HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 310/1

A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP 2009-ES PÉNZÜGYI ÉVRE SZÓLÓ VÉGELSZÁMOLÁSÁRÓL

2010/C 310/01

TARTALOMJEGYZÉK

Megjegyzés az elszámoláshoz

Az efa-források végrehajtása és a velük való elszámolás

I. RÉSZ – Éves EFA-Beszámoló: az európai bizottság által kezelt pénzeszközök

1. A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

1.1 8., 9. és 10. EFA: Összevont mérleg, gazdasági eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás és a nettó eszközállomány változásairól szóló kimutatás

1.2 8. EFA: Mérleg, gazdasági eredménykimutatás és a nettó eszközállomány változásairól szóló kimutatás

1.3 9. EFA: Mérleg, gazdasági eredménykimutatás és a nettó eszközállomány változásairól szóló kimutatás

1.4 10. EFA: Mérleg, gazdasági eredménykimutatás és a nettó eszközállomány változásairól szóló kimutatás

1.5 Megjegyzések a 8., 9. és 10. EFA pénzügyi kimutatásaihoz

2. A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS

2.1 Allokációk

2.2 Összevont pénzügyi beszámoló

2.3 Igazgatással kapcsolatos egyéb információk

II. RÉSZ – Éves EFA-Beszámoló: a beruházási keret pénzügyi kimutatásai

3. A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

3.1 Eredménykimutatás

3.2 Mérleg

3.3 Kimutatás a hozzájárulást fizetők forrásainak változásairól

3.4 Pénzforgalmi kimutatás

3.5 Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

MELLÉKLET AZ I. RÉSZ 2. Fejezetéhez (a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentés): Helyzetkép országok és eszközök szerinti bontásban

MEGJEGYZÉS AZ ELSZÁMOLÁSHOZ

Kijelentem, hogy a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009. évről szóló éves beszámolója a 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának VIII. címével és a pénzügyi kimutatások mellékletében ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és igazolta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alapok eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámoló összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló en lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alapok pénzügyi helyzetéről.

(aláírás)

Philippe TAVERNE

Számvitelért felelős tisztviselő

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS

1. HÁTTÉRISMERETEK

Az Európai Unió számos fejlődő országgal ápol fejlesztési együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célja az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági és társadalmi fejlődést, hosszú távon pedig csökkentse és enyhítse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az Unió a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. Az uniós fejlesztési források három helyről származnak:

— az Európai Unió költségvetéséből

— az Európai Fejlesztési Alapból

— és az Európai Beruházási Banktól.

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására. Az 1957-es Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg annak érdekében, hogy az Unió az akkor még kolonizált – és bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő – afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson.

Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az alapot a tagállamok finanszírozzák, külön pénzügyi szabályzat vonatkozik rá, és különbizottság irányítja. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság felelős, a beruházási keretet viszont az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli.

Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2008–2013-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az EFA általában megközelítőleg öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény 1964-es megkötése óta az EFA-programciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának felelnek meg. en EFA-ra külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely en egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően en EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Európai Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak az Európai Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

A beruházási keretet a Cotonoui Megállapodás keretében hozták létre. A beruházási keretet az Európai Beruházási Bank kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem az Európai Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, ami a 8., 9. és 10. EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló 2. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről.

A 10. EFA a 2008-tól 2013-ig tartó időszakra szól, teljes költségvetése 22 682 millió EUR. Ebből az összegből az AKCS-országok 21 966 millió EUR-t, a TOT-ok 286 millió EUR-t, a Bizottság pedig 430 millió EUR-t kap (az EFA programozásával és végrehajtásával kapcsolatos támogatási kiadás céljára) (1).

2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

Az Európai Tanács 2005. december 15–16-ai ülésén fogadta el a 2007–2013-ra szóló pénzügyi keretet. Ekkor úgy határoztak, hogy az AKCS-országokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az Európai Unió költségvetésében, hanem a 2008–2013-as időszakban továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

Az Európai Unió költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az Európai Uniótól eltérően többéves alapon működő alapot képez. Valamennyi EFA a tagállamok közötti partnerségi megállapodás megkötésével jön létre, amelyhez egy rendszerint ötéves időszakra szóló pénzösszeget rendelnek a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a pénzt többéves alapon bocsátják rendelkezésre, az EFA teljes időszakán keresztül felhasználható. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérést jelzik a költségvetési beszámolóban, ahol az EFA végrehajtását a teljes pénzösszeghez viszonyítják.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az Alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. Ezt követően a Bizottság kezeli a pénzösszeget. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikán kívül saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást. 2009-ben és 2008-ban a 9. EFA-ban részt vevő 15 tagállamtól hívtak le hozzájárulást. A 27 tagállamra szabott 10. EFA hozzájárulásait még nem hívták le.

Bár a 10. EFA egy részét elkülönítették az előre nem látható szükségletekre, a nagyobb részét többéves indikatív keretben programozzák, elsősorban földrajzilag, de tematikailag is elkülönítve. A jelenlegi keret 2008–2013-ra szól. A Bizottság ennek megfelelően fogadja el az ország-, a regionális, illetve az AKCS-közi stratégiai dokumentumokat. E dokumentumok végrehajtását évente ellenőrzik, a stratégiákat pedig az időszak felénél (2010-ben, jelenleg folyamatban), valamint az időszak végén (2012-ben) felülvizsgálják. A félidős és az időszak végi felülvizsgálat eredményeként a Bizottság az Európai Unió nevében a jelenlegi szükségletektől és az érintett AKCS-államok, illetve régiók teljesítményétől függően módosíthatja a stratégiákat és a forráselosztást.

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az Alapnak.

3. HOGYAN KEZELIK ÉS MIRE KÖLTIK AZ EFA-FORRÁSOKAT?

3.1 Operatív kiadások

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle operatív EFA-kiadás létezik. A pénzügyi szabályzattal összefüggésben a Bizottság a következő módszerek keretében használja fel az EFA-forrásokat:

Decentralizált igazgatás: ebben az esetben a Bizottság – a kedvezményezett helyzetétől függően kisebb vagy nagyobb mértékben – egyes végrehajtási feladatokat a harmadik országra bíz.

Központi igazgatás: ebben az esetben a költségvetést a bizottsági szolgálatok hajtják végre közvetlenül, illetve közvetve, ha a Bizottság a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat európai uniós vagy nemzeti szervekre ruházza, például közszolgálati feladatokkal megbízott vagy közjogi uniós ügynökségekre.

Nemzetközi szervezetekkel való közös igazgatás: ennél a módszernél a Bizottság nemzetközi szervezetekre bízza a végrehajtási feladatok egy részét.

3.2 A pénzügyi szereplők

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felelős a teljes igazgatásért a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges feladatok meghatározásától kezdve a tevékenységek operatív és költségvetési szempontból történő kezeléséig, ideértve a jogi kötelezettségvállalások aláírását, a teljesítmény monitorozását, a kifizetéseket, valamint adott esetben a visszafizettetéseket is.

Az Európai Unió küldöttségének vezetője közvetít a Bizottság, valamint a nemzeti, illetve regionális AKCS/TOT-hatóságok között. A küldöttségvezető szorosan együttműködik az engedélyezésre jogosult nemzeti vagy regionális tisztviselőkkel a végrehajtási stratégia és az ágazati politikák kidolgozása, valamint az EFA-programok és -projektek előkészítése, tanulmányozása és felülvizsgálata során.

A fogadó ország engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselője az AKCS-állam/TOT kormánya által kinevezett magas rangú tisztviselő. Ez a tisztviselő képviseli az adott ország hatóságait az Alapból finanszírozott és a Bizottság, illetve az EBB által kezelt tevékenységekkel kapcsolatban. E funkciót a legtöbb esetben valamelyik kormánytag tölti be, általában a tervezési vagy a pénzügyminiszter. Az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő végzi az EFA-programok és -projektek kezelésével kapcsolatos igazgatási, technikai és pénzügyi teendőket.

A számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre az engedélyezésre jogosult tisztviselő által kibocsátott fizetési és visszafizetési utalványokat, ő a felelős a pénzgazdálkodásért, a számviteli szabályok és módszerek meghatározásáért, a számviteli rendszerek jóváhagyásáért, a számlavezetésért és az éves beszámoló összeállításáért. Emellett alá kell írnia a beszámolót, amelyben kijelenti, hogy az megbízható és valós képet ad a pénzügyi helyzetről.

3.3 Az EFA-források végrehajtása

Az EFA-n keresztül az AKCS-országoknak és TOT-oknak juttatott pénzügyi hozzájárulás döntő többsége vissza nem térítendő támogatás. Az EFA végrehajtásának megkezdésekor az Európai Unió tájékoztatja az AKCS-államokat és a TOT-okat az időszak során rendelkezésükre bocsátandó támogatások összértékéről. A forrásokat az országok konkrét szükségleteinek függvényében, a fogadó ország saját politikáinak és fejlesztési erőfeszítéseinek figyelembevételével osztják szét.

A kedvezményezett ország a fejlesztési partnerekkel (donorokkal) való konzultáció közben vagy azt követően együttműködési stratégiát dolgoz ki. Az EU-val közösen kidolgozott stratégia tartalmazza az ország saját középtávú fejlesztési stratégiáját, a politikai és a társadalmi-gazdasági helyzet elemzését, valamint az Európai Unió által adott értékelést. Az Európai Bizottság személyzete technikai segítséget nyújt a nemzeti hatóságoknak az együttműködési stratégiai dokumentumok összeállításában.

Az együttműködési stratégia végrehajtásához nemzeti indikatív program (NIP) készül. A NIP határozza meg a támogatandó ágazatokat és területeket, kifejti, hogyan segíti a támogatás a célkitűzések elérését, meghatározza a végrehajtási szakaszok határidejét, és megadja, hogy adott esetben hogyan járulnak hozzá más szereplők – például nemzetközi szervezetek vagy nem kormányzati szervezetek – a programhoz. Az átfogó indikatív programot évente, félidőben és az EFA-időszak végén felülvizsgálják, szükség esetén pedig a végrehajtási időszak során módosítják.

3.4 Az EFA-források lekötése

Semmilyen EFA-forrást nem költenek el addig, amíg a Bizottság és az EFA-pénzösszeg lehetséges kedvezményezettje nem kötött írásos megállapodást.

A harmadik féllel szembeni jogi kötelezettség vállalása (például szerződés vagy támogatási megállapodás megkötése) előtt meg kell győződni arról, hogy a költségvetésben létezik olyan tétel, amelyen elegendő összeg található az adott tevékenység finanszírozásához. Ha ez a feltétel teljesült, akkor a számviteli rendszerbe bevitt költségvetési kötelezettségvállalás révén el kell különíteni a szükséges összeget a költségvetésben. Ez azonban nincs hatással az általános számlára (azaz a főkönyvre), mivel még nem történt kiadás, és mivel az EFA számviteli rendszere két különálló, de kapcsolt számlából áll:

(a) a költségvetési számlából, amely a költségvetés végrehajtásának részletes nyilvántartására szolgál; valamint

(b) az általános számlából, amelyet a mérleg és a gazdasági eredménykimutatás készítéséhez használnak.

A költségvetési számla mutatja a kötelezettségvállalásokat és a folyósított kifizetéseket. A számla a pénzforgalmi elv alapján készül, vagyis a kiadást vagy bevételt csak akkor rögzítik a számlán, ha készpénzt kötöttek le, fizettek ki vagy szedtek be. Ez a fajta számvitel jellemző az állami szektorra, amely történetileg a költségvetésre és annak végrehajtására összpontosít.

Az eredményelszámolás elvén alapuló általános számla a pénzügyi év valamennyi kiadását és bevételét – azaz a gazdasági eredményt – mutatja, valamint az eszközöket és kötelezettségeket tartalmazó, az adott év december 31-ére vonatkozó mérleg formájában bemutatja az EFA pénzügyi helyzetét.

3.5 A kifizetés folyamata

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő hozzájárulásával megállapított költségvetési kötelezettségvállalás nélkül nem folyósítható kifizetés.

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészletet, illetve az előleget vagy felhasználják a megállapodásban meghatározott határidőn belül és célra, vagy visszafizetik. Ha a kedvezményezettnél nem merül fel támogatható kiadás, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás tehát csak akkor válik tényleges kiadássá, ha teljesülnek a vonatkozó szerződéses feltételek, tehát az első kifizetés teljesítésekor eszközként rögzítik a mérlegben. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott támogatható költségek (amelyeket a gazdasági eredménykimutatásban kiadásként tüntetnek fel) és a visszatérített összegek.

Az év végén meg kell vizsgálni az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett támogatható kiadásokat. Az elhatárolási számítások elvégzését követően a támogatható kiadások becsült összegét elhatárolt kiadásként rögzítik, a várhatóan nem támogatható kiadásokat pedig „támogathatóság ellenőrzésére váró tételek” megjegyzéssel külön számlán tartják nyilván. Ezeket az összegeket a rövid lejáratú kötelezettségek között tartják nyilván annak érdekében, hogy nehogy túlbecsüljék az eszközöket és a kötelezettségeket.

3.6 A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése

Az EFA-ra terhelt kiadások támogathatóságát az alkalmazandó szabályokban vagy a támogatási feltételekben meghatározott igazoló dokumentumok alapján ellenőrzik. A kontrollrendszerek költséghatékonyságának optimalizálása érdekében a záró kifizetés iránti kérelmekhez mellékelt igazoló dokumentumokat alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekhez mellékelteket. Előfordulhat tehát, hogy ekkor állapítanak meg az időközi kifizetésben történt hibát, amelyet a záró kifizetés módosításával korrigálnak. A Bizottságnak ezenfelül joga van arra, hogy a finanszírozott intézkedés végrehajtása során, illetve utána a kifizetést kérelmezőnél a helyszínen ellenőrizze az igazoló dokumentumok valódiságát. A végrehajtási időszak során talált hibákat az azt követő kifizetések módosításával korrigálhatják. Az utólagosan talált hibák esetében visszafizetési utalványt bocsátanak ki.

4. IDŐSZAK VÉGI JELENTÉSTÉTEL

4.1 Éves beszámoló

A számvitelért felelős tisztviselő felelőssége, hogy elkészítse az éves beszámolót, és gondoskodjon arról, hogy az megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről.

Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra:

I. rész: Az Európai Bizottság által kezelt pénzösszegek — A 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kimutatásai — Jelentés a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi végrehajtásáról

II. rész: Az Európai Beruházási Bank által kezelt pénzösszegek — A beruházási keret pénzügyi kimutatásai

A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről.

Az éves beszámolót a következő év július 31-én fogadja el a Bizottság, átadja ellenőrzésre a Számvevőszéknek, majd mentesítés céljából a Tanácsnak és a Parlamentnek.

4.2 Éves tevékenységi jelentés

Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelősségi körébe tartozó tevékenységekről. Ebben a jelentésben beszámol a szakpolitikai eredményekről, és arról, hogy megalapozott bizonyossággal rendelkezik-e azzal kapcsolatban, hogy a jelentésben szereplő tevékenységekre elkülönített forrásokat eredeti céljuk, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint használták-e fel, valamint hogy az ellenőrzési eljárások kellőképpen biztosítják-e az alapul szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségét.

5. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

5.1 Ellenőrzés

Az EFA éves beszámolóját és forrásgazdálkodását az Európai Számvevőszék ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az EFA éves beszámolójának független külső ellenőrzését. Tevékenységei részeként a Számvevőszék:

(1) éves jelentést készít, amelyben részletesen kifejti az éves beszámolóval és az alapjául szolgáló tranzakciókkal kapcsolatos észrevételeit;

(2) a végzett ellenőrzések alapján, az éves jelentésben megbízhatósági nyilatkozat formájában véleményt formál i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. az alapjául szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségéről;

(3) különjelentéseket készít a konkrét gazdálkodási területekre vonatkozóan végzett ellenőrzések során tett észrevételeiről.

A Számvevőszéknek az ellenőrzés során jogában áll valamennyi szükséges dokumentumba betekinteni. A Számvevőszék az EFA valamennyi tevékenységi területét ellenőrzi, és megvizsgálja az egyes tranzakciók és kifizetések jog- és szabályszerűségét. Az éves beszámolót is ellenőrzi, adott esetben átnézi az egyes mérlegeket és gazdasági eredménykimutatásokat, valamint a bemutatott pénzügyi kimutatásokat. A Számvevőszék tehát nemcsak a bemutatott számokkal, hanem az alkalmazott rendszerekkel és ellenőrzésekkel kapcsolatban is kifejtheti a véleményét.

5.2 Mentesítés

A záró ellenőrzést az EFA-források pénzügyi végrehajtása alól az adott pénzügyi évre adott mentesítés jelenti. Az EFA esetében a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács tesz ajánlást a Parlamentnek, a Parlament pedig dönt arról, hogy elfogadja-e a Bizottság beszámolóját az EFA-források előző pénzügyi évben történt végrehajtásáról. A döntés alapjául a számlák vizsgálata, a Számvevőszék éves jelentése (amely tartalmazza a hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot), a Bizottság erre adott válaszai, valamint a Bizottsághoz intézett kérdések és tájékoztatási kérelmek szolgálnak.

A mentesítés a pénzügyi végrehajtás külső ellenőrzésének politikai aspektusa, amelynek során a Parlament a Tanács ajánlásának megfelelően felmenti a Bizottságot az adott pénzügyi évre vonatkozó végrehajtás felelőssége alól. A mentesítési eljárás eredményeként vagy megadják vagy elhalasztják a mentesítést. A mentesítés megadásakor a Parlament hangsúlyozhatja az általa fontosnak tartott észrevételeket, amelyekhez gyakran ajánlásokat is fűz, hogy milyen intézkedéseket tegyen a Bizottság ezekkel a felvetésekkel kapcsolatban. A Bizottság ezt követően nyomon követési jelentésben határozza meg az intézkedéseket és a cselekvési tervet, amelyet megküld a Parlamentnek és a Tanácsnak.

I. RÉSZ

ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK (2)

1. A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

1.1 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, PÉNZFORGALMI KIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT MÉRLEGE

(millió EUR) Megjegyzés 2009.12.31. 2008.12.31. (3) BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.1 196 268 FORGÓESZKÖZÖK: Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.2 800 649 Rövid lejáratú követelések 2.3 66 17 Pénz- és azzal egyenértékű eszközök 2.5 523 291 Eszközök Összesen 1 585 1 226 RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: Rövid lejáratú kötelezettségek 2.6 (860) (709) Kötelezettségek Összesen (860) (709) Nettó Eszközök 724 517 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Lehívott tőke 2.7 20 381 17 079 Egyéb tartalékok 2.8 2 252 2 252 Előző évek áthozott gazdasági eredménye (18 814) (15 784) Éves gazdasági eredmény (3 094) (3 030) Nettó eszközök 724 517





AGGREGATED ECONOMIC OUTTURN ACCOUNT OF THE 8TH, 9TH AND 10TH EDFs

(millió EUR) Megjegyzés 2009 2008 (4) MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 3.1 49 23 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK Működési kiadások (a társfinanszírozást beleértve) 3.2 (3 102) (3 007) Igazgatási kiadások 3.3 (90) (58) A működési tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) (3 144) (3 043) Pénzügyi bevételek 3.4 49 13 A pénzügyi tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) 49 13 Éves gazdasági eredmény (3 094) (3 030) A társfinanszírozási hozzájárulások felhasználása 0 0 Az általános hozzájárulások felhasználása (3 094) (3 030) Éves gazdasági eredmény (3 094) (3 030)





AGGREGATED CASH FLOW STATEMENT OF THE 8TH, 9TH AND 10TH EDFs

(millió EUR) Megjegyzés 2009 2008 (5) Éves gazdasági eredmény (3 094) (3 128) MUKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK 4.2 A tagállamok általános hozzájárulásai 3 294 3 022 A tagállamok társfinanszírozási hozzájárulásai 2 0 A követelések értékvesztési leírása (visszaírása) 0 1 Hosszú lejáratú elofinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése 72 0 Rövid lejáratú elofinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése (150) 38 Rövid lejáratú követelések állományának (növekedése)/csökkenése (45) (10) Egyéb forgóeszközök állományának növekedése/csökkenése 0 4 Rövid lejáratú kötelezettségek állományának növekedése/(csökkenése) 152 (13) Nettó pénzforgalom 230 (87) Pénz- és azzal egyenértéku eszközök nettó növekedése/(csökkenése) 230 (87) Pénz- és azzal egyenértéku eszközök év eleji állománya (6) 2.5 & 4.3 293 379 Pénz- és azzal egyenértéku eszközök év végi állománya 2.5 523 293





A 2008. évi gazdasági eredmény összeegyeztetése

A 8., 9. és 10. EFA éves gazdasági eredménye (3 030) A 7. EFA éves gazdasági eredménye (98) 2008. Évi gazdasági eredmény (3 128)





A 8., 9. ÉS 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT KIMUTATÁS

(EUR millions) Az Alap tokéje Le nem hívott források Lehívott toke Eredménytartalék Egyéb tartalékok Összes nettó eszköz (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) 2007. december 31-i Egyenleg 35 479 10 460 25 019 –25 666 1 293 646 Tokenövekedés – általános hozzájárulások –3 000 3 000 3 000 Tokenövekedés – társfinanszírozási hozzájárulások 2 2 Átvezetés korábbi EFA-kból Éves gazdasági eredmény –3 030 –3 030 A 10. EFA nyitóegyenlege 21 152 21 152 A 7. EFA záróegyenlege –10 940 –10 940 9 882 959 –98 2008. december 31-i Egyenleg 45 694 28 615 17 079 –18 814 2 252 517 Hozzájárulások Tokenövekedés – általános hozzájárulások –3 300 3 300 3 300 Tokenövekedés – társfinanszírozási hozzájárulások 68 66 2 2 Átvezetés korábbi EFA-kból A társfinanszírozási hozzájárulások felhasználása Az általános hozzájárulások felhasználása –3 094 –3 094 Éves gazdasági eredmény –3 094 –3 094 2009. december 31-i Egyenleg 45 761 25 381 20 381 –21 909 2 252 724

1.2 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 8. EFA MÉRLEGE

(millió EUR) Megjegyzés 31.12.2009 31.12.2008 BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.1 0 2 FORGÓESZKÖZÖK: Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.2 54 92 Rövid lejáratú követelések 2.3 6 4 Átvezetési számlák 2.4 708 859 Eszközök összesen 768 956 RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: Rövid lejáratú kötelezettségek 2.6 (65) (94) Kötelezettségek Összesen (65) (94) Nettó Eszközök 703 862 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Lehívott tőke 2.7 12 840 12 840 Egyéb tartalékok 2.8 (2 153) (2 153) Előző évek áthozott gazdasági eredménye (9 825) (9 504) Éves gazdasági eredmény (159) (321) Nettó eszközök 703 862





A 8. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

(millió EUR) Megjegyzés 2009 2008 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 3.1 20 4 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK Működési kiadások 3.2 (180) (329) Igazgatási kiadások 3.3 0 (1) A működési tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) (160) (325) Pénzügyi bevételek 3.4 1 4 A pénzügyi tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) 1 4 Éves gazdasági eredmény (159) (321)





A 8. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

(millió EUR) Az Alap tokéje Le nem hívott források Lehívott toke Eredménytartalék Egyéb tartalékok Összes nettó eszköz (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) 2007. december 31-I Egyenleg 12 840 0 12 840 –9 504 –2 095 1 241 Hozzájárulások Tokenövekedés Átvezetés korábbi EFA-kból –57 –57 Éves gazdasági eredmény – 321 – 321 2008. december 31-I Egyenleg 12 840 0 12 840 –9 825 –2 153 862 Hozzájárulások Tokenövekedés Átvezetés korábbi EFA-kból Éves gazdasági eredmény – 159 – 159 2009. december 31-I Egyenleg 12 840 0 12 840 –9 985 –2 153 703

1.3 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 9. EFA MÉRLEGE

(millió EUR) Megjegyzés 31.12.2009 31.12.2008 BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.1 129 246 FORGÓESZKÖZÖK: Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.2 507 516 Rövid lejáratú követelések 2.3 59 13 Átvezetési számlák 2.4 653 0 Pénz- és azzal egyenértékű eszközök 2.5 11 13 Eszközök Összesen 1 359 788 RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: Rövid lejáratú kötelezettségek 2.6 -366 -374 Átvezetési számlák 2.4 0 (837) Kötelezettségek összesen (366) (1 212) Nettó eszközök 993 (424) FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Lehívott tőke 2.7 7 539 4 239 Egyéb tartalékok 2.8 4 308 4 308 Előző évek áthozott gazdasági eredménye (8 970) (6 280) Éves gazdasági eredmény (1 884) (2 690) Nettó eszközök 993 (424)





A 9. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

(millió EUR) Megjegyzés 2009 2008 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 3.1 26 19 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK Működési kiadások 3.2 (1 880) (2 652) Igazgatási kiadások 3.3 (77) (57) A működési tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) (1 931) (2 690) Pénzügyi bevételek 3.4 47 0 A pénzügyi tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) 47 0 Éves gazdasági eredmény (1 884) (2 690)





A 9. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

(millió EUR) Az Alap tőkéje Le nem hívott források Lehívott tőke Eredménytartalék Egyéb tartalékok Összes nettó eszköz (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) 2007. december 31-I Egyenleg 11 699 10 460 1 239 –6 280 4 146 – 895 Hozzájárulások –3 000 3 000 3 000 Tőkenövekedés Átvezetés korábbi EFA-kból 162 162 Éves gazdasági eredmény –2 690 –2 690 2008. december 31-I Egyenleg 11 699 7 460 4 239 –8 970 4 308 – 424 Hozzájárulások –3 300 3 300 3 300 Tőkenövekedés Átvezetés korábbi EFA-kból Éves gazdasági eredmény –1 884 –1 884 2009. december 31-I Egyenleg 11 699 4 160 7 539 –10 854 4 308 993

1.4 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 10. EFA MÉRLEGE

(millió EUR) Megjegyzés 2009.12.31. 2008.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.1 67 21 FORGÓESZKÖZÖK: Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.2 239 42 Rövid lejáratú követelések 2.3 1 0 Pénz- és azzal egyenértékű eszközök 2.5 512 278 Eszközök összesen 819 340 RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: Rövid lejáratú kötelezettségek 2.6 (430) (240) Átvezetési számlák 2.4 (1 361) (22) Kötelezettségek összesen (1 791) (262) Nettó eszközök (971) 78 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Lehívott tőke 2.7 2 0 Egyéb tartalékok 2.8 97 97 Előző évek áthozott gazdasági eredménye (19) 0 Éves gazdasági eredmény (1 051) (19) Nettó eszközök (7) (971) 78





A 10. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

(millió EUR) Megjegyzés 2009 2008 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 3.1 2 0 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK Működési kiadások (a társfinanszírozást beleértve) 3.2 (1 042) (27) Igazgatási kiadások 3.3 (13) 0 A működési tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) (1 053) (27) Pénzügyi bevételek 3.4 2 9 A pénzügyi tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) 2 9 Éves gazdasági eredmény (1 051) (19)





A 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

(millió EUR) Az Alap tőkéje Le nem hívott források Lehívott tőke Eredménytartalék Egyéb tartalékok Összes nettó eszköz (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) 2007. december 31-i Egyenleg 21 152 21 152 0 0 0 0 Hozzájárulások Tőkenövekedés – általános hozzájárulások Tőkenövekedés – társfinanszírozási hozzájárulások 2 2 Átvezetés korábbi EFA-kból 97 97 A társfinanszírozási hozzájárulások felhasználása Az általános hozzájárulások felhasználása –19 –19 Éves gazdasági eredmény –19 –19 2008. december 31-i Egyenleg 21 154 21 154 0 –19 97 78 Hozzájárulások Tőkenövekedés – általános hozzájárulások Tőkenövekedés – társfinanszírozási hozzájárulások 68 66 2 2 Átvezetés korábbi EFA-kból A társfinanszírozási hozzájárulások felhasználása Az általános hozzájárulások felhasználása –1 051 –1 051 Éves gazdasági eredmény –1 051 –1 051 2009. december 31-i Egyenleg 21 222 21 221 2 –1 070 97 – 971

1.5 MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1. JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A PÉNZÜGYI SZABÁLYZAT

A pénzügyi kimutatások a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban készültek. A pénzügyi szabályzat 121. cikkének rendelkezéseivel összhangban a pénzügyi kimutatásokat az eredményelszámolás elvét tiszteletben tartva készítik.

Ezeket a pénzügyi kimutatásokat az EFA számviteli szabályainak és módszereinek megfelelően készítették el, amely szabályok és módszerek a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokon (IFRS) alapulnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB), illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési szabályok és számviteli módszerek az EFA-források azon részére vonatkozóan kerültek alkalmazásra, melynek pénzgazdálkodásáért az Európai Bizottság felelős.

Az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének a következő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes beszámolót a Számvevőszékhez ellenőrzésre. A Számvevőszék ezt követően június 15-ig megteszi észrevételeit a Bizottság előzetes beszámolójára vonatkozóan (125. cikk). Ezen észrevételek alapján a Bizottság július 31-ig elfogadja a végleges beszámolót, és megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. A beszámolót, valamint a Számvevőszéknek az EFA-források azon részét illető megbízhatósági nyilatkozatát, amelynek pénzgazdálkodásáért a Bizottság felelős, november 15-ig teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

1.2. SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és pénzforgalmáról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. Az EFA-hoz hasonló, közszektorbeli gazdálkodó egységek esetében a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal.

Ha a pénzügyi kimutatások megbízható és valósághű képet kívánnak nyújtani, akkor – azon felül, hogy lényeges adatokat tartalmaznak a gazdálkodó egység tevékenységének jellegére és hatókörére vonatkozóan, bemutatják finanszírozásának módját, és pontos információkat szolgáltatnak a működéséről – ezt olyan világos és érthető módon kell tenniük, amely lehetővé teszi az egyes pénzügyi évek összehasonlítását. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

Az EFA számviteli rendszere általános számvitelre és költségvetési számvitelre tagolódik. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a pénzforgalmi szemlélet alapján történik. Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások összeállítását, mivel az eredményszemléletű számviteli szabályoknak megfelelően tartalmazzák a költségvetési év valamennyi bevételét és kiadását, és úgy kerültek kialakításra, hogy december 31-vel mérleg formájában megállapítható legyen belőlük a pénzügyi helyzet.

A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 120. cikke rögzíti a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

— folyamatosság;

— óvatosság;

— a számviteli módszerek stabilitása;

— összehasonlíthatóság;

— lényegesség;

— bruttó elszámolás;

— a tartalom elsődlegessége a formával szemben;

— eredményelszámolás.

1.3. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.3.1. Funkcionális és beszámolókészítési pénznem

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, ami az EFA funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

1.3.2. Az átváltás pénzneme és alapja

A külföldi pénznemben lebonyolított műveleteket az adott művelet napján érvényes árfolyamon számítják át euróra. A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

A külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az alábbi, december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra.

Pénznem 31.12.2009 31.12.2008 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,4730 26,8750 DKK 7,4418 7,4506 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8881 0,9525 HUF 270,4200 266,7000 LVL 0,7093 0,7083 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1045 4,1535 RON 4,2363 4,0225 SEK 10,2520 10,8700 CHF 1,4836 1,4850 JPY 133,1600 126,1400 USD 1,4406 1,3917

1.3.3. Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan, becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket is, amelyeket a vezetőség a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentősebb becsült tételek a következők (a felsorolás nem kizárólagos): céltartalék, a fennálló követelések értékvesztése, passzív időbeli elhatárolások. A tényleges értékek eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

1.3.4. A számviteli rendszer változása és ennek hatásai

A 2008. évi EFA-beszámoló volt az utolsó, amelyet az OLAS készpénzalapú számviteli rendszerben készítettek el (az OLAS készpénzalapú mérlegeit úgy módosították, hogy az időbeli elhatárolás elvén alapuló számlákat kapjanak). 2009 februárjában az EFA valamennyi számviteli és pénzügyi adatát sikeresen átvezették az új ABAC/SAP számviteli rendszerbe. A számviteli rendszert az eredményalapú elszámolást teljes mértékben lehetővé tévő rendszerre (az Európai Unió költségvetésénél is használt rendszerre) való átállás érdekében változtatták meg.

Az új számviteli rendszer bevezetését és az EFA számviteli eljárásainak az Európai Unió számviteli eljárásaival való összehangolását követően számos változtatást hajtottak végre az éves beszámolóban. A 2008. évi mérlegben, gazdasági eredménykimutatásban és pénzforgalmi kimutatásban szereplő egyes összegeket a 2009. évi beszámoló követelményeinek megfelelően más kategóriába sorolták.

Az átállás a következő fő hatásokkal járt a pénzügyi kimutatásokra nézve:

— 2009-ben első alkalommal osztották fel az előfinanszírozást rövid és hosszú lejáratú előfinanszírozásra az éves beszámolóban. A 2008. évi mérlegben 268 millió EUR-t átsoroltak a rövidből a hosszú lejáratú finanszírozásba annak érdekében, hogy összehasonlítható számokat kapjanak.

— 6 millió EUR, többnyire felosztatlan készpénzbevételekből álló negatív forgóeszközt rövid lejáratú kötelezettséggé módosítottak a 2008. évi mérlegben, a 2009. évi beszámolási követelményeknek való megfelelés érdekében.

— A fennálló követelések értékvesztése miatt elszenvedett 4 millió EUR veszteséget a 2008. évi gazdasági eredménykimutatásban pénzügyi kiadásból működési kiadássá minősítették annak érdekében, hogy egyeztessék a 2008. évi beszámolót a 2009. évivel.

— Árfolyamnyereség és -veszteség: A régi, készpénzalapú számviteli rendszerben nem lehetett megállapítani és az egyéb működési eredményektől külön feltüntetni az árfolyam-átértékelés hatásait. Az új számviteli rendszer azonban lehetővé teszi az árfolyamváltozások megállapítását és feltüntetését. Ebből következően külön szerepel a 2009. évi árfolyamnyereség és -veszteség, és nem tüntetnek fel összehasonlító értékeket.

— 2009-ben az EFA pénzforgalmi kimutatásának összeállításánál az Európai Unió pénzforgalmi kimutatásának összeállításához használt módszert alkalmazták. Az összehasonlító egyenlegek feltüntetése a 2009. évi beszámoló követelményeinek megfelelően változott.

— A kimutatás részletesebben mutatja be a függő kötelezettségeket és egyéb kötelezettségvállalásokat.

— Az Európai Unió éves beszámolójában szereplő adatokkal való egyeztetés érdekében az éves beszámolóban összeegyeztették a költségvetési eredményt a gazdasági eredménnyel. Ez az összeegyeztetés az új ABAC/SAP számviteli rendszer segítségével vált lehetővé a 2009-es évre. Mivel a 2008-as egyedi számviteli tranzakciók adatait nem vitték át az új rendszerbe, nem tüntettünk fel összehasonlító adatokat.

A 8., 9. és 10. EFA 2008. évi összevont mérlegében szereplő adatok a következőképpen változtak:

(millió EUR) 2008. évi éves beszámoló Változás Új kategóriába sorolt (2008. december 31-én) Befektetett eszközök 0 268 268 Forgóeszközök 1 219 (262) 957 Rövid lejáratú kötelezettségek (702) (6) (709) Nettó eszközök 517 0 517

A 8., 9. és 10. EFA 2008. évi összevont gazdasági eredménykimutatásában szereplő adatok a következőképpen változtak:

(millió EUR) 2008. évi éves beszámoló Változás Új kategóriába sorolt (2008) A működési tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) (3 039) (4) (3 043) A pénzügyi tevékenységekből származó nyereség/(veszteség) 9 4 13 Éves gazdasági eredmény (3 030) 0 (3 030)

1.4. MÉRLEG

1.4.1 Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészlet vagy az előleg visszafizetésére, illetve felhasználására (arra a célra, amelyre azt biztosították) a megállapodásban meghatározott időszakban kerül sor. Ha a kedvezményezett nem jelent le támogatható kiadást, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott támogatható költségek és a visszatérített összegek.

Az év végén kinnlevő előfinanszírozási összegek értéke megfelel a kifizetett eredeti összeg(ek)nek, csökkentve a következőkkel: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek, valamint az értékcsökkenés.

Az előfinanszírozási összegek kamata a vonatkozó megállapodás értelmében beszedett nyereségnek számít. Az elhatárolt kamatból származó bevételek összegét a legmegbízhatóbb információ alapján év végén becslik meg.

1.4.2 Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a követelések eredeti feltételei szerint nem szedhető be valamennyi esedékes összeg. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, amely utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlevő, de egyedi leírással még nem érintett visszafizetési felszólítások esetében az értékük 20 %-át kitevő általános leírás megjelenítésére kerül sor.

1.4.3 Pénz- és azzal egyenértékű eszközök

A pénz- és azzal egyenértékű eszközök rövid lejáratú pénzügyi eszközök. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.4.4 Kötelezettségek

Az EFA kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatásbeszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és támogatható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatásbeszerzéssel kapcsolatos kötelezettségeket a számla beérkezésekor az eredeti összegen tüntetik fel, a kapcsolódó kiadásokat pedig az adott áru vagy szolgáltatás átvételekor vezetik be a számlára.

1.4.5 Céltartalék

Céltartalékot akkor képeznek, ha az EFA-nak múltbeli eseményből adódóan jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik fél felé; ebben az esetben nagyon valószínű, hogy a kötelezettség forráskiáramlást von maga után, amelynek összege megbízhatóan becsülhető. A céltartalék összege az adott kötelezettség rendezéséhez szükséges kiadás beszámolókészítéskor megbecsült összege.

1.4.6 Elhatárolt és halasztott bevételek és kiadások

Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme, hogy az ügyleteket abban a számviteli évben számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Ezt nevezik elhatárolásnak. Különösen az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett támogatható kiadásokra (elhatárolt kiadásokra) kell figyelmet fordítani. Néhány, az adott évben történt kifizetés viszont egy következő időszakhoz kapcsolódik (halasztott kiadás), így ezeket is azonosítani kell, és a következő időszak(ok)ban kell feltüntetni.

Az EFA számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes operatív és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EFA már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, az összeg elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

2009-től kezdődően az EFA esetében ugyanazokkal az eljárásokkal és eszközökkel számolják ki az elhatárolást, mint az Európai Unió beszámolója esetében.

1.5. GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.5.1 Bevételek

Az Európai Fejlesztési Alapnak nincsenek bevételei. A tagállami hozzájárulásokat tőkeként kezelik. A bevételek a kiadások visszafizettetéséből és kamatbevételből tevődnek össze.

Kiadások visszafizettetése

A korábban az EFA által a végső kedvezményezett vagy harmadik ország felé kifizetett kiadások visszafizettetésére okot adó műveletek kapcsán visszafizetési felszólításokat bocsátanak ki, illetve a következő kifizetés terhére elszámolt levonásokat állapítanak meg és vezetnek be a könyvekbe a következők szerint:

— Kiadások visszafizettetése: a kibocsátott visszafizetési felszólítás alapján követelés keletkezik, amelyet az adott évre vonatkozó gazdasági eredménykimutatásban bevételként rögzítenek; illetve

— Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeg a mérleg előfinanszírozási tételében kerül kimutatásra.

Kamatbevétel

A kamatbevételeket a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatbevételt a kereskedelmi bankokban tartott készpénzállomány és látra szóló betétek után és az EFA követeléseinek késedelmes befizetése után járó kamat képezi. A kamatbevételt a jóváíráskor tüntetik fel.

1.5.2 Kiadások

Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik.

A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az EFA-ra jellemző kiadások, az EFA kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak, és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (pénzügyi szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el a támogatható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült támogatható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Kamatkiadások

A kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatkiadások a kifizetett vagy kifizetendő kamatokból állnak, és felhalmozódáskor rögzítik őket.

1.6. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.6.1 Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés bevezetésére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

A függő követeléseket en egyes mérlegfordulónapkor értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok, illetve a szolgáltatáspotenciál beáramlására sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül.

A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek minősülnek. A garancia rendeződik, ha annak tárgya már nem áll fenn. Ez akkor kristályosodik ki, amikor a kezes általi fizetés lehívásának feltételei teljesülnek.

1.6.2 Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve ha csekély a gazdasági hasznot megtestesítő forrás vagy szolgáltatáspotenciál kiáramlásának valószínűsége.

A függő kötelezettségeket en egyes mérlegfordulónapkor értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlása. Ha valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, céltartalék képzésére kerül sor azon időszak pénzügyi kimutatásaiban, amelyben a valószínűség változása bekövetkezik.

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1 HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én (8) Hosszú lejáratú előfinanszírozás 129 67 196 268 Összesen 0 129 67 196 268

Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Esetenként a szerződések kifizetési ütemezése az előrehaladási jelentések alapján történő előlegfizetéseket tartalmaz. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják.

Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra.

FORGÓESZKÖZÖK

2.2 RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én (9) Rövid lejáratú előfinanszírozás (bruttó) 221 2 321 415 2 957 2 418 Az elszámolt előfinanszírozás becsült összege – 168 –1 814 – 176 –2 158 –1 768 Összesen 54 507 239 800 649

Az eredményelszámolás elvének megfelelően az EFA előlegfizetései az eszközök között jelennek meg. Az előfinanszírozás összege nem tartalmazza az előlegekhez kapcsolódó, teljesítetlen visszafizetési felszólításokat és az év végéig el nem számolt becsült összegeket.

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapnál rövidebb esedékességű, visszafizetendő és felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván, azaz a forgóeszközök között.

Az elszámolt előfinanszírozás becsült összege a támogatható költségek azon összegét jelenti, amely a becslés szerint felmerült az év végén fennálló előfinanszírozási összegek kedvezményezettjeinél, de amelyet még nem jelentettek. Ezen összegek kiadásként szerepelnek a beszámolási időszakra vonatkozó gazdasági eredménykimutatásban.

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Az előfinanszírozás biztosítására garanciákat hoznak létre, és ezeket akkor oldják fel, amikor az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésre került. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások.

2009. december 31-én az EFA által az előfinanszírozási összegekre kapott garanciák nominális értéke 684 millió EUR, tényleges értékük pedig 414 millió EUR volt.

2.3 RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Ügyfelekkel szembeni nettó követelések 6 8 14 17 Tagállamokkal szembeni követelések 4 4 0 Aktív időbeli elhatárolások 47 47 0 Összesen 6 59 1 66 17

Ügyfelekkel szembeni nettó követelések

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Ügyfelekkel szembeni követelések 7 13 20 23 Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása –1 –5 –6 –6 Összesen 6 8 0 14 17

Ide azon visszafizetési felszólítások tartoznak, amelyeket 2009. december 31-ével behajtandó, és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő, megállapított kintlévőségként könyveltek le. A visszafizetési felszólítások záróegyenlege a kibocsátott, de az év végéig ki nem egyenlített visszafizetési felszólítások értékét mutatja.

A számvitelért felelős tisztviselő megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírására képzendő céltartalék összegét, amelyek visszafizetése nem valószínű. A céltartalék alapját két változó képzi:

— a behajthatatlanság kockázatának az engedélyezésre jogosult tisztviselővel együtt kidolgozott értékelése

— a tartozás fennállásának időtartama, amely alapján a leírás tárgyát még nem képező, kiegyenlítetlen visszafizetési felszólítások után évente 20 %-os céltartalékot képeznek.

E kiigazítások nem jelentik az ezen összegek jövőbeni behajtásáról való lemondást.

Tagállamokkal szembeni követelések

A 9. EFA tagállamokkal szembeni 4 millió EUR-s követelése Portugáliával szemben áll fenn.

Aktív időbeli elhatárolások

Az aktív időbeli elhatárolások elsősorban a visszafizetési felszólítások után számolt késedelmi kamatból és az előfinanszírozási összegek után számolt kamatból állnak. Ez a megnevezés tartalmazza a bankszámlák után elhatárolt kamatjövedelmet is.

A teljesítetlen visszafizetési felszólításokban az időszak során bekövetkezett változásokat az alábbi táblázat részletezi.

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA 2009-BEN Összesen 2008-BAN Összesen Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év elején 4 19 0 23 21 Kibocsátott visszafizetési felszólítások 23 33 5 60 80 Lezárt visszafizetési felszólítások –20 –39 –5 –63 –77 Kifizetett –17 –28 –1 –45 –63 Olyan visszafizetési felszólítások, amelyekről lemondtak (ktgvetési rendelet 73. cikke) –1 –1 –3 Törölt –1 –1 –2 Kiegyenlített –3 –10 –4 –16 –10 Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év végén 7 13 0 20 23

2.4 ÁTVEZETÉSI SZÁMLÁK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én 6. EFA-tól/-hoz –2 065 – 214 –2 279 –2 279 7. EFA-tól/-hoz 2 279 2 279 2 279 8. EFA-tól/-hoz –3 076 303 –2 773 –2 925 9. EFA-tól/-hoz 3 076 –1 664 1 412 2 903 10. EFA-tól/-hoz – 303 1 664 1 361 22 Összesen 708 653 –1 361 0 0

Gazdaságossági szempontból az EFA egyetlen pénztárkészletével a 10. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként a különböző EFA-k közötti műveleteket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítik ki.

2009-ben az átvezetési számlákon a következő fő változások történtek: a 10. EFA kifizetéseket eszközölt a 8. és 9. EFA végrehajtásával kapcsolatban, illetve a 9. EFA keretében lehívott hozzájárulás következtében készpénz érkezett a 10. EFA-hoz.

2.5 PÉNZ- ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Bankszámlán lévő pénzeszközök 444 444 186 STABEX biztonsági számlák 65 65 88 Társfinanszírozási bankszámlák 11 2 13 15 Kongói Demokratikus Köztársaság speciális alap (10) 1 1 2 Összesen 0 11 512 523 291

Bankszámlán lévő pénzeszközök

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Elkülönített számlák – tagállami pénzintézetek 392 392 134 Folyószámlák – kereskedelmi bankok 48 48 32 Helyi kifizetőhelyek 3 3 20 Összesen 0 0 444 444 186

A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 153. cikkével összhangban a pénztár a 10. EFA mérlegében kerül bemutatásra. Az egyes bankszámlák jellegét a Pénzügyi kockázatkezelés című 6. fejezet ismerteti.

A készpénzegyenleg növekedésének elsődleges oka az, hogy a 2008 utolsó negyedévéhez viszonyítva 2009 utolsó negyedévére megállapított költségvetési összeghez képest kevesebbet költöttek.

A helyi kifizetőhelyek számláin az AKCS-államokban és a TOT-okban vezetett bankszámlákon nyilvántartott összegek szerepelnek, amelyeket a kedvezményezett országon belüli, helyi valutára szóló kifizetések végrehajtására használnak. A számlákat euróban vagy valamely uniós tagállam pénznemében vezetik. A kifizetések fokozottabb központosítása érdekében 2009 folyamán 67-ből 45 helyi kifizetőhely számláit szüntették meg.

STABEX biztonsági számlák

(millió EUR) Egyenleg 2008.12.31-én Kamat Kifizetések Egyenleg 2009.12.31-én Szudán 49 –13 36 Saint Lucia 15 15 Saint Vincent és Grenadine-szigetek 4 4 Zimbabwe 3 3 Elefántcsontpart 2 2 Malawi 1 1 Gambia 1 –1 0 Ruanda 6 –6 0 Egyéb ország 6 –3 3 Összesen 88 1 –24 65

A STABEX betűszó az Európai Unió által az AKCS-államok exportbevételeinek stabilizálása céljából működtetett kompenzációs finanszírozási rendszert jelöli. A rendszert a Loméi Egyezmény (1975) vezette be azzal a céllal, hogy ellensúlyozza a mezőgazdasági termékekből származó exportbevételek instabilitásából eredő káros hatásokat. A STABEX biztonsági számlák egyenlege a rendelkezésre álló STABEX-források teljes összegét mutatja, amelyet a jövőben átutalnak a kedvezményezett AKCS-államnak. Ezt az egyenleget a 10. EFA-hoz allokálják. A STABEX támogatási eszköz felszámolását követően 2009-ben hét STABEX biztonsági számlát szüntettek meg.

E forrásokon kívül más STABEX-pénzeszközök is a kedvezményezett AKCS-államok rendelkezésére állnak. Amint a Bizottság és a kedvezményezett (AKCS-) állam megállapodásra jut a STABEX-pénzeszközök felhasználási módjáról, a két fél transzferegyezményt ír alá. A (módosított) 4. Loméi Egyezmény (11) 211. cikkének rendelkezéseivel összhangban a forrásokat olyan, az AKCS-állam nevében nyitott kamatozó számlára utalják át, amely kettős ellenjegyzést igényel (az Európai Bizottságét és a kedvezményezett államét). A pénzeszközök addig a biztonsági számlán maradnak, amíg a kölcsönös kötelezettségvállalási egyezmény (kke) értelmében azokat át nem kell utalni egy projekt számára. A számlával kapcsolatos aláírási jogkör a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselőjénél marad annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat a szándékoknak megfelelően használják fel. A kettős ellenjegyzést igénylő számlán lévő pénzeszközök az AKCS-állam tulajdonában vannak, következésképpen nem jelennek meg eszközként az EFA beszámolójában. Az e számlákra történő átutalásokat STABEX-kifizetésként tartják nyilván.

Társfinanszírozási bankszámlák

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Társfinanszírozási bankszámlák 11 2 13 15 Összesen 0 11 2 13 15

Ezek a bankszámlák társfinanszírozási megállapodásokhoz kapcsolódnak. A társfinanszírozási pénzeszközök az érintett tagállamok tulajdonát képezik, ezért a kapcsolódó összeget kötelezettségként tartják nyilván. Ez az összeg tehát nincs hatással a nettó eszközökre.

Szomáliában még ig folyamatban van a 9. EFA keretében folyó olasz társfinanszírozás. Az ugyanehhez a társfinanszírozáshoz kapcsolódó tanzániai projekt egy bírósági jogvita kimenetelét várva szünetel.

A 10. EFA társfinanszírozási bankszámlái lezárásra váró, régi társfinanszírozási projektekhez kapcsolódnak. Ezeket a pénzeszközöket az engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítását követően visszaadják a tagállamoknak.

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.6 RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Folyó kötelezettségek 22 133 188 343 130 Elhatárolt költségek 43 233 10 286 345 Elhatárolt tőke-hozzájárulás 232 232 233 Összesen 65 366 430 860 709

Folyó kötelezettségek

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Beszállítók 22 122 175 320 110 A tagállamoknak társfinanszírozás következtében esedékes összegek 11 2 13 15 Egyéb kötelezettségek 10 10 5 Összesen 22 133 188 343 130

Beszállítók

A rövid lejáratú kötelezettségek közé az EFA által a támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a támogatható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelték.

A tagállamoknak társfinanszírozás következtében esedékes összegek

Lásd a Társfinanszírozási bankszámlák című 2.5. pontot.

Egyéb kötelezettségek

Az egyéb kötelezettségek többnyire allokálatlan készpénzbevételek és visszafizetett összegek.

Elhatárolt költségek

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Elhatárolt költségek 43 233 10 286 345 Összesen 43 233 10 286 345

Az év végén megvizsgálják az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett támogatható kiadásokat. Az elhatárolás kiszámítását követően a támogatható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik. Az elhatárolt költség előfinanszírozási összegből fedezett részét az elszámolt előfinanszírozás becsült összege megnevezés alatt tüntetik fel (lásd a 2.2. pontot).

Elhatárolt tőke-hozzájárulás

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Egyesült Királyság 228 228 222 Írország 3 3 3 Finnország 0 9 Összesen 0 0 232 232 233

Ez a megnevezés a tagállamok által korábban kifizetett hozzájárulásokat tartalmazza.

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.7 LEHÍVOTT TŐKE

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen Az alap tőkéje 12 840 11 699 21 152 45 691 Társfinanszírozási tőke 2 2 Lehívatlan tőke –7 460 –21 152 –28 612 Lehívatlan társfinanszírozási tőke –2 –2 Lehívott tőke 2008.12.31-én 12 840 4 239 0 17 079 Az alap tőkéje 12 840 11 699 21 152 45 691 Társfinanszírozási tőke 70 70 Lehívatlan tőke –4 160 –21 152 –25 312 Lehívatlan társfinanszírozási tőke –69 –69 Lehívott tőke 2009.12.31-én 12 840 7 539 2 20 381

Az alap tőkéje a tagállamok között létrejött egyes belső megállapodásokban (12) meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg.

A le nem hívott források a tagállamoktól még be nem érkezett eredeti hozzájárulást jelentik.

A lehívott tőke az eredeti hozzájárulások azon összegét jelenti, amelyet a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 16. cikkével összhangban a tagállamok kincstári számláira történő átutalásra lehívtak.

A 8. EFA tőkéjét lehívták és teljes egészében megkapták.

A 9. EFA eredeti allokációját, amely összesen 10 555 millió EUR-t tett ki, 2004-ben az EBB 105 millió EUR-s összeggel megemelte, a 2003/583/EK tanácsi határozat rendelkezéseivel összhangban. E pótlólagos allokáció a Kongói Demokratikus Köztársaságban végrehajtandó műveletek fedezésére irányul.

A 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése 1 000 millió EUR-s tartalékot irányzott elő, amelyet különböző tanácsi határozatokkal 2004 és 2007 között felszabadítottak (13). Az AKCS-EU vegyes tanács 2007. évi határozatát (14) követően a Bizottság úgy határozott, hogy az AKCS-n belüli együttműködés keretében további önkéntes hozzájárulásokat kér az afrikai békefenntartási mechanizmus támogatására, ami 39 millió EUR-val növelte a 9. EFA allokációját.

A 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodásnak megfelelően a 10. EFA 2008-ban 21 152 millió EUR tőke birtokában lépett hatályba. Ugyanebben az évben az eredeti allokációt megnövelte a 2 millió EUR összegű, Dániától Benin számára érkező társfinanszírozás.

Az alap tőkéje

(millió EUR) Hozzájárulások % 2008-ban lehívott 2008-ban beérkezett 2009-ben lehívott 2009-ben beérkezett Le nem hívott (9. EFA) Ausztria 2,65 78 78 87 87 111 Belgium 3,92 116 116 129 129 165 Dánia 2,14 64 64 71 71 90 Finnország 1,48 44 44 49 49 62 Franciaország 24,30 719 719 802 802 1 021 Németország 23,36 692 692 771 771 981 Görögország 1,25 37 37 41 41 53 Írország 0,62 19 19 20 20 26 Olaszország 12,54 371 365 414 414 487 Luxemburg 0,29 8 8 10 10 12 Hollandia 5,22 154 154 172 172 219 Portugália 0,97 29 29 32 28 41 Spanyolország 5,84 173 173 193 193 245 Svédország 2,73 80 80 90 90 115 Egyesült Királyság 12,69 376 376 419 419 533 EBB N.A. 40 46 Összesen 100,00 3 000 3 000 3 300 3 296 4 160

A táblázat – a társfinanszírozás összegét nem számítva – a 9. EFA-ra vonatkozóan a 15 résztvevő tagállamtól 2009-ben és 2008-ben lehívott rendes hozzájárulásokat mutatja be (a 27 résztvevős 10. EFA hozzájárulásait még nem hívták le).

Társfinanszírozási tőke

2009-ben a 10. EFA társfinanszírozási tőkéje 68 millió EUR-val összesen 70 millióra emelkedett. Hét új társfinanszírozási megállapodást kötöttek: Belgiummal 15 millió EUR értékben (12 millió EUR Mozambik, 2 millió EUR Benin (15) és 1 millió EUR a Közép-afrikai Köztársaságban fekvő Ndele számára (16)), Dániával 3 millió EUR értékben Benin számára (17), Hollandiával 3 millió EUR értékben Benin számára (18), Franciaországgal 39 millió EUR értékben Haiti számára és Svédországgal 8 millió EUR értékben Kongó számára (19).

2009-ben 2 millió EUR társfinanszírozási hozzájárulást hívtak le: 1 millió EUR-t Belgiumtól Ndele számára és 1 millió EUR-t Svédországtól Kongó számára.

2.8 EGYÉB TARTALÉKOK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én 6. EFA-tól/-hoz 94 490 584 584 7. EFA-tól/-hoz 533 1 135 1 668 1 668 8. EFA-tól/-hoz 2 762 17 2 779 2 779 9. EFA-tól/-hoz –2 762 80 –2 682 –2 682 10. EFA-tól/-hoz –17 –80 –97 –97 Összesen –2 153 4 308 97 2 252 2 252

A 10. EFA 2008-as hatálybalépése óta a korábbi EFA-kban szereplő valamennyi visszavont összeget a 10. EFA teljesítménytartalékába vezetnek át. Ez a tartalék csak a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén használható fel.

2009-ben nem csoportosítottak át tartalékot.

3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA 2009-ben Összesen 2008-ban Összesen Kiadások visszafizettetése: 14 9 24 23 Árfolyamnyereségek (20) 6 16 2 25 0 Összesen 20 26 2 49 23

Ez a megnevezés az EFA által kibocsátott visszafizetési felszólításokat, illetve a korábban kifizetett kiadások ellenőrzése és támogathatósági vizsgálata alapján visszafizetendőnek ítélt, a következő kifizetésekből levont és az EFA számviteli rendszerében könyvelt összegeket tartalmazza. Meg kell jegyezni, hogy a visszafizetett előfinanszírozási összegeket nem bevételként, hanem a mérleg „előfinanszírozás” megnevezésében tartják nyilván. 2009-ben 3 millió EUR értékű jogosulatlan kifizetést fizettettek vissza.

Árfolyamnyereségek

Az árfolyamnyereségek az eurótól eltérő valutában lebonyolított ennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint az éves beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek.

3.2 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA 2009-ben Összesen 2008-ban Összesen Működési kiadások – támogatási eszközök (a társfinanszírozást beleértve) 173 1 849 1 036 3 058 3 004 Árfolyamveszteségek (21) 7 30 6 44 0 A követelések értékvesztési leírása 1 1 4 Összesen 180 1 880 1 042 3 103 3 007

Működési kiadások – támogatási eszközök

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA 2009-ben Összesen 2008-ban Összesen Programozható támogatás 120 131 626 877 417 Makrogazdasági támogatás 93 93 344 Ágazati szakpolitika 8 1 131 1 139 1 387 AKCS-n belüli projektek 331 33 364 517 Kamattámogatások 0 2 Sürgősségi segély 124 340 464 188 Menekültek segélyezése 0 6 Kockázati tőkebefektetés 0 17 STABEX 23 23 25 Sysmin 3 3 5 Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok 40 40 19 Strukturális alkalmazkodás 0 0 Adósságenyhítés – Súlyosan eladósodott szegény országok és Világbank –5 –5 –1 Intézményi támogatás –6 37 31 36 Exportbevétel-kompenzáció 24 10 34 42 Kongói Demokratikus Köztársaság Alap –6 –6 2 Összesen 173 1 849 1 036 3 058 3 004

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt.

Árfolyamveszteségek

Az árfolyamveszteségek az eurótól eltérő valutában lebonyolított ennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint az éves beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

A nettó eredményt tekintve az évben 19 millió EUR nettó árfolyamveszteség keletkezett (a 44 millió EUR árfolyamveszteségből levonva a 25 millió árfolyamnyereséget). A nettó árfolyamveszteség többsége (15 millió EUR) az NGN (naira), a HTG (gourde), az SLL (leone) és a GHS (cedi) pénznemhez kapcsolódnak. Ezeket a veszteségeket részben kiegyensúlyozta a NAD (namíbiai dollár), SZL (lilangeni) és a ZMK (kwacha) pénznemeken keletkezett nettó 5 millió EUR nyereség.

A követelések értékvesztési leírása

Ez a megnevezés főként előfinanszírozási korrekciókat, valamint a követeléseken leírt összegeket/veszteségeket tartalmaz.

3.3 IGAZGATÁSI KIADÁSOK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA 2009-ben Összesen 2008-ban Összesen Igazgatási kiadások 77 13 90 58 Összesen 0 77 13 90 58

Ez a megnevezés a támogatási kiadásokat, azaz az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségeket tartalmazza. Ide tartoznak a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségei, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás stb. költségei.

Az igazgatási kiadások 2008-hoz képest 32 millió EUR-val történő növelése az EFA-szerződések végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadások növekedésével magyarázható.

3.4 PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA 2009-ben Összesen 2008-ban Összesen Kamatbevétel – európai bankok 1 1 11 Kamatbevétel – STABEX (22) 1 1 4 Visszafizetési felszólításokon realizált késedelmi kamatbevételek 1 0 Átvezetés a 10. EFA-ba 0 –2 Előfinanszírozási kamat 47 47 0 Összesen 1 47 2 49 13

Az a tény, hogy a 2009. évi kamatbevétel a készpénzállomány, illetve az európai bankoknál tartott és STABEX-számlák egyenlegének növekedése ellenére csökkent, elsősorban a kamatlábak jelentős csökkenésének tulajdonítható. Ezenkívül a kereskedelmi bankokban tartott számlák egyenlegei 2009 folyamán alacsonyabbak voltak a 2008-as szintnél.

Visszafizetési felszólításokon realizált késedelmi kamatbevételek

Ide tartoznak a visszafizetési felszólítások adósok általi késedelmes fizetése után realizált kamatok. Ezek a pénzek a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. és 6. cikke értelmében felhasználhatók projektfinanszírozásra.

Előfinanszírozási kamat

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik.

4. MEGJEGYZÉSEK A PÉNZFORGALMI KIMUTATÁSHOZ

4.1 A PÉNZFORGALMI KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A pénzforgalmi adatok szolgálnak az EFA pénz- és azzal egyenértékű eszközök teremtésére irányuló képessége, valamint e pénzáramok felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául.

A pénzforgalmi kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival.

A külföldi pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó pénzáramokat az EFA beszámolási pénznemében (euro) kell elszámolni, a külföldi pénznemben lévő összegre az eurónak és a külföldi pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

4.2 MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Az EFA pénzforgalmi kimutatása csak működési tevékenységekből származó pénzforgalmat tartalmaz, mivel az EFA-nak nincsenek befektetési és finanszírozási tevékenységei. A működési tevékenységek célkitűzése a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

4.3 PÉNZ- ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK

A pénzforgalmi kimutatásnál a 2008. évi pénz- és azzal egyenértékű eszközök részét képezi egy európai uniós folyószámla, amelyet a 2008. évi mérlegben a kötelezettségek között tüntetnek fel. 2009-ben, az EFA pénzgazdálkodásának leválását és az ABAC/SAP számviteli rendszerre való átállást követően e folyószámla már nem használatos.

5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

5.1 FÜGGŐ KÖVETELÉSEKRE KAPOTT GARANCIÁK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Teljesítési garanciák 32 241 14 287 290 Visszatartási biztosíték 16 169 1 186 186 Összesen 48 410 15 473 476

Teljesítési garanciák

Esetenként előírnak teljesítési garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

Visszatartási biztosíték

A visszatartási biztosíték csak kivitelezési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezettnek esedékes időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozó teljesítse kötelezettségeit. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. A szerződéskötő hatóság jóváhagyásával a vállalkozó az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási biztosítékot adhat. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel.

5.2 FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK – JOGVITA TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÖSSZEGEK

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Összesen 2008.12.31-én Jogvita tárgyát képező összegek 1 1 0 Összesen 0 1 0 1 0

E megnevezés az EFA-val szembeni jelenlegi kártérítési keresetekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Valamennyi függő kötelezettséget és kötelezettségvállalást – esedékessé válásukkor – az EFA finanszíroz az elkövetkező években. Az EFA-kat a tagállamok finanszírozzák.

5.3 EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

Költségvetési kötelezettségvállalások

(millió EUR) 8. EFA 9. EFA 10. EFA Összesen 2009.12.31-én Még kifizetetlen, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 417 3 390 2 113 5 920 A gazdasági eredménykimutatásban szereplő összegek –65 – 355 – 185 – 605 Összesen 352 3 034 1 928 5 314

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások azokat a nyitva álló kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyekre még nem történt kifizetés, illetve amelyeket nem vontak vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2009. december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 5 920 millió EUR-t tett ki. A finanszírozandó jövőbeli kötelezettségvállalásként szerepeltetett összeg megegyezik a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásnak a 2009. évi gazdasági eredménykimutatásban kiadásként feltüntetett, kapcsolódó összegekkel csökkentett értékével, és összesen 5 314 millió EUR-t tesz ki.

6. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk az Európai Bizottság által az Európai Fejlesztési Alap nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak.

6.1 KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

Az EFA pénztári műveleteire vonatkozó szabályokat és elveket a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló 215/2008/EK tanácsi rendelet és a belső megállapodás határozza meg.

A fenti rendelet eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

— Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy a jegybank által kijelölt pénzintézetnél – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad.

— Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más – kevéssé ismert pénznemekben – is folyósít kifizetéseket.

— A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

A Bizottság a 215/2008/EK tanácsi rendelet 44. cikke alapján az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket (lásd a 6.4. pontot).

A Bizottság pályázati eljárás útján választja ki azokat a kereskedelmi bankokat, amelyek a fent említett elkülönített számlákon kívüli számlákat vezetik az EFA számára.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belső ellenőrzési normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

6.2 PIACI KOCKÁZAT

6.2.1 Devizakockázat

Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb valutát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést. Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti a devizakockázat.

6.2.2 Kamatlábkockázat

Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatlábkockázata.

A különböző bankszámlákon tartott összegek után azonban kamat keletkezik. A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák.

A kereskedelmi bankszámlákon napi egyenleg alapján számolják a kamatot. Az ilyen számlaegyenleg utáni kamatszámítás változó – szerződésben megállapított pozitív vagy negatív különbözettel számolt – piaci kamaton történik. A legtöbb számla esetében a kamatszámítás az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik, és e kamat bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Más számlák esetében a kamatszámítás az EONIA-kamaton alapul. Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot számolnának.

6.3 HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

A 215/2008/EK tanácsi rendelettel összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik. E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik. Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik).

Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez. en számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre. Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony.

Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki.

en kereskedelmi bankot pályázati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet.

6.4 LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására. A tagállami hozzájárulás teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével.

Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak.

Annak érdekében, hogy ig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság kincstára és az illetékes kiadási részlegek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről. Ily módon biztosítják, hogy az egy adott időszakban végrehajtandó kifizetések összege ne haladja meg a rendelkezésre álló pénztári forrásokat.

Ezenfelül az EFA napi pénztári műveleteinél automatikus készpénzkezelő eszközök biztosítják, hogy valamennyi EFA-bankszámlán naponta elegendő készpénz álljon rendelkezésre.

7. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Nem azonosítottunk egy olyan kapcsolt félhez kapcsolódó tranzakciót sem, amelyet közzé kellene tenni.

8. A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló jóváhagyásának dátumáig az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan egyéb lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és ilyenről bejelentés sem érkezett. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik.

9. A GAZDASÁGI ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE

Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendelettel összhangban – a pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel kettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

(millió EUR) 2009 (23) ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY –3 094 BEVÉTELEK A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések –3 A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések 13 Előfinanszírozás nettó hatása 24 Nettó elhatárolt bevétel –75 KIADÁSOK A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások 228 Törölt kifizetések 12 Előfinanszírozás nettó hatása – 506 Nettó elhatárolt kiadás 331 A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE –3 069

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A költségvetési év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása a visszafizetett előfinanszírozási összegek elszámolása. Ennek a készpénzbevételnek nincs hatása a gazdasági eredményre.

A nettó elhatárolt bevétel elsősorban az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadásokat az összeegyeztetés céljából módosítani kell, mivel a gazdasági eredmény tartalmazza őket, de nem szerepelnek a költségvetési kiadások között.

A korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegek a tárgyévi költségvetési kiadások részét képezik. Az új ABAC/SAP számviteli rendszerre való 2009 eleji átállás miatt a 2008. évi és azt megelőző valamennyi kiadást kivételes módon 2008. december 31. előtt kifizették. Ez megmagyarázza, hogy miért nem szerepel a fenti összeegyeztetésben a korábbi években megállapított, de a tárgyévben kifizetett kiadások módosítása.

A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években a támogatható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan támogatható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni.

2. A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS

BEVEZETÉS

Korábbi EFA-k

Az átmeneti intézkedésekről szóló, 2000. július 27-i 1/2000 AKCS-EK tanácsi határozat előírja, hogy a korábbi EFA-k felosztatlan forrásainak egy részét a Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, az átmeneti intézkedések alapján előzetesen használják fel.

A 2001. március 16-i 410/2001 bizottsági határozat – amely az AKCS-országok indikatív programjainak javára történő kiutalásokat rögzíti az AKCS-EK partnerségi megállapodásnak megfelelően – előírja, hogy a korábbi EFA-k felosztatlan forrásait a szóban forgó EFA-k szabályainak és eljárásainak megfelelően legfeljebb 1 milliárd EUR összegig a végrehajtásra használják fel. Ez a 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvének hatálybalépése előtti időszakra vonatkozik.

A 2001. június 15-i 1033/2001 bizottsági határozat az AKCS-EK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyvének keretén belül rögzítette a regionális programok és az AKCS-n belüli együttműködés javára elosztott forrásokat.

A 2002. július 11-i 1252/2002 bizottsági határozat egyrészt a 6. és a 7. EFA általános tartalékainak igénybevételével 60 millió EUR-val megnövelte az AKCS-n belüli együttműködésre szánt keretet, másrészt tervbe vette e pótlólagos pénzeszközöknek a 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvének hatálybalépése előtti időszakban való felhasználását a kiindulási EFA esetében alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően.

Végül a 2002. december 23-i 3/2002 AKCS-EK minisztertanácsi határozat a 8. EFA felosztatlan forrásaiból (általános tartalék) 25 millió EUR-t az AKCS-EK partnerségi megállapodásban foglalt regionális együttműködéshez csoportosított át.

Mivel a 6. EFA 2006-ban, a 7. EFA pedig 2008-ban lezárult, az éves beszámoló ezen EFA-k esetében már nem tartalmaz végrehajtási táblázatot. Az átvitt egyenlegek végrehajtása azonban megtalálható a 9. EFA-ban.

Akárcsak az elmúlt években, a 2009. évi beszámoló átlátható módon történő bemutatásának biztosítása érdekében az alábbi táblázatok a 8. EFA-n belül elkülönítve szerepeltetik a loméi egyezményekben előírt programozás alapján, illetve a Cotonoui Megállapodásban előírt programozás alapján felhasznált forrásokat. Ez utóbbinál a számlavezetés és -bemutatás az országok vonatkozásában az AKCS-EK partnerségi megállapodás IV. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése alapján történt. Ez a cikk az AKCS-országok vonatkozásában a makrogazdasági támogatás, valamint a programok és projektek támogatásának fedezésére egy „A” keretről rendelkezik, az előre nem látott igények – mint például a sürgősségi segély, az adósságenyhítési kezdeményezések, az exportbevételek ingadozásából eredő hátrányos hatások mérséklését szolgáló támogatás – fedezésére pedig egy „B” keretet vezet be (24). A régiók vonatkozásában az adatok bemutatása az AKCS-EK partnerségi megállapodás 2. fejezetében (regionális indikatív programok és AKCS-n belüli együttműködés) foglaltaknak megfelelően a regionális programozás alapján történt.

Az AKCS-EK partnerségi megállapodás Ib. mellékletének (a 2008–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) 4. pontja alapján a 2007. december 31. és a 10. EFA hatálybalépése között fel nem használt egyenlegeket, valamint az alapokra vonatkozóan visszavont összegeket átcsoportosították a 9. EFA-ba annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós igazgatás cselekvőképességét, és hogy a 10. EFA hatálybalépéséig fedezzék a folyamatban lévő projektek folytatásához szükséges költségeket.

A 10. EFA 2008. július 1-jei hatálybalépése óta a fennmaradó egyenlegeket és az alapokra vonatkozóan visszavont összegeket átvezették a 10. EFA teljesítménytartalékába. Ez a tartalék csak a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén használható fel. 2009. december 31-én a tartalék összege 82 millió EUR, ami a következőkből áll:

— a korábbi EFA-k visszavont kötelezettségvállalásai: 77 millió EUR

— az OLAS-ból a Cris-ABAC-SAP számviteli rendszerre történő átállás miatti elszámolás (lásd a mellékleteket): 4 millió EUR

— az át nem vitt kötelezettségvállalásokra vonatkozóan 2010-ben kibocsátott visszafizetési felszólítások: 0 millió EUR

A korábbi EFA-k visszavont kötelezettségvállalásait – 96 millió EUR összegben – még át kell csoportosítani a teljesítménytartalékba.

10. EFA

Az Európai Közösség tagállamai, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok által Cotonouban 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodás 2003. április 1-jén lépett hatályba. A Cotonoui Megállapodást módosította az ugyanezen felek között 2005. június 25-én Luxemburgban aláírt megállapodás.

Az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek (TOT) társulásáról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2001. november 27-én elfogadott 2001/822/EK határozat 2001. december 2-án lépett hatályba. Ezt a határozatot 2007. március 19-én módosította a 2007/249/EK határozat.

A módosított Cotonoui Megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról szóló, az Európai Közösség tagállamai kormányainak képviselői által 2006. július 17-én elfogadott belső megállapodás 2008. július 1-jén lépett hatályba.

A Cotonoui Megállapodás alapján az AKCS-államoknak és TOT-oknak nyújtott közösségi támogatást a második időszakban (2008–2013) a 10. EFA-ból finanszírozzák, összesen 22 682 millió EUR értékben, amelyből:

— 21 966 millió EUR jut az AKCS-államoknak a módosított Cotonoui Megállapodás Ib. mellékletében foglalt többéves pénzügyi kerettel összhangban;

— 286 millió EUR-t a TOT-oknak tartanak fenn, a TOT-ok és az Európai Közösség társulásáról szóló, módosított tanácsi határozat IIAa. mellékletével összhangban;

— és 430 millió EUR jut a Bizottságnak a 10. EFA forrásai programozásával és végrehajtásával járó költségek finanszírozására, a belső megállapodás 6. cikkével összhangban.

A 10. EFA hatálybalépésének napján a fenti összegek kiegészültek a maradványösszegekkel, valamint a 9. EFA-t megelőző alapok keretében az elsődleges mezőgazdasági termékek exportjából származó bevételek stabilizálását biztosító rendszer (STABEX) visszavont kötelezettségvállalásaival. Ezeket az egyenlegeket és visszavont kötelezettségvállalásokat a módosított Cotonoui Megállapodással és a belső megállapodással összhangban használják fel és kezelik.

A 10. EFA AKCS-államokra és régiókra jutó allokációi (EUR-ban):

— 15 300 millió EUR a nemzeti indikatív programokra, ebből: — 13 500 millió EUR az „A” keretre, ebből 12 223 millió EUR-t nyitottak meg, amelyből 33 millió EUR-t a regionális allokációkhoz csoportosítottak át (MTR régió–PALOP); — 1 800 millió EUR a „B” keretre, ebből az eredeti allokáció 601 millió EUR, 1 199 millió EUR pedig az előre nem látható szükségletekre elkülönített tartalék (amit az éves FLEX és az ad hoc sebezhetőségi FLEX-mechanizmus, valamint az élelmiszerár-válság megoldásának finanszírozására használnak fel);

— 1 783 millió EUR a regionális indikatív programokra, valamennyi allokációt megnyitották;

— 2 700 millió EUR AKCS-n belüli allokáció, ebből 2 230 millió EUR-t nyitottak meg;

— 683 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programok időközi és záró felülvizsgálatát követő allokációkra szánt tartalék.

A 10. EFA keretében társfinanszírozás-átcsoportosítási megállapodásokat írtak alá a tagállamokkal; összesen 60 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot nyitottak meg, ez a kifizetési előirányzatoknál csak a 2 millió EUR beszedett összegnek felel meg. A nem EUR-ban vezetett társfinanszírozás esetében is aláírták az átcsoportosítási megállapodást, de az árfolyamveszteség elkerülése érdekében nem nyitottak előirányzatot (75 milliárd SEK, amely körülbelül 7 millió EUR-nak felel meg).

Az OLAS-ról a Cris-ABAC-SAP számviteli rendszerre való áttérés

2009 januárjában sikeresen áttértek az új számviteli rendszerre. Az allokációkat, globális kötelezettségvállalásokat, egyedi kötelezettségvállalásokat és a kifizetéseket érintő információk megegyeznek az OLAS-ban és az SAP-ben, kivéve az 1.1., a 2.3. és 3.1. mellékletben ismertetett eseteket.

Az eltérések az OLAS-ban rendkívüliként rögzített esetekhez kapcsolódnak, amelyeket az új rendszer nem fogad el: negatív számlák, és a kötelezettségvállalások összegét meghaladó fogyasztás vagy visszafizetés.

Az elhatározott, lekötött és kifizetett összegekre vonatkozó, mellékletként szereplő táblázatok nettó adatokat tartalmaznak.

2.1 ALLOKÁCIÓK

1.1.1. Táblázat

8. EFA

Az előirányzatok alakulása: 2008. december 31-én (az átállás után)

A HITELEK ME GOSZLÁSA ESZKÖZÖK SZERINT

(millió EUR) Eszköz Kezdeti előirányzat Halmozott forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2008. december 31-én Forrásnövekedés vagy forráscsökkenés (átállás miatt) 2008. december 31-i Előirányzatok (átállás után) AKCS Lomé Indikatív programok összesen 7 562 –2 347 0 5 215 Kamattámogatások 370 – 278 92 Sürgősségi segély 140 –4 136 Menekültek segélyezése 120 –10 110 Kockázati tőke 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 723 Sysmin 575 – 463 112 Strukturális alkalmazkodás 1 400 97 1 497 Súlyosan eladósodott szegény országok 0 1 060 1 060 Kamatbevétel felhasználása 0 37 37 Cotonou 0 „A” keret 0 430 430 „B” keret 0 255 255 AKCS Összesen 12 967 –2 232 0 10 735 TOT Indikatív programok összesen 115 –75 40 Kamattámogatások 9 –7 1 Sürgősségi segély 3 –3 0 Menekültek segélyezése 1 –1 0 Kockázati tőke 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 0 2 TOT Összesen 165 – 114 0 51 8. EFA Összesen 13 132 –2 346 0 10 786





1.1.2 Táblázat

9. EFA

Az előirányzatok alakulása: 2008. december 31-én (az átállás után)

A HITELEK MEGOSZLÁSA ESZKÖZÖK SZERINT

(millió EUR) Eszköz Kezdeti előirányzat Halmozott forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2008. december 31-én Forrásnövekedés vagy forráscsökkenés (átállás miatt) 2008. december 31-i Előirányzatok (átállás után) AKCS „A” keret 5 318 4 197 9 515 „B” keret 2 108 – 801 1 307 Nemzeti allokációs tartalék 1 224 –1 224 0 CDE, CTA és Közös Közgyűlés 164 12 176 Hosszú távú fejlesztési tartalék 258 – 258 0 Regionális allokációk 904 25 929 AKCS-n belül 300 2 945 3 245 Végrehajtási költségek 125 0 125 Kamatok és más bevételek 0 69 69 Igazgatási kiadások 0 46 46 Külön juttatás a Kongói Dem. Közt.-nak 0 108 108 Átvezetés a 6. EFA-ból – Lomé 0 24 1 24 Átvezetés a 7. EFA-ból – Lomé 0 737 737 A békefenntartási mechanizmushoz való önkéntes hozzájárulás 0 39 39 AKCS Összesen 10 401 5 918 1 16 320 TOT 0 0 „A” keret 0 250 250 „B” keret / A „C” tartalék felhasználása 0 7 7 Hosszú távú fejlesztési tartalék 144 – 144 0 Regionális allokációk 8 42 50 Technikai segítségnyújtási keret 2 0 2 Átvezetés a 6. EFA-ból – Lomé 0 0 0 0 Átvezetés a 7. EFA-ból – Lomé 0 4 4 TOT Összesen 154 158 0 312 98. EFA Összesen 10 555 6 077 1 16 633





1.1.3 Táblázat

10. EFA

Az előirányzatok alakulása: 2008. december 31-én (az átállás után)

A HITELEK MEGOSZLÁSA ESZKÖZÖK SZERINT

(millió EUR) Eszköz Kezdeti előirányzat Halmozott forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2008. december 31-én Forrásnövekedés vagy forráscsökkenés (átállás után) 2008. december 31-i Előirányzatok (átállás után) AKCS „A” keret 0 11 372 11 372 „A” keret tartalék 13 500 –11 372 2 128 „B” keret 0 737 737 „B” keret tartalék 1 800 – 737 1 063 Regionális allokációk 0 1 618 1 618 Regionális allokációs tartalék 1 783 –1 618 165 NIP/RIP tartalék 683 0 683 AKCS-n belül 0 2 325 2 325 AKCS-n belüli tartalék 2 700 –2 325 375 Igazgatási kiadások 430 0 430 Kamatok és más bevételek 0 28 28 Társfinanszírozás – „A” keret 0 2 2 Le nem hívható tartalék AKCS 0 76 4 81 AKCS Összesen 20 896 107 4 21 008 TOT „A” keret 0 0 0 „A” keret tartalék 195 0 195 „B” keret 0 0 0 „B” keret tartalék 15 0 15 Regionális allokációs tartalék 40 0 40 Tanulmányok/technikai segítségnyújtás TOT 6 0 6 Le nem hívható tartalék TOT 0 1 1 TOT Összesen 256 1 0 257 10. EFA Összesen 21 152 108 4 21 265





1.2 Táblázat

8. EFA

Az Előirányzatok Alakulása: 2009. december 31-én

A HITELEK MEGOSZLÁSA ESZKÖZÖK SZERINT

(millió EUR) Eszköz Kezdeti előirányzat Halmozott forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2008. december 31-én Forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2009-ben Jelenlegi előirányzat AKCS Lomé Indikatív programok összesen 7 562 –2 347 5 215 Kamattámogatások 370 – 278 92 Sürgősségi segély 140 –4 136 Menekültek segélyezése 120 –10 110 Kockázati tőke 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 1 723 Sysmin 575 – 463 112 Strukturális alkalmazkodás 1 400 97 1 497 Súlyosan eladósodott szegény országok 0 1 060 1 060 Kamatbevétel felhasználása 0 37 37 Cotonou „A” keret 0 430 430 „B” keret 0 255 255 AKCS Összesen 12 967 –2 232 1 10 736 TOT Indikatív programok összesen 115 –75 40 Kamattámogatások 9 –7 1 Sürgősségi segély 3 –3 0 Menekültek segélyezése 1 –1 0 Kockázati tőke 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 –0 0 2 Tot Összesen 165 – 114 0 51 8. EFA Összesen 13 132 –2 346 1 10 787





1.3 Táblázat

9. EFA

Az előirányzatok alakulása: 2009. december 31-én

A HITELEK MEGOSZLÁSA ESZKÖZÖK SZERINT

(millió EUR) Eszköz Kezdeti előirányzat Halmozott forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2008. december 31-én Forrásnövekedés vagy forráscsökkenés 2009-ben Jelenlegi előirányzatszint AKCS „A” keret 5 318 4 197 0 9 515 „B” keret 2 108 – 801 0 1 307 Nemzeti allokációs tartalék 1 224 –1 224 0 0 CDE, CTA és Közös Közgyűlés 164 12 0 176 Hosszú távú fejlesztési tartalék 258 – 258 0 0 Regionális allokációk 904 25 0 929 AKCS-n belül 300 2 945 0 3 245 Végrehajtási költségek 125 0 0 125 Kamatok és más bevételek 0 69 0 69 Igazgatási kiadások 0 46 46 Külön juttatás Kongói Dem. Közt.-nak 0 108 0 108 Átvezeté