[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.10.2007

COM(2007) 543 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Európai Bizottság éves beszámolója az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák rendszerének 2006. évi működéséről {SEC(2007) 1199}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Fontos fejlemények 2006-ban 3

2.1. Az Európai iskolák jelenlegi helyzetének áttekintése 3

2.1.1. Folyamatos túlzsúfoltság Brüsszelben 4

2.1.2. További késedelem Luxembourgban 4

2.1.3. A többi iskola – számos, a túlzsúfoltsággal kapcsolatos probléma 5

2.2. Problematikus területek 6

3. Költségvetés és pénzügyi reform 6

3.1. A 2006-os költségvetés 6

3.2. Az új pénzügyi szabályzat 7

3.3. A 2007-es költségvetést illető döntések 7

3.4. A Főtitkár Hivatala számára biztosított 2006-os hozzájárulás egy részének befagyasztása 7

4. Irányítás 8

4.1. A noordwijki konferencia és miniszteri találkozó 8

4.1.1. A miniszteri találkozó eredményei: az Európai Iskolák rendszerének megnyitása és megerősítése 8

4.2. A központi felvételi hatóság létrehozása 9

4.3. Kommunikáció, tájékoztatás és párbeszéd 10

4.4. Tanulmány: a négy kis iskoláról készült Van Dijk-jelentés 11

4.5. Akkreditálás 11

5. A 2007-es év és a távolabbi jövő kihívásai 11

5.1. A miniszteri találkozót követő jövőbeli intézkedések 11

5.2. A berkendaeli/laekeni iskola megnyitása Brüsszelben 12

5.3. A tagállamok kötelezettségei 12

1. MELLÉKLET

2. MELLÉKLET

3. MELLÉKLET

1. Bevezetés

E beszámoló az Európai Iskolák rendszerét 2006 folyamán érintő főbb eseményeket és fejleményeket, valamint az Európai Bizottság által játszott szerepet tárgyalja.

A rendszer jövője szempontjából gondolatébresztő fejleményeket hozó évet tudhatunk magunk mögött. A különböző szinteken már egy ideje zajló reformfolyamat tekintetében mérföldkő-jelentőségű volt a 2006 tavaszán Noordwijkban megrendezett magas szintű konferencia. Ezt az év vége felé kötetlen miniszteri találkozó követte, amely magas politikai síkra emelte az iskolák jövőjéről folytatott vitát. Az Európai Iskolák Igazgatótanácsa előtt most az a kihívás áll, hogy a politikai szándékot átültesse a gyakorlatba.

A mindennapi életet azonban egyes iskolákban még mindig nehezíti a túlzsúfoltság és bizonyos fogadó országokban a politikai akarat hiánya, hogy sürgős intézkedéseket foganatosítsanak és megtegyék a nagyon is szükségessé vált beruházásokat az infrastruktúrába, illetve a legrosszabb esetekben a megfelelő infrastruktúra tényleges biztosításába.

A Bizottságot általában aggasztja, hogy számos tagállam – sem az infrastruktúra biztosítását, sem a tanárok kiküldését illetően – nem teljesíti fogadó országként az európai intézményekkel és az Európai Iskolákkal kapcsolatos kötelezettségeit. Ez egyenes következményként súlyosan érinti az iskoláztatás körülményeit, valamint a diákok és az iskolai dolgozók mindennapi életminőségét.

A két fenti tényező együtt ténylegesen veszélyezteti az Európai Iskolák hosszú távú kilátásait. A Bizottság annak is tudatában van, hogy személyi állományának egy része – sokszor egyáltalán nem szívesen – alternatív oktatási megoldásokat keres gyermekei számára, mivel az Európai Iskolák rendszere nem mindig tud számukra kielégítő megoldásokat kínálni. A túlzsúfoltság problémáját minden érintettnek nagyon komolyan kell vennie, a Bizottság pedig folyamatosan nyomást fog gyakorolni a kérdéses fogadó országokra, hogy kötelezettségük teljesítésére ösztönözze őket.

2. Fontos fejlemények 2006-ban

2.1. Az Európai iskolák jelenlegi helyzetének áttekintése

Az iskolák továbbra is népszerűek számos szülő és diák körében, ennek következtében a 13 iskolát 20 582 diák látogatja. Ezek az iskolák döntő jelentőségűek az ideiglenes munkatársak szempontjából, hiszen gyermekeik anyanyelvükön folytathatják tanulmányaikat mindaddig, amíg vissza nem térnek hazájukba. A két új tagállam, Bulgária és Románia 2007. januári csatlakozásával tovább nőtt az Európai Iskolák sokszínűsége, és nőttek és a rendszerrel szemben támasztott igények is. A részletes statisztikai adatokat a Főtitkár éves jelentése tartalmazza[1].

2.1.1. Folyamatos túlzsúfoltság Brüsszelben

A 2006/2007-es tanév korlátozó felvételi politikája eredményeképpen az új jelentkezőket az egyetlen, még férőhelyet biztosítani tudó uccle-i iskolába irányították. Ennek következtében sok család nem íratta az uccle-i iskolába gyermekeit, mert szerintük a gyermekek elfogadhatatlanul hosszú időt töltenének utazással. Mindhárom brüsszeli iskola elérte befogadóképessége határát. Jóval túllépték névleges kapacitásukat, ami a diákok mindennapi körülményeinek rovására ment. 2006 áprilisában az Igazgatótanács határozott arról, melyik nyelvi szekciók kezdik meg az oktatást a 2009-ben Laekenben megnyíló új iskolában[2]. A Bizottság számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a belga hatóságoknak Laeken közelében a 2007-es iskolaévre működésre készen álló, átmeneti helyszínt kellene biztosítaniuk. Júliusban a belga állam egyetlen választási lehetőségként felajánlotta a Brüsszel ellentétes, déli oldalán fekvő Berkendaelt. A Bizottság és a szülők képviselőinek véleménye szerint messze nem kielégítő és logikátlan volt az északon fekvő Laeken átmeneti helyszínéül ezt a területet javasolni. Ezzel a lépéssel ugyanis azt kockáztatták, hogy megismétlődik az 2006/2007-es beiratkozáskor tapasztalt jelenség, amikor már sok család döntött úgy, hogy nem az Európai Iskolák rendszerében kívánja gyermekei oktatását megoldani.

Az Igazgatótanács osztotta a Bizottság nézetét, és 2006 ősze folyamán három alkalommal is felkérte a belga hatóságokat, hogy egészítsék ki az átmeneti helyszínre vonatkozó javaslatukat. Sajnos nem érkezett további javaslat, ezért 2006 novemberében az Igazgatótanács – a 2007-es új felvételek miatt elengedhetetlenül szükségessé váló bővítésre tekintettel – kénytelen volt határozatot hozni. A Bizottság álláspontját nyilatkozatban fejtette ki[3].

2.1.2. További késedelem Luxembourgban

A Luxembourg I létesítményei – különösen a középiskola, ahol 11 szekcióban 2134 diák tanul – továbbra is túlzsúfoltak annak ellenére, hogy nyolc szekció általános iskolai osztályait fokozatosan a második iskolába helyezik át. Továbbra is nagy szükség lenne rá, hogy végleges épületet biztosítsanak a Luxembourg II iskola elhelyezésére. A luxemburgi hatóságok 2006 folyamán jelezték, hogy az új épület csak 2011-ben áll rendelkezésre. A Bizottságot továbbra is aggasztják a késedelmek, ezért a kérdést felvetette a Miniszterelnöknek is és hangsúlyozta, hogy további késedelmek nélküli cselekvésre van szükség.

A diákoknak a két iskola (Luxembourg I, illetve II) közötti megosztásával kapcsolatos határozat, amelyet 2003-ban hozott az Igazgatótanács, az év folyamán további megbeszélések tárgya volt. 2007 januárjában a szülői munkaközösségek és a személyzeti bizottság kezdeményezésére az összes érintett fél kerekasztal-megbeszélésen vett részt. E találkozón a második iskola helyét (Bertrange-Mamer) és a két iskola közötti megosztást vitatták meg.

A menza és a büfé üzemeltetésére sikeres ajánlati felhívást tettek, így ezek most működnek.

2.1.3. A többi iskola – számos, a túlzsúfoltsággal kapcsolatos probléma

Varese

Varesében továbbra is gondot jelent a túlzsúfoltság, és rendkívüli módon csalódást keltő, hogy nem bővítették az infrastruktúrát az iskola szükségleteinek megfelelően. A Bizottság az év folyamán írt az olasz kormánynak, hogy sürgősen támogatást kérjen. A kérdést a közelmúltban az illetékes miniszternél ismét felvetette, és most az ő válaszára vár.

2007/2008-ra tervezik azt az eljárást, amelynek célja, hogy a menza igazgatását az isprai közös kutatóközpont helyi személyzeti bizottságának kezdeményezésére létrejött szülői szövetkezetnek adják át. Az átadással kapcsolatos intézkedéseket az iskola végrehajtó bizottságának 2007 első felében kell jóváhagynia.

Frankfurt

Az Európai Központi Bank (EKB) jelentének köszönhetően folyamatosan növekszik a tanulói létszám (2006-ban 7%-kal). Az általános iskolai osztályok szükségleteinek kielégítése érdekében történt ugyan némi fejlesztés a jelenlegi helyszínen, de az iskola csaknem elérte befogadóképessége határát. Az EKB tervezi, hogy a jelenlegi frankfurti großmarkthallei helyszínen új épületegyüttesbe költözik, ami hatással lesz a jövőben az iskolával kapcsolatban hozott döntésekre is.

Alicante

Alicantében idén – 97,6%-os sikerességi aránnyal – levizsgázott az első érettségiző évfolyam. A spanyol hatóságok új, bár még nem hatályos törvény fogadtak el, amely eltörli a felvételi vizsgát ( selectividad ) azon tanulók esetében, akik külföldi rendszerekből kerülnek a spanyol felsőoktatásba.

Az EU-alkalmazottak gyermekeinek aránya az alicantei Európai Iskolában tanulók között tavaly kis mértékben nőtt (36,8%), de még mindig messze elmarad a megkívánt 50%-tól[4].

München

Az óvodaépületekben tapasztalható túlzsúfoltság enyhítése érdekében folytak ugyan tavaly munkálatok, de még mindig gondot jelent a helyhiány. A német hatóságok rendelkeznek tervekkel az iskola által a meglévő helyszínen emelendő további épületekre vonatkozóan, de az Európai Iskola szükségleteinek kielégítésére a jövőben új helyszínt kell keresni.

Bergen, Culham, Mol és Karlsruhe

E négy iskola külső tanulmány, az úgynevezett Van Dijk-jelentés tárgyát képezte, amelyet 2005/2006-ban a Bizottság kérésére végeztek annak érdekében, hogy megvizsgálják az iskolák hosszú távú jövőjét. A jelentés a culhami iskola fokozatos bezárását ajánlja, hiszen létalapja szűnik meg azzal, hogy a Közös Európai Tórusz (JET) a tervek szerint 2016-ban a franciaországi Cadarache-ba költözik.

A bergeni, moli és karlsruhei iskolák (a vareseihez hasonlóan) a közös kutatóközpontokban dolgozók gyermekeinek oktatását biztosítják. A jelentés velük kapcsolatban az iskolák hatékony igazgatására és költséghatékonyságára tesz javaslatokat, amelyeket a Bizottság is támogat. Nem ért viszont egyet a Bizottság a tanulmány javaslatával, miszerint szüntessék meg a fogadó ország nyelvi szekcióját.

2.2. Problematikus területek

A Bizottságot mély aggodalommal tölti el, hogy egyes tagállamok fogadó országként nem teljesítik az intézményekkel szembeni kötelezettségeiket, azaz nem biztosítanak az Európai Iskolák megfelelő működéséhez elégséges infrastruktúrát. Több kérdésről is szó van, de a legkirívóbb hiányosságok a megfelelő infrastruktúra időben történő biztosításával kapcsolatban tapasztalhatók, ami Belgiumban, de Luxemburgban és Olaszországban is alapvető gond.

Problémák azonban más területeken is jelentkeznek. Az Európai Bizottság hivatalos kérés intézését kezdeményezte a belga hatóságokhoz, hogy rendezzék a rendszerrel szemben fennálló, részben még 1995-re visszanyúló tarozásukat.

A Bizottságot nagyon aggasztja az is, hogy számos kiküldött tanári állást nem töltenek be a tagállamok. Ennek az a következménye, hogy az üresedéseket helyben toborzott, részmunkaidős tanárokkal töltik be, amit egyedül a költségvetés EU által viselt részéből fedeznek, s így nem érinti a tagállamok jogszabályban meghatározott költségvetési hozzájárulását. A Bizottság ezen kívül sajnálattal tapasztalta, hogy egyes tanárok kiküldését az iskolaév szokásos kezdési időpontjainak figyelmen kívül hagyásával időzítik, ami megnehezíti a tanárok beilleszkedését, és kihívást jelent a tanulóknak is, akik kijelölt tanárok hiányában kezdik meg tanulmányaikat. A problémát a Bizottság az Európai Iskolák főtitkára figyelmébe ajánlotta, és számos hivatalos levelet intézett egyes érintett tagállamok nemzeti hatóságaihoz is.

3. Költségvetés és pénzügyi reform

3.1. A 2006-os költségvetés

Az EU költségvetési hatósága által az Európai Iskoláknak 2006-ben eredetileg elkülönített hozzájárulás összege 127 millió euró volt. A teljes költségvetés különböző hozzájárulások szerinti legutolsó bontása a következőképpen alakult:

- 56% az EU költségvetéséből;

- 22,5% a tagállamoktól;

- 6,5% az EPO költségvetéséből[5];

- a fennmaradó rész a II. és III. kategóriájú tanulók tandíjából és egyéb forrásokból.

Az Európai Iskolák a 2006-ban elkülönített teljes hozzájárulást megkapták, és mintegy 12,2 millió eurós többlettel zárták éves költségvetésüket.

A költségvetés sajátos szükségletű tanulók (SEN) számára elkülönített része az utóbbi két évben 24%-kal nőtt. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a témában készülő éves jelentésnek inkább a minőségre összpontosító elemzést tartalmaznia ahhoz, hogy a jövőbeli fejlesztésekhez megbízható háttéranyagul szolgálhasson. Minden erőfeszítés ellenére előfordul, hogy nem sikerül integrálni a komoly tanulási nehézségekkel küszködő gyermekeket, és a családnak alternatív megoldást kell keresnie, ami különösen nehéz, ha anyanyelvük más, mint a fogadó országé.

3.2. Az új pénzügyi szabályzat

A Bizottság aktívan részt vett az Európai Iskolák új pénzügyi szabályzatának előkészítésében, és jelentős támogatást nyújtott e munkához. Az új szabályzat nagymértékben merít az intézményekre vonatkozó hatályos szabályozásból, amelyet az Európai Iskolák rendszerének sajátosságaihoz igazítottak. A Bizottság nagy örömmel tapasztalta, hogy 2006 folyamán (Ausztria tartózkodásától eltekintve egyhangúlag) sikerült elfogadni az új pénzügyi szabályzatot. Az új szabályok túlnyomó része 2007. január 1-jével lépett hatályba. A pénzügyi ellenőrzésre és a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseket fokozatosan, 2007. július 1-jével, illetve 2008. január 1-jével hajtják végre.

3.3. A 2007-es költségvetést illető döntések

2007-re vonatkozóan a Bizottság és a Főtitkár Hivatala úgy döntött, részletes elemzést végez a fel nem használt források, illetve a többletkeletkezés elmúlt években visszatérő problémájának okairól. A helyzet ismeretében a Bizottság a 2007. évre a 2006. évivel megegyező mértékű hozzájárulást kért: 127,13 millió eurót a meglévő iskolák és a Főtitkár Hivatala számára, valamint 2,54 millió eurót a berkendaeli átmeneti helyszínen létrehozandó, leendő IV. számú brüsszeli iskolára.

3.4. A Főtitkár Hivatala számára biztosított 2006-os hozzájárulás egy részének befagyasztása

AZ EU költségvetése a Főtitkár Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) számára elkülönített pénzeszközök 80%-át fedezi. 2005 decemberében a költségvetési hatóság úgy határozott, 2006-ban e hozzájárulás 25%-át befagyasztja annak érdekében, hogy a következőkre ösztönözze a Hivatalt:

- találjon megoldásokat az Európai Iskolákban tapasztalható túlzsúfoltság problémájára;

- javítsa az Európai Iskolák irányítását és igazgatását.

A Bizottság továbbította a határozatot a Főtitkárnak, a Hivatalnak pedig felajánlotta a bizottsági szolgálatok segítségét a kért intézkedések megtételével és az Európai Parlamenttel történő kapcsolatfelvétel tárgyában.

2006 májusában a Bizottság és a Parlament úgy ítélte, hogy a kért intézkedéseket megtették, ezért a Parlament felszabadította a hozzájárulás 15%-át. Mivel a Hivatal együttműködött a Bizottsággal a pénzügyi szabályzat felülvizsgálatában, a Parlament ezt követően a fennmaradó 10%–ot is felszabadította.

4. Irányítás

Az irányítás kérdését mind átfogóan (azaz a rendszer jövője és reformja kapcsán), mind gyakorlati szinten (például egy brüsszeli, központi felvételi hatóság létrehozása kapcsán) megvitatták.

4.1. A noordwijki konferenci a és miniszteri találkozó

Kallas elnökhelyettes és van der Hoeven úr, a 2005-2006. évben az Európai Iskolák rendszerének elnöki tisztjét betöltő holland oktatási miniszter egyaránt úgy érezte, hogy az egész rendszer jövőjének átgondolásához politikai ösztönzésre van szükség. Kezdeményezték tehát, hogy egy 2006 májusában Hollandiában megtartandó konferencia keretében hívják össze valamennyi tagállam képviselőit. A Bizottság aktív részvételével magas szintű munkacsoportot hoztak létre, hogy előkészítse a konferencián megvitatandó választási lehetőségeket.

A konferenciára május 15–16-án Noordwijkban került sor, amelyen részt vett Kallas elnökhelyettes, van der Hoeven miniszter úr és Pedreire úr, a portugál oktatási államtitkár (2006 augusztusától Portugália vette át az Európai Iskolák elnökségét).

A konferencia friss politikai lendületet adott az Európai Iskolák jövőjéről folyó vitának. Ezt követően a konferencia résztvevőiből létrehozott magas szintű munkacsoport tovább dolgozott azon, hogy az Európai Iskolák ügyében illetékes valamennyi tagállami miniszter számára találkozót készítsenek elő.

Kallas elnökhelyettes, az Európai Iskolákért felelős európai biztos az Európai Iskolák reformfolyamatának megtárgyalása céljából 2006. november 13-án találkozott a tagállamok 25 miniszterével. A találkozó eredményeképpen széleskörű egyetértés jött létre azon fő elképzeléseket illetően, miként lehetne az iskolákat alkalmassá tenni arra, hogy meg tudjanak felelni a kibővült EU kihívásainak. Ezzel világos politikai keret jött létre, amely útmutatást ad a következő szakasz elindításához. Az Igazgatótanács feladata, hogy a reform megvalósítása érdekében a konkrét lépéseket megtegye. (Az elnökség által levont következtetéseket lásd a 2. mellékletben.)

4.1.1. A miniszteri találkozó eredményei: az Európai Iskolák rendszerének megnyitása és megerősítése

Az uniós miniszterek nagy többsége egyetértett a Bizottsággal abban, hogy az Európai Iskolák rendszerét sokkal rugalmasabban kellene elképzelni. Ez a jövőben három iskolatípust jelentene: a meglévő hagyományos (azaz I. típusú) Európai Iskolákat[6]; az újonnan létrehozandó európai ügynökségek helyszínén az uniós alkalmazottak gyermekeinek európai oktatást nyújtó nemzeti vagy nemzetközi iskolákat, amelyek megkaphatnák a jogot, hogy európai érettségi bizonyítványt állítsanak ki (II. típusú iskolák); valamint egy harmadik típust arra az esetre, ha egy tagállam – uniós ügynökség vagy intézmény létezésétől függetlenül, kizárólag saját költségére – hasonló kezdeményezést tenne (III. típusú iskolák).

A II. és III. típusú iskolák egyfajta közös tanterv alapján biztosítanának európai iskoláztatást, amennyire csak lehet a diákok anyanyelvén. E közös tanterv mind pedagógia céljait tekintve, mind a vizsgák és akkreditálás tekintetében megfelel majd az Európai Iskolák rendszere által megállapított követelményeknek. Az Európai Iskolák rendszere egységességének, minőségének és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében a pedagógiai, igazgatási és pénzügyi célkitűzésekkel kapcsolatos követelményeket is szerződésekben kellene rögzíteni.

A találkozó résztvevőinek széles köre egyetértett továbbá abban, hogy irányítási szempontból is reformra lenne szükség, amely nagyobb önállóságot adna az iskoláknak, de ellentételezésként pedagógiai kérdésekben, illetve igazgatási és pénzügyi szempontból nagyobb fokú elszámoltathatóságot követelne meg.

4.2. A központi felvételi hatóság létrehozása

Az Igazgatótanács 2006 áprilisában Hágában tartott ülésén a brüsszeli Európai Iskolák felvételi kérdéseinek eldöntésére központi felvételi hatóságot (a továbbiakban: hatóság)[7] hozott létre. Az Igazgatótanács a következőképpen határozott: „annak érdekében, hogy a IV. brüsszeli iskola új szekcióit be lehessen tölteni, … a többi iskola esetében szigorúan korlátozni kell a felvételeket.” Erre azért volt szükség, mert a jelenlegi iskolákban nagy a túlzsúfoltság, és az Igazgatótanács úgy döntött, elfogadja Berkendaelt a IV. brüsszeli (laekeni) iskola ideiglenes helyszínéül és kiindulási pontjául. A Hatóság számára következésképpen az alábbi célkitűzéseket határozták meg:

1. minden egyes évre vonatkozóan világos felvételi politika kidolgozása és közzététele, ami révén biztosítani lehet az alább ismertetett célkitűzések lehető legtisztességesebb és legátláthatóbb megvalósítását;

2. az egyes Brüsszeli iskolákba felvett tanulók listáiról hozott határozatok. Ezeket a listákat az adott iskolák igazgatói fogják javasolni;

3. kiegyenlített megoszlás biztosítása általában a brüsszeli iskolák, illetve a nyelvi szekciók között, valamint a tanulók szükségleteinek kielégítése és a pedagógiai folytonosság biztosítása érdekében az iskolák rendelkezésére álló források lehető leghatékonyabb felhasználásának garantálása. A kezdeti szakaszban a szakpolitika egy további célkitűzése lesz a IV. brüsszeli iskola feltöltésének biztosítása;

4. annak biztosítása, hogy garantáltan legyen helye valamelyik brüsszeli Európai Iskolában minden olyan, Brüsszelben felvételt kérő gyermeknek, akinek szülei az EU alkalmazottjai;

5. annak biztosítása, hogy a testvéreket ugyanabba az iskolába vegyék fel;

6. a különböző nyelvi szekciókban és iskolákban tanuló diákpopulációval kapcsolatos fejlemények állandó nyomon követése.

A hatóság összetételére és eljárásaira vonatkozó részleteket, valamint pontos megbízatását illetően az Igazgatótanács 2006 októberi ülésén határozott. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a fenti érzékeny folyamat során bizonyos rugalmas intelligenciát kell majd tanúsítani, és hogy minden egyes osztályban nyomon kellene követni a SWAL (nyelvi szekcióval nem rendelkező) diákoknak az anyanyelvűekhez viszonyított arányát is. Az Igazgatótanács emellett kiemelte folytatott világos, közvetlen kommunikáció és párbeszéd fontosságát az érintett szülőkkel. A hatóság a 2007/2008-as tanévet illetően már az Igazgatótanács fent említett célkitűzései és határozatai szerint döntött a brüsszeli felvételekről. Döntései értelmében azokat az új tanulókat, akik nyelvi szekciójában és évfolyamán már rendelkezésre állt Berkendaelben osztály, ide vették fel (kivéve azokat, akik testvérei már egy másik brüsszeli Európai Iskolába járnak). Amennyiben az adott nyelvi szekció és évfolyam nem áll Berkendaelben rendelkezésre, az új tanulókat – lehetőség szerint – a kérésüknek megfelelő iskolában helyezik el.

4.3. Kommunikáció, tájékoztatás és párbeszéd

A Személyi Állományi és Igazgatási Főigazgatóság főigazgatója nem kevesebb, mint hét közvetlen elektronikus üzenetet intézett valamennyi alkalmazotthoz, hogy az év során tapasztalt számos fejleményről és az Igazgatótanács által hozott több jelentős határozatról tájékoztassa őket. Öt nyitva maradt esetben az európai ombudsman járt el. Ezekkel kapcsolatban a Bizottság magyarázattal vagy indokolással szolgált, és 19, az Európai Parlament által felvetett hivatalos – írásos vagy szóbeli – kérdésre adott választ. Barroso elnök a különböző államfőkkel, Kallas elnökhelyettes pedig több alkalommal a Parlamenttel, valamint a személyzeti képviselőkkel és számos egyéb érdekelt féllel vitatta meg az Európai Iskolák kérdését. A Bizottság osztályai a világos és közvetlen párbeszéd biztosítása érdekében rendszeresen találkoznak a szülői munkaközösségekkel és a helyi személyzeti bizottsággal.

A legtöbb iskolának otthont adó fogadó ország negatív hozzáállása miatt a Bizottság novemberben sürgette az Igazgatótanácsot, hogy találkozó kérése céljából intézzen levelet a belga hatóságokhoz. E találkozó során a belga hatóságoknak – közvetlenül a brüsszeli intézményekben dolgozók családjával folytatott párbeszéd keretében – alkalma nyílna elmagyarázni, miért viszonyultak ilyen csalódást keltő módon az átmeneti helyszín kérdéséhez. A levelet az elnökség novemberben elküldte, az Igazgatótanács – és különösen a Bizottság – azonban sajnos még mindig nem kapott a belga hatóságoktól választ.

4.4. Tanulmány: a négy kis iskoláról készült Van Dijk-jelentés

A négy kisméretű – bergeni, culhami, moli és karlsruhei – iskoláról készült, úgynevezett Van Dijk-tanulmányt a külső szakértő 2006-ban terjesztette elő (lásd a 2.1.3., „A többi iskola” című pontot). Az Igazgatótanács 2007 folyamán két alkalommal is megvitatta a tanulmányt, és úgy döntött, hogy a culhami iskolát hét év leforgása alatt fokozatosan bezárják. A bergeni, moli és karlsruhei iskolák hagyományos Európai Iskolaként működnek tovább.

4.5. Akkreditálás

Az Igazgatótanács – a Bizottság teljes körű támogatása mellett – úgy határozott, hogy akkreditálja az olaszországi pármai és az írországi dunshaughlini iskolában megszerzett képzést, ezért a két iskola illetékes hatóságaival 2007-ben akkreditálási és együttműködési megállapodást írnak alá. A Bizottság egyértelműen támogatja a folyamatot. A pármai Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság és a Bizottság (Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság) grange-i alkalmazottainak gyermekei így az Európai iskolák rendszerének keretében biztosított oktatásnak megfelelő európai oktatásban részesülhetnének. (Jelenleg ezek az iskolák még nem állíthatnak ki európai érettségi bizonyítványt, mert csak a középiskola 5. osztályáig rendelkeznek akkreditációval.) Az Igazgatótanács elhatározta továbbá, hogy jóváhagyja a folyamat első lépését az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség közelében, a görögországi Héraklionban működő iskola esetében is, amely a jövőben várhatóan szintén kérni fogja az akkreditációt.

5. A 2007-es év és a távolabbi jövő kihívásai

5.1. A miniszteri találkozót követő jövőbeli intézkedések

Az Igazgatótanács most a nem hivatalos miniszteri találkozót követő elnökségi következtetésekben[8] megfogalmazott utasítások szerint jár el, és a reformfolyamat gyakorlati szintű előremozdítása érdekében stratégiát javasol megvitatásra. Ennek részeként javaslatokat tesz arra vonatkozóan, hogyan lehetne az irányítást a kölcsönösen elfogadott iránymutatásoknak megfelelően javítani, és ezáltal nagyobb döntéshozatali – többek között pénzügyi – hatáskört biztosítani az iskola igazgatásának. Az iskolai szintű irányítás és az általános irányítás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében ezt ellensúlyozná a nagyobb fokú elszámoltathatóság és az irányítási struktúra reformja.

Intézkedéseket kell hozni annak előmozdítására is, hogy az Európai Iskolák rendszerét megnyithassák. Elemezni kell továbbá a II. típusú iskolákra vonatkozó intézkedéseket és ezek gyakorlati végrehajtását, és megtenni a szükséges lépéseket javításuk és továbbfejlesztésük érdekben.

Ezen túlmenően nemzetközi színvonalra kell emelni az európai érettségit, ideértve a szervezeti, igazgatási és minőségbiztosítási szempontokat is. A folyamat kezdő lépése a főtitkár által elindított külső szakértői értékelés lesz.

Munkacsoport fogja megvizsgálni a tagállamok által a hagyományos Európai Iskolákba kiküldött tanárok esetében alkalmazott költségmegosztás kérdését. E vizsgálat eredménye alapján az Igazgatótanács megfontolja majd a szükséges lépéseket, hogy biztosítani lehessen a kiküldött tanárokkal kapcsolatban felmerülő költségek tagállamok közötti igazságos elosztását.

A III. típusú iskolákra vonatkozó kísérleti projekt előmozdítása érdekében legalább tíz iskola bevonásával hivatkozási alapot kellene kidolgozni. A kísérleti projekteknek ideális esetben már a 2007/2008-as tanévben be kellene indulni. Az Igazgatótanács nyomon fogja követni őket, és kétévente értékelés készül róluk.

5.2. A berkendaeli/laekeni iskola megnyitása Brüsszelben

Az Igazgatótanács sajnálattal volt kénytelen elfogadni a berkendaeli átmeneti iskolát, mivel a belga hatóságok nem voltak hajlandóak együttműködni és biztosítani a szükséges földrajzi ismérveknek megfelelő átmeneti helyszínt. A Bizottság nem vitatja, hogy az iskolaépület alkalmas a célra, de elhelyezkedésének és az elhelyezkedés családokra gyakorolt hatásának a kérdését továbbra is napirenden tartja.

Az Igazgatótanács 2006 végi, kényszerűségből hozott döntését követően a berkendaeli iskola 2007 szeptemberében nyitotta meg kapuit, hogy fogadhassa az új diákokat. Sürgősen el kell végezni tehát a szükséges szerkezeti átalakításokat, az újonnan kinevezett igazgatónak pedig gyorsan elő kell készítenie az iskolát az új tanulók fogadására. Az előkészítő megbeszélések során a jelenlegi brüsszeli igazgatók döntő, konstruktív szerepet játszottak, a meglévő három brüsszeli szülői munkaközösség pedig – az érintettek legnagyobb megelégedésére – vállalta, hogy segíti az új iskolát az iskolabuszos szolgáltatás megszervezésében, a menza működtetésében és egyéb gyakorlati feladatok ellátásában. A fogadó országgal kötött megállapodás értelmében az iskola végső felszerelése a belga hatóságok feladata, amelyek most lehetőséget kaptak arra, hogy megmutassák: valódi politikai akarattal állnak e folyamat zökkenőmentessé tétele mellett.

5.3. A tagállamok kötelezettségei

A Bizottság kiemelkedően fontos feladatként továbbra is foglalkozik a problémával, hogy egyes fogadó országok nem teljesítik bizonyos kötelezettségeiket, és adott esetben, a kellő időben megteszi a szükséges jogi intézkedéseket.

[1] Hiv.: 2912-D-2006-en-1, lásd: http://www.eursc.eu/index.php?id=134.

[2] A laekeni iskola összetétele a következő lesz: francia,angol, német, olasz, holland, valamint román és bolgár szekció (ez utóbbi kettő SWALS – azaz nyelvi szekcióval nem rendelkező tanulók – formájában, amíg a megfelelő időpontban az adott nyelvi szekciók be nem indulnak).

[3] A nyilatkozat teljes szövege az 1. mellékletben található.

[4] Lásd a tavalyi éves jelentés hivatkozását – COM(2006) 451 végleges.

[5] A müncheni Európai Iskola költségvetését tekintve az Európai Szabadalmi Hivatal (EPO) hozzájárulása hasonló mértékű, mint a Bizottság hozzájárulása más Európai Iskolák költségvetéséhez.

[6] Jelenleg hét tagállamban 13 Európai Iskola működik.

[7] A hatóság tagjai a következők: az Európai Iskolák főtitkára (elnök), az európai intézmények képviseletében az Európai Bizottság képviselője, a 3 (4) brüsszeli Európai Iskola igazgatója, a szülők képviselője, valamint a fogadó ország hatóságainak képviselője. Megfigyelőként jelen vannak továbbá: a megválasztott főtitkár, 2 (3) szülői képviselő (valamennyi brüsszeli iskola szülői munkaközössége képviseletének biztosítása érdekében), a brüsszeli személyzeti bizottság 1 képviselője és 1 további brüsszeli képviselő (a belga közösségek képviselete érdekében).

[8] Lásd a 2. és 3. mellékletet.