HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2.7.2008 
SEC(2008) 2164  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A határokon átnyúló egészségügyi ellátá sra vonatkozó betegjogok érvényesítésér ől szóló 
irányelvjavaslat kísér ődokumentuma 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT összefoglalása 
{COM(2008) 414 végleges } 
{SEC(2008) 2163} 
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A hatásvizsgálat célja annak fe lmérése, hogy szükség van-e különböz ő közösségi 
intézkedésekre a határokon átnyúló egészs égügyi ellátás terüle tén, illetve azok 
milyen potenciális hatással járnak. Az egészségügyi szolgáltatásoknak a 
szolgáltatásokról szóló irányelvb ől való kizárása után a Bizottság e 
kezdeményezéssel az Európai Parlament és a Tanács azon kérésének kíván eleget tenni, hogy megvizsgálja, szüks éges-e külön javaslat el őterjesztése a határokon 
átnyúló egészségügyi el látás területén.  
A határokon átnyúló egészs égügyi ellátásnak különböz ő formái léteznek. A jelentés 
főleg a betegek határokon átnyúló mobilitá sával kapcsolatos kezdeményezésekkel 
foglalkozik. A betegek ugyan szívesebben veszik igénybe a lakóhelyükhöz és munkahelyükhöz a lehet ő legközelebb lév ő egészségügyi ellátást, azonban vannak 
olyan helyzetek, amikor a határokon átnyúló egészségügyi ellátás megfelel őbb lehet. 
Jelenleg korlátozott számú beteg részesül határokon átnyúló egészs égügyi ellátásban. 
A határokon átnyúló egészségügyi ellátá s mértéke azonban növekszik, és ez a 
növekedés valószín űleg a jöv őben is folytatódni fog A határokon átnyúló 
egészségügyi ellátás lehet ősége az egyes betegek számára óriási jelent őségű lehet, 
illetve az egészségügyi rendszereke nézve is jelent ős következményekkel járhat. 
Tovább ösztönözheti az innovációt, hozzájár ulhat a hatékonyabb tervezéshez és a 
források hatékonyabb felhasználásához, ille tve az ellátás általános színvonalának 
javításához. Néhány kihívással azonban szembe kell nézni. Bizonytalanság 
mutatkozik a más tagállamban igénybe ve tt egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó 
visszatérítési jogok általános alkalmazása körül. Az összes érintett szerepl ővel 
folytatott konzultációk eredménye szerint szintén bizonytalanság mutatkozik a biztonságos és hatékony határokon át nyúló egészségügyi ellátás szükséges 
kereteinek kialakítása tekintetében.  
2. A
Z ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ  
A Bizottság egy közlemény1 kiadásával az összes érintett szerepl őt felkérte az 
egészségügyi szolgáltatások terén történ ő közösségi fellépéssel kapcsolatos 
konzultációs folyamatban való részvételre.  A konzultáció célja a problémák világos 
megfogalmazása a határokon átnyúló egés zségügyi szolgáltatások terén és a 
célkitűzéseket és szakpolitikai lehet őségeket illet ő vélemények összegy űjtése. A 
konzultációhoz történt 280 hozzászólá st egy összefoglaló jelentésben2 gyűjtötték 
össze. Az egyéni hozzászólásokat a Bizottság honlapján tették közzé3. 
A hozzászólók összességében üdvözölték a Bizottság kezdeményezését az 
egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó közös ségi intézkedésekkel kapcsolatban. A 
nemzeti kormányok többsége és sok más érde kelt fél kifejezte azon kívánságát, hogy 
a Bizottság egészségügyi szolgáltatás okra vonatkozó bármely javaslata „Az EU 
                                                 
1 A Bizottság közleménye az egészségügyi szolgáltatáso kra irányuló közösségi in tézkedésekre vonatkozó 
konzultációról, SEC (2006) 1195/4, 2006. Szeptember 26. 
2 A Bizottság dokumentuma: Összefoglaló jelentés  „Az egészségügyi szol gáltatásokra vonatkozó 
közösségi intézkedésekr ől” szóló konzu ltáció keretében érkezett hozzászólásokról (2007). 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm. 
 
HU 3   HU egészségügyi rendszereinek közös értékeir ől és elveir ől szóló tanácsi 
következtetések” cím ű dokumentumon4 alapuljon. Sok hozzászóló (különösen a 
nemzeti kormányok, szakszervezetek és felhasználók) azt hangsúlyozta, hogy az egészségügyi rendszerekre hatást gyakorló  valamennyi közösségi intézkedésnek 
tiszteletben kell tart ania a szubszidiaritás elvét, különös tekinte ttel az Európai 
Közösséget létrehozó szerz ődés 152. cikkére; mások viszont úgy érveltek, hogy a 
szubszidiaritás elve nem akadályozhatja az EU alapvet ő szabadságainak 
érvényesülését.  
3. T
OVÁBBI KUTATÁSOK  
A Bizottság felkérte az Egészségügyi  Rendszerek és Politikák Európai 
Megfigyel őközpontját, hogy végezzen helyzetér tékelést a határokon átnyúló 
egészségügyi ellátás jelenleg i helyzetének és tendenci áinak áttekintése céljából5. A 
tanulmány nagyobb mérték ű betekintést nyújt az egés zségügyi szolgáltatásokhoz 
való hozzáférés, a hatá rokon átnyúló együttm űködés, az Európai Unióban az 
egészségügyi ellátás min ősége és biztonsága, valamit a betegjogokkal kapcsolatos 
előrelépések kérdéseibe. A juttatáscsomagok és tarifák terén az egyes tagállamok 
közötti különbségek szintén bemutatásra kerülnek. A tanulmány betekintést nyújt a 
határokon átnyúló egészségügyi szolgált atásoknak az egészségügyi rendszerek 
alapvető célkitűzéseire és m űködésére gyakorolt hatásáró l és áttekintést ad a 
határokon átnyúló egészségügyi ellátásr ól rendelkezésre álló adatokról. 
A Bizottság egy Eurobarometer-felmérést is  végzett az Európai Unióban a határokon 
átnyúló egészségügyi ellátásról, hogy t ovábbi információkat szerezzen a betegek 
határokon átnyúló mobilitá sának tényleges mértékér ől, a betegek orvosi kezelés 
igénybevétele céljából külföldre történ ő utazásra való ha jlandóságáról és az 
egészségügyi ellátás külföldön történ ő igénybevételének el őre látható el őnyeiről és 
nehézségeir ől6.  
4. S ZUBSZIDIARITÁS  
Az egészségügyi rendszerek az ország és a polgárok igényeinek leginkább megfelel ő 
módon történ ő szervezése els ődlegesen az egyes tagállamok felel őssége. Ugyanakkor 
előfordul, hogy az az egészségügyi ellátás, amelyre egy adott polgárnak szüksége 
van, egy másik tagáll amban jobban elérhet ő a földrajzi közelség, a speciális jelleg 
vagy az adott kezelésre való kapacitás saját tagállamban való hiánya miatt. A szubszidiaritás elvével összhangban a Közösség ezen a területen csak olyan 
mértékben és abban az esetben léphet fe l, ha a tagállamok nem tudják kielégít ően 
                                                
 
4 A Foglalkoztatási, szociálpolitikai, egészségügyi és fogyasztóvédelmi tanács 2733. ülése, Luxembourg, 
2006. június 1–2. 
5 Wismar M, Palm W, Figueras J, Ernst K and Van Ginneken E, Cross-Border Healthcare: Mapping and 
Analysing Health Systems Diversity, European Obse rvatory on Health System s and Policies (Határon 
átnyúló egészségügyi ellátás: az eg észségügyi rendszerek sokféleség ének feltérképezése és elemzése, 
Egészségügyi Rendszerek és Politikák Európai Megfigyel őközpontja), 2007 
6 Flash Eurobarometer Series #210, Cross-border health services in the EU (A határokon átnyúló 
egészségügyi szolgáltatások az EU-ban), az Európa i Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi 
Főigazgatósága (DG SANCO) felkérésére a Magyar Gallup Intézet által készített vizsgálati jelentés, 
2007. 
 
HU 4   HU megvalósítani a javasolt fellépés célkit űzéseit, és ezért azok a javasolt intézkedés 
terjedelménél és hatásánál fogva közö sségi szinten jobban megvalósíthatóak.  
A közösségi jogban elvben már léteznek el őírások az áruk, szolgáltatások és 
személyek, különösképpen pedig az egészs égügyi termékek, szolgáltatások és 
betegek határokon átnyúló mozgására. Kérd éseket vet fel és bizonytalanságot okoz 
azonban ezek gyakorlati értelmezése a polgárok és az összes többi  érintett szerepl ő 
számára egyaránt. Az Európai Bíróság a közösségi szabályokat eltér ően értelmezte a 
nemzeti kormányoktól. Amint azt azonban a konzultációk során számos tagállam hangsúlyozta, még a Bíróság értelmezésének  birtokában is nehézséget okoz az 
egyedi esetek általános értelmezése. A bizonytalanságok miatt a tagállamok számára 
kihívást jelent egészségügyi rendszereik megfelel ő kezelése. A közösségi szint ű 
együttműködés – mint például a másodlagos  jogalkotás – útján elérhet ő lenne a 
kívánt egyértelm űség, amelyet csupán tagállami szinten hozott intézkedésekkel nem 
lehet megvalósítani.  
Ezenkívül aggodalomra ad okot a határ okon átnyúló egészsé gügyi ellátás lehet ő 
legnagyobb biztonságának és hatékonyságán ak elérése is. A határokon átnyúló 
egészségügyi ellátásnak, amint az elnevezé se is mutatja, számos közösségi szint ű 
transznacionális vona tkozása van. Mind a betegek, mind a szakemberek számára 
lényeges különbséget jelent a hatás okon átnyúló egészségügyi ellátással 
kapcsolatban alkalmazandó szabályok irán ti viszonylagos bizalom , illetve a teljes 
biztonság. A határokon átnyúló egészsé gügyi ellátással kapcsolatos felel ősségre 
vonatkozó kérdések körüli jogi bizonyt alanság potenciálisan nagyon súlyos 
következményekkel járhat, ami nyomós ok arra, hogy ezen a területen intézkedéseket hozzanak. Amikor a polgárok határokon  átnyúló egészségügyi ellátásban 
részesülnek, fontos, hogy világos legyen, melyik ország miért felel ős. Jelenleg 
hiányzik ez az egyértelm űség. Az egyes tagállamok számára lehetetlen a másik 
érintett tagállammal való egyeztetés  nélkül meghatároz ni a saját felel ősségét. Ennek 
a kérdésnek a megoldásához  is közösségi szint ű megegyezés szükséges a 
felelősségekről. 
5. S
ZAKPOLITIKAI OPCIÓK  
A hatásvizsgálati jelentés öt lehet őséget mutat be a határokon átnyúló ellátás javítását 
célzó közösségi fellépésekre, a további intézkedések hiányá tól (a jelenlegi kiindulási 
helyzet fenntartása) a jogbiztonság és a jogi egyértelm űség, valamint a határokon 
átnyúló együttm űködés javításához szükséges részlete s jogi keretek kidolgozásának 
lehetőségéig. Ezeket a lehet őségeket a rendelkezésre álló adatok alapján és alapvet ő 
modellezési eszközök segítségével értéke lték. Az Egészségügyi Rendszerek és 
Politikák Európai Megfigyel őközpontja munkája és az Eurobarometer-felmérés 
eredménye értékes hozzájá rulást jelentett.  
Az első lehetőség szerint közösségi szint ű intézkedés nem történik. Ez a kiindulási 
helyzet az egyértelm ű helyzet megteremtésének teljes felel ősségét az egyes 
tagállamok szintjére he lyezné. A második lehet őség szerint a Bizottság 
iránymutatásokkal szolgálna a határokon átnyúl ó egészségügyi ellátás kérdéseiben, 
de nem javasolna kiegészít ő kötelező érvényű jogi intézkedéseket. A Bizottság egy 
közleményt adna ki a Bíróság ítélkezési gyakorlatáról és hatásának részletes 
értelmezésér ől. Ez ajánlásokat tartalmazna a megalapozott döntéseket lehet ővé tevő 
 
HU 5   HU tájékoztatásról, illetve el veket és javaslatokat a hatá rokon átnyúló ellátás min ősége és 
biztonsága garantálásáról. A Bizottság a második lehet őség szerint olyan 
mechanizmust hozna létre, amely segítségével a tagállamok megoszthatnák egymással az ötleteiket és legjobb gyakor lataikat a határokon átnyúló egészségügyi 
ellátással kapcsolatban, illetve támogatná az egés zségügyi szolgáltatásokkal 
kapcsolatos politika alakításához al apul szolgáló közös adatok gy űjtésére és mutatók 
kidolgozására irányuló tevékenységeket.  
A harmadik lehet őség – esetlegesen a második lehet őség szerinti „puha”" 
fellépésekkel kombinálva – az egészségügyi szolgáltatásokról szóló irányelv által 
létrehozná az egészségügyi sz olgáltatások általános jogi  keretét. Ez egyértelm ű 
helyzetet teremtene a más tagálla mokban igénybe vett egészségügyi 
szolgáltatásokkal kapcsolatos visszatér ítések kérdésében. Általánosan kötelez ővé 
tenné a tagállamok számára, hogy állampolgáraikat megfelel ően tájékoztassák a 
külföldön igénybe vehet ő egészségügyi ellátással kapcsolatos jogaikról.  
A harmadik lehet őség szerint két további lehet őség van (3A. és 3B.) a határokon 
átnyúló egészségügyi szolgáltat ásokhoz kapcsolódó kifizetés ekre való jogosultságok 
és előzetes engedélyeztetések körüli bizony talanság kezelésére. A 3A. lehet őség 
szerint a társadalombiztosítási rendszerek  összehangolásának jelenlegi keretei nem 
változnának. A létez ő struktúrák mellett az új irányelv egy, a szabad mozgás elvein 
alapuló és a Szerz ődésnek a Bíróság általi értelmezésére épít ő mechanizmust hozna 
létre. Ez lehet ővé tenné a betegek számára, hogy ugyanazon egészségügyi (mind 
kórházi, mind nem kórházi) ellátást külfö ldön vegyék igénybe, amelyben otthon 
részesülnének, és hogy olyan mérték ű visszatérítést kapjanak, amely megfelel az 
igénybe vett kezelés saját tagállamba n érvényes visszatérítése mértékének. A 
többletköltségekb ől adódó pénzügyi kocká zatot azonban a betegek viselnék. A 
kórházi kezelés el őzetes engedélyeztetése lehetség es maradna. A 3A. mechanizmus 
szerint egy tagállam bizonyí tékokkal lenne köteles szol gálni arra nézve, hogy a 
betegeknek az engedélyezési eljárás hiányából következ ő kiáramlása veszélyeztetné 
társadalombiztosítási rends zerének pénzügyi egyensúlyá t, az ellátási kapacitás 
fenntartását vagy az orvosi szak tudást az ország területén. 
A 3B. lehet őség a 3A. lehet ő
séghez hasonló megközelítés t jelent minden területen, 
kivéve a határokon átnyúló kór házi kezelésekkel kapcsola tos kifizetésekre való 
jogosultságok és el őzetes engedélyeztetés teki ntetében. Hasonlóan a 3A. 
lehetőséghez, az egészségügyi szolgáltatásokról szóló új irányelv a szabad mozgás 
elvén alapuló és a Bíróság határozata inak alapjául szolgáló elvekre épít ő alternatív 
mechanizmust vezetne be, azonban amíg a 3A. lehet őség szerint az irányelv a 
határokon átnyúló összes egés zségügyi ellátás pénzügyi as pektusaira vonatkozna, a 
3B. lehet őség szerint csak a határokon átnyúl ó nem kórházi el látás pénzügyi 
aspektusaira. 
A 4. lehet őség részletes európai szint ű jogszabályokat hozna létre. A Bizottság 
részletes keretrendszert ja vasolna a jogi intézkedések  harmonizálására az olyan 
kérdésekben, mint az adatgy űjtés, betegtájékoztatás, engedélyezési feltételek és 
engedélyeztetési eljárás, a min őségre és biztonságra vonatkozó szabványok, a 
betegek jogai és a kártérítés . Ez a lehet őség a szubszidiaritás elve miatt nehezen 
indokolható. 
 
HU 6   HU 6. A  KÖZÖSSÉGI FELLÉPÉS HATÁSA  
A hatásvizsgálatban ötfé le hatást elemeztek. El őször is a betegmobilitás 
eredményezte kezelés költség-haszon elemzését végezték el. Az 1. táblázat alapján világossá válik, hogy a külföldi egészségügyi ellátás igénybevétele lehet őségének 
bővítése a kezelési költségek növekedését eredményezi. Ezek a költségek azonban 
elhanyagolhatók a kezelésekb ől származó el őnyökhöz képest, amelyek a külföldi 
egészségügyi ellátás igénybevétele lehet őségének b ővítésével is gyarapodnak. A 
megfelelési költségeket is elemezték . A hatásvizsgálatból világosan kit űnik, hogy a 
nagyobb jogbiztonság megteremtésével pár huzamosan a megfelelési költségek 
csökkennek.  
A részletes jogi keret létrehozása (4. lehet őség) azonban kezdetben jelent ős 
költségnövekedést okoz az egyes egészség ügyi rendszereknek az új részletes 
szabályokhoz való igazítása miatt. A hatásv izsgálati jelentésben az egyes elemzett 
lehetőségek esetén felmerül ő adminisztratív költségek is szerepelnek. Minél nagyobb 
a jogbiztonság, annál jobban leszoríthatók az admini sztratív költségek. A határokon 
átnyúló ellátás lehet őségeivel kapcsolatos egyértelm űség növelése által egyre többen 
juthatnak hozzá egyre gyorsabban a szükséges kezelésekhez. Az érintett betegek számának növekedése nagyobb társadalmi el őnyökkel jár. 
 
HU 7   HU 7. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
1. táblázat  Az egyes lehet őségek pénzügyi hatása 
Az 1. lehet őség mellett a jelenleg i problémák továbbra  is fennállnak. A szabad 
mozgás elvének közvetlen alkalmazása révén a határokon átnyúló egészségügyi 
ellátással kapcsolatos visszatérítési jogok elvben már léteznek. Közösségi 
intézkedések hiányában azonban ezekkel a jogokkal nehéz a gyakorlatban is élni. A 
biztonságos és hatékony határokon  átnyúló egészségügyi ellátás 
minimumkövetelményeit el őíró egyértelm ű jogi keret hiányában a bizonytalanság 
továbbra is megmarad ezen a területen. Ráadásul a további intézkedések hiánya nem 
jelenti a határokon átnyúló eg észségügyi ellátással kapcsola tos költségek elkerülését. 
Inkább a jelenlegi tendenciák folytatódá sát jelenti, amellyel együtt járnak a 
bizonytalanságok kezelésével kapcsola tos költségek. A társadalmi egyenl őtlenségek 
fennmaradnak. A kevésbé kedvez ő anyagi helyzetben lev ők nem lesznek hajlandóak 
az egészségügyi ellátá s költségeit megel őlegezni, ha nem állnak rendelkezésre biztos 
jogi garanciák a visszatérítésre. 
A 2. lehet őség esetében mutatkoz ik némi javulás. A f ő tényező a biztonság, tekintve 
a betegeket érint ő potenciálisan katasztrofális következményeket a határokon átnyúló 
egészségügyi ellátásban felmerül ő problémák esetén, nem elegend ő, ha a betegek és 
a szakemberek csak iránymutatásokr a támaszkodhatnak a jogi egyértelm űség 
hiányában. A 3. lehet őség egyensúlyt teremt a közösségi és a tagállami szint ű 
intézkedések között. Eléri a határo kon átnyúló egészségügyi ellátás legf őbb kérdései 
tekintetében a megfelel ő egyértelm űség megteremtésének alapvet ő célját. 
Maximalizálja a határokon átnyúló egészségügyi ellátás el őnyeit, és a társadalmi 
egyenlőség biztosításáért is a lehet ő legtöbbet teszi. Ez a lehet őség világos helyzetet 
teremt a visszatérítéseket illet ően. Ezzel szemben, bár a 4. lehet őség még nagyobb 
biztonságot hozna létre, aránytal an költségvonzatokkal és olyan mérték ű 
változásokkal és harmonizációval jár, amely nincs arányban és összhangban a 
szubszidiaritás elvével. 
A 3. lehet őség szerint a f ő kérdés a határokon átnyúló kór házi ellátás szabályozása. 
Mivel a 3A. lehet őség a lehet ő legtöbb beteg számára határokon átnyúló 
egészségügyi ellátást kíván bizt osítani, ez az egyetlen lehet őség, ahol a betegek 
számára jelentkez ő hasznon nagyobb, mint a rendszer összköltségei. Nincs ok azt   1. lehetőség 2. lehetőség 3A. lehetőség 3B lehetőség 4. lehetőség 
Az ellátás költségei  1,6 millió EUR  2,2 millió EUR  30,4 millió EUR 3,1 millió EUR  30,4 millió EUR
Az ellátás haszna  98 millió EUR  135 millió EUR  585 millió EUR  195 millió EUR  585 millió EUR  
Megfelelési költségek  500 millió EUR  400 millió EUR  315 millió EUR  300 millió EUR  20 milliárd EU
R 
Adminisztratív költségek  100 millió EUR  80 millió EUR  60 millió EUR  60 millió EUR  60 millió EUR  
Társadalmi el őnyök további 195 000 
beteg részesül 
kezelésben  további 270 000 
beteg részesül 
kezelésben  további 780 000 
beteg részesül 
kezelésben  további 390 000 
beteg részesül 
kezelésben  további 780 000 
beteg részesül 
kezelésben  
 
HU 8   HU feltételezni, hogy az átf ogó tervezést és fenntarth atóságot a 3A. lehet őség 
végrehajtása hosszú távon megzavarná. Ezzel ellentétben mind a küld ő, mind a 
fogadó országok élvezik a nagyobb hatékonyságból és jobb min őségből fakadó 
előnyöket, a határokon átnyúló egészségügyi ellátá sban, illetve a hazai ellátásban is. 
A 3B. lehet őség alacsonyabb ellátási költs égekkel jár, de a lehet őséggel járó haszon 
is alacsonyabb, így nem egyértelm ű a nettó haszon a költsége khez viszonyítva. Ezért 
az előnyben részesített lehet őség a 3. lehet őség 3A. verziója. 
A 4. lehet őség potenciálisan pozitív eredménn yel járhat. A harmonizáció miatt a 
végrehajtási szakaszban felmerül ő további adminisztratív terhek azonban jelent ősek. 
Ez a lehet őség veszélyeztetné a szubszidiarit ás elvét. A tagállamokban eltér ő 
egészségügyi ellátá si rendszerek m űködnek, különböz ő háttérrel. Ez a sokféleség a 4. 
lehetőség megközelítése szerinti részletes „felülr ől jövő” közösségi intézkedést 
megvalósíthatatlanná és több teki ntetben eredménytelenné teszi.