Ez súlyos esélyegyenlőtlenséget eredményez, ami továbbra is problémát jelent a gyermekek számára, még azokban az országokban is, ahol alacsony a szegénység és a társadalmi kirekesztődés mértéke. A hátrányos helyzetű gyermekek kevésbé valószínű, hogy jól teljesítenek az iskolában, egészségesek, és életük későbbi szakaszában teljes mértékben kiaknázzák a bennük rejlő lehetőségeket, mint a jobb helyzetben lévő társaik.

A szociális jogok európai pillére és a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlása továbbra is fontos eszközt jelent a gyermekszegénység csökkentése és a gyermekjóllét javítása terén. Az uniós finanszírozási eszközök szintén kulcsfontosságúak e szakpolitikai célkitűzések támogatásához. 2021 és 2027 között azoknak a tagállamoknak, amelyekben a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek aránya meghaladja az uniós átlagot (a 2017–2019-es időszakot tekintve), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) 5 %-át kell elkülöníteniük a gyermekszegénység elleni küzdelemre, miközben a többi tagállamnak is egyformán el kell különítenie megfelelő összegeket. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) hozzá fog járulni az infrastruktúrába, a felszerelésekbe, valamint az általános és minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésbe történő beruházásokhoz, az Unió legszegényebb régióira helyezve a hangsúlyt, ahol a közszolgáltatások jellemzően kevésbé fejlettek. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz elő fogja segíteni a Covid19–világjárványt követő gyors és inkluzív helyreállítást, többek között a gyermek- és ifjúságpolitikák előmozdítása, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése révén.

Az egészséges táplálkozás a rendszeres testmozgással együtt létfontosságú a gyermekek teljes fizikai és szellemi fejlődéséhez. Az EU-ban még ma is vannak gyermekek – különösen roma és nomád életmódot folytató gyermekek –, akik éheznek, ami növeli a betegségekre való fogékonyságukat, és megakadályozza megfelelő agyi fejlődésüket. Hasonló problémákkal szembesülnek a túlzsúfolt vagy az előírásoknak nem megfelelő befogadó létesítményekben élő hajléktalan gyermekek és migráns gyermekek is.

A gyermekkor az élet kulcsfontosságú szakasza, amely meghatározza a későbbi fizikai és mentális egészséget. A gyermekek mentális egészségével kapcsolatos problémák azonban széles körben elterjedtek, és időnként az elszigeteltséghez, az oktatási környezethez, a társadalmi befogadáshoz és a szegénységhez, valamint a digitális eszközök tartós használatához is kapcsolódhatnak. Világszerte a gyermekek 20 %-a tapasztal mentális egészséggel kapcsolatos problémákat, amelyek – ha kezeletlenek – súlyosan befolyásolják fejlődésüket, iskolázottságukat és a lehetőségeiket, hogy teljes értékű életet élhessenek. Az iskola elismerten a gyermekek mentális egészségének egyik alapvető tényezője. Az európai oktatási térség a mentális egészséggel és jólléttel is foglalkozik majd az oktatás területén. A kulturális részvétel, a természetben töltött idő és a testmozgás pozitív hatással lehet a gyermekek mentális egészségére azáltal, hogy építi az önbecsülést, az önelfogadást, az önbizalmat és az önértékelést.

Az oltás a súlyos, ragályos és esetenként halálos betegségek megelőzésének fő eszköze, és a gyermekgondozás alapvető eleme. A védőoltások széles körű bevezetésének köszönhetően sikerült felszámolni a himlőt és száműzni Európából a gyermekbénulást. A védőoltással megelőzhető betegségek azonban továbbra is előfordulnak a nem megfelelő átoltottság miatt. A Covid19-világjárvány a gyermekkori oltási programok folytonosságát is veszélyeztette Európában. Az Európai Bizottság és az uniós tagállamok közös célja a dezinformáció elleni küzdelem, a védőoltásokba vetett bizalom javítása és az oltóanyagokhoz való méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára.

Az integrált gyermekvédelmi rendszerek előmozdítása szervesen kapcsolódik az erőszak megelőzéséhez és az azzal szembeni védelemhez. A gyermekközpontúságot szem előtt tartva, valamennyi érintett hatóságnak és szolgálatnak együtt kell működnie a gyermek védelme és támogatása érdekében, a gyermek mindenek felett álló érdekének megfelelően. A Bizottság továbbra is támogatni fogja a gyermekházak (Barnahus) létrehozását az EU-ban. Különös figyelmet kell fordítani a megelőző intézkedésekre, beleértve a családtámogatást is.

Az iskolákban és a kortársak körében gyakori az erőszak. A 2018. évi PISA-felmérés eredményei szerint a diákok 23 %-a számolt be arról, hogy havonta legalább néhány alkalommal zaklatták az iskolában (fizikai, verbális vagy kapcsolati zaklatás). Az Alapjogi Ügynökség egy közelmúltbeli LMBTI-felmérése megállapította, hogy a 15–17 éves válaszadók 51 %-a számolt be zaklatásról az iskolában.

6.A globális dimenzió: olyan EU, amely világszerte támogatást, védelmet és segítséget nyújt a gyermekek számára, többek között válságok és konfliktusok idején is

„Az EU képes a világ számos országát egyesíteni a béke, az együttműködés és az emberek közötti egyenlőség érdekében, és finanszírozást nyújt a gyermekek jogainak védelméért küzdő szervezetek projektjeihez.” (Gyermek, Albánia) „Kötélen le kell ereszkedni az aknában a bánya mélyére, össze kell szedni, amiért leküldtek, és utána vissza kell menni a felszínre. Volt, hogy majdnem megfulladtam az aknában, mert nem volt elég oxigén.” (11 éves fiú, Tanzánia)

A gyermekek jogainak előmozdítására, védelmére, érvényre juttatására és tiszteletben tartására vonatkozó uniós kötelezettségvállalás globális szerepvállalást jelent. Ezzel a stratégiával az EU egyben arra is törekszik, hogy megszilárdítsa a globális színtéren e tekintetben betöltött fontos szerepét. Az EU már most is vezető szerepet játszik a gyermekek globális védelmében és támogatásában azáltal, hogy javítja az oktatáshoz, a szolgáltatásokhoz, az egészségügyhöz való hozzáférést, valamint védelmet nyújt az erőszak, a bántalmazás és az elhanyagolás minden formájával szemben, többek között humanitárius helyzetekben is.

Az elmúlt évtizedekben elért jelentős eredmények ellenére a világon még mindig túl sok gyermek van kitéve emberi jogi visszaéléseknek, humanitárius válságoknak, környezeti és éghajlati válságoknak, az oktatáshoz való hozzáférés hiányának, alultápláltságnak, szegénységnek, egyenlőtlenségeknek és kirekesztésnek, vagy ezek kockázatának. A lányok helyzete különösen nehéz; még mindig ki vannak téve a megkülönböztetésnek és a nemi alapú erőszaknak, egyebek mellett a gyermek-, korai és kényszerházasságnak, valamint a női nemi szervi csonkításnak, akár már 4 éves kortól.

Világviszonylatban a gyermekek közel kétharmada konfliktus sújtotta országban él. Közülük minden hatodik gyermek valamilyen konfliktusövezet 50 km-es körzetében. Ez nemcsak a gyermekek testi és mentális egészségét veszélyezteti, hanem gyakran megfosztja őket az oktatásban való részvételtől is, és negatívan befolyásolja saját és közösségeik jövőbeli életlehetőségeit.

A gyermekeket emellett gyakran toborozzák és vetik be gyermekkatonaként fegyveres konfliktusokban. A konfliktusokban való részvételük komoly hatással van testi, lelki és érzelmi jóllétükre. Emellett a gyermekkatonák – mind a lányok, mind a fiúk – gyakran válnak a háborús fegyverként alkalmazott szexuális erőszak áldozataivá is.

A becslések szerint évente 5,2 millió 5 év alatti gyermek hal meg többnyire olyan megelőzhető és kezelhető okok miatt, amelyek közül sok a szegénységgel, a társadalmi kirekesztéssel, a megkülönböztetéssel, a nemi normákkal és az alapvető emberi jogok figyelmen kívül hagyásával van összefüggésben. A Covid19-világjárvány és az éghajlatváltozás világszerte tovább súlyosbította a gyermekekkel szembeni megkülönböztetés eddigi formáit, valamint a gyermekek és családok kitettségét a kiszolgáltatott helyzeteknek. A világjárvány tetőzésekor világszerte mintegy 1,6 milliárd gyermek nem járt iskolába.

A külső dimenzióban folytatott uniós fellépés összhangban lesz az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2020–2024 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervkeretében tett kötelezettségvállalásokkal, és azt más vonatkozó kezdeményezésekben – például a gyermekjogok előmozdítására és védelmére vonatkozó iránymutatásokban, a gyermekekre és fegyveres konfliktusokra vonatkozó iránymutatásokban, a külső tevékenységekben a nemek közötti egyenlőség biztosítását célzó programban (2021–2025) és a gyermekjogi eszköztárban – foglalt célzott intézkedések fogják támogatni.

Az EU továbbra is hozzá fog járulni – minden kontextusban – a minőségi, biztonságos és inkluzív oktatás, a szociális védelem, az egészségügyi szolgáltatások, az élelmezés, a tiszta ivóvíz, a lakhatás, a tiszta beltéri levegő és a megfelelő higiénés létesítmények biztosításához. Konkrétabban az uniós fejlesztéspolitikák i. elő fogják mozdítani az egyetemes egészségügyi ellátást az anyák, újszülöttek, gyermekek és serdülők egészségével összefüggő alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében, ideértve a mentális egészségügyi és pszichoszociális támogatást is; ii. felszólítják az élelmiszerrendszereket arra, hogy a gyermekek szükségletei és jogai szerint tápláló, biztonságos, megfizethető és fenntartható étrendet biztosítsanak, emellett iii. további beruházásokat eszközölnek a minőségi, hozzáférhető oktatási rendszerek fejlesztésébe, beleértve a kisgyermekkori, az általános és középfokú oktatási szinteket is. Az EU továbbá pénzügyi támogatást is nyújt majd annak érdekében, hogy valamennyi iskola megfizethető és fenntartható konnektivitással rendelkezzen, valamint hogy a digitális készségek megjelenjenek az iskolai tantervekben és a tanárképzésben.

Humanitárius válsághelyzetekben az EU változatlanul támogatni fogja a gyermekeket, és ehhez a humanitárius elvekkel összhangban lévő, szükségletalapú megközelítést fog alkalmazni, valamint gondoskodik arról, hogy a segítségnyújtás figyelembe vegye a nemek közötti egyenlőséget és az életkort. Az EU továbbra is hangsúlyt fektet majd a gyermekek védelmére azáltal, hogy kezeli a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formáját, valamint mentális egészségügyi és pszichoszociális támogatást biztosít. Ezenkívül a biztonságos, minőségi és inkluzív oktatáshoz való folyamatos hozzáférés rendkívül fontos ahhoz, hogy a gyermekeket és a fiatalokat alapvető készségekkel vértezzük fel, a védelem és a normalitás érzetét biztosítsuk számukra, miközben hozzájárul a béke elősegítéséhez, valamint a reintegráció és a reziliencia eszközéül szolgál.

Összesen 152 millió gyermek (világszinten a gyermekek 9,6 %-a) érintett gyermekmunkában, és 73 millióan olyan veszélyes munkát végeznek, amely nagy valószínűséggel károsítja egészségüket, biztonságukat és fejlődésüket. A Bizottság politikai iránymutatása zéró toleranciát hirdetett a gyermekmunkával szemben, hozzájárulva ezzel az ENSZ által a gyermekmunka felszámolásának nyilvánított 2021-es nemzetközi év keretében tett globális erőfeszítésekhez. Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv a gyermekmunka globális előfordulásának jelentős csökkentésére irányuló fellépést is tartalmaz, összhangban az ENSZ által a gyermekmunka világszerte történő teljes felszámolására kitűzött 2025-ös céldátummal. Ez magában foglalja a gyermekek ingyenes és könnyen hozzáférhető kötelező oktatásának támogatását a foglalkoztatás alsó korhatárának eléréséig, valamint a szociális jóléti programok kiterjesztését a családok szegénységből való kiemelésének elősegítésére.

Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervvel összhangban az EU fokozni fogja erőfeszítéseit a gyermekek érdemi részvételének biztosítása érdekében, a gyermekekkel szembeni erőszak minden formájának megelőzése, leküzdése és az azokra való reagálás érdekében, beleértve a nemi alapú erőszakot is, valamint a gyermek-, korai és kényszerházasság, a női nemi szervek megcsonkítása, a gyermekkereskedelem, az embercsempészés, a koldulás, a (szexuális) kizsákmányolás és az elhanyagolás felszámolása érdekében. Intenzívebb munkára lehet számítani a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekek elleni súlyos jogsértések megelőzése és megszüntetése terén is, többek között a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását előmozdító érdekképviseleti tevékenységek révén. A cselekvési terv emellett támogatja a partnerországokat a gyermekbarát igazságszolgáltatási és gyermekvédelmi rendszerek kialakításában és megerősítésében, többek között a migráns, menekült és lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek, valamint a kisebbségekhez tartozó – különösen roma – gyermekek esetében. Az EU továbbra is támogatni fogja a gyermekek és más kiszolgáltatott helyzetben lévő, nemzetközi védelemre szoruló személyek EU-ba történő áttelepítését. Az EU támogatni fogja az utcagyerekek problémájának kezelésére irányuló intézkedéseket, valamint be fog ruházni a minőségi alternatív gondozás fejlesztésébe és az intézményalapúról a minőségi családi és közösségi alapú gondozásra való áttérésbe a szülői felügyelet nélkül maradt gyermekek és a fogyatékossággal élő gyermekek esetében.

Az EU továbbra is be fogja építeni a gyermekek jogait a partnerországokkal folytatott politikai párbeszédbe, különösen a csatlakozási tárgyalások, valamint a stabilizációs és társulási folyamat összefüggésében. Elő fogja mozdítani továbbá a – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő – gyermekekkel szembeni erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelmet célzó intézkedéseket, ideértve a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatást is. Az EU támogatni fogja a régióban élő gyermekek helyzetére vonatkozó lebontott adatok nyomon követését és gyűjtését, és erről továbbra is beszámol az éves bővítési csomagon belüli országjelentésekben.

E célkitűzések elérése érdekében az EU össze fogja hangolni a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi kereten belül rendelkezésre álló valamennyi kiadási programjának felhasználását, különösen a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközt (NDICI), az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt III-at (IPA III) és a humanitárius segítségnyújtási eszközt.

Előmozdítja továbbá a multilaterális és regionális emberi jogi fórumokon, érdekképviseleti és figyelemfelkeltő kampányokban, valamint a civil társadalommal, a gyermekekkel és a serdülőkkel, a nemzeti emberi jogi intézményekkel, a tudományos körökkel, az üzleti szférával és más érdekelt felekkel folytatott tevékenységeket.