EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.20. SWD(2021) 721 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2021. évi jogállamisági jelentés

























Országfejezet – A jogállamiság helyzete Hollandiában amely a következő dokumentumot kíséri A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

2021. évi jogállamisági jelentés





A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Összefoglaló A holland igazságszolgáltatási rendszert továbbra is a bíróságok nagymértékűnek érzékelt függetlensége jellemzi, és folyamatosan erőfeszítéseket tesznek az igazságszolgáltatás minőségének további javítása érdekében. Számos kezdeményezés van folyamatban az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatban, így például az alkotmány felülvizsgálata a Legfelsőbb Bíróság tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás reformja érdekében. Ami az igazságszolgáltatás minőségét illeti, a kisebb léptékű, minőségjavítást célzó projektek fejlesztése új szakaszba lépett, amelynek keretében szélesebb körben vezetik be a kezdeményezéseket. A polgári, közigazgatási és büntető igazságszolgáltatás terén folytatódnak a digitalizáció szintjének javítására irányuló erőfeszítések, amelyeket a Covid19-világjárvány felgyorsított. Továbbra is aggodalomra ad okot a jelenlegi költségmentességi rendszer megfelelő finanszírozása; a rendszer reformja a tervek szerint 2025-re fejeződik be. Összességében az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is hatékonyan működik, bár a Covid19-világjárvány nyomán 2020-ra és 2021-re ügyhátralék halmozódott fel. A tavalyi évhez hasonlóan Hollandiát továbbra is az Európai Unió és a világ egyik legkevésbé korrupt országának érzékelik. A feddhetetlenség a közigazgatás szabályozási keretének kulcseleme. 2020-ban átfogó program indult a felforgató szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányulóan, amely holisztikus megközelítést foglal magában a korrupció megelőzésére, felderítésére és szankcionálására vonatkozóan, miután nyomozások során kiderült, hogy a bűnözők aktívan próbálnak jogtalan befolyást gyakorolni a köztisztviselőkre. A Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztályának, valamint az ügyészségnek a kapacitását további finanszírozással megerősítették. 2020 októberében új jogszabályt fogadtak el, amely kiterjeszti a rendőrök és a külső tanácsadók átvilágítását. 2022 márciusáig a tervek szerint további jogszabályokat hajtanak végre a megválasztott és kinevezett tisztviselők feddhetetlenségének megerősítésére irányulóan. Továbbra is aggályok merülnek fel a közszféra felsővezetői tisztségeire vonatkozó feddhetetlenségi kerettel, valamint a lobbitevékenységgel, a forgóajtó-jelenséggel és a politikai pártok finanszírozásának átláthatóságával kapcsolatban. Hollandiában továbbra is magas szintű a médiaszabadság. A hatóságok továbbra is hozzájárulnak a független újságírás előmozdításához az Újságírás Előmozdításáért Alapból származó támogatások révén, és a Covid19-világjárvány alatt további ideiglenes alapot hoztak létre a helyi média számára. A független audiovizuális médiaszabályozó rendszeresen beszámol a média tulajdonosi szerkezetéről. Ezeket a tulajdonosi szerkezeteket azonban lehetne szélesebb körben nyilvánosságra hozni. Az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályi keret módosítása folyamatban van a kormányzás átláthatóságának javítása és a nyilvános információkhoz való jobb hozzáférés biztosítása érdekében, miután számos késedelemről és hiányos válaszról számoltak be. Egy oknyomozó újságíró – jelenleg nyomozás alatt álló – meggyilkolása és a fokozódó fenyegetések rávilágítanak az olyan kezdeményezések fontosságára, mint a „PersVeilig”, amely segíti az újságírókat a fenyegetések bejelentésében és kezelésében. A fékek és ellensúlyok rendszerének megfelelő működésével kapcsolatban széles körű viták és eszmecserék zajlanak azt követően, hogy a parlament vizsgálati jelentést készített a gyermekgondozási juttatások rendszerének végrehajtásáról, és megállapította, hogy nem tartották tiszteletben a jogállamiság elveit. A nyomonkövetési intézkedések és vizsgálatok tervbe vannak véve vagy jelenleg zajlanak. A Covid19-világjárvány továbbra is kiemelt helyen szerepel a jogalkotás és az igazságszolgáltatás napirendjén, különösen a Covid19-intézkedésekhez szilárdabb jogalapot biztosító törvény elfogadásával, valamint a bíróság előtt megtámadott, nagy horderejű Covid19-intézkedések révén. A független hatóságok továbbra is fontos szerepet játszanak a fékek és ellensúlyok rendszerében, beleértve az alapvető jogok védelmét is. A civil társadalom számára továbbra is nyitott környezet biztosított, bár felmerült néhány kérdés az átláthatóságról szóló új jogszabálytervezettel és az úgynevezett „radikális szervezetek” betiltásának lehetőségeit kiterjesztő jogszabállyal kapcsolatban.

I.Igazságszolgáltatási rendszer Az igazságszolgáltatási rendszert tizenegy kerületi bíróságból, négy általános fellebbviteli bíróságból, két szakosított bíróságból , az Államtanácsból és egy Legfelsőbb Bíróságból álló bírósági rendszer jellemzi. A független Igazságszolgáltatási Tanács kulcsfontosságú szerepet tölt be a bírói függetlenség védelmében, feladata az igazságszolgáltatási rendszer magas minőségének biztosítása, beleértve a bíróságok pénzügyi erőforrásainak elosztását . A bírójelölteket a Bírák Országos Felvételi Bizottsága választja ki, majd az igazságügyi miniszter javaslata alapján a végrehajtó hatalom nevezi ki bírónak határozatlan időtartamra. Az ügyészség az Igazságügyi és Biztonsági Minisztériumtól elkülönülten, de az igazságügyi miniszter politikai felelőssége alatt működik. Az ügyvédi kamara jogszabály alapján jött létre. Független a kormánytól, kizárólag az ügyvédek éves hozzájárulásaiból finanszírozzák . Hollandia részt vesz az Európai Ügyészségben. Függetlenség A bírói függetlenség érzékelt szintje továbbra is igen magas. A lakosság 77 %-a és a vállalkozások 82 %-a szerint az igazságszolgáltatás és a bírói kar függetlensége „meglehetősen jó vagy nagyon jó” . A bírói függetlenség érzékelt szintje az elmúlt években folyamatosan magas volt mind a lakosság, mind a vállalkozások körében . További lépések történtek a Legfelsőbb Bíróság tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás módosítására irányulóan az alkotmány felülvizsgálatának előkészítése érdekében . 2020 decemberében a kormány tanácsadás céljára megküldte az Államtanácsnak az alkotmánymódosítás szövegtervezetét, amely változtat a Legfelsőbb Bíróság tagjainak kinevezési eljárásán. Az előirányzott reform célja a végrehajtó és a törvényhozói hatalom szerepének további korlátozása a Legfelsőbb Bíróság bíráinak kinevezésében, az Európa Tanács ajánlásaival összhangban . A holland parlamenti rendszerrel foglalkozó független állami bizottság ajánlásán alapuló törvénytervezetről folytatott online konzultációt követően a szövegtervezetet néhány ponton módosították. Az Államtanács véleménye akkor válik nyilvánossá, amikor a javaslatot megküldik a parlamentnek. Előrelépés történt az Igazságszolgáltatási Tanács és a bírósági igazgatótestületek tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárások felülvizsgálata terén. A jogvédelmi miniszter 2020. februári kérelmére az Államtanács 2020. szeptember 23-án tanácsadó véleményt adott ki az Igazságszolgáltatási Tanács és a bírósági igazgatótestületek tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás esetleges felülvizsgálatáról. Bár az Államtanács arra a következtetésre jutott, hogy az Igazságszolgáltatási Tanács és a bírósági igazgatótestületek jelenlegi kinevezési eljárásai összhangban állnak a bírói függetlenség követelményével, javasolta annak megvizsgálását, hogy miként lehetne növelni a bírák és a bírósági alkalmazottak részvételét a bírósági igazgatótestületek kinevezési eljárásaiban. Az Igazságszolgáltatási Tanács, az igazságszolgáltatási szövetség és az igazságszolgáltatás egyéb képviselői között létrejött megállapodást követően az Igazságszolgáltatási Tanács új kinevezési eljárást vezetett be a bírósági igazgatótestületek tagjaira vonatkozóan 2021-re és 2022 egy részére . A megállapodás célja, hogy a bíráknak nagyobb befolyásuk legyen a bírósági igazgatótestületek tagjainak kinevezésére, különösen egy négy bíróból, a bírósági igazgatótestület két tagjából és két bírósági tisztviselőből álló bizottság létrehozása révén, amely meghallgatja a jelölteket és javasolja az Igazságszolgáltatási Tanácsnak az egyik jelölt kinevezését. Szavazategyenlőség esetén a négy bíró szavazata dönt. Ezen túlmenően az Igazságszolgáltatási Tanács 2021 nyarán megkezdi a tárgyalásokat az igazságszolgáltatási szövetséggel és az igazságszolgáltatás egyéb képviselőivel a tanácstagok kinevezési eljárásának esetleges felülvizsgálatáról . E törekvések célja a végrehajtó és a törvényhozói hatalom befolyásának további korlátozása az Igazságszolgáltatási Tanács tagjainak kinevezésében, az Európa Tanács ajánlásaival összhangban . Minőség A költségmentességi rendszer reformja több kísérleti projekt megállapításain fog alapulni. A költségmentességi rendszer reformja a tervek szerint 2025-re fejeződik be , és több kísérleti projekttel kezdődik, amelyek célja a további jogalkotási reformok előkészítésével kapcsolatos bevált gyakorlatok összegyűjtése. Ami a költségmentesség jelenlegi rendszerét illeti, továbbra is aggodalmak merülnek fel a rendelkezésre álló finanszírozás megfelelőségével kapcsolatban . A polgári, közigazgatási és büntető igazságszolgáltatás terén folytatódnak a digitalizációra irányuló erőfeszítések, amelyeket a Covid19-világjárvány felgyorsított. Továbbra is van tennivaló az igazságszolgáltatási rendszer jobb digitalizálása érdekében , különös tekintettel az ítéletek internetes közzétételének arányára és a bírósági eljárások kezdeményezését és követését szolgáló digitális megoldások rendelkezésre állására, és számos kezdeményezés irányul ennek kezelésére . Ami a büntető igazságszolgáltatást illeti, az igazságszolgáltatás és az ügyészség a többi igazságügyi érdekelt féllel közösen digitális tervet dolgoz ki. A polgári és közigazgatási igazságszolgáltatás terén az új digitalizációs program a polgárok és a jogi szakemberek igazságszolgáltatáshoz való digitális hozzáférésére összpontosít . A jogi eljárásokat fokozatosan digitalizálják, kezdve a nemzeti adóügyekkel és a lefoglalási kérelmekkel, majd kiterjesztve a jog más területeire is. A Covid19-világjárványra válaszul az Igazságszolgáltatási Tanács új szabályokat fogadott el a bírósági tárgyalások távolról történő megszervezésére vonatkozóan, amelyek lehetővé tették a bíróságok működésének folytatását. A jelenlegi szabályok 2021. augusztus 1-jéig alkalmazandók, és szükség esetén a bíróságok működésének szavatolása érdekében meghosszabbíthatók. Az igazságszolgáltatás területét érintő kísérletekről szóló törvény lehetővé teszi az igazságszolgáltatással kapcsolatos kísérleti projektek szélesebb körű bevezetését. A „Társadalmilag Hatékony Igazságszolgáltatás” program keretében az igazságszolgáltatás minőségével kapcsolatban kidolgozott számos kísérleti projekt nyomán az igazságszolgáltatás területét érintő kísérletekről szóló törvény 2021 nyarára várható hatálybalépése lehetővé teszi a minőségi projektek szélesebb körű bevezetését. Az ilyen minőségi projektek közé tartozik például az „adósságbíró” bevezetése, amelynek célja az ítéletek hatékonyságának növelése azáltal, hogy az egyes adósok összes ügyét párhuzamosan kezelik. A kísérleti projektek kis léptékű tesztelése, majd azt követő, szélesebb körű végrehajtása innovatív ötletekkel járulhat hozzá az igazságszolgáltatási rendszer minőségének javításához . Hatékonyság A Covid19-világjárvány hatással volt az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságára. A Covid19-világjárvány következtében 2020-ban és 2021-ben nőtt a bírósági ügyhátralék, különösen a büntetőügyekben . Az Igazságszolgáltatási Tanács és a bírósági igazgatótestületek konkrét intézkedéseket hoztak e következmények kezelésére, ideértve például a bírósági meghallgatásokhoz használt videokonferencia-berendezések fejlesztését, a nyugdíjba vonult bírák helyettes bíróvá történő kinevezését, valamint az egybírós tanácsok gyakoribb igénybevételét. A cél a büntető igazságszolgáltatási rendszerben a Covid19-világjárvány miatt keletkezett ügyhátralékok 2021 végéig történő megszüntetése . E megközelítés keretében az ügyészség továbbra is él azon jogkörével, hogy egyes büntetőügyekről maga hozzon határozatot . A Holland Ügyvédi Kamara és parlamenti képviselők által kifejezett aggályok nyomán a jogvédelmi miniszter 2020 novemberében bejelentette, hogy a gyanúsítottak számára biztosítják az ügyvéddel történő ingyenes konzultációt. Ez számos ügy tekintetében 2021. április 1-jén megkezdődött, és fokozatosan ki fog terjedni az összes többi ügyre is. Tekintettel arra, hogy e hatásköröknek az ügyészség általi gyakorlása hatással lehet a tisztességes eljáráshoz való jogra, különösen akkor, ha a polgárokat nem tájékoztatják megfelelően , az ilyen esetekben különösen fontos az ingyenes jogi konzultáció biztosítása. Az igazságszolgáltatási rendszert első fokon továbbra is magas szintű hatékonyság jellemzi, noha a fellebbezés esetében az eljárások viszonylag hosszadalmasak . Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága az elmúlt években összességében magas fokú volt . Polgári és kereskedelmi ügyekben az elsőfokú eljárás időtartama rövid, 2019-ben körülbelül 100 nap . Ezzel szemben harmadfokon a polgári és kereskedelmi ügyekben az eljárások hosszadalmasak, 2019-ben átlagosan 459 napig húzódtak. A közigazgatási bíráskodás első fokon továbbra is hatékonyan működik , bár a másod- és harmadfokú eljárások viszonylag hosszadalmasak . Noha első fokon a lezárási arány összességében továbbra is hatékonyságot mutat , az elsőfokú közigazgatási ügyek rendezésének aránya 2019-ben fokozatosan 94 %-ra csökkent. Ez a közigazgatási igazságszolgáltatás terén a jövőben némi hátralékhoz vezethet, bár a folyamatban lévő ügyek jelenlegi mennyisége kezelhetőnek tűnik . Ami a büntető igazságszolgáltatást illeti, a 2020. évi felülvizsgálatot követő új cselekvési terv a hatékonyság javítására összpontosít, különösen a gyakori bűncselekmények és a nagy horderejű bűncselekmények esetében . Miközben ez segíthet növelni a hatékonyságot és kezelni az ügyhátralékot, az érdekelt felek hangsúlyozzák, hogy az efféle kezdeményezések nem mehetnek az igazságszolgáltatás minőségének rovására . II.Korrupcióellenes keret

A korrupció kivizsgálása és üldözése több hatóság hatáskörébe tartozik. A Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztálya (NPIID) vizsgálja a kormányzaton belüli törvénysértéseket. Az Adóügyi Hírszerzésért és Vizsgálatokért Felelős Főosztály (FIOD) feladata a pénzügyi bűncselekmények, és azon belül a külföldi és kereskedelmi vesztegetések kivizsgálása. A nemzeti ügyészség a hivatalos személyek belföldi megvesztegetésére összpontosít, a Súlyos Csalásért, Környezeti Bűnözésért és Vagyonelkobzásért felelős Ügyészségi Hivatal pedig a kereskedelmi és külföldi vesztegetések kivizsgálásáért felel. A Közérdekű Bejelentők Hatósága támogatást és tanácsot nyújt azoknak, akik munkával kapcsolatos visszaélést kívánnak bejelenteni az állami vagy a magánszektorban. A bűnüldöző szerveken belül folytatódik a szakosodott korrupcióellenes és hírszerző csoportok közötti együttműködés. A FIOD korrupcióellenes egysége (ACC) kulcsszerepet játszik a pénzügyi bűncselekmények és a korrupció elleni küzdelemben. A politikai pénzügyekről szóló törvényről, valamint a helyi és tartományi szinten megválasztott és kinevezett tisztviselők feddhetetlenségét erősítő jogszabályokról jelenleg folynak a viták. A szakértők és az üzleti vezetők megítélése szerint Hollandia a világ egyik legkevésbé korrupt országa. A Transparency International 2020. évi korrupcióérzékelési indexe szerint Hollandia 82/100 pontot ért el, ezzel az Európai Unió országai között a 3., világszinten pedig a 8. helyen áll. Ez a megítélés viszonylag stabil volt az elmúlt öt évben. A szervezett bűnözés beszivárgásának eseteit és a bűnüldözésen belüli kiszivárogtatásokat követően megerősítették a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet. 2020-ban Hollandia átfogó programot indított, amely a korrupciót is magában foglaló felforgató szervezett bűnözés elleni küzdelemre összpontosít. A program koordinálására főigazgatóságot hoztak létre az Igazságügyi és Biztonsági Minisztériumon belül. Ennek nyomán további finanszírozást biztosítottak ezen a területen, és multidiszciplináris intervenciós csoport jött létre. Törvénytervezet célozza a felforgató bűnözés és azon belül a korrupció elleni küzdelem hatékonyságának fokozását. A Képviselőház előtt van jelenleg egy új törvényjavaslat, amely megerősíti a büntető törvénykönyvet és a büntetőeljárási törvényt. A törvényjavaslat célja, hogy növelje a felforgató bűnözés, és azon belül a korrupció elleni küzdelem hatékonyságát azáltal, hogy több felforgató bűncselekmény – például a köztisztviselők fenyegetése – esetében növeli a maximális büntetési tételeket. 2020. október 1-jén adminisztratív utasításokat adtak ki az ügyészség számára, frissített iránymutatással a külföldi korrupciós ügyek kivizsgálásához és büntetőeljárás alá vonásához, 2020. szeptember 4-én pedig iránymutatást adtak ki a nagyobb egyezségekre vonatkozóan, az igazságügyi és biztonsági miniszter helyett egy ideiglenes független bizottságra bízva bizonyos egyezségek jogi felügyeletét. A korrupció megelőzésére és leküzdésére szolgáló intézményi keretrendszer továbbra is szilárd, a bűnüldöző szervek szorosan együttműködnek egymással. Az Adóügyi Hírszerzésért és Vizsgálatokért Felelős Szolgálat (FIOD) és az ügyészség szakosodott korrupcióellenes csoportjai és hírszerző egységei együttműködnek az ügyek kivizsgálásában. A FIOD korrupcióellenes egysége kulcsszerepet játszik a pénzügyi bűncselekmények és a korrupció elleni küzdelemben. A Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztálya (NPIID) további forrásokban fog részesülni, ami mind az NPIID, mind az ügyészség vizsgálati kapacitását erősíti. Az Encrochat-vizsgálatok, amelyek kulcsfontosságú információkat szolgáltattak a bűnszövetkezetek azonosításához, kivizsgálásához és büntetőeljárás alá vonásához, a bűnüldöző szerveken belül is feltártak feltételezett korrupciót. A vizsgálatok arra is rávilágítottak, hogy a bűnözők aktívan próbálnak korrumpálni köztisztviselőket és más szervezeteket. Ennek nyomán fokozták az éberséget és a felforgató bűnözésre való összpontosítást, és az Encrochat-nyomozást követően korrupcióellenes csoportot hoztak létre a rendőrségi korrupció kivizsgálására. Ezt a csoportot az NPIID vezeti, és munkáját a rendőrség országos egységének nyomozói segítik. Az NPIID azáltal is hozzájárul a megelőzéshez, hogy felhívja a figyelmet az általuk vizsgált közintézményeket érintő konkrét korrupciós kockázatokra. A vizsgálatok lefolytatása mellett az NPIID egyre inkább felhasználja szakértelmét arra, hogy tanácsokat adjon a feddhetetlenség megsértése elleni küzdelemhez és a feddhetetlenség megsértésének megelőzéséhez. Lépéseket tesznek a rendőrségen és általában véve a közigazgatáson belüli korrupció megelőzésének, felderítésének és kivizsgálásának megerősítésére. Az NPIID-hez évente átlagosan 50 eset érkezik be rendőröket vagy köztisztviselőket érintő korrupcióra vagy érzékeny információk kiszivárogtatására vonatkozóan. 2020 októberében új jogszabályt fogadtak el, amely kiterjeszti a rendőrök és a külső tanácsadók kinevezése előtt és foglalkoztatásuk ideje alatt végzett átvilágítást, és amelyet várhatóan 2021 végéig teljeskörűen végrehajtanak. Az átvilágítás bevezetése jelenleg zajlik a rendőrségen, és az átvilágítás intenzitása a tisztséggel járó feddhetetlenségi kockázatoktól függ. A FIOD korrupcióellenes egysége továbbra is fontos szerepet játszott a korrupció és a pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelemben. Különösen igaz ez a külföldi köztisztviselők és nem hivatalos személyek belső és nemzetközi megvesztegetésének eseteire. A FIOD korrupcióellenes egysége harminc, jelenleg folyamatban lévő, kereskedelmi és külföldi vesztegetéshez kapcsolódó korrupciós nyomozásról számolt be. E nyomozások közül több a holland pénzügyi szolgáltatók szerepére is összpontosít. A FIOD korrupcióellenes egysége más hatóságokkal is együttműködött, például az NPIID-vel, amely a hivatali vesztegetéssel kapcsolatos ügyeket kezeli. Ezt a FIOD korrupcióellenes egysége és a Súlyos Csalásért, Környezeti Bűnözésért és Vagyonelkobzásért felelős Ügyészségi Hivatal által kialakított intézményi keretet az elmúlt évtizedben fejlesztették, és az OECD pozitívan ismerte el, mivel az e célra létrehozott és szakosodott korrupcióellenes csoportok képesek a külföldi megvesztegetési ügyek kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására. A Képviselőház 2020-ban magatartási kódexet fogadott el, és a nyilatkozattételi követelmények tekintetében felügyeleti rendszert vezetett be. A Képviselőház tagjainak magatartási kódexe kiterjed a függetlenségre, az ajándékokra, a nyilvántartásba vételre, a bizalmas információk felhasználására és az eljárási szabályokra. Egy 2021. április 1-jén hatályba lépett rendelet független testületet hoz létre, amely kivizsgálja a képviselők magatartási kódexnek való megfelelésével kapcsolatos panaszokat, és tanácsokkal látja el a Házat a lehetséges szankciókkal kapcsolatban. 2021. március 30-án elfogadták a politikai hivatalt betöltő személyekre vonatkozó frissített integritási iránymutatásokat, és azon belül egy mintát a választott és kinevezett tisztviselők magatartási kódexéhez. A parlamentben új jogszabályt vitatnak meg a helyi és tartományi szinten megválasztott és kinevezett tisztviselők feddhetetlenségének megerősítésére vonatkozóan. A törvényjavaslat többek között magatartási kódexet ír elő kötelező követelményként a helyi és tartományi szinten kinevezett tisztviselők számára, és felügyeleti rendszert vezet be a nyilatkozattételi követelmények tekintetében. Ez magában foglalja a kinevezett helyi és tartományi tisztviselők feddhetetlenségére vonatkozó kötelező kockázatelemzést. A korrupció elleni küzdelem keretében az integritás előmozdítása a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó platformon keresztül valósul meg, amelyet az Igazságügyi és Biztonsági Minisztérium működtet. Célja, hogy az ismeretek és az információk hatékonyabb megosztása révén előmozdítsa a tudatosságot és a közös fellépést a nemzeti és a nemzetközi korrupció elleni küzdelemben. A platform résztvevői a különböző minisztériumok és korrupcióval foglalkozó szervezetek kormányzati alkalmazottai. A Covid19-világjárvány miatt az elmúlt 18 hónapban nem lehetett ülésezni. 2020 óta az egyes minisztériumok nagyobb átláthatóságot irányoznak elő azáltal, hogy információkat tesznek közzé a feddhetetlenség megsértésének házon belüli eseteiről, röviden ismertetve a jogsértés típusát és a kirótt szankciót. Emellett jelenleg folyik egy (külső) vizsgálat a hivatali és a nem hivatali korrupció kockázatairól és az azzal szembeni rezilienciáról a felforgató bűnözéssel kapcsolatban, konkrétabban a Schiphol repülőtéren és a rotterdami kikötőben. A vizsgálatnak ki kell mutatnia, hogy kielégítő-e a korrupció megelőzésére és az ellene történő fellépésre irányuló holland politika a legfontosabb kikötőkben. A kutatási eredmények 2022 első felére várhatóak. Továbbra is aggályok merülnek fel a közszektor felsővezetői posztjaira alkalmazandó integritási keretrendszerrel kapcsolatban, különösen annak nem kötelező jellege miatt. A miniszterek és államtitkárok magatartási kódexében foglalt nem hivatalos szabályok kimondják, hogy feddhetetlenül kell eljárniuk. Ezenkívül a korábbi magas rangú tisztviselők számára tilos lobbitevékenységet végezni volt minisztériumuknál, míg a korábbi miniszterek a posztjukról való távozásukat követő két évig nem lobbizhatnak korábbi minisztériumuknál. A keretrendszer azonban továbbra is meglehetősen korlátozott, amint arra a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) is rámutatott értékelésében, miszerint „a Hollandiában hatályban lévő kevés és korlátozott intézkedés elégtelennek tűnik”. Hollandia 2012 óta önkéntes és nyilvánosan hozzáférhető lobbinyilvántartással rendelkezik a Képviselőházra vonatkozóan. A lobbinyilvántartás rendszeresen frissül, és információkat tartalmaz azon szervezetek jegyzékéről, amelyek belépést kértek a Képviselőházba. Ahhoz, hogy egy lobbista állandó belépőkártyát kapjon a parlamentbe, szervezetként nyilvántartásba kell venni. A lobbisták és a tisztségviselők vagy köztisztviselők közötti kapcsolatokra vonatkozóan azonban nem létezik nyomonkövetési vagy végrehajtási mechanizmus. E tekintetben a GRECO ajánlotta, hogy a felső vezetők és a lobbisták közötti kapcsolatokat illetően gondoskodjanak szabályokról és útmutatásról, valamint tegyék átláthatóbbá a kapcsolatfelvételeket és a témákat. A pártfinanszírozásról szóló jogszabály felülvizsgálata folyamatban van. Ami a politikai finanszírozást illeti, a jogi keret a támogatásokat szabályozó törvényekből áll, és a politikai pártok adminisztrációja nem terjed ki a politikai pártok finanszírozására és a jelöltek helyi szintű finanszírozására. A politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény helyébe várhatóan a politikai pártokról szóló törvény lép, amelyet a parlament jelenleg vizsgál. A felülvizsgált jogszabály célja a politikai pártok működésének és szervezetének védelme a külföldi beavatkozással szemben. A Közérdekű Bejelentők Hatóságáról szóló törvény értékelésére 2020-ban sor került. A Közérdekű Bejelentők Hatósága az a – bejelentéseket fogadó és vizsgálatokat lefolytató – központi intézmény, ahol jelenteni lehet, ha visszaélések történtek a visszaélést bejelentő – akár közszektorbeli, akár magánszektorbeli – személyekkel szemben. A Közérdekű Bejelentők Hatóságáról szóló törvényt független kutatócég értékelte. Az értékelés megállapításai szerint a visszaélést bejelentő személyek jogi védelme tovább fokozható. Ennek nyomán a jogszabályt módosítani fogják. A hatóságnak tanácsadást kell nyújtania a visszaélést bejelentő személyek számára, és független vizsgálatokat kell folytatnia. 2020-ban a Közérdekű Bejelentők Hatósága három jelentős vizsgálatot zárt le, és záróbeszámolókat tett közzé ezekről a vizsgálatokról. Ezen túlmenően – amint azt az OECD megjegyezte – a holland vállalatoknál és kormányzati szerveknél rendelkezésre állnak ugyan bejelentési mechanizmusok és a visszaélést bejelentő személyek védelmére szolgáló keretrendszerek, ezek azonban nem járultak hozzá a külföldi hivatalos személyek Hollandiában előforduló megvesztegetésének felderítéséhez. Különösen a Covid19-világjárvány kezdetén a helyzet jelentősen kihatott a bűnügyi nyomozásokra, ami késedelmekhez vezetett. A hatóságok szerint hónapokon át egyáltalán nem, vagy csak kiigazításokkal volt lehetőség bizonyos tevékenységekre, például razziákra, a gyanúsítottak és tanúk meghallgatására vagy megfigyelésekre. A bűnüldözést az is befolyásolta, hogy a bíróságokon csak korlátozott mértékben került sor tárgyalásokra. Emellett a FIOD több, a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos csalást is kivizsgált. Ennek nyomán számos nyomozás és büntetőeljárás indult a csalásokkal kapcsolatosan (védőfelszerelések, hamis egészségügyi bizonyítványok és a kormányzati támogatásokkal való visszaélés). Ezen túlmenően a hatóságok arról számoltak be, hogy a Covid19-intézkedések még inkább behatárolhatják a külföldi hivatalos személy megvesztegetésével kapcsolatos nyomozások nemzetközi jellegét. III.Médiapluralizmus és médiaszabadság A médiapluralizmus jogi keretei alkotmányos és jogszabályi garanciákra épülnek. A tájékoztatáshoz való jogot az alkotmány rögzíti. A Holland Médiahatóság az audiovizuális médiaszolgáltatások független szabályozója, amely felügyeli a médiatörvény végrehajtását. Az újságírást a Covid19-világjárvány összefüggésében az alapvető szakmák közé sorolták. Hollandiában továbbra is magas szintű a médiaszabadság és az újságírók védelme . Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetése nyomán a szabályozó szerv felügyeleti tevékenységei bővültek. Az intézmény rendelkezésére álló erőforrások továbbra is megfelelőnek tűnnek ahhoz, hogy az intézmény hatékonyan teljesíthesse megbízatását. Ezenkívül a testületi szervek tagjainak kinevezési feltételeit jelenleg módosítják a függetlenség garanciáinak megerősítése céljából . Több önszabályozó testület biztosítja az újságírói normák alkalmazását. Az újságírói gyakorlatokra vonatkozó panaszokról véleményeket kiadni jogosult önszabályozó mechanizmus, az Újságírói Tanács mellett a közszolgálati műsorszolgáltatók ombudsmanja, valamint az országos és regionális újságok ombudsmanjai is értékelik az újságírói gyakorlatokat és kivizsgálják a panaszokat. Azonosították a média tulajdonviszonyainak átláthatóságával és a médiakoncentrációval kapcsolatos kihívásokat. Korlátozottan van szabályozva a média tulajdonviszonyaira vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatala, amint az a 2021-es Médiapluralizmus Monitorban is szerepel, amely közepes kockázatúnak értékeli ezt a területet. A tulajdonosi szerkezetekre vonatkozó információkat, amelyek nem feltétlenül tartalmazzák a tényleges tulajdonosokat, a médiahatóság által közzétett Médiamonitoron keresztül bocsátják a nyilvánosság rendelkezésére. A hírmédia-ágazatot magasfokú piaci koncentráció jellemzi, amint azt a 2021-es Médiapluralizmus Monitor is jelzi. A kormány fellépett annak érdekében, hogy segítse a médiát a világjárvány idején. A Covid19-világjárvány alatt a hírek iránti kereslet növekedése ellenére a reklámbevételek csökkentek, ami különösen a helyi médiát érintette. A kormány célzott alapokon keresztül továbbra is támogatta az újságírást, emellett kiegészítő jelleggel létrehoztak egy ideiglenes alapot a Covid19-világjárvány által sújtott helyi média számára. Az újságírókat mentesítették a Covid19-járvánnyal kapcsolatos utazási tilalom alól, hogy továbbra is nyomon követhessék az eseményeket és első kézből tudósíthassanak.

Jogszabálytervezet célozza az információkhoz való hozzáférés javítását. Az információkhoz való hozzáférés iránt 2020-ban benyújtott kérelmek kétharmadánál késedelmekről és hiányos válaszokról számoltak be, amint azt a Médiapluralizmus Monitor is jelezte, amely közepes kockázatot lát az információkhoz való hozzáférés joga tekintetében. Ezt a problémát az érdekelt felek is megerősítették. A jogi keret felülvizsgálata folyamatban van annak érdekében, hogy javuljon a kormány átláthatósága, és jobban biztosított legyen a nyilvános információkhoz való hozzáférés. Az érdekelt felek általában véve üdvözlik a változásokat, ugyanakkor további fejlesztésre szoruló területeket jelölnek meg. Az örömmel fogadott módosítások egyike egy független tanácsadó bizottság létrehozására vonatkozik, amely panasz esetén biztosítaná az újságírók és a hatóságok közötti közvetítést. Jelentések érkeztek az újságírókkal szembeni fenyegetések és erőszak fokozódásáról. A 2021. évi Médiapluralizmus Monitor szerint „a holland terrorizmusellenes és biztonsági koordinátor 2020-ban első alkalommal állapította meg, hogy az újságírók súlyos fenyegetések és agresszió célpontjai”. Az Európa Tanácson belül működő, az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platform öt közelmúltbeli figyelmeztetést tett közzé. A legutóbbiak Peter R. de Vries oknyomozó újságíró meggyilkolásával és egy televíziós műsornak a szerkesztőség elleni súlyos fenyegetés miatti törlésével kapcsolatosak; a többi figyelmeztetés egy fotós elleni támadásra, az újságírók fizikai biztonsága és testi épsége ellen az ország különböző részein elkövetett támadásokra, valamint az online zaklatásra és megfélemlítésre vonatkozik. További támadásokról és megfélemlítésekről számoltak be a Mapping Media Freedom platformon is. Ezt az országlátogatás során az érdekelt felek is megerősítették. Aggályok merültek fel továbbá a hírszerző ügynökségek tekintetében az információforrások védelmével kapcsolatban, de a holland hatóságok tisztázták, hogy a vizsgálati hatáskörök gyakorlásához igazságügyi jóváhagyás szükséges, ha a hatáskörök gyakorlása az újságírók forrásaira vonatkozó adatok megszerzéséhez vezethet. Hollandia tovább erősíti az újságírók védelmére irányuló keretrendszerét . Az újságírók egyre gyakrabban veszik igénybe az újságírókkal szembeni fenyegetések, erőszak és agresszió mérséklésére irányuló „PersVeilig” projektet, amely az ügyészség, a rendőrség, a Főszerkesztők Társasága és az Újságírók Szövetsége által indított közös kezdeményezés. A projekt olyan intézkedéseket irányoz elő, mint az újságírók elleni erőszak eseteinek a rendőrség és az ügyészség általi kiemelt kezelése, valamint az agresszió és az erőszak elleni megelőző intézkedések. 2021-ben felülvizsgálták a jegyzőkönyvet (az újságírók elleni agresszió esetére a rendőrség és az ügyészség között létrejött, a nyomozással és a büntetőeljárás lefolytatásával kapcsolatos megállapodásokat), és több ponton javításokat javasoltak. Ezek közé tartozik az újságírók által benyújtott panaszok rendőrség és ügyészség általi feldolgozásának javítása, a rendőrség és az ügyészség hatókörére és jogköreire vonatkozó tájékoztatás javítása, az újságírók figyelmének felhívása arra, hogy miként segíthet a jegyzőkönyv, továbbá az újságírók, valamint a rendőrség és az ügyészség közötti kommunikáció javítása. A további fejlesztések célja, hogy a jegyzőkönyv jobban lefedje a szabadúszó újságírók helyzetét. IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Hollandiának kétkamarás parlamentáris kormányzati rendszere van, amely biztosítja a törvénytervezetek előzetes alkotmányos felülvizsgálatát. A parlament a Szenátusból és a Képviselőházból áll. Jogalkotási javaslatokat a kormány és a Képviselőház tagjai nyújthatnak be. Az Államtanács tanácsadó véleményt nyújt a jogszabálytervezetekről. A fékek és ellensúlyok rendszerében fontos szerepet töltenek be a független hatóságok és a civil társadalom. Kiterjedt viták folynak a fékek és ellensúlyok megfelelő működéséről. Ez a gyermekgondozási támogatások ügyében készült parlamenti vizsgálati jelentés folyománya, amely a kormány 2021. januári lemondásához vezetett. Más szervek korábbi jelentéseit követően a parlamenti vizsgálóbizottság 2020. december 17-én tette közzé jelentését , amely arra a következtetésre jutott, hogy a gyermekgondozási támogatási rendszer végrehajtása során nem tartották tiszteletben a jogállamiság elveit. A jelentés megállapította, hogy a gyermekgondozási támogatások rendszerének végrehajtása nyomán számos polgár – állítólagos szabálytalanságok miatt – kénytelen volt teljes egészében visszafizetni a kapott támogatásokat . A jelentés rámutatott, hogy a jogalkotó olyan jogszabályokat fogadott el, amelyek nem tették lehetővé az egyes esetekben a méltányos értelmezést, a végrehajtó hatalom – tévesen – sok polgárt tekintett csalónak, mivel a csalás elleni küzdelemre összpontosított, valamint hogy a közigazgatási bíráskodás 2019 októberéig megerősítette a törvény ezen értelmezését; mindezek alapján pedig a jelentés felszólította az összes hatalmi ágat annak átgondolására, hogy miként lehet a jövőre nézve megelőzni az ilyen helyzeteket. A jelentés azt is megállapította, hogy a kormány nem tájékoztatta megfelelően a parlamentet, és hogy akadályok merültek fel a kormányzati tevékenységekkel kapcsolatos tájékozódás tekintetében. Mindeközben a Képviselőház az ügyet érintően kikérte az Európa Tanács Velencei Bizottságának véleményét a fékek és ellensúlyok rendszerének működéséről, valamint arról, hogy szükség van-e további biztosítékokra a közigazgatási igazságszolgáltatás rendszerén belül. A jelentés nyomán a hatóságok haladéktalanul kártérítést ítéltek meg az áldozatoknak . A teljes körű parlamenti vizsgálat keretében tovább vizsgálják az ügyet; a meghallgatások 2022 nyarára várhatók. Bár a helyzet megoldása időbe telt, a parlamenti vizsgálóbizottság munkája, az érintett intézményi szereplők válaszai és a jelenleg zajló viták jól illusztrálják a fékek és ellensúlyok rendszerének működését . Az Államtanács emellett részt vesz a fékek és ellensúlyok megfelelő működéséről folytatott viták nyomon követésében, mind az igazságszolgáltatási szerepét, mind pedig a jogalkotási folyamatot illetően. A közigazgatási igazságszolgáltatásra is kiterjedő parlamenti vizsgálati jelentés fényében az Államtanács igazságügyi ága bejelentette, hogy „önértékelési eljárást” szándékozik indítani . E folyamat keretében át fogja gondolni a gyermekgondozási támogatások terén betöltött szerepét, és kitér más olyan esetekre is, ahol javítani lehetne a hatékony jogi védelmet. Ezenkívül az Államtanács levelet intézett a miniszterelnökhöz, amelyben ajánlásokat fogalmazott meg a jogalkotási folyamat és a jogalkotás minőségének javítása érdekében . Az ajánlások között szerepel egy új jogalkotási politika kidolgozása, több idő és figyelem fordítása a jogszabályok megvitatására a parlament mindkét kamarájában, valamint a végrehajtó hatóságok nagyobb mértékű bevonása a jogalkotási folyamatba. Az erősebb jogállamiságról szóló 2020. áprilisi jelentésében a Közigazgatási Tanács azt ajánlotta, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a jogalkotási folyamat minőségére, és erősítsék meg a parlamenti képviselők számára biztosított kutatási és támogatási kapacitást. A parlament jelenleg tárgyalja a nyílt kormányzásról szóló új törvényt. 2021. január 26-án a Képviselőház jóváhagyta a nyílt kormányzásról szóló új törvényt, amelynek célja, hogy nagyobb átláthatóságot biztosítson a kormányzati fellépésekkel kapcsolatban, és amely jelenleg a Szenátus előtt van. Az új törvényről folytatott vitákat felgyorsította a gyermekgondozási támogatások ügye, amely bírálatokat váltott ki az átláthatóság hiányával kapcsolatban. Az új törvény felváltaná a kormányzás nyitottságáról szóló jelenlegi törvényt , és a kérésre történő közzététel jelenlegi rendszerével szemben a kormányzati információk aktív közzétételét írná elő. Az új törvény független állandó tanácsadó bizottságot is létrehozna a nyílt kormányzás és az információkezelés területén . Bár ezen új jogszabály elfogadása tovább könnyítené a kormányzati információkhoz való hozzáférést, érdekelt felek arról számolnak be, hogy az alkalmazandó jogi kereten túl javítani kell még az információkérésekre adott válaszok időszerűségén és teljességén . Ideiglenes törvényt fogadtak el a Covid19-cel kapcsolatos intézkedésekről annak érdekében, hogy szilárdabb jogalapot biztosítsanak a Covid19-cel kapcsolatos korlátozásokhoz. A Covid19-világjárvány kezdeti szakaszában az intézkedéseket vészhelyzeti rendeletek útján fogadták el a közegészségügyről szóló korábbi törvény és a biztonsági régiókról szóló törvény alapján, miközben a régiók és a települések jelentős mozgástérrel rendelkeztek ahhoz, hogy saját intézkedéseket fogadjanak el. A parlament írásbeli vagy digitális eszközök segítségével folytatta munkáját, és bár ritkábban, de továbbra is szerveztek vitákat. 2020 májusában az Államtanács rámutatott, hogy a válsághelyzet meghosszabbításához szilárdabb jogalapra van szükség . A Covid19-intézkedésekről szóló, 2020. december 1. óta hatályos ideiglenes törvény értelmében a Covid19-intézkedések tervezetét egy héttel a hatálybalépés előtt benyújtják a parlamentnek , aminek során a Képviselőház dönthet az intézkedés elutasításáról. A törvény 2021. szeptember 1-jén automatikusan hatályát veszti, kivéve, ha a kormány határoz a törvény meghosszabbításáról . Az ideiglenes törvény meghosszabbításáról szóló határozattervezetet a hatálybalépés előtt benyújtják a parlamentnek, amely dönthet a meghosszabbítás elutasításáról. Nagy horderejű Covid19-intézkedéseket semmisítettek meg a bíróságon, mielőtt azokat a fellebbezési eljárásban megerősítették. 2021. február 16-án a hágai kerületi bíróság megállapította, hogy a kijárási korlátozásra vonatkozó nemzeti intézkedés a megfelelő jogalap hiánya miatt jogellenes. Ugyanezen a napon a hágai fellebbviteli bíróság ideiglenes intézkedéseket rendelt el, amelyek a fellebbviteli bíróság jogerős határozatának meghozataláig lehetővé tették a kijárási tilalom fenntartását. Miután a parlament 2021. február 19-én sürgősségi törvényt fogadott el, amely új kijárási tilalmat írt elő, a fellebbviteli bíróság 2021. február 26-án úgy határozott, hogy az eredeti kijárási tilalmat megfelelő jogalappal fogadták el. A független intézmények továbbra is fontos szerepet játszanak a fékek és ellensúlyok rendszerében . Az ombudsman intézménye továbbra is fontos szerepet tölt be a fékek és ellensúlyok rendszerében azáltal, hogy nem kötelező erejű véleményeket ad ki a kormányzati intézkedésekről és kivizsgálja a polgárok panaszait, valamint hivatalból jelentéseket kezdeményez. Amikor az ombudsman ajánlásokat tesz, a kormánynak válaszolnia kell, és meg kell indokolnia, ha úgy dönt, hogy nem követi azokat. Bár az ombudsman megbízatásának általános gyakorlása során nem szembesül jelentős akadályokkal , bírálta, hogy a kormány nem követte nyomon a gyermekgondozási támogatások ügyéről szóló 2017. évi jelentésében tett ajánlásokat (lásd lent) . Az ombudsman projektet kezdeményezett arra vonatkozóan, hogy miként biztosítható ajánlásainak hathatós nyomon követése, aminek folyományaként strukturális megközelítésmódot alakítottak ki az ajánlások végrehajtásának ellenőrzésére irányulóan . Emellett a Holland Emberi Jogi Intézet számára a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége (GANHRI) 2020 decemberében ismét „A” státuszt biztosított . A GANHRI által az intézetnek címzett ajánlások között szerepelt, hogy továbbra is síkra kell szállni a szükséges finanszírozás mellett ahhoz, hogy az intézet a prioritások szélesebb körével foglalkozhasson, ideértve a migránsok és az LMBTI-közösség jogait is . A civil társadalmi környezet továbbra is nyitott , bár kérdések merülnek fel az átláthatóságról szóló új jogszabálytervezettel kapcsolatban. Bár Hollandiában a civil társadalmi környezet továbbra is nyitottnak tekinthető , az érdekelt felek aggodalmukat fejezték ki azon új jogszabálytervezettel kapcsolatban, amelynek célja a nemkívánatos külföldi befolyás megelőzése az EU-n/EGT-n kívülről finanszírozott civil társadalmi szervezetek fokozott ellenőrzése révén. 2020. augusztus 28-i véleményében az Államtanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az ilyen jogszabályok arányosak legyenek, rámutatva egyúttal azon szervezetek nagy számára, amelyek a törvény értelmében potenciálisan megkeresések tárgyát képezhetik . Az érdekelt felek emellett aggodalmuknak adtak hangot a polgári törvénykönyv módosítására irányuló törvénytervezettel kapcsolatban is, amely kiterjesztené az úgynevezett „radikális szervezetek” betiltásának lehetőségeit. A törvénytervezet csökkentené a bizonyítási terhet, amely az ügyészségre hárul, amikor ilyen szervezetek betiltását és feloszlatását kéri a bírótól . A jogállamisággal kapcsolatos kérdések továbbra is kiemelt helyet foglalnak el a nyilvános vitában . 2020 novemberében a Képviselőház nagy többsége igennel szavazott egy jogszabálytervezetre, amely az oktatási szervek és az általuk az iskolai oktatás számára kidolgozott tantervek alapfeladataiként előmozdítja a jogállamiság ismeretét és tiszteletben tartását. A jogszabálytervezet jelenleg a Szenátus előtt van. Ezenkívül az Államtanács – amint azt a 2019. évi éves jelentésében bejelentette – megkezdte a „jogállamisági párbeszédek” megszervezését parlamenti képviselőkkel, kormánytagokkal, bírákkal, tudósokkal, köztisztviselőkkel és a média képviselőivel. Ennek vonatkozásában az Államtanács egy sor észrevételt is közzétett jogállamisági kérdésekről . Ami a Közigazgatási Tanács arra vonatkozó ajánlását illeti, hogy a kormány dolgozzon ki „jogállamisági politikai napirendet” , a kormány még nem szolgált nyomon követéssel. Amint azt az érdekelt felek jelezték , ez a késedelem valószínűleg annak tudható be, hogy a kormány a válaszába be kívánja építeni a gyermekgondozási támogatások ügyéből levont tanulságokat is , amely ügy jelenleg uralja a jogállamisággal kapcsolatos politikai vitákat. I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke* * A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . A Belügyekért és Királysági Kapcsolatokért Felelős Minisztérium (2021), Iránymutatások az önkormányzatok, a tartományok és a vízügyi testületek politikai tisztségviselőinek integritásáról. ( https://www.politiekeambtsdragers.nl/publicaties/brochures/2021/03/30/handreiking-integriteit ). A Közérdekű Bejelentők Hatósága (2020), Végső értékelő jelentés a Közérdekű Bejelentők Házáról szóló törvényről ( https://www.huisvoorklokkenluiders.nl/actueel/nieuws/2020/07/15/eindrapport-evaluatie-wet-huis-voor-klokkenluiders ). Államtanács (2020), W04.20.0139/I/Vo. sz. tanácsadó vélemény. Államtanács (2020), 2019. évi éves jelentés. Államtanács (2021), Aanbevelingen ter bevordering van de wetgevingskwaliteit.

Államtanács (2021), In gesprek. Bijdragen aan de dialog over de rechtsstaat. Államtanács (2021), Programma van reflectie van de Afdeling bestuursrechtspraak ( https://www.raadvanstate.nl/kinderopvangtoeslag/programma-reflectie/ ). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 – Country report for the Netherlands (2021. évi Médiapluralizmus Monitor – Országjelentés Hollandiáról). CIVICUS (2021), Monitor tracking civic space: the Netherlands (A civil társadalmi tér nyomon követése: Hollandia) ( https://monitor.civicus.org/country/netherlands/ ). Közigazgatási Tanács (2020), Een sterkere rechtsstaat. Európai Bizottság (2016), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2017), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2018), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2019), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2020), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Hollandiában. Europol (2020), Dismantling of an Encrypted Network sends Shockwaves through Organised Crime Groups across Europe ( https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/dismantling-of-encrypted-network-sends-shockwaves-through-organised-crime-groups-across-europe ). Európa Tanács, Az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform – Hollandia ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/netherlands ). Európa Tanács: Miniszterek Bizottsága (2010), A Miniszterek Bizottságának CM/Rec(2010)12. számú, tagállamoknak szóló ajánlása a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről. GANHRI (2020), Jelentés és ajánlások az Akkreditációs Albizottság 2020. december 7–18-i virtuális üléséről. GRECO (2018), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Hollandia. Holland Igazságszolgáltatási Szövetség (2021), Dossier: nieuwe procedure bestuursbenoemingen rechtspraak ( https://nvvr.org/nieuws/2021/dossier-nieuwe-procedure-bestuursbenoemingen-rechtspraak ). Holland Helsinki Bizottság (2021), A Holland Helsinki Bizottság hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Hollandia Kormánya (2020), A holland kormány értékelése az Európai Bizottság 2020. évi jogállamisági jelentéséről ( https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/12/08/dutch-government-assessment-ec-2020-rule-of-law-report ). Hollandia Kormánya (2020), Levél a parlamentnek a nemzeti rendőrségnél végzett feddhetetlenségi vizsgálatok értékeléséről ( Kamerbrief over evaluatie integriteitsonderzoeken politie | Kamerstuk | Rijksoverheid.nl ). Hollandia Kormánya (2021), Hollandia hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Holland Médiahatóság (2020), Médiamonitor 2020 ( https://www.mediamonitor.nl/wp-content/uploads/Mediamonitor-2020.pdf ). Igazságügyi és Biztonsági Minisztérium (2021), Levél a parlamentnek a Sajtóbiztonsági Jegyzőkönyv működéséről (Kamerbrief over functioneren protocol Persveilig), 2021. március 31. ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/03/31/tk-functioneren-protocol-persveilig ). Igazságügyi és Biztonsági Minisztérium (2021), Levél a parlamentnek a nemkívánatos külföldi pénzmozgások kezeléséről (Kamerbrief over aanpak ongewenste buitenlandse geldstromen), 2021. június 8. ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/06/08/tk-aanpak-ongewenste-buitenlandse-geldstromen ). Mapping Media Freedom – Hollandia ( https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ ). Nemzeti Ombudsman (2017), No Power Play but Fair Play. Nemzeti Ombudsman (2020), Proper Provision of Information is the Basis of Access to Justice – Bottlenecks in the Provision of Information about Penalties and Dismissal Decisions (Az igazságszolgáltatáshoz való jog alapja a megfelelő tájékoztatás biztosítása – Szűk keresztmetszetek a büntetésekre és felmentő határozatokra vonatkozó tájékoztatásban). Nemzeti Rendőrség (2020), Új nyomozócsoport az „Encrochat” korrupciós nyomozáshoz ( https://www.politie.nl/nieuws/2020/september/16/nieuw-rechercheteam-voor-corruptieonderzoeken-encrochat.html ). NVJ (2021), Belangenorganisaties roepen Eerste Kamer op de nieuwe Woo te steunen ( https://www.nvj.nl/nieuws/belangenorganisaties-roepen-eerste-kamer-nieuwe-woo-te-steunen ). OECD (2021), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention. Phase 4 Report: Netherlands (Az OECD megvesztegetés elleni egyezményének átültetése. A 4. szakaszról szóló jelentés Hollandiáról). ( https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/netherlands-phase-4-report-en.pdf ). Riporterek Határok Nélkül – Hollandia ( https://rsf.org/en/netherlands ). Villamedia (2021), Belangenorganisaties aan Eerste Kamer: red minstens deze punten in nieuwe Woo ( https://www.villamedia.nl/artikel/belangenorganisaties-aan-eerste-kamer-red-minstens-deze-punten-in-nieuwe-woo ). Stander Dekker jogvédelmi miniszter (2021), Válasz Nispen képviselőházi tag 2021. február 21-i kérdéseire. II. melléklet: Országlátogatás Hollandiában A Bizottság szolgálatai 2021 áprilisában és májusában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·A Képviselőház Igazságügyi és Biztonsági Bizottsága

·A Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztálya ·Belügyekért és Királysági Kapcsolatokért Felelős Minisztérium ·Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst ·Holland Helsinki Bizottság ·Huis voor Klokkenluiders ·Igazságügyi és Biztonsági Minisztérium ·Instituut voor Informatierecht ·Nederlands Juristencomite voor de Mensenrechten ·Nederlandse Orde van Advocaten ·Nederlandse Vereniging voor Rechtspraak ·Nederlandse Vereniging voor Journalisten ·Nemzeti Ombudsman ·Nemzeti Rendőrség ·Oktatási, Kulturális és Tudományügyi Minisztérium ·Raad voor de Rechtspraak ·Raad voor het Openbaar Bestuur ·Ügyészség * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·Amnesty International

·A sajtó- és médiaszabadság európai központja ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Society Europe ·Európai Szövetség a Szabadságjogokért ·Európai Egyházak Konferenciája ·EuroCommerce ·Európai Nonprofit Jogi Központ ·Európai Civil Fórum ·Európai Újságírók Szövetsége ·European Partnership for Democracy ·Európai Ifjúsági Fórum ·Front Line Defenders ·Holland Helsinki Bizottság ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Nemzetközi Jogászbizottság ·Nemzetközi Emberi Jogi Föderáció