A fellépés hatóköre természetesen a következő többéves pénzügyi keretről és a Covid19-válság utáni helyreállítási csomagról folyó tárgyalások kimenetelétől is függ. Az uniós költségvetésre vonatkozó döntéshozatalban, végrehajtásban és ellenőrzésben részt vevő valamennyi érdekelt fél közötti pragmatikus és nyílt együttműködés elengedhetetlen egy olyan uniós költségvetés kialakításához, amely támogatja az arra leginkább rászorulókat, ösztönzi a beruházásokat és a reformokat, valamint a közös prioritásokra – például az európai zöld megállapodásra és a digitalizációra – összpontosítva erősíti a gazdaságot.

Ez a jelentés összefoglalja azokat az intézkedéseket, amelyeket a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács által a 2018. évi mentesítési eljárás során megfogalmazott főbb kérésekre válaszul hozott. Adott esetben azt is kifejti, hogy a Bizottság milyen kihívásokkal szembesül ezen aggályok némelyikének kezelése során. A 2019. évi mentesítési eljárás kezdetén – azaz az idei év egy későbbi szakaszában – a Bizottság részletesebb és naprakészebb tájékoztatást fog nyújtani nyomonkövetési intézkedéseiről.

A 2018. évi mentesítési állásfoglalásában az Európai Parlament azt is hangsúlyozza, hogy az alapvető értékek – köztük a jogállamiság – tiszteletben tartása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a hatékony uniós finanszírozás elengedhetetlen előfeltétele. A Bizottság egyetért azzal, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó szabályokkal összhangban kell felhasználni, és az uniós költségvetés védelmét szolgáló mechanizmusokat kell létrehozni, a jogállamiság tekintetében a tagállamokban fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén is.

Ezeket a kérdéseket az Európai Parlament és a Tanács által a 2018. évi mentesítési eljárás során megfogalmazott kérések is tükrözik, amelyeket a Bizottság jelenleg nyomon követ. A Bizottság a meglévő szabályok és erőforrások által szabott kereteken belül tett lépésekkel – például a tagállamoknak szóló iránymutatás kibocsátásával – képes kezelni a felvetett aggályok némelyikét. Más esetekben a Bizottság megvizsgálja, hogy szükség van-e jogszabály-módosításra a mentesítésért felelős hatóság kéréseinek teljes körű teljesítéséhez, például az uniós források kedvezményezettjeinek tényleges tulajdonosaira vonatkozó részletes információk rendelkezésre bocsátása tekintetében.

oA tagállamok időben és megfelelő minőségben számolnak-e be az ellenőrzési eredményekről és a teljesítménymutatókról?

Az uniós források többségét (75 %-át) a tagállamokban, úgynevezett megosztott irányítás keretében költik el. A 2018. évi mentesítési eljárás során az Európai Parlament és bizonyos mértékig a Tanács is kiemelt figyelmet fordított a megosztott irányítással kapcsolatos egyes kérdésekre, mint például:

A Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentésben számol be ezekről a kérdésekről. A Covid19-válságból eredő kihívások ellenére a Bizottság a költségvetési rendeletben meghatározott határidőket betartva fogja véglegesíteni a 2019-es pénzügyi évre vonatkozó jelentését, ami lehetővé teszi a bizottsági jelentés politikai ellenőrzésének haladéktalan megkezdését.

oAz uniós forrásokat a szabályoknak megfelelően kell elkölteni, azaz a kedvezményezetteknek történő kifizetéseket jogszerűen és szabályszerűen kell teljesíteni. A Bizottság az uniós költségvetést helyi szinten végrehajtó szervekkel együttműködve továbbra is minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsen a kedvezményezetteknek történő kifizetések előtti és utáni ellenőrzések között, figyelembe véve a Covid19-válságból eredő új kockázatokat. A cél az arra vonatkozó kellő bizonyosság elérése, hogy a források felhasználása megfelelően, a kedvezményezettek vagy az uniós költségvetést végrehajtó szervek szükségtelen adminisztratív terheinek növelése nélkül történjen, valamint a magas költségek elkerülése.

A 2018. évi mentesítési eljárás több szempontból is figyelemreméltó volt. A 2020–2024-es jogalkotási ciklusban ez volt az új összetételű Európai Parlament, illetve annak Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által lefolytatott első mentesítési eljárás, melynek keretében a meghallgatásokon mind a Jean-Claude Juncker, mind az Ursula von der Leyen által vezetett Bizottság tagjai részt vettek. Ezen túlmenően a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások egyedülálló lehetőséget kínáltak arra, hogy a korábbi mentesítési eljárásokból levont tanulságok figyelembevételével előrelépés történjen a jövőbeli javulás felé.

A jogállamiság megerősítése az Unión belül mindenki számára kulcsfontosságú célkitűzés, és ennek így is kell maradnia. A Bizottság 2019 júliusában több konkrét rövid, illetve középtávú intézkedést irányzott elő , például az éves jogállamisági jelentés elkészítését, az uniós igazságügyi eredménytábla továbbfejlesztését, valamint a többi uniós intézménnyel, a tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatott párbeszéd megerősítését. Az éves jogállamisági jelentés a Bizottság 2020. évi munkaprogramjában szereplő egyik legfontosabb kezdeményezés, és első alkalommal 2020 őszén kerül közzétételre.

Az intézkedéseket tovább kell fejleszteni, és ezt a feladatot a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kulcsfontosságú tevékenységi területként kell kezelnie.

A Bizottság már 2018-ban – a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alapjául szolgáló jogalkotási csomag részeként – előterjesztette az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén való védelmére irányuló javaslatot . Ebben a Bizottság hangsúlyozza, hogy az Unió jogközösség, és az általa képviselt értékek képezik fennállásának alapját. Ezek az értékek áthatják teljes jogi és intézményi struktúráját, szakpolitikáit és programjait, következésképpen azok tiszteletben tartását valamennyi uniós szakpolitika tekintetében biztosítani kell. Ez az uniós költségvetésre is vonatkozik, mivel az alapvető értékek tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. A Bizottság üdvözli, hogy az Európai Parlament támogatja javaslatát.

A Bizottság ugyancsak üdvözli, hogy az Európai Parlament támogatja az Európai Ügyészséget (EPPO), amelynek létrehozása meghatározó előrelépést jelent az Unió pénzügyi érdekeinek védelme terén. Az Európai Ügyészség rendelkezni fog az uniós költségvetést érintő büntetőügyek – például az uniós forrásokkal elkövetett korrupció vagy csalás, illetve a határokon átnyúló héa-csalás – kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó hatáskörrel. A Bizottság tisztában van az Európai Ügyészség finanszírozásával kapcsolatos aggályokkal, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a jelenlegi költségvetés tükrözi a költségvetési hatósággal folytatott széles körű megbeszéléseket.

A közös agrárpolitikát illetően az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt dolgozzon ki hatékony jogi eszközöket a jogállamiság tiszteletben tartására az úgynevezett nagyarányú földszerzés állítólagos eseteivel kapcsolatban. A földtulajdonnal kapcsolatos kérdésekben való eljárás mindenekelőtt az illetékes tagállami hatóságok feladata. Amennyiben azonban egy tagállamban konkrét visszaélésre vonatkozó állítások merülnek fel, a Bizottság nagyon gondosan megvizsgálja az esetet – amint azt már több tagállam, nevezetesen Szlovákia, a Cseh Köztársaság és Magyarország tekintetében is megtette. A helyzet javítható, ha az Európai Parlament és a Tanács elfogadja a Bizottság következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó jogállamisági javaslatát.

A külső segélyek terén az Európai Parlament ragaszkodott ahhoz, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy a külső segítségnyújtás a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásával valósuljon meg a kedvezményezett országokban. Az EU szilárdan elkötelezett az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapvető értékei mellett, amelyek az EU harmadik országokkal kötött valamennyi partnerségi és együttműködési megállapodásának alapvető elemei. A fejlesztéspolitikáról szóló konszenzus értelmében az EU és az uniós tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy egy valamennyi emberi jogra kiterjedő, jogalapú megközelítést alkalmazzanak minden fejlesztési együttműködésre. Az EU együttműködést folytathat a kormányokkal és azokon keresztül is, amely esetben finanszírozási megállapodás aláírására kerül sor. Az ilyen megállapodások tartalmaznak egy olyan záradékot, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos kötelezettség megszegése esetén felfüggessze vagy megszüntesse a megállapodást. A végrehajtás során az EU az alapvető értékek értékelésének és nyomon követésének szoros összehangolására törekszik, és ennek során az országspecifikus emberi jogi stratégia elemzésére és prioritásaira támaszkodik, továbbá a nyomon követést beépíti az adott partnerországgal folytatott politikai párbeszédébe. Hasonló záradékok szerepelnek a nemzetközi szervezetekkel aláírt megállapodásokban is, amikor az EU együttműködést folytat velük, illetve rajtuk keresztül a külső segítségnyújtás végrehajtása érdekében. Végül a szerződéses és a pénzügyi eljárásoknak szintén célja a megfelelő ár-érték arány biztosítása, valamint az egyes érdekcsoportok általi visszaélések vagy sikkasztás megakadályozása.

Az Európai Parlament aggodalmát fejezte ki az eritreai projektekkel kapcsolatos sajtóértesülések miatt. A Bizottság határozottan cáfolja az állításokat, elkötelezett a folyamatban lévő projektek szoros nyomon követése mellett, és jelentést fog tenni a költségvetési hatóságnak az országban folytatott tevékenységéről. Az Eritreának és Etiópiának az eritreai főútvonalak rehabilitációja révén történő összekapcsolására irányuló konkrét projekt – az úgynevezett közúti projekt – tekintetében az uniós küldöttség biztosítja a rendszeres nyomon követést, többek között az ENSZ Projekttámogatási Hivatalával megvalósított helyszíni missziók révén, amelyek közül az egyik 2020 februárjában az uniós misszióvezetőkkel közösen indult. A végrehajtás összhangban áll a projekt- és pénzgazdálkodásra vonatkozó uniós normákkal.

Az Európai Parlament által az uniós fogadóállomásokon tartózkodó kiszolgáltatott migránsokkal kapcsolatban megfogalmazott aggályokra válaszul a Bizottság hangsúlyozza, hogy rendszeresen jelentést kap az uniós finanszírozásban részesülő végrehajtó partnerek helyszíni tevékenységeiről. Emellett maga a Bizottság is nyomon követi az uniós finanszírozású intézkedések helyszíni végrehajtását, és részt vesz a hatóságokkal közösen elfogadott stratégiák végrehajtásának nyomon követését célzó technikai egyeztetésekben. Az EU által Görögországban finanszírozott projektek között szerepelnek tájékoztatási tevékenységek, a veszélyeztetett csoportok azonosítása és a nekik szóló védelmi szolgáltatások biztosítása, elszállásolás és jogi segítségnyújtás, különösen a kiszolgáltatott személyek – például a szexuális és nemi alapú erőszak áldozatai és a kísérő nélküli kiskorúak – számára.

3.Az uniós kiadási programok teljesítményének mérése

Az uniós költségvetés elsősorban beruházási költségvetés. Az EU bruttó nemzeti jövedelmének mintegy 1 %-át és az uniós közkiadások mintegy 2 %-át kitevő költségvetés célja a nemzeti költségvetések kiegészítése és a közösen elfogadott prioritások végrehajtása. A nemzeti költségvetésektől eltérően az uniós költségvetés elsődleges feladata a közép- és hosszú távú stratégiai beruházások támogatása, valamint multiplikátorhatását kihasználva az egyéb köz- és magánszektorbeli forrásokból megvalósuló beruházások ösztönzése.

Az Európai Parlament megjegyzi, hogy az uniós prioritások, szakpolitikák és programok megvalósításának mérése kihívást jelent, ám a hatékony teljesítmény-ellenőrzés elengedhetetlen a helyzet megértéséhez, a felmerülő problémák azonosításához, valamint a korrekciós intézkedések megtételéhez, amennyiben a célkitűzések nem teljesülnek, vagy ha egy uniós politika eredményei hátrányosan befolyásolhatják más szakpolitikai célok elérését. A Bizottság egyetért, és nagyra értékeli, hogy az Európai Parlament és a Tanács támogatja a teljesítménymérési keretek és a jelentéstétel további javítását.

Az uniós költségvetésre már jelenleg is fejlett teljesítménymérési, jelentéstételi és értékelési keret vonatkozik, amelyhez egyértelmű célkitűzések és mutatók társulnak. Ezt az OECD is megerősítette.

A Bizottság egyetlen célkitűzés- és mutatókészletet használ az uniós költségvetés teljesítményének mérésére. Ezeket az általános és egyedi célkitűzéseket, valamint a kapcsolódó mutatókat az egyes programok jogalapjai határozzák meg. Az átfogó jelentéstételt fokozatosan javították annak érdekében, hogy célzottabb és strukturáltabb pillanatképet nyújtson a programok célkitűzéseinek elérése felé tett haladásról. Ez az információ más minőségi és mennyiségi forrásokkal kombinálva lehetővé teszi a teljesítmény időbeli alakulásának nyomon követését. Egy későbbi szakaszban – az éves szintű nyomon követés eredményeit és a programértékelések által nyújtott információt felhasználva – felmérhető, hogy egy adott program milyen mértékben valósította meg a kitűzött céljait. A minőségi és mennyiségi információk e kombinációja lehetővé teszi az olyan új fejlemények figyelembevételét is, mint például a Covid19-válság nyomán hozott válaszintézkedések.

A Bizottság továbbra is elkötelezett az éves jelentéstétel folyamatos javítása mellett. Annak érdekében, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon az előrehaladás és a célkitűzések elérése, a Bizottság meghatározta az éves jelentéstétel bázismutatóit, amelyeket a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatokba is belefoglalt. A jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatok kidolgozását megelőző kiadási felülvizsgálat részeként sor került a pénzügyi programokra vonatkozó valamennyi mutató kritikus felülvizsgálatára. Az Európai Parlament kérésének megfelelően a Bizottság ennek eredményeként kevesebb, ám jobb minőségű mutatóra tett javaslatot a programok teljesítményére vonatkozóan. A monitoring- és értékelési keretet a jövőbeli pénzügyi programok tekintetében is megerősítik.

A jól teljesítő költségvetésnek képesnek kell lennie reagálni az előre nem látható eseményekre. A Covid19-világjárványra adott válasz rámutat, hogy az uniós költségvetés valóban gyorsan és rugalmasan mozgósítható az összehangolt európai válságelhárítás részeként, például a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezések, a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz újbóli életbe léptetése és az EU Szolidaritási Alapja (EUSZA) hatókörének kiterjesztése révén. Ami a külső fellépést illeti, az Európa együtt megközelítés keretében a Covid19-válságra adott válasz részeként gyorsan átcsoportosították az uniós költségvetést, hogy a támogatás oda irányuljon, ahol arra a partnerországokban a leginkább szükség van a humanitárius tevékenység előmozdítása, valamint az egészségügyi és társadalmi-gazdasági szükségletek kielégítése érdekében. Az európai gazdaságélénkítési terv keretében a Bizottság május 27-én javaslatot tett a 2021–2027-es időszakra vonatkozó megerősített többéves pénzügyi keretre, valamint egy új helyreállítási eszközre (az ún. Next Generation EU-ra) a finanszírozás növelése és előreütemezése érdekében, egy olyan ambiciózus és átfogó európai helyreállítási terv részeként, amely a szolidaritásban gyökerezik, és amelyet közös elveink és értékeink ihletettek. Ezek a javaslatok elősegítik a válságelhárítást, és keretet biztosítanak az Unió ellenálló képességébe, valamint a zöld és a digitális átállásba való hosszú távú beruházásokhoz. Az uniós költségvetés rugalmasságának megerősítése, illetve a válsághelyzetekre való felkészültségbe és az ellenálló képességbe való beruházás a jövőbeli pénzügyi keret egyik prioritása lesz.

4.A szabályok betartása

A Bizottság az uniós költségvetést összetett környezetben, a partnerek széles körének közreműködésével hajtja végre. Ezzel összefüggésben a Bizottság biztosítani kívánja, hogy a pénzügyi irányítási rendszerek és a pénzügyi tranzakciók megfeleljenek a jogi és szerződéses szabályoknak. Ennek érdekében ellenőrzéseket és auditokat végez a közvetlen irányítása alatt álló források tekintetében. A végrehajtó partnerek kötelesek irányítási és kontrollrendszereket létrehozni – és a Bizottság értékeli e rendszerek meglétét és működését.

Ez a részletes „alulról felfelé” történő értékelés lehetővé teszi, hogy a Bizottság időben feltárja és kezelje az ellenőrzések, illetve az adatok esetleges hiányosságait. Adott esetben a Bizottság dönt a pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről. A hiányosságok egyébként megelőzhető hibákhoz vezethetnek. A hibák azonosítását követően a Bizottság megteszi a megfelelő intézkedéseket azok kijavításának biztosítása érdekében. A csalás, amely szándékos jellege miatt különbözik a többi szabálytalanságtól, csak igen korlátozott számú esetben fordul elő. Mindazonáltal a Bizottság zéró toleranciát tanúsít a csalással szemben, és gondosan nyomon követi az ilyen eseteket.

A Bizottság célja, hogy többéves távlatban hatékonyan védje az uniós költségvetést, és biztosítsa, hogy a programok lezárása és az összes ellenőrzés elvégzése után a fennmaradó kockázat 2 % alatt maradjon. Az ellenőrzésnek megbízhatónak, de költséghatékonynak is kell lennie, továbbá hatékonyan és észszerű költségek mellett kell elérnie tervezett célját.

Az Európai Számvevőszék – külső ellenőrként betöltött szerepének megfelelően – egy másik, felülről építkező, statisztikai mintavételen alapuló megközelítést érvényesít, amikor évente értékeli a mezőgazdasági termelőknek, vállalatoknak, diákoknak stb. nyújtott kifizetések szabályszerűségét. Az utóbbi években ez a megközelítés a Bizottságéhoz hasonló eredményekhez vezetett.