27–31.

2008-ban az F4E-nél működő munkacsoport, amelyet az iparból és nyilvános kutatószervezetektől érkező szakértők támogattak, úgy becsülte, hogy az ITER építéséhez való akkori megállapodás szerinti európai hozzájárulás biztosításának várható költsége 5 940 millió EUR, amelyhez 663 millió EUR tartalékra is szükség van. A „tágabb megközelítés” keretében Japánnal folytatott együttműködés és az F4E igazgatásának költségét 2008-ban 650 millió EUR-ra becsülték, ami 2008-ban a fent említett tartalékkal együtt 7 253 millió EUR összegű költség-előirányzatot eredményezett. A Tanács a 2007–2020-as időszakban 2008-as euróértéken 6 600 millió EUR-t bocsátott az F4E rendelkezésére, hogy teljesítse az ITER-rel és a tágabb megközelítéssel kapcsolatos európai kötelezettségeket, és arra kérte az F4E-t, hogy a felülről korlátos költségvetés betartása érdekében használjon ki minden megtakarítási lehetőséget. 2008 óta az ITER projekt a fukusimai baleset utáni fokozott biztonsági követelményekre, az új tudományos eredményekre és a terv kiforrására reagálva jelentősen változott. Míg egyes követelményeken lazítottak, a legtöbb változás emelte a követelményeket és növelte az Európa részéről az ITER-hez leszállítandó anyagok körét. Ezekről a változásokról az ITER szervezet és irányító szervei döntenek. Felismerve, hogy az ITER-hez biztosítandó európai leszállítandó anyagok köre lényegesen megváltozott, és a tervek a 2008-as költségbecslés óta jelentős érésen mentek keresztül, az F4E 2013 első hat hónapja alatt alaposan átdolgozta a teljes költségbecslést. A költségbecslés Tanácsnak szóló korábbi jelentésekben benyújtott, csak a legújabb változásokat figyelembe vevő frissítéseitől eltérően ebbe a frissített költségbecslésbe a későbbi jövőben várható változásokat is beépítették. Az ITER-hez biztosítandó európai leszállítandó anyagok, a tágabb megközelítés és az F4E működtetésének várható költségét jelenleg 6 890 millió EUR-ra becsülik. Ezt összevetve a 2020-ig tartó költségvetési időszakra szóló 6 600 EUR összegű felső korláttal rendelkező költségvetéssel 290 millió EUR negatív tartalék adódik. A tartalék -165 millió EUR-ról -290 millió EUR-ra való változása az F4E Tanácsnak szóló tavalyi jelentése óta nagyrészt az épületek várható és realizált költségének jelentős növekedésével magyarázható, ami a biztosítandó épületek körének növekedéséből és az épületek megépítésére az ütemtervből adódóan gyakorolt nyomásból ered. Amint azt „Az ITER projekten belüli átszervezés lehetősége a költséghatékonyság javítása érdekében” (Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness) című, 2012 júliusában az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által elindított és 2013 februárjában lezárt Ernst and Young-tanulmány megjegyzi, az F4E-nek egyáltalán nincs vagy alig van befolyása ezekre a változásokra, minthogy ezek az ITER Tanács és az ahhoz tartozó alárendelt szervek hatáskörébe tartoznak. Mindazonáltal, a költségvetés felső határának betartása érdekében az F4E a költségek korlátok között tartására irányuló intézkedések széles körét dolgozta ki, és folytatja is ilyen intézkedések kidolgozását és végrehajtását; ezek közé tartozik a beszerzési stratégiák és a szerződéses feltételek optimalizálása a költségek csökkentése érdekében, valamint az ITER nemzetközi szervezetével együttműködésben a tervek optimalizálása a költségek korlátok között tartása érdekében. A múltbeli intézkedések állását és a jelenlegi intézkedések készletét az új költségbecsléssel együtt 2013. június 26-án nyújtották be az igazgatótanácsnak (F4E(13)-GB27-06. sz. dokumentum). Ezek az intézkedések valóban lehetőséget kínálnak 300 millió EUR feletti költségmegtakarításra, és így biztosítják a szükséges eszközöket, hogy be lehessen tartani a 2020-ig tartó időszak költségvetésére vonatkozó felső korlátot.