HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 75/120

P7_TA(2013)0327

A digitális egységes piac kiteljesítése

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egységes digitális piac megvalósításáról (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3.cikkének (3) bekezdésére és 6. cikkére,

— tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 12., 14. és 26. cikkére, 114. cikke (3) bekezdésére, valamint 169. cikkére,

— tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság „Az európai fogyasztóügyi politika új ütemterve” című, 2013. április 25-én elfogadott jelentésére (A7-0163/2013),

— tekintettel „A 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó, e-kereskedelemmel kapcsolatos akcióterv – a 2013. évi helyzet” című 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153),

— tekintettel a Bizottság 2013. február 18-i, 26. belső piaci eredménytáblájára,

— tekintettel „A fogyasztói piacok eredménytáblája: A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára (nyolcadik kiadás, 2. rész – 2012. november)” című, 2012. december 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0432),

— tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789),

— tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a hamisított termékek internetes árusításáról szóló egyetértési megállapodás működéséről szóló 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0209),

— tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1),

— tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló (2), a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló (3) és az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (4),

— tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé: A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

— tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

— tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag: tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

— tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2012. június 4-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0238),

— tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (5),

— tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225),

— tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196),

— tekintettel „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” című, 2012. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0179),

— tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0011),

— tekintettel a Bizottság „Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében” című, 2012. november 29-i zöld könyvére (COM(2012)0698),

— tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

— tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (6),

— tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

— tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló, 2011. november 9-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321),

— tekintettel a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. december 3-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0721),

— tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (8),

— tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. február 7-i bizottsági javaslatára (COM(2013)0048),

— tekintettel a Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér”2013. február 7-i közös közleményére (JOIN(2013)0001),

— tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529),

— tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. november 14-i javaslatra (COM(2011)0665),

— tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (9),

— tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (10),

— tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvre (11),

— tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként,

— tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (12),

— tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

— tekintettel az egységes piac új stratégiájáról szóló, 2010. május 9-i Monti-jelentésre,

— tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre,

— tekintettel „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, a Bizottság Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra,

— tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330),

— tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336),

— tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (13),

— tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

— tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

A. mivel az egységes digitális piacban rejlő lehetőségek feltárása kulcsfontosságú ahhoz, hogy az Uniót mind a polgárai, mind pedig a vállalkozásai hasznára versenyképesebb és dinamikusabb tudásalapú gazdasággá tegyük; mivel az Uniónak most kell tennie annak érdekében, hogy megőrizze globális versenyelőnyét, különösen az olyan gyorsan növekvő ágazatokban, mint az internetes platformok és a szoftveralkalmazások iparága;

B. mivel a nagy sebességű, szélessávú internethálózatokhoz való akadálytalan hozzáférésre, az internetes szolgáltatásokhoz való egyetemes és valamennyi polgár számára egyenlő hozzáférésre, valamint a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz szükséges rádiófrekvencia elérhetőségére építő, mindenütt rendelkezésre álló összeköttetés létfontosságú előfeltétele az egységes digitális piac fejlődésének; mivel ahhoz, hogy a technológiai újdonságok – például a hordozható készülékek és alkalmazások, illetve a mobilszabványok új generációi – által nyújtott előnyök eljussanak a polgárokhoz és a vállalkozásokhoz, megbízható és gyors infrastruktúra-hálózatokra van szükség;

C. mivel a nagy mennyiségű adattal dolgozó („big data”) alkalmazások egyre fontosabbá válnak az Unió versenyképessége szempontjából, és ezektől 2016-ig globálisan 16 milliárd eurós bevételt és 4,4 millió újonnan létrehozott munkahelyet várnak;

D. mivel a számítási felhőben nagy gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségek – például a költségcsökkentésre, tartalom- és információmegosztásra, megnövekedett versenyképességre, az információhoz való hozzáférésre, innovációra és munkahelyteremtésre vonatkozó lehetőségek – rejlenek; mivel ebben az összefüggésben különösen fontos az egyszerre több készülékről is elérhető, fennakadásmentes e-kormányzati szolgáltatások kialakítása;

E. mivel az uniós gazdaság komoly strukturális átalakuláson megy keresztül, amely hatással van a globális versenyképességére és a munkaerőpiacaira; mivel a 2013. évi éves növekedési jelentése határozott fellépésre szólít fel a munkahelyteremtés felgyorsítása tekintetében; mivel a dinamikus és inkluzív munkaerőpiacok elengedhetetlenek ahhoz, hogy az uniós gazdaság fellendüljön és versenyképes legyen;

F. mivel a közösségi média, a felhasználók által létrehozott tartalom, a remixkultúra és a felhasználói együttműködés egyre fontosabb szerepet játszanak a digitális gazdaságban; mivel egyre nagyobb a fogyasztók hajlandósága arra, hogy fizessenek a jó minőségű, professzionális digitális tartalomért, feltéve, hogy az megfizethető, egyszerre több eszközről is hozzáférhető, és országhatároktól függetlenül hordozható;

G. mivel a tartalmakhoz való megfizethető módon, biztonságos és megbízható fizetési módok használatával történő hozzáférés növelheti a határokon átnyúló szolgáltatások igénybevételére vonatkozó fogyasztói bizalmat;

H. mivel az uniós vállalkozások 99 %-át kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják, amelyek az uniós foglalkoztatás 85 %-áért felelősek; mivel a kkv-k ezért az európai gazdaság hajtóerejét képezik, és elsődlegesen ezek felelnek a jólét megteremtéséért, a foglalkoztatásért és a növekedésért, valamint az innovációért és a K+F-ért;

I. mivel az uniós polgárok fogyasztóként fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén, és mivel emiatt a fogyasztók szerepét az uniós gazdaságpolitika részeként kell elismerni; mivel fontos megteremteni a helyes egyensúlyt az uniós vállalkozások versenyképességének növelése és a fogyasztói érdekek védelme között;

J. mivel az egységes digitális piac töredezettsége veszélyezteti a fogyasztók számára elérhető választékot; mivel elő kell mozdítani a fogyasztók bizalmát, valamint növelni kell piaci biztonságérzetüket és jogaik ismeretét, különös tekintettel az egyéb, kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztókra; mivel alapvető fontosságú, hogy a fogyasztók az Unióban nagyobb fokú védelmet élvezzenek az egészségüket vagy a biztonságukat esetlegesen veszélyeztető termékekkel és szolgáltatásokkal szemben;

K. mivel a Bizottság által unió-szerte végzett, a játékokhoz, videókhoz vagy letölthető zenékhez hasonló digitális tartalmakat árusító weboldalakra vonatkozó ellenőrzés szerint e weboldalak 75 %-a nem felel meg a fogyasztóvédelmi előírásoknak; mivel a fogyasztók jogairól szóló 2011/83/EU irányelv elsőként ír elő a digitális tartalomra vonatkozó szabályokat; mivel a Bizottságot ösztönözni kell arra, hogy továbbra is építsen be ilyen szabályokat a meglévő uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok felülvizsgálata során, illetve amikor e téren új jogszabályokat javasol;

L. mivel az Unió munkaképes korú népességének 15 %-a (80 millió fő) képességcsökkent vagy fogyatékossággal él; mivel az elektronikus kormányzati szolgáltatást nyújtó webhelyek száma és a közszektor webhelyeinek száma gyorsan növekszik; mivel a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások uniós piacának becsült értéke 2 milliárd EUR; mivel ez a piac továbbra is nagyon töredezett és kialakulatlan, hátrányára nemcsak a lehetséges fogyasztóknak, de az egész gazdaságnak;

M. mivel a fogyasztók csoportja nem homogén, hanem jelentős különbségeket mutat a digitális műveltség, a fogyasztói jogok ismerete, a magabiztosság és a jogérvényesítési hajlandóság terén; mivel a megkülönböztetésmentességet és a hozzáférhetőséget figyelembe kell venni a digitális szakadék áthidalása érdekében;

Az egységes digitális piacban rejlő lehetőségek teljes mértékű kihasználása

1. hangsúlyozza, hogy az egységes piac szolgáltatási irányelven keresztül történő kiteljesítése és az egységes digitális piac 800 milliárd euróval (15) gyarapíthatná az uniós gazdaságot, ami háztartásonként 4 200 eurónak felel meg (16); felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat az egységes digitális piac kialakítása mint átfogó politikai prioritás felé, továbbá az új és még várható fejlemények figyelembe vétele érdekében javasoljanak átfogó megközelítést, valamint mind jogalkotási, mind politikai kezdeményezéseket magában foglaló nagyratörő stratégiát, amelyek kézzel fogható valósággá tehetik az egységes digitális piacot; hangsúlyozza, hogy ehhez uniós, nemzeti és regionális szinten is politikai vezetésre, határozathozatali képességre, prioritások meghatározására és közfinanszírozásra lesz szükség; különösen hangsúlyozza, hogy erős vezetésre van szükség valamennyi uniós intézmény részéről, illetve világos politikai szerepvállalásra a tagállamok részéről az egységes piachoz kapcsolódó irányelvek és rendeletek teljes mértékben és hatékonyan történő végrehajtásához;

2. felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az egységes digitális piac megvalósulásának útjában álló meglévő akadályokkal, többek között egyszerűsítse a héára vonatkozó jogi keretet, biztosítson hozzáférést az Európa bármely pontján történő biztonságosabb elektronikus fizetési, elektronikus számlázási és szállítási szolgáltatásokhoz, valamint a legális digitális tartalmakhoz való Európa-szerte történő hozzáférés segítése érdekében vizsgálja felül a szellemitulajdon-jogokat; hangsúlyozza, hogy fontos ugyanolyan szabályokat hozni a javak és szolgáltatások mind fizikai, mind digitális szabad mozgása tekintetében;

3. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egységes digitális piac irányítását, biztosítva a hálózatsemlegességet és az IKT hatékony és intelligens felhasználását a polgárokra és a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a meglévő kormányzási eszközöket – többek között a belső piaci információs rendszert (IMI), a Solvit-ot, az „Európa Önökért” weboldalt és a szolgáltatási irányelv értelmében létrehozott egyablakos ügyintézést –, és javasoljon koherens megközelítést azok használatának előmozdítására;

4. hangsúlyozza a felhőalapú számítástechnikáról szóló európai stratégia fontosságát, mivel az lehetőséget kínál az EU versenyképessége, növekedése és a munkahelyteremtés számára; hangsúlyozza, hogy a felhőalapú számítástechnika, mivel az indulási költségei minimálisak és kevés infrastruktúrát igényel, az uniós informatikai ágazat és különösen a kkv-k számára lehetőséget biztosít arra, hogy a kiszervezés, az új digitális szolgáltatások és az adatközpontok terén vezető pozíciót szerezzenek;

5. elismeri, hogy a nagy mennyiségű adatok és a tudás képezi az Unió jövőbeli gazdaságának hajtóerejét; üdvözli a javasolt adatvédelmi csomagot mint a bizalom és átláthatóság növelésének egyik eszközét; hangsúlyozza, hogy szem előtt kell tartani a globalizációból és az új technológiák használatából eredő kihívásokat, illetve hogy fontos annak biztosítása, hogy a modernizált uniós adatvédelmi rendszer erősítse a polgárok jogait, az adatvédelem úttörőjévé és a követendő irányvonalak meghatározójává téve az Uniót, ösztönözve a belső piacot és egyenlő feltételeket teremtve valamennyi, az Unió területén tevékenykedő vállalkozás számára;

6. hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzéshez hasonló innovatív technológiai megoldások elfogadása révén ösztönözni kell az új, jó minőségű e-kormányzati szolgáltatásokat, ezáltal segítve a fennakadásmentes információ- és szolgáltatásnyújtást; hangsúlyozza a Bizottság által javasolt, az elektronikus azonosításról és az elektronikus bizalmi szolgáltatásokról szóló rendelettervezet fontosságát, a kulcsfontosságú elemek kölcsönös elismerése és az Európa-szerte átjárható e-kormányzati szolgáltatások megfelelő feltételeinek és magas szintű biztonságának – többek között az elektronikus azonosítás, az elektronikus dokumentumok, az elektronikus aláírások és elektronikus kézbesítési szolgáltatások révén történő – megteremtése által az egységes digitális piac kialakításához tett hozzájárulására tekintettel;

7. úgy véli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a közszféra információinak újrahasznosítása és az e-kormányzás előmozdítása tekintetében;

8. hangsúlyozza, hogy fontos az innováció segítése és az e-készségekbe való beruházás; kiemeli a kkv-k létfontosságú szerepét a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldásában; felhív a finanszírozáshoz jutás olyan finanszírozási programok révén való megkönnyítésére, mint a Horizont 2020 és a COSME, valamint új beruházási eszközök és garanciák kialakítására; megjegyzi különösen, hogy az Uniónak vissza kell nyernie a hordozható technológiák és intelligens eszközök terén egykor betöltött vezető szerepét;

9. hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a vezetékes és hordozható hálózatokba történő nagyarányú beruházásokat Európának a globális technológiai fejlődés élvonalába juttatása érdekében, lehetővé téve polgárai és vállalkozásai számára, hogy tejes mértékben élvezhessék a digitális forradalom által kínált lehetőségek előnyeit;

10. mélységesen sajnálja, hogy sok tagállam nem tartotta be a rádióspektrum-politikai program által meghatározott, a 800 MHz frekvenciasávba tartozó „digitális hozadék” rádióspektrum szélessávú mobil szolgáltatásoknak történő kiosztására vonatkozó 2013. január 1-jei határidőt; hangsúlyozza, hogy ez a késedelem akadályozza a 4G hálózatok kiépítését az Unióban; felhívja ezért a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, hogy a 800 MHz frekvenciasáv a szélessávú mobil szolgáltatások rendelkezésére álljon, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel teljes hatáskörét a gyors végrehajtás biztosítása érdekében;

11. üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy – többek között a barangolási díjak közeljövőbeli megszüntetésére irányuló intézkedéseket tartalmazó – új távközlési csomagot javasoljon a távközlési piac töredezettségének orvoslása érdekében; hangsúlyozza, hogy proaktív megközelítést kell alkalmazni a barangolási díjakkal kapcsolatban egy olyan valódi digitális egységes piac megteremtése érdekében, amely a hordozható készülékek használatát is magában foglalja;

A humántőkébe történő beruházás – a hiányzó készségek megteremtése

12. aggodalommal veszi tudomásul, hogy csökken az uniós foglalkoztatási arány; felhív arra, hogy újonnan összpontosítsunk a nagy növekedési potenciállal rendelkező területeket – például a környezetbarát gazdaságot, az egészségügyi szolgáltatásokat és az ikt-ágazatot – érintő munkahelyteremtő politikákra; úgy véli, hogy az egységes digitális piac megteremtése segíthet a tagállamok és a régiók közötti bármely, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a szegénység elleni küzdelem területén érzékelhető eltérés megszüntetésében;

13. kiemeli, hogy az egységes digitális piacnak – miközben javítja a hivatás és a magánélet közötti egyensúlyt – segítenie kell a lakosságot abban, hogy az életkoruk előrehaladtával aktívak és egészségesek maradjanak munkahelyükön; hangsúlyozza, hogy az ikt-eszközök biztosíthatják az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát és sikerességét;

14. elismeri, hogy az európai munkaerőpiac radikális változáson megy keresztül és a jövő munkahelyein új készségekre lesz szükség; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a humántőke és a fenntartható munkahely-teremtés támogatásához szükséges beruházásokat, többek között az uniós pénzeszközök, például az Európai Strukturális Alap hatékony felhasználása segítségével; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a digitális jártasságot és az e-készségeket a „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kiemelt kezdeményezésben;

15. kiemeli a média- és digitális jártasság fejlesztésének szükségességét, különösen a gyermekek és a fiatalkorúak körében a tényleges egységes digitális piac és e dinamikus ágazatban rejlő növekedési potenciál megvalósítása érdekében; különösen megjegyzi az ikt-szakemberek rendelkezésre állásában várható hiány kezelésének fontosságát; üdvözli a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíciót és kiemeli annak fontosságát, hogy az ikt-szakképzést az üzleti igényekhez szabják;

16. kiemeli, hogy továbbra is tenni kell az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portál (EURES) aktívabb használatáért; támogatja az EURES tagállamok általi használatát a szabad mozgáshoz való jogról a munkavállalóknak és a munkakeresőknek nyújtott tanácsadás fórumaként és olyan foglalkoztatást segítő eszközként, amely különösen a munkaközvetítésre és a munkáltatók igényeire összpontosít annak érdekében, hogy hatékonyan járuljon hozzá a fellendüléshez és a hosszú távú növekedéshez;

Bizalom, biztonság és fogyasztói bizalom

17. üdvözli az európai uniós internetes jogok kódexének elfogadását; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körben terjesszék a kódexet, hogy az elérhesse a kívánt hatást;

18. kiemeli, hogy az e-kereskedelem egyre gyorsabb fejlődése kiemelkedő fontosságú a fogyasztók számára, mivel több választási lehetőséget kínál, különösen a nehezen megközelíthető, távoli területeken élő polgárok, valamint a csökkent mozgásképességűek számára, akik másképp nem férhetnének hozzá az áruk és szolgáltatások széles választékához;

19. kiemeli annak fontosságát, hogy a fogyasztók számára – lakóhelyüktől és nemzeti hovatartozásuktól függetlenül – teljes körű hozzáférést biztosítsanak az egységes digitális piachoz; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak megakadályozására, hogy a távértékesítésben részt vevő vállalkozások által alkalmazott határokon átnyúló korlátozásokból eredően eltérő bánásmódban részesítsék a fogyasztókat a belső piacon;

20. rámutat, hogy a fogyasztói bizalom elengedhetetlen az országon belüli és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemhez; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell a termékek minőségéről, biztonságáról, nyomon követhetőségéről és eredetiségéről, el kell kerülni a bűncselekménynek minősülő és tisztességtelen gyakorlatokat, és tiszteletben kell tartani a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat;

21. kiemeli az egységes digitális piac szerepét az áruk és szolgáltatások biztonságos és jól működő egységes piacának kialakításában; kiemeli ezzel kapcsolatban a hatékony és összehangolt kockázatkezelési rendszerek ösztönzésének fontosságát az általános termékbiztonsági és piacfelügyeleti javaslatok vonatkozásában;

22. hangsúlyozza a fogyasztói viták online rendezéséről szóló irányelv rendelkezései mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, hogy a fogyasztók számára a hatékony online problémamegoldás könnyen hozzáférhető legyen; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztói viták online rendezésével foglalkozó fórum megfelelő finanszírozásának garantálását;

23. kiemeli a megbízhatósági jelzések fontosságát az egységes digitális piac vállalkozások és fogyasztók számára hatékony működése tekintetében; felszólít arra, hogy fogadjanak el magas szintű minőségi szabványokon alapuló európai szolgáltatási szabványt a megbízhatósági jelzések vonatkozásában ezek uniós piacának egységesítse érdekében;

24. felkéri a Bizottságot, hogy fogadjon el a weboldalak összehasonlítására vonatkozó, az átláthatóság, a pártatlanság, a minőségi információ, a hatékony jogorvoslat és a felhasználóbarát kialakítás alapelvei köré felépülő minimumszabványokról szóló uniós iránymutatásokat; javasolja, hogy az ilyen iránymutatásokat az egész Unióra kiterjedő akkreditációs rendszer, illetve hatékony felügyelet és végrehajtási intézkedések kísérjék;

25. elvárja, hogy a Bizottság a szervezett utazásról szóló irányelv felülvizsgálata során alaposan vizsgálja meg az e-kereskedelem és a digitális piacok által az uniós idegenforgalmi ágazaton belül a fogyasztók viselkedésére kifejtett hatást, valamint fokozza a turistáknak nyújtott információk minőségének, tartalmának és megbízhatóságának javítására irányuló erőfeszítéseit;

26. hangsúlyozza, hogy az utasoknak a számítógépes foglalási rendszerek esetében egyértelműen különbséget kell tudniuk tenni a jegyárakba beépített, nem választható működési költségek és a foglalható opcionális tételek között, hogy így átláthatóvá váljon az internetes jegyfoglalás árszabása;

27. felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a tisztességtelen kereskedelemi gyakorlatokról szóló irányelv lényegi rendelkezéseinek helyes végrehajtását és alkalmazását, és vesse be minden befolyását ezek garantálására, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra (az internetes kereskedelmet is ideértve) irányuló modernizált szabályok, különösen a piaci erőfölénnyel való olyan esetleges visszaélés tekintetében, mint a viselkedésalapú hirdetés, a személyre szabott díjszabási politika és az internetes keresései szolgáltatások; üdvözli a Bizottság „A vállalkozások védelme a megtévesztő marketinggyakorlatokkal szemben és a jogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása – A megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv felülvizsgálata” című közleményét (COM(2012)0702);;

28. sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a légi közlekedési szerződések tisztességtelen szerződési feltételeinek kérdését, szorosabban kövesse figyelemmel a weboldalakat és értesítse a nemzeti végrehajtási szerveket a meglévő szabályozás helytelen alkalmazásáról;

29. felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységesített elektronikus formanyomtatványokat az utasok egyes közlekedési módokat érintő panaszainak benyújtásához, és ösztönözze az ilyen panaszok egyszerűsített eljárással történő azonnali rendezésére vonatkozó iránymutatások kidolgozását;

30. szorgalmazza a megbízható felhőszolgáltatásokra irányuló erőfeszítéseket; egyértelmű és átlátható mintaszerződések elfogadására szólít fel, amelyek rendelkeznek az olyan kérdésekről, mint az adatok szerződés megszűnése utáni megsemmisítése, az adatszolgáltatás és az adatok sértetlensége, az adat helye és továbbítása, az adatok tulajdonjoga és a közvetett/közvetlen felelősségvállalás;

31. rámutat a felhőalapú számítástechnika által felvetett számos jogi kérdésre és kihívásra, többek között az alkalmazandó jogszabály meghatározására, a megfelelőségi és felelősségi kérdésekre, az adatvédelmi biztosítékokra (ideértve a magánélethez való jogot), az adathordozhatóságra, valamint a szerzői jogokra és egyéb szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra; alapvető fontosságúnak ítéli azt, hogy a felhőalapú számítástechnika következményei egyértelműek és előreláthatóak legyenek a jog valamennyi érintett területén;

32. hangsúlyozza a fogyasztói jogok online tranzakciók során történő tiszteletben tartásának kiemelt jelentőségét; megjegyzi, hogy a Bizottság által koordinált és párhuzamosan az érintett nemzeti hatóságok által végrehajtott összehangolt uniós szintű ellenőrzési intézkedések hasznos eszköznek bizonyultak a tagállamokban a meglévő egységes piaci jogszabályok alkalmazásának közös fellépés keretében történő nyomon követéséhez, továbbá szorgalmazza, hogy a Bizottság szélesebb körben tegye lehetővé az összehangolt ellenőrzési intézkedések használatát, és vegye fontolóra az ilyen fellépések más, offline területeken való koordinálását is; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózatot;

33. rámutat, hogy a hozzáférhető, megfizethető és magas színvonalú szállítási szolgáltatások alapvető elemei az online árukereskedelemnek és azokat a legjobban a szabad és tisztességes verseny révén lehet ösztönözni; megjegyzi azonban, hogy számos fogyasztó nem hajlandó online vásárolni, különösen ha határokon átnyúló vásárlásról van szó, mivel kétségeik vannak a kézbesítés, a költségek vagy a megbízhatóság kapcsán; üdvözli ezért azt a Bizottság által indított nyilvános konzultációt, amelynek célja, hogy meghatározzák a lehetséges hiányosságokat és megtegyék a rendezésükre irányuló megfelelő lépéseket olyan módon, hogy a vállalkozások és a fogyasztók számára egyaránt lehetővé váljon az egységes digitális piac előnyeinek teljes kihasználása;

34. felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be felülvizsgált javaslatot a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelvre és egy jogalkotási javaslatot a multilaterális bankközi díjakra vonatkozóan az Unión belüli bankkártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések szabványosításának és interoperabilitásának előmozdítása, valamint a nem átlátható és túlzott pénzforgalmi díjak kérdésének kezelése érdekében;

35. hangsúlyozza, hogy magas szintű hálózati és információbiztonságra van szükség az egységes piac működésének és az egységes digitális piacba vetett fogyasztói bizalom garantálása érdekében; tudomásul veszi a számítástechnikai készségek és a fenyegetésekre és támadásokra való reagálás képességének eltérő fejlődését, valamint a kiberbiztonság Unión belüli harmonizált megközelítésének hiányát; összehangolt erőfeszítések megtételére és szorosabb együttműködésre szólít fel, tekintettel az internet globális jellegére és az Unión belüli hálózatok és információs rendszerek nagyfokú összekapcsoltságára;

36. hangsúlyozza, hogy a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek hozzáférhetősége a digitális menetrend olyan lényeges része, amely egyaránt szolgálja a megkülönböztetésmentesség célját és hoz létre üzleti lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy a témával kapcsolatban folyó tárgyalások során alakítson ki nagyratörőbb megközelítést, valamint végül – európai akadálymentesítési intézkedéscsomag formájában – nyújtson be kiemelkedő, a közszférán túlmutató jogalkotási indítványt;

Kedvező üzleti környezet létrehozása

37. hangsúlyozza a kedvező általános digitális üzleti környezet létrehozásának jelentőségét; tudomásul veszi a héára és a kettős adózás elkerülésére vonatkozó jogi keret egyszerűsítésének szükségességét; felhívja a tagállamokat, hogy legkésőbb 2015-ig mihamarabb valósítsák meg a távközlési, televíziós műsorszórási és elektronikus szolgáltatások mini egyablakos ügyintézését; kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjessze ki az egyablakos ügyintézés alkalmazási körét más árukra és szolgáltatásokra;

38. felhívja a Bizottságot, hogy pontosítsa a szolgáltatási irányelv 20. cikke (2) bekezdésének alkalmazását, amely az uniós fogyasztók lakóhely vagy állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetésével, és különösen az üzleti gyakorlatok azon típusaival foglalkozik, amelyek az irányelv értelmében indokolatlan megkülönböztetésnek tekinthetők; hangsúlyozza a vállalkozások egységes digitális piacon belüli növekedését gátló mögöttes akadályok – többek között az egységes jogi szabályozás folyamatos hiánya, illetve az ebből következő jogbizonytalanság a fogyasztói jogokról szóló jogszabályok alkalmazhatóságának tekintetében fennálló akadályok – megszüntetésének szükségességét;

39. úgy ítéli meg, hogy a közös európai adásvételi jogról szóló javaslat egy innovatív kezdeményezés, amely kulcsfontosságú a belső piac fogyasztói és vállalkozásai számára; úgy véli, hogy az egységes opcionális uniós szabályozás kiváltképp kedvező lenne a gyorsan növekvő internetes ágazat számára; azon a véleményen van, hogy a javaslat a felhőalapú számítástechnika és digitális tartalom tekintetében is érdekes lehetőséget rejt magában;

40. felkéri a Bizottságot, hogy folytassa arra irányuló munkáját, hogy a szerződésjogi keretet összehangolja az egységes digitális piac új kihívásaival; különösen úgy ítéli meg, hogy a vállalkozások és fogyasztók számára közvetlenül elérhető, uniós szintű szabványos szerződési feltételekre irányuló munka alapvető jelentőségű e területen;

41. felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a digitális egységes piacon zajló verseny helyzetét, és késedelem nélkül orvosolja az erőfölénnyel való visszaélés eseteit; kiváltképp kiemeli annak szükségességét, hogy nyomon kövessék a szelektív forgalmazási megállapodásokról szóló iránymutatások helyes alkalmazását, és biztosítsák azt, hogy azok a digitális környezetben is a célnak megfelelőek maradjanak;

42. felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a kockázati tőkéhez és az ikt-klaszterekhez való hozzáférést, hogy támogassák a kereskedelmi hasznosítást megelőző innovatív projekteket és ösztönözzék a korai szakaszban lévő innovációt az ikt-piacokon; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségekben és az innovációs partnerségekre vonatkozó új közbeszerzési szabályozásban rejlő potenciált; ösztönzi az online közbeszerzési eszközök korai használatba vételét, amelyek hasznosítják a közelgő közbeszerzési reformok előnyeit;

43. hangsúlyozza a hálózatsemlegesség és az uniós kkv-k akadálytalan piacra jutásának jelentőségét az ikt-ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a helyzet javítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be jogalkotási javaslatot a mobiltelefonos barangolás Unión belüli díjainak csökkentése érdekében;

Vonzó és legális digitális tartalom

44. ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó jogszabályok területén végzett munkáját, amelynek célja, hogy szerzői jogokra vonatkozó modern keretszabályozást hozzon létre az egységes digitális piac számára; felhívja a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az egységes digitális piac egészében hozzáférhető jogi tartalom kidolgozásának ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok felülvizsgált szabályozásának az innováció ösztönzésén, új szolgáltatási modelleken és a felhasználók által létrehozott közös tartalmakon kell alapulnia, hogy elősegítse a versenyképes uniós ikt-piac kialakulását, miközben biztosítja a jogtulajdonosok védelmét és megfelelő javadalmazását;

45. megjegyzi, hogy az Unió tett előrelépést a szerzői jogok területi hatálya hatásának csökkentése terén, különösen az online zenei ágazattal kapcsolatos közös jogkezelésről és a több területre érvényes engedélyezésről szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat révén; úgy véli, hogy a közös jogkezelői társaságok nagyobb átláthatóságára, jobb kormányzására és jobb elszámoltathatóságára van szükség; úgy ítéli meg, hogy az irányelvjavaslat ösztönözné a több területre érvényes jogengedélyezést, és elősegítené a jogok online felhasználásának engedélyezését;

46. hangsúlyozza, hogy a társadalom valamennyi érintett szegmensét be kell vonni a Bizottság által az Európán belüli engedélyezésről indított, jelenleg is folyó párbeszédbe és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó jogi keretek felülvizsgálatába; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a civil társadalmi és a fogyasztóvédelmi szervezetek megfelelő képviseletének biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy 2014-ig dolgozzon ki nagyratörő stratégiai válaszlépést, amely kiterjed a gyakorlati piaci megoldásokra, valamint a politikai és – adott esetben – jogalkotási válaszlépésekre is; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a folyamat fejleményeiről;

47. felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az audiovizuális tartalom – ideértve a lekérhető videotartalmat kínáló platformokat – határokon átnyúló terjesztésének és hordozhatóságának fokozása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket az uniós audiovizuális ágazat támogatására, az egységes digitális piac szóban forgó ágazatban való kialakulása előtt jelenleg álló akadályok leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy növeljék a nem nemzeti európai filmek iránti fogyasztói igényt, elősegítsék a határokon átnyúló értékesítést, többek között az audiovizuális alkotások feliratozásának és szinkronizálásának támogatása, illetve a jogkezeléshez kapcsolódó ügyleti költségek csökkentése révén;

48. szükségszerűnek ítéli, hogy a kulturális és kreatív tartalomszolgáltatásokat – különösen az audiovizuális alkotásokat és a határokon átnyúló új tartalomszolgáltató platformokat – Unió-szerte jobban elérhetővé tegyék, főként az idősek és a fogyatékkal élők számára, az Unió társadalmi és kulturális életében való részvétel serkentése érdekében;

49. kiemeli az európai és egyéb szolgáltatások vagy platformok jelentőségét az Unió kulturális öröksége és tartalmai digitalizálásának és online elérhetőségének elősegítésében;

50. üdvözli az európai e-könyv piac növekedését és úgy véli, hogy ez jelentős előnyöket hoz a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a fogyasztók ne ütközzenek akadályokba, amikor e-könyvekhez kívánnak hozzáférni határokon átnyúló, illetve platformok és készülékek közötti módon; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a különféle e-könyv készülékek és rendszerek közötti interoperabilitást;

51. felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be javaslatot a hasonló jellegű árukra és szolgáltatásokra érvényes héamértékkel való összehangolásra; felszólít – a fogyasztó lakhelye elvére való 2015-ös áttérés fényében – az e-könyv uniós szintű dinamikus fogalommeghatározására a jogbiztonság biztosítása érdekében;

52. felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot annak biztosítására, hogy megegyező héamértéket alkalmazzanak a kreatív, kulturális, tudományos és oktatási tartalmakra is, tekintet nélkül a felhasználói hozzáférés módjára; úgy véli, hogy a fizikai formában terjesztett tartalomra vonatkozó csökkentett héamértéket kell alkalmazni a digitális megfelelőre is, ekképp fokozva a digitális platformok vonzerejét, illetve serkentve az innovatív tartalomszolgáltatásokat és az online tartalomhoz való felhasználói hozzáférés új módjainak kialakulását;

53. üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy konkrét javaslatot kíván benyújtani az értesítési és cselekvési eljárások működésének pontosítására, egyértelmű értelmezésének és a működésre irányuló iránymutatások biztosítására vonatkozóan;

Az Unión belüli intelligens és interoperábilis mobilitási szolgáltatások felé

54. felszólít az uniós finanszírozású kutatással kifejlesztett intelligens mobilitási rendszerek – köztük a leendő európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR), az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) és a vasúti információs rendszerek, a tengerfelügyeleti rendszerek (SafeSeaNet), a folyami információs szolgáltatások (RIS), az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) és a következő generációs multimodális forgalomirányítási rendszerek interoperábilis, összekapcsolt megoldásai – további kiépítésére;

55. hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózaton belül széles körben alkalmazni kell az információs technológiai eszközöket az igazgatási eljárások egyszerűsítésére, a szállítmányok helymeghatározására és nyomon követésére, valamint a forgalmi áramlás optimalizálására;

A digitális egységes piac nemzetközi dimenziója

56. úgy véli, hogy a jövőben globális együttműködés fokozására lesz szükség a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok oltalmazása és modernizálása érdekében, és hogy erre az innováció, a foglalkoztatás és a világkereskedelem nyitottsága érdekében mindenképpen szükség lesz;

57. üdvözli a Bizottság legutóbbi kezdeményezéseit, azonban kiemeli annak szükségességét, hogy kiteljesítsék a szerzői jogok digitális környezetben való végrehajtására vonatkozó keretszabályozást, amelyet a jelenlegi igényekhez kell szabni, hogy kereskedelmi partnereinkkel modern európai jogszabályok alapján köthessünk megállapodásokat;

58. megjegyzi, hogy az e-kereskedelem a hagyományos és szabványos kereskedelemszabályozási kereteken kívül alakult ki; hangsúlyozza a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO) és a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO) belüli fokozottabb nemzetközi együttműködés jelentőségét a globális digitális piac fejlődésének védelme és biztosítása érdekében; felhív a WTO információtechnológiai megállapodásának felülvizsgálatára és frissítésére, valamint arra, hogy az Unió vizsgálja meg a nemzetközi digitális gazdasági megállapodás (IDEA) létrehozásának lehetőségét;

59. úgy véli, hogy az uniós vállalkozások digitális piacokhoz és online fogyasztókhoz való hozzáférésének – többek között – állami tömegcenzúra révén történő korlátozása, illetve az európai online szolgáltatók harmadik országbeli korlátozott piaci hozzáférése a kereskedelmi útjában álló akadályt képez; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a jövőbeli – különösen az online szolgáltatásokat és az online információmegosztó felhasználói közösségeket érintő rendelkezéseket tartalmazó – kereskedelmi megállapodásokba építsen be védelmi mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az ikt területén működő uniós vállalatokat harmadik felek ne kötelezhessék arra, hogy a weboldalakhoz való hozzáférést korlátozzák, felhasználó által létrehozott tartalmat töröljenek, vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat – például személyes IP-címet –, amely sérti az alapvető jogokat és szabadságjogokat; felhívja ezen túlmenően a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az uniós vállalatoknak a globális online piacokhoz való hozzáférését korlátozó, harmadik országok által hozott intézkedések felszámolására irányuló stratégiát;

o

o o

60. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(1) Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0468.

(2) HL C 296. E, 2012.10.2., 59. o.

(3) HL C 296. E, 2012.10.2., 70. o.

(4) HL C 296. E, 2012.10.2., 51. o.

(5) Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0209.

(6) HL C 153. E, 2013.5.31., 25. o.

(7) HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(8) HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(9) HL C 169. E, 2012.6.15., 58. o.

(10) HL C 50. E, 2012.2.21., 1. o.

(11) HL L 189., 2010.7.22., 1. o..

(12) HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(13) HL C 46. E, 2010.2.24., 26. o.

(14) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(15) Brit vállalkozási, innovációs és készségfejlesztési minisztérium: „The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market” (Az egységes piac kiteljesítésének gazdasági következményei az Egyesült Királyságra és az Európai Unióra nézve), in: Economics Paper, 11. sz., 2011. február.

(16) Brit vállalkozási, innovációs és készségfejlesztési minisztérium: „The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market” (Az egységes piac kiteljesítésének gazdasági következményei az Egyesült Királyságra és az Európai Unióra nézve), in: Economics Paper, 11. sz., 2011. február, valamint az Eurostatnak a 2010. évi uniós GDP-re és az uniós háztartások számára vonatkozó adatai.