Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a pirotechnikai termékek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról /* COM/2011/0764 végleges - 2011/0358 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere Háttér-információk, a javaslat indokai és célkitűzései E javaslat előterjesztésére a 2008-ban elfogadott „árucsomag” végrehajtásának keretében kerül sor. A javaslat egy olyan, tíz termékirányelvből álló javaslatcsomag részét képezi, amelynek célja, hogy összehangolja ezeket az irányelveket a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló 768/2008/EK határozattal. A termékek szabad mozgását biztosító uniós harmonizációs jogszabályok jelentős mértékben hozzájárulnak az egységes piac kiteljesítéséhez és működéséhez. Ezek a jogszabályok magas szintű védelmet biztosítanak, emellett lehetővé teszik a gazdasági szereplők számára a termékek megfelelőségének igazolását, ily módon biztosítva a termékek bizalomra épülő szabad mozgását. Ilyen uniós harmonizációs jogszabály a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv is, amely a pirotechnikai termékek szabad mozgását biztosítja. Az irányelv előírja azokat az alapvető biztonsági követelményeket, amelyeknek a pirotechnikai cikkeknek meg kell felelniük ahhoz, hogy az uniós piacon forgalmazhatók legyenek. A gyártóknak igazolniuk kell, hogy a pirotechnikai terméket az alapvető biztonsági követelményeknek megfelelően tervezték és gyártották, és fel kell tüntetniük rajta a CE-jelölést. Az uniós harmonizációs jogszabályok végrehajtása terén szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy a jogszabályok végrehajtásában és érvényesítésében több ágazatban is bizonyos hiányosságok és következetlenségek mutatkoznak, ami a következőkhöz vezet: – az előírásoknak nem megfelelő vagy veszélyes termékek kerülnek a piacra, ami valamelyest csorbítja a CE-jelölésbe vetett bizalmat; – a jogszabályokat betartó gazdasági szereplők versenyhátrányba kerülnek a szabályokat kijátszókkal szemben, – a nem megfelelő termékek esetében egyenlőtlen elbánás tapasztalható, a különböző végrehajtási gyakorlatok miatt pedig torzul a gazdasági szereplők közötti verseny, – a nemzeti hatóságok a megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésében eltérő gyakorlatot követnek; – bizonyos bejelentett szervezetek minőségével kapcsolatos problémák. Ezen túlmenően a szabályozási környezet egyre bonyolultabbá vált, ugyanis gyakran előfordul, hogy egy és ugyanazon termékre párhuzamosan több jogszabály alkalmazandó. A jogszabályok következetlenségei egyre jobban megnehezítik a gazdasági szereplők és a hatóságok számára, hogy helyesen értelmezzék és alkalmazzák őket. Az uniós harmonizációs jogszabályokban tapasztalt, több ágazatot is érintő horizontális hiányosságok orvoslására 2008-ban az árucsomag részeként elfogadták az „új jogszabályi keretet”. A keret célja a meglévő szabályok megerősítése és kiegészítése, valamint alkalmazásuk és érvényesítésük gyakorlati szempontjainak javítása. Az új jogszabályi keret (New Legislative Framework – NLF) két egymást kiegészítő dokumentumból áll: az akkreditálásról és piacfelügyeletről szóló 765/2008/EK rendelet és a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszerét létrehozó 768/2008/EK határozat. Az NLF-rendelet az akkreditálásra (mint a megfelelőségértékelő szervezetek alkalmasságának értékelésére szolgáló eszközre) vonatkozó szabályokat, valamint a piacfelügyelet megszervezésére és lebonyolítására, illetve a harmadik országokból származó termékek ellenőrzésére vonatkozó követelményeket vezetett be. 2010. január 1-je óta ezek a szabályok minden tagállamban közvetlenül alkalmazandók. Az NLF-határozat közös keretet határoz meg az uniós termékharmonizációs jogszabályok számára. Ez a keret az uniós jogszabályokban található közös rendelkezésekből áll (pl. fogalommeghatározások, a gazdasági szereplők kötelezettségei, bejelentett szervezetek, védelmi mechanizmusok stb.). Ezek a közös rendelkezések megerősítésre kerültek, hogy az irányelveket a gyakorlatban hatékonyabban lehessen alkalmazni és érvényesíteni. Olyan új elemek is bevezetésre kerültek, mint pl. az importőrök kötelezettségei, amelyek elengedhetetlenek a forgalomban lévő termékek nagyobb biztonsága érdekében. Az NLF-határozat és az NLF-rendelet rendelkezései kiegészítik egymást, és szorosan kapcsolódnak egymáshoz. Az NLF-határozat tartalmazza a gazdasági szereplők és a bejelentett szervezetek kötelezettségeit, ami lehetővé teszi, hogy a piacfelügyeleti hatóságok és a bejelentett szervezetekért felelős hatóságok megfelelően végezhessék el az NLF-rendeletben előírt feladataikat, és biztosíthassák a termékekre vonatkozó uniós jogszabályok hatékony és következetes érvényesítését. Az NLF-rendelettel ellentétben az NLF-határozat rendelkezései azonban nem közvetlenül alkalmazandók. Annak érdekében, hogy az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá tartozó valamennyi gazdasági ágazat profitálhasson az NLF fejlesztéseiből, az NLF-határozat rendelkezéseit be kell illeszteni a termékekre vonatkozó meglévő jogszabályokba. Az árucsomag 2008. évi elfogadása után végzett felmérés rámutatott, hogy a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok nagy részénél három éven belül felülvizsgálatot terveztek, nemcsak az ágazatok mindegyikében észlelt problémák orvoslása végett, hanem ágazatspecifikus problémák miatt is. Bármilyen ilyen felülvizsgálat automatikusan magával vonná az érintett jogszabályok összehangolását az NLF-határozattal, mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy a termékekre vonatkozó jövőbeli jogszabályokban a lehető legnagyobb mértékben a határozat rendelkezéseire támaszkodik, hogy ezáltal még koherensebbé váljon a szabályozási keret. Néhány egyéb uniós harmonizációs irányelv, többek között a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK irányelv esetében ezen az időszakon belül nem tűzték ki célul az ágazatspecifikus problémák felülvizsgálatát. Annak biztosítására, hogy a megfelelés hiányából adódó és a bejelentett szervezetekkel kapcsolatos problémákat ezekben az ágazatokban is orvosolják, valamint a termékek általános szabályozási környezetének egységessége kedvéért az a döntés született, hogy ezeket az irányelveket egy csomag keretében kell összehangolni az NLF-határozat rendelkezéseivel. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Ez a kezdeményezés összhangban áll az egységes piaci intézkedéscsomaggal[1], amely hangsúlyozta a forgalomban lévő termékek minőségébe vetett fogyasztói bizalom helyreállításának szükségességét és a piacfelügyelet megerősítésének fontosságát. Támogatja továbbá a szabályozás javítására és a szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló bizottsági politikát. 2. konzultáció az érdekeltekkel és hatásvizsgálat Konzultáció az érdekeltekkel A pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK irányelvnek az NLF-határozattal való összehangolását megvitatták a pirotechnikai munkacsoportban az ezen irányelv végrehajtásáért felelős nemzeti szakértőkkel, a bejelentett szervezetek fórumával, valamint kétoldalú tárgyalásokon az iparági szövetségekkel. 2010 júniusától októberéig nyilvános konzultáció zajlott, amelyben a kezdeményezésben érintett valamennyi ágazat részt vett. A konzultáció négy célcsoport (gazdasági szereplők, hatóságok, bejelentett szervezetek és felhasználók) számára összeállított kérdőívekből állt, melyekre a bizottsági szolgálatok 300 választ kaptak. Az eredmények itt olvashatók: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm Az általános konzultáción kívül a kkv-kkel külön konzultáltak. 2010 májusában és júniusában az Enterprise Europe Network-ön keresztül 603 kkv-nak kérték ki a véleményét. Az eredmények itt olvashatók: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf A konzultációs eljárás a kezdeményezés széles körű támogatottságára mutatott rá. Egyöntetű vélemény, hogy javítani kell a piacfelügyeleten és a bejelentett szervezetek értékelésének és ellenőrzésének rendszerén. A hatóságok teljes mértékben támogatják a kezdeményezést, mert erősíteni fogja a meglévő rendszert, és javítja az uniós szintű együttműködést. A jogszabályoknak nem megfelelő termékek elleni hatékonyabb fellépések eredményeként az ipar egyenlőbb versenyfeltételeket vár, valamint a jogszabályok összehangolásából adódóan egyszerűsítő hatásra számít. Néhány kötelezettséggel kapcsolatosan aggodalom merült fel, noha ezek a kötelezettségek elengedhetetlenek a piacfelügyelet hatékonyságának növelése érdekében. Ezek az intézkedések nem jelentenek jelentős költségeket az iparnak, és a jobb piacfelügyeletből származó előnyök messze meghaladnák a költségeket. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Ennek a végrehajtási csomagnak a hatásvizsgálata javarészt az új jogszabályi kerethez elvégzett hatásvizsgálatra épül. A szakértői vélemények begyűjtésén és elemzésén túl további konzultációk folytak ágazatspecifikus szakértőkkel és érdekcsoportokkal, valamint a műszaki harmonizáció, a megfelelőségértékelés, az akkreditálás és a piacfelügyelet területén tevékenykedő horizontális szakértőkkel. Hatásvizsgálat A begyűjtött információk alapján a Bizottság hatásvizsgálatot végzett, amely három lehetőséget vizsgált meg és hasonlított össze. 1. lehetőség – A jelenlegi helyzet változatlanul hagyása Ez a lehetőség nem javasol változtatásokat a jelenlegi irányelvhez, hanem kizárólag az NLF-rendelettől várható bizonyos kedvező változásokban bízik. 2. lehetőség – Összhang az NLF-határozattal nem jogszabályi intézkedések által A 2. lehetőség az NLF-határozatban előírt rendelkezésekkel való önkéntes összehangolás ösztönzését veti fel lehetőségként, pl. útmutatókban leírt legjobb módszerek bemutatásán keresztül. 3. lehetőség – Összhang az NLF-határozattal jogszabályi intézkedések által Ez a lehetőség az NLF-határozat rendelkezéseinek beillesztését javasolja a meglévő irányelvbe. A legjobbnak a 3. lehetőség bizonyult, a következők miatt: – javítja a kötelezettségeiket komolyan vevő vállalatok és bejelentett szervezetek versenyképességét a rendszert kijátszókkal szemben; – javítja a belső piac működését azáltal, hogy egyenlő bánásmódban részesít minden gazdasági szereplőt – különös tekintettel az importőrökre és a forgalmazókra, valamint a bejelentett szervezetekre; – nem hárít jelentős költségeket a gazdasági szereplőkre és a bejelentett szervezetekre; azok számára, akik már eddig is felelősen jártak el, nem várható semmilyen többletköltség, legfeljebb csak elhanyagolható mértékű; – a 2. lehetőségnél hatékonyabbnak tűnik: mivel a 2. lehetőség nem lenne kötelező erejű, megkérdőjelezhető, hogy valóban jelentkezne-e a pozitív hatás; – az 1. és a 2. lehetőség nem orvosolja a szabályozási keret következetlenségének problémáját, így a szabályozási környezet egyszerűsítése szempontjából nem jár kedvező hatással. 3. A javaslat fő elemei 3.1. Horizontális fogalommeghatározásokA javaslat harmonizált fogalommeghatározásokat vezet be azokra a fogalmakra, amelyek az uniós harmonizációs jogszabályokban általánosan használatosak, és amelyeknek ezért a jogszabályokban következetesen ugyanazt kell jelenteniük. 3.2. A gazdasági szereplők kötelezettségei és a nyomonkövethetőségi követelmények A javaslat egyértelművé teszi a gyártók kötelezettségeit, és kötelezettségeket vezet be az importőrök és a forgalmazók számára. Az importőröknek ellenőrizniük kell, hogy a gyártó elvégezte az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárást, és összeállította a műszaki dokumentációt. Arról is meg kell győződniük, hogy a gyártó ezt a műszaki dokumentációt kérésre bármikor a hatóságok rendelkezésére tudja bocsátani. Az importőröknek továbbá ellenőrizniük kell, hogy a pirotechnikai termékek megfelelő jelöléssel vannak ellátva, és mellékelve van hozzájuk az előírt biztonsági tájékoztató. Meg kell őrizniük a megfelelőségi nyilatkozat egy másolatát, és a terméken fel kell tüntetniük a nevüket és címüket, vagy ha ez ott nem lehetséges, akkor a csomagoláson vagy a kísérő dokumentáción. A forgalmazóknak gondoskodniuk kell róla, hogy a pirotechnikai terméken fel legyen tüntetve a CE-jelölés, a gyártó és adott esetben az importőr neve, és a termékhez mellékelve legyenek az előírt dokumentációk és a használati utasítások. Az importőröknek és a forgalmazóknak együtt kell működniük a piacfelügyeleti hatóságokkal, és ha nem megfelelő pirotechnikai termék került forgalomba, meg kell tenniük a szükséges lépéseket. Minden gazdasági szereplő számára fokozott nyomonkövethetőségi kötelezettségek lépnek érvénybe. A pirotechnikai terméken fel kell tüntetni a gyártó nevét és címét, valamint egy számot, amely segítségével be lehet azonosítani a terméket, és hozzá lehet rendelni műszaki dokumentációjához. Behozatal esetén a pirotechnikai terméken az importőr nevét és címét is fel kell tüntetni. Ezen túlmenően minden gazdasági szereplőnek be kell tudnia azonosítani a hatóságok felé azt a gazdasági szereplőt, amely a pirotechnikai termékkel ellátta, vagy amelyet ő látott el a pirotechnikai termékkel. 3.3. Harmonizált szabványok A harmonizált szabványoknak való megfelelőség alapján vélelmezhető, hogy a termék megfelel az alapvető követelményeknek. A Bizottság 2011. június 1-jén rendeletjavaslatot fogadott el az európai szabványosításról[2] , amely az európai szabványosításra horizontális jogi keretet határoz meg. A rendeletjavaslat rendelkezik többek között a Bizottságnak az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kéréseiről, a harmonizált szabványok elleni kifogásokat kezelő eljárásról, valamint az érdekelt feleknek a szabványosítási folyamatban történő részvételéről. Következésképpen a 2007/23/EK irányelv azon rendelkezéseit, amelyek ugyanezekkel a szempontokkal foglalkoznak, a javaslat jogbiztonsági okokból elhagyta. A harmonizált szabványokat a megfelelőség vélelmezésével felruházó rendelkezés módosításra került, hogy egyértelművé tegye a megfelelőség vélelmezésének mértékét olyan esetekben, amikor a szabványok csak részben biztosítják az alapvető követelményeknek való megfelelést. 3.4. Megfelelőségértékelés és a CE-jelölés A pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK irányelv kiválasztotta azokat a megfelelő megfelelőségértékelési eljárásokat, amelyeket a gyártóknak alkalmazniuk kell annak igazolásához, hogy pirotechnikai termékeik megfeleljenek az alapvető biztonsági követelményeknek. A javaslat összehangolja ezeket az eljárásokat az NLF-határozatban meghatározott aktualizált változatukkal. A CE-jelölés általános elveit a 765/2008/EK rendelet 30. cikke határozza meg, a CE-jelölés pirotechnikai termékeken történő feltüntetéséről szóló részletes rendelkezések pedig ebbe a javaslatba kerülnek beillesztésre. 3.5. Bejelentett szervezetek A javaslat megerősíti a bejelentett szervezetekre vonatkozó bejelentési feltételeket. Egyértelművé teszi, hogy az alvállalkozóknak és a leányvállalatoknak is meg kell felelniük a bejelentési követelményeknek. Pontos követelményeket vezet be a bejelentő hatóságokra, valamint felülvizsgálja a bejelentett szervezetek bejelentésére vonatkozó eljárást. A bejelentett szervezet alkalmasságát akkreditálási tanúsítvánnyal kell igazolni. Amennyiben egy bejelentett szervezet alkalmasságának értékelése nem akkreditációval történik, a bejelentésnek tartalmaznia kell a bejelentett szervezet alkalmasságértékelésének módját tanúsító dokumentációt. A tagállamoknak lehetőségük nyílik kifogást emelni a bejelentés ellen. 3.6. Piacfelügyelet és a védzáradéki eljárás A javaslat felülvizsgálja a meglévő védzáradéki eljárást. A tagállamok közötti információcserére bevezet egy időszakot, és meghatározza, hogy milyen lépéseket kell az érintett hatóságoknak tenniük, ha nem megfelelő pirotechnikai terméket találnak. Védzáradéki eljárás – melynek eredményeként egy adott intézkedés megalapozottságáról bizottsági szintű határozat születik – ténylegesen csak akkor indul, ha egy másik tagállam kifogást emel a pirotechnikai termék ellen hozott intézkedéssel szemben. Amennyiben a meghozott korlátozó intézkedés terén nincs nézeteltérés, mindegyik tagállamnak meg kell tennie a megfelelő lépést saját országa területén. 3.7. Szektorspecifikus kérdések Egyes pirotechnikai termékek, nevezetesen a járművekbe beépítendő pirotechnikai termékek – mint például a légzsákokban használt gázfejlesztők – kis mennyiségű polgári robbanóanyagot és katonai robbanóanyagot tartalmaznak. A 2007/23/EK irányelv elfogadását követően nyilvánvalóvá vált, hogy ezeket az anyagokat nem lehet majd helyettesíteni olyan esetekben, ahol azokat kizárólag gyúlékony összetételekben az energiaegyensúly fokozására szolgáló adalékként használják. Ezért javasolt a 4. pontban szereplő alapvető biztonsági követelmény módosítása. 3.8. Bizottsági eljárások és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok A robbanóanyagokkal foglalkozó bizottság működésére vonatkozó rendelkezéseket kiigazították az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó új szabályoknak megfelelően, valamint a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[3] szereplő végrehajtási aktusokra vonatkozó új rendelkezéseknek megfelelően. 4. A javaslat jogi elemei Jogalap A javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapul. A szubszidiaritás elve A belső piac az Unió és a tagállamok közös kompetenciájába tartozik. A szubszidiaritás elve különösen a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK irányelv hatékonyabb végrehajtását célzó, újonnan beillesztett rendelkezéseknél merül fel, ezen belül is főleg az importőr és a forgalmazó kötelezettségei, a nyomonkövethetőségi rendelkezések, az értékelésre és a bejelentett szervezetek bejelentésére vonatkozó rendelkezések, valamint a felülvizsgált piacfelügyeleti és védelmi eljárások terén érvénybe lépő fokozott együttműködési kötelezettségek. A jogszabályok végrehajtásában szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy a nemzeti szinten hozott intézkedések az EU-n belül különféle megközelítésekhez és a gazdasági szereplők tekintetében tanúsított eltérő bánásmódhoz vezettek, ami akadályozza ezen irányelv céljának megvalósulását. Ha a problémák megoldására nemzeti szinten születnek intézkedések, fennáll annak a kockázata, hogy ez akadályokat gördít az áruk szabad mozgása elé. Ezenkívül a nemzeti szintű intézkedések az adott tagállam területi illetékességére korlátozódnak. A kereskedelem egyre nemzetközibbé válása miatt a több tagállamot érintő esetek száma folyamatosan nő. Uniós szintű koordinált fellépéssel sokkal jobban megvalósíthatók a kitűzött célok, és mindenekelőtt hatékonyabbá válik a piacfelügyelet. Ezért helyénvalóbb uniós szintű intézkedést hozni. Ami az irányelvek közötti következetlenségeket illeti, ezt a problémát csak az uniós jogalkotó oldhatja meg. Arányosság Az arányosság elvével összhangban a javasolt módosítások nem lépik túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. Az új vagy módosított kötelezettségek nem jelentenek szükségtelen terhet és költséget az iparág számára, különösen, ami a kis- és középvállalkozásokat vagy a közigazgatásokat illeti. Azokban az esetekben, ahol a módosításoknak vannak kedvezőtlen hatásai, a lehetőség hatáselemzésének az a célja, hogy a felismert problémára a legarányosabb megoldást kínálja. Számos módosításnak a jelenlegi irányelv egyértelműbbé tétele a célja, bármiféle újabb, többletköltségeket jelentő követelmények bevezetése nélkül. Az alkalmazott jogalkotási technika Az NLF-határozattal történő összehangolás a 2007/23/EK irányelv rendelkezéseinek több jelentős módosítását teszi szükségessé. A módosított szöveg olvashatósága végett a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodással[4] összhangban az átdolgozás gyakorlatára esett a választás. A 2007/23/EK irányelv rendelkezéseiben eszközölt változtatások a fogalommeghatározásokat, a gazdasági szereplők kötelezettségeit, a harmonizált szabványok általi megfelelőség vélelmezését, a megfelelőségi nyilatkozatot, a CE-jelölést, a bejelentett szervezeteket, a védzáradéki eljárást és a megfelelőségértékelési eljárásokat érintik. A javaslat nem módosítja az irányelv hatályát és az alapvető biztonsági követelményeket, kivéve a 3.7. pontban szereplő korrekciót. 5. Költségvetési vonzat A javaslatnak nincsen az Európai Unió költségvetését érintő vonzata. 6. Kiegészítő információk A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséhez vezet. Európai Gazdasági Térség A javaslat EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg ÚJ JOGSZABÁLYI KERET – ÖSSZEHANGOLÁSI CSOMAG (Az árucsomag végrehajtása) 2011/0358 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról ð forgalmazására ï Ö vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról Õ (Átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Ö az Európai Unió működéséről szóló Õ szerződésre és különösen annak 95. Ö 114. Õcikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: ò új szöveg (1) A pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló, 2007. május 23-i 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[6] jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. (2) A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] (EGT-vonatkozású szöveg) előírja a megfelelőségértékelő szervezetek akkreditálásának szabályait, megteremti a harmadik országokból érkező termékek piacfelügyeletének és ellenőrzésének keretét, valamint meghatározza a CE-jelölés általános elveit. (3) A termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[8] az ágazati jogszabályok valamennyiére alkalmazandó közös elveket és referenciarendelkezéseket ír elő, hogy ezáltal egységes alapot biztosítson e jogszabályok felülvizsgálatához, illetve átdolgozásához. A 2007/23/EK irányelvet ennek megfelelően hozzá kell igazítani az említett határozathoz. ê 2007/23/EK (1) preambulumbekezdés ð új szöveg (4) A tagállamokban a pirotechnikai termékek forgalomba hozatalára ð forgalmazására ï érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések eltérőek, különösen a biztonsági és a teljesítménybeli jellemzők tekintetében. ê 2007/23/EK (2) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (5) Ezeket a Közösségen Ö A tagállamok által hozott, az Unión Õ belüli kereskedelmet korlátozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket harmonizálni kell a pirotechnikai termékek belső piacon történő szabad mozgásának biztosítása érdekében, ugyanakkor szavatolni kell az emberi egészség és biztonság magas szintű védelmét, valamint a fogyasztóik és a szakmai végfelhasználóik biztonság és védelem magas szintű védelmét. ê 2007/23/EK (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (6) A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatkozó rendelkezések harmonizációjáról szóló, 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelv[9] kizárja a pirotechnikai termékeket a hatálya alól, és kimondja, hogy a fogyasztók védelme és a közbiztonság érdekében megfelelő intézkedéseket kell tenni a pirotechnikai termékek tekintetében, valamint, hogy e területen egy további irányelv elfogadását tervezik. ê 2007/23/EK (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (7) Ö A tárolási biztonság területét Õ Aa veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv[10] meghatározzaszabályozza, amely Ö biztonsági követelményeket határoz meg az olyan Õ azoknak a létesítményeknekre a biztonsági előírásait, ahol robbanóanyagok, ezeken belül pirotechnikai anyagok is jelen vannak. ê 2007/23/EK (21) preambulumbekezdés ð új szöveg (8) A szállítási biztonságot illetően a pirotechnikai termékek szállításának szabályait nemzetközi egyezmények és megállapodások rögzítik, beleértve az Egyesült Nemzetek veszélyes áruk szállítására vonatkozó ajánlásait. ð Az említett területek ezért nem esnek ezen irányelv hatálya alá. ï ê 2007/23/EK (6) preambulumbekezdés ð új szöveg (9) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a pirotechnikai termékekre, amelyekre a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv[11] és az abban említett irányadó nemzetközi egyezmények vonatkoznak. ðNem alkalmazandó továbbá a játékok biztonságáról szóló, 2008. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] hatálya alá tartozó, játékokhoz tervezett csappantyúkra.ï ê 2007/23/EK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (10) A műszaki harmonizáció és a szabványosítás új megközelítési módjáról szóló, 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalásban meghatározott elveknek megfelelően a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük ezen irányelvnek, amennyiben a terméket először hozzák forgalomba a Közösség területén. Tekintettel a tagállamok vallási, kulturális és hagyományőrző ünnepségeire, a gyártó által saját használatra készített olyan tűzijátékok, amelyeket egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezett, nem minősülnek forgalomba hozott Ö forgalmazott Õ termékeknek, és ezért azoknak nem kell megfelelniük ezen irányelvnek. ê 2007/23/EK (13) preambulumbekezdés (11) Az alapvető biztonsági követelmények teljesülése esetén a tagállamoknak nem szabad a pirotechnikai termékek szabad mozgását megtiltaniuk, korlátozniuk vagy akadályozniuk. Ezt az irányelvet a gyártók, forgalmazók és importőrök tagállam általi engedélyezésére vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül kell alkalmazni. ê 2007/23/EK (5) preambulumbekezdés (12) A pirotechnikai termékeknek magukban kell foglalniuk a tűzijátékokat, a színpadi pirotechnikai termékeket és a műszaki felhasználásra szánt pirotechnikai termékeket, mint például a légzsákokban és a biztonsági övek előfeszítőiben használt gázfejlesztőket. ê 2007/23/EK (7) preambulumbekezdés (13) A megfelelően magas szintű biztonság szavatolása érdekében a pirotechnikai termékeket elsősorban felhasználásuk típusának, céljának vagy zajszintjének kockázati szintje alapján kell osztályozni. ê 2007/23/EK (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (14) A pirotechnikai termékek használatában rejlő veszélyek ismeretében helyénvaló korhatár megállapítása fogyasztók részére történő árusításuk és használatuk esetére, illetve annak biztosítása, hogy az emberi egészség és biztonság, valamint a környezet védelme érdekében a címkén a biztonságos használatról elegendő és megfelelő információ szerepeljen. Egyes pirotechnikai termékek esetében gondoskodni kell arról, hogy azokhoz csak a megfelelő tudással, szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező, hivatásos szakemberek férjenek Ö férhessenek Õ hozzá. A járművekhez használt pirotechnikai termékek jelölésével szemben támasztott követelményeknél figyelembe kell venni a jelenlegi gyakorlatot, valamint azt, hogy ezeket a termékeket kivétel nélkül hivatásos felhasználóknak adják el. ê 2007/23/EK (10) preambulumbekezdés (15) A pirotechnikai termékek, különösképpen a tűzijátékok használata az egyes tagállamokban az eltérő szokások és hagyományok következtében más és más. Ennélfogva szükséges, hogy a tagállamok nemzeti intézkedéseket hozhassanak a tűzijátékok egyes kategóriái nyilvános forgalmazásának korlátozására közbiztonsági vagy biztonsági okokból. ò új szöveg (16) A közérdek, úgymint az egészség és a biztonság, valamint a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása, továbbá az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny garantálása érdekében a gazdasági szereplőknek az ellátási láncban betöltött szerepüktől függően felelősséget kell vállalniuk a pirotechnikai termékek megfeleléséért. (17) Az ellátási és értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy csak olyan pirotechnikai termékeket forgalmazzon, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek. Az egyes szereplőkhöz rendelt szerepkörhöz tartozó kötelezettségeket egyértelműen és arányosan kell megosztani az ellátási és az értékesítési folyamatban. (18) Mivel a gyártó részletes ismerettel rendelkezik a tervezésről és a gyártásról, ő van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elvégezze a teljes megfelelőségértékelési eljárást. A megfelelőségértékelésnek ezért kizárólagosan a gyártó kötelezettségének kell maradnia. ê 2007/23/EK (12) preambulumbekezdés A gyártónak kell biztosítania, hogy a pirotechnikai termékek megfelelnek ezen irányelvnek, különösen az alapvető biztonsági követelményeknek. Ha a gyártó nem letelepedett a Közösségben, akkor a Közösségbe pirotechnikai terméket behozó természetes vagy jogi személynek kell biztosítania, hogy a gyártó eleget tett az ezen irányelv szerint őt terhelő kötelezettségeknek, vagy vállalnia kell a gyártót terhelő összes kötelezettséget. ò új szöveg (19) Gondoskodni kell arról, hogy a harmadik országokból az uniós piacra lépő pirotechnikai termékek megfeleljenek ennek az irányelvnek, és különösen arról, hogy a gyártók ezeken a termékeken a megfelelő értékelési eljárásokat elvégezzék. Rendelkezéseket kell ezért hozni az importőrök tekintetében annak biztosítására, hogy az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termékek megfeleljenek az ebben az irányelvben előírt követelményeknek, továbbá azért, hogy ne hozzanak forgalomba olyan pirotechnikai termékeket, amelyek ezen követelményeknek nem felelnek meg, vagy kockázatot jelentenek. Rendelkezéseket kell hozni továbbá az importőrök tekintetében annak ellenőrzésére is, hogy a megfelelőségértékelési eljárásokat elvégezték, illetve hogy a gyártók által elkészített termékjelölés és dokumentáció a felügyeleti hatóságok részére ellenőrzés céljából rendelkezésre áll. (20) A gyártó vagy az importőr által már forgalomba hozott pirotechnikai terméket a forgalmazó forgalmazza, és megfelelő gondossággal kell eljárnia, hogy a pirotechnikai termékeket olyan módon kezelje, hogy az ne befolyásolja hátrányosan a termék megfelelését. (21) Minden olyan gazdasági szereplőt, aki saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba pirotechnikai terméket, illetve azt olyan módon módosítja, hogy az befolyásolja az ezen irányelvben előírt követelményeknek való megfelelést, gyártónak kell tekinteni, és vállalnia kell a gyártót terhelő kötelezettségeket. (22) A forgalmazókat és importőröket, mivel helyileg közel vannak a piachoz, be kell vonni az illetékes nemzeti hatóságok által ellátott piacfelügyeleti feladatokba, és fel kell készíteni az aktív részvételre oly módon, hogy rendelkezésükre bocsátják az adott pirotechnikai termékkel kapcsolatban az összes szükséges információt. ê 2007/23/EK (11) preambulumbekezdés (23) Helyénvaló alapvető biztonsági követelményeket meghatározni a pirotechnikai termékekkel szemben a fogyasztók védelme és a balesetek megelőzése érdekében. ò új szöveg (24) Egyes pirotechnikai termékek, nevezetesen az önjáró pirotechnikai termékek – mint például a légzsákokban használt gázfejlesztők – kis mennyiségű polgári robbanóanyagot és katonai robbanóanyagot tartalmaznak. A 2007/23/EK irányelv elfogadását követően nyilvánvalóvá vált, hogy ezeket az anyagokat nem lehet majd helyettesíteni azokban az esetekben, ahol ezen anyagok szigorúan gyúlékony összetételekben az energiaegyensúly fokozására szolgáló adalékként használatosak. Ezért szükség van a polgári robbanóanyagok és katonai robbanóanyagok használatát korlátozó, 4. pontban szereplő alapvető biztonsági követelmény módosítására. ê 2007/23/EK (14) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (25) Az Ö ezen irányelvben előírt Õ alapvető biztonsági követelményeknek való tekintetében végzett megfelelés Ö megfelelőségértékelés megkönnyítése érdekében Õ bizonyításának megkönnyítése érdekében a pirotechnikai termékek tervezésével, gyártásával és vizsgálatával kapcsolatos harmonizált szabványok kidolgozása folyamatban van. ðazon pirotechnikai termékeket, amelyek megfelelnek az európai szabványosításról, valamint a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/105/EK és a 2009/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, […..]-i [../..]/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[13] megfelelően elfogadott harmonizált szabványoknak, az ezen követelmények részletes műszaki leírása céljából megfelelőnek kell tekinteni. ï ò új szöveg (26) A(z) [európai szabványosításáról szóló] [../..]/EU rendelet meghatározza az abban az esetben alkalmazandó eljárást, amikor a harmonizált szabványok ellen kifogást emelnek amiatt, hogy azok nem teljes mértékben tesznek eleget az ezen irányelvben előírt követelményeknek. ê 2007/23/EK (15) preambulumbekezdés Az európai harmonizált szabványokat az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) hozza létre, fogadja el és módosítja. Ezek a szervezetek jogosultak harmonizált szabványok elfogadására, amelyeket az egymás közötti, illetve a Bizottsággal és az Európai Szabadkereskedelmi Társulással való együttműködés általános útmutatójával[14], illetve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[15] meghatározott eljárással összhangban hoznak létre. A járművekhez használt pirotechnikai termékek tekintetében a vonatkozó nemzetközi ISO-szabványok figyelembevétele által tükrözni kell az európai gépjárműalkatrész-gyártó ipar nemzetközi irányultságát. ê 2007/23/EK (16) preambulumbekezdés „A műszaki harmonizációra és szabványosításra vonatkozó új megközelítéssel” összhangban a harmonizált szabványoknak megfelelően gyártott pirotechnikai termékek esetében vélelmezni kell, hogy megfelelnek az ezen irányelvben előírt alapvető biztonsági követelményeknek. ò új szöveg (27) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők igazolni, az illetékes hatóságok pedig biztosítani tudják, hogy a piacon forgalmazott pirotechnikai termékek megfelelnek az alapvető követelményeknek, megfelelőségértékelési eljárásokat kell előírni. A 768/2008/EK határozat a megfelelőségértékelési eljárásokra különböző modulokat határoz meg, melyek köre – az adott kockázat és a szükséges biztonsági szint arányától függően – a leginkább megengedőtől a legszigorúbbig terjed. Az ágazatok közötti koherencia biztosítása és az eseti változatok elkerülése érdekében a megfelelőségértékelési eljárásokat ezen modulok közül kell kiválasztani. (28) A gyártóknak EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell készíteniük, hogy részletes információ álljon rendelkezésre arról, hogy a pirotechnikai termék megfelel az ebben az irányelvben előírt követelményeknek és a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályoknak. ê 2007/23/EK (17) preambulumbekezdés A megfelelőségértékelési eljárások különböző szakaszainak moduljairól, és a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését és használatát rögzítő, a műszaki harmonizációs irányelvekben használni kívánt szabályokról szóló, 1993. július 22-i 93/465/EGK határozatában[16] a Tanács harmonizált eszközöket vezetett be a megfelelőségértékelési eljárásokhoz. E modulok alkalmazása a pirotechnikai termékekre lehetővé teszi a gyártók és a megfelelőségértékelési eljárás folyamatában érintett szervek felelősségének megállapítását az adott pirotechnikai termékek természetének figyelembevétele mellett. ê 2007/23/EK (19) preambulumbekezdés Piaci forgalomba hozataluk céljából a Közösségen belüli szabad mozgás feltételeként a pirotechnikai termékeken szerepelnie kell egy CE jelölésnek, amely jelzi az ezen irányelv előírásainak való megfelelést. ò új szöveg (29) A tágabb értelemben vett megfelelőségértékelésre irányuló eljárás egészének látható végeredménye a pirotechnikai termék megfelelőségét igazoló CE-jelölés. A CE-jelölésre irányadó általános elveket a 765/2008/EK rendelet határozza meg. A CE-jelölés feltüntetésére vonatkozó szabályokat ebben az irányelvben kell megállapítani. (30) A tapasztalat azt mutatja, hogy a 2007/23/EK irányelvben meghatározott kritériumok, amelyeket a Bizottsághoz való bejelentés céljából a megfelelőségértékelő szervezeteknek teljesíteniük kell, nem elégségesek annak biztosításához, hogy a bejelentett szervezetek az egész Unióban egységesen magas szintű teljesítményt nyújtsanak. Mindazonáltal létfontosságú, hogy valamennyi bejelentett szervezet azonos színvonalon és tisztességes versenyfeltételek mellett lássa el feladatait. Ezért kötelező követelményeket kell megállapítani azokra a megfelelőségértékelő szervezetekre, amelyek megfelelőségértékelési szolgáltatások nyújtása céljából be kívánják jelentetni magukat. (31) A megfelelőségértékelés egységes minőségi színvonalának biztosítása érdekében a bejelentő hatóságokra, valamint a bejelentett szervezetek értékelésében, bejelentésében és felügyeletében részt vevő egyéb szervezetekre szintén követelményeket kell előírni. (32) Az ebben az irányelvben megállapított rendszert a 765/2008/EK rendeletben meghatározott akkreditálási rendszer egészíti ki. Mivel az akkreditálás alapvető eszközt jelent a megfelelőségértékelő szervezetek felkészültségének ellenőrzéséhez, a bejelentés céljából ezt is alkalmazni kell. (33) A nemzeti hatóságoknak előnyben kell részesíteniük a 765/2008/EK rendelet szerinti – a megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét biztosító – átlátható akkreditálást, amellyel bizonyítják a megfelelőségértékelő szervezetek műszaki alkalmasságát az egész Unióban. A nemzeti hatóságok ugyanakkor úgy ítélhetik meg, hogy rendelkeznek a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben az elvégzett értékelések megfelelő szintű hitelességének a többi nemzeti hatóság felé való biztosítása érdekében a Bizottság és a többi tagállam számára be kell nyújtaniuk a szükséges igazoló dokumentumot, amely bizonyítja az adott szabályozási követelmények alapján értékelt megfelelőségértékelő szervezetek megfelelését. (34) A megfelelőségértékelő szervezetek gyakran alvállalkozásba adják a megfelelőségértékeléshez kapcsolódó tevékenységeik bizonyos részeit, vagy e célból leányvállalatot vesznek igénybe. Az uniós piacon forgalomba hozandó pirotechnikai termékre előírt védelmi szint megóvása érdekében alapvető fontosságú, hogy a megfelelőségértékelési feladatok ellátását illetően az alvállalkozók és leányvállalatok megfeleljenek ugyanazoknak a követelményeknek, mint a bejelentett szervezetek. Ezért fontos, hogy a bejelentendő szervezetek alkalmasságának és teljesítményének értékelése, valamint a már bejelentett szervezetek ellenőrzése az alvállalkozók és leányvállalatok által végzett tevékenységekre is kiterjedjen. (35) Javítani kell a bejelentési eljárás hatékonyságát és átláthatóságát, és különösen az online bejelentés lehetővé tétele érdekében hozzá kell igazítani az új technológiákhoz. (36) Mivel a bejelentett szervezetek az Unió egészében kínálhatják szolgáltatásaikat, helyénvaló lehetőséget biztosítani a többi tagállamnak és a Bizottságnak arra, hogy egy adott bejelentett szervezettel szemben kifogást emelhessenek. Ezért fontos biztosítani egy olyan időtartamot, amely során tisztázhatók a megfelelőségértékelő szervezetek alkalmasságával kapcsolatos kétségek vagy aggályok, mielőtt még bejelentett szervezetként megkezdenék működésüket. (37) A versenyképesség érdekében döntő jelentőségű, hogy a bejelentett szervezetek úgy alkalmazzák a megfelelőségértékelési eljárásokat, hogy közben ne hárítsanak szükségtelen terheket a gazdasági szereplőkre. Ugyanebből az okból és a gazdasági szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a megfelelősségértékelési eljárások technikai alkalmazásában biztosítani kell a következetességet. Ez legjobban a bejelentett szervezetek közötti megfelelő koordinációval és együttműködéssel érhető el. (38) A jogbiztonság érdekében egyértelműsíteni kell, hogy a 765/2008/EK rendelet uniós piacfelügyeletre és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozó szabályai a pirotechnikai termékekre is alkalmazandók. Ez az irányelv nem gátolhatja a tagállamokat abban a választásban, hogy mely illetékes hatóságot bízzák meg ezen feladatok ellátásával. ê 2007/23/EK (18) preambulumbekezdés (39) A bejelentett szervezeteknek termékcsaládként kell minősíteniük a pirotechnikai termékek azon csoportjait, amelyek megjelenésüket, funkciójukat vagy működésüket tekintve hasonlóak. ê 2007/23/EK (20) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (40) „A műszaki harmonizációra és szabványosításra vonatkozó új megközelítés” értelmében vVédzáradéki -eljárásra van szükség annak megengedéséhez, hogy a pirotechnikai termékek megfelelőségét vagy hiányosságait vitatni lehessen. Ennek megfelelően a tagállamok kötelesek megtenni minden megfelelő intézkedést a CE jelölést viselő termékek forgalomba hozatalának megtiltása vagy korlátozása, illetve az ilyen termékeknek a forgalomból történő kivonása érdekében, ha ezek a termékek rendeltetésszerű felhasználásuk esetén veszélyeztetik a fogyasztók egészségét és biztonságát. ðAz átláthatóság javítása és az eljárási idő csökkentése érdekében javítani kell a hatályos védzáradéki eljáráson, hogy az hatékonyabbá váljon, és hogy hasznosuljon a tagállamokban rendelkezésre álló szakértelem. ï ò új szöveg (41) A jelenlegi rendszert olyan eljárással kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek tájékoztatást kapjanak az olyan pirotechnikai termékekre irányuló, tervezett intézkedésekről, amelyek kockázatot jelentenek az emberi egészség és biztonság, illetve a közérdek védelmének egyéb szempontjaiból. Lehetővé kell tenni továbbá azt is, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve az ilyen pirotechnikai termékeket illetően már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni. (42) Amennyiben a tagállamok és a Bizottság egyetértenek az egyik tagállam által hozott intézkedés megalapozottságát illetően, nincs szükség a Bizottság további közreműködésére, kivéve az olyan eseteket, ahol a megfelelés hiánya a harmonizált szabvány hiányosságainak tudható be. ê 2007/23/EK (23) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (43) A gyártó és az importőr érdeke, hogy biztonságos Ö pirotechnikai Õ termékeket szolgáltasson, hogy ezzel megelőzze a magánszemélyeket érő vagy magántulajdonban felmerülő kárt okozó hibás termékekért való felelősségéből eredő költségeket. E tekintetben a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelv[17] kiegészíti ezt az irányelvet, mivel az említett irányelv szigorú felelősségi rendszert határoz meg a gyártókra és az importőrökre vonatkozóan, és megfelelő szintű védelmet biztosít a fogyasztók számára. Emellett ez Ö az említett Õ az irányelv előírja, hogy a bejelentett szervezeteknek megfelelő biztosítással kell rendelkezniük szakmai tevékenységüket illetően, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti jognak megfelelően az állam viseli, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felelős a vizsgálatokért. ê 2007/23/EK (26) preambulumbekezdés Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[18] összhangban kell elfogadni. ê 2007/23/EK (27) preambulumbekezdés A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy közösségi intézkedéseket fogadjon el az ENSZ-ajánlásokkal, a pirotechnikai termékek címkézési követelményeivel, valamint a biztonsági előírásokról és a megfelelőségértékelési eljárásokról szóló II. és III. melléklet technikai fejlődéshez való hozzáigazításával kapcsolatban. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, vagy ezen irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ò új szöveg (44) Annak biztosítása érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtása egységes feltételek között történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[19] megfelelően kell gyakorolni. (45) A végrehajtási aktusok elfogadására a vizsgálati eljárás alkalmazandó, amely lehetővé teszi nyomonkövetési rendszer létrehozását és a pirotechnikai termékekhez fűződő balesetekkel kapcsolatos adatok gyűjtésére és naprakésszé tételére vonatkozó közös kritériumok felállítását. (46) Ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Bizottságot fel kell ruházni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti, jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskörrel, hogy uniós intézkedéseket fogadhasson el ezen irányelvnek a veszélyes áruk szállítására vonatkozó ENSZ-ajánlásokhoz történő igazítása tekintetében, valamint az ezen irányelv I. mellékletében szereplő megfelelőségértékelési moduloknak a műszaki fejlődéshez történő igazítása terén és a pirotechnikai termékek címkézési követelményeit illetően. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. (47) A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbítását. ê 2007/23/EK (22) preambulumbekezdés (48) A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókra, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. ê 2007/23/EK (24) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (49) Rendkívül fontos átmeneti időszakot biztosítani a meghatározott területeken érvényes nemzeti jogszabályok fokozatos kiigazításához. A gyártók és az importőrök számára időt kell hagyni az ezen irányelvet hatálybalépése Ö átültető nemzeti szabályok alkalmazásának kezdete Õ előtt hatályos nemzeti szabályok szerinti jogaik gyakorlására, például arra, hogy értékesítsék a legyártott termékekből álló készleteiket. Az ezen irányelv alkalmazására konkrétan meghatározott átmeneti időszakok ugyanakkor további időt biztosítanának a harmonizált szabványok elfogadására, és biztosítanák az irányelv gyors végrehajtását a fogyasztók biztonságának növelése érdekében. ð Átmeneti intézkedésekkel kell biztosítani a 2007/23/EK irányelvnek megfelelően már forgalomba hozott pirotechnikai termékek forgalmazhatóságát. ï ê 2007/23/EK (25) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (50) Mivel ezen irányelv céljait Ö – nevezetesen annak biztosítását, hogy a forgalomban lévő pirotechnikai termékek teljesítik az egészség, a biztonság és más közérdekek védelmének magas szintjéhez szükséges követelményeket, valamint a belső piac működésének garantálását – Õ a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért Ö – az intézkedések nagyságrendje és hatása miatt – Õ azok közösségi Ö uniós Õ szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség Ö az Unió Õ intézkedéseket hozhat a Ö az Európai Unióról szóló szerződés Õ Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. ê 2007/23/EK (28) preambulumbekezdés A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás[20] 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé, ò új szöveg (51) Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. (52) Ez az irányelv nem érinti az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó, az III. mellékletben meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. fejezet Ö Általános rendelkezések Õ 1. cikk Célkitűzések és hatályÖ Tárgy Õ (1) Ez az irányelv meghatározza a pirotechnikai termékek belső piaci szabad mozgásához szükséges szabályokat, ugyanakkor és magas szinten biztosítja az emberi egészség, és a közbiztonság védelmét, valamint a fogyasztók védelménekt és biztonságánakt védelmét, szem előtt tartva a vonatkozó környezetvédelmi szempontokat. ê2007/23/EK ð új szöveg (2) Ez az irányelv meghatározza azokat az alapvető biztonsági követelményeket, amelyeknek a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük a forgalomba hozatal ð forgalmazás ï céljából. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 2. cikk Ö Hatály Õ (1)3. Ezen irányelv hatálya a 2. cikk 1–5. pontjában meghatározott pirotechnikai termékekre terjed ki. ê2007/23/EK (2)4. Ezen irányelv hatálya nem terjed ki az alábbiakra: (a) a nemzeti jognak megfelelően a fegyveres erők, a rendőrség vagy a tűzoltóság által történő nem kereskedelmi jellegű felhasználásra szánt pirotechnikai termékek; (b) a 96/98/EK irányelv hatálya alá tartozó felszerelések; (c) a repülésben és űrrepülésben való felhasználásra szánt pirotechnikai termékek; (d) a 2009/48/EK irányelv játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv[21] hatálya alá tartozó, kifejezetten játékokhoz szánt gyújtókupakok tervezett csappantyúk; (e) a 93/15/EK irányelv hatálya alá tartozó robbanóanyagok; ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) (f) lőszerek, azaz kézi lőfegyverekben, egyéb fegyverekben és tüzérségi fegyverekben használt lövedékek, lőportöltet és vaktöltények.; Ö g) a gyártó által saját használatra készített tűzijátékok, amelyeket egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezett. Õ 23. cikk Ö [a 768/2008/EK határozat R1. cikke] Õ Fogalommeghatározások Ennek az irányelvnek az alkalmazásában Ö a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni Õ: ê2007/23/EK (1) „pirotechnikai termék”: bármely olyan, robbanóanyagot vagy pirotechnikai elegyet tartalmazó termék, amely önfenntartó exoterm kémiai reakción keresztül hőt, fényt, hangot, gázt vagy füstöt vagy ezeknek a hatásoknak a kombinációját fejti kibocsátja ki; (23) „tűzijáték”: szórakoztató célra szánt pirotechnikai termék; (34) „színpadi pirotechnikai termék”: a beltéri vagy kültéri színpadi használatra tervezett pirotechnikai termék, ideértve a filmek és televíziós műsorok gyártását vagy ezekhez hasonló felhasználást is; (45) „járművekhez használt használatos pirotechnikai termék”: járművekben található biztonsági berendezések alkatrésze, amely ezek vagy más berendezések aktiválásához használatos pirotechnikai anyagokat tartalmaz; ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) Ö (5) „lőszer”: kézi lőfegyverekben, egyéb fegyverekben és tüzérségi fegyverekben használt lövedék, lőportöltet, illetve vaktöltény; Õ ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) (610) „szaktudással rendelkező személy”: a tagállam által a területén a 3. cikkben meghatározott 4. osztályba tartozó tűzijáték, T2. osztályba tartozó színpadi pirotechnikai termék és/vagy P2. osztályba tartozó egyéb pirotechnikai termék kezelésére és/vagy használatára feljogosított személy.; ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) (72) „forgalomba hozatal”: a termék első átengedése ellenérték fejében vagy ingyenesen, a Közösség piacán történő forgalmazása és/vagy felhasználása céljából Ö egy pirotechnikai termék első alkalommal történő forgalmazása az uniós piacon Õ A gyártó által saját használatra készített tűzijátékok nem minősülnek forgalomba hozott termékeknek, amennyiben azokat egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezte; ò új szöveg (8) „forgalmazás”: egy pirotechnikai terméknek gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára az uniós piacon, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében; ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg (96) „gyártó”: az a bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely pirotechnikai terméket tervez és/vagy gyárt, illetve terveztet és Ö vagy Õ gyártat Ö, és ezt a pirotechnikai terméket saját neve vagy védjegye alatt Õ ð forgalmazza ï annak saját név vagy védjegy alatt történő forgalomba hozatala céljából; (107) „importőr”: a Közösségben letelepedettÖ az Unióban letelepedett bármely Õ természetes vagy jogi személy, aki vagy amely üzleti tevékenysége körében egy harmadik országból származó pirotechnikai terméket a Közösség Ö hoz forgalomba az uniós piacon Õ piacán első alkalommal tesz hozzáférhetővé; (118) „forgalmazó”: bármely Ö , a gyártótól vagy importőrtől különböző Õ természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki Ö vagy amely a Õ üzleti tevékenysége körében bocsát rendelkezésre egy adott pirotechnikai terméket Ö forgalmazza Õ a piacon; ò új szöveg (12) "gazdasági szereplő": a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr és a forgalmazó; (13) „műszaki leírás”: a pirotechnikai termék által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum; ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg (149) „harmonizált szabvány”: ð a(z) [európai szabványosításáról szóló] [../..]/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott harmonizált szabvány ï olyan európai szabvány, amelyet egy európai szabványügyi testület a Bizottság felhatalmazása alapján a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban fogadott el, s amely tekintetében a megfelelés nem kötelező; ò új szöveg (15) „akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikke (10) bekezdésében meghatározott akkreditálás; (16) „nemzeti akkreditáló testület”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikke (11) bekezdésében meghatározott nemzeti akkreditáló testület; (17) „megfelelőségértékelés”: eljárás, amely bizonyítja a pirotechnikai termékkel kapcsolatos alapvető biztonsági követelmények teljesülését; (18) „megfelelőségértékelő szervezet”: megfelelőségértékelési tevékenységeket – beleértve kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést – végző szervezet; (19) „visszahívás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja a végfelhasználók számára hozzáférhető, forgalomban lévő pirotechnikai termék visszavétele; (20) „forgalomból történő kivonás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy megelőzze a pirotechnikai termék forgalmazását az értékesítési láncban; (21) „CE-jelölés”: olyan jelölés, amely által a gyártó jelzi, hogy a pirotechnikai termék megfelel a jelölés feltüntetéséről rendelkező uniós harmonizációs jogszabályokban rögzített követelményeknek; (22) „uniós harmonizációs jogszabály”: minden, a termékek forgalmazásának feltételeit harmonizáló uniós jogszabály. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 64. cikk Szabad mozgás (1) A tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják az ezen irányelv követelményeinek megfelelő pirotechnikai termékek forgalomba hozatalát ð forgalmazását ï. Ennek az irányelvnek a rendelkezései Ez az irányelv nem zárjáka ki azon tagállami intézkedéseket, amelyek közrendi, közbiztonsági, közvédelmi vagy környezetvédelmi okokból indokoltan tiltják vagy korlátozzák a 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékok, valamint a színpadi és egyéb pirotechnikai termékek birtoklását, használatát és/vagy lakossági értékesítését. (2) Kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és pirotechnikai termékek értékesítési célú bemutatóin a tagállam nem akadályozhatja meg az ennek az irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai termékek bemutatását és használatát, feltéve hogy a szóban forgó kereskedelmi vásár, kiállítás vagy bemutató nevét és időpontját, illetve a termékek megfelelőségének és forgalmazhatóságának hiányát látható módon, egyértelműen feltüntetik mindaddig, amíg a Közösség Ö az Unió Õ területén letelepedett gyártó vagy az importőr megfelelőségüket nem biztosítja. Ilyen rendezvények alkalmával megfelelő biztonsági intézkedéseket kell hozni az adott tagállam illetékes hatósága által előírt követelmények szerint. (3) A tagállamok nem tilthatják a kutatási, fejlesztési és vizsgálati céllal gyártott, és ezen irányelv rendelkezéseinek irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai termékek szabad mozgását és használatát, feltéve hogy azokon látható módon szerepel megfelelőségük hiánya, illetve az, hogy fejlesztési, vizsgálati, illetve kutatási céloktól eltérő célra nem használhatók fel. ê 2007/23/EK ð új szöveg 5. cikk Forgalomba hozatal ð Forgalmazás ï (1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy pirotechnikai termékeket csak akkor lehessen forgalomba hozni ð forgalmazni ï, ha ezen irányelv követelményeinek megfelelnek, azokat ellátták a CE jelöléssel, és a megfelelőségértékeléssel kapcsolatos követelményeknek eleget tesznek. (2) A tagállamok megteszik az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a pirotechnikai termékeken ne szerepelhessen jogosulatlanul a CE jelölés. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 63. cikk Ö A pirotechnikai termékek osztályai ÕOsztályba sorolás (1) A pirotechnikai termékeket a gyártó felhasználásuk módja, vagy céljuk és kockázati szintjük alapján – ideértve a zajszintet is – osztályokba sorolja.A 2110. cikkben említett bejelentett szervezetek a 179. cikk szerinti Ö cikkben említett Õ megfelelőségértékelési eljárás részeként jóváhagyják az osztályba sorolást. ê2007/23/EK Az osztályok a következők: (a) Tűzijátékok: i. 1. osztály: alacsony kockázattal és elhanyagolható zajszinttel járó, elkerített területen való használatra szánt tűzijátékok, beleértve a lakóépületek belsejében való használatra szánt tűzijátékokat; ii. 2. osztály: alacsony kockázattal és alacsony zajszinttel járó, a szabadban lévő elkerített területen való használatra szánt tűzijátékok; iii. 3. osztály: közepes kockázattal járó, a szabadban lévő nagy nyílt területen való használatra szánt tűzijátékok, amelyek zajszintje nem ártalmas az emberi egészségre.; iv. 4. osztály: nagy kockázattal járó, kizárólag szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt („szakember által használható tűzijáték”-ként ismert) tűzijátékok, amelyek zajszintje nem ártalmas az emberi egészségre. (b) Színpadi pirotechnikai termékek: i. T1. osztály: alacsony kockázattal járó, színpadi használatra szánt pirotechnikai termékek; ii. T2. osztály: kizárólag szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt, színpadi pirotechnikai termékek. (c) Egyéb pirotechnikai termékek: i. P1. osztály: alacsony kockázattal járó, nem a tűzijátékok és a színpadi pirotechnikai termékek körébe tartozó pirotechnikai termékek; ii. P2. osztály: nem a tűzijátékok és a színpadi pirotechnikai termékek körébe tartozó pirotechnikai termékek, amelyeket csak szaktudással rendelkező személyek kezelhetnek vagy használhatnak. (2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról az eljárásokról, amelyek során azonosítják és a használatra feljogosítják megállapítják, kik rendelkeznek a szaktudással rendelkező, és e személyeket feljogosítják. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 7. cikk Korhatárok (1) A pirotechnikai termékek nem értékesíthetők, illetve egyéb módon nem tehetők hozzáférhetővé Ö forgalmazhatók Õ az alábbi korhatárok alatti fogyasztók számára: ê2007/23/EK (a) Ttűzijátékok: i. 1. osztály: 12 éves kor.; ii. 2. osztály: 16 éves kor.; iii. 3. osztály: 18 éves kor.; ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) (b) Ö a P1. osztályba tartozó Õ Eegyéb pirotechnikai termékek és Ö a T1. osztályba tartozó Õ színpadi pirotechnikai termékek: Ö 18 éves kor Õ. T1. és P1. osztály: 18 éves kor. (2) A tagállamok megemelhetik az (1) bekezdésben megállapított korhatárokat, amennyiben ez közrendi vagy közbiztonsági okokból indokolt. A tagállamok csökkenthetik a korhatárt olyan személyek esetében, akik szakmailag képzettek vagy ilyen képzésben vesznek részt. (3) A gyártók, importőrök és forgalmazók kizárólag a szaktudással rendelkező személyek számára Ö forgalmazhatják Õ értékesíthetik vagy tehetik egyéb módon hozzáférhetővé a következő pirotechnikai termékeket: ê2007/23/EK (a) a 4. osztályba sorolt tűzijátékok; (b) a P2. osztályba sorolt pirotechnikai termékek és a T2. osztályba sorolt színpadi pirotechnikai termékek. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 2. fejezet ÖA gazdasági szereplők kötelezettségei Õ 48. cikk Ö [a 768/2008/EK határozat R2. cikke Õ A Ö gyártók Õ gyártó, az importőr és a forgalmazó kötelezettségei (1) ÖPirotechnikai termékeik forgalomba hozatalakor a gyártók szavatolják Õ A gyártó köteles biztosítani, hogy a forgalomba hozott pirotechnikai termékek Ö tervezése és gyártása Õ megfeleljenek az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknekkel összhangban történt. ê2007/23/EK 2. Amennyiben a gyártó nem letelepedett a Közösségben, a pirotechnikai termékek importőre köteles biztosítani, hogy a gyártó eleget tett az ezen irányelv szerint őt terhelő kötelezettségeknek, vagy maga vállalja e kötelezettségeket. A Közösségben a hatóságok és szervek felelősségre vonhatják az importőrt e kötelezettségek teljesítése tekintetében. 3. A forgalmazók megfelelő gondossággal kötelesek eljárni az alkalmazandó közösségi jognak megfelelően. Különösen kötelesek ellenőrizni, hogy a pirotechnikai terméken fel van-e tüntetve az előírt megfelelőségi jelzés, és azt a szükséges dokumentumok kísérik-e. 4. A pirotechnikai termékek gyártói kötelesek: a) benyújtani a pirotechnikai terméket egy, a 10. cikkben említett bejelentett szervezethez, amely a 9. cikkel összhangban elvégzi a megfelelőségértékelési eljárást; és b) a 11. cikkel és a 12. vagy 13. cikkel összhangban a pirotechnikai terméket CE jelöléssel és címkével ellátni. ò új szöveg (2) A gyártók elkészítik a II. mellékletben említett műszaki dokumentációt, és elvégzik a 16. cikk szerinti megfelelőségértékelési eljárást. Amennyiben az eljárás keretében bizonyítást nyer, hogy a pirotechnikai termék megfelel az alkalmazandó követelményeknek, a gyártók elkészítik az EU-megfelelőségi nyilatkozatot, és feltüntetik a terméken a CE-jelölést. (3) A gyártók a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot a pirotechnikai termék forgalomba hozatalát követően legalább 10 évig megőrzik. (4) A gyártók gondoskodnak arról, hogy léteznek a sorozatgyártás megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások. Megfelelően figyelembe kell venni a pirotechnikai termék tervezésének vagy jellemzőinek változásait, valamint azon harmonizált szabványok vagy műszaki leírások változásait, amelyek alapján a pirotechnikai termék megfelelőségét megállapították. Ha a pirotechnikai termék jelentette kockázatokra tekintettel indokolt, a gyártók a fogyasztók egészsége és biztonsága érdekében elvégzik a forgalmazott pirotechnikai termék mintavizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő pirotechnikai termékekről és a nem megfelelő pirotechnikai termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomon követési intézkedésről. (5) A gyártók biztosítják, hogy a pirotechnikai termékek a 9. vagy a 10. cikknek megfelelően legyenek felcímkézve. (6) Azok a gyártók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék nem felel meg ennek az irányelvnek, azonnal meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szóban forgó pirotechnikai termék megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, a forgalmazók erről azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a pirotechnikai termékeket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva elsősorban a megfelelés hiányáról és valamennyi elfogadott kiigazító intézkedésről. (7) A gyártók valamely illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átadják a pirotechnikai termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, melyet az adott hatóság számára könnyen érthető nyelven kell a hatóság rendelkezésére bocsátani. A gyártók, amennyiben az említett hatóság úgy kéri, együttműködnek vele minden olyan intézkedés terén, melyeket az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében hoznak. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 129. cikk A járművekhez használt pirotechnikai termékektől eltérő Ö pirotechnikai Õ termékek címkézése ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg (1) A gyártó köteles biztosítani, hogy a járművekhez használt pirotechnikai termékektől eltérő pirotechnikai termékeket megfelelő, látható, olvasható és kitörölhetetlen címkével lássák el, annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén (nyelvein), amelyben a terméket a fogyasztó számára értékesítik ð forgalmazzák ï. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg (2) A pirotechnikai termékek címkéin fel kell tüntetni legalább a gyártó nevét és címét, illetve – ha a gyártó a Közösségben Ö az Unióban Õ nem letelepedett, – a gyártó nevét, valamint az importőr nevét és címét, a termék megnevezését és típusát, ð a termék-nyilvántartási számot, ï a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt alsó korhatárokat, a besorolási osztályt és a használati utasítást, a 3. és a 4. osztályba sorolt tűzijátékok esetén a gyártási évet, illetve adott esetben a minimális biztonsági távolságot. A címkén fel kell tüntetni a termékben lévő ð nettó robbanóanyag-tartalmát (a továbbiakban: NEC) ï aktív robbanóanyag nettó mennyiségét (NEQ). (3) A tűzijátékokon továbbá legalább a következő információkat fel kell feltüntetni: ê2007/23/EK a) 1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság.; b) 2. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és adott esetben a minimális biztonsági távolság(ok).; c) 3. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok).; d) 4. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok). ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) (4) A színpadi pirotechnikai termékeken továbbá legalább a következő információkat fel kell feltüntetni: ê2007/23/EK ð új szöveg a) T1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság.; b) T2. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok). (5) Ha a pirotechnikai terméken nincs elegendő hely a (2), (3) és –(4) bekezdésben említett címkézési követelmények teljesítéséhez, az információt a legkisebb csomagolási egységen kell feltüntetni. 6. E cikk rendelkezései nem vonatkoznak azokra a pirotechnikai termékekre, amelyeket a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és pirotechnikai termékek értékesítési célú bemutatóin bemutatnak vagy a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően kutatási, fejlesztési és vizsgálati céllal gyártottak. 1310. cikk A járművekhez használt pirotechnikai termékek címkézése (1) A járművekhez használt pirotechnikai termékek címkéin fel kell tüntetni a gyártó vagy – ha a gyártó a Közösségben nem letelepedett – az importőr nevét, valamint a termék nevét és típusát, ð a termék-nyilvántartási számot ï és a biztonsági előírásokat. (2) Amennyiben a terméken nincs elegendő hely az (1) bekezdésben említett címkézési követelmények teljesítéséhez, a szükséges az információkat a termék csomagolásán kell feltüntetni. (3) A Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[22] 91/155/EGK irányelvet második alkalommal módosító, 2001. július 27-i 2001/58/EK bizottsági irányelv[23] (1) melléklete szerint mellékletének megfelelően összeállított biztonsági adatlapot a hivatásos felhasználók rendelkezésére kell bocsátani az általuk megjelölt nyelven. A biztonsági adatlapot nyomtatott vagy elektronikus formátumban is el lehet küldeni, amennyiben a címzett rendelkezik a hozzáféréshez szükséges eszközökkel. ò új szöveg 11. cikk [a 768/2008/EK határozat R4. cikke] Az importőrök kötelezettségei (1) Az importőrök kizárólag megfelelő termékeket hozhatnak forgalomba. (2) Egy adott pirotechnikai termék forgalomba hozatalát megelőzően az importőrök meggyőződnek róla, hogy a gyártó elvégezte a 16. cikkben említett releváns megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak róla, hogy a gyártó elkészítette a műszaki dokumentációt, a pirotechnikai terméken fel van tüntetve a CE-jelölés, továbbá arról, hogy a gyártó megfelel a 9. vagy a 10. cikkben meghatározott címkézési követelményeknek. Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a pirotechnikai termék nem felel meg az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek, a pirotechnikai terméket nem hozhatja mindaddig forgalomba, amíg megfelelővé nem tették. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat. (3) Az importőrök a pirotechnikai terméken, vagy ha ez nem lehetséges, a termék csomagolásán vagy a pirotechnikai termék kísérő dokumentációján feltüntetik nevüket és kapcsolattartási címüket. (4) Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a pirotechnikai termékhez mellékeljék a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót, mégpedig az adott tagállam által meghatározott, a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven. (5) Az importőrök biztosítják, hogy amíg a pirotechnikai termék a felelősségi körükbe tartozik, a tárolás és a szállítás körülményei ne veszélyeztessék az I. mellékletben meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelését. (6) Ha a pirotechnikai termékkel járó kockázatokra tekintettel indokolt, az importőrök a fogyasztók egészségének és biztonságának védelmében elvégzik a forgalmazott pirotechnikai termékek mintavizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő pirotechnikai termékekről, és a pirotechnikai termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomon követési intézkedésről. (7) Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék nem felel meg ezen irányelv követelményeinek, azonnal meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a pirotechnikai termék megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, az importőrök erről azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a pirotechnikai terméket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva, elsősorban a megfelelés hiányáról és valamennyi elfogadott kiigazító intézkedésről. (8) Az importőrök a pirotechnikai termék forgalomba hozatalát követően a piacfelügyeleti hatóságok számára legalább 10 évig elérhetővé teszik az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen. (9) Az importőrök valamely illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átadják a pirotechnikai termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, melyet az adott hatóság számára könnyen érthető nyelven kell a hatóság rendelkezésére bocsátani. Az importőrök, amennyiben az említett hatóság úgy kéri, együttműködnek vele minden olyan intézkedés terén, melyeket az általuk forgalomba hozott termékek jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében hoznak. 12. cikk [a 768/2008/EK határozat R5. cikke] A forgalmazók kötelezettségei (1) Pirotechnikai termék forgalmazásakor a forgalmazók az ebben az irányelvben előírt követelményekkel kapcsolatban kellő gondossággal járnak el. (2) Egy adott pirotechnikai termék forgalmazását megelőzően a forgalmazók ellenőrzik, hogy a pirotechnikai terméken fel van-e tüntetve az előírt megfelelőségi jelölés, mellékelték-e hozzá a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót, mégpedig a terméket forgalmazni szándékozó tagállam fogyasztói és végfelhasználói által könnyen érthető nyelven, továbbá hogy a gyártó és importőr megfelelt-e a 9. cikkben vagy a 10. cikkben és a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a pirotechnikai termék nem felel meg az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek, nem forgalmazhatja a pirotechnikai terméket mindaddig, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat. (3) A forgalmazók biztosítják, hogy amíg a pirotechnikai termék a felelősségi körükbe tartozik, a tárolás és a szállítás körülményei ne veszélyeztessék az I. mellékletben meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelését. (4) Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott pirotechnikai termék nem felel meg ezen irányelvnek, gondoskodnak arról, hogy meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a pirotechnikai termék megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, a forgalmazók erről azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a pirotechnikai terméket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva elsősorban a megfelelés hiányáról és valamennyi elfogadott kiigazító intézkedésről. (5) A forgalmazók valamely illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére az említett illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják a pirotechnikai termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. A forgalmazók, amennyiben az említett hatóság úgy kéri, együttműködnek vele minden olyan intézkedés terén, melyeket az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében hoznak. 13. cikk [a 768/2008/EK határozat R6. cikke] Azon esetek, amelyekben gyártói kötelezettségek vonatkoznak az importőrökre és a forgalmazókra Egy importőrt vagy forgalmazót, amennyiben saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy pirotechnikai terméket, illetve olyan módon módosít egy már piaci forgalomba hozott pirotechnikai terméket, ami befolyásolja a pirotechnikai termék ezen irányelv követelményeinek való megfelelését, ezen irányelv alkalmazásában gyártónak kell tekinteni, és a 8. cikkben a gyártókra előírt kötelezettségek terhelik. 14. cikk [a 768/2008/EK határozat R7. cikke] A gazdasági szereplők azonosítása A gazdasági szereplőknek kérésre azonosítaniuk kell a piacfelügyeleti hatóságok felé a következőket: (a) minden olyan gazdasági szereplőt, amely pirotechnikai terméket szállított nekik; (b) minden olyan gazdasági szereplőt, amelynek a pirotechnikai terméket szállítják. A gazdasági szereplőknek az első bekezdésben említett információkat a pirotechnikai termék hozzájuk történő szállítását, illetve az általuk történő szállítását követően 10 évig be kell tudni mutatniuk. 3. fejezet A pirotechnikai termék megfelelősége ê2007/23/EK 8. cikk Harmonizált szabványok 1. A Bizottság a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban felkérheti az európai szabványügyi testületeket 2007.6.14. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 154/5 európai szabványok létrehozására vagy felülvizsgálatára az ezen irányelvben foglaltak elősegítése céljából, vagy nemzetközi szabványok létrehozására vagy felülvizsgálatára ösztönözheti az illetékes nemzetközi testületeket. 2. A Bizottság közzéteszi az ilyen harmonizált szabványokra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában. 3. A tagállamok biztosítják az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványok elismerését és elfogadását. A tagállamok az ezen irányelv hatálya alá tartozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványokat átültető vonatkozó nemzeti szabványoknak megfelelő pirotechnikai termékeket az I. mellékletben említett alapvető biztonsági követelményeknek megfelelőnek tekintik. A tagállamok közzéteszik a harmonizált szabványokat átültető nemzeti szabványok hivatkozásait. Amikor a tagállamok a harmonizált szabványokat nemzeti jogukba átültetik, az átültetés hivatkozási számait közzé kell tenniük. 4. Amennyiben valamely tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e cikk (2) bekezdésében említett harmonizált szabványok nem felelnek meg teljesen az I. mellékletben említett alapvető biztonsági követelményeknek, a Bizottság vagy az érintett tagállam az ügyet az indokok megjelölésével a 98/34/EK irányelv értelmében felállított állandó bizottság elé terjeszti. Az állandó bizottság a továbbítást követő 6 hónapon belül véleményt alkot. Az állandó bizottság véleményére figyelemmel a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a harmonizált szabványokat illetően meghozandó intézkedésekről és a (2) bekezdésben említett közzétételről. ò új szöveg 15. cikk [a 768/2008/EK határozat R8. cikke] A pirotechnikai termékek megfelelőségének vélelmezése Azokról a pirotechnikai termékekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, az I. mellékletben megadott alapvető biztonsági követelményeknek. [Amennyiben egy harmonizált szabvány megfelel a hatályába tartozó, valamint a 24. cikkben vagy az I. mellékletben előírt követelményeknek, a Bizottság az ezen szabványokra való hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.] ê2007/23/EK 916. cikk Megfelelőségértékelési eljárások A pirotechnikai termékek megfelelőségének értékelése során a gyártó az alábbi eljárások valamelyike szerint köteles eljárni: ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) a) a II. mellékletben 1. szakaszában említett EK Ö EU Õ-típusvizsgálati eljárás, (B. modul) és a gyártó Ö által az alábbiak közül kiválasztott egyik eljárás Õ választása szerint az alábbiak közül egy: i. a II. mellékletben 2. szakaszában említett, Ö belső gyártásellenőrzésen és véletlenszerű időközönként végzett, felügyelt termékvizsgálaton alapuló Õ típusmegfelelőségi eljárás (C2. modul); ii. a II. mellékletben 3. szakaszában említett Ö, a gyártás minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőség Õ gyártásminőségbiztosítási eljárás (D. modul); iii. a II. mellékletben 4. szakaszában említettÖ , a termékminőség biztosításán alapuló típusmegfelelőség Õ termékminőség-biztosítási eljárás (E. modul); b) a II. mellékletben 5. szakaszában említett, egyedi termékhitelesítés Ö termékellenőrzésen alapuló megfelelőség Õ (G. modul); vagy c) a II. mellékletben 6. szakaszában említett Ö, teljes minőségbiztosításon alapuló megfelelőség Õ átfogó termékminőség-biztosítási eljárás (H. modul) a 4. osztályba tartozó tűzijátékok esetében. ò új szöveg 17. cikk [a 768/2008/EK határozat R10. cikke] EU-megfelelőségi nyilatkozat (1) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelmények teljesültek. (2) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat felépítése tartalmazza az ezen irányelv II. mellékletének vonatkozó moduljaiban meghatározott elemeket, megfelel a 768/2008/EK határozat III. mellékletében meghatározott mintának, és folyamatosan aktualizálni kell. Le kell fordítani azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amely piacán a pirotechnikai terméket forgalomba hozzák vagy forgalmazzák. (3) Amennyiben a termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, minden ilyen uniós jogi aktushoz egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett jogi aktusok azonosítását, ideértve közzétételük hivatkozásait is. (4) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával a gyártó felelősséget vállal a pirotechnikai termék megfeleléséért. 18. cikk [a 768/2008/EK határozat R11. cikke] A CE-jelölésre vonatkozó általános elvek A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 1119. cikk Ö [a 768/2008/EK határozat R12. cikke] Õ A CE -jelölés Ö és más jelölésekÕ feltüntetésénekre Ö vonatkozó szabályok és feltételek Õ kötelezettsége (1) A gyártó köteles a 9. cikkel összhangban lefolytatott megfelelőségértékelés sikeres befejezését követően Ö A CE-jelölést a pirotechnikai terméken jól Õ látható, olvasható és kitörölhetetlen módon Ö kell Õ feltüntetni. Ö Amennyiben Õ a CE jelölést a pirotechnikai termékeken Ö jellege miatt Õ, vagy amennyiben ez nem lehetséges, Ö vagy nem indokolt, a jelölést Õ egy, a termékekhez rögzített azonosító táblán vagy a csomagolásonÖ , illetve a kísérő dokumentumokon kell feltüntetni Õ. Az azonosító táblát úgy kell megtervezni, hogy lehetetlen legyen újra felhasználni. ê2007/23/EK A CE jelöléshez használatos mintának meg kell felelnie a 93/465/EGK határozatnak. (2) A pirotechnikai terméken nem lehet feltüntetni olyan jelölést vagy feliratot, mely a CE jelölés jelentését és formáját illetően harmadik személyt megtéveszthet. Bármely más jelölést fel lehet tüntetni a pirotechnikai terméken, feltéve hogy az a CE jelölés láthatóságát és olvashatóságát nem csökkenti. (3) Amennyiben a pirotechnikai termékekre más, a CE jelölés egyéb szempontjait szabályozó és annak feltüntetését előíró közösségi jogszabály is vonatkozik, ennek a jelölésnek jeleznie kell, hogy e termékek vélelem alapján szintén megfelelnek a rájuk vonatkozó egyéb jogszabályok rendelkezéseinek. ò új szöveg (4) A CE-jelölést a pirotechnikai termék forgalomba hozatala előtt kell feltüntetni. (5) A CE-jelölést a bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben ez a szervezet részt vesz a gyártásellenőrzési szakaszban. A bejelentett szervezet azonosító számát vagy maga a szervezet, vagy utasításai alapján a gyártó tünteti fel. (6) A CE-jelölést – és adott esetben a (3) bekezdésben említett azonosító számot – különleges kockázatokat vagy felhasználást jelölő piktogram vagy bármilyen egyéb jelölés követheti. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) 4. fejezet Ö A megfelelőségértékelő szervezetek bejelentése Õ 10. 20. cikk Ö [a 768/2008/EK határozat R13. cikke] Õ Bejelentett szervezetek Ö Bejelentés Õ 1. A tagállamok tájékoztatják Ö bejelentik Õ a Bizottságotnak és a többi tagállamotnak a 9. cikkben említett megfelelőségértékelési eljárás lefolytatására kijelölt azokat a szervezetekről,et, azokról a feladatokról, amelyekre a szervezeteket kijelölték, valamint a Bizottság által hozzájuk rendelt azonosító számokról Ö amelyeket felhatalmaztak az ezen irányelv szerinti, harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátására Õ. ê 2007/23/EK 3. A tagállamok a Bizottságnak bejelentendő szervezetek értékeléséhez a III. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeket alkalmazzák. A bejelentett szervezetekre vonatkozó harmonizált szabványokban meghatározott értékelési követelményeknek megfelelő szervezetek esetében vélelmezni kell, hogy azok teljesítik a vonatkozó minimumkövetelményeket. 4. Egy adott szervezetet a Bizottságnak bejelentő tagállam visszavonja bejelentését, amennyiben tudomására jut, hogy a szervezet már nem felel meg a (3) bekezdésben említett minimumkövetelményeknek. A bejelentő tagállam erről azonnal értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot. 5. Amennyiben egy szervezet bejelentését visszavonják, az érintett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványok és kapcsolódó dokumentumok továbbra is érvényesek, kivéve ha az egészséget és biztonságot fenyegető közvetlen veszélyt állapítanak meg. 6. A Bizottság saját internetes honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az érintett szervezet bejelentésének visszavonását. ò új szöveg 21. cikk [a 768/2008/EK határozat R14. cikke] Bejelentő hatóságok (1) A tagállamok kijelölnek egy bejelentő hatóságot, amely felelősséget vállal a megfelelőségértékelési szervezetek értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges eljárások kialakításáért és végrehajtásáért, valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzéséért, ideértve a 26. cikk rendelkezéseinek való megfelelést is. (2) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és ellenőrzését egy, a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület végzi el annak rendelkezéseivel összhangban. 22. cikk [a 768/2008/EK határozat R15. cikke] A bejelentő hatóságokra vonatkozó követelmények (1) A bejelentő hatóságot úgy kell létrehozni, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a megfelelőségértékelő szervezetekkel. (2) A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni és működtetni, hogy biztosítva legyen tevékenységeinek objektivitása és pártatlansága. (3) A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni, hogy a megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével kapcsolatban minden egyes döntést az értékelést végzőktől eltérő illetékes személy hozzon meg. (4) A bejelentő hatóság nem kínál vagy végez olyan tevékenységet, amelyet a megfelelőségértékelő szervezetek végeznek, illetve nem nyújt szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon. (5) A bejelentő hatóság biztosítja a hozzá beérkező információ bizalmas jellegét. (6) A bejelentő hatóság kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően ellássa feladatait. 23. cikk [a 768/2008/EK határozat R16. cikke] A bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettségei A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére és bejelentésére, valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzésére irányuló eljárásaikról, továbbá ezek bármilyen változásáról. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat. 24. cikk [a 768/2008/EK határozat R17. cikke] A bejelentett szervezetre vonatkozó követelmények (1) A bejelentés érdekében a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a (2)–(11) bekezdésben meghatározott követelményeket. (2) A megfelelőségértékelő szervezet a nemzeti jogszabályok szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik. (3) A megfelelőségértékelő szervezet olyan harmadik fél, amely független az általa értékelt szervezettől vagy pirotechnikai terméktől. (4) A megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkavállalója nem lehet azon pirotechnikai termékek és/vagy robbanóanyagok tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, amelyeket értékel. Ez nem zárja ki az olyan pirotechnikai termékek és/vagy robbanóanyagok felhasználását, amelyek a megfelelőségértékelő szervezet működéséhez szükségesek, illetve az ilyen termékek személyes célra történő használatát sem. A megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkavállalója nem vehet részt közvetlenül az említett pirotechnikai termékek és/vagy robbanóanyagok tervezésében, gyártásában/kialakításában, forgalomba hozatalában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem vehet részt olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné a bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségét vagy feddhetetlenségét. Ez különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra. A megfelelőségértékelő szervezetek biztosítják, hogy leányvállalataik és alvállalkozóik tevékenysége ne befolyásolja megfelelőségértékelési tevékenységeik bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát. (5) A megfelelőségértékelő szervezetek és személyzetük a megfelelőségértékelési tevékenységeket az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy a megfelelőségértékelési tevékenységeik eredményeit. (6) A megfelelőségértékelő szervezetnek alkalmasnak kell lennie a számára a 16. cikk által elrendelt valamennyi olyan megfelelőségértékelési feladat elvégzésére, amelyek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat a megfelelőségértékelő szervezet maga végzi el, vagy a nevében és felelősségi körében végzik el. A megfelelőségértékelő szervezetnek – mindig, és minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint minden olyan termékfajta vagy -kategória tekintetében, amelyre bejelentették – rendelkeznie kell a következőkkel: (a) olyan személyzettel, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez; (b) azon eljárások leírásával, amelyekkel összhangban megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások átláthatóságát és reprodukálhatóságát. Rendelkeznie kell megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal a bejelentett szervezetként végzett feladatainak és egyéb tevékenységeinek elkülönítésére; (c) olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni a vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét. Rendelkeznie kell a megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges felszereléssel vagy létesítménnyel. (7) A megfelelőségértékelési tevékenységek elvégzéséért felelős személyzetnek a következőkkel kell rendelkeznie: (a) alapos műszaki és szakképzettség, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre, amelyekre a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették; (b) megfelelő ismeretek az általuk végzett értékelések követelményeiről és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére; (c) az I. mellékletben meghatározott alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az uniós harmonizációs jogszabályok és a nemzeti jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése; (d) az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítéséhez szükséges alkalmasság. (8) Biztosítani kell a megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és értékelő személyzete pártatlanságát. A megfelelőségértékelő szervezet felső szintű vezetésének és értékelő személyzetének javadalmazása nem függhet az elvégzett értékelések számától vagy azok eredményétől. (9) A megfelelőségértékelő szervezetek felelősségbiztosítást kötnek, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam vállalja át, vagy ha közvetlenül maga a tagállam felel a megfelelőségértékelésért. (10) A megfelelőségértékelő szervezet személyzetének be kell tartania a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely a 16. cikk vagy az azt átültető nemzeti jogszabály rendelkezései alapján ellátott feladataik végrehajtása során jutott birtokukba, kivéve annak a tagállamnak az illetékes hatóságait, ahol a szervezet tevékenységét gyakorolja. A tulajdonjogokat védelmezni kell. (11) A megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek a vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabály alapján létrehozott, a bejelentett szervezeteket koordináló csoportjának tevékenységeiben, illetve gondoskodnak arról, hogy értékelő személyzetük tájékoztatást kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazzák az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat. 25. cikk [a 768/2008/EK határozat R18. cikke] A bejelentett szervezetek megfelelőségének vélelmezése Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az olyan vonatkozó harmonizált szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor vélelmezni kell, hogy megfelel a 24. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre. 26. cikk [a 768/2008/EK határozat R20. cikke] A bejelentett szervezetek leányvállalatai és alvállalkozói (1) Amennyiben a bejelentett szervezet bizonyos megfelelőségértékelési feladatokat alvállalkozásba ad, vagy leányvállalatot bíz meg velük, biztosítania kell, hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat megfelel a 24. cikkben meghatározott követelményeknek, továbbá ennek megfelelően tájékoztatnia kell erről a bejelentő hatóságot. (2) A bejelentett szervezetek teljes felelősséget vállalnak az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül attól, hogy azok hol vannak letelepedve. (3) Tevékenységeket csak az ügyfél beleegyezésével lehet alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni. (4) A bejelentett szervezetek a bejelentő hatóság számára elérhetővé teszik az értékeléssel kapcsolatos, az alvállalkozó vagy a leányvállalat szakmai képesítésére és az általuk a 16. cikk szerint elvégzett munkára vonatkozó megfelelő dokumentumokat. 27. cikk [a 768/2008/EK határozat R22. cikke] Bejelentés iránti kérelem (1) A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be a székhelye szerinti tagállam bejelentő hatóságához. (2) A kérelemhez mellékelni kell a megfelelőségértékelési tevékenység, a megfelelőségértékelési modul vagy modulok, valamint azon termék vagy termékek leírását, amelyek tekintetében a szervezet szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a nemzeti akkreditáló testület által kiállított akkreditációs tanúsítványt, mely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 24. cikkben rögzített követelményeket. (3) Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditációs tanúsítványt benyújtani, be kell nyújtania a bejelentő hatóságnak a megfelelésének igazolásához, elismeréséhez és rendszeres ellenőrzéséhez szükséges valamennyi azt igazoló dokumentumot, hogy megfelel a 24. cikkben rögzített követelményeknek. 28. cikk [a 768/2008/EK határozat R23. cikke] Bejelentési eljárás (1) A bejelentő hatóságok csak olyan megfelelőségértékelő szervezeteket jelenthetnek be, amelyek megfelelnek a 24. cikkben rögzített követelményeknek. (2) Ezek a hatóságok a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközön keresztül értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot. (3) A bejelentés tartalmazza a megfelelőségértékelési tevékenységek összes részletét, a megfelelőségértékelési modulra vagy modulokra, az érintett termékre vagy termékekre vonatkozó részletes információkat, valamint a megfelelő szakmai alkalmasság igazolását. (4) Amennyiben a bejelentés nem a 27. cikk (2) bekezdésében említett akkreditációs tanúsítványon alapul, a bejelentő hatóság benyújtja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megfelelőségértékelő szervezet szakmai alkalmasságát igazoló dokumentumokat, valamint gondoskodik azokról a megfelelő intézkedésekről, amelyek biztosítják a szervezet rendszeres ellenőrzését és azt, hogy az továbbra is megfeleljen a 24. cikkben megállapított követelményeknek. (5) Az érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett szervezet tevékenységeit, ha a Bizottság és a többi tagállam – akkreditációs tanúsítvány használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálás hiányában a bejelentést követő két hónapon belül – nem emelt kifogást. Ezen irányelv alkalmazásában csak az ilyen szervezet tekinthető bejelentett szervezetnek. (6) A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell a bejelentés bármely későbbi releváns változásáról. 29. cikk [a 768/2008/EK határozat R24. cikke] Azonosító számok és a bejelentett szervezetek listája (1) A Bizottság a bejelentett szervezetet azonosító számmal látja el. A Bizottság egyetlen azonosító számot ad ki, még akkor is, ha a szervezetet több uniós jogi aktus szerint is bejelentik. ê 2007/23/EK (kiigazított szöveg) (2) A Bizottság saját internetes honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a Ö az ezen irányelv szerint Õ bejelentett szervezetek és azonosító számaik jegyzékét, Ö beleértve a hozzájuk rendelt azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyekre bejelentették őket. Õ, illetve a részükre a bejelentés értelmében kijelölt feladatokat. A Bizottság biztosítjagondoskodik arról, hogy a listátjegyzéket folyamatosan naprakészen tarjsák. ò új szöveg 30. cikk [a 768/2008/EK határozat R25. cikke] A bejelentés változásai (1) Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítja, vagy tájékoztatják arról, hogy a bejelentett szervezet már nem tesz eleget a 24. cikkben meghatározott követelményeknek, vagy hogy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, akkor a bejelentő hatóság adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a bejelentést, attól függően, hogy milyen súlyos mértékű a követelményeknek való meg nem felelés vagy mennyire súlyos mértékben mulasztották el teljesíteni a kötelezettségeket.Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. (2) Amennyiben a bejelentést korlátozzák, felfüggesztik vagy visszavonják, illetve ha a bejelentett szervezet megszüntette tevékenységét, a bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az említett szervezet dokumentációját vagy egy másik bejelentett szervezet dolgozza fel, vagy pedig kérésre az illetékes bejelentő vagy piacfelügyeleti hatóságok számára elérhető legyen. 31. cikk [a 768/2008/EK határozat R26. cikke] A bejelentett szervezet szakmai alkalmasságának vitatása (1) A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, ahol kétség merül fel részéről, vagy mások kétségüket közlik vele a bejelentett szervezet alkalmasságával vagy azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett szervezet folyamatosan eleget tesz-e a rá vonatkozó követelményeknek és kötelezettségeknek, és teljesíti-e kötelezettségeit. (2) A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt. (3) A Bizottság biztosítja a vizsgálatai során kapott különleges adatokat bizalmas kezelését. (4) Amennyiben a Bizottság meggyőződik arról, hogy a bejelentett szervezet nem, illetve már nem tesz eleget a rá vonatkozó bejelenté