VÉLEMÉNY 6. A Számvevőszék a következőket ellenőrizte: a) a Testület beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll; b) a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége; az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. A beszámoló megbízhatósága Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról 7. Véleményünk szerint a Testület 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Testület 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége Bevételek Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről 8. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. Kifizetések Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről 9. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége 10. Az EUMSZ 310–325. cikke és a Testület pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Testület vezetősége viseli. 11. A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak megítélése, hogy a Testület képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése. 12. Az irányítással megbízott személyek felelőssége a szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete. Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége 13. Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezhessünk arról, hogy a Testület éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. 14. Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. 15. A bevételekre vonatkozóan ellenőrizzük a Testület által az Alaphoz való hozzájárulások és adott esetben az egyéb bevételek kiszámítására és beszedésére alkalmazott eljárásokat (6). Az Alaphoz való hozzájárulásokra irányuló ellenőrzésünk a hitelintézetek által a nemzeti szanálási hatóságok révén közölt információkon alapultak, az információk megbízhatóságának ellenőrzésére azonban nem terjedt ki. Ellenőrzésünk nem terjedt ki továbbá az Alaphoz való azon hozzájárulásokra, amelyek valamely hitelintézetek és nemzeti szanálási hatóságok között közigazgatási fellebbezés vagy bírósági eljárás, illetve valamely hitelintézetek és a Testület között az Európai Unió Törvényszéke előtt bírósági eljárás tárgyát képezik, annak elkerülése érdekében, hogy az eljárások résztvevőinek álláspontját bármilyen módon befolyásoljuk. A közigazgatási fellebbezésekről és bírósági eljárásokról részletes információk a Testület éves beszámolója 7. bekezdésének (i) pontjában találhatók. 16. A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és a Testület az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. 17. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Testület pénzügyi szabályzata 102. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Testület beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. Figyelemfelhívó megjegyzés 18. Függetlenül a 6–17. bekezdésben ismertetett véleménytől, a Számvevőszék felhívja a figyelmet arra, hogy az Alaphoz való hozzájárulások összegeinek kiszámítása a hitelintézetek által a Testület felé a nemzeti szanálási hatóságok révén továbbított információkon alapul. Az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet azonban nem rendelkezik olyan átfogó és egységes kontrollkeretről, amely révén biztosítható lenne az információk megbízhatósága. A Számvevőszék megjegyzi továbbá, hogy a hozzájárulások kiszámítására a jogi keretben meghatározott módszertan igen bonyolult, ami veszélyezteti a pontosságot. Ezenkívül a Testület nem adhat ki részletes információkat a hozzájárulások kiszámításával kapcsolatos, az egyes hitelintézetekre vonatkozó kockázatértékelésekről, mivel azok összefüggnek egymással, és más hitelintézetekre vonatkozó bizalmas információkat is tartalmaznak. Ez befolyásolja a számítások átláthatóságát.