[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.10.2005

COM(2005) 468 végleges

2005/0198 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Svájci Államszövetségnek a kibővített Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeinek csökkentéséhez történő hozzájárulásról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Szövetségi Tanács között létrejött egyetértési megállapodás Európai Közösség nevében történő megkötésének engedélyezéséről, valamint egyes tagállamok számára a megállapodás végrehajtásáról szóló egyéni megállapodások Svájci Államszövetséggel történő megkötésének engedélyezéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A Tanács 2003 áprilisában felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Svájccal kötendő megállapodás-csomag keretében tárgyalásokat folytasson Svájccal a kibővített Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló pénzügyi hozzájárulásról.

2004 májusában, az Európai Unió-Svájc csúcstalálkozón, Svájc ígéretet tett arra, hogy öt éven keresztül 1 milliárd svájci frank hozzájárulást biztosít. A Tanács egy olyan általános kompromisszum részeként fogadta ezt el, amely egy nagyobb, kilenc szektorra kiterjedő megállapodást érintő tárgyalás-sorozat lezárásához vezet.

E konkrét hozzájárulás technikai részleteiről szóló tárgyalások 2004 novembere és 2005 májusa között folytak. E tárgyalások eredménye a mellékletben szereplő egyetértési megállapodás, amely a svájci hozzájárulás felosztásának, és az elsőbbségben részesülő szektoroknak a kereteit határozza meg. A következő szempontok érdemelnek figyelmet:

A megállapodás formája

Lehetetlennek bizonyult egy kötelező erejű megállapodás megkötése az Európai Közösséggel, mivel a svájci ratifikációs folyamat során azt nem fogadták volna el. Ezért volt szükséges a Szövetségi Tanáccsal kötendő egyetértési megállapodás elfogadása, amelyet valamennyi kedvezményezett országgal kötendő, kötelező erejű megállapodások egészítenek ki. Az egyetértési megállapodás az összes szükséges elemet tartalmazza, és kiköti, hogy a kedvezményezett államok és Svájc közötti, egyedi kétoldalú megállapodások összhangban legyenek annak tartalmával.

A kedvezményezettek száma

Svájc egyértelművé tette, hogy a pénzügyi hozzájárulás a tíz új tagállamnak szánt kifizetésekre korlátozódik. A svájci hatóságok továbbá azzal is érveltek, hogy a svájci parlament soha nem fogadná el a költségvetési előirányzatok jogalapjának olyan változtatását, amely az EU 13-ak bevonásával járna. A jelenlegi svájci politikai helyzet fényében ez hihetőnek tűnik. A svájciak precedensként hivatkoznak az EU Norvégiával kötött megállapodására is (a kétoldalú norvég hozzájárulást csak a 10 új tagállam között osztják el). Ha a Közösség továbbra is ragaszkodik ahhoz, hogy az EU kohéziós politikájának minden kedvezményezettje szerepeljen a megállapodásban, Svájc megtagadja az Európai Közösséggel kötendő megállapodás aláírását, és helyette az új tagállamokkal folytat kétoldalú tárgyalásokat. Ez nyilvánvalóan nem állna az EU érdekében, hiszen az a cél, hogy a következő bővítés alkalmával egy jövőbeni svájci hozzájárulásnak, valamint egy öt év utáni meghosszabbításnak ez a megállapodás legyen az alapja. Ezért az egyetlen reális lehetőség a javasolt megállapodás marad.

A Bizottság tárgyaló felei megkísérelték biztosítani, hogy a megállapodás írja elő a közös projektek lehetőségét olyan EU tagállamokkal, amelyek részt vesznek az EU gazdasági és társadalmi kohéziós politikájában, ezzel nyilvánvalóvá téve, hogy ez a politika nem csak a megállapodásban említett tíz kedvezményezett országra korlátozódik. A kohézió és a régiók közötti együttműködés területein az ilyen közös projekteket közösségi eszközökkel lehet finanszírozni.

Elosztási kulcs

A svájci hozzájárulás kedvezményezettek közötti elosztása a kohéziós alap létező elosztási kulcsa alapján történik, amelyhez valamennyi tagállam beleegyezését adta. Málta ennek az elosztási kulcsnak a felülvizsgálatát kérte, ám ez nem megvalósítható ennek a gyakorlatnak a keretén belül. A jelenlegi elosztási kulcsot használták az EU és Norvégia közötti kétoldalú megállapodásnál is.

Jogalap

Javasolt a megállapodást a Szerződés 159. cikkének 3. bekezdése, és 300. cikke alapján megkötni, amelyek arról rendelkeznek, hogy a Tanács minősített többséggel jár el. A megállapodást a Tanács aláírásával kötik meg.

Kohéziós politika

Meg kell jegyezni, hogy az egyetértési megállapodás megkötése a külkapcsolatok keretében történik. Ennek nem kellene hatással lennie az Európai Unió kohéziós politikájának elveire - a források elosztására vonatkozó kritériumokat és módszereket is beleértve – melynek célja a harmonikus fejlődés előmozdítása.

2005/0198 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Svájci Államszövetségnek a kibővített Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeinek csökkentéséhez történő hozzájárulásról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Szövetségi Tanács között létrejött egyetértési megállapodás Európai Közösség nevében történő megkötésének engedélyezéséről, valamint egyes tagállamok számára a megállapodás végrehajtásáról szóló egyéni megállapodások Svájci Államszövetséggel történő megkötésének engedélyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 159. cikkének 3. bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdése első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

(1) A Tanács 2003 áprilisában felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Svájci Államszövetséggel tárgyalásokat folytasson a Közösség nevében a kibővített Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeit csökkentő, svájci pénzügyi hozzájárulásról szóló megállapodásról.

(2) E konkrét hozzájárulás technikai részleteiről szóló tárgyalások 2004 novembere és 2005 májusa között folytak. E tárgyalások eredménye a mellékletben szereplő egyetértési megállapodás, amely a Közösség kohéziós politikájának sérelme nélkül - beleértve a forráselosztás kritériumait és módszereit - meghatározza a svájci hozzájárulás elosztásának keretét és a prioritást élvező szektorokat.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Szövetségi Tanács között a kibővített Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeinek csökkentését elősegítő, a Svájci Államszövetség által nyújtott hozzájárulásáról szóló egyetértési megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

Az egyetértési megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és a Svájci Szövetségi Tanács között a kibővített Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeinek csökkentését elősegítő, a Svájci Államszövetség által nyújtott hozzájárulásról szóló egyetértési megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.

3. cikk

Azok a tagállamok, amelyeket az egyetértési megállapodásban a svájci pénzügyi hozzájárulás kedvezményezettjeiként soroltak fel, felhatalmazást kapnak arra, hogy a megállapodás végrehajtásáról egyéni megállapodásokat kössenek a Svájci Államszövetséggel. Egy ilyen megállapodás aláírását megelőzően a tagállamoknak a Tanáccsal kell összehangolniuk álláspontjukat.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A Svájci Államszövetségnek a kibővített Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeinek csökkentéséhez történő hozzájárulásáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Szövetségi Tanács között létrejött egyetértési megállapodás

az Európai Közösség, továbbiakban a „Közösség”, és

a Svájci Szövetségi Tanács, a továbbiakban a „Szövetségi Tanács”

figyelembe véve az Európai Unió és Svájc közötti szoros kapcsolatokat, amelyek számos ágazati megállapodáson alapulnak a gazdaság, tudomány és kultúra területén,

figyelembe véve, hogy az Európai Unió bővítése hozzájárul a béke, a szabadság, a stabilitás és a jólét biztosításához Európában, és hogy a Szövetségi Tanácsnak eltökélt szándéka a Svájci Államszövetség támogatását kifejezésre juttatni e tekintetben,

figyelembe véve az Európai Közösség kérését a Svájci Államszövetséghez, hogy járuljon hozzá az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez,

figyelembe véve az Európai Unió erőfeszítéseit a külső segítségnyújtás és az előcsatlakozási támogatás, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió megteremtésére,

figyelembe véve a Svájci Államszövetség Közép- és Kelet-Európa országainak nyújtott támogatását,

azzal az óhajjal, hogy a Szövetségi Tanács formába öntse azon politikai akaratát, miszerint e megállapodáson keresztül járul hozzá az Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeinek csökkentéséhez,

a következő iránymutatásokat dolgozta ki:

1. Svájc hozzájárulása

A Szövetségi Tanács a 2. pontban felsorolt tagállamokkal tárgyalásokba kezd egy megállapodás megkötéséről, amely szerint öt éven keresztül, miután a svájci parlament jóváhagyta a pénzeszközök kifizetését, Svájc 1 milliárd svájci frankkal járul hozzá a kibővített Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez.

2. A svájci hozzájárulás elosztási kulcsa

Kedvezményezett ország | A teljes hozzájárulás %-a |

Cseh Köztársaság | 11,0% |

Észtország | 4,0% |

Ciprus | 0,6% |

Lettország | 6,0% |

Litvánia | 7,1% |

Magyarország | 13,1% |

Málta | 0,3% |

Lengyelország | 49,0% |

Szlovénia | 2,2% |

Szlovákia | 6,7% |

Ezzel a hozzájárulással regionális és nemzeti projektek és programok, valamint több kedvezményezett országot érintő projektek és programok finanszírozása lehetséges.

3. Felülvizsgálat

A svájci hozzájárulás végrehajtásának kezdete után két és négy évvel a helyzetet felülvizsgálják, hogy a még szabad pénzeszközöket átcsoportosíthassák a legfontosabb projektekre és programokra a kedvezményezett országokban.

4. Támogatási iránymutatások és területek

Biztonság, stabilitás és a reformok támogatása:

- a helyi igazgatási kapacitás erősítése regionális és kommunális szinten,

- a határok biztosítása érdekében hozott intézkedések,

- javulás a bevándorlási- és menekültügyi kérdések kezelésében,

- hozzáférés a joggal és a jogbiztonság fejlődésével kapcsolatos információs rendszerekhez,

- a bírói testületek modernizálása,

- a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcban résztvevő intézmények megerősítése,

- nukleáris biztonság,

- természeti katasztrófák megelőzése és kezelése,

- regionális fejlesztésre irányuló kezdeményezések a hátrányos helyzetben lévő-, illetve peremterületeken.

Környezet és infrastruktúra:

- az alapinfrastruktúra javítása és korszerűsítése (energiahatékonyság, ivóvíz, szennyvíz, hulladék ártalmatlanítása, tömegközlekedés),

- a környezeti állapotok javítása, az ártalmas anyagok kibocsátásának csökkentése, a szabványok és normák fejlesztése és betartása, ökológiai felügyelet,

- a mérgező hulladék ártalmatlanítása és a fertőzött ipari területek visszaállítása,

- regionális, városi és vidéki területrendezés a földhasználat, infrastruktúra és a környezet vonatkozásában,

- határokon átnyúló környezetvédelmi kezdeményezések, mint például az „Európa Környezete”,

- biodiverzitás és természeti védőkörzetek.

A magánszektor támogatása:

- a magánszektor fejlesztése és az exportok támogatása, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (KKV-k),

- a tőkéhez való hozzáférés megkönnyítése, a KKV-k támogatása a vállalatirányítás területén,

- az igazoltan biogazdálkodásból származó mezőgazdasági termékek támogatása,

- a szabványok, normák és megfelelés-értékelés támogatása az ipari és mezőgazdasági termelés területén, olyan ipari termelés támogatása, amely társadalmi, környezetvédelmi és öko-hatékonysági szempontból megfelel a fenntartható fejlődés elvének,

- a pénzügyi szektor szabályozásának javítása és a pénzügyi piacok és intézmények megerősítése,

- a szellemi tulajdon védelme.

Emberi és társadalmi fejlődés:

- a közigazgatási kapacitás kiépítése központi, regionális és helyi szinten, azzal a céllal, hogy megfeleljen az EU szabványoknak,

- Technikai képzés és szakképzés,

- kutatás és fejlesztés (tudományos csereprogramok, ösztöndíjak, partnerségek, együttműködés az alkalmazott kutatás területén, stb.),

- egészségügy (kórházak korszerűsítése, egészségbiztosítási rendszerek reformja, megelőző intézkedések, stb.),

- városok és közigazgatási területek partnersége,

- nemzetközi fejlesztési kezdeményezések támogatása.

A kötelezettségvállalási területek kiválasztása és súlyozása az egyes kedvezményezett országok szükségletei szerint történik.

5. Információ és összehangolás

Amikor csak szükséges, az Európai Bizottság és a Szövetségi Tanács rendszeresen értekeznek – politikai szinten is – a svájci hozzájárulás végrehajtásáról. Tevékenységeik összehangolásával biztosítják a javasolt projektek és programok összeegyeztethetőségét, azzal a céllal, hogy csökkentsék a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket. E célból az Európai Bizottság tájékoztatja a Szövetségi Tanácsot annak a vizsgálatnak az eredményéről, amely a javasolt projektek és programok közösségi célokkal való összeegyeztethetőségéről szól, valamint mindazokról a vonatkozó változásokról az EU kohéziós politikájában, amelyeket pontosan figyelembe kell venni. Más olyan intézményekkel és adományozókkal is egyeztetnek, akik ugyanazon projektek és programok finanszírozásában részt vesznek.

Ebben az összefüggésben a projekteket és programokat akkor lehetne megvalósítani, amikor az alkalmas, más olyan Európai Uniós tagállamokkal együttműködve, akik az Unió gazdasági és társadalmi kohéziós politikájában részt vesznek. E projekteknek és programoknak a társfinanszírozása a kohézió és a régiók közötti együttműködés területén lévő közösségi eszközökkel történhetne.

6. A projektek és programok kiválasztása

A Szövetségi Tanács a kedvezményezett országokkal egyetértésben választja ki a projekteket és programokat, figyelembe véve azok kéréseit, igényeit és valós befogadási képességeit.

7. A projektek és programok végrehajtása

1. A projektek és programok végrehajtása esetenként kétoldalú, több- és kétoldalú (társfinanszírozás más intézményekkel vagy adományozókkal), vagy többoldalú alapon (vagyonkezelői rendszeren keresztül) történik.

2. A svájci hozzájárulások ajándékok, vagy koncessziós pénzügyi eszközök formáját öltik. Ezek nem visszafizetendők Svájcnak.

3. A svájci hozzájárulásból profitáló jogalanyoknak elvben biztosítaniuk kell a programok vagy projektek finanszírozásának egy minimális részét. A támogatások formájában történő svájci hozzájárulás nem haladhatja meg a projekt költségének 60%-át, kivéve az olyan projektek esetében, amelyeket máshonnan is finanszíroznak – nemzeti, regionális vagy helyi hatósági költségvetési juttatások formájában – ebben az esetben a svájci hozzájárulás nem haladhatja meg a teljes költség 85%-át. Tiszteletben tartják a társfinanszírozásra vonatkozó szabályokat. A technikai segítségnyújtást érintő projektek, az intézményfejlesztő programok, valamint a nem kormányzati szervek (NGO) által végrehajtott projektek és programok teljes mértékben a svájci hozzájárulásból finanszírozhatók.

4. A közbeszerzésre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat figyelembe veszik. A projektekre és programokra kijelölt hozzájárulások nem köthetők össze.

5. A svájci kormány igazgatási költségeit az első bekezdésben említett összegek fedezik. Ezek a költségek többek között személyi jellegű ráfordítások és olyan igazgatási költségek, amelyek a tisztviselők és tanácsadók kiküldetéseihez kapcsolódónak, valamint a pénzügyi ellenőrzés és értékelés költségei.

8. A svájci hozzájárulás végrehajtása

A Szövetségi Tanács azt javasolja a svájci parlamentnek, hogy fogadja el az egy milliárd svájci frank összegű finanszírozást a svájci hozzájárulás 2006-ban kezdődő végrehajtása céljából. Az első bekezdésben említett megállapodásoknak meg kell felelniük az e megállapodásban szereplő iránymutatásoknak. A mellékletben található a kedvezményezett országok és Svájc közötti keretegyezmények tartalmának általános leírása. E megállapodásokat a szerződő felek hagyják jóvá, saját eljárásaiknak megfelelően.

Kelt […]-ban/ben, a(z) […] év […].havának […] napján, két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, és szlovén nyelven.

A Szövetségi Tanács részéről: Az Európai Közösség részéről:

II. MELLÉKLET

A Svájc és az Európai Unió új tagállamai (a továbbiakban „partnerállam(ok)”) közötti keretegyezmények tartalmának általános leírása

A tíz keretegyezmény mindegyike tartalmazza Svájc és a kérdéses partnerállam közötti együttműködés általános elveit. A projektekhez kapcsolódó technikai részletekre vonatkozó projekt-megállapodásokat e keretegyezmények alapján kötik meg.

Egy tipikus keretegyezmény tartalma a következőképpen foglalható össze:

1. Hivatkozás az egyetértési megállapodásra,

2. A partnerállam és Svájc közötti együttműködés céljai,

3. A partnerállam és Svájc közötti együttműködés kezdete és időtartama,

4. A svájci hozzájárulás teljes összege, felülvizsgálati folyamat Svájc és az Európai Közösség között,

5. A partnerállam és Svájc közötti együttműködés fogalmi kerete (legfontosabb kötelezettségvállalási területek, elvek, partnerek),

6. A szelekciónak (beleértve az Európai Bizottsággal való információcserét és egyeztetést), a jóváhagyásnak és a projektek és programok végrehajtásának folyamata és kritériumai,

7. A projektek és programok finanszírozási formái,

8. A rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználására vonatkozó elvek, a hozzájárulások felső határa, igazgatási költségek (maximum 5%), fizetési módok, pénzügyi ellenőrzés és ügyvitel,

9. A keretegyezmény végrehajtására vonatkozó hatáskörök és koordináció,

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Szakpolitikai területek: Regionális politika Tevékenység: Kohéziós politika |

AZ INTÉZKEDÉS MEGNEVEZÉSE: A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉGNEK A KIBőVÍTETT EURÓPAI UNIÓ GAZDASÁGI ÉS TÁRSADALMI EGYENLőTLENSÉGEINEK CSÖKKENTÉSÉHEZ TÖRTÉNő HOZZÁJÁRULÁSÁRÓL SZÓLÓ, AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI SZÖVETSÉGI TANÁCS KÖZÖTT LÉTREJÖTT EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS |

1. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + CÍMSOR(OK)

2. ÁLTALÁNOS SZÁMADATOK

2.1. Az intézkedésre megítélt teljes keretösszeg (B. rész): millió euro kötelezettségvállalásra

NEM ALKALMAZHATÓ

2.2. Alkalmazási időszak:

Kezdet: A megállapodás (valószínűleg) 2005-ben lép hatályba (az aláírás napjától függően)

Lejárati idő: A megállapodásnak nincs lejárati ideje, de az utolsó svájci pénzügyi hozzájárulást követően elavul.

2.3. Több évre vonatkozó általános kiadási előirányzat:

NEM ALKALMAZHATÓ

(a) A kötelezettségvállalási előirányzatok/kifizetési előirányzatok (pénzügyi beavatkozás) ütemterve ( lásd 6.1.1. pont )

Millió euróban (három tizedesjegyig)

[ n év] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 és további évek] | Összesen |

Kötelezettségvállalások |

Kifizetések |

Kötelezettségvállalások |

Kifizetések |

Részösszeg a+b |

Kötelezettségvállalások |

Kifizetések |

(c) A személyzeti és egyéb igazgatási kiadások általános pénzügyi hatása (lásd 7.2 és 7.3 pont)

Kötelezettségvállalások/kifizetések |

ÖSSZESEN a+b+c |

Kötelezettségvállalások |

Kifizetések |

2.4. A pénzügyi programozással és pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőség

[x] A javaslat összeegyeztethető a létező pénzügyi programozással.

A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó címsorának átprogramozását.

A javaslat az intézményközi megállapodás/egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását teheti szükségessé.

2.5. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás: [3]

[x] A javaslatnak nincs pénzügyi vonatkozása (technikai szempontokat érint egy intézkedés végrehajtása tekintetében)

VAGY

A javaslatnak van pénzügyi vonatkozása – a bevételre gyakorolt hatása (indikatív):

(Millió euróban egy tizedesjegyig)

Tevékenységetmegelőző[ n-1 év] | Tevékenységet követő helyzet |

5. LEÍRÁS ÉS INDÍTÉK

nem alkalmazható

5.1. Közösségi beavatkozás szükségessége

5.1.1. Célkitűzések

Nem alkalmazható

5.1.2. Az előzetes értékeléssel kapcsolatosan hozott intézkedések

Nem alkalmazható

5.1.3. Az utólagos értékelést követően hozott intézkedések

Nem alkalmazható

5.2. Előrelátható tevékenységek és a költségvetés bevonására vonatkozó rendelkezések

Nem alkalmazható

5.3. A végrehajtás módszerei

Nem alkalmazható

6. PÉNZÜGYI HATÁS

Nem alkalmazható

6.1. A B. részre gyakorolt teljes pénzügyi hatás – (a teljes programozási időszak alatt)

(A lenti táblázatban megjelölt teljes összeg kiszámításának módszerére a 6.2. táblázat költségbontása ad magyarázatot) )

6.1.1. Pénzügyi beavatkozás

Kötelezettségvállalások (millió euróban három tizedesjegyig)

Lebontásban | [ n év] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 és további évek] | Összesen |

1. Tevékenység |

2. Tevékenység |

stb. |

ÖSSZESEN |

6.1.2. Technikai és igazgatási támogatások, támogatási és információtechnológiai kiadások (kötelezettségvállalási előirányzatok) |

[ n év] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 és további évek] | Összesen |

1) Technikai és igazgatási támogatások |

technikai segítségnyújtási irodák |

b) Egyéb technikai és igazgatási támogatások - nem nyilvános - nyilvános melyből számítógépes igazgatási rendszerek kiépítésére és karbantartására |

1. részösszeg |

2) Támogatási kiadások |

a) Tanulmányok |

b) Szakértői találkozók |

c) Információ és kiadványok |

2. részösszeg |

ÖSSZESEN |

6.2. A B. részben előirányzott intézkedéssel a költségek kiszámítása (a teljes programozási időszak alatt)

(Ahol több mint egy tevékenység van, mindegyiknél megfelelően részletezni kell a meghozandó konkrét intézkedést, hogy megbecsülhető legyen az eredmények mértéke és költsége.)

Kötelezettségvállalások (millió euróban három tizedesjegyig)

Lebontásban | Eredményektípusai(projektek, adatok) | Eredmények száma (összesen 1…n évig) | Átlagos egység költsége | teljes költség (összesen 1…n évig) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

1. Tevékenység 1. intézkedés 2. intézkedés 2. Tevékenység 1. intézkedés 2. intézkedés 3. intézkedés stb. |

ÖSSZKÖLTSÉG |

Amennyiben szükséges, a kalkuláció módszerének magyarázata

7. A SZEMÉLYZETI ÉS IGAZGATÁSI KIADÁSOKRA GYAKOROLT HATÁS

Nem alkalmazható

7.1. A humán erőforrásra gyakorolt hatás

A tisztség típusa | A már meglévő és/vagy további források felhasználásával az intézkedés lebonyolítására kijelölendő személyzet | Összesen | Az intézkedésből származó feladatok leírása |

Állandó állások száma | Ideiglenes állások száma |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak | A B C | Szükség esetén a feladatok részletesebb leírása mellékelhető |

Egyéb humán erőforrás |

Összesen |

7.2. A humán erőforrás általános pénzügyi hatása

A humán erőforrás típusa | Összeg (€) | Számítási mód * |

Tisztviselők Ideiglenes alkalmazottak |

Egyéb humán erőforrás (költségvetési tétel megnevezése) |

Összesen |

Az összegek a 12 hónapra vonatkozó teljes kiadást jelentik.

7.3. A tevékenységből származó egyéb igazgatási kiadások

Költségvetési tétel (szám és címsor) | Összeg (€) | Számítási mód |

Teljes keretösszeg (A7 cím) A0701 – Kiküldetések A07030 – Értekezletek A07031 – Kötelező bizottságok 1 A07032 – Nem kötelező bizottságok 1 A07040 – Konferenciák A0705 – Tanulmányok és konzultációk Egyéb kiadások (konkrétan) |

Információs rendszerek (A-5001/A-4300) |

Egyéb kiadások – A. rész (konkrétan) |

Összesen |

Az összegek a 12 hónapra vonatkozó teljes kiadást jelentik.

1 Adja meg konkrétan a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.

I. Éves összesítés (7.2 + 7.3) II. A tevékenység időtartama III. A tevékenység kiadásai összesen (I x II) | € évek € |

8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Nem alkalmazható

8.1. Nyomon követési rendelkezések

Nem alkalmazható

8.2. A tervezett értékelésre vonatkozó rendelkezések és ütemterv

Nem alkalmazható

9. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Nem alkalmazható

[1] HL C [.]., […], […]. o.

[2] HL C [.]., […], […]. o.

[3] További információért lásd a külön magyarázó megjegyzést.