2009
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉLELMISZERSEGÉLYE 
A SZOCIÁLISAN RÁSZORULÓKNAK : 
A CÉLKITŰZÉSEK, AZ ALKALMAZOTT ESZKÖZÖK ÉS MÓDSZEREK ÉRTÉKELÉSEEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
6. sz. különjelentés
HU
ISSN 1831-0893

AZ EURÓPAI UNIÓ 
ÉLELMISZERSEGÉLYE A SZOCIÁLISAN RÁSZORULÓKNAK: A CÉLKITŰZÉSEK, AZ ALKALMAZOTT ESZKÖZÖKÉS MÓDSZEREK ÉRTÉKELÉSE6   2009.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46410 
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
6   2009.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2009ISBN 978-92-9207-346-6doi: 10.2865/25549
© Európai Közösségek, 2009
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium 
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés
I–IX  ÖSSZEFOGLALÓ
1–17  BEVEZETÉS
1–7  A PROGRAM FŐBB JELLEMZŐI
8–13  AZ IRÁNYÍTÁSSAL ÉS ELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK  ÁTTEKINTÉSE
14–17  ELOSZTÁSI LÁNC: A JÓTÉKONYSÁGI SZERVEZETEK
18–22  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE
23–75  ÉSZREVÉTELEK
23–33   A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI ÉS AZ ALKALMAZOTT MEGKÖZELÍTÉS: TOVÁBBRA IS MEGALAPOZOTTAK-E 
A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI, ÉS MEGFELELŐ MEGKÖZELÍTÉST ALKALMAZNAK-E?
23–24  A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEINEK KETTŐSSÉGE
25–27  AMIKOR AZ INTERVENCIÓS KÉSZLETEK LECSÖKKENNEK, A MEZŐGAZDASÁGI KIADÁSOKHOZ VALÓ KÖTŐDÉS FELLAZUL
28–31  A PROGRAM SZOCIÁLIS CÉLJA MEGHATÁROZÓ
32–33  JOBBAN ÖSSZE KELL HANGOLNI A PROGRAMOT A TÖBBI SZOCIÁLPOLITIKAI INTÉZKEDÉSSEL
34–47   ALKALMAZOTT ESZKÖZÖK ÉS MÓDSZEREK: ÖSSZHANGBAN VANNAK-E AZ ESZKÖZÖK A KITÜZÖTT CÉLOKKAL, 
ÉS MEGFELELŐEN KERÜLNEK-E ALKALMAZÁSRA?
34–41   „JELENTŐS MÉRTÉKŰ HOZZÁJÁRULÁS” ELÉRÉSÉHEZ A KEDVEZMÉNYEZETTEK KÖRÉNEK 
PONTOSABB MEGHATÁROZÁSA SZÜKSÉGES
42–47    A RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT ÉLELMISZEREK KÖRÉT KORLÁTOZZA AZ INTERVENCIÓS RAKTÁROZÁSSAL
FENNÁLLÓ KAPCSOLAT, ÉS AZ ELOSZTÁS IS NAGYMÉRTÉKBEN VÁLTOZÓ
48–70   A PROGRAM JELENLEGI MEGVALÓSÍTÁSA: AZ EREDETI SZÁNDÉKNAK MEGFELELŐEN 
ALKALMAZZÁK-E AZ EGYES ELJÁRÁSOKAT?
48–59  AZ ADMINISZTRATÍV ÉS ELSZÁMOLTATÁSI ELJÁRÁSOK HIÁNYOSSÁGAI
60–70 JAVÍTANI KELL ÉS ÖSSZE KELL HANGOLNI A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOKAT
71–75  REFORMJAVASLAT: A BIZOTTSÁG JELENLEGI KEZDEMÉNYEZÉSE ÉS A PROGRAM HATÁSVIZSGÁLATA
76–85  KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
 I. MELLÉKLET – SZEGÉNYSÉG ÁLTAL FENYEGETETT NÉPESSÉG
 II. MELLÉKLET –  KÖLTSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÉS FORRÁSMEGOSZTÁS AZ EGYES TAGÁLLAMOK KÖZÖTT
 III. MELLÉKLET – A SZÉTOSZTOTT TERMÉKEK ÉS A VÉGSŐ KEDVEZMÉNYEZETTEK – 2005-ÖS ÉVES TERV
 IV. MELLÉKLET –  A TAGÁLLAMOK ÁLTAL BEJELENTETT IGÉNYEK ÉS A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIOSZTOTT
INTERVENCIÓS KÉSZLETEK
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
REPLY OF THE 
COMMISSION
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése4
ÖSSZEFOGLALÓ
I. 
A rászorulóknak nyújtott élelmiszerse-
gély-programot 1987-ben vezették be. Az  intézkedés arra irányult, hogy a közösségi  
intervenciós készleteket jótékonysági szer-
vezetek rendelkezésére bocsássák, a szociá-
lisan rászorulók közötti ingyenes szétosztás 
céljából.
II. 
A programnak két fő célkitűzése van: egy  
szociális cél (a rászorulók jólétének jelen-tős mértékű javítása), illetve egy piaci cél  (a mezőgazdasági termékek piacainak sta-bilizálása az intervenciós készletek csökken-tésével). 2008-ban a program költségvetési előirányzata 307 millió EUR volt (19 tagállam között megosztva), melyet 2009-re 500 mil-lió euróra növeltek.
III. 
Az egyes tagállamokban az intervenciós  készletekért felelős kifizető ügynökségeket bízták meg a program irányításával. Operatív szinten a program végrehajtását jótékony-sági szervezetek végzik, melyek átveszik és a rászorulók között szétosztják az élelmi-szereket. Az intervenciós készleteknek az  elmúlt években bekövetkezett jelentős mér-
tékű csökkenése azt eredményezte, hogy a 
szétosztandó termékek nagy részét a piacon 
kellett megvásárolni (2008-ban 85%-ot).IV. 
Az ellenőrzés elsősorban annak tisztázására irányult, hogy a program eredeti célkitűzé-sei a piaci és szociális körülmények változá-
sai ellenére továbbra is megalapozottak-e, 
illetve hogy megfelelőek-e a rendelkezésre 
álló eszközök. Ezenkívül kiterjedt a program 
hatásainak, valamint az igazgatási és irányí-
tási eljárásoknak a vizsgálatára is.
V. 
A programnak a KAP kiadásaiból történő  finanszírozását eredetileg az indokolta,  hogy intervenciós készleteket használtak fel. 
Miután azonban az utóbbi években az inter-
venciós készletek szintje majdnem nullára  csökkent, a programnak a mezőgazdasági  
kiadásokhoz való kötődése fellazult. A prog-
ramban való részvétel önkéntes, és egyes  
tagállamok álláspontja szerint nem az EMGA 
költségvetéséből kellene finanszírozni azt.
VI. 
A programot nem a szegénység felszámolá-
sára, csupán annak enyhítésére hozták létre. 
Ezért a rendelkezésre bocsátott források  
egyénileg csak korlátozott hatással lehet-
nek a rászorulók helyzetére, hiszen egy-egy kedvezményezett átlagosan havi egy étke-
zésnek megfelelő élelmiszerhez jut. Ezért a 
program eredményességének javítása érde-
kében célzottabban kell szétosztani az élel-
miszersegélyt a rászorulók között, valamint a tevékenységet jobban össze kell hangolni a szociálpolitikával. A hatályos rendelkezések korlátozzák a szétosztandó termékek körét, a teljes elosztási láncban alkalmazott eljá-rások pedig eltérő bánásmódhoz vezetnek, 
hiszen személyenként eltér az az élelmiszer-
mennyiség, amelyben a végső kedvezménye-zettek részesülnek.
REPLY OF THE 
COMMISSION
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése5
VII. 
Nem könnyű feladat olyan programot működ-
tetni, ahol az operatív végrehajtás több ezer, főként önkéntesekből álló jótékonysági szer-
vezetre hárul, melyek egy állandóan változó 
és nehezen nyomon követhető népességcso-
porttal foglalkoznak. Javítani kell a Bizottság 
és az egyes tagállamok monitoring- illetve 
beszámolási rendszereit, valamint a rendel-kezésre álló pénzügyi források tagállamok  
közötti megosztására vonatkozó módszere-ket. Az egyes tagállamok jelentős mértékben eltérő közbeszerzési eljárásokat alkalmaz-
nak, s így nincsen biztosítva sem a minden 
uniós szereplő számára egyenlő hozzáférés 
esélye, sem a lehető legteljesebb körű ver-seny. Ezért fennáll annak a kockázata, hogy a 
termékek intervenciós készletekből történő 
kivonásánál, illetve nyílt piaci beszerzésénél 
nem mindig sikerül a lehető legjobb feltéte-
leket elérni. Az általános vélekedés szerint 
az alkalmazott árucsere-megoldások nehéz-
kesek és nehezen ellenőrizhetők.
VIII. 
A Bizottság a közelmúltban kidolgozott egy 
javaslatot a program megreformálására,  
amely részben megoldást jelentene a szám-vevőszéki ellenőrzés során megállapított  
hiányosságokra.ÖSSZEFOGLALÓ
IX. 
Mivel a költségvetési hatóságok támogat-ják a program folytatását, a Számvevő-
szék ajánlásokat fogalmaz meg a program  KAP-kiadásokból történő finanszírozásának indokoltságával, hatásának fokozásával,  szociálpolitikai keretek közé történő integ-
rálásával, továbbá a szétosztott termékek  
körének bővítésével, az elosztási módsze-rek javításának szükségességével, valamint 
az irányítási, monitoring- és közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése6
BEVEZETÉS
A PROGRAM FŐBB JELLEMZŐI
 1.  A rászorulók megsegítésére irányuló program eredete 1987-re nyúlik 
vissza: az év telén rendkívüli hideg sújtotta Európát, különösen a  
legkiszolgáltatottabbakat, a szociálisan rászorulókat. A humanitárius 
szükséghelyzet enyhítésére a Közösség intézkedéseket vezetett be különböző élelmiszerek, elsősorban a közösségi intervenciós kész-
letekben rendelkezésre álló mezőgazdasági termékek
1 jótékonysági 
szervezeteknek történő átadására, azok rászorulók közötti ingyenes 
szétosztására.
 2.  Az intézkedést az érintettek széles köre nagy örömmel fogadta, és jelentős 
igény merült fel rá. A későbbiekben ez az intézkedés állandóvá vált2, 
és a mai napig is érvényben van. 
 3.  A program az EU részéről újszerűnek számított abban a tekintetben, 
hogy legfőbb jellemzőjeként a legrászorultabbak megsegítésére irá-
nyult, akik különböző jótékonysági szervezeteken keresztül azonnali 
fogyasztásra szánt készételek vagy élelmiszercsomagok formájában 
élelmiszersegélyekhez jutottak.
 4.  A segélyprogramra vonatkozó jogi rendelkezések a következők szerint defi-
niálják a legrászorulóbb személyeket3 (lásd: 1. háttérmagyarázat ).1 A piacok stabilizálása, valamint 
a mezőgazdasági termelők 
megfelelő életszínvonalának 
biztosítása érdekében közraktározásra felvásárolt 
mezőgazdasági termékek.
2 A Tanács 3730/87/EGK rendelete 
(HL L 352., 1987.12.15., 1. o.).
3 A 3149/92/EGK bizottsági 
rendelet 1. cikke (HL L 313., 
1992.10.30., 50. o.).
A „LEGRÁSZORULÓBB SZEMÉLYEK” DEFINÍCIÓJA
„Legrászorulóbb személyek” alatt azokat a természetes személyeket, egyéneket, valamint az ezen sze-
mélyekből álló családokat vagy csoportokat értjük, akik szociális és pénzügyi rászorultságát az illetékes hatóságok által elfogadott támogathatósági kritériumok alapján megállapították, illetve elismerték, vagy a karitatív szervezetek által alkalmazott és az illetékes hatóságok által jóváhagyott kritériumok alapján megítélték.1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Forrás : Charitable Organisations.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése7
 5.  Ez a definíció megnehezíti a program célcsoportjának számszerűsítését. 
A program forrásainak a tagállamok közötti felosztásakor a Bizottság 
a „szegénység által fenyegetett” népesség besorolást alkalmazza. Ez 
viszonylagos kategória: minden tagállam vonatkozásában az átlagjö-
vedelem 60%-a alatti jövedelemmel rendelkező személyeket jelöli4. 
Az így kapott célcsoport széleskörű is, mivel az egész Európai Unióban 
minden hatodik személy a „szegénység által fenyegetett” kategóriába sorolható (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
 6.  Az ellenőrzött években a programra elkülönített források a következő-
képpen alakultak: 216 millió EUR 2005-ben, 264 millió EUR 2006-ban, 274 millió EUR 2007-ben, valamint 307 millió EUR 2008-ban
5. 2009-ben 
ez az összeg 500 millió EUR.
 7.  A költségvetési előirányzatok folyamatos növekedése ellenére az elmúlt három 
év során az egy főre jutó éves összeg 2006-ban személyenként 6,24 eurót, 
2007-ben 5,73 eurót, 2008-ban pedig 5,83 eurót tett ki (lásd: II. mellék-
let). Az a tény, hogy a potenciális kedvezményezettekre egyenként ilyen 
szerény összeg jut, jelzi a program által elérhető eredményeket.4 Technikailag az ekvivalens 
medián jövedelem 60%-ának 
megfelelő szegénységi 
küszöbérték alatti jövedelemmel 
rendelkező személyek statisztikai 
létszáma. A vonatkozó adatokat az 
Eurostat gyűjti össze és bocsátja rendelkezésre.
5 A programra vonatkozó 
költségvetési előirányzatokat az EU 
költségvetésének 05 02 04 01. sora 
tartalmazza.
RÁSZORULÓK AZ EU-BAN
Az Európai Unióban mintegy 80 millióan (a 27 tagállam lakosságának 16%-a) minősülnek szegénység 
által fenyegetettnek (részleteket lásd: I. melléklet ), míg hozzávetőleg 43 millió embert fenyeget az a 
veszély, hogy nem megfelelő minőségű élelmiszerek fogyasztására kényszerül6.2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
6 A Bizottságnak a Közösségen belüli legrászorultabb személyek között történő élelmiszerosztással kapcsolatos tanácsi 
rendeletre vonatkozó javaslatához mellékelt SEC(2008) 2436/2 hatásvizsgálat, 11. oldal. 
Az esetleg nem megfelelő minőségű élelmiszerek fogyasztására kényszerülő ( at risk of food poverty ) emberek számát az 
Eurostat mutatója azon személyek százalékos arányaként határozza meg, akik legalább minden második nap nem jutnak 
húshoz, csirkehúshoz vagy halhoz.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése8
AZ IRÁNYÍTÁSSAL ÉS ELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS 
RENDELKEZÉSEK ÁTTEKINTÉSE
 8.  A program működtetésének feltételeit, illetve az alkalmazandó eljárá-
sokat a Tanács 1234/2007/EK rendeletébe foglalt 3730/87/EGK ren-
delet, és az azt végrehajtó 3149/92/EGK rendelet tartalmazza7. Az  
évek során módosult a programra vonatkozó szabályozás. Az 1992-
ben bevezetett módosítás szerint – amely egyúttal lehetővé tette az intervenciós készletek tagállamok közötti átadását – a szétosztandó 
termékeknek már nem szükségszerűen kell az intervenciós készletek-ből származniuk. 1995-ben döntés született arról, hogy azokban az esetekben, amikor a közösségi intervenciós készletekben egy adott 
termék átmenetileg nem áll rendelkezésre, a tagállamok a közösségi 
piacon közvetlenül is vásárolhatnak hasonló termékeket.
 9.  A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt a programban. Részvételi 
szándékukról, illetve várható szükségleteikről évente kötelesek tájé-
koztatni a Bizottságot. A programban részt vevő tagállamok száma az 
elmúlt években megemelkedett: 2005-ben 10, 2006-ban 15, 2007-ben 
18, 2008-ban pedig 19 tagállam vett részt. A 2005–2008-as időszak költségvetési előirányzatainak, illetve a tagállamonkénti pénzügyi  
juttatásoknak az összegét a II. melléklet  tartalmazza.
 10.  A Bizottság éves tervet dolgoz ki, amely a programban részt vevő tagál-
lamokra lebontva tartalmazza a rendelkezésre álló pénzügyi források 
maximális összegét, a közösségi intervenciós készletekből kivonható 
egyes mezőgazdasági termékek mennyiségét, valamint az egyes ter-
mékekre adható támogatási összeget.
 11.  Az intervenciós készletekből kivont termékek általában nem alkalma-
sak arra, hogy azonnali fogyasztás céljából közvetlenül szétosszák  
a kedvezményezettek között, ezért szükség van azok további feldol-
gozására/ kész élelmiszerre történő cserélésére (lásd: 3. háttérma-
gyarázat ). Ez jelentősen megnehezíti a program végrehajtását, mivel 
az élelmiszerek beszerzése (az intervenciós készletekből származó  
termékek feldolgozott élelmiszerekre történő cseréje, illetve ilyen  
élelmiszerek vásárlása) csak az egyes tagállamok illetékes hatóságai 
által meghirdetett közbeszerzési pályázatok keretében történhet.  A beszállító és a jótékonysági szervezetek közötti szállítási költsé-
gekre szintén közbeszerzési pályázatot kell kiírni.7 A mezőgazdasági piacok közös 
szervezésének létrehozásáról szóló 
1234/2007/EK tanácsi rendeletbe 
(HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) foglalt 
3730/87/EGK rendelet az általános szabályok megállapításáról, illetve 
a Bizottság 1992. október 29-i 
3149/92/EGK rendelete a Közösség 
legrászorulóbb személyeinek az 
intervenciós készletekből származó 
élelmiszerekkel történő ellátására 
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 313., 
1992.10.30., 50. o.).
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése9
HÁTTÉRMAGYARÁZAT – PÉLDÁK INTERVENCIÓS  
KÉSZLETEKBŐL KIVONT TERMÉKEKRE ÉS SZÉTOSZTOTT  VÉGTERMÉKEKRE3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Intervenciós készletek Szétosztott termékek
Rizsfélkész, előfőzött rizs• 
fehér rizs• 
tejberizs• 
rizskekszek• 
Gabonaféléktészta• 
kekszek• 
gabonapelyhek• 
liszt• 
árpadara• 
kuszkusz• 
Vajtej• 
tejtermékek• 
sajt• 
vaj• 
Cukorfehér cukor• 
lekvár•  12.  A megváltozott piaci helyzet következtében az elmúlt években jelentő-
sen lecsökkent a közösségi intervenciós készletekben rendelkezésre 
álló termékek mennyisége8. Következésképpen az intervenciós rak-
tárakban rendelkezésre álló készletek már nem fedezik a program  szükségleteit, és egyes szétosztandó termékeket közvetlenül a piacon kell beszerezni. Míg 2006-ban a vásárolt termékek értéke a program rendelkezésére álló források 18%-át tette ki, 2008-ban ez az arány  
már meghaladta a 85%-ot. A 2008. évi tervezéskor az intervenciós  
készletekben csak cukor állt rendelkezésre.
 13.  A tagállamok szintjén a terv végrehajtása a kifizető ügynökségek9 fel-
adata, amelyek – közvetlenül vagy más szervezetek meghatalmazása 
révén – a felügyeleti és ellenőrzési feladatokat is ellátják10. 8 További részletek a 
Számvevőszéknek a gabonafélék 
közraktározási műveleteire 
nyújtott európai uniós támogatás irányításáról szóló 11/2008. sz. 
különjelentésében 
(http://www.eca.europa.eu).
9 „Kifizető ügynökség”: a közös 
agrárpolitika finanszírozásáról 
szóló 2005. június 21-i 1290/2005/
EK tanácsi rendelettel (HL L 209., 
2005.8.11., 1. o.) összhangban a 
tagállamok által akkreditált szerv 
vagy szervek.
10 A 3149/92/EGK rendelet 
9. cikke úgy rendelkezik, hogy 
az illetékes hatóságok a terv 
végrehajtásának minden fázisában, 
valamint az elosztási lánc minden 
szintjén kötelesek megfelelő 
ellenőrzéseket végezni. Ezeknek az ellenőrzéseknek minden 
végrehajtási fázisban az egyes 
termékek mennyiségének legalább 
5%-ára ki kell terjedniük, kivéve 
a legrászorulóbb személyek közötti konkrét szétosztás fázisát. 
Ugyanezen rendelet 10. cikke 
értelmében az egyes tagállamok 
kötelesek éves jelentésben 
beszámolni a Bizottságnak arról, 
hogy hogyan hajtották végre a 
tervet a saját területükön, így arról is, hogy milyen ellenőrző 
intézkedésekkel biztosították 
a termékek rendeltetésszerű 
felhasználását, illetve a végső 
átvevőkhöz történő eljutását.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése10
ELOSZTÁSI LÁNC: A JÓTÉKONYSÁGI SZERVEZETEK
 14.  Az élelmiszersegély a rászorulókhoz elsősorban az adott tagállam által 
kijelölt jótékonysági szervezeteken keresztül jut el, amelyek ingye-
nesen jutnak hozzá a termékekhez. Ezek a jótékonysági szervezetek 
gyakran három – nemzeti, regionális és helyi – szinten szerveződnek, 
és más-más irányítási struktúrákkal működnek (lásd: 4. háttérmagya-
rázat ). Jelenleg az élelmiszersegélyek rászorulók közötti szétosz-
tásában valamennyi szinten több ezer jótékonysági szervezet vesz  
részt. Ezt figyelembe véve a vonatkozó rendelet kimondja, hogy az élelmiszer-adományok végső átvevőinek a rászorulóknak közvetlenül élelmiszert osztó jótékonysági szervezetek tekintendők
11.11 A 3149/92/EGK rendelet 
5. cikkének (a) bekezdése.
AZ UNIÓS PROGRAMBAN RÉSZT VEVŐ SZERVEZETEK
Az ellenőrzött tagállamok jótékonysági szervezeteinek felépítése és feladatai:
1. szint: A nemzeti hatóságok által „kijelölt” szervezetek (pl. Vöröskereszt, Caritas, Európai Élelmi-
szerbankok Szövetsége, stb.). Országos szinten ezek a szervezetek az alacsonyabb szintű szervezetek 
központjaiként működnek, ellátva a képviselettel, a nemzeti hatóságokkal való kapcsolattartással, a koordinációval és a tevékenységek felügyeletével kapcsolatos feladatokat. Nem osztanak segélyeket a 
végső kedvezményezettek számára.
2. szint: Regionális/megyei szinten működő jótékonysági szervezetek (pl. különböző egyházmegyék 
jótékonysági szervezetei, élelmiszerbankok, stb.). Ezek többsége a fő szervezetek hálózatához tartozik. Rendelkeznek tárolási kapacitással, fogadják és szétosztják az élelmiszereket az alacsonyabb szintű 
szervezetek és/vagy a végső kedvezményezettek között.
3. szint: Helyi szinten működő, a segélyeket közvetlenül a kedvezményezetteknek szétosztó szervezetek. 
Minden tagországban több ezer ilyen szervezet tevékenykedik, a legszélesebb körű és legváltozatosabb 
feladatkörökkel. Gyakran a főbb jótékonysági szervezetek hálózatához tartoznak, de sok közöttük a helyi 
közösségek kezdeményezésére létrehozott független szervezet is.
A Bizottság nem rendelkezik pontos adatokkal az uniós programban részt vevő „kijelölt” és egyéb jóté-
konysági szervezetek számáról. Az ellenőrzött tagállamokban ezeknek a száma mintegy 40 000 volt. 
A részleteket az alábbi táblázat tartalmazza:4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Jótékonysági szervezet típusa Spanyolország Franciaország Olaszország Lengyelország
Kijelölt szervezetek (1. szint) 1474
Regionális/megyei szintű szervezetek (2. szint) 52 250–300 249 89
Alacsonyabb szintű, az élelmiszereket a végső 
kedvezményezettek között szétosztó szervezetek (3. szint)kb. 6 000 kb. 9 000 14 973 9 366
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése11
 15.  A jótékonysági szervezetek tehát kulcsszerepet játszanak a program 
végrehajtásában. Bár a program bizonyos mértékig hozzájárul a jóté-
konysági szervezetek adminisztratív költségeihez (a rendelkezésre  bocsátott termékek értékének 1%-ával)
12, a kijelölt szervezeteknek  
saját maguknak kell viselniük az áruk fogadásával, tárolásával és a  
végső kedvezményezettek közötti szétosztásával kapcsolatos admi-
nisztratív és működési költségeik legnagyobb részét.
 16.  A programban részt vevő jótékonysági szervezeteket jellegüknél fogva 
igen nehéz hagyományos igazgatási szempontok szerint elszámol-tatni: egyrészt azért, mert alkalmazottaik főként önkéntesek, másrészt pedig azért, mert egy állandóan változó és nehezen nyomon követ-hető célcsoporttal foglalkoznak. Ezek a körülmények sajátos kihívást jelentenek a program végrehajtása során.
 17.  Az uniós program keretében rendelkezésre bocsátott élelmiszerek  
általában csak egy részét képezik az érintett jótékonysági szerve-
zetek által ingyenesen szétosztott összes élelmiszernek, de van-
nak olyan, helyi szinten működő jótékonysági szervezetek is, ahol  az uniós program jelenti a rászorulók élelmiszerrel való ellátásának 
egyetlen forrását. Az ellenőrzött tagállamok és jótékonysági szer-
vezetek vonatkozásában a következő adatok álltak rendelkezésre
13 
(lásd: 5. háttérmagyarázat ).
 12 A jótékonysági szervezetek 
azt is hangsúlyozták, hogy a 
megnövekedett termékmennyiség 
szétosztása szükségessé tenné az adminisztrációs és logisztikai 
infrastruktúra (tárolási és elosztási 
kapacitások, illetve a kapcsolódó 
munkaerő) bővítését.
13 A Bizottság nem rendelkezik 
teljes körű adatokkal minden 
tagállamról.
AZ UNIÓS PROGRAM ARÁNYA AZ ÖSSZES SZÉTOSZTOTT MENNYISÉGEN BELÜL
Spanyolország : 2006-ban a kijelölt szervezetek által szétosztott élelmiszerek mennyisége 60 048 tonnát 
tett ki, ebből 32 660 tonna (54%) származott az uniós programból, a többi pedig egyéb forrásokból (élelmiszeripar, nagykereskedők, piacok, gyűjtési akciók, stb.).
Franciaország : Az uniós programot kiegészítő nemzeti program működik. Nem állnak ugyan rendelke-
zésre pontos adatok, de becslések szerint a teljes szétosztott élelmiszer-mennyiségen belül a nemzeti 
program 6%-ot, míg az uniós program 30%-ot tesz ki.
Olaszország : Nem állnak rendelkezésre országos szintű adatok. Két ellenőrzött szervezetnél az uniós 
program adja a teljes szétosztott mennyiség közel 100%-át. Egy másik szervezet esetében az EU rész-vételi aránya mintegy 60%.
Lengyelország : Nem állnak rendelkezésre pontos, országos szintű számadatok. Becslések szerint az uniós 
program az ellenőrzött két szervezet által szétosztott élelmiszerek mintegy 60–70%-át adja.5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése12
 18.  Az ellenőrzés célja az „Európai Unió élelmiszersegélye a rászorulóknak” 
elnevezésű program értékelése volt, különös tekintettel a célkitűzések 
és az alkalmazott eszközök, illetve módszerek közötti kapcsolatra. Az ellenőrzés elsősorban azt vizsgálta, hogy a program eredeti célkitű-
zései a piaci és szociális körülmények változásai ellenére még mindig 
megalapozottak-e. Ezenkívül kiterjedt a rendelkezésre bocsátott és 
szétosztott élelmiszerek értéke, mennyisége és fajtája alapján jut-
tatott eszközöknek, valamint a programnak a kedvezményezettekre 
gyakorolt hatását mérő rendszereknek a megfelelőségére is. Az ellen-őrzés az éves tervek végrehajtása során alkalmazott adminisztratív 
és irányítási eljárásokra is kiterjedt.
 19.  A jelentésben a következő főbb kérdések megválaszolását tűztük ki 
célul:
Továbbra is megalapozottak-e a program célkitűzései, és megfe- a) 
lelő megközelítést alkalmaznak-e?
Összhangban vannak-e az eszközök a kitűzött célokkal, és azokat b) 
megfelelően hajtották-e végre?
Az eredeti szándéknak megfelelően kerül-e sor az egyes eljárások c) 
alkalmazására?
 20.  A fenti kérdések megválaszolása érdekében a következő szempontok 
képezték az ellenőrzés tárgyát: a programnak az egyes célkitűzé-
sekkel kapcsolatos hatását mérő adatok, a részt vevő jótékonysági  
szervezetek és végső kedvezményezettek kiválasztására és jogosult-
ságára vonatkozó kritériumok, az éves terveknek az összes részt vevő általi végrehajtása, valamint az élelmiszerek mennyisége, minősége és fajtái alapján az élelmiszerek szétosztásához használt eljárások-nak a vizsgálata. Az ellenőrök megvizsgálták továbbá a szükségle-tek megállapításának rendszerét, a pénzeszközök egyes tagállamok közötti felosztását, valamint a jótékonysági szervezetek által szét-
osztásra kerülő, azok rendelkezésére bocsátott termékek beszerzési 
eljárásait.AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE
ÉS MÓDSZERE
Forrás : Charitable Organisations.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése13
 21.  Az ellenőrzés kiterjedt arra, hogy a Bizottság és a kiválasztott tagállamok 
hogyan irányítják, illetve monitorozzák a program végrehajtását. Az 
ellenőrzés azon eljárások és rendszerek elemzésére, dokumentálá-sára és tesztelésére összpontosult, amelyeket a program végrehajtása 
során a Bizottság, az illetékes állami hatóságok, valamint az élelmisze-
rek rászorulók közötti szétosztásában jelenleg közreműködő országos, 
regionális és helyi jótékonysági szervezetek alkalmaznak.
 22.  Ellenőrzésre négy tagállamban – Spanyolországban, Franciaországban, 
Olaszországban és Lengyelországban – került sor. Ezekbe az orszá-gokba irányul a program éves uniós költségvetési előirányzatának  több mint 72%-a. Az ellenőrzés a 2006–2008-as időszak terveire  vonatkozott.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése14
A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI
„A Közösségnek – a különböző mezőgazdasági termékek intervenciós készletei révén – megvannak a 
lehetséges eszközei ahhoz, hogy jelentősen hozzájáruljon a leginkább rászoruló polgárok jólétéhez; a Közösség érdekében áll, hogy a közös agrárpolitika célkitűzéseivel összhangban tartósan kihasználja az ebben rejlő lehetőséget, amíg a készletek elfogadható szintre nem csökkennek […].”6. HÁTTÉRMAGYARÁZATÉSZREVÉTELEK
A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI ÉS AZ ALKALMAZOTT 
MEGKÖZELÍTÉS: TOVÁBBRA IS MEGALAPOZOTTAK-E A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI, ÉS MEGFELELŐ MEGKÖZELÍTÉST ALKALMAZNAK-E?
A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEINEK KETTŐSSÉGE
 23.  A jogi rendelkezések14 a program kettős céljaként a szociálisan legrászorul-
tabb állampolgárok jólétének jelentős mértékű javítását, valamint az intervenciós készletek egy részének kivonása révén a mezőgazdasági piacok stabilizálását határozták meg (lásd: 6. háttérmagyarázat ).
 24.  A program végrehajtásáért a felelősséget a mezőgazdasági kiadások 
kezelésében általában részt vevő szervezetek, azaz a Bizottság Mező-
gazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága, illetve az egyes tag-
államokban a mezőgazdasági kifizetéseket végző, és az intervenciós 
készletek kezeléséért felelős kifizető ügynökségek viselik. 14 Az 1234/2007/EK rendeletbe 
foglalt 3730/87/EGK rendelet 
az általános szabályok 
megállapításáról.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése15
AMIKOR AZ INTERVENCIÓS KÉSZLETEK LECSÖKKENNEK, A 
MEZŐGAZDASÁGI KIADÁSOKHOZ VALÓ KÖTŐDÉS FELLAZUL
 25.  A jelenlegi program 1987 óta van hatályban. Az eredeti rendelkezé-
sek a közös agrárpolitikának a „készletszint elfogadhatóra történő  
csökkentését” kitűző céljaival15 összhangban előnyben részesítet-
ték a programnak az intervenciós készletek felhasználásával történő 
finanszírozását. Ugyanakkor az elmúlt évek KAP-reformja, melynek  következtében bizonyos termékeknél megszűnnek az intervenciós  
intézkedések, valamint a meglévő intervenciós készletek nullára tör-ténő csökkenése jelentős hatással voltak a program végrehajtására: a termékek nagy részét ma közvetlenül a piacon kell megvásárolni
16.
 26.  Korlátozottan azonban továbbra is fennáll a mezőgazdasági kiadásokkal 
való kapcsolat, mivel a rászorulóknak juttatott termékek még mindig 
az intervenciós raktározás tárgyát képező mezőgazdasági termékekből 
származnak. Ez bonyolítja a program végrehajtását, és korlátozza a 
szétosztandó termékek körét. Természeténél fogva a szociális segélyt, 
mint a szegénység enyhítéséhez való hozzájárulást nehéz összeegyez-
tetni az EU mezőgazdasági kiadásainak általános jellemzőivel, melyek értelmében a támogatás kedvezményezettjei kifejezetten a mezőgaz-
dasági termelők és/vagy a mezőgazdasági ágazat, és a feltételeknek 
megfelelő kedvezményezettek meghatározott összegű támogatásra 
jogosultak.
 27.  Az Irányítóbizottság ülésein felvetődött annak a kérdése, hogy indokolt-e 
a programmal kapcsolatos kiadásokat a közös agrárpolitika részeként 
kezelni. Egyes tagállamok, amelyek nem vesznek részt az EU élelmi-szersegély-programjában, az elmúlt években az éves tervek jóváha-gyása ellen szavaztak, mivel ezt a segélyt összeegyeztethetetlennek tartják a KAP célkitűzéseivel és finanszírozási sajátosságaival
17.15 Lásd: 6. háttérmagyarázat.
16 A 2008-as éves terv teljesítéséhez 
csak cukor állt rendelkezésre 
intervenciós készletekből, míg az összes többi terméket 
a piacon kellett beszerezni. 
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság által 2007. júliusában 
a 2007–2014 közötti időszakra 
vonatkozóan kiadott „Az Európai 
Unió mezőgazdasági piacainak és bevételeinek kilátásai” című 
előrejelzés szerint:
a gabonafélék esetében az  –
„állami készletek nagyrészt el 
fognak tűnni az előrejelzés korai 
időszakában”,
a cukor esetében „valószínűleg  –
egyensúlyi helyzet áll be 2010-
től”,
a vaj esetében „a 2007 első  –
félévében kiürült intervenciós 
készletek 2014 végéig üresek maradnak”, és 
a sovány tejpor esetében „a  –
piac várhatóan az előrejelzés 
teljes időszaka alatt egyensúlyi 
helyzetben marad, és nem lesz 
szükség a termék intervenciós 
felvásárlásra történő felajánlására”.
17 A Gabonapiaci Irányítóbizottság 
üléseiről készült jegyzőkönyv 
(a 2008-as éves terv jóváhagyása):Németország: véleménye szerint a 
tanácsi rendelet és az azt végrehajtó 
rendelet már nincsenek összhangban;
Hollandia, Svédország, Nagy-
Britannia: nem támogatják a szociális intézkedésnek a 
KAP költségvetéséből történő 
finanszírozását;
Hollandia: hasonlóképpen nem 
akarja, hogy egy szociális intézkedés 
finanszírozása a Közösség 
költségvetéséből történjen.”
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése16
A PROGRAM SZOCIÁLIS CÉLJA MEGHATÁROZÓ
 28.  Bár a legrászorulóbb állampolgárok jólétének javítását az intervenciós 
készletek szétosztásán keresztül összekapcsolták a mezőgazdasági  
piacok stabilizálásával, a közelmúlt fejleményei azt jelzik, hogy a prog-
ram szociális célja meghatározóbbá vált. A Bizottság már 1998-ban 
értékelést tett közzé az Európai Közösség élelmiszersegély-programja-
iról, amely megállapította, hogy az intézkedés szociális vonatkozásai sokkal fontosabb célt képeznek, mint a piacszabályozási eszközként 
való alkalmazás (lásd: 7. háttérmagyarázat ). Az értékelés kétséges-
nek találta, hogy az intézkedés piacszabályozási szempontból hasz-nos lenne, mivel egyrészt a közösségi készletekből kivont termékek egy része bizonyos esetekben közvetve visszakerült az intervenciós készletekbe, másrészt pedig a program, mint a strukturális felesleg csökkentésének módja, az export-visszatérítésnél sokkal költsége-sebbnek bizonyult.
A BIZOTTSÁG 1998-AS ÉRTÉKELÉSE (FŐBB KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK)
„A program szociális célja világosan megfogalmazásra kerül a rendeletekben. […] az Európában tartósan 
és széles körben elterjedt szegénységgel való összefüggésben az intézkedés hasznosságát igazolják a 
jótékonysági szervezetek […] . Bevezetésekor az intézkedésnek egy másik, bevallottan másodlagos cél-
kitűzése volt a Közösség óriási és költséges intervenciós készleteinek csökkentéséhez való hozzájárulás 
[…] . Ezért az intézkedés még mindig piacszabályozási eszköznek tekinthető.”
„A tagállamok […] képesek hatékonyan felhasználni a forrásokat […] Másrészről azonban kétségek 
merülnek fel az intézkedés, mint a piac szabályozásának eszköze, hatékonyságával kapcsolatban. […] 
egyes esetekben a közösségi készletekből kivont termékek nagy része valószínűleg visszakerül az inter-
venciós készletek közé”.
„Bár nem kétséges, hogy (a segély) a szociális támogatás egy hatékony eszköze, a strukturális felesleg 
csökkentésének módjaként sokkal drágább, mint az export-visszatérítés […]”.
„[…] tekintettel arra, hogy Európában komoly gond a szegénység, valamint figyelembe véve a segély 
megkérdőjelezhetetlen hasznosságát a szükséget szenvedők számára, a program – esetleg a rendel-
kezésre álló pénzügyi források növelése mellett – történő folytatása mindenképpen javasolandó. […] 
A Tanács egyértelműen kifejezésre juttatta […] hogy az intézkedés szociális vonatkozásait fontosabbnak tartja, mint annak a piac szabályozásában betöltött szerepét.”7. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése17
 29.  A 3730/87/EGK rendelettel egységes szerkezetbe foglalt 1234/2007/
EK rendelet a programot szintén „fontos szociális intézkedésnek”  
tekinti18.
 30.  A helyszíni ellenőrzés keretében felkeresett tagországok irányító ható-
ságai hasonlóan ítélik meg az intézkedés szociális célját, és hangot 
adtak annak a véleményüknek, miszerint a program szociális vonat-kozásait nemzeti szinten fontos jól összehangolni.
 31.  Az Európai Parlament már 2006 áprilisában elfogadott egy nyilatkozatot „a 
legrászorultabbak élelmiszer-segélyezése európai programjának meg-
valósításában részt venni jogosult karitatív szervezetek ellátásáról”. Nyilatkozatában az Európai Parlament az intézkedést a szegénység 
enyhítésére irányuló célkitűzések részének minősítette. Felszólította 
a Bizottságot és a Tanácsot a segély fenntartására, illetve, a végre-
hajtási intézkedések módosítása mellett, az összegének a növelésére 
(lásd: 8. háttérmagyarázat ).
AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATÁNAK FŐBB PONTJAI
El kell ismerni azt a tényt, hogy vannak alultáplált emberek az Európai Unióban, és tudomásul kell • 
venni, hogy az élelmiszer szükségleteiket ki kell elégíteni,
állandó alapokra kell helyezni az európai élelmiszersegély-programot, és erre a célra többéves, • 
globális forrásokat kell elkülöníteni a költségvetésből,új ágazatokat – mint pl. disznóhús, baromfi és tojás – kell bevonni a programba,
• 
innovatív megoldásokat kell bevezetni annak érdekében, hogy kiegyensúlyozott élelmiszeradagok • 
kerüljenek szétosztásra,
az élelmiszersegélyt a szegénység enyhítésére vonatkozó erőfeszítések részének kell tekinteni,• 
a szabályokat módosítani kell, hogy lehetővé tegyék az alábbiakat:• 
a programhoz tartozó készleteket lehessen felhalmozni, azaz félretenni és a leginkább rászoru-• 
lóknak juttatni,
a cserekereskedelmet ki lehessen terjeszteni,• 
az intervenciós készletekből nem elérhető termékeket be lehessen szerezni a Közösség piacán.• 8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT18 1234/2007/EK rendelet, 
18. preambulumbekezdés.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése18
JOBBAN ÖSSZE KELL HANGOLNI A PROGRAMOT A TÖBBI 
SZOCIÁLPOLITIKAI INTÉZKEDÉSSEL
 32.  A jogalkotó egyértelműen meghatározta, hogy az élelmiszersegély-prog-
ramnak jelentős mértékben hozzá kell járulnia a legrászorulóbb állam-polgárok jólétéhez
19 (lásd: 6. háttérmagyarázat ). Ebből adódóan a 
legrászorulóbb személyek szükségleteinek minél jobb kielégítése érde-kében összhangot kell teremteni a hozzájárulás és a közösségi vagy tagállami szinten bevezetett egyéb politikák, rendszerek és tevékeny-ségek között, valamint ki kell aknázni ezek egymást erősítő hatásait.
 33.  Az ellenőrzött tagállamok szintjén az irányító hatóságok a mezőgazdasági 
ráfordítások kifizető ügynökségei. Franciaország kivételével a vizsgált tag-államokban az ellenőrök nem találtak bizonyítékot a kifizető ügynökség 
és a szociális tevékenységek egyéb kulcsszereplői − például a szociális 
minisztériumok − közötti szoros együttműködésre. A jótékonysági intéz-
mények és a rászorulók szükségleteinek jobb megismeréséhez és megfe-
lelőbb kielégítéséhez pedig szükség van erre az együttműködésre. 
ALKALMAZOTT ESZKÖZÖK ÉS MÓDSZEREK: 
ÖSSZHANGBAN VANNAK-E AZ ESZKÖZÖK A KITŰZÖTT CÉLOKKAL, ÉS MEGFELELŐEN KERÜLNEK-E ALKALMAZÁSRA?
„JELENTŐS MÉRTÉKŰ HOZZÁJÁRULÁS” ELÉRÉSÉHEZ 
A KEDVEZMÉNYEZETTEK KÖRÉNEK PONTOSABB MEGHATÁROZÁSA SZÜKSÉGES
AZ UNIÓS  SEGÉLY  HATÁSA  CSEKÉLY  MÉRTÉKŰ  
 34.  A lehetséges kedvezményezettek nagy száma, valamint a rendelkezésre 
álló források viszonylag alacsony szintje miatt ahhoz, hogy a program célcsoportra gyakorolt hatása jelentős mértékű lehessen, pontosab-ban meg kell határozni a kedvezményezettek körét.
 35.  Amint az a II. melléklet  táblázatában látható, a lehetséges kedvezményezet-
tekre jutó éves költségvetési előirányzat körülbelül hat euró/fő. A Bizottság hatásvizsgálata szerint 15 tagállamban több mint 13 millióan részesültek a programból 2006-ban. A becslések szerint a jótékonysági szervezetek által biztosított egyetlen étkezés költsége legalább két euró. Ebből az követ-kezik, hogy a program évente legfeljebb három adag étellel járul hozzá minden potenciálisan rászoruló személy étkezéséhez, illetve átlagosan 12 adag ételt biztosít valamennyi jelenlegi kedvezményezett számára.19 3730/87/EGK rendelet.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése19
 36.  Egyes tagállamokban az uniós program a rászorulók között szétosztott 
élelmiszerek több mint 50%-át teszi ki (lásd: 5. háttérmagyarázat ). 
A Számvevőszék álláspontja szerint nem valószínű, hogy egy olyan program, amely a kedvezményezettjeinek átlagosan legfeljebb egy 
étkezésnek megfelelő hozzájárulást biztosít havonta, képes megfe-
lelni a jogalkotó céljainak, vagyis képes „jelentős mértékben hozzá-járulni a leginkább rászoruló polgárainak jólétéhez”
20.
 37.  Ebben a vonatkozásban − ideális esetben − a hatásértékelés ajánlásának 
megfelelően pontosítani kellene a kiválasztási feltételeket és/vagy 
a potenciális kedvezményezettekre vonatkozó prioritási szemponto-
kat21. Mindezek hiányában a program hozzájárulása a legrászorulóbb 
személyek jólétéhez elhanyagolható mértékű lesz. Tudomásul kell  venni ugyanakkor, hogy jellegüknél fogva a jótékonysági szervezetek nem akarnak vagy esetleg nem képesek a segély szétosztását korlá-tozó elveket alkalmazni.
NEM EGYÉRTELMŰEK  A JOGOSULTSÁGI  ÉS KIVÁLASZTÁSI  KRITÉRIUMOK
 38.  A segély hatásának maximalizálása érdekében prioritási szempontokat 
kell meghatározni a segélyt továbbító jótékonysági szervezetek kivá-
lasztására, illetve az élelmiszersegélyben részesülő népesség kate-
góriáinak és/vagy csoportjainak meghatározására vonatkozóan.
 39.  Az ellenőrök megállapították, hogy a tagállamokban gyakran formá-
lis eljárások nélkül jelölnek ki néhány olyan − országos szinten  
működő − szervezetet, amelyek összefogják az alacsonyabb szintű  szervezeteket. Nem áll rendelkezésre pontos adat azoknak a kijelölt 
jótékonysági szervezeteknek a számáról, amelyekkel a tagállamok ille-
tékes hatóságai együttműködnek az éves tervek végrehajtása során. 
A regionális szintű szervezetek, mivel a fő (nemzeti szinten működő) jótékonysági szervezetekhez tartoznak, automatikusan részt vesz-nek az uniós programban. Ezek bizonyos mértékű függetlenséggel  rendelkeznek az élelmiszersegély szétosztásával megbízandó ala-
csonyabb szintű szervezetek kiválasztásához alkalmazott kritériumok 
meghatározásában.20 1234/2007/EK rendelet, 
18. preambulumbekezdés.
21 A Közösség leginkább 
rászoruló személyei részére 
történő élelmiszerosztás 
tekintetében a közös agrárpolitika 
finanszírozásáról szóló 
1290/2005/EK rendelet és a 
mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, 
valamint egyes mezőgazdasági 
termékekre vonatkozó egyedi 
rendelkezésekről szóló 1234/2007/
EK rendelet (az egységes közös 
piacszervezésről szóló rendelet) 
módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslathoz 
(COM(2008) 563 végleges) csatolt 
SEC(2008) 2436/2 bizottsági 
munkadokumentum 4. és 
6.5. pontja.
Forrás : Charitable Organisations.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése20
 40.  A jogi rendelkezések értelmében a kedvezményezettek jogosultsági kri-
tériumainak „nyilvántartott vagy megállapított szociális és pénzügyi 
függőség”-en kell alapulniuk. Ennek megfelelően a nemzeti hatósá-goknak vagy meg kell határozniuk ezeket a kritériumokat, vagy pedig 
jóvá kell hagyniuk a jótékonysági szervezetek által alkalmazott szem-
pontokat. A tagállamok kötelesek évente tájékoztatni a Bizottságot a kedvezményezettek jogosultsági kritériumairól. A Számvevőszék  megállapította, hogy a tagállamok nem határoztak meg pontos jogo-
sultsági kritériumokat. A Bizottsággal évente közölt kritériumok
22 
inkább általánosságban ismertetik a segélyezett személyek típusait, a kiválasztás konkrét mennyiségi és minőségi szempontjai helyett  
(lásd: 5. háttérmagyarázat ).
 41.  A Számvevőszék megállapította, hogy jelentős eltérések voltak a segély-
hez jutás gyakoriságában (egyesek alkalomszerűen jutnak étkezéshez, szemben a szociális intézmények lakóival, illetve az élelmiszersegélyt vagy csomagokat rendszeresen kapó családokkal).22 A 3149/92/EGK rendelet 
1. cikkének (2) bekezdése 
értelmében.
PÉLDÁK A JÓTÉKONYSÁGI SZERVEZETEK ÁL TAL ALKALMAZOTT JOGOSUL TSÁGI  
KRITÉRIUMOKRA:
Gazdasági kritériumok: hajléktalanság, szegénység, munkanélküliség…• 
Szociális kritériumok: bevándorlók, idősek, nagycsaládosok… • 
Egészségügyi kritériumok: betegek, fogyatékosok.• 9. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése21
A RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT ÉLELMISZEREK 
VÁLTOZATOSSÁGÁT KORLÁTOZZA AZ INTERVENCIÓS 
RAKTÁROZÁSSAL FENNÁLLÓ KAPCSOLAT, ÉS AZ ELOSZTÁS IS NAGYMÉRTÉKBEN VÁLTOZÓ
 42.  A jótékonysági szervezetek, konkrét tevékenységüktől függően, külön-
böző formában végezhetik az élelmiszerek rászorulók közötti szét-osztását: közkonyhákon történő étkeztetés, gyermekotthonokban és menhelyeken történő étkeztetés, egyéneknek és családoknak juttatott élelmiszercsomagok stb.
 43.  A program eredete és az intervenciós raktárakban a múltban készlete-
zett élelmiszerek szétosztásához való kapcsolódása többek között  olyan szabályok bevezetését eredményezte, melyek korlátozzák a  
beszerezhető és a rászorultak között szétosztható termékek körét  
(változatosságát).
 44.  A jogszabályok23 kimondják, hogy a Közösség piacáról beszerzett ter-
mékeknek ugyanabba a termékcsoportba kell tartozniuk, mint az  
intervenciós készletekből átmenetileg hiányzó termékek. 2007 szep-
temberéig a szétosztandó élelmiszerek nettó súlyából legalább 40%-ot 
kellett kitenniük az intervenciós készletekből származó termékeknek. 
Tekintettel arra, hogy az évek során egyes termékek már kikerültek 
az intervenciós készletekből (pl. marhahús, olívaolaj), a rászorulók között szétosztható termékek választéka leszűkült.
 45.  A Számvevőszék megállapította, hogy számos, a program végrehajtásában 
részt vevő jótékonysági szervezet − a kiegyensúlyozott étkezések biz-
tosítása érdekében − kiemelten fontosnak tartja a felkínált termékek 
körének kibővítését24. 23 3149/92/EGK rendelet 4. cikk 
(1b) bekezdés és 4. cikk (2a) 
bekezdés.
24 Különösen kiemelték az 
olaj, paradicsomos tészta, hús, 
fagyasztott zöldségek és hasonló 
élelmiszerek iránti igényt.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése22
 46.  Az ellenőrök azt is megállapították, hogy az élelmiszerek a legkülön-
bözőbb rendszerek és módszerek révén jutnak el az irányító ható-
ságoktól a kijelölt szervezetekhez, majd azoktól az alacsonyabb  szintű jótékonysági szervezetekhez, illetve végül a rászorulókhoz  
(lásd: 10. háttérmagyarázat ).
A TERMÉKEK ELOSZTÁSÁNAK MÓDOZATAI
Azokban a tagállamokban, ahol egynél több kijelölt szervezet működik, az élelmiszerek kiutalása évek 
óta változatlan, előre meghatározott százalékos arányok alapján történik (Franciaország, Lengyelország). 
Olaszországban például a programban nem vesznek részt kijelölt szervezetek, és a termékek közvetlenül 
kerülnek szétosztásra a regionális szintű szervezetek között, meghatározott paraméterek (a támogatások és kérelmek száma) alapján.
A kijelölt nemzeti szervezetek szintén sokféle rendszert − egyes esetekben szorzókat − használnak az 
élelmiszerek alacsonyabb szintű szervezetek közötti szétosztásához. Spanyolországban az elosztás a 
kijelölt szervezet által meghatározott együtthatók alapján történik. Lengyelországban a felkeresett szervezetek a saját rendszereiket használják. Az egyik szervezet például mennyiségi célt tűzött ki, amit 
személyenként és évente 35 kg élelmiszerben határozott meg. Franciaországban minden kijelölt szervezet 
a saját rendszerét alkalmazza. Az egyik szervezet például a forrásokat 79 második szintű szervezet között 
osztja meg egy úgynevezett „K együttható” alkalmazásával, amelyet „bizonyos kritériumok figyelembe vételével határoznak meg: a megye lakossága, az álláskeresők és tartósan munkanélküliek, illetve a munkanélküli segély minimum összegében részesülők száma”. Egy másik szervezet az élelmiszereket 98 szövetség között osztja szét, a bejelentett kedvezményezettek számának arányában.
Az élelmiszerek végső kedvezményezettek közötti szétosztását, illetve ennek gyakoriságát az egyes 
jótékonysági szervezetek saját kritériumai és logisztikai kapacitásai határozzák meg. Esetenként a jóté-
konysági szervezetek javasolnak bizonyos kritériumokat. Lengyelországban például az egyik szervezet 
javasolta, hogy az egy személynek alkalmanként juttatott adagokra vezessenek be bizonyos szabványo-kat: pl. tejből személyenként és alkalmanként legalább 15 liter, lisztből személyenként és alkalmanként 
legalább 5 kg.
A jótékonysági szervezetek leggyakrabban a saját szempontjaik szerint osztják szét a kapott termékeket, 
egyes esetekben a nélkülöző személyekkel való egyenlő bánásmód elve alapján (vagyis a termékekből rendelkezésre álló mennyiséget egyenlő arányban osztják el az adott szervezethez csatlakozó, illetve a 
segélyért folyamodó személyek között.10. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése23
 47.  Ez konkrétan azt jelenti, hogy a teljes elosztási láncban – sem közösségi, 
sem nemzeti szinten – nincsenek közös szabványok, útmutatások vagy 
utasítások a személyenként szétosztandó termékek mennyiségére és körére vonatkozóan. A Számvevőszék megállapította, hogy egy adott 
tagállamon belül a szétosztott élelmiszerek egy főre jutó mennyisége 
és a jótékonysági szervezeteknek kiosztott mennyiség között jelentős eltérés van. Ez a sokrétű megközelítés megnöveli annak a kockáza-tát, hogy a program hatása elhanyagolható mértékű lesz, és a segély 
végső kedvezményezettjei közötti egyenlőtlen bánásmódhoz vezet 
(lásd: 11. háttérmagyarázat ). A III. melléklet  a 2005-ös éves tervre 
vonatkozóan mutatja be a szétosztott termékeket és azok mennyi-ségét, tagállamok és végső kedvezményezettek szerinti bontásban  (azokat, amelyekhez már rendelkezésre állnak a végső kedvezménye-zettekkel kapcsolatos adatok).
PÉLDÁK AZ EGYES TERMÉKEK SZEMÉLYENKÉNT SZÉTOSZTOTT MENNYISÉGÉRE
Spanyolország : A 2007-es tervre vonatkozó elosztási statisztikák azt mutatják, hogy nyilvántartott 
kedvezményezettenként átlagosan 49,88 kg terméket osztottak ki; a legkisebb mennyiség 28,24 kg/fő 
volt az egyik élelmiszerbankban, míg a legnagyobb mennyiség 89,16 kg/fő volt egy másikban.
Olaszország : Két, ugyanazon a területen tevékenykedő szervezet a következő mennyiségekben osztott 
szét tésztaféléket kedvezményezettjei között:11. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Szervezet 2006 2007
A 1,71 kg/fő 9,68 kg/fő
B 2,29 kg/fő 14,44 kg/fő
Lengyelország : Az egy főre jutó éves átlagjuttatás (2006) a következőképpen alakult:
24,95 kg egy kijelölt szervezettől;
12,59 kg egy másik szervezettől.
Egy harmadik szervezet személyenként 6,72 kg terméket osztott szét a Dolnoslaskie, és személyenként 
78,03 kg terméket a Lodzkie régióban.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése24
A PROGRAM JELENLEGI MEGVALÓSÍTÁSA: AZ EREDETI 
SZÁNDÉKNAK MEGFELELŐEN ALKALMAZZÁK-E AZ 
EGYES ELJÁRÁSOKAT?
AZ ADMINISZTRATÍV ÉS ELSZÁMOLTATÁSI ELJÁRÁSOK 
HIÁNYOSSÁGAI
HIÁNYOZNAK  A MŰKÖDÉSRE  VONATKOZÓ  ALCÉLOK
 48.  A tagállamok és a Bizottság közösen felelősek a program eredményes-
ségének biztosításáért. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (költség-vetési rendelet) 27. cikke
25 egyebek között rendelkezik arról, hogy az 
EU költségvetéséből finanszírozott valamennyi ágazatra vonatkozóan egyértelmű, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős célokat kell meghatározni.
 49.  A Számvevőszék megállapította, hogy az irányadó közösségi rendele-
tekben az alapvetően magas szintű, általánosan érvényes célokat  
nem dolgozták ki részletesen, azokat nem bontották le teljesíthető, 
mérhető célokra vagy alcélokra.
 50.  Tekintettel a megfogalmazott célok általános jellegére, nem meglepő, 
hogy a jogszabályi kötelezettség26 ellenére sem a Bizottság, sem a  
tagállamok nem dolgoztak ki teljesítménymutatókat a célok megva-lósulásának nyomon követésére
27.
A B IZOTTSÁGNAK  TOVÁBBÍTOTT  VEZETŐI  INFORMÁCIÓK
 51.  A közösségi rendeletek értelmében a tagállamok minden (n+1) évben 
legkésőbb június 30-ig kötelesek beszámolni a Bizottságnak a terv  teljesítéséről. A jelentésnek a terv végrehajtásával és annak ellenőr-zésével kapcsolatos lényeges információkat kell tartalmaznia
28.25 HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
26 Az 1605/2002/EK, Euratom 
rendelet (költségvetési rendelet) 
27. cikke értelmében a célkitűzések 
megvalósítását minden tevékenység 
tekintetében teljesítménymutatókkal 
kell ellenőrizni, és a költségvetési 
kiadásokért felelős hatóságoknak tájékoztatniuk kell a költségvetési 
hatóságot. Ezeket a 33. cikk 
(2) bekezdésének d) pontjában 
említett információkat évente kell 
biztosítani, legkésőbb az előzetes 
költségvetési tervezet mellékleteiben.
27 A helyszíni ellenőrzés 
keretében felkeresett tagállamok 
némelyikében az a vélemény alakult 
ki, hogy a közösségi rendeletekben 
meghatározott célkitűzések inkább „filozófiai természetűek”, mint 
tényleges, mérhető célok.
28 A jelentésnek ki kell térnie 
az intervenciós készletekből 
kivont termékek mennyiségére, 
a szétosztott termékek típusára, mennyiségére és értékére, a szállítási 
és árutovábbítási költségekre, 
valamint a kedvezményezettek 
számára. A jelentésben továbbá be 
kell mutatni az alkalmazott ellenőrzési intézkedéseket, valamint az elvégzett 
ellenőrzések típusát és számát, azok 
eredményeit és az esetlegesen kivetett 
szankciókat. Ezenkívül a jelentésben 
szerepeltetni kell az év folyamán 
segélyben részesítettek számát is 
(3149/92/EGK rendelet, 10. cikk).
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése25
 52.  A Számvevőszék megvizsgálta a tagállamok által az ellenőrzött időszakra 
vonatkozóan kötelezően beküldött jelentéseket, és megállapította, 
hogy a jelentések benyújtása egyes esetekben csak késedelmesen,  illetve hiányosan történt meg. Az ellenőrök nem találtak bizonyítékot 
arra, hogy a Bizottság megfelelően elemezné és felhasználná ezeket 
a jelentéseket.
 53.  Az ellenőrök azt is megállapították, hogy a jelentésekben a segély végső 
kedvezményezettjeire vonatkozó számadatok sok esetben a jótékony-sági szervezetek becslései, amelyeket nem alapoznak meg közös sza-bályok vagy definíciók, illetve kritériumok (a kedvezményezetteket a kapott élelmiszersegélyek gyakoriságától, típusától és mennyiségétől függetlenül tartják nyilván)
29.
A KÖLTSÉGVETÉSI  ELŐIRÁNYZATOK  BECSLÉSE  ÉS A FORRÁSOK  FELOSZTÁSA  A 
TAGÁLLAMOK  KÖZÖTT
 54.  A Számvevőszék elemezte a Bizottság által a program végrehajtásához 
szükséges költségvetési előirányzatok megállapítására és a források 
tagállamok közötti felosztására alkalmazott eljárás rendjét.
 55.  A költségvetési összegeket két szempont alapján osztják meg a tagál-
lamok között:
az első szempont az egyes tagállamok által bejelentett szükség- a) 
letek mértéke, amelyhez hozzáadódnak az adminisztratív (1%) és 
a szállítási költségek (4% és 4,5% 2008-ban);
a második kritérium a „szegénység által fenyegetettnek” tekintett b) 
személyek száma, az adott tagállam össznépességének százalé-
kában kifejezve.
 56.  Mindkét szempontot figyelembe véve, a tagállamoknak jutó források 
végső elosztása a rendelkezésre álló költségvetési előirányzatok függ-
vényében történik. Ugyanakkor, az EU teljes területét figyelembe  
véve, a második szempont nem feltétlenül eredményezi a források  
lehető leghatékonyabb felhasználását. Az ebbe a kategóriába tartozó személyek egy viszonylag magas jövedelmű országban valószínűleg 
jobb helyzetben vannak, mint azok, akik az alacsony egy főre jutó  
jövedelemmel rendelkező országokban egyébként nem sorolhatók  
be ebbe a kategóriába.29 Egy tagállamban az ellenőrök 
hibákat találtak a segélyben 
részesülőknek a jótékonysági szervezetek által megadott 
számában is.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése26
 57.  A rendeletbeli előírás30 ellenére, miszerint a források tagállamok közötti 
felosztása során figyelembe kell venni a tagállamoknak az éves ter-
vük végrehajtásáról szóló jelentését, a Számvevőszék megállapította, hogy ez mindössze egyetlen esetben történt így. Ezenkívül a for-
rások elosztásánál alkalmazott kritériumok nem veszik figyelembe  
a népességnek azokat a rétegeit, amelyekre a statisztikai definíció  nem terjed ki, pl. a nyilvántartásokban nem szereplő bevándorlókat és menekülteket.
 58.  A tagállamok által a Bizottságnak megküldött éves szükségletekről 
elmondható, hogy azok általában a magasabb szintű irányító szervek 
által készített becslések, amelyeket nem szükségszerűen egyeztetnek 
az érintett jótékonysági szervezetekkel. Ez azt jelenti, hogy az igényelt források nem a tényleges szükségleteken alapulnak, hanem inkább a várható lehetséges juttatásokat tükrözik.30 A 3149/92/EGK rendelet 
2. cikkének (1) bekezdése szerint: 
A rendelkezésre álló erőforrások tagállamok közötti elosztása 
során a Bizottság, különösen az 
ugyanezen rendelet 10. cikkében 
meghatározott jelentések 
alapján, figyelembe veszi az 
érintett tagállamokban élő 
legrászorulóbb személyek számára vonatkozó legjobb becsléseket, 
valamint a tapasztalatokat és az 
erőforrások előző években történt 
felhasználását.
SZÜKSÉGLETEK ÉS JUTTATOTT FORRÁSOK
A szükségletek az intervenciós készletekben lévő termékek mennyiségében kerülnek kifejezésre, míg 
értéküket a Bizottság a felvásárlási ár alapján becsüli meg.
Az alábbi táblázat a programban részt vevő tagállamok pénzügyi szükségleteit, valamint a Bizottság 
által rendelkezésre bocsátott pénzügyi források teljes összegét mutatja be (adminisztratív és szállítási 
költségekkel együtt).
A tagországok által igényelt források, összehasonlítva a juttatások összegével, az alábbiak szerint 
alakultak:12. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Év 2006 2007 2008
A részt vevő tagállamok száma 15 18 19
Becsült igények (millió euró) 307,2 338,7 313,9
Juttatott pénzügyi források (millió euró) 259,4 258,9* 294,5**
A juttatás aránya 84% 76,4% 93,8%
* Kezdeti juttatás.
** A juttatások 2008 februárjában jóváhagyott 10 millió eurós megemelése előtt.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése27
 59.  A Számvevőszék összehasonlította a tagállamok által közölt igényeket 
a tényleges pénzügyi juttatásokkal. Elemezte továbbá (lásd: IV. mel-
léklet ) a tervek teljesítéséhez szükséges és az intervenciós raktárak-
ban készletezett termékek iránti igényt, illetve azok Bizottság által 
rendelkezésre bocsátott mennyiségét. Az elmúlt 3 évben juttatott  
összegek a kértnél alacsonyabbak voltak (lásd: 12. háttérmagyará-
zat ). A tagállamok gyakran nem kapták meg az igényelt termékeket, 
illetve mennyiségeket. Egyes tagállamok kaptak olyan termékeket  is, amelyeket eredetileg nem kértek (pl. vajat és cukrot 2006-ban és 2007-ben), de nem kaptak olyanokat, amelyeket viszont igényeltek (pl. rizst és vajat 2007-ben). Mindez megkérdőjelezi, hogy a program eredményesen ki tudja-e elégíteni a várható szükségleteket.
JAVÍTANI KELL ÉS ÖSSZE KELL HANGOLNI A KÖZBESZERZÉSI 
ELJÁRÁSOKAT
 60.  A szétosztásra kerülő termékek beszerzésére az illetékes nemzeti ható-
ságoknak közbeszerzési eljárást kell kiírniuk. Ez az eljárás egy-
aránt vonatkozik a program végrehajtásához szükséges áruk két fő típusára:
az intervenciós készletekből feldolgozás nélkül, vagy csomago- a) 
lásukat és/vagy feldolgozásukat követően kivont élelmiszerekre; 
illetve
a piacon beszerzett termékekre, melyek ellenértéke vagy az inter- b) 
venciós készletekből kivont árukkal (árucsere), vagy pénzzel kerül kiegyenlítésre.
 61.  Az ellenőrzött tagállamokban a számvevők elemezték a jótékonysági 
szervezeteknek szétosztás céljából juttatott termékek beszerzési eljá-
rásait. Mintavétel alapján megvizsgálták az elmúlt évek közbeszerzési 
eljárásait, ideértve az intervenciós készletekben rendelkezésre álló termékek felhasználására, valamint a termékek piacon történő köz-vetlen beszerzésére kiírt közbeszerzési eljárásokat.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése28
NEM VOLT  KÖVETKEZETES  A JOGALAP  TAGÁLLAMI  SZINTŰ  ALKALMAZÁSA
 62.  A közbeszerzési eljárásokra vonatkozó egyes szabályozási előírásokat a 
3149/92/EGK rendelet tartalmazza (pl. a piacon beszerezhető termé-
kek típusai, a pályázati felhívás tartalma, korlátozások stb.) Ugyanez 
a rendelet előírja, hogy a pályázati felhívásnak egyenlő hozzáférést kell garantálnia a Közösség területén működő valamennyi szereplő számára.
 63.  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve31 rendelkezik 
az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra 
irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehan-golásáról. Ezenkívül az intervenciós hivatalok birtokában lévő termé-
kek értékesítésére vonatkozóan külön közösségi rendeletek vannak 
érvényben
32. Ugyanakkor sem a 3730/87/EGK rendelet, sem a 3149/92/
EGK rendelet, sem azok módosításai nem tartalmaznak pontos hivatko-
zást a tagállamok által kiírandó közbeszerzési eljárások jogalapjára.
 64.  A számvevőszéki ellenőrök megállapították, hogy az összes ellenőrzött 
tagállam szervez közbeszerzési eljárásokat. A tagállamok a pályázati 
eljárásokat a nemzeti jogszabályok alapján folytatják le, olyan felté-
telekkel, amelyek nem minden esetben biztosítják az átláthatóságot és az uniós szintű résztevők egyenlő hozzáférését.
A TERMÉKEK  PIACON  TÖRTÉNŐ  BESZERZÉSE  GAZDASÁGOSSÁGI  SZEMPONTBÓL  
ELŐNYÖSEBB , MINT  AZ INTERVENCIÓS  KÉSZLETEK  FIZETŐESZKÖZKÉNT  
VALÓ  FELHASZNÁLÁSA
 65.  A Számvevőszék megállapította, hogy a termékek piacról történő köz-
vetlen beszerzésekor általában kedvezőbb árakat lehet elérni, mintha 
ugyanazoknak a termékeknek az ellenértékét ugyanakkor, de az inter-
venciós készletek felhasználásával egyenlítenék ki. 2007-ben Lengyel-
országban például ugyanazon pályázati eljárás keretében arra kérték a vállalkozásokat, hogy tegyenek ajánlatot egy adott termék szállí-
tására a) intervenciós készletekből származó vajért cserében, illetve 
b) közvetlen vásárlással (pénzfizetés ellenében). Az eredményeket  
összehasonlítva kiderült, hogy a közvetlen vásárlásra megadott ár  
mintegy 10%-kal alacsonyabb volt
33.31 HL L 134., 2004.4.30., 114. o.
32 Pl.: A Bizottság 1993. július 
28-i 2131/93/EGK rendelete 
az intervenciós hivatalok 
birtokában lévő gabonafélék 
értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról 
(HL L 191.,1993.7.31., 76. o.).
33 Az árucsere ügyletek esetében 
az arány elérte a 85%-ot, míg a közvetlen vásárlás esetében a 
becsült arány 94%.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése29
 66.  A Bizottság az intervenciós intézkedések keretében részletes információval 
rendelkezik a termékek piaci áráról34. A rászorulókat célzó élelmiszer-
segély-program tekintetében ugyanakkor az irányadó szabályok35 nem 
rendelkeznek arról, hogy a Bizottság illetékes részlegeit tájékoztatni kell a tagállamokban lefolytatott pályázatok révén elért árakról, illetve feltételekről. Ennek eredményeként a Bizottság nem tud megbizonyo-sodni arról, hogy a lehető legkedvezőbb feltételeket sikerült elérni.
AZ EGYES  TAGÁLLAMOK  ÁLTAL  ALKALMAZOTT  KÖZBESZERZÉSI  ELJÁRÁSOK  
JELENTŐS  MÉRTÉKBEN  KÜLÖNBÖZNEK  EGYMÁSTÓL
 67.  A Számvevőszék megállapította, hogy az EU közbeszerzési eljárásai 
helyett inkább nemzeti eljárásokat alkalmaznak. Emiatt az eljárások 
nemcsak az egyes tagállamok között, de ugyanazon tagállamon belül 
is különbözhetnek ott, ahol több hivatal is foglalkozik közbeszerzési 
eljárások lefolytatásával (Olaszország, Franciaország). Egyes esetek-
ben az uniós rendelkezéseket nem tartják be. A különbségek a köz-
beszerzési eljárás lényeges pontjait érintik, mint például: a pályázati 
felhívások nyilvánossága, az ajánlatok benyújtásának határideje, a  pályázók által benyújtandó részvételi garancia, a résztvevők mini-
mális száma, a szerződéskötés alapját képező értékelési módszerek 
és kritériumok (lásd: 13. háttérmagyarázat ).34 Az intervenciós hivatalok 
birtokában lévő mezőgazdasági 
termékek értékesítésére vonatkozó pályázati eljárások engedélyezése, 
valamint a megfelelő irányító 
bizottság által jóváhagyandó 
minimális értékesítési árak 
megszabása keretében a Bizottság 
több termék piaci árát figyeli és 
elemzi. A piaci árakat az Eurostat is rendszeresen közzéteszi.
35 A tagállamok arra vonatkozó 
kötelezettségét, hogy a 
pályázati felhívások mintáit küldjék meg a Bizottság 
részére (3149/92/EGK rendelet, 
4. cikk, 4. bekezdés), az 1127/2007/
EK bizottsági rendelet eltörölte 
(HL L 255., 2007.9.29., 18. o.).
KÜLÖNBSÉGEK AZ ELLENŐRZÖTT TAGÁLLAMOKBAN ALKALMAZOTT  
KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOKBAN ÉS AZOK FEL TÉTELEIBEN13. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
36 Franciaország: 1. kifizető ügynökség (KÜ1): ONIEP ( Office National Interprofessionel de l’Élevage et de ses Productions ); 
2. kifizető ügynökség (KÜ2): ONIGC ( Office National Interprofessionel des Grandes Cultures ).
37 Olaszország: 1. kifizető ügynökség (KÜ1): AGEA ( Agencia per le Erogazioni in Agricoltura ); 
2. kifizető ügynökség (KÜ2): Ente Nazionale Risi .Spanyolország Franciaország36Olaszország37Lengyelország
Közzététel a Hivatalos Lapban NEM IGENKÜ1: IGEN
KÜ2: NEMNEM
Benyújtás határideje (nap) 15KÜ1: 22
KÜ2: 45KÜ1: 8–19
KÜ2: 1020
Részvételi garancia 2%KÜ1: 5%
KÜ2: 5 EUR/tonnaKÜ1: 10%
KÜ2: 15 EUR/tonna50 000 PLN
(14 200 EUR)
Résztvevők minimális száma NINCS NINCS Van (2) NINCS
Pályázók száma 1–5KÜ1: 6–7
KÜ2: 3–42–4 1–9
Árak összehasonlítása 
a piaci árakkalNEMKÜ1: NEM
KÜ2: IGENElfogadható árak/
mennyiségek 
feltüntetve a pályázati 
felhívásbanNEM
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése30
 68.  Az ellenőrök hiányosságokat találtak a vizsgált közbeszerzési eljárá-
sokban, például: a pályázati kiírások nyilvánosságának korlátozása, 
a résztvevők alacsony – egyes esetekben csak egyetlen résztvevőre korlátozott – száma, a pályázatok kiírása és az ajánlatok benyújtási 
határideje közötti idő rövidsége. Ezen túlmenően az ajánlatok kiérté-
kelése, valamint a szerződéskötések alapvetően a beérkezett ajánlatok 
összehasonlításán alapultak, egyéb tájékoztató adatok (például a piaci árak) rendszeres figyelembevétele nélkül.
 69.  Az alkalmazott eljárások ebben a formájukban nem biztosítják a pályázatok 
nyíltságát, a lehető legszélesebb körű versenyt, illetve a legjobb árak 
és feltételek elérését. Az egyes tagállamokban ellenőrzött pályázatok 
elemzése során kiderült, hogy számos termék vonatkozásában a szer-ződéseket éveken keresztül cégek egy korlátozott köre kapta meg.
 70.  A fenti példák jól szemléltetik annak a kockázatát, hogy a lehető legked-
vezőbb feltételek elérése nem biztosított, különösen az árucsere-meg-
állapodások esetében. Ilyen esetekben két korlátozó tényező lép fel:
az árucsere-megállapodások természetüknél fogva korlátozzák a a) 
potenciálisan érdeklődő résztvevők számát; és
nehéz az ajánlatok értékelése, mivel a kifizető ügynökség nem  b) 
tudja egyszerűen meghatározni, hogy milyen várható csereáruk tekinthetők elfogadhatónak.
REFORMJAVASLAT: A BIZOTTSÁG JELENLEGI 
KEZDEMÉNYEZÉSE ÉS A PROGRAM HATÁSVIZSGÁLATA
 71.  A program reformjára vonatkozó javaslat kidolgozása érdekében a Bizott-
ság 2008 februárjától kezdődően részletesen elemezte a támogatási 
rendszert. 17 főigazgatóság meghívásával egy szolgálatközi irányító 
csoport jött létre. A csoport keretein belül széles körű egyezteté-
sekre került sor a tagállamokkal, a jótékonysági szervezetekkel és az ágazat tudományos szakértőivel, továbbá nyilvános online felmérés 
is készült.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése31
 72.  Mindezek eredményeként a Bizottság 2008 szeptemberében elfogadta a 
tanácsi rendelet módosítására vonatkozó javaslatot38, és közzétette 
a rendszer hatásvizsgálatáról szóló jelentését. A 2010. évi program-hoz ez várhatóan már egy új jogi szabályozási keret kidolgozásához 
vezet.
 73.  A Bizottság javaslatainak főbb elemei a következők:
a két beszerzési forrás: intervenciós készletek vagy közvetlenül a) 
a piacon megvásárolt termékek, ezek közül elsőbbséget élvez az 
alkalmas intervenciós készletek felhasználása;
a szétosztandó termékek nagyobb változatossága: a szétosztott b) 
termékek köre már nem korlátozódna az intervenciós intézkedések 
hatálya alá tartozó élelmiszerekre;
hosszú távú perspektíva: eredményességének fokozása érdekében c) 
a közösségi élelmiszer-osztási terv hároméves időszakot ölelne  
fel;
világosabb prioritások: a tagállamok a segély iránti kérelmeiket a d) 
nemzeti élelmiszer-osztási programokra alapoznák, amelyekben 
meghatároznák célkitűzéseiket és prioritásaikat;
a társfinanszírozás: bevezetése megerősítené a program kohéziós e) 
aspektusát, megfelelő tervezést biztosítana és erősítené az egyes résztvevők közötti szinergiákat;
jobb monitoring és beszámolási rendszer: az egyes szinteken  f) 
bővülnének a jelentési kötelezettségek.
 74.  A Számvevőszék elismeri a Bizottság fenti javaslatainak előnyeit, amelyek 
– bevezetésük esetén – elősegítenék az ellenőrzés során megállapított 
hiányosságok kiküszöbölését, mint például: az uniós segélyek célzot-
tabb felhasználása, a programnak egy szélesebb körű szociálpolitika 
kereteibe való bevonása, a szétosztandó termékek körének bővítése, 
illetve az irányítási és igazgatási rendszerek – különösen a közbe-szerzési eljárások – továbbfejlesztésének szükségessége. A Számve-
vőszék ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a legtöbb piac KAP keretén 
belül bevezetett reformja, valamint az intervenciós készletek elmúlt 
években bekövetkezett csökkenése miatt át kell gondolni, hogy ennek 
az intézkedésnek a finanszírozása
39 továbbra is a KAP kiadásaiból  
történjen-e.38 COM(2008) 563/3 bizottsági 
javaslat tanácsi rendelet 
módosítására.
39 A KAP-szabályok, különös 
tekintettel a piactámogatási 
intézkedésekre, bizonyos – a 
Bizottság által is megállapított – 
nehézségeket vetítenek elő, mint 
például a többéves tervezést, ami aligha összeegyeztethető az EMGA 
finanszírozással, illetve azt, hogy 
nem lehet az előirányzatok fel nem 
használt összegét a következő 
évekre átvinni. 
Forrás : Charitable Organisations.
Forrás : Charitable Organisations.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése32
 75.  A Számvevőszék felhívja a figyelmet arra, hogy a prog-
ram jelenlegi formája szerint a rászorulóknak nem jár 
„alanyi jogon” az uniós segély. Ez nincs összhangban a mezőgazdasági termelők részére a KAP keretében 
folyósított hagyományos mezőgazdasági támoga-
tásokkal. Az a tény, hogy a piaci beszerzések nem  
tesznek különbséget a hazai és az importált termékek között, tovább gyengíti a program piaci intervenciós hatását, mivel az importtermékek vásárlását közvet-lenül támogató intézkedés nincs összhangban a KAP 
célkitűzéseivel.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése33
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
TOVÁBBRA IS MEGALAPOZOTTAK-E A PROGRAM 
CÉLKITŰZÉSEI, ÉS MEGFELELŐ-E AZ ALKALMAZOTT MEGKÖZELÍTÉS?
A DÖNTŐEN SZOCIÁLIS JELLEGŰ CÉLKITŰZÉS TOVÁBBRA 
IS MEGALAPOZOTT MARAD, BÁR AZ INTERVENCIÓS KÉSZLETEKHEZ – ÉS KÖVETKEZÉSKÉPPEN A MEZŐGAZDASÁGI KIADÁSOKHOZ – VALÓ KAPCSOLÓDÁSA MEGGYENGÜLT, ...
 76.  A szociálisan rászorulóknak nyújtott élelmiszersegélyt 1987-ben vezették 
be, tekintettel a különösen zord tél miatt a rászorulókat sújtó nehézsé-
gekre. Bár a program kettős céljaként a legrászorultabb állampolgárok 
jólétének jelentős mértékű javítását, valamint az intervenciós készle-
tek egy részének kivonásával a mezőgazdasági piacok stabilizálását 
határozták meg, az elsődleges cél egy szociális intézkedés bevezetése volt. Az intézkedésről közzétett 1998-as értékelésében a Bizottság  
ezt figyelembe is vette. Az intézkedést megfelelőnek találták „a tar-
tós alapon történő bevezetésre, addig, amíg a készletek elfogadható 
szintre nem csökkennek”.
 77.  A költségvetési hatóságok véleménye szerint a segélyre – mint szoci-
ális intézkedésre – még mindig szükség van. Becslések szerint az  
Unió népességének mintegy 16%-a, körülbelül 80 millió állampolgár tartozik a rászorulók Bizottság által meghatározott kategóriájába.  Az Európai Parlament 2006-ban közzétett egyik nyilatkozatában – a szegénység enyhítésére irányuló erőfeszítések részeként – a segély 
fenntartására és összegének növelésére hívott fel.
 78.  A Bizottság 2008. szeptemberi reformjavaslata a program végrehajtásá-
nak javítására, valamint hatékony és eredményes pénzgazdálkodás 
kialakítására irányul, és olyan elemeket tartalmaz, amelyek bevezetése 
részben ki fogja küszöbölni az ebben a jelentésben megfogalmazott 
hiányosságokat. A reform ugyanakkor továbbra is a mezőgazdasági alapokat javasolja egy olyan program finanszírozására, amely nem  
a mezőgazdasági termelőket vagy a termelői közösségeket célozza meg, és amelynek számos olyan vonása van – mint például a többéves jelleg és az, hogy a rászorulók támogatása nem kötelező –, amelyek 
nem egyeztethetők össze a KAP keretében, különösen az EMGA-ból 
történő finanszírozással.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése34
1. AJÁNLÁS
A Bizottság vegye fontolóra, hogy továbbra is a Közös Agrár-
politika költségvetése-e a megfelelő forrás egy ilyen program  
finanszírozására.
… DE A SZOCIÁLPOLITIKAI KERETEKBE TÖRTÉNŐ 
INTEGRÁLÁS, ILLETVE A HASONLÓ INTÉZKEDÉSEKKEL VALÓ ÖSSZEHANGOLÁS JAVÍTANÁ A MEGKÖZELÍTÉST 
 79.  A program végrehajtása során az egyes tagállamokban nem megfelelő 
az összehangoltság és az együttműködés a társadalmi tevékenysé-gek kulcsfontosságú résztvevőivel. Erre az együttműködésre pedig 
szükség van a rászorulók és a program végrehajtásában részt vevő  
jótékonysági intézmények szükségleteinek jobb megértéséhez és  
kielégítéséhez.
2. AJÁNLÁS
A Bizottság bátorítsa a tagállamokat arra, hogy tegyék meg a szük-séges lépéseket a program szociálpolitikai keretekbe való integrá-
lásához, valamint ahhoz, hogy a hasonló programok irányításában 
tapasztalattal rendelkező szervezetek közötti szinergiák növelése érdekében fejlesszék a társadalmi tevékenységek egyéb kulcsfon-
tosságú résztvevőivel való egyeztetést és együttműködést.
ÖSSZHANGBAN VANNAK-E AZ ESZKÖZÖK A 
KITŰZÖTT CÉLOKKAL, ÉS MEGFELELŐEN KERÜLNEK-E ALKALMAZÁSRA?
A PRIORITÁSOK ÉS A KEDVEZMÉNYEZETTEK KÖRÉNEK 
CÉLZOTTABB MEGHATÁROZÁSA ERŐSÍTENÉ A PROGRAM HATÁSÁT, ...
 80.  A program bevezetésének elsődleges célja a legrászorulóbb személyek 
nehéz helyzetének enyhítése volt, nem pedig az, hogy teljesen visz-
szaszorítsa a nem megfelelő minőségű élelmiszerek fogyasztását.  
Globálisan a program hatása korlátozott, mivel a kedvezményezet-
teknek havi egy étkezésnek megfelelő támogatást biztosít.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése35
 81.  A rászorulók kategóriáján belül nem határoztak meg a segély célzott 
odaítélését elősegítő prioritásokat. A program operatív irányítását  
végző, és leginkább önkéntesekből álló jótékonysági szervezetek egy nem állandó célcsoporttal foglalkoznak, amely megnehezíti a kapott 
segélyre vonatkozó teljes körű elszámoltatást.
3. AJÁNLÁS
Az intézkedés hatásának erősítése érdekében a Bizottság hatá-rozzon meg gyakorlati szinten is helytálló prioritásokat a segély 
kedvezményezettjeinek és közvetítőinek kiválasztásához úgy, hogy 
közben messzemenően vegye figyelembe az ellátási rendszerek  
sajátosságait, többek között azt, hogy azokban önkéntes szerve-zetek és változékony célcsoportok vesznek részt, melyekre az álta-
lánosan elfogadott igazgatási és irányítási mechanizmusok csak  
nehezen alkalmazhatók.
… A SZÉTOSZTOTT TERMÉKEK KÖRÉT KORLÁTOZZA 
A PROGRAM KAPCSOLÓDÁSA AZ INTERVENCIÓS 
KÉSZLETEKHEZ, …
 82.  A jogszabályok lehetővé teszik az élelmiszerek közösségi piacon történő 
közvetlen megvásárlását abban az esetben, ha átmenetileg nem áll-nak rendelkezésre intervenciós készletek a rászorulók közötti ingye-nes szétosztás céljából. A szétosztható termékek körét korlátozza  az a tény, hogy a piacon megvásárolt élelmiszereknek ugyanabba a termékcsoportba kell tartozniuk, mint az intervenciós készletekből 
átmenetileg hiányzó termékek.
4. AJÁNLÁS
A segélyezésre fordított élelmiszerek változatosságának, egymást kiegészítő jellegének és tápértékének növelése érdekében felül  kell vizsgálni azt a szabályozást, amely a szétosztható élelmiszerek 
körét az intervenciós raktározás hatálya alá tartozó termékekre  
korlátozza.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése36
…A SEGÉLYEK SZÉTOSZTÁSA PEDIG NAGYMÉRTÉKBEN 
VÁLTOZÓ
 83.  Az irányító hatóságok, a jótékonysági szervezetek és a rászorulók közötti 
elosztási láncban sokféle rendszert alkalmaznak. A személyenként  szétosztandó termékek mennyiségére, illetve körére vonatkozóan  sem uniós, sem tagállami szinten nincsenek egységes szabványok és 
irányelvek. Ez megnöveli annak a kockázatát, hogy a program csekély 
hatást vált ki, ami a segély kedvezményezettjeivel szemben egyen-lőtlen bánásmódhoz vezethet.
5. AJÁNLÁS
A Bizottság fontolja meg a jótékonysági szervezetekkel és a célcso-porttal összhangban lévő, egységes szabályok bevezetését a segély 
eredményességének fokozása, valamint a kedvezményezettekkel 
való egyenlőbb bánásmód biztosítása érdekében.
AZ EREDETI SZÁNDÉKNAK MEGFELELŐEN 
ALKALMAZZÁK-E AZ EGYES ELJÁRÁSOKAT?
JAVÍTANI KELL AZ IRÁNYÍTÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI 
ELJÁRÁSOKAT, …
 84.  A program általános célkitűzéseit sem a Bizottság, sem a tagállamok nem 
bontották le konkrét, mérhető és teljesíthető célokra vagy alcélokra. 
A program általános célkitűzéseinek eléréséről a Bizottság nem ren-
delkezik megbízható vezetői információkkal, mivel a tagállamok a  
program végrehajtásáról szóló jelentéseiket számos esetben hiányo-san vagy nem következetes adattartalommal készítik el.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése37
6. AJÁNLÁS
A Bizottság bátorítsa a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egyér-
telmű, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős célokat a 
program végrehajtásához, és határozzanak meg teljesítménymuta-
tókat a célok elérésének nyomon követéséhez. A Bizottság vizsgálja felül a program jelentési rendszerét annak biztosítása érdekében, hogy a célcsoportról és a végrehajtásról mindig pontos és időszerű 
információk álljanak rendelkezésre.
… ÉS SZÜKSÉG VAN A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK 
JAVÍTÁSÁRA ÉS ÖSSZEHANGOLÁSÁRA
 85.  Az egyes tagállamok által alkalmazott közbeszerzési eljárások igen elté-
rőek, és nem biztosítják sem az egyenlő hozzáférés esélyét minden 
európai uniós szereplő számára, sem a lehető legteljesebb körű ver-
senyt, sem a legkedvezőbb árak és feltételek elérését. Az intervenciós 
készletek felhasználásával kapcsolatban megkötött árucsere-megál-lapodások nem megfelelőek, és nem mindig költséghatékonyak.
7. AJÁNLÁS
A Bizottság határozza meg pontosabban a rászorulóknak szánt  élelmiszerek beszerzésének jogalapját és végrehajtási szabályait a verseny nyíltságának elősegítése, illetve a legkedvezőbb piaci  árak elérésének biztosítása érdekében. Az árucsere-megállapodáso-
kat meg kell szüntetni. Meg kell fontolni az intervenciós készletek 
piaci értékesítését, és az ebből származó bevételeknek – célhoz  kötött bevételként – a szükséges termékek megvásárlására való  
felhasználását.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. május 14-i ülésén, Luxembourgban 
fogadta el.
A Számvevőszék nevében
A Számvevőszék  nevében
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése38
SZEGÉNYSÉGGEL FENYEGETETT NÉPESSÉG1I. MELLÉKLET
TagállamÖssznépesség 
(millió fő)Szegénységgel 
fenyegetett 
népességSzegénységgel 
fenyegetett 
népesség
(millió fő)Részt vevő 
országok 
szegénységgel 
fenyegetett 
népessége
(millió fő)A költségvetés 
százaléka
Belgium 10,511 15% 1,577 1,577 3,00%
Bulgária 7,719 15% 1,158 1,158 2,20%Cseh Köztársaság 10,251 10% 1,025 1,025 1,95%Dánia 5,427 12% 0,651Németország 82,438 13% 10,717Észtország 1,345 18% 0,242 0,242 0,46%Írország 4,209 20% 0,842 0,842 1,60%Görögország 11,125 20% 2,225 2,225 4,23%Spanyolország 43,758 20% 8,752 8,752 16,63%
Franciaország 62,886 13% 8,175 8,175 15,53%
Olaszország 58,752 19% 11,163 11,163 21,21%Ciprus 0,766 16% 0,123Lettország 2,295 19% 0,436 0,436 0,83%Litvánia 3,403 21% 0,715 0,715 1,36%Luxemburg 0,460 13% 0,060 0,060 0,11%Magyarország 10,077 13% 1,310 1,310 2,49%Málta 0,404 15% 0,061 0,061 0,12%Hollandia 16,334 11% 1,797Ausztria 8,266 12% 0,992Lengyelország 38,157 21% 8,013 8,013 15,23%Portugália 10,570 20% 2,114 2,114 4,02%Románia 21,610 18% 3,890 3,890 7,39%Szlovénia 2,003 12% 0,240 0,240 0,46%
Szlovákia 5,389 13% 0,701
Finnország 5,256 12% 0,631 0,631 1,20%Svédország 9,048 9% 0,814Egyesült Királyság 60,393 18% 10,871
ÖSSZESEN 492,852 16% 79,292 52,627 100,00%
1 Eurostat definíció: Szegénységgel fenyegetett népesség aránya 
(küszöbérték: az ekvivalens medián jövedelem 60%-a, szociális juttatások után).
Forrás : Eurostat, 2006. július.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése39
KÖL TSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÉS FORRÁSMEGOSZTÁS AZ EGYES  
TAGÁLLAMOK KÖZÖTTII. MELLÉKLET
05 02 04 01. költségvetési jogcím 2005
(EUR)2006
(EUR)2005/2006
növekedés2007
(EUR)2006/2007
növekedés2008
(EUR)2007/2008
növekedés
Költségvetési előirányzatok 216 000 000 264 000 000 22,2% 274 000 000 3,8% 307 000 000 12,0%
TagállamForrás–
megoszlás 
2005 (EUR)Forrás–
megoszlás 
2006 (EUR)2005/2006
növekedésForrás–
megoszlás 
2007 (EUR)2006/2007
növekedésForrás–
megoszlás 
2008 (EUR)2007/2008
növekedésTagállamok 
részvétele 
2008 
Belgium 3 047 791 3 064 940 0,6% 5 817 428 89,8% 8 461 691 45,5% 2,8%
Bulgária 7 007 310 2,3%
Cseh Köztársaság 155 443 0,1%
Észtország 324 813 192 388 -40,8% 0,1%
Írország 355 874 217 997 -38,7% 155 965 -28,5% 0,1%Görögország 5 704 637 7 127 822 24,9% 6 689 132 -6,2% 13 228 830 97,8% 4,3%Spanyolország 42 544 686 53 793 470 26,4% 50 340 744 -6,4% 50 419 083 0,2% 16,5%Franciaország 48 620 337 48 059 949 -1,2% 49 940 164 3,9% 50 982 533 2,1% 16,7%Olaszország 60 294 489 73 538 420 22,0% 70 764 888 -3,8% 69 614 288 -1,6% 22,8%Lettország 2 096 236 18 446 -99,1% 153 910 734,4% 0,1%Litvánia 2 489 508 3 273 261 31,5% 4 456 991 36,2% 1,5%Luxemburg 68 537 34 959 -49,0% 80 707 130,9% 81 091 0,5% 0,0%Magyarország 6 764 115 7 896 638 16,7% 8 169 224 3,5% 2,7%Málta 347 642 401 030 15,4% 384 898 -4,0% 378 242 -1,7% 0,1%Lengyelország 35 504 167 43 408 602 22,3% 42 884 522 -1,2% 49 971 042 16,5% 16,4%Portugália 12 527 718 13 306 532 6,2% 14 904 058 12,0% 13 182 946 -11,5% 4,3%
Románia 16 649 889 24 258 046 45,7% 8,0%
Szlovénia 1 334 827 1 929 341 44,5% 1 499 216 -22,3% 0,5%Finnország 2 825 645 3 637 860 28,7% 2 709 509 -25,5% 2 741 323 1,2% 0,9%
ÖSSZESEN 211 485 649 259 414 144 22,7% 274 826 435 5,9% 305 109 562 11,0% 100,0%
Szegénységgel fenyegetett 
népesség (millió fő)40,61 42,29 47,96 52,63
Egy veszélyeztetett személyre 
előirányzott összeg (EUR/fő) 5,32 6,24 5,73 5,83
Forrás : (módosított) bizottsági rendeletek.
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése40
A SZÉTOSZTOTT TERMÉKEK ÉS A VÉGSŐ KEDVEZMÉNYEZETTEK
2005-ÖS ÉVES TERVIII. MELLÉKLET
Szétosztott termékek (tonna)
Tagállam Kedvezmé-
nyezettek
(millió fő)Gabonafélék Rizs Vaj Tejpor Összesen
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Belgium 0,221 6 000 3 500 318 410 10 228
Görögország n/a 6 972 4 346 2 087 13 405
Spanyolország 0,941 68 721 29 452 9 547 107 720
Franciaország 2,509 60 905 31 412 18 143 110 460
Olaszország 2,300 98 153 22 575 14 446 135 174
Málta n/a 1 383 553 1 936
Lengyelország 3,594 17 758 26 835 6 772 3 749 55 114
Portugália 0,485 8 588 14 708 2 594 480 26 370
Finnország 0,360 15 000 600 15 600
ÖSSZESEN 10,410 283 480 133 381 33 677 25 469 476 007
Egy főre jutó termékek (kg)
Tagállam Kedvezmé-
nyezettek
(millió fő)Gabonafélék Rizs Vaj Tejpor Összesen
(1) (2)/(1) (3)/(1) (4)/(1) (5)/(1) (6)/(1)
Belgium 0,221 27,15 15,84 1,44 1,86 46,28
Görögország n/aSpanyolország 0,941 73,03 31,30 10,15 0,00 114,47
Franciaország 2,509 24,27 12,52 0,00 7,23 44,03
Olaszország 2,300 42,68 9,82 6,28 0,00 58,77
Málta n/a
Lengyelország 3,594 4,94 7,47 1,88 1,04 15,34
Portugália 0,485 17,71 30,33 5,35 0,99 54,37
Finnország 0,360 41,67 0,00 0,00 1,67 43,33
ÖSSZESEN 10,410 27,23 12,81 3,24 2,45 45,73
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése41
A TAGÁLLAMOK ÁL TAL BEJELENTETT IGÉNYEK ÉS A BIZOTTS ÁG
ÁL TAL KIOSZTOTT INTERVENCIÓS KÉSZLETEKIV. MELLÉKLET
2006-os terv (az azt módosító 153/2006/EK bizottsági rendelettel együtt)
(tonnában)
Tagállam Gabonafélék Rizs Vaj Cukor
Igény Juttatás Igény Juttatás Igény Juttatás Igény Juttatás
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgium 9 000 12 121 135% 2 800 2 800 100% 300 450 150%
Írország 120 120 100%
Görögország 35 000 0% 5 000 7 500 150% 3 250 0%Spanyolország 70 000 73 726 105% 25 000 28 000 112% 15 000 13 560 90% 2 000Franciaország 68 959 75 851 110% 55 129 55 000 100% 10 564Olaszország 100 000 115 253 115% 15 000 20 000 133% 16 000 6 833 43% 3 500Lettország 35 000 19 706 56%Litvánia 16 000 16 000 100% 5 000 5 000 100%Magyarország 100 000 63 587 64%Málta 2 500 1 877 75% 1 000 600 60%Lengyelország 80 000 85 608 107% 30 000 20 000 67% 7 600 7 230 95% 4 847Portugália 20 000 17 287 86% 17 600 14 000 80% 5 000 2 743 55% 1 700Szlovénia 1 350 1 262 93% 540 600 111% 135 0% 270 300 111%Finnország 18 500 18 500 100% 500
ÖSSZESEN 556 309 500 778 90% 157 069 153 500 98% 47 405 41 500 88% 270 12 847 4 758%
Egyéb igényelt, de nem juttatott termékek:
Olívaolaj (Portugália 4000 tonna).Marhahús (Olaszország 5 000 tonna, Málta 60 tonna, Portugália 1 500 tonna, Szlovénia 270 tonna és Finnország 1 000 tonna).Sovány tejpor (Belgium 400 tonna, Franciaország 18 302 tonna, Luxemburg 18 tonna, Málta 100 tonna, Lengyelország 4 750 tonna, Portugália 1 500 tonna, Szlovénia 135 tonna és Finnország 500 tonna).
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése422007-es terv (az azt módosító 937/2007/EK bizottsági rendelettel együtt)
(tonnában)
Tagállam Gabonafélék Rizs Vaj Cukor
Igény Juttatás Igény Juttatás Igény Juttatás Igény Juttatás
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgium 12 000 12 000 100% 2 800 0% 1 115 0% 2 000 2 000 100%Cseh 
Köztársaság270 0% 26 0% 50 0%
Észtország 3 000 3 000 100% 2 0% 2 0%
Írország 80 80 100%
Görögország 11 760 30 000 2 755 9%Spanyolország 100 000 110 000 110% 17 000 0% 15 000 12 000 80% 5 000 6 443 129%Franciaország 66 330 82 641 125% 51 940 23 641 46% 11 700 6 500 56% 3 338 3 338 100%Olaszország 100 000 122 465 122% 15 000 20 000 133% 25 000 3 570 14% 6 000 6 847 114%Lettország 3 280 173 5%Litvánia 12 000 12 000 100% 5 000 0% 3 000 2 760 92%Magyarország 52 000 52 000 100% 900 900 100%Málta 2 500 1 550 62% 1 000 0%
Lengyelország 100 000 120 433 120% 20 000 0% 13 000 2 400 18% 15 000 11 522 77%
Portugália 22 000 20 000 91% 17 500 14 000 80% 5 000 3 160 63% 2 500 1 435 57%
Románianincs 
adat96 712nincs 
adat11 986
Szlovénia 9 000 3 610 40% 3 000 0% 1 500 653 44%
Finnország 16 500 14 651 89% 422 500 0%
ÖSSZESEN 498 880 662 995 133% 163 242 60 396 37% 70 923 28 132 40% 39 788 47 884 120%
Egyéb igényelt, de nem juttatott termékek:
Marhahús (Olaszország 5 000 tonna, Málta 60 tonna, Portugália 1 500 tonna, és Finnország 1 000 tonna).Sovány tejpor (Cseh Köztársaság 10 tonna, Görögország 3 514 tonna, Magyarország 800 tonna, Málta 100 tonna, Portugália 2 000 to nna, 
Szlovénia 800 tonna és Finnország 500 tonna).IV. MELLÉKLET
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése432008-as terv (az azt módosító 182/2008/EK bizottsági rendelettel együtt)
(tonnában)
Tagállam Gabonafélék Rizs Vaj Cukor
Igény Juttatás Igény Juttatás Igény Juttatás Igény Juttatás
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgium 16 000 0% 2 000 0% 3 000 4 154 138%
Bulgária 20 000 0% 12 000 0% 6 500 6 385 98%
Cseh 
Köztársaság360 0% 24 0% 67 67 100%
Észtország 1 800 0%
Görögország 25 000 0%Spanyolország 110 000 0% 12 000 0% 13 000 0% 6 500 6 500 100%Franciaország 97 044 0% 39 280 0% 13 966 0% 4 193 3 718 89%Olaszország 120 000 0% 25 000 0% 7 000 7 000 100%Lettország 1 440 0%Litvánia 25 000 0% 7 000 0% 5 000 2 889 58%Magyarország 60 000 0% 1 800 1 620 90%Málta 2 500 0% 500 0% 1 800 397 22%Lengyelország 200 000 0% 11 000 0% 18 130 15 552 86%Portugália 22 000 0% 17 500 0% 5 000 0% 3 000 1 707 57%Románia 200 000 0% 20 000 15 898 79%Szlovénia 2 000 0% 800 0% 900 806 90%Finnország 16 000 0%
ÖSSZESEN 919 144 0 0% 91 080 0 0% 67 990 0 0% 77 890 66 693 86%
Egyéb igényelt, de nem juttatott termékek:
Olívaolaj (Görögország 2 285 tonna).Marhahús (Belgium 664 tonna és Málta 60 tonna).Sovány tejpor (Belgium 1 603 tonna, Cseh Köztársaság 13 tonna, Görögország 3 435 tonna,Litvánia 700 tonna, Luxemburg 44 tonna, Magyarország 1 000 tonna, Málta 200 tonna, Portugália 2 000 tonna, Szlovénia 500 tonna és Finnország 500 tonna).IV. MELLÉKLET
REPLY OF THE 
COMMISSION
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése44
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
ÖSSZEFOGLALÓ
II. 
A leginkább rászorulóknak szóló program a 
kezdetektől fogva fontos része volt a közös 
agrárpolitikának (KAP). A program két célki-tűzése – amint arra a Számvevőszék emlékez-tet – már akkor is az volt, hogy hozzájáruljon 
az Európai Unió leginkább rászoruló polgá-
rai élelmiszer-ellátásának biztonságához,  és hogy alternatív felvevőpiacot kínáljon az 
intervenciós készletek számára. Mindkét cél 
a Szerződésen alapul, és összhangban áll a 
KAP 33. cikkben kifejtett célkitűzéseivel is.
Az évek során a program keretében végrehaj-
tott élelmiszer-osztási tervek sikeresen járul-tak hozzá mindkét célkitűzés eléréséhez.
III. 
Az EU készleteinek helyzete a piaci fejle-mények és az árszínvonal szerint változik.  Jóllehet az intervenció széles körű reformon 
ment át, számos fontos mezőgazdasági ter-
mék, többek között a gabonafélék, a sovány 
tejpor és a vaj tekintetében továbbra is alkal-
mazandó. Az intervenciós készletek elmúlt 
néhány évben tapasztalható csökkenése  
2008-ban megállt. Egyes termékek, mint  például a gabonafélék és a vaj intervenciós 
készletei ugyanis jelenleg újra növekedés-nek indultak.
V. 
Az utolsó négy évben az intervenciós készle-tek csökkenésével a program végrehajtására 
szolgáló éves terveknek nagyobb mértékben 
kellett piaci beszerzésekre támaszkodniuk. Az utóbbi évek e tendenciája azonban nem-rég megállt, és egyes termékek intervenciós készletei ismét növekednek.
A tagállamok nagy többsége támogatja  
az intézkedést, az Európai Parlamenthez  
hasonlóan, amely kifejezte azon óhaját,  
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése45
hogy a programot továbbra is az EMGA-
költségvetésből finanszírozzák1.
VI. 
A program működésének hatékonyságát nem 
a kedvezményezettenként kínált étkezések száma alapján kell megítélni, hanem hogy  milyen mértékben kínál stabil felvevőpia-
cot az intervenciós készletekből származó  
termékek számára, illetve hogy mennyire  minősül megbízható élelmiszerforrásnak a  
leginkább rászoruló személyeknek történő  
segítségnyújtásban érintett karitatív szer-
vezetek számára. Ennek alapján a program 
sikeresnek bizonyult, amint azt a teljes kiosz-tott élelmiszersegélyben való részesedése  is mutatja (lásd a számvevőszéki jelentés 5. háttérmagyarázatát). Valamennyi érdekelt  
elismeri, hogy a program hatása jelentős.
Ezen felül az intézkedés erőteljes kiegyenlítő 
hatást gyakorolt, mivel lehetővé tette kari-tatív hálózatok kiépülését és a hatósággal  
való kapcsolattartás megkönnyítését.
VII. 
A Bizottság úgy véli, hogy a rendszer irányí-tása általánosságban kielégítő, jóllehet, még 
sor kerülhet további javításokra. A Bizottság 2008-ban javaslatot nyújtott be a program 
megreformálására, e javaslat a Számvevő-szék jó néhány ajánlásával is foglalkozik
2.
1 Az Európai Parlament 2009. március 26-i jogalkotási 
állásfoglalása (TA/2009/188) a Közösség leginkább rászoruló 
személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a 
közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK 
rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének 
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre 
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló 
rendelet) módosításáról (COM(2008)0563 – C6-0353/2008 
– 2008/0183(CNS)).
2 Javaslat: a Tanács rendelete a Közösség leginkább 
rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás 
tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról 
szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági 
piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint 
egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi 
rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes 
közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról (COM(2008) 563 végleges).A Bizottság a részt vevő tagállamok egybe-
hangzó támogatásával már módosította a  
tagállami kiutalások kiszámításának módját a 2009. évi éves tervben, hogy figyelembe  
vegye a jólét relatív szintjét (a fejenkénti  
vásárlóerő-egységben kifejezett bruttó nem-zeti jövedelmet).
Ami a pályázati eljárásokat illeti, a bizottsági 
ellenőrzések azt állapították meg, hogy a  tagállamok által alkalmazott eljárások meg-
felelnek az EU közbeszerzési irányelvének
3. 
A 2008-as reformjavaslatot kísérő hatásvizs-
gálat4 mindazonáltal tartalmaz néhány olyan 
javaslatot, amelynek révén fokozható lenne a pályázatok nyilvánossága, és ezáltal növe-kedne a részvétel; mindez akkor valósulna  meg, ha a javaslatot elfogadják.
A Bizottság készen áll arra, hogy a jelenleg 
a vita tárgyát képező új tanácsi rendelet  
elfogadását követően az új végrehajtási  szabályok fényében felülvizsgálja a jelenlegi 
cseremegállapodásokat.
3 A 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelv (2004. március 31.) az építési beruházásra, 
az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló 
közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak 
összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.)
4 Bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely a 
következő dokumentumot kíséri: Javaslat: a Tanács 
rendelete a Közösség leginkább rászoruló személyei részére 
történő élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika 
finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a 
mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó 
egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet 
(az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 
módosításáról – Hatásvizsgálat SEC(2008) 2436/2.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése46
BEVEZETÉS
5. 
Ezen intézkedés célcsoportját nem képezi  
valamennyi, „szegénységgel fenyegetett”  
ember. A 3149/92/EGK rendelet 2. cikké-nek (1) bekezdése szerint a „szegénységgel fenyegetett” népesség kategóriája az a sta-
tisztikai mutató, amelyet a tagállami kiuta-
lások kiszámításához használnak, mivel ez  tekinthető a leginkább rászoruló személyek 
száma legmegfelelőbb becslésének. A „sze-
génységgel” fenyegetett népesség fogalma a 
laekeni Európai Tanács által 2001 decembe-
rében elfogadott kritériumokon alapul.
A 2009. évi éves terv tekintetében a Bizott-
ság már egy új módszert alkalmazott, amely 
relatív (GNI – fejenkénti bruttó nemzeti jöve-
delem – vásárlóerő-egységben kifejezve) és 
abszolút (szegénységgel fenyegetett népes-
ség) mutatókat kombinál.
Az e rendszerrel ténylegesen célzott népes-
séget a tagállami igazgatási szervek hatá-
rozzák meg a karitatív szervezetekkel szoros 
együttműködésben, és e célcsoport az élel-miszersegélyre szoruló egyéneket és csalá-
dokat foglalja magában.
7. 
A program egyik célja a megbízható és  állandó élelmiszerforrás biztosítása a Közös-ség leginkább rászoruló személyeinek élel-miszersegélyt nyújtó karitatív szervezetek  számára. E tekintetben a számvevőszéki  jelentés 5. háttérmagyarázata egyértelműen bizonyítja a program jelentős hatását, mivel a program biztosítja a leginkább rászoruló személyeknek az EU-ban kiosztott összes  élelmiszersegély 30–70%-át.Ezen felül a program kiegyenlítő hatást gya-
korol az intézkedések magánszervezetek  
(karitatív szervezetek) és (nemzeti és helyi szintű) hatóságok általi megszervezésére,  amint azt a program megreformálására irá-
nyuló 2008. évi bizottsági javaslatot kísérő 
hatásvizsgálat is bemutatja.
A Bizottság úgy véli, hogy még idevágóbb  
mutató a segély tényleges kedvezményezett-
jeire számított, euróban kifejezett összeg,  
amelyet a nemzeti végrehajtási jelentések-ben foglalt információ alapján határoznak  
meg.
9. 
A Bizottság úgy véli, hogy a program hozzá-
adott értékét a programban részt vevő tag-
államok növekvő száma is bizonyítja.
11. 
A program fontos célkitűzése az intervenciós 
készletek felvevőpiacának megteremtése.
Napjainkban az intervenciós termékek több-
ségét élelmiszerre cserélik be, és egyre  kevesebbet dolgoznak fel a leginkább rászo-rulók számára. Az ajánlati felhívásokat nem befolyásolja az a tény, hogy az intervenciós terméket feldolgozzák-e vagy becserélik,  
de ez a tényező hatással van az ellenőrzési teherre.
A széles körben feldolgozott termékek felé 
irányuló tendencia annak az eredménye,  hogy megnőtt a nem kormányzati szerveze-tek kereslete a rászoruló személyek életfel-tételeihez jobban igazodó élelmiszerek iránt, valamint az iránt, hogy nagyobb választék-
ban lehessen osztani kiegyensúlyozottabb  táplálkozást biztosító termékeket.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése47
12. 
Az állami készletek helyzete évről-évre vál-
tozik a piaci feltételek, különösen az árszín-
vonal függvényében. Jóllehet az intervenció széleskörű reformon ment át az elmúlt  néhány évben, számos fontos mezőgazda-
sági termék, többek között a gabonafélék, a 
sovány tejpor és a vaj tekintetében továbbra is alkalmazandó, és a készletek gyorsan fel-
halmozódnak, ha alacsonyak a termelői árak. 
Ebben az értelemben nagyon valószínű, hogy 
a 2010. évi éves terv még nagyobb mérték-
ben fog az intervenciós készletekre támasz-kodni, mint a két korábbi év terve.
17. 
Az uniós program továbbra is jelentős  
hányadát képviseli az összes szervezet által 
kiosztott összes élelmiszernek, jóllehet a  
helyzet karitatív szervezetenként nagymér-tékben eltér. A program jelentőségét és a  
leginkább rászorulók jólétéhez való hozzá-
járulását az új tanácsi rendeletre irányuló  
javaslatot kísérő hatásvizsgálat elemzi.ÉSZREVÉTELEK
25. 
Jóllehet igaz, hogy az intervenciós mecha-
nizmusok reformon mentek át az utóbbi  
időkben, az intervenció számos fontos mező-gazdasági termék, többek között a gabona-félék, a sovány tejpor és a vaj tekintetében 
továbbra is alkalmazandó. Az intervenciós  
készletek a jövőben az alacsony termelői  árak következtében újra felhalmozódhatnak, 
ez pedig ahhoz vezet, hogy az intervenciós 
termékek nagyobb részben jelentik majd a 
program forrását. Egyes termékek interven-
ciós készletei valójában újra növekedésnek indultak.
26. 
A rászoruló személyeknek nyújtott élelmi-
szersegély szoros összefüggésben áll a KAP-
pal mindaddig, amíg hozzájárul e politika  
célkitűzéseinek teljesítéséhez, különösen a piac stabilizálása terén.
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági 
javaslat ara törekszik, hogy felszámolja a  
kiosztott termékek intervenciós termékekre korlátozódását.
27. 
A Bizottság nem kívánja megelőlegezni az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javas-lat benyújtását követően jelenleg is zajló  
politikai viták kimenetelét.
A Bizottság azonban hangsúlyozza, hogy  
a tagállamok túlnyomó többsége követ-
kezetesen támogatta az éves tervek  jóváhagyását.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése48
28. 
A program kezdete óta kétszeres, egymást  
kiegészítő dimenzióval rendelkezett: ezek  a piaci stabilizáció és a társadalom. A prog-
ram költséghatékonyságát e két célkitű-
zés egyidejű teljesítésének fényében kell  értékelni.
A Számvevőszék által említett 1998. évi  
értékelő tanulmányt független tanácsadó  készítette. Az e jelentés tekintetében lefoly-
tatott bizottsági minőség-ellenőrzés kriti-
kai megjegyzéseket fogalmaz meg főként e 
jelentés módszertanával, az elemzés határo-
zottságával és az eredmények hitelességével kapcsolatosan.
A Számvevőszék által kiemelt hivatkozások 
a program társadalmi dimenzióját helyezik 
előtérbe, de nem kérdőjelezik meg mezőgaz-
dasági dimenzióját sem.
29. 
Jóllehet a program társadalmi dimenzi-
ója kellően elismert, a Bizottság szeretné  
kihangsúlyozni, hogy az 1234/2007/EK ren-
delet a közös agrárpolitika olyan alapvető  rendelete, amely az Európai Közösséget lét-
rehozó szerződés 36. és 37. cikkén alapul.
33. 
A Bizottság és a tagállami hatóságok és  karitatív szervezetek közötti, a program  irányításának részeként zajló rendszeres  értekezletek arra mutatnak rá, hogy mindkét oldal nagyon elégedett a nemzeti szinten  folytatott konzultációk módjával.
A Bizottság elismeri ugyanakkor, hogy még 
van mit javítani, és az új tanácsi rendeletre irányuló 2008. évi bizottsági javaslatot kísérő hatásvizsgálatba olyan javaslatokat foglalt bele, amelyek révén erősíthető a program és más tagállami szintű fellépések közötti kap-csolat, például nemzeti élelmiszer-osztási  
programok kidolgozásán keresztül. Ezek az 
új tanácsi rendeletre irányuló javaslat elfo-gadását követően valósulnának meg.34. 
A „lehetséges kedvezményezettek” és a „cél-
csoport” fogalma eltér: míg az előbbi olyan statisztikai mutató, amelyet kizárólag a tag-
állami kiutalások meghatározásához hasz-
nálnak, a ténylegesen célzott népességet a tagállamok irányító hatóságai határozzák  meg a karitatív szervezetekkel együttmű-
ködésben, a megfelelő földrajzi szinten  
(a 3149/92/EGK rendelet 1. cikkének (3)  bekezdése).
A terv 2009. évi költségvetési előirányzatá-
hoz új módszert alkalmaztak, amely minden 
egyes tagállam tekintetében kombinálja a  „szegénységgel fenyegetett” emberek szá-
mát a vásárlóerő-paritásban kifejezett GNI-
vel. Ez is azt igazolja, hogy a szegénységgel 
fenyegetett emberek száma nem egyenlő a 
potenciális kedvezményezettek számával.
35–36. 
Az élelmiszersegély-intézkedés nem törek-
szik arra, hogy önmagában megoldja a  
bizonytalan élelmiszer-ellátást az EU-ban.  
Olyan hozzájárulásnak kell tekinteni a prob-
léma megoldásához, amely nem csak a Közös-ség részvételét igényli, hanem a tagállamok 
különböző szintű hatóságainak, illetve a civil társadalomnak a mobilizálását is.
Ezzel összefüggésben a program egyik célja, 
hogy megbízható és állandó élelmiszer-
forrást biztosítson a leginkább rászoruló  személyeknek élelmiszersegélyt nyújtó szer-
vezetek számára.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése49
Ezért a program hatását leginkább nem a  
kedvezményezetteknek nyújtott étkezések  számával kapcsolatos becslés jelzi, még  
akkor sem, ha az évente biztosított meg-
közelítőleg 156 millió étkezés jelentősnek  tekinthető.
Az intézkedésnek a leginkább rászoruló  
személyek életfeltételeinek javításában  rejlő hozzáadott értékét jobban tanúsítják  
a számvevőszéki jelentés 5. háttérmagyará-
zatában szereplő becslések, amelyek szerint 
az uniós program biztosítja a Közösségben 
a leginkább rászoruló személyeknek kiosz-tott összes élelmiszer 30–70%-át; ez karitatív 
szervezetenként és tagállamonként válto-
zik. Ezt úgy lehet tekinteni, hogy a Közösség 
„jelentősen hozzájárul a leginkább rászoruló 
polgárok jólétéhez”.
37. 
Napjainkban a kiválasztási kritériumokat és 
a célcsoportokat a tagállamok igazgatási  
szervei a karitatív szervezetekkel együttmű-
ködve határozzák meg, ez utóbbiaknak meg 
kell felelniük e kritériumoknak, hogy részt  vehessenek a programban.
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizott-
sági javaslatot kísérő hatásvizsgálat része-ként lefolytatott, a program jövőjéről szóló nyilvános konzultáció nagymértékű egyet-
értést tárt fel a tekintetben, hogy a meg-segítendő népességet ne csak a leginkább  
rászorulók egyes kategóriái közül válasszák 
ki. A Bizottság azt a véleményt képviseli,  
hogy a szubszidiaritás elvének értelmében e választást a tagállamokra kell bízni.
A Számvevőszék 5. háttérmagyarázatban  
szereplő példái szerint az uniós program  
biztosítja a Közösségben a leginkább rászo-rulóknak kiosztott összes élelmiszer 30–70%-
át, karitatív szervezetektől és tagállamoktól 
függően. Ez nem elhanyagolható.38–40. 
A program egyik jellegzetessége az NGO-k és 
a karitatív szervezetek elosztó hálózatukon és a Közösség leginkább rászoruló népes-
ségét érintő problémák ismeretén keresztül 
játszott lényeges szerepe. A szubszidiaritás elvének értelmében a tagállami hatóságok  feladata az éves tervek végrehajtásában  
közreműködő szervezetek kiválasztására  
vonatkozó megfelelő eljárások és kritériu-mok meghatározása.
Ezzel összhangban, és a szubszidiaritás elvé-
nek értelmében a tagállamok felelőssége az 
élelmiszersegélyek kedvezményezettjeinek kiválasztása.
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági 
javaslat a tagállamok által a Bizottsághoz  
benyújtandó jelentések átfogóbb jelen-
téstételi rendszerét határozza meg, ennek  
részleteit a megfelelő új végrehajtási szabá-lyokban kell megállapítani.
41. 
A segély átvételének gyakoriságában mutat-
kozó különbségek nem a program elenyésző hatásának a jelei. A leginkább rászorulók  
élelmiszerigénye esetről-esetre és időről-időre változhat. Ahhoz, hogy hatékony  legyen, a programnak kellően rugalmasnak is kell lennie, hogy azt a változatos körülmé-nyekhez lehessen igazítani.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése50
44–45. 
Az évek során a Bizottság kiigazította a prog-
ram végrehajtási szabályait, hogy enyhítsen a kiosztandó termékekkel kapcsolatos krité-
riumokon. E kiigazításokat az új tanácsi ren-
deletre irányuló bizottsági javaslatot kísérő hatásvizsgálat mutatja be átfogóan.
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági 
javaslat szerint a kiosztható élelmiszer-választék nem korlátozódik az intervencióra 
jogosult termékcsaládokra.
47. 
Az intézkedés célja nem az, hogy minden  kedvezményezettet ugyanakkora támoga-
tásban részesítsen, mivel igényeik is külön-
böznek, mint ahogy az élelmiszerárak is a  
tagállamokban. Az a tény, hogy személyen-
ként nem egységes mennyiségeket osztanak 
ki, nem feltétlenül eredményez elenyésző  
hatást, és nem jelenti azt, hogy a kedvez-ményezetteket egyenlőtlen bánásmódban  
részesítenék.
49–50. 
A Bizottság az intézkedés jellegének és  sajátosságainak határain belül minden tőle 
telhetőt megtesz annak biztosítására, hogy az új rendelet elfogadását követő új vég-rehajtási szabályok az alkalmazandó irány-mutatásokkal összhangban állapítsanak meg célkitűzéseket és mutatókat.
Ebből a célból az új tanácsi rendeletre irá-
nyuló bizottsági javaslatot kísérő hatás-
vizsgálat számos mérhető célkitűzésre  
és harmonizált, mérhető mutatóra tett  javaslatot.52. 
Amint azt a 3149/92/EGK rendelet 2. cikke  
az erőforrások tagállamok szerinti elosz-tása tekintetében előírja, a Bizottság kel-
lően figyelembe veszi a tagállamok által a  
nyomon követési rendszer részeként benyúj-tott jelentéseket, a tagállamokkal különösen az irányítóbizottság keretében fenntartott  
rendszeres kapcsolatokon felül.
Ezen felül, az új tanácsi rendeletre irányuló 
javaslatot kísérő hatásvizsgálat számos  
megállapítást tesz a nemzeti jelentések  
tanulmányozása alapján, ilyen például a  
kedvezményezettek száma. Ez azt bizonyítja, hogy a Bizottság elemzi és hasznosítja eze-
ket a jelentéseket.
53. 
A szubszidiaritás elvének alkalmazásában a 
tagállamok feladata a kedvezményezettek  
fogalmának meghatározása oly módon, hogy az a legjobban illeszkedjen az adott tagállam 
leginkább rászoruló népességének sajátos  
helyzetéhez. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy 
közös előírások vagy a kedvezményezettek 
fogalmának meghatározása egyáltalán nem javítana a program hatékonyságán.
Az új tanácsi rendeletre irányuló javasla-
tot kísérő hatásvizsgálatban a Bizottság  kifejtette, hogy meg kívánja erősíteni a  tagállamok jelentéstételi kötelezettségét.  
A részleteket az új végrehajtási rendelet  határozza majd meg, az új tanácsi rendelet 
elfogadását követően.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése51
56. 
A 2009. évi terv tekintetében a Bizottság új 
módszert alkalmazott a nemzeti kiutalások kiszámítására, ez a módszer figyelembe veszi 
a vásárlóerő tagállamok közötti különböző-
ségét. E számítási módszer részletei az új  tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő hatásvizsgálatban olvashatók.
57. 
A Bizottság nem hagyja figyelmen kívül a  tagállamok esetleges jelentős alulteljesíté-sét. Az a tény, hogy a vizsgált időszakban  (2006–2008 közötti tervek) nem kellett kiiga-zítást alkalmazni, annak köszönhető, hogy a részt vevő tagállamok magas szinten telje-sítették a költségvetést.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy bármely szá-
mítási módszernek a valamennyi tagállam  
rendelkezésére álló hivatalos statisztikán  
kell alapulnia.
58. 
A nemzeti igények meghatározása a tagál-
lamok feladata, saját eljárásaik alapján, és  
mindenekelőtt az érintett karitatív szerve-
zetekkel konzultálva. Ebben az értelemben 
a Bizottság mindig aktívan ösztönözte a tag-államokat, hogy a program megkezdésébe  
vonjanak be karitatív szervezeteket.
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági 
javaslat társfinanszírozást kíván a tagálla-moktól, ami még inkább ösztönzi a tagálla-
mokat arra, hogy biztosítsák igényeik és a  
valós igények szükséges egyezését (lásd a  
bizottsági javaslatot kísérő hatásvizsgálat  14. mellékletét).59. 
Tény, hogy a tagállamok igényeit nem lehet 
mindig maradéktalanul teljesíteni, főként a forráshiánynak köszönhetően, a Bizottság  
azonban minden tőle telhetőt megtesz, hogy 
a tagállamok kérelmeit a lehető legnagyobb mértékben kielégítse.
A tagállamok közlik a Bizottsággal, hogy  
milyen termékekre van szükségük. Az ere-deti kérelmeket az irányítóbizottság és a két-
oldalú kapcsolattartás keretében egyaránt  
megvitatják. Végül az eredeti kérelmeket  
kiigazítják. A rizs és vaj helyébe például  
más termékek lépnek. Ez az eljárás azonban nem azt eredményezte, hogy a tagállamok-
nak olyan termékeket utaltak ki, amelyekre 
nem volt szükségük. A tagállamok ugyanis  
elfogadták, hogy eredeti kérelmeket nem  
lehetett teljesíteni, és hogy cserébe olyan  
termékeket kaptak, amelyeket eredetileg  
nem kértek. A tagállamok mindazonáltal  elfogadták ezeket a határozatokat, és örül-
tek azoknak a termékeknek, amelyeket végül 
megkaptak.
63. 
A közbeszerzésekre vonatkozó uniós és  nemzeti jogszabályokat kell alkalmazni az  e program keretében zajló pályázatokra, de ezeket a jogszabályokat nem kell kifejezet-ten megemlíteni a rendeletekben.
64. 
Lásd a Bizottságnak a 63. pontra adott  
válaszát.
A Bizottság 2006–2007 között hat alkalom-
mal folytatott le ellenőrzést, és egyetlen  egyszer sem tárt fel a hiányosságokat a  tagállamok által a pályáztatásra alkalmazott eljárásokban. Ezen felül azt állapította meg, hogy adott esetben egy másik tagállamban letelepedett gazdasági szereplőnek ítéltek oda árubeszerzésre irányuló szerződést, ami arra utal, hogy a különböző tagállamokból származó gazdasági szereplők is versenyez-nek egymással. Összességében a tagállamok pályázatási módszerei összeegyeztethetőnek bizonyultak a 2004/18/EK uniós irányelvben foglalt követelményekkel.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése52
65. 
A program egyik célkitűzése az intervenciós 
készletek felhasználása. Amennyiben ren-delkezésre állnak, ezek jelentik a program  
elsődleges ellátási forrását. Az intervenciós 
készletek e programon keresztül történő fel-használása ezen felül lehetővé teszi a Közös-ség számára, hogy raktározási költségeket  
takarítson meg, amelyek egyébként az uniós 
költségvetést terhelnék.
66. 
A pályázatokat a tagállamok saját hatáskö-
rükben bonyolítják le. Lásd a Bizottságnak  
a 64. pontra adott válaszát.
A Bizottság a piaci árak alakulását főként  
a feldolgozatlan mezőgazdasági termékek  
tekintetében követi, míg a pályázatok a  
fogyasztásra kész élelmiszerekre vonatkoz-
nak. A két ártípus összehasonlítása alapján 
nem lehet a működésre vonatkozó következ-tetéseket levonni.
67. 
Lásd a Bizottságnak a 64. pontra adott  
válaszát.
Az építési beruházásra, az árubeszerzésre  
és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbe-szerzési szerződések odaítélési eljárásainak szabályozásáról szóló 2004/18/EK irányelv  
valamennyi tagállamban hatályban van. Még 
akkor is, ha egy tagállamon belül különböz-nek a pályáz atást szabályozó rendelkezé-
sek, ezek akkor is összhangban vannak az  
irányelvvel.
Az irányelv VI. fejezete tartalmaz rendelke-
zéseket a felhívások nyilvánosságáról. Az  ajánlati felhívásokat közzé kell tenni a nem-zeti közlönyökben, valamint az EU Hivatalos Lapjában. A Számvevőszék által vizsgált tag-államok némelyikében az ajánlati felhíváso-kat az interneten is közzétették.Az ajánlatok benyújtására nyitva álló határ-
idő meghosszabbítására vonatkozó rendel-kezéseket a 38. cikk határozza meg, és ezek 
a 36. cikk alapján választható végrehajtási  
szabályok szerint eltérhetnek.
A szerződések odaítélésére vonatkozó krité-
riumok azok, amelyeket az 53. cikk is meg-
határoz: azaz a kínált mennyiség/szállítási  költségek alapján legelőnyösebb ajánlat,  
vagy az ellenszolgáltatás alapján legalacso-
nyabb összegű ajánlat.
68. 
A Bizottság is megjegyezte, hogy néha túl  
kevés ajánlattevő tesz ajánlatot, de nem  
talált összefüggést az alacsony részvétel és 
az irányelv követelményeinek végrehajtása 
között.
Mivel mind a beszállítandó termékek meny-
nyisége, mind azok minősége eltérő, nem  
lehet az ajánlati felhívások során nyert ára-
kat a piaci árakkal összehasonlítani. Ezért  
ezen az alapon nem lehet következtetést  
levonni a benyújtott ajánlatok „minősége”  tekintetében.
69. 
A bizottsági ellenőrzések szintén feltárták, hogy több társaságnak ítéltek oda több éven át szerződéseket, de nem találtak összefüg-
gést az alacsony részvétel és az irányelv  követelményeinek végrehajtása között.
70. 
A program a kezdetektől arra törekedett,  hogy kivonja a készleteket az intervenció  alól, így enyhítve a raktározási költségek-kel kapcsolatos uniós terhen. Ezt a járulékos gazdasági hatást is figyelembe kell venni.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése53
a) 
Tekintettel a program és az intervenciós  
készletek alapvető kapcsolatára, mostanáig a csere állt a program középpontjában.
b) 
Majdnem minden tagállamban van olyan  bizottság, amely megállapítja a cserék hivat-kozási alapjait, ideértve a Számvevőszék  
által meglátogatott tagállamokat is.
74. 
A Bizottság jóllehet értékeli, hogy a Számve-
vőszék pozitívan ítélte meg az új tanácsi ren-
deletre irányuló Bizottsági javaslat számos elemét, mégsem szeretné megelőlegezni az 
ezen az alapon jelenleg zajló politikai viták 
kimenetelét.
Ezen felül, a Bizottság hangsúlyozza, hogy  
az Európai Parlament véleménye
5 nem kér-
dőjelezi meg annak lehetőségét, hogy ezt  az intézkedést továbbra is a KAP-kiadásokon 
keresztül finanszírozzák.
Amint az a fenti 25. pontban említésre került, 
egyes termékek intervenciós készletei növe-kednek a jelenlegi piaci feltételek mellett.
5 Az Európai Parlament 2009. március 26-i jogalkotási 
állásfoglalása (TA/2009/188) a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a 
közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK 
rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének 
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre 
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EKrendelet (az egységes közös piacszervezésről 
szóló rendelet) módosításáról 
(COM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS))75. 
A Bizottság azon a véleményen van, hogy a 
tagállamok részvételének továbbra is önkén-tesnek kell maradnia.
A termékek származásával kapcsolatos köte-
lezettségek meghatározása nemcsak jelen-tős ellenőrzési nehézségekhez vezetne, de hatalmas adminisztratív terhet róna a tagál-
lamok igazgatási szerveire is, mindeközben nem javulna, hanem inkább romlana a rend-
szer hatékonysága.
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
76. 
A programnak két egymást kiegészítő cél-
kitűzése van: a piac stabilizálása és a leg-
inkább rászoruló személyek jólétéhez való  
hozzájárulás.
A Számvevőszék által hivatkozott értékelő  
jelentést független tanácsadók dolgozták  
ki, és következtetéseit a Bizottság kritikai  
megjegyzéseinek fényében kell értelmezni, 
amely megjegyzések a tanulmány minősé-
gére, különösen a módszertanára, az elem-
zések határozottságára és az eredmények  hitelességére vonatkoztak.
77. 
Az Európai Parlament nemrégiben adta ki  
véleményét
6, amely bizonyos módosítások-
kal támogatja az intézkedést az újonnan  
érvényesülő feltételekhez igazító új tanácsi 
rendeletre irányuló bizottsági javaslatot.
Az intézkedés szociális és piacstabilizá-
ciós eredményessége alapján a program  végrehajtásának folytatásáról határozatok  születtek.
6 Lásd az 5. lábjegyzetet.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése54
78. 
A Bizottság jóllehet értékeli, hogy a Szám-
vevőszék pozitívan ítélte meg az új taná-csi rendeletre irányuló javaslatát, mégsem  
szeretné megelőlegezni az ezen intézkedés 
jövőbeni megfelelő finanszírozásával kap-csolatban jelenleg tanácsi szinten zajló vita kimenetelét.
A fent említett EP-vélemény azt tükrözi,  
hogy az EP támogatja, hogy az intézke-dést továbbra is a közös agrárpolitikából  finanszírozzák.
1. ajánlás
A program technikai, politikai és jogi ele-meinek alapos vizsgálata (lásd az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot  alátámasztó hatásvizsgálatot) alapján a  Bizottság azt állapította meg, hogy a KAP a program folytatásának a megfelelő kerete.
79. 
A Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy 
a tagállamok valamennyi fontos szereplővel 
folytatott, kielégítő szintű koordináció és  
konzultáció mellett hajtják végre a progra-
mot, jóllehet e területen még mindig van  hova előre jutni.
2. ajánlás
A program évek óta jelentős kiegyenlítő  hatást gyakorolt a magánszervezetek (kari-
tatív szervezetek) és a hatóságok által (tag-
állami és helyi szinten) tett, élelmiszerrel  
kapcsolatos kezdeményezések és kapcso-lódó intézkedések kialakítására.
Ezt a szerepet tovább lehet fejleszteni.  
A szubszidiaritás elvének kellő figyelembe-
vétele mellett a Bizottság a hatásvizsgálat-
ban több lehetséges megoldást elemzett a 
program és a hasonló intézkedések kapcso-
latának erősítésére, ezek némelyikét az új  tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javas-
lat is tartalmazza.80. 
Ezen intézkedés egyik célja az volt, hogy a 
karitatív szervezetek számára megbízható  és állandó élelmiszerforrást biztosítson a  
leginkább rászoruló személyek megsegítése 
érdekében. Ebben az értelemben a program hatását nem lehet pusztán a biztosított étke-zések átlagos száma alapján értékelni, hanem 
figyelembe kell venni, hogy mennyiben járul 
hozzá a karitatív szervezetek ellátásához. Ez a cél nagymértékben megvalósul, minthogy 
a program biztosítja a Közösségben a legin-
kább rászorulóknak kiosztott összes élelmi-
szer 30–70%-át, karitatív szervezetektől és 
tagállamoktól függően.
81. 
A szubszidiaritás elvének értelmében a  
tagállamok határozzák meg az ezen intéz-
kedés révén kiosztott élelmiszersegély-
ben részesülő népességgel kapcsolatos  
kritériumokat.
3. ajánlás
A Bizottság ezt a kérdést az új tanácsi ren-deletre irányuló javaslatot kísérő hatásvizs-
gálatban már elemezte. Azt állapította meg, 
hogy a szubszidiaritás elvének betartása a  program magasabb hatékonyságához vezet, 
ha a kedvezményezettek kiválasztása tagál-lami hatáskör marad. Ezt az álláspontot az  érdekeltek túlnyomó része támogatta, és  
egyezik a nyilvános internetes konzultáció eredményével is, amelynek során több mint 
14 000 válasz érkezett be.
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági 
javaslat azt a kötelezettséget fogalmazza  meg a tagállamok számára, hogy dolgoz-zanak ki olyan nemzeti élelmiszer-osztási  programokat, amelyek átfogó tájékoztatást tartalmaznak a kedvezményezettekről és a  programban részt vevő karitatív szerveze-tekről. A részleteket a végrehajtási szabá-lyok állapítják majd meg a bizottsági javaslat elfogadását követően.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése55
82. 
Az évek során a Bizottság módosította a  
program végrehajtási szabályait, hogy eny-hítsen a kiosztandó termékekkel kapcsolatos 
kritériumokon. E módosításokat az új taná-
csi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot kísérő hatásvizsgálat mutatja be átfogóan.
4. ajánlás
Az új tanácsi rendeletre irányuló bizott-
sági javaslat7 rendelkezik e korlátozás  
feloldásáról.
83. 
Természeténél fogva az ilyen programnak  nagyon különböző helyzetekhez kell iga-
zodnia a különböző részt vevő tagállamok-
ban. Ebből az okból az intézkedés megfelelő 
működésének lényeges előfeltétele a rend-
szerek változatossága.
Az élelmiszersegély iránti igény  
kedvezményezettenként eltérő lehet, és idő-
szakonként is változhat. A valamennyi egyedi 
kedvezményezettnek kiosztott élelmiszer  
mennyiségében rejlő különbségek ezért nem 
jelentenek egyenlőtlen bánásmódot.
Közös előírások meghatározása nem fel-
tétlenül javítana az intézkedés hatásán,  amely – amint azt a számvevőszéki jelentés 5. háttérmagyarázata is igazolja – rendkívül 
jelentős az uniós program forrásaiból dol-gozó NGO-k által kiosztott élelmiszer rész-
arányának fényében.
7 Javaslat: a Tanács rendelete a Közösség leginkább 
rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás 
tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról 
szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági 
piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint 
egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi 
rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes 
közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról (COM(2008) 563 végleges).5. ajánlás
A közösségi szintű előírások bevezetése  
visszafogná azt a rugalmasságot, amelyre  a programnak szüksége van ahhoz, hogy a  
leginkább rászorulók változatos körülmé-
nyeihez igazodni tudjon.
A Bizottság úgy véli, hogy a program működ-
tetésének jelenlegi módszere, a nagymér-
tékű benne rejlő szubszidiaritással, jelentős hatást ér el, és lehetővé teszi valamennyi  
kedvezményezett egyenlő bánásmódban  
részesítését.
84. 
A Bizottság – ellenőrzései alapján is – bátran állíthatja, hogy a tagállami végrehajtás álta-
lában véve kielégítő, még akkor is, ha egyes 
területeket lehetne tökéletesíteni.
A pénzügyi erőforrások elosztásának mód-
szere átlátható, és a rendelkezésre álló  legmegbízhatóbb statisztikai információn  
alapul. A részt vevő tagállamok évről évre  
támogatják ezt a módszert, amikor az irá-
nyítóbizottságban megszavazzák az éves  
terveket.
6. ajánlás
Az új tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő hatásvizsgálatban a Bizottság szá-
mos mérhető célkitűzésre tett javaslatot.  
A Bizottság mérlegeli megfelelő teljesít-ménymutatók bevezetését a végrehajtási  
szabályok felülvizsgálatának keretében, az 
új tanácsi rendelet elfogadását követően.
A Bizottság kifejezte továbbá arra irányuló 
szándékát, hogy megerősítse a tagállamok  jelentéstételi kötelezettségét, különösen az új nemzeti élelmiszer-osztási programokon keresztül, hogy biztosítsa a program jobb  nyomon követését, és idővel javítsa a prog-ram tervezését és irányítását.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése56
85. 
Az építési beruházásra, az árubeszerzésre  és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbe-szerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/18/EK irány-elv az egész EU-ban közös jogalapot teremt. A Bizottság által lefolytatott ellenőrzések  azt állapították meg, hogy a tagállami aján-lati felhívások megfelelnek az irányelvnek. Az irányelv lehetővé teszi a tagállamonként eltérő szabályozást. A gazdasági szereplők néha más tagállamok által szervezett pályá-zatokon is indulnak.
7. ajánlás
A Bizottság az új tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő hatásvizsgálatban már  elemezte a pályázati eljárások kérdését, és foglalkozott a pályázatok uniós szintű nyil-vánosságának javítására irányuló gondola-tokkal is. A részleteket az új végrehajtási  rendelet határozhatja meg, az új tanácsi  rendelet elfogadását követően.
A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék  
árucsere-megállapodások kiigazításáról  szóló javaslatát, mindazonáltal nem kívánja 
felszámolni azt a lehetőséget, hogy inter-
venciós készleteket mobilizáljon, hiszen ez 
a gyakorlat a program lényege.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése57

A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
6/2009. sz. különjelentés – Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszkö zök és módszerek értékelése59
Európai Számvevőszék
6/2009. sz. különjelentés
Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: 
a célkitűzések, az alkalmazott eszközök és módszerek értékelése
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala 
2009 – 56 oldal – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-346-6
doi: 10.2865/25549

Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
EBBEN A JELENTÉSBEN A SZÁMVEVŐSZÉK A LEGRÁSZORULÓBB 
POLGÁROKAT MEGCÉLZÓ UNIÓS ÉLELMISZERSEGÉLY-PROGRAM IRÁNYÍTÁSÁT, FORRÁSAIT ÉS HATÁSÁT ÉRTÉKELI. A KÖZÖSSÉGI 
INTERVENCIÓS KÉSZLETEK KÖZÖTT RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ  
MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKET FELHASZNÁLÓ INTÉZKEDÉS  BEVEZETÉSÉRE 1987-BEN KERÜLT SOR, ÉS MIND A MAI NAPIG ALKALMAZZÁK EGYES TAGÁLLAMOKBAN.A JELENTÉS ALÁTÁMASZTJA, HOGY A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI – KÜLÖNÖSEN „A LEGRÁSZORULÓBBAK JÓLÉTÉNEK JAVÍTÁSA”  – TOVÁBBRA IS ÉRVÉNYESEK, ÉS SZÁMOS JAVASLATOT TESZ AZ INTÉZKEDÉS HATÁSÁNAK ERŐSÍTÉSÉRE.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKQJ-AB-09-007-HU-C
ISBN 978-92-9207-346-6