P6_TA(2006)0028
Európai szomszédsági politika
Az Európai Parlament állásfoglalása az európai szomszédsági politikáról (2004/2166(INI))
Az Európai Parlament ,
– tekintettel a még nem hatályos és még nem elfogadott európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerz ő-
désnek az Uniót és közvetlen környezetét érint őI-57. cikkére,
– tekintettel a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június
21-i 1260/1999/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális
Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletreirányuló bizottsági javaslatra (COM(2004)0492),
– tekintettel a Bizottság Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett „Szélesebb Európa – szomszédság: új
keret az EU keleti és déli szomszédaival fenntartott kapcsolatokhoz” cím űközleményére
(COM(2003)0104), az európai szomszédsági politikával kapcsolatos stratégiai dokumentumára(COM(2004)0373), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz kiépítésére tett javaslatára
(COM(2004)0628), az els őeurópai szomszédsági politika cselekvési tervekr ől tett jelentésére
(COM(2004)0795) és az Ukrajna, Moldávia, Izrael, Jordánia, Marokkó, a Palesztin Terület és Tunéziaszámára kidolgozott cselekvési tervekre,
– tekintettel az EU–Ukrajna együttm űködési tanács által 2005. február 21-én jóváhagyott, 10 pontos
Ferrero-Waldner/Solana Ukrajna cselekvési tervre,
– tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én jóváhagyott európai biztonsági stratégiára
(Biztonságos Európa egy jobb világban),
– tekintettel az Európai Tanács 2003. október 16-án és 17-én, Brüsszelben tartott ülésén elfogadott
2004–2006 közötti második északi dimenzió cselekvési tervre,
– tekintettel az északi dimenzióról elfogadott 2003. november 20-i (
2) és 2005. november 16-i (3) állás-
foglalásaira,
– tekintettel az északi dimenzió tárgyában 2005. november 21-én Brüsszelben megtartott IV. miniszteri
találkozó következtetéseire,
– tekintettel a megújult barcelonai folyamatról szóló 2005. október 27-i állásfoglalására (4),
– tekintettel az EU földközi-tengeri és közel-keleti stratégiai partnerségére, melyet az Európai Tanács 2004.
június 18-án jóváhagyott,
– tekintettel a Bizottság által a Tanács és az Európai Parlament részére eljuttatott „Az EU emberi jogokkal
és a demokratizálódással kapcsolatos, a mediterrán partnerekkel együttes fellépésének meger ősítése” cím ű
közleményre (COM(2003)0294),2006.11.24. C 287 E/312 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
(1) HL L 161., 1999.6.26., 1. o., A legutóbb a 173/2005/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 29., 2005.2.2., 3. o.).
(2) HL C 87. E, 2004.4.7., 515. o.
(3) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0430.
(4) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0412.
– tekintettel a 2005. március 15-i állásfoglalásra gazdasági, pénzügyi és társadalmi kérdésekr ől, illetve az
oktatásról, amelyet az els őeuro-mediterrán parlamenti gy űlés fogadott el Kairóban,
– tekintettel az Egyesült Nemzetek fejlesztési programja (UNDP) által 2005. április 5-én megjelentetett
2004-es, az emberi fejl ődésr ől szóló arab jelentésre (A szabadság felé az arab világban),
– tekintettel az Európai Parlament delegációjának a 2005. január 7-10 között a Palesztin Nemzeti Hatóság
területén tartott választások megfigyelésér ől tett jelentésére,
– tekintettel az ukrán választások eredményér ől szóló 2005. január 13-i állásfoglalására (1), a Moldáv
Köztársaságban tartott parlamenti választásokról szóló 2005. február 24-i állásfoglalására (2) és a libanoni
helyzetr ől szóló 2005. március 10-i állásfoglalására (3),
– tekintettel a „Szélesebb Európa – szomszédság: új keret az EU keleti és déli szomszédaival fenntartott
kapcsolatokhoz” (4) cím ű2003. november 20-i állásfoglalására,
– tekintettel „az Európai Unió és az arab Maghreb unió közötti kapcsolat: kiváltságos partnerség”-r ől szóló
2002. június 11-i állásfoglalására (5),
– tekintettel a 2004. évi „Éves jelentés az emberi jogokról a világban” cím űjelentésr ől elfogadott 2005.
április 28-i állásfoglalására (6),
– tekintettel a b ővülőEU szomszédos országairól és szomszédos régióiról szóló korábbi állásfoglalásaira,
– tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
– tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0399/2005),
A. mivel az Európai Unió 2004. május 1-i b ővítését követ ően az EU küls őhatárai megváltoztak és újabb
tagországok csatlakoztak,
B. mivel a kib ővített EU-nak nem érdeke, hogy felosztott küls őhatárokkal húzzon új válaszvonalakat,
ezért kell követni a keleti és déli szomszédokkal folytatott kapcsolatokra kidolgozott stratégiát, hogyezen országok segítségével elérhet őlegyen és kiépítésre kerüljön a békén, a stabilitáson, a biztonságon,
az emberi jogok védelmén, a demokrácián, a jogállamiságon és a jóléten alapuló közös térség,
C. mivel az EU érdeke hozzájárulni szomszédai demokratikus fejl ődéséhez, és mivel az európai szomszéd-
sági politika fejl ődése jelent ős mértékben a szomszédos országok és népeik arra irányuló hajlandósá-
gától függ, hogy elfogadják ugyanazokat az értékeket, amelyeken az Európai Unió alapszik,
D. mivel az európai szomszédsági politikának törekednie kell arra, hogy a partnerországok számára kivált-
ságos kapcsolatokat biztosítson, hogy ezáltal aktívan érdekeltté válhassanak az EU politikáiban,2006.11.24. C 287 E/313 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
(1) HL C 247. E, 2005.10.6., 155. o.
(2) HL C 304., E, 2005.12.1., 398. o.
(3) HL C 320., E, 2005.12.15., 25. o.
(4) HL C 87., E , 2004.4.7., 506. o.
(5) HL C 261. E , 2003.10.30., 142. o.
(6) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0150.
E. mivel az európai szomszédsági politika magában foglalja azon európai országokat, melyeknek a
fennálló szerz ődések értelmében elvileg jogukban áll európai uniós tagsághoz folyamodni, és azon
országokat egyaránt, melyek bár régóta szomszédai és szoros partnerei az Európai Uniónak, viszontnem lehetnek az Európai Unió tagjai, és mivel ez a tény semmilyen módon nem érinti az európaiországok jogát arra, hogy az EU-hoz való csatlakozási kérelmet adjanak be,
F. mivel a lehetséges tagság kérdését ől függetlenül az összes szomszédos országnak egyforma esélye van
az EU-val kialakított kapcsolatra, melyek nemcsak közös érdekeken, hanem közös értékeken is ala-
pulnak, saját ambícióik szerint,
G. mivel az Európai Uniónak van néhány periférikus régiója – az Atlanti-óceánban elhelyezked őszigetek
formájában –, melyek azonban az európai kontinenshez kapcsolódnak, ami speciális problémákat vetfel az EU szomszédsági politikájában, mivel e szigetek szomszédságában vannak az EU-hoz nemtartozó szigetek, melyekhez közös történelmi kapcsolatokkal köt ődnek,
H. mivel a koppenhágai kritériumokba az Európai Unió felvételi képessége is beletartozik,
I. mivel a grúz „rózsás forradalom” és az ukrán „narancsos forradalom” kimutatták ezen országok
népeinek azon akaratát, hogy részt vegyenek Európa alakításában az Európa számára Alkotmányt létre-hozó szerz ődésben lefektetett közös értékek alapján,
J. mivel az Uniónak minden er őfeszítést meg kell tennie annak érdekében, hogy Fehéroroszország vissza-
térjen a demokratikus közösségbe és az ország az EU stabil és virágzó partnerévé váljon,
K. mivel az EU nem használta fel teljes mértékben az Oroszországgal fennálló stratégiai partnerségét a
Dnyeszteren túli területi konfliktus rendezése érdekében, amely a moldovai mély gazdasági válság egyik
főoka,
L. mivel az Európai Unió érdeke az európai kontinens és annak közvetlen szomszédságának békés fejl ő-
dése és ezért az Európai Uniónak hozzá kell járulnia a Dnyeszteren túli terület, Dél-Oszétia, Abházia,Hegyi-Karabah, valamint Csecsenföld területein zajló konfliktusok rendezéséhez, amelyekhez elengedhe-
tetlenül szükséges Oroszország és Ukrajna szoros együttm űködése, illetve a közel-keleti és a nyugat-
szaharai konfliktusok megoldásához,
M. mivel libanoni szabadság-mozgalom és a szabad palesztin választások mozgatórugói szintén a
szabadság és demokrácia eszméi voltak,
N. hangsúlyozva olyan intézményeknek, mint az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttm űködési
Szervezet (EBESZ) és az ENSZ– els ősorban az EU kapacitásait és eszközeit kiegészít őkapacitásainak és
eszközeiknek köszönhet ően betöltött – alapvet őpozitív szerepét Európa számos régiójában zajló poli-
tikai és katonai válságok megel őzésében, kezelésében és megoldásában,
O. Mivel a GUAM (Grúzia, Ukrajna, Azerbajdzsán és Moldova) keretén belül együttm űködőországok veze-
tőinek 2005. április 22-i kisinyovi csúcstalálkozóján egyértelm űen kinyilvánították törekvésüket, hogy
elmélyítsék együttm űködésüket az EU-val,
P. mivel az Európai Unió a szomszédos Oroszországgal 2003. május 31-én határozott az európai szom-
szédsági politikával azonos értékeken alapuló stratégiai partnerség további er ősítésér ől és négy közös
térség létrehozásáról, amelynek most konkrét eredményekhez kell vezetnie,2006.11.24. C 287 E/314 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
Az európai szomszédsági megállapodások felé
1. kijelenti, hogy az EU szomszédaival fenntartott kiváltságos viszony céljai alapvet őelőfeltételként
magukban foglalják a közös értékekhez való aktív és konkrét elkötelezettséget a jogállamiság, a helyeskormányzás, az emberi jogok és az alapvet őszabadságok, a demokrácia, valamint az átlátható szociális
piacgazdaság és a fenntartható fejl ődés elveinek terén;
2. hangsúlyozza célját, mely szerint nem elégszik meg a jelenlegi állapottal, hanem elkötelezi az Európai
Uniót a szomszédos országok népeinek a teljes politikai szabadság, a demokrácia és igazságosság, valamint
gazdasági és társadalmi fejl ődés elérése érdekében tett törekvéseinek minden rendelkezésre álló diplomáciai,
pénzügyi és politikai eszköz felhasználásával történ őtámogatása mellett;
3. támogatja az EU-nak a szerz ődéseken alapuló és az Európai Tanács által hozott döntéssel összhangban
történ őbővítését; hangsúlyozza hogy a b ővítési folyamatot egy ambiciózus, elkülönül őés szilárd szom-
szédsági politikának kell kísérnie alternatívaként az olyan Európai országok számára, amelyek jelenleg nem
tagjai az Uniónak, és amelyek még nem tudnak, illetve nem akarnak csatlakozni az EU-hoz, de ennek
ellenére az Európai Unió értékrendjéhez igazodnak, illetve szándékukban áll európai projektekben résztvenni;
4. hangsúlyozza, hogy a Nizzai Szerz ődés nem képez elfogadható alapot további új tagállamok csatlako-
zásáról szóló döntésekhez, és ragaszkodik ahhoz, hogy a szükséges reformokat léptessék hatályba az alkot-mányozási folyamat keretében;
5. hangsúlyozza, hogy az európai szomszédsági politikát az egyes érintett országok szükségleteihez kell
igazítani, és az nem lehet egy „mindenkire egyaránt alkalmazandó” politika;
6. hangsúlyozza hatékony monitoring mechanizmus létrehozásának szükségességét valamint hogy
szükség van a támogatások felfüggesztésére, s őt az olyan országokkal fennálló megállapodások felmondá-
sára is, amelyek megsértik az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartásának nemzetközi és azeurópai normáit, és felhívja a Bizottságot, hogy folytasson ezen szomszédos államokban a demokratikuserők támogatására irányuló er őteljes politikát, különösen a független médiához és tájékoztatáshoz való
hozzáférés biztosítása által;
7. felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az európai szomszédsági politika célját és egyértelm űprio-
ritásait, ezáltal megállapítva az elért eredmények értékelésének kritériumait, és üdvözli az ötletet, melyszerint az európai szomszédsági politikai folyamat végén szomszédsági megállapodást köthet azokkal azországokkal, amelyek nem nyújtanak be EU tagsági kérelmet, de az Európai Unió jogrendjéhez közelebbkerültek; kéri a Bizottságot, hogy javasoljon és fejlesszen ki speciális politikákat, terjessze ki a szomszédsági
politikát – ahol megvalósítható – olyan atlanti szigetországokra, melyek az európai kontinenssel határos
európai uniós legküls őrégiókkal szomszédosak, valamint ahol a földrajzi közelség, a kulturális és törté-
nelmi viszony és a kölcsönös biztonság sajátos kérdései lényegesek lehetnek;
8. fontosnak tartja, hogy egy ilyen szomszédsági szerz ődés bátoríthatja a bels őpiachoz való teljes hozzá-
férés felé történ őfokozatos el őrehaladást és a közös kül- és biztonságpolitikában való részvételt, amelynek
megfelel őpénzügyi és technikai támogatást tesz szükségessé az EU részér ől, ugyanígy szükségesnek tartja
az igazságügyi és belügyi szoros együttm űködés lehet ővé tételét, melyet a cselekvési tervekben is le kell
fektetni azzal a céllal, hogy szoros együttm űködés jöjjön létre az emberi jogok védelme, a drog-, fegyver-
és emberkereskedelem, a terrorizmus, illetve a szervezett b űnözés elleni küzdelem, valamint a menekültügyi
és vízumpolitika és a bevándorlás terén;
9. felhívja a Tanácsot, hogy er ősítse meg a párbeszédet az egyes ESZP-partnerországokkal, szükség esetén
felszólítva az olyan kölcsönös érdek űés az EU szempontjából fontos területeken való részvételre, mint a
KKBP, valamint szavazati joggal nem rendelkez őképvisel őket meghívva a Tanács munkacsoportjaiban zajló
megbeszélésekre az érintett területeken, mint például a terrorizmus elleni küzdelem (COTER), a nemzetközi
fejlesztési együttm ű
ködés (CODEV), az emberi jogok (COHOM), a nemzetközi szervezetek (CONUN) stb.;2006.11.24. C 287 E/315 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
10. úgy véli, hogy az egyes szomszédos országok és az EU közötti határ közös igazgatásának az európai
szomszédsági megállapodás alapvet őelemének kell lennie egyrészr ől a határok biztonságának biztosítása,
másrészr ől a határokon átnyúló együttm űködés fejlesztése;
11. szükségesnek és els őlépésként már most végrehajthatónak tartja a partnerországok részvételének
lehet ővé tételét a kulturális, képzési, ifjúsági, informatikai társadalmi, környezetvédelmi, kutatási és tudomá-
nyos közösségi programokban;
12. dönt őjelent őségűnek tartja, hogy az európai szomszédsági politika jelentékenyen járuljon hozzá a
nők jogainak és a gazdasági és szociális jogoknak az el őmozdításához; e tekintetben felhívja a Bizottságot,
hogy prioritást élvez őkérdésként kezelje a n őkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés
minden formájának kiküszöbölésér ől szóló egyezménnyel (CEDAW) kapcsolatban egyes országok által
kifejezett fenntartások visszavonását, és a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetköziegyezségokmány teljes végrehajtását (ICESCR);
13. felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az ESZP-t ne csak a politikai párbeszéd és az együtt-
működés meger ősítésére használják, hanem a partnerországokat érint őcselekvési tervek gyakorlati megva-
lósítására is, melyek a megkülönböztetés elvén alapulnak az egyes országok alkalmassága és min ősítése
szerint, az olyan közösségi programokban és ügynökségekben való részvétel megnyitása érdekében, mint
például az Európai Környezetvédelemi Ügynökség, az Európai Űrügynökség, az Eurojust és az „Intelligens
energia - Európa” közösségi program az új energiaforrásokért, valamint lehet ővé téve pályázat benyújtását
az olyan fejlesztési és segélyezési együttm űködési EU-programokra, illetve ügynökségekhez, mint a TACIS,
a PHARE és az ECHO;
14. fontosnak tartja a parlamenti látogatások programjának kiterjesztését annak lehet ővé tétele érde-
kében, hogy a szomszédos országok népei megismerkedhessenek az Európai Parlament demokratikus
kultúrájával;
15. hasznosnak tartja egy különleges európai alap létrehozását a szomszédos országok parlamentáris
demokráciájának el őmozdítására irányuló kezdeményezések hatékony és rugalmas támogatása céljából;
16. fontosnak tartja, hogy a cselekvési programokban megfogalmazásra kerüljenek az egyes országok
különbségei, a kapcsolatok jelenlegi állása, a reformok bevezetésében tett el őrelépések, és az adott szom-
szédos országnak az egyeztetett kötelezettségek felvállalására tett hajlandóságára figyelemmel; újólagmeger ősíti, hogy ennek a különbségtételnek átlátható és objektív kritériumokon kell alapulnia;
17. úgy véli, hogy az ilyen cselekvési terveknek eszközként kell szolgálnia a csatlakozásra alkalmas
országok számára a potenciális EU tagság, a többi résztvev őország számára pedig eszközül az egyre szoro-
sabb partnerségi viszony céljának elérése felé;
18. támogatja a szomszédsági politikában érintett valamennyi országgal cselekvési tervek kidolgozását és
ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése központi prioritásnakmin ősüljön valamennyi nemzeti cselekvési tervben; ebben a tekintetben hangsúlyozza az emberi jogokkal
foglalkozó albizottságok valamennyi szomszédos országgal történ őfelállításának fontosságát, amelyeknek
előkell segítenie a cselekvési tervek megvalósításának értékelését; úgy véli, hogy ezeknek az albizottsá-
goknak évente legalább egyszer ülést kell tartaniuk, illetve hogy valamennyi politikai szinten rendszeresen
ellen őrzésre van szükség; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teljes mértékben vonják be a Parla-
mentet ebbe az értékelési folyamatba és ezért azon a véleményen van, hogy a Parlamentnek képvisel ővel
kell rendelkeznie az albizottságokban;
19. ajánlja a Bizottság számára, hogy évi rendszerességgel közöljön világosan meghatározott kritériumok
és szabványok szerinti monitoring jelentést az európai szomszédsági politika egyes országokban elért ered-
ményeir ől, melyek alapként szolgálhatnak az európai szomszédsági egyezmény felé vezet őúton tett további
lépésekhez; elvárja, hogy a partnerországok a maguknak szerzett információkat a közös megfigyelés szolgá-
latába állítsák; szükségesnek tartja a jelentések Parlamentben történ őmélyreható megvitatását;2006.11.24. C 287 E/316 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
20. hangsúlyozza e tekintetben multilaterális keretrendszer létrehozásának fontosságát az összes érintett
országgal, amelyen belül közösen értékelik az ellen őrzőjelentések átfogó szempontjait és megvitatják az
európai szomszédsági politika általános jöv őjét;
21. sajnálja, hogy az északi dimenzióról szóló stratégiai dokumentumában (COM(2004)0373) a Bizottság
csak a Tanács véleményére válaszolt, az Európai Parlament 2003. november 20-i átfogó állásfoglalásáraazonban nem;
22. hangsúlyozza az EU Oroszország-stratégiája és a szomszédsági politika között fennálló dönt őfontos-
ságú kapcsolatot; rámutat arra, hogy a szomszédsági politika sikere bizonyos európai szomszédsági politikakörébe tartozó államokban az EU és Oroszország közötti kapcsolatoktól függ; kéri ezért a Bizottságot és aTanácsot, hogy oly módon alakítsák át az Oroszországgal kapcsolatos közös stratégiát, hogy az meger ősítse
a szomszédsági politikában elfogadott demokratikus, jogi és emberi jogi megfontolásokat; az orosz
kormányt nagyobb rugalmasságra és szélesebb hatáskörre ösztönzi az EU-val szomszédos régióit érint ő
döntéshozatali eszközökben; egy ilyen irányú fejl ődést a határokon átnyúló kapcsolatok fontos el őfeltéte-
lének tekint;
23. nyomatékosan emlékeztet arra, hogy a Parlament mint költségvetési hatóság az együttdöntési eljárás
keretében részt vesz az európai szomszédsági politikának az újonnan alapított európai szomszédsági éspartnerségi támogatási eszközön (ENPI) keresztül történ őtámogatásában; felhívja ezért a Bizottságot, hogy
az európai szomszédsági politika prioritásait ne válassza szét az ENPI-n keresztül történ őtámogatástól és a
költségvetési juttatásoktól, hanem teljesen átláthatóan és a Parlament részvételével határozza meg azokat,különös tekintettel a többéves programok és az ország-stratégia dokumentumok meghatározására; felhívjaa Bizottságot, hogy keresse meg annak módjait, hogy a küls őfellépésekre vonatkozó különböz őeszközök
együttes m űködését lehet ővé lehessen tenni;
24. felhívja a Bizottságot, hogy kerülje a teljes európai szomszédsági politika folyamatának bürokratizá-
lását, és ne csak a Tanácsot, hanem a Parlamentet is vonja be és konzultáljon a jöv őbeni cselekvési tervek
időkereteir ől és tartalmáról szóló döntések meghozatalakor;
25. hangsúlyozza, hogy míg az ENPI-nek Európa szomszédainál a demokrácia elmélyítését kell szolgálnia,
egyúttal a nem demokratikus szomszédoknál – mint például Fehéroroszország – eszközként kell szolgálnia
a demokrácia felé történ őelőrehaladás kezdeményezésére, és magában kell foglalnia ezen átalakulás elérését
szolgáló pénzügyi támogatást is;
26. szorgalmazza gyors technikai segítség nyújtását olyan szomszédos országok számára, melyek már
döntöttek átfogó reformprogramok végrehajtásáról és eleget tesznek a megállapodásban szerepl őkötelezett-
ségeknek; meger ősíti elhatározását, hogy az európai szomszédsági politika számára jóval nagyobb támoga-
tást szerezzen, amely a Parlament határozata alapján összhangban van a jöv őbeni pénzügyi tervvel, mivel
az európai szomszédsági és partnerségi eszköz a már létez őTACIS, MEDA és INTERREG programjait
2007. január 1-jével felváltja; elismeri, hogy az európai szomszédsági politika keretében a felajánlotteurópai bels őpiaci részvétel lehet őség, de ugyanakkor kihívás is a szomszédos országok számára és java-
solja a Bizottságnak, hogy az európai szomszédsági politika országai számára vezessen be különleges pénz-ügyi támogatást a bels őpiacba való bevezetéshez oly módon, mint ahogy ez a tagjelölt országok számára
is elérhet ővolt belépésük el őtt;
27. hangsúlyozza, hogy az EU új tagállamai sikeresen valósították meg a piacgazdaság, a demokrácia és a
civil társadalom megteremtéséhez szükséges átmeneti reformokat és egyedülálló, lényeges tapasztalatokratettek szert a reform területén, amelyek átadhatók a kelet-európai szomszédos országoknak és az Euromedrégió országainak; ezért felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre a szükséges mechanizmusokat annak
lehet ővé tétele érdekében, hogy a tagállamok megoszthassák reformtapasztalataikat az európai szomszéd-
sági politika partnerországaival, és e folyamat el őmozdítóiként járhassanak el;
28. hangsúlyozza, hogy rövid- és középtávon szükséges valamennyi cselekvési tervbe er őteljes korrupció-
ellenes intézkedéseket belefoglalni és támogatni;
29. biztosítékokat tart szükségesnek ahhoz, hogy az európai szomszédsági politika kidolgozásába és
megvalósításába a tagállamok és a szomszédos államok helyi- és regionális hatóságait, valamint állami szer-
vezeteit is bevonják;2006.11.24. C 287 E/317 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
30. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy külön rendeletre, amely biztosítja a demokrácia és
az emberi jogok megvalósítása európai kezdeményezéséhez (19-04 költségvetési tétel) a szükséges rugal-
masságot, mivel ez az EU egyetlen olyan küls őfellépési eszköze, amelyhez nem szükséges a fogadó ország
beleegyezése, és ismerje el a Parlament teljes felügyeletének visszaállítását a program felett;
31. hangsúlyozza a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) elveire alapozott nagyobb piaci nyitás jelent ő-
ségét; emlékeztet, hogy a barcelonai nyilatkozatban megállapodtak egy szabad árukereskedelmi zóna foko-zatos létrehozásában 2010. évi céldátummal; fontosnak tartja, hogy minden európai szomszédsági politikai
partnerország WTO-tagsághoz vezet őútját pozitív hozzáállás és támogatás kísérje végig;
32. támogatja a Bizottság ötletét, hogy Oroszország számára a már létez őegyüttm űködési formák mellett
az európai szomszédsági támogatási eszköz keretein belül is támogatást nyújtson, bár megállapítja annakszükségességét, hogy ezt a támogatást megfelel őellen őrzésen alapuló el őrehaladási jelentésekhez kell kötni;
33. szükségesnek tartja az Európai Unióról, annak döntési eljárásairól és értékeir ől szóló információs
politikák er ősítését; üdvözli, hogy az EU által támogatott Euronews hírcsatorna immár orosz nyelven is
sugározza adását, és kívánatosnak tartja, hogy ugyanez arab nyelven is megtörténjen; üdvözli ugyanakkoraz EU által finanszírozott „Deutsche Welle” programokat, amelyek célja az európai demokratikus értékek
terjesztése a Belarusz Köztársaságban;
34. úgy ítéli meg, hogy bár az EU-tagság lehet őségének kell valamennyi európai ország számára a
legvégs őés legalapvet őbb ösztönzésnek lennie ahhoz, hogy kövessék a közös európai eszményeket, és részt
vegyenek az európai integrációs folyamatban, a tagság hiányát vagy megtagadását mégsem szabad eszköz-ként használni a tagsággal nem rendelkez őországok megbüntetésére; hangsúlyozza, hogy valamennyi
kétoldalú kapcsolatunkat és az összes létez őmultilaterális szervezetet fel kell használni az európai együtt-
működés és integráció keretében jelentkez őcéljaink el őmozdítására;
A szomszédos országok összekapcsolása
35. hangsúlyozza, hogy az európai szomszédsági politika céljai közé tartozik, hogy ne csak az EU és a
szomszédos ország bilaterális kapcsolatai er ősödjenek, hanem a szomszédok között is kialakuljon egy
együttm űködési hálózat és el ősegítsék a regionális integráció fejl ődését; e tekintetben azt a véleményt
képviseli, hogy meg kellene vizsgálni az európai szomszédos államok számára az Európai Gazdasági Térségirányvonalai mentén egy olyan eszköz kialakításának lehet őségét, amely nem csak az egységes piacra,
hanem a politikai ügyekre is kiterjed; aggodalmát fejezi ki az e területen jelentkez ősúlyos késedelmek
miatt, továbbá az Unió és a szomszédsági politikában valamennyi partnere számára alapvet őfontosságúnak
tartja azt, hogy minden olyan politikai és intézményi eszközt mozgósítsanak, amelyek képesek a multilate-
rális dimenzió fejl ődését támogatni;
36. ebben a vonatkozásban nagyobb hangsúlyt kíván adni a regionális és szubregionális dimenzió fejlesz-
tésének, tekintettel azon földrajzi, történelmi és politikai jellemz őkre, amelyek a szomszédos országokat
elválasztják az Unióhoz tartozó országoktól;
37. felhívja a Bizottságot arra, hogy világosabban határozza meg a szomszédsági politika és az euro-
mediterrán partnerség közötti kapcsolatot, amelyet tervei szerint újra kíván indítani e témában kiadandóközleményével;
38. ebben a vonatkozásban felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy érzékelhet őbb
és konkrétabb er őfeszítéseket tegyenek az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal folytatott kölcsönös együtt-
működés meger ősítésére, hogy az EU számára biztosítsák a most hiányzó alapvet őismereteket és eszkö-
zöket, különösen az emberi jogokkal, a demokráciával és a jogállamisággal kapcsolatos kötelezettségekfigyelemmel követése és megvalósítása, valamint a politikai és katonai válságok kezelése és rendezése terén;
39. úgy véli, hogy az Európa Tanácsot meg kell er ő
síteni és az együttm űködés legfontosabb páneurópai
fórumává kell fejleszteni, különösen, ami a demokrácia és az emberi jogi egyezmények betartását és megva-lósítását illeti, és jól m űködődemokratikus szervezeteire új feladatokat lehet bízni; véleménye szerint az
Európa Tanács páneurópai fórumként szolgálhatna az összes különböz őeurópai „térség” számára,
amelyeket kétoldalú és multilaterális úton létre próbálunk hozni;2006.11.24. C 287 E/318 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
40. nyomatékosan sürgeti az Európai Uniót, hogy csatlakozzon az Emberi Jogok Európai Egyezmé-
nyéhez, hogy meger ősítse a kapcsolatot az európa tanácsi keret és az EU között;
41. elmélyültebb és jobban összpontosított páneurópai együttm űködést szorgalmaz valamennyi lényeges
és érintett területen, így például a transzeurópai hálózatok, a környezetvédelem, a vízumrendszerek, azigazságügy, a menekült-, a migrációs, a külügyi és a biztonsági politika terén;
42. miközben elismeri annak szükségét, hogy tárgyalások útján a világpiaci árak felé mozduljanak el az
Oroszország által élvezett olaj- és gázellátás árai, valamint az Oroszország által a közbees őországoknak
fizetett tranzitjogok árai, sajnálatát fejezi ki az ukrajnai gázellátás Oroszország általi egyoldalú felfüggesz-tése miatt 2006. január 1-jén, és felhívja Oroszországot, hogy ne használja piaci fölényét politikai eszköz-ként külpolitikájában; üdvözli a válság megnyugtató megoldását, és felhívja az EU-t, hogy biztosítson össze-hangolt politikát, amely garantálja az energiaellátás biztonságát és a vezetékhálózat épségét a tranzitorszá-gokban, valamint a források többféleségét e létszükséglet űtermészeti er őforrások vonatkozásában;
43. úgy véli, hogy az EBESZ tevékenységét a mandátumába tartozó területeken páneurópai szinten
lehetne alkalmazni, elkerülve ugyanakkor az Európa Tanáccsal és az ENSZ megfelel őhivatalaival való
párhuzamos munkát; hangsúlyozza, hogy az EBESZ hasznos lehet az Európai Unió és szomszédai közöttihidak építésében a mediterrán és közel-keleti országok számára történ őteljes jogú tagság felajánlása vagy –
az EBESZ mintájára – egy különálló regionális szervezet létrehozása lehet őségének vizsgálata révén; sajná-
latát fejezi ki az EBESZ az emberi jogok és a demokrácia biztosítékaként betöltött szerepének gyengítésére
irányuló próbálkozások miatt, és úgy véli, hogy az Európai Uniónak jobban és összehangoltabban kellenelatba vetni az EBESZ-ben és az Európa Tanácsban betöltött súlyát ezen intézményekben való tagság feltéte-léül szabott értékek és normák népszer űsítésében;
44. lényeges elemnek tartja az energiapolitika területét, mivel az EU-t a világ legfontosabb olaj- és föld-
gázkészletei (Oroszország és a Kaszpi-medence, a Közel-Kelet és Észak-Afrika) veszik körül és a szomszéd-
ságában lév őországok közül több beszállító ország, mint pl. Oroszország, Algéria, Egyiptom, Líbia, Azer-
bajdzsán, vagy tranzitország, mint Ukrajna, Fehéroroszország, Marokkó, Tunézia, Grúzia és Örményországés az energiahálózat összeköttetéseinek javítása az EU és a partnerországok el őnyére szolgál; rámutat arra,
hogy az EU és a szomszédos országok között az energiaágazat területén fenntartott kapcsolatokat egyszélesebb értelemben vett európai energiapolitika keretei között kellene kezelni, amelynek célja, hogy
hozzájáruljon mind az EU, mind partnerországai energiaellátásának változatosságához és biztonságához;
kéri a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt az energiapolitika szomszédsági és külpolitikai vonatkozá-sairól;
45. hangsúlyozza, hogy az EU és partnerországai közti kereskedelmi és turisztikai kapcsolatok javítása
megköveteli a közlekedési hálózat javítását, ugyanakkor valószín űleg jobban összekapcsolja egymással a
partnerországokat, így téve őket még vonzóbbá a befektet ők számára;
46. rámutat arra, hogy az európai szomszédsági politika célja a közös értékek melletti elkötelezettség
előmozdítása, mint például a johannesburgi csúcstalálkozón meghatározott fenntartható fejl ődés megvalósí-
tására törekvés;
47. hangsúlyozza, hogy környezetvédelmi területen, valamint olyan központi fontosságú területeken,
mint a vízmin őség, a hulladékfeldolgozás, a légszennyezés, az árvízi védekezés és a sivatagosodás elleni
küzdelem területein való együttm űködés is kizárólag határokon átível őmódon és regionálisan oldható
meg;
48. úgy véli, hogy a törvényes és illegális bevándorlás problémáját a szomszédsági politika összefüggé-
sében kellene kezelni; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folyamatosan kövesse nyomon valamennyiszomszédos országgal kötött megállapodások megvalósítását, különösen, ami a megtárgyalt, vagy tárgyalásalatt álló cselekvési terveket illeti; szintén felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy különösen kísérje folya-
matosan figyelemmel az egyes tagállamok és a partnerországok között fennálló kétoldalú megállapodá-
sokat, a bevándorlás és különösen a visszafogadás szempontjából;2006.11.24. C 287 E/319 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
49. üdvözli, hogy az európai kutatási térség megnyitása el őfeltétele egy tudásalapú társadalomban való
együttm űködésnek és ezen a területen is lát regionális együttm űködési lehet őséget a partnerországok
között;
50. felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy különös tekintettel kell lenni az európai kontinens
azon szuverén államaira, amelyek ugyan nem tagjai az Európai Uniónak, különösen az EGT/EFTA-tagNorvégiára, Izlandra és Lichtensteinre, az EFTA-tag Svájcra, amelyek saját kétoldalú megállapodásokatkötöttek az EU-val; úgy ítéli, hogy ezek a szoros politikai és gazdasági szálak további fejl ődés és szorosabb
együttm űködés alapjául szolgálhatnak Andorra, Monaco, San Marino és a Vatikán Állam esetében, és mind-
egyiknek megfelel őmértékben lehet őséget kellene adni az új szomszédsági folyamatban való részvételre;
51. úgy ítéli meg, hogy a tagjelölt országokat el őször mint különleges partnereket kés őbb mint az EU
tagjait be kellene vonni a szomszédsági politikába, mint amelyek különleges szerepet töltenek be a jöv őbeni
szomszédainkkal folytatott együttm űködésben; szükségesnek tartja, hogy el őrehaladás történjen Török-
ország Örményországgal meglév őhatárainak megnyitása ügyében, valamint hogy Románia és Ukrajna
megoldást találjon a fekete-tengeri kontinentális lemez felosztása kapcsán folytatott vitájukra, akár a Hágai
Nemzetközi Bíróság vitarendezése révén;
52. úgy ítéli meg, hogy ilyen körülmények között az északi dimenziót meg kell er ősíteni; hangsúlyozza,
hogy különleges figyelmet kell szentelni hatalmas eurázsiai szomszédunkkal, Oroszországgal fennállókapcsolatainknak; ezért sürgeti az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerség további fejlesztését és amultilaterális északi dimenzión belüli, valamint a szélesebb Európa keretén belüli együttm űködés intenzí-
vebbé tételét, elkerülve ezáltal Európa befolyási övezetek szerinti megosztottságát, és el ősegítve a valódi
páneurópai partnerséget és együttm űködést;
53. másrészr ől hangsúlyozza az EU Közel-Keletre és a mediterrán régióra vonatkozó politikáinak
meger ősítését, különösen Ciprus és Málta csatlakozásának fényében, és mivel a következ őbővítések számos
délkelet-európai országot is magukba foglalnak;
Maghreb
54. megállapítja, hogy Marokkó, Tunézia és Algéria régóta szoros összeköttetésben van az EU-val; hang-
súlyozza, hogy továbbra is magas prioritást kell kapnia a megkezdett reformok gyakorlatba történ őátülte-
tésének, különösen a politikai szabadság és az emberi jogok területén; felkéri a Bizottságot, hogy a közel-jövőben dolgozzon ki egy cselekvési tervet Algéria számára, hogy ezzel friss lendületet adjon az Arab
Maghreb Uniónak; felhívja a figyelmet azonban arra, hogy a regionális integráció sikere nagyban függ a
nyugat-szaharai kérdés megoldásától és ismét felhívja az érintett feleket, hogy az Egyesült NemzetekSzervezete Biztonsági Tanácsa határozata keretén belül kezdjenek konstruktív párbeszédet;
55. felhívja az Európai Uniót, hogy hozzon határozott intézkedéseket és indítson tájékoztatási kampányt
a barcelonai folyamat és az új szomszédsági politika elmagyarázására, hogy megszüntesse a félelemmel teltEurópa képét, amely inkább aggódik saját biztonságáért és foglalkozik a bevándorlás elleni küzdelemmel,mintsem a fenntartható fejl ődéssel, amelyre várakozással tekintenek, és amely szükséges is;
56. üdvözli Líbiának a barcelonai folyamathoz való közeledését, és konkrét lépéseket vár el az elfogadott
barcelonai jogrend átültetésében, amely a jöv őben az európai szomszédsági politikai folyamatba történ ő
felvételhez vezethet;
Közel-Kelet és a Mashreq
57. üdvözli, hogy a Palesztin Hatóság területén 2005 januárjában tartott választások során példamutató
módon választottak elnököt és ez jelzésérték űvolt az egész arab világ számára; úgy véli, hogy a Palesztin
Hatóság területén végrehajtott reformok és a terrorizmus elleni harcban való részvételre tett elhatározássalúj lehet őségek nyíltak meg a békefolyamat és a békeútiterv megvalósítása el őtt; üdvözli Izrael döntését,
hogy kivonul a Gáza-övezetb ől és Ciszjordánia északi területeir ől; tudomásul veszi, hogy a régióban csak
úgy érhet ő
el valódi, tartós béke és stabilitás, ha Izrael államot biztonságos és elismert határok veszik körül
egy demokratikus és életképes palesztin állam szomszédságában;2006.11.24. C 287 E/320 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
58. üdvözli, hogy Jordánia és Egyiptom aktívan támogatják a közel-keleti békefolyamatot; úgy véli, hogy
az európai szomszédsági politikának minden rendelkezésre álló eszközzel támogatnia kell a Mashreq-
régióban a közelmúltban tapasztalható demokratikus újjászületést, különösen a libanoni cédrusos forra-dalmat követ ően;
59. felszólítja Szíriát, hogy további késlekedés nélkül teljes mértékben és aktívan m űködjön egyet a terro-
rizmus elleni nemzetközi küzdelemben, illetve a korábbi libanoni miniszterelnök, Rafik Hariri meggyilko-lása ügyében folytatott, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által nemrég kiterjesztett nemzetközi nyomozásban,valamint teljes mértékben tartsa tiszteletben a nemzetközileg elfogadott emberi jogi normákat;
60. üdvözli a szír hadsereg Libanonból történ őkivonulását, és a 2005. júniusi demokratikus választá-
sokat; kifejezi mély aggodalmát a szabad és független Libanon iránt elkötelezett újságírók és kiadók elleni
közelmúltbeli támadások miatt és kéri hogy kett őzzék meg az er őfeszítést annak érdekében, hogy
Libanonban szuverén állam jön létre, amelyben minden politikai és vallási csoport és közösség részt vesz apolitikai és társadalmi életben, és ahol az emberi jogokat maradéktalanul tiszteletben tartják, és kéri az1559(2004). számú ENSZ BT határozat teljes végrehajtását, beleértve a Hezbollah leszerelését;
61. sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy ne ássák alá a közelmúltban megnyílt lehet őségeket, külö-
nösen, ami a több jelöltet állító elnökválasztást illeti, és fokozottabb ütemben folytassák tovább a demokra-tikus reformokat; kifejezi mély aggodalmát e tekintetben az ismert liberális ellenzéki vezet ő, Ayman Nour
elítélése miatt, akit nemrég öt év kényszermunkára ítélt egy egyiptomi bíróság a politikai pártja létrehozá-
sára használt petíciók aláírásainak feltételezett hamisításáért; ezt komoly visszalépésnek tekinti és felhívja
az egyiptomi hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent azért, hogy az ügyet tisztességes módon tárgyalják;
Kelet-Európa
62. üdvözli az Ukrajnában zajló békés forradalmat és demokratikus mozgalmat, és elismeri Ukrajna
európai törekvéseit, és felhív egy hosszú távú európai jöv őkép kialakítására; támogatja a cselekvési tervet és
a 10 pontos Ferrero-Waldner/Solana tervet, melyek egy ambiciózus és tekintélyes projektet vázolnak fel;meger ősíti átfogó támogatását az ukrán kormány felé a meghirdetett reformcsomag megvalósításában;
63. elismeri Moldova európai törekvéseit; és felhív egy hosszú távú európai jöv őkép kialakítására; hang-
súlyozza, hogy az ország demokratikus fejl ődése a szorosabb kapcsolatok kialakítását szolgálja; szüksé-
gesnek tartja az EU támogatásának biztosítását, hogy ezzel hozzájáruljanak az ország gazdasági fejl ődé-
sének javításához, ugyanakkor friss lendületet adjanak Dnyeszteren túli hatóságainak, üzleti életének és
lakosságának, hogy Kisinyovon keresztül együttm űködjenek az EU-val; és felhívja az érintett feleket, hogy
állapodjanak meg a Dnyeszteren túli kérdés politikai rendezésér ől;
64. aggodalmát fejezi ki a Fehéroroszországban kialakuló helyzet miatt, amely olyan diktatórikus rend-
szer, amelyben minden ellenzéki tevékenységet beszüntetnek; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagor-szágokat, hogy növeljék támogatásukat a nem kormányzati szervek civil társadalmi tevékenységei és azellenzék felé; sürgeti a Tanácsot, hogy vesse fel Oroszországnál Fehéroroszország kérdését, kiemelve azt,
hogy az ország demokratizálódása érdekében áll mind az EU-nak, mind az Orosz Föderációnak és ebb őla
célból együttes fellépésre van szükség;
Dél-Kaukázus
65. üdvözli, hogy az Európai Tanács az Európai Parlament nyomására a Kaukázus országait is bevonta a
szomszédsági politikába;2006.11.24. C 287 E/321 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
66. úgy véli, hogy a Hegyi Karabahban zajló konfliktus Örményország és Azerbajdzsán fejl ődését és
regionális együttm űködését, valamint magának az európai szomszédsági politikának a hatékony megvalósí-
tását is megnehezíti; ezért felhívja mindkét országot, hogy tartózkodjanak az egyoldalú cselekményekt őlé s
az agresszív nyilatkozatoktól és konstruktív párbeszéd segítségével teljes er ővel dolgozzanak a konfliktus
megoldásán a kisebbségi jogok és a nemzetközi jog alapelvei alapján; hangsúlyozza a régió fejl ődése és az
Európai Unióval folytatott kapcsolatok szempontjából a demokratikus reformok folytatásának fontosságát;
sürgeti az összes érintett felet, hogy találjanak módot arra, hogy a kisebbségi jogok alapján lehet ővé tegyék
a menekültek fokozatos visszatérését, különös tekintettel az azerbajdzsánok visszatérésére az elfoglalt terü-letekre; felhívja az EBESZ Minszki Csoportjának tagországait, hogy hatékonyabban hangolják össze fellépé-süket az EU dél-kaukázusi különmegbízottjával, hogy a tárgyalások el őre haladhassanak;
67. felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy vessenek véget Dél-Nahicsevánban a középkori örmény
temet ők és a történelmi vésett k őkeresztek lerombolásának, amellyel megszegik az 1993-ban ratifikált
UNESCO Világörökség Egyezményt;
68. sürgeti Oroszországot és Törökországot, hogy vállaljanak konstruktív szerepet a konfliktus békés
megoldása alapjainak lefektetése, valamint a regionális együttm űködés újraindítása céljából; ebben a tekin-
tetben felhívja Törökországot, hogy nyissa meg határait Örményország felé;
69. úgy ítéli meg, hogy az Azerbajdzsán irányában kidolgozandó cselekvési tervnek a valódi demokrácia
fejlesztésére, az emberi jogok tiszteletben tartására és a jogállamiságra kell összpontosulnia; ebben a vonat-
kozásban sürgeti a Bizottságot, hogy hangolja össze fellépését az Európa Tanáccsal és tegyen meg mindenerőfeszítést a törékeny azerbajdzsáni civil társadalom támogatására és fejlesztésére;
70. üdvözli a Grúzia által az EBESZ-ben 2005. október végén benyújtott, három szakaszból álló megkö-
zelítésen alapuló dél-oszétiai béketervet; úgy véli, hogy ez a terv alapvet őelőrelépést mutat a konfliktus
békés és átfogó megoldása irányában; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a két oldal közötti párbe-széd és tárgyalások el őmozdításával és a kezdeményezés teljes sikerét lehet ővé tév őeszközök rendelkezésre
bocsátásával adják meg a szükséges segítséget a kezdeményezés részére;
71. bátorítja az európai szomszédsági politika teljes mértékben történ őfelhasználását a Dél-Kaukázus
országai közötti regionális együttm űködés el ősegítésére, az államok közötti bizalom építésének
eszközeként;
72. javasolja a Dél-Kaukázus számára egy EU stabilitási egyezmény kialakítását parlamentáris és civil
társadalmi vonatkozásokkal ellátva, a dél-kelet európai stabilitási egyezmény mintájára az Európai Unió (ésTörökország, mint tagjelölt ország részvételével), Oroszország, az USA és az Egyesült Nemzetek (négyes)bevonásával; úgy véli, hogy egy ilyen stabilitási egyezmény az érintett felek és azokban az esetekben,amikor ez hasznos, az EU közvetlen szomszédságán kívül es őországok közti párbeszéddel segítheti a
regionális konfliktusok kezelésében;
*
**
73. utasítja elnökét, hogy továbbítsa határozatát a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ENSZ f őtitkárának, az
európai szomszédsági politika országai és Oroszország kormányának és nemzeti parlamentjének, az Európa
Tanácsnak, az EBESZ-nek és az Euro-Mediterrán Parlamenti Közgy űlésnek.2006.11.24. C 287 E/322 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU