ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C-203/15. sz. Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a C-698/15. sz. Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai ügyben hozott, 2016. december 21-i ítéletre (4),
AF.

mivel többek között számos, uniós székhellyel rendelkező beruházó és vállalat érintett több száz földszerzési műveletben Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában, ami egyes esetekben az őslakos és a helyi közösségek jogainak megsértéséhez vezetett; mivel az uniós székhelyű szereplők is érintettek lehetnek az emberi jogok megsértésével kapcsolatos ügyekben, például azáltal, hogy uniós magán és pénzügyi vállalatok közvetlenül vagy közvetve, vagy a köz- és magánszféra közötti partnerségek révén finanszírozzák a földszerzést; mivel sok esetben e szereplők bonyolult külföldi összefüggésrendszere megnehezíti a gyökerek közvetlen visszavezetését a származási országukra; mivel még abban az esetben is, ha ezek a gyökerek nyomon követhetők, továbbra is jelentős jogi és gyakorlati akadályok nehezítik az EU és tagállamai bíróságain keresztül megvalósuló igazságszolgáltatást és elszámoltathatóságot, többek között az ingatlanok (ideértve a szárazföldi és természeti erőforrásokat) tekintetében fennálló joghatósági korlátok miatt, a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek értékének és a jogi segítségnyújtás rendelkezésre állásának, valamint az anyavállalatvállalati felelősség bizonyításának nehézségei miatt;
34.

felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy továbbra is tartsák fenn a társadalmi befogadás és tolerancia légkörét, és tegyenek hatékony intézkedéseket a gyűlöletbeszéd, a társadalmi kirekesztés és a kisebbségek hátrányos megkülönböztetése ellen; rámutat arra, hogy Montenegró továbbra sem felel meg teljes mértékben az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének; ösztönzi az illetékes hatóságokat, hogy továbbra is fokozzák erőfeszítéseiket az LMBTI-személyek jogainak védelmében; továbbra is aggodalommal szemléli a szexuális sokszínűség elfogadásával kapcsolatos nehézségeket a montenegrói társadalmon belül; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nők és lányok diszkriminációval szembesülnek a roma közösségben, és hogy a kérdésről készített 2017-es felmérés eredményei is bizonyítják, hogy Montenegróban a perifériára szorult romák a humán fejlődés minden vonatkozásában korlátozott mértékben férnek hozzá a lehetőségekhez; hangsúlyozza a kkv ágazat erősítésének és támogatásának fontosságát a jobb jogalkotáson és az iparpolitika végrehajtásán keresztül;
A 2027 utáni kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzések aktualizálása 8. 2024-ben a Bizottság aktualizálja a 2027 utáni kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket. Ezen aktualizálás során figyelembe vesz minden releváns információt, ideértve a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak tényleges végrehajtását, valamint a végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket is. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani, valamint az Unió bruttó nemzeti jövedelmére vonatkozó növekedési előrejelzéseket is.

A kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzések aktualizálása 8. A Bizottság minden egyes évben aktualizálja a 2027-ig tartó és a 2027 utáni kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket. Ezen aktualizálás során figyelembe vesz minden releváns információt, ideértve a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak tényleges végrehajtását, valamint a végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket is. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani, valamint az Unió bruttó nemzeti jövedelmére vonatkozó növekedési előrejelzéseket is.
14.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelem fontos szerepet játszhat és a kereskedelemnek fontos szerepet is kell játszania a fejlesztéshez való hozzájárulás, a 2030-as fenntartható fejlesztési célok elérése és a Párizsi Megállapodásban szereplő, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó vállalások megvalósítása terén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EGA teljesítését 2016-ban leállították, és emlékeztet az abban rejlő potenciálra a zöld technológiákhoz való nagyobb hozzáférés, valamint a fent említett vállalások teljesítse során nyújtott segítség terén; kiemeli, hogy a halászati támogatásokról szóló tárgyalásokon túl a WTO-nak most az e tekintetben a tengeri élővilág védelme érdekében szükséges konkrét lépéseket is meg kell határoznia; emlékeztet arra, hogy a WTO előállítási és feldolgozási módszerekről alkotott elképzelése lehetőséget kínál arra, hogy különbséget tegyen az úgynevezett „hasonló termékek” környezetre gyakorolt hatása tekintetében; a WTO kereskedelmi és környezeti bizottságának újbóli létrehozását javasolja olyan jogkörrel, amely lehetővé teszi a környezeti „potyázás” elleni küzdelmet, és szorosabb kapcsolatot hozhat létre az UNFCCC Titkárságával;
30.

hangsúlyozza, hogy szükség van olyan reformok megvalósítására, amelyek rugalmas, tanulóközpontú megközelítésen keresztül, különösen a tudásalapú gazdaság központi elemét képező, egész életen át tartó tanulás és a digitális készségek fejlesztésének minden korosztály és minden társadalmi csoport számára történő biztosítása révén felkészítik a munkaerőpiacot és a munkaerőt a digitális átalakulásra; hangsúlyozza az emberek megfelelő, rugalmas és minőségi képzésekben való részvételét és szakmai előmenetelét biztosító, egész életen át tartó pályaorientáció fontosságát; ebben az összefüggésben emlékezet a készségigény-előrejelzés korlátaira, amelyek a munkaerőpiac gyorsan változó jellegének tudhatók be, és e tekintetben hangsúlyozza a transzverzális készségek, így a kommunikáció, a problémamegoldás, a kreativitás és a tanulási képesség fontosságát, amelyek fokozzák az emberek rugalmasságát és megerősítik azt a képességüket, hogy alkalmazkodjanak a változásokhoz, illetve hogy egész életük során új készségeket szerezzenek; kiemeli, hogy a nemzeti szociális védelmi rendszereknek megfelelő védelmet kell biztosítani valamennyi munkavállaló számára, ideértve az új foglalkoztatási formákban és újfajta szerződésekkel alkalmazott munkavállalókat is, valamint megfelelő szociális védelmet kell biztosítani azok számára is, akik nem tudnak dolgozni, vagy képtelenek munkát találni; felhívja a tagállamokat olyan munkaerőpiaci politikák kidolgozására, amelyek támogatják az ágazatok közötti mobilitást és a munkavállalók átképzését, ami egyre fontosabbá válik, ahogy munkaerőpiacaink alkalmazkodnak gazdaságaink digitális átalakulásához; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az igazságos átmenet biztosítása érdekében biztosítani kell mind a szakszervezetek, mind a munkáltatói szervezetek bevonását;
—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap, a Világbank és a WTO „Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment” (Legyen a kereskedelem a növekedés motorja mindenki számára: a kereskedelem és a szakpolitikák az igazodás megkönnyítésének szolgálatában) című, 2017. április 10-i szakpolitikai dokumentumára,
60.

emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság prioritásként történő kezelése, többek között az „energiahatékonyság az első helyen” elven keresztül is, valamint a megújuló energiaforrások terén vállalt globális vezető szerep az EU energiauniójának két fő célját képezi; hangsúlyozza a tiszta energiára vonatkozó intézkedéscsomag keretében folyó ambiciózus jogalkotás fontosságát e célok elérésében, valamint annak jelentőségét, hogy a Párizsi Megállapodás szerinti uniós szakpolitikai kötelezettségvállalások hatékony végrehajtására irányuló, a század közepére szóló stratégia tartalmazza a globális átlaghőmérséklet-növekedésnek jóval a 2 o C alá csökkentését, valamint azt a célt, hogy 1,5 o C alatt tartsák ezt az emelkedést;
I.

mivel 2018. február 8-án a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze előzetes vizsgálatokat indított a venezuelai helyzettel kapcsolatban; mivel 2018. szeptember 27-én az NBB Római Statútumának hat részes állama (Argentína, Kanada, Kolumbia, Chile, Paraguay és Peru) azt kérte, hogy az ügyész indítson nyomozást a Venezuela területén elkövetett, emberiesség elleni bűncselekmények ügyében; mivel Franciaország és Costa Rica is támogatta ezt a vizsgálatot; mivel ez volt az első eset, hogy a részes államok egy csoportja egy másik részes állam területén fennálló helyzettel kapcsolatban nyújtott be kérvényt; mivel a Parlament két alkalommal is ugyanerre szólított fel, mégpedig a venezuelai helyzetről szóló 2018. február 8-i állásfoglalásában és az EU Latin-Amerikával fenntartott politikai kapcsolatairól szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalásában (9);
5.

úgy véli, hogy a digitális kor miatt a választási jogszabályokat hozzá kell igazítani ehhez az új digitális valósághoz, és azt javasolja, hogy az online környezetben is alkalmazzák a hagyományos (offline) választási biztosítékokat, például a politikai kommunikációra választási időszakban alkalmazandó szabályokat, a választási kiadások átláthatóságát és korlátait, a kampánycsend tiszteletben tartását és a jelöltekkel való egyenlő bánásmódot; az a véleménye, hogy a tagállamoknak kötelező rendszert kell bevezetniük az elektronikus kampányok és reklámozás digitális lenyomataira vonatkozóan, továbbá végre kell hajtaniuk a fizetett online politikai hirdetések és kommunikáció átláthatóságának növelésére irányuló bizottsági ajánlást; hangsúlyozza, hogy a politikai reklám bármely formájának könnyen hozzáférhető és érthető információkat kell tartalmaznia a kiadó szervezetről, és arról, hogy jogilag ki felelős a kiadásokért, hogy egyértelmű legyen, ki szponzorálta a kampányokat, hasonlóan azokhoz az előírásokhoz, amelyek több tagállamban már most is vonatkoznak a nyomtatott kampányanyagokra; kitart amellett, hogy az uniós polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy könnyen felismerjék a fizetett online politikai reklámokat és kommunikációt, valamint a mögöttük álló pártot, alapítványt vagy szervezetet; ragaszkodik továbbá ahhoz is, hogy az átláthatóság terjedjen ki az adott politikai hirdetés célcsoportjának kiválasztásához alkalmazott kritériumokkal és a célcsoport várható méretével kapcsolatos teljes körű tájékoztatásra;
43.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja be az idősek és a fogyatékossággal élő személyek és/vagy krónikus betegek gondozását az európai szemeszter keretében az adatok nyomon követésébe és felülvizsgálatába, valamint a nemek közötti egyenlőségről szóló éves jelentésbe; felhívja a tagállamokat annak megfontolására, hogy vonják be az idősek és a fogyatékossággal élő és/vagy a krónikus betegségben szenvedő személyek gondozásának értékelését az országjelentésükbe, figyelembe véve a gondozók és a gondozottak visszajelzéseit; felhívja a Bizottságot az e gondozásra vonatkozó adatok bevonására az európai szemeszterrel összefüggésben nyomon követendő társadalmi fejlesztési mutatók körében; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezeket a társadalmi mutatókat vonja be a szemeszter szabályaiba; ösztönzi a tagállamokat, hogy fogadjanak el és használjanak korrekciós intézkedéseket, amennyiben túl lassú lenne a haladás;
T.

mivel egy ilyen eredmény nem egyeztethető össze azzal a ténnyel, hogy az alternatívák már évek óta ismerten rendelkezésre állnak (15), hogy vezető divatmárkák járulnak hozzá a veszélyes anyagok nullára csökkentésére irányuló (Zero Discharge of Hazardous Chemicals, ZDHC) ütemtervhez, amely nem engedi meg a króm (VI) felhasználását a textilgyártásban (16), valamint hogy egyes textilvállalatok (pl. H & M) kifejezett politikával rendelkeznek a króm (VI) használatának tiltására (17), amelyek között a felső kategóriás divatpiachoz tartozó vállalatok (Armani (18) és Lanificio Ermenegildo Zegna (19)) is találhatók;
L.

mivel az ILADS (International Lyme and Associated Diseases Society) és az IDSA (Infectious Diseases Society of America) kezelési gyakorlatra vonatkozó iránymutatásai eltérnek egymástól, és a betegség kétféle megközelítése közötti különbségek is kihatnak a kezelés Unióban folytatott gyakorlataira;
E.

mivel a Moldovában az igazságszolgáltatás és biztonság terén véghezvitt reformokért cserébe, amelyek kiterjednek a korrupció elleni küzdelemre is, az EU 2014-ben beleegyezett abba is, hogy a biometrikus útlevéllel rendelkező moldovai állampolgárok vízummentesen utazhatnak be a schengeni térségbe; mivel több mint 1,5 millió moldovai polgár élvezte a vízummentes rendszer előnyeit a bevezetésének első négy évében;
3.

hangsúlyozza, hogy az internet növekvő elterjedtsége ellenére számos fejlődő ország és feltörekvő gazdaság továbbra sem tudja kiaknázni a digitalizáció előnyeit, sokan még mindig nem férnek hozzá az információs és kommunikációs technológiákhoz, és nagy különbségek vannak az egyes országok, valamint a városi és vidéki területek között; emlékeztet azonban arra, hogy a digitális technológia továbbra is csak eszköz és nem cél, valamint arra, hogy pénzügyi megszorításokra való tekintettel a fenntartható fejlesztési célok leghatékonyabb elérési eszközeinek kell elsőbbséget élveznie, és hogy egyes országokban – bár a digitalizáció hasznos lehet – még mindig az alapvető emberi szükségletek kielégítését kell biztosítani, nevezetesen az élelemhez, az energiához, a vízhez és a higiéniához, az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés tekintetében, amint azt az ENSZ fenntartható fejlesztési célokról szóló 2017-es jelentése is kiemelte; úgy véli azonban, hogy a digitális technológia fejlesztésének feltételeit az infrastruktúra kialakításának pillanatától kezdve érvényesíteni kell, még akkor is, ha a digitalizáció csak egy második szakaszban valósul meg;
L.

mivel a macedón bíróság alapos és átlátható jogi eljárást követően a hatalommal való visszaélés miatt két év börtönbüntetésre ítélte Nikola Gruevszkit; mivel ezt az ítéletet több bíróság is helybenhagyta, és a határozat az összes fellebbezési lehetőség kimerítését követően hatályba lépett; mivel Gruevszki ellen négy további, függőben lévő büntetőügyben is vádat emeltek, és ezenkívül öt egyéb, folyamatban lévő bűnügyi nyomozásban is érintett;
G.

mivel a petíció benyújtói kifogásolták, hogy a határokon átnyúló vonatkozású családjogi vitákban a gyermek mindenek felett álló érdekének védelmét az illetékes német hatóságok rendszeresen úgy értelmezik, hogy biztosítani kell, hogy a gyermekek továbbra is német területen maradjanak, még azokban az esetekben is, amikor a nem német szülővel szemben elkövetett erőszakot, illetve családon belüli erőszakot jelentettek be;
18.

nyomatékosan ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a véleménynyilvánítás és a média szabadságával kapcsolatos helyzet javítása érdekében; üdvözli a médiastratégia-tervezet kidolgozásával megbízott új munkacsoport létrehozását; hangsúlyozza, hogy továbbra is aggodalomra adnak okot az újságírókkal és médiaorgánumokkal szemben alkalmazott fenyegetések, erőszak és megfélemlítés, beleértve a hatósági zaklatást és a bírósági eljárások révén történő megfélemlítést is; kéri az állami tisztviselőket, hogy legyenek következetesek az újságírók megfélemlítése minden formájának nyilvános elítélését illetően, és tartózkodjanak a média és az újságírók tevékenységébe – többek között a választások kapcsán – történő beavatkozástól; e tekintetben megjegyzi, hogy míg több ügy megoldásra került és történt néhány vádemelés, ítélethozatalra továbbra is ritkán kerül sor; üdvözli az újságírók biztonságának növelését célzó együttműködésről és intézkedésekről szóló megállapodással létrehozott állandó munkacsoport erőfeszítését, és felhívja a hatóságokat, hogy tanúsítsanak teljes elkötelezettséget az újságírókkal és médiaorgánumokkal szembeni támadások kivizsgálása és azok elkövetőinek büntetőeljárás alá vonása iránt; felszólít a médiatörvény teljes körű végrehajtására és az ország elektronikus médiát szabályozó testülete függetlenségének erősítésére; üdvözli a sokszínű médiakörnyezet kialakítását célzó médiastratégia elfogadására tett új erőfeszítéseket, és e tekintetben hangsúlyozza az érdekelt felekkel folytatott átlátható és inkluzív egyeztetés fontosságát; hangsúlyozza, hogy teljes átláthatóságra van szükség a médiaorgánumok tulajdonjoga és finanszírozása terén; szorgalmazza olyan politikák elfogadását, amelyek védelmet nyújtanak a Szerbiában élő nemzeti kisebbségek nyelvein biztosított média és műsorok számára;
O.

mivel továbbra is nehézségek merülnek fel az egészségügyi központok, a kórházi ellátás, a támogatási termékek, a gyógyszerek, valamint a nyomon követéshez és a rehabilitációhoz szükséges alapvető terápiák igénybevétele terén; mivel továbbra is súlyos mobilitási problémák állnak fenn, akár a nyilvános terek és utcák forgalmát akadályozó építészeti akadályok, akár a közösségi és a tömegközlekedéshez való korlátozott hozzáférés miatt; mivel továbbra is vannak kommunikációs akadályok (például a jelnyelvi tolmácsok hiánya a közigazgatásban és a siketek televíziós akadálymentessége), amelyek korlátozzák és akadályozzák a közszolgáltatásokhoz és az információkhoz való hozzáférést; mivel minden nő, és különösen a fogyatékossággal élő nők és lányok számára minden nyelven, formában és formátumban teljes mértékben hozzáférhetővé kell tenni a támogatói, védelmi és kommunikációs, valamint a gondozási és egészségügyi szolgáltatásokat, mint például köztük az alapvető egészségügyi ellátáshoz, a nők elleni erőszakhoz, a gyermekgondozáshoz és az anyasághoz kapcsolódó szolgáltatásokat;
G.

mivel Le Dinh Luong emberijog-védőt, aki békésen állt ki az emberi jogok védelme és előmozdítása mellett, a büntető törvénykönyv nemzetbiztonsági rendelkezései alapján 2018. augusztus 16-án 20 év börtönbüntetésre és 5 év házi őrizetre ítélték; mivel az EU küldöttsége és az uniós tagállamok nagykövetségeinek képviselői nem kaptak engedélyt a per megfigyelésére; mivel az emberijog-védők esetében számos egyéb ügy is létezik, és más lelkiismereti foglyok is hasonló következményekkel néznek szembe;
—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítéleteire és ítélkezési gyakorlatára, különösen a T-646/13. sz. Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe kontra Bizottság ügyre, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatára,
6.

meggyőződése, hogy a kiviteli engedélyek kockázatértékelési módszertanába be kell illeszteni az elővigyázatosság elvét, és a tagállamoknak, annak értékelése mellett, hogy egy meghatározott katonai technológia használható-e belső elnyomásra vagy egyéb nemkívánatos célra, a rendeltetési hely szerinti ország átfogó helyzetén alapuló kockázatokat is értékelniük kell, figyelembe véve például a demokrácia, a jogállamiság és a társadalmi-gazdasági fejlődés helyzetét is;
16.

megállapítja, hogy a digitális alkalmazások iskolai tevékenység során való fokozott használata miatt az oktatásért felelős személyekre most nagyobb felelősség hárul; véleménye szerint nekik is be kell kapcsolódniuk a tanulási folyamatba és a technológia alkalmazásába, hiszen ha nem rendelkeznek a szükséges digitális készségekkel, nehezebben tudják bevonni diákjaikat a tanulási folyamatba, ami nagyobb mértékű társadalmi kirekesztést eredményezhet;
21.

sajnálja, hogy a civil társadalmi mozgástér csökkenésének világszerte egyre gyakoribb jelensége fejlett demokráciákban, illetve közepes és magas jövedelmű országokban is előfordulhat; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy járjanak elöl jó példával; elítéli azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a civil társadalom tevékenységét, például a nem kormányzati szervezetek bezárását vagy vagyonuk befagyasztását; felszólít a nem kormányzati szervezetek működésére vonatkozó önkényes vagy túlságos beavatkozást jelentő követelményeket megállapító jogszabályok hatályon kívül helyezésére, beleértve a külföldi finanszírozás korlátozására vonatkozó rendelkezéseket is; elítéli az olyan nyilvános narratívák terjedését, amelyek egyre jobban aláássák a civil társadalmi szervezetek szerepét; ösztönzi az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy továbbra is kövessék nyomon és vessék fel a gyülekezési és az egyesülési szabadság megsértéseinek eseteit, ideértve a civil társadalmi szervezetekre és azok tevékenységeire vonatkozó tilalmak és korlátozások különböző formáit és az egyes kormányok által szponzorált hamis nem kormányzati szervezetek támogatását; arra ösztönzi őket, hogy továbbra is tevékenyen támogassák az emberi jogok védelmezőit azáltal, hogy szisztematikusan nyomon követik a pereket, meglátogatják a fogva tartott aktivistákat és adott esetben az egyedi esetekre vonatkozó nyilatkozatokat adnak ki;
—

tekintettel a Bíróság által a C-203/15. sz. Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a C-698/15. sz. Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai egyesített ügyekben hozott, 2016. december 21-i ítéletre (3),
19.

üdvözli az alelnök/főképviselő azon – a Bizottság által támogatott – javaslatát is, hogy egy Európai Békekeretből finanszírozzák az EU védelmi tevékenységeihez fűződő azon költségeket – mint például az Afrikai Unió békefenntartó missziói, a saját KBVP-műveletek közös költségei és a partnerek katonai kapacitásépítése –, amelyeket az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése a költségvetési finanszírozásból kizár; ismételten megerősítette, hogy szükség van a meglévő eszközökkel való átfedések elkerülésére; külön is aláhúzza, hogy az Athena mechanizmus ambiciózus módon részt vesz és ki is bővül a KVBP-missziók és műveletek finanszírozása terén, ami a Parlament régi kérése volt; felszólít valamennyi jövőbeli misszió pénzügyi ellenőrzésének javítására és az időben megtörténő hatásértékelésekre;
—

tekintettel a Külügyi Bizottság megbízásából készített szakértői tanulmányokra, ideértve a 2017. október 26-án kiadott, A választási reformok a keleti szomszédság három társult országában – Ukrajnában, Grúziában és Moldovában, és a reformok politikai fejleményekre gyakorolt hatásai ezekben az országokban (The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries) című tanulmányt, a 2018 júniusában kiadott, A végrehajtási megállapodások Intézményi architektúrája Grúziában, Moldovában és Ukrajnában (Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine) című tanulmányt, és a 2018 júliusában kiadott, Intézményi keret kialakítása a társulási megállapodások végrehajtására Grúziában, Moldovában és Ukrajnában (The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine) című összehasonlító tanulmányt,
174.

javasolja, hogy a magánszektort is vonják be a kritikus infrastruktúra és a puha célpontok védelmére irányuló programok kidolgozásába, egyebek mellett a kiberbiztonság összefüggésében is; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében ki kell bontakoztatni a köz- és a magánszféra közötti párbeszédet, valamint nemzeti és helyi ellenálló képességet kell kialakítani;
33.

emlékeztet arra, hogy a Megállapodás mellékletét képező és 2020-ig alkalmazandó banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus keretében megállapított küszöbértékeket be kell tartani, valamint hangsúlyozza, hogy a mechanizmus lejártát követően is figyelemmel kell kísérni a banánimportot, és a feleknek erre vonatkozóan továbbra is statisztikákat kell készíteniük; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Peru túllépte a megállapodás banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmusa keretében megállapított küszöbértéket, és kéri, hogy elemezzék ennek az EU piacaira gyakorolt hatását; emlékeztet arra, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2019. január 1-ig értékeli az uniós banántermelők helyzetét, és amennyiben úgy találja, hogy a piac állapota vagy az uniós banántermelők helyzete jelentősen romlott, a megállapodás feleinek egyetértésével fontolóra lehet venni a mechanizmus érvényességének meghosszabbítását;