 1-jétől valamennyi sürgősségi/ideiglenes útlevélnek elektronikus útlevélnek (a fényképet és az adatlap-információt tartalmazó chip) kell lennie ahhoz, hogy a tulajdonosa jogosult legyen az USA-ba utazásra a vízummentességi program keretében. Ennek két fő oka van: egyrészről az a tény, hogy a vízummentességi programra vonatkozó jogszabályok szerint a 2006. október 26. után kiállított útleveleknek elektronikus útlevélnek kell lenniük, és semmilyen jogszabály nem biztosít kivételt a sürgősségi és ideiglenes útlevelek számára; másrészről az a tény, hogy egyes utasok sürgősségi útlevelet használtak ismétlődő, nem sürgősségi utazásaikhoz. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatalának (Customs and Border Protection, CBP) tisztviselői utasítást kaptak, hogy engedélyezzék a valódi sürgősségi utazást, amennyiben az utasok egyébként jogosultak.

2009. június 29-én a cseh elnökség, a soron következő svéd elnökség és a Bizottság washingtoni küldöttsége közös diplomáciai lépést tett: levelet intéztek David Heymanhoz (Assistant Secretary for Policy) a Belbiztonsági Minisztériumban (Department of Homeland Security, DHS). Az Egyesült Államok arról tájékoztatott, hogy értesítették a konzulátusokat és a határőröket, hogy mérlegeljék a sürgősségi utazásokat, és amennyiben a sürgősségi utasok nem felelnek meg a követelményeknek, a határőröket előre riasszák.

A kétoldalú megállapodások vonatkozásában Görögország 2009. június 28-án írt alá egyetértési megállapodást az Egyesült Államokkal. Így az Egyesült Államokkal egyetértési megállapodást aláíró tagállamok száma összesen nyolcra emelkedett. Ezek a tagállamok a súlyos bűnözés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén való együttműködés megerősítéséről, valamint az ismert terroristákkal és terroristagyanús személyekkel kapcsolatos információk cseréjéről szóló megállapodásokat is aláírtak. Bulgária mellett 2008. november 3-án Románia is aláírta a nemzetközi utazás megerősített kétoldalú biztonsági intézkedések terén való együttműködést és az Egyesült Államok vízummentességi programjának követelményeit felvázoló nyilatkozatot.

2008. december 31-én az Egyesült Államok levelet intézett azokhoz a tagállamokhoz, amelyek a vízummentességi program 2008-as bővítése előtt már részt vettek abban. E levélben a vízummentességi programról szóló Szeptember Tizenegyedike törvény követelményeinek való megfelelésükről, valamint a Szeptember Tizenegyedike törvény számos követelményének tekintetében való további együttműködés szükségességéről tájékoztatta őket. A levélben felkérik ezeket a tagállamokat a fent említett módon a többi tagállam által aláírt, az adatok megosztásáról szóló két megállapodás aláírására. Azt is jelezték továbbá, hogy a vízummentességi programban 2008. előtt résztvevő országok esetében nem szükséges az egyetértési megállapodás.

Értékelés

A 2008. július 23-i jelentés óta hét új tagállam csatlakozott a vízummentességi programhoz. Ezen kívül az Egyesült Államok kijelentette, hogy Görögország az év vége előtt csatlakozhat a vízummentességi programhoz. Így azonban négy tagállam állampolgárai továbbra sem jogosultak vízummentes utazásra az Egyesült Államokba. Mivel 2009. június 30-ig nem alakították ki a biometrikus légiközlekedési kiléptető rendszert, a vízumelutasítások arányának határa 3 %-ra csökkent. Ez azt jelenti, hogy a vízummentességi programban jelenleg nem résztvevő öt tagállam vízumelutasítási arányai alapján csak Görögország felelne meg a 3 %-os vízumelutasítási küszöbnek. A Bizottság továbbra is felveti az Egyesült Államoknak a viszonosság nélküli helyzet kérdését annak céljából, hogy a lehető leghamarabb elérjék a teljes körű viszonosság fennállását.

A közösségi szintű megközelítés vonatkozásában a Bizottság reméli, hogy még az EU-USA igazság- és belügyminiszteri trojka 2009. októberi ülése előtt sikerül megállapodást elérni a levélváltás szövegének tekintetében. Ennek eléréséért tovább folytatja a megbeszéléseket az Egyesült Államokkal.

A vízummenteségi program keretében még nem utazható HIV-pozitív személyek kérdését illetően a Bizottság úgy véli, hogy jelentős előrelépést sikerült elérni. A Bizottság szoros figyelemmel kíséri majd a javasolt végrehajtási szabályozást, és felhívja majd az USA kormányát a folyamat gyors lezárására annak érdekében, hogy a HIV-pozitív személyek a lehető leghamarabb a vízummentességi program keretében utazhassanak.

Az elektronikus utazásengedélyezési rendszer vonatkozásában a Bizottságot nagyon aggasztja az utazásengedélyezési rendszer használatért és az Egyesült Államokba irányuló idegenforgalom előmozdításáért bevezetendő díj lehetősége. Az Unió számos diplomáciai fellépés során kifejezésre jutatta, hogy az elektronikus utazásengedélyezési rendszer használati díjának bevezetésére az Egyesült Államokba utazó európai állampolgárokra kirótt további tehernek tekintenének, amely nincs összhangban a transzatlanti kapcsolatok és együttműködés iránti gyakran hangsúlyozott elkötelezettséggel. A Bizottság még nem végzett az elektronikus utazásengedélyezési rendszer értékelésével, amelynek célja annak megállapítása, hogy az említett rendszer egyenértékű-e a schengeni vízumkérelmi eljárással. Ennek indoka, hogy az Egyesült Államok még nem tette közzé az elektronikus utazásengedélyezési rendszerre vonatkozó végső jogszabályt. A nagy részben az Egyesült Államok hazai iparágát kedvezményező díj felszámítása kétségtelenül olyan további tényező az értékelésben, amely valószínűsíthetően megerősíti azon érveket, hogy az elektronikus utazásengedélyezési rendszer hasonló a vízumhoz.

Végezetül megjegyzendő, hogy az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériumának adatai szerint az elektronikus utazásengedélyezési rendszernek való megfelelési arány valamivel több mint 90 %. Ez arra enged következtetni, hogy – amennyiben az Egyesült Államok hatóságai részéről nem kíséri megfelelő tájékoztató kampány – az elektronikus utazásengedélyezési rendszer azonnali kötelezővé tételének hatására a vízummentességi program keretében utazók körében átmenetileg megnő azok száma, akiknek beutazását az Egyesült Államokba megtagadták.

A 2008. július 23-i jelentés óta a viszonosság terén elmaradt előrelépés

Brazília

Jelenlegi helyzet

Négy tagállam – nevezetesen Ciprus, Észtország, Lettország és Málta – állampolgárainak brazíliai beutazása még mindig vízumkötelezettség alá tartozik.

A Litvánia és Brazília között 2003-ban aláírt vízummentességi megállapodás 2009. január 13-án lépett hatályba.

A viszonosság elérése céljából tett lépések

2008. július 2-án a Bizottság megkezdte a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodásról szóló hivatalos tárgyalásokat Brazíliával. A gyakorlatban 2008 novemberében és decemberében kezdődtek el a tárgyalások.

A 2008. december 22-i riói EU-Brazília csúcstalálkozó megismételte a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás szükségességét, amelyet beillesztettek a közös cselekvési tervbe is: „ Biztosítva a mihamarabbi vízummentes utazást, teljes mértékig tiszteletben tartva a megfelelő parlamentáris és egyéb belső eljárásokat, a viszonosság alapján, az EK és Brazília közötti rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás(ok) közeljövőben történő tárgyalásán és lezárásán keresztül, a kicserélt javaslatok alapján .” Brazília újra megerősítette ezt az elkötelezettséget az EK-Brazília vegyes bizottság 2009. július 7-i ülésén.

A Bizottság 2009. február 18-án, május 8-án és július 2-án megbeszéléseket folytatott Brazíliával azzal a céllal, hogy megállapodásra jussanak a vízummentességi megállapodás kompromisszumos szövegében. Nem sikerült azonban lényeges előrelépést tenni. Erre vonatkozóan Jacques Barrot elnökhelyettes 2009. július 31-én levelet intézett Celso Amorim brazil külügyminiszterhez, amelyben egyrészről megismételte a vízummentességi megállapodásról szóló tárgyalások felgyorsításának és lezárásának szükségességét, másrészről pedig hivatkozott az Európai Közösség által addig tanúsított nagyfokú rugalmasságra.

2009. augusztus 26-án a Bizottság és a brazil külügyminisztérium videokonferenciát folytatott a tárgyalások következő fordulójának előkészítése céljából. Bár nem sikerült tényleges előrelépést elérni a vízummentességi megállapodás tekintetében, a Bizottság és Brazília is tisztázta álláspontját a következő legfontosabb rendezendő kérdésekkel kapcsolatosan: a megállapodás hatálya, a vegyes bizottság szükségessége, valamint a megállapodás területi hatálya Franciaország és Hollandia nem európai területeinek tekintetében.

2009. szeptember 29. és október 1. között a Bizottság további tárgyalásokat folytatott a brazil hatóságokkal Brazíliában. E tárgyalások során a feleknek sikerült megállapodni – a közönséges útlevél birtokosai tekintetében – a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás szövegtervezetében.

Értékelés

A Bizottság üdvözli a közönséges útlevél birtokosai tekintetében a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás szövegtervezetére vonatkozóan elért megállapodást, továbbá várakozásai szerint hamarosan sikerül megállapodni a diplomata, szolgálati vagy hivatali útlevél birtokosai tekintetében a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás vonatkozásában. A Bizottság reméli, hogy Brazília – belső eljárásai útján – a lehető leghamarabb megerősíti mindkét megállapodást.

Brunei Darussalam Állam

Jelenlegi helyzet

Valamennyi tagállam 30 napos vízummentességet élvez. A vízummentességet a helyszínen két 30 napos időtartammal meghosszabbítható összesen 90 napos vízummentes tartózkodásig. Az Egyesült Államok állampolgárai azonban kedvezményes 90 napos tartózkodásra jogosító vízummentességet élveznek, amennyiben gépi leolvasásra alkalmas, általános útlevéllel rendelkeznek.

A viszonosság elérése céljából tett lépések

A Bizottság technikai szintű konzultációt folytatott Brunei Darussalam Állam Európai Unió melletti képviseletével azzal a céllal, hogy megvitassák az Egyesült Államok állampolgárai helyzetéhez hasonló 90 napos vízummentesség lehetőségeit és ezáltal teljes viszonosságot érjenek el. E konzultációk folyamán a Bizottság kifejtette, hogy a tagállamok által kibocsátott valamennyi útlevél gépi leolvasásra alkalmas, és 2009. június 28-tól a tagállamok elektronikus útlevelet bocsátanak ki, amely fényképet és két ujjlenyomatot tartalmazó chippel van ellátva. A Bizottság továbbá elmagyarázta azt is, hogy az uniós állampolgárokkal szemben korábban hasonló vízumpolitikát folytató – Brunei Darussalam Állammal szomszédos két ország – Szingapúr és Malajzia esetében teljes viszonosságot értek el a 90 napos vízummentes tartózkodás tekintetében.

Értékelés

Brunei Darussalam Állam különböző minisztériumai között belső egyeztetések folynak a 90 napos vízummentesség lehetőségeiről. A Bizottság szoros figyelemmel kíséri majd ezeket a belső egyeztetéseket Brunei Darussalam Államban, és továbbfolytatja a konzultációkat Brunei Darussalam Állam hatóságaival az Egyesült Államokhoz hasonlóan kedvezményes 90 napos vízummentesség eléréséért.

Kanada

Jelenlegi helyzet

A vízumkötelezettséget fenntartják a bolgár és a román állampolgárokkal szemben, valamint 2009. július 14-től visszaállították a Cseh Köztársaság állampolgáraival szemben. A Cseh Köztársaság állampolgáraival szembeni vízumkötelezettség visszaállításának vonatkozásában a Bizottság hivatkozik a 2009. október 19-án/én közzétett különálló ad hoc jelentésére[10].

A viszonosság elérése céljából tett lépések

Az uniós állampolgárok Kanadába való vízummentes utazásának kérdése számos alkalommal felmerült, így a 2008-as és a 2009-es EU-Kanada csúcstalálkozókon. E találkozókon megerősítették, hogy Kanada és az Unió továbbra is együttműködik az uniós állampolgárok Kanadába való mihamarabbi vízummentes utazásának célkitűzése érdekében.

A Romániában és a Bulgáriában 2008 áprilisában tett technikai jellegű látogatásokat követően 2009 márciusában Kanada megosztotta Bulgáriával és Romániával felülvizsgálatainak főbb megállapításait. Mindkét tagállam naprakész információkkal szolgált a felülvizsgálat megállapításaihoz kapcsolódóan. Kanada megosztotta mindkét tagállammal kapcsolatos aggályait, azonban kifejezte azon szándékát, hogy folytassa velük az együttműködést, és felkérte őket a frissített információk megosztására az aggodalomra okot adó területeken. Kanada figyelemmel fogja kísérni a körülményeket Bulgáriában és Romániában, valamint a Kanada vízummentességre vonatkozó feltételeinek teljesítése irányába tett előrelépést.

Értékelés

A Bizottság további megbeszéléseket folytat Kanadával azzal a céllal, hogy előrelépést tegyenek a Bulgáriával és Romániával szembeni vízumkötelezettség megszüntetése terén.

KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a legutóbbi, 2008. július 23-i jelentés óta ismételten hatékonynak bizonyult az új vízumviszonossági mechanizmus. A pozitív listán szereplő nyolc harmadik ország közül, amelyek az előző jelentéskor egy vagy több tagállam állampolgáraival szemben vízumkötelezettséget írt elő, már csak öt írja ezt elő. Teljes körű viszonosság valósult meg Japánnal, Panamával és Szingapúrral.

Jelentős előrehaladást értek el továbbá Ausztráliával és az Egyesült Államokkal. Ausztrália tekintetében az eVisitors-rendszer bevezetése biztosítja, hogy valamennyi tagállam és a schengeni társult országok állampolgárai egyenlő bánásmódban részesüljenek. A Bizottság csak az eVisitors-rendszer teljesen kiépülése után lesz abban a helyzetben, hogy a vízummentesség területén a teljes körű viszonosság fennállását megítélje.

Az Egyesült Államok tekintetében hét új tagállam csatlakozott a vízummentességi programhoz. A helyzet azonban még messze nem megfelelő, és a Bizottság folytatja a megbeszéléseket az Egyesült Államokkal annak érdekében, hogy a vízummentességi programot minél előbb kiterjesszék a fennmaradó öt tagállamra. Az egyesült államokbeli elektronikus utazásengedélyezési rendszer vonatkozásában a Bizottság helyteleníti az elektronikus utazásengedélyezési rendszer igénybevételéért és az Egyesült Államok utazási és idegenforgalmi ágazatának javára bevezetendő díjról szóló jogszabály elfogadását. Ez a külföldieket sújtó adó visszalépés és ellentétes hatású lenne, továbbá ahhoz a megállapításhoz vezethet, hogy az elektronikus utazásengedélyezési rendszer nem egyenértékű a schengeni vízumkérelmi eljárással, aminek súlyos potenciális következményei lehetnek az Európába utazó egyesült államokbeli utazókra.

Brunei Darussalam Állam tekintetében a Bizottság szoros figyelemmel kíséri majd a belső egyeztetéseket Brunei Darussalam Államban, és folytatja a minden tagállam számára biztosított 90 napos vízummentesség eléréséről szóló konzultációkat Brunei Darussalam Állam hatóságaival.

Brazília vonatkozásában a Bizottság üdvözli a közönséges útlevél birtokosai tekintetében a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás szövegtervezetére vonatkozóan elért megállapodást, továbbá várkozásai szerint hamarosan sikerül megállapodni a diplomata, szolgálati vagy hivatali útlevél birtokosai tekintetében a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummentességi megállapodás vonatkozásában. A Bizottság reméli, hogy Brazília – belső eljárásai útján – a lehető leghamarabb megerősíti mindkét megállapodást.

Kanada vonatkozásában a Bizottság további megbeszéléseket folytat Kanadával azzal a céllal, hogy előrelépést tegyenek a Bulgáriával és Romániával szembeni vízumkötelezettség megszüntetése terén.

A 851/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 539/2001/EK tanácsi rendelet 1 cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság legkésőbb 2010. június 30-ig ismét jelentést tesz a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek.

[1] HL L 141., 2005.6.4., 3. o.

[2] HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

[3] COM(2006) 3 végleges.

[4] COM(2006) 568 végleges.

[5] COM(2007) 533 végleges.

[6] COM(2006) 3 végleges, 18. o.

[7] COM(2008) 486 végleges/2.

[8] COM(2006) 3 végleges.

[9] SEC(2008) 2991 végleges.

[10] COM(2009) 562 végleges.