12.

a 21. cikk helyébe a következő szöveg lép: „21. cikk Kockázatfinanszírozási támogatás (1) A kkv-k javára nyújtott kockázatfinanszírozási támogatási program a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek. (2) A tagállamok a kockázatfinanszírozási célú intézkedést közvetlenül vagy megbízott félen keresztül, egy vagy több pénzügyi közvetítő igénybevételével hajtják végre. A tagállamok vagy megbízott felek a pénzügyi közvetítőknek az alábbi (9)–(13) bekezdésnek megfelelően közpénzből hozzájárulást nyújtanak, a pénzügyi közvetítők pedig a támogatható vállalkozásokba kockázatfinanszírozási célú befektetést valósítanak meg. Sem a tagállamok, sem a megbízott felek nem fektethetnek be közvetlenül a támogatható vállalkozásokba egy pénzügyi közvetítő bevonása nélkül. (3) A támogatható vállalkozások olyan vállalkozások, amelyek az első kockázatfinanszírozási célú befektetés biztosításakor nincsenek jegyezve a tőzsdén, és megfelelnek az alábbi feltételek legalább egyikének: a) semmilyen piacon nem működtek még; b) a bejegyzésük óta kevesebb mint 10 éve és/vagy innovatív vállalkozások esetében az első kereskedelmi értékesítésüktől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármilyen piacon. Azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek egy másik vállalkozás tevékenységeit vették át vagy összefonódás útján jöttek létre, a támogathatósági időszak a másik vállalkozás vagy az egyesült társaságok működését is magában foglalja. Azon támogatható vállalkozások esetében, amelyeket nem kell bejegyezni, a támogathatósági időszak kezdetének az az időpont tekintendő, amikor a vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét vagy amikor gazdasági tevékenysége alapján adóztathatóvá válik, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont; c) olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új gazdasági tevékenység céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át. A 36. cikk (2) bekezdésével összhangban valamely tevékenység környezeti teljesítményének jelentős javítására irányuló beruházást és az (EU) 2020/852 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott, környezeti szempontból fenntartható egyéb beruházást új gazdasági tevékenységnek kell tekinteni, ha az indulótőke-követelménye meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevétele [30 %]-át. (4) A kockázatfinanszírozási célú befektetés irányulhat továbbá a támogatható vállalkozásokban eszközölt kiegészítő befektetésekre is – akár a (3) bekezdés b) pontjában említett támogathatósági időszak eltelte után –, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül: a) a támogatás nem haladja meg a kockázatfinanszírozás (8) bekezdésben említett teljes összegét; b) az eredeti üzleti terv tartalmazta a kiegészítő befektetések lehetőségét; c) a kiegészítő befektetésben részesülő vállalkozás az I. melléklet 3. cikke (3) bekezdésének értelmében nem kapcsolódik az intézkedés keretében kockázatfinanszírozást nyújtó pénzügyi közvetítőtől vagy független magánbefektetőtől eltérő másik vállalkozáshoz, kivéve, ha az új entitás egy kkv. (5) A támogatható vállalkozásokba történő kockázatfinanszírozási célú befektetések formája lehet tőkebefektetés, kvázisajáttőke-befektetés, kölcsön, kezességvállalás vagy ezek ötvözete. (6) Amennyiben nyújtanak kezességvállalást, a kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló kölcsön 80 %-át. (7) Támogatható vállalkozásba történő tőkebefektetés és kvázisajáttőke-befektetés formájában nyújtott kockázatfinanszírozási célú befektetés esetében a kockázatfinanszírozási intézkedés csak akkor fedezheti a kiváltási tőkét, ha a kiváltási tőkéhez kapcsolódóan a támogatható kkv-ba történő befektetések valamennyi fordulójában legalább 50 %-nak megfelelő új tőkét is bevonnak. (8) Az (5) bekezdésben említett kockázatfinanszírozási célú befektetés teljes fennálló összege semmilyen kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében sem haladhatja meg támogatható vállalkozásonként a 15 millió EUR-t. E maximális kockázatfinanszírozási célú befektetés kiszámítása céljából figyelembe kell venni a következőket: a) kölcsönök és adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetések esetében, az eszköz névértéke; b) kezességvállalások esetében, az alapul szolgáló kölcsön névértéke. (9) A pénzügyi közvetítőknek közpénzből nyújtott hozzájárulás a következő formák közül egyet ölthet: a) a támogatható vállalkozásoknak közvetlenül vagy közvetetten kockázatfinanszírozási célú befektetést biztosító tőkebefektetés, illetve kvázisajáttőke-befektetés vagy tőkejuttatás; b) a támogatható vállalkozásoknak közvetlenül vagy közvetve kockázatfinanszírozási célú befektetést biztosító kölcsön; c) a támogatható vállalkozásoknak közvetve vagy közvetlenül biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetésből eredő veszteségek fedezésére nyújtott kezességvállalás. (10) A tagállam vagy az általa megbízott fél és a pénzügyi közvetítő közötti kockázat/nyereség megosztási rendszernek megfelelőnek kell lennie és eleget kell tennie a következőknek: a) a kezességvállalástól eltérő kockázatfinanszírozási támogatás esetében a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben az aszimmetrikus nyereségmegosztást kell előnyben részesíteni; amennyiben az állami és magánbefektetők közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus, az állami befektetőt terhelő első veszteséget a kockázatfinanszírozási célú befektetés 25 %-ára kell korlátozni. b) kezességvállalás formájában nyújtott kockázatfinanszírozási támogatás esetében a kezességvállalási mérték nem haladhatja meg a 80 %-ot, és az adott tagállamot terhelő teljes veszteséget a kezességvállalással biztosított portfólió legfeljebb 25 %-ára kell korlátozni. Díjmentesen kizárólag a kezességvállalással biztosított portfólió várt veszteségét fedező kezességvállalások nyújthatók. Amennyiben a kezességvállalás a váratlan veszteségek fedezését is magában foglalja, úgy a pénzügyi közvetítő a kezességvállalásnak a váratlan veszteségeket fedező részére piackonform kezességvállalási díjat fizet. (11) Amennyiben a pénzügyi közvetítőnek közpénzből nyújtott hozzájárulás a (9) bekezdés a) pontjában említett saját tőke és kvázi-sajáttőke formáját ölti, a pénzügyi közvetítő összesített tőke-hozzájárulásainak és lejegyzett, de be nem fizetett tőkéjének legfeljebb 30 %-a fordítható likviditáskezelési célra. (12) A támogatható vállalkozásoknak saját tőke, kvázi-sajáttőke vagy kölcsön formájában kockázatfinanszírozási célú befektetést nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében a pénzügyi közvetítő számára közpénzből nyújtott hozzájárulásnak a pénzügyi közvetítők vagy a támogatható vállalkozások szintjén további független magánbefektetői forrásokat kell bevonnia oly módon, hogy az összesített magánbefektetői részvételi arány elérje a következő minimális határértékeket: a) a (3) bekezdés a) pontjában említett, támogatható vállalkozások esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 10 %-a; b) a (3) bekezdés b) pontjában említett, támogatható vállalkozások esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 40 %-a; c) a (3) bekezdés c) pontjában említett, támogatható vállalkozásoknak nyújtott kockázatfinanszírozási célú befektetés esetében és az (3) bekezdés b) pontjában említett támogathatósági időszak eltelte után támogatható vállalkozásokba történő kiegészítő kockázatfinanszírozási célú befektetés esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 60 %-a. Az első albekezdésben meghatározott összesített magánbefektetői részvételi arány elérése céljából nem vehető figyelembe a 21a. cikk értelmében adóösztönzők formájában kockázatfinanszírozási támogatásban részesülő független magánbefektetők által nyújtott finanszírozás. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazásában, a kockázatfinanszírozási célú befektetés nyújtásának időpontjában érvényes, jóváhagyott regionális támogatási térképen kijelölt, támogatott területeken történt beruházások esetében az első albekezdésben, a b) és c) pontban említett magánbefektetői részvételi arány a b) pont értelmében 20 %-ra, a c) pont értelmében pedig 30 %-ra csökken. (13) Amennyiben a kockázatfinanszírozási célú intézkedést a (3) és (4) bekezdésben említettek szerint különböző fejlődési szakaszokban tartó támogatható vállalkozásokra irányuló pénzügyi közvetítőn keresztül hajtják végre, a pénzügyi közvetítőnek olyan magánbefektetői részvételi arányt kell elérnie, amely legalább az alapul szolgáló portfólióban lévő egyes befektetések volumenén alapuló súlyozott átlagot kiteszi, és a minimális részvételi arányoknak a (12) bekezdésben említett befektetésekre való alkalmazásából adódik, kivéve, ha a független magánbefektetők számára előírt részvétel a támogatható vállalkozások szintjén teljesül. (14) A pénzügyi közvetítőket és alapkezelőket az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak megfelelően nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell kiválasztani. Az eljárásnak a tapasztalathoz, szakértelemhez, valamint operatív és pénzügyi kapacitáshoz kapcsolódó objektív kritériumokon kell alapulnia és a következő feltételeknek kell megfelelnie: a) az alkalmazandó törvényeknek megfelelően, támogatható pénzügyi közvetítők és alapkezelők létrehozásának biztosítása; b) a pénzügyi közvetítők és alapkezelők között nem tehető különbség a székhelyük vagy bejegyzésük szerinti tagállam alapján; c) előírható, hogy a támogatható pénzügyi közvetítők és alapkezelők, a befektetések jellegével objektíven indokolt, előre meghatározott kritériumoknak feleljenek meg; d) cél kell legyen a (10) bekezdésben ismertetett, megfelelő kockázat/nyereség megosztási rendszerek létrehozása. (15) Kockázatfinanszírozási célú intézkedések biztosítják, hogy a közpénzből hozzájárulásban részesülő pénzügyi közvetítők nyereségorientált döntéseket hozzanak, amikor a támogatható vállalkozásoknak kockázatfinanszírozási célú befektetést nyújtanak. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a következő feltételek mindegyike teljesült: a) a tagállam vagy az intézkedés végrehajtásával megbízott jogalany átvilágítási folyamatról rendelkezik annak érdekében, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés végrehajtása céljából biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs politikát, amelynek célja a gazdasági megvalósíthatóság és – az érintett befektetési portfólió mérete és területi kiterjedése szempontjából – a hatékonyság elérése; b) a támogatható vállalkozásoknak biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetést olyan életképes üzleti tervre kell alapozni, amely részletesen ismerteti a terméket, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, és előzetesen kimutatja a terv pénzügyi életképességét; c) minden egyes tőkebefektetésre és kvázisajáttőke-befektetésre vonatkozóan világos és reális kilépési stratégiának kell léteznie. (16) A pénzügyi közvetítőket kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a pénzügyi közvetítő és – a kockázatfinanszírozási célú intézkedés típusától függően – az alapkezelő teljesíti a következő feltételeket: a) törvény vagy szerződés kötelezi őket arra, hogy a bevált gyakorlatok szerint, a jóhiszeműen eljáró szakmai alapkezelők gondosságával, és az összeférhetetlenség elkerülésével járjanak el; szabályozói felügyelet alkalmazandó; b) javadalmazásuk megfelel a piaci gyakorlatnak. Ez a követelmény akkor vélelmezhető teljesültnek, ha a (14) bekezdésnek megfelelően nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás keretében kerülnek kiválasztásra. c) teljesítményhez kötött javadalmazásban részesülnek, vagy saját forrásaik társbefektetése útján maguk is részt vállalnak a befektetési kockázatból, és így érdekeik tartósan megegyeznek a tagállam vagy az általa megbízott fél érdekeivel; d) meghatározzák a befektetési stratégiát, a befektetések kritériumait és tervezett ütemezését; e) a befektetők számára lehetővé kell tenni a befektetési alap irányító testületeiben – így például felügyelőbizottságában vagy tanácsadó bizottságában – való képviseletet. (17) Olyan kockázatfinanszírozási célú intézkedés esetében, amikor a támogatható vállalkozásokba a kockázatfinanszírozási célú befektetés kezességvállalások, kölcsön vagy adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetés formájában történik, a pénzügyi közvetítőnek olyan kockázatfinanszírozási célú befektetéseket kell megvalósítania, amelyek a támogatás elmaradása esetén nem, illetve csak korlátozott vagy eltérő módon valósultak volna meg. A pénzügyi közvetítőnek igazolnia kell, hogy olyan mechanizmust működtet, amely biztosítja, hogy a végső kedvezményezettek a finanszírozási volumen növekedése, a portfóliók kockázatának emelkedése, illetve a fedezeti követelmények, a kezességvállalási díjak vagy a kamatlábak csökkentése révén a legnagyobb mértékben részesülnek valamennyi előnyből. (18) Azon kockázatfinanszírozási célú intézkedések, amelyek az (3) bekezdésben foglalt feltételeket nem teljesítő kkv-knak nyújtanak kockázatfinanszírozási célú befektetéseket, a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy minden alábbi feltétel teljesül: a) a kkv-k szintjén a támogatás – az esettől függően – teljesíti az 1407/2013/EU bizottsági rendeletben (*27), az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben (*28) vagy a 717/2014/EU bizottsági rendeletben (*29) foglalt feltételeket; b) az e cikk (3), (4), (8), (12) és (13) bekezdésében foglalt feltételek kivételével az e cikkben foglalt valamennyi feltétel teljesül; c) a támogatható vállalkozásoknak saját tőke, kvázi-sajáttőke vagy kölcsön formájában kockázatfinanszírozási célú befektetést nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében az intézkedésnek a pénzügyi közvetítők vagy a kkv-k szintjén további független magánbefektetői forrásokat kell bevonnia oly módon, hogy az összesített magánbefektetői részvételi arány elérje a kkv-knak nyújtott kockázatfinanszírozás legalább 60 %-át. (*27) A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.)." (*28) A Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.)." (*29) A Bizottság 717/2014/EU rendelete (2014. június 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.).”;"