[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.12.2005

COM(2005) 713 végleges

2003/0189A (COD)2003/0189B (COD)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének c) pontja értelmében az Európai Parlamentnek a Tanács alábbi javaslatokra vonatkozó közös álláspontjával kapcsolatos módosításairól AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

egyes üvegházhatást okozó fluortartalmú gázokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a gépjárművek klímaberendezéseiből származó kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról

A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRÓL az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján

2003/0189A (COD)2003/0189B (COD)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének c) pontja értelmében az Európai Parlamentnek a Tanács alábbi javaslatokra vonatkozó közös álláspontjával kapcsolatos módosításairól AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

egyes üvegházhatást okozó fluortartalmú gázokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a gépjárművek klímaberendezéseiből származó kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról

1. BEVEZETÉS

A z EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének c) pontja előírja, hogy a Bizottság véleményt nyilvánít az Európai Parlament által a második olvasatban javasolt módosításokról. A Bizottság az alábbiakban fejti ki véleményét a Parlament által javasolt módosításokról.

2. ELőZMÉNYEK

Az EK-Szerződésben szereplő együttdöntési eljárással összhangban 2003. augusztus 11-én továbbították a COM (2003) 492 végleges javaslatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. január 28-án nyilvánított véleményt.

Az Európai Parlament az első olvasatra 2004. március 31-én nyilvánított véleményt.

Az Európai Parlament véleményét követően és az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács 2005. június 21-én fogadta el formálisan a közös álláspontot. A Bizottságnak a közös álláspontra vonatkozó közleményét 2005. július 1-jén fogadták el, és az Európai Parlament 2005. október 26-án fogadta el a második olvasat alapján alkotott álláspontját.

3. A JAVASLATOK CÉLJA

A javasolt rendelet és irányelv a következőket hozza létre:

i.) olyan jogszabályi keretet, ami hozzájárul a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó, üvegházhatást okozó fluortartalmú gázok kibocsátásainak csökkentéséhez, valamint így hozzájárul az EU és a tagállamok kiotói célkitűzéseinek eléréséhez, és túl is mutat azokon.

ii.) olyan jogszabályi keretet, amely a belső piacra is ösztönzőleg hat.

4. A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAIRÓL

2005. október 26-án az Európai Parlament a rendelet vonatkozásában a 45 előterjesztett módosításból 26-ot fogadott el. A 26 elfogadott módosítás közül a Bizottság négy módosítást teljes egészében, hét módosítást részben és további nyolc módosítást elvben tud elfogadni. Hét elfogadott módosítás nem elfogadható a Bizottság számára. Az irányelv tekintetében az Európai Parlament egy olyan módosítást fogadott el, ami a Bizottság számára nem elfogadható.

4.1 A rendelet

4.1.1 A Bizottság által elfogadott módosítások

4.1.1.1 A teljes egészében elfogadott módosítások

A 10. módosítás az üvegházhatást okozó fluortartalmú gázok kibocsátásának „megelőzésével”, valamint csökkentésével kapcsolatos elemet vezet be, amely már használatos a 3. cikkben szereplő szivárgásokkal kapcsolatban. A 13. módosítás továbbfejleszti a légmentesen zárt rendszerek fogalommeghatározását és javítja az érthetőséget. A 24. módosítás csupán a 23. módosításra történő utalás, amelyet a Bizottság elvben elfogad. A 29. módosításA Bizottság úgy véli, hogy e módosítások összhangban vannak a jelenlegi szöveggel és javítják azt, valamint megkönnyítik a végrehajtást és hozzájárulnak a rendelet hatékonyságához. Így a Bizottság el tudja fogadni azokat.

4.1.1.2. A részben elfogadott módosítások

A 2 . módosítás (egy preambulumbekezdés) meghatározza, hogy az egyes tagállamok számára – mivel különböző célkitűzéseik vannak a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti tehermegosztási egyezmény értelmében – lehetővé kell tenni egyedi intézkedések meghozatalát céljaik elérése érdekében. Azonban nem szerepel a szövegben az, hogy az ilyen intézkedéseknek összhangban kell állniuk a Szerződéssel és a rendelettel. Az új (3a) preambulumbekezdés csak akkor elfogadható, ha annak szövege a következő:

„(3a) A 2002/358/EK határozat II. melléklete megállapítja az egyes tagállamokra vonatkozó különböző csökkentési célokat. A tagállamok ennélfogva a kiotói céljaiknak való megfelelés érdekében kötelesek intézkedéseket hozni, feltéve, hogy ezek összhangban vannak a Szerződéssel.”

A 11. módosítás számos pontosítást vezet be az 1. cikkben (hatály). A legtöbb ilyen változtatás elfogadható, de jobb lenne a vizsgálat („inspection”) szó használatát megtartani a javasolt, a „felhasználásra vonatkozó ellenőrzés” („control on use”) helyett. A 17. módosítással kapcsolatban javasolt szöveg tartalmazza ezt a változtatást. szöveget .

A 16. módosítás a „vizsgálat” szót „ellenőrzött”-re változtatja, és helyettesíti a felszerelések „áramkörei” szót a légmentesen zárt rendszerekkel kapcsolatban. A második rész elfogadható, de a Bizottság szeretné megtartani a „vizsgálat” szót az „ellenőrzött” helyett. A 17. módosítással kapcsolatban javasolt szöveg megoldást nyújthat erre a fogalommeghatározással kapcsolatos problémára.

A 17. módosítás „a szivárgás tekintetében megvizsgált” kifejezést „a szivárgás tekintetében ellenőrzött” kifejezésre változtatja, és meghatározza a közvetett módszerekre vonatkozó nyelvezetet. A Bizottság nem tudja elfogadni az első elemet. A második rész kevés újrafogalmazás mellett elfogadható lenne, és a szöveg valószínűleg megfelelne a „vizsgálat” szó használatával kapcsolatos aggodalmaknak.

„E bekezdés alkalmazásában a „szivárgás tekintetében megvizsgált” kifejezés azt jelenti, hogy a felszerelést vagy a rendszert közvetlen – a felszerelésnek vagy a rendszernek a szivárgásra leginkább hajlamos részeire összpontosító –, vagy közvetett – az üvegházhatást okozó fluortartalmú gázveszteséget jelző működtetési paraméterekre összpontosító – mérési módszerekkel főként a szivárgás tekintetében ellenőrzik. Az 5. cikk rendelkezéseire figyelemmel a szivárgás vizsgálatát a kezelő is végezheti.”

A 21. módosítás a jelentésre vonatkozó rendelkezésekben az „oldószerek és tűzvédelmi rendszerek” kifejezéssel egészíti ki az alkalmazások legfőbb kategóriáját, amelyet jelentésük során a gyártók és importőrök használni fognak. A Bizottság el tudná fogadni a tűzvédelmi rendszerek felvételét, de az oldószerek felhasználóit nem, mivel rengeteg kisebb felhasználó és gyártó létezik, és az importőrök számára jelentős nehézséget okozna az adatgyűjtés.

A 25. módosítás számos változtatást vezet be a címkézésre vonatkozó rendelkezések tekintetében, ilyen például a globális felmelegedési potenciál feltüntetése. A Bizottság el tudná fogadni az elvet, de úgy véli, hogy ez leginkább komitológiában volna elvégezhető. A következő szöveg javasolt:

„A Bizottság értékeli, hogy miként lehetne a legjobban felcímkézni az üvegházhatást okozó fluortartalmú gázokat tartalmazó felszereléseket és termékeket az ilyen termékek és felszerelések fogyasztói számára a teljes környezeti tájékoztatás biztosítása érdekében, beleértve az életciklussal kapcsolatos elemzést is. Adott esetben az e rendelet hatálybalépése után két évvel a Bizottság – a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – meghatározza az ilyen termékeken és felszereléseken alkalmazandó címkéket.”

A 44. módosítás (1) bekezdése meghatározza , hogy a tagállamoknak támogatniuk kell az alternatívákat – figyelembe véve a magas GWP-t ( globális felmelegedési potenciál) tartalmazó gázokat –, valamint, hogy a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot a tilalmakról. A Bizottság – kevés újrafogalmazással – az (1) bekezdés első részét el tudná fogadni, de nem gondolja, hogy az értesítés szükséges. A (2) bekezdés alá tartozó alkalmazások felsorolása nem szükséges, és ennélfogva azt el kell hagyni.

„A Szerződés, és különösen annak 87. cikke sérelme nélkül a tagállamok törekednek az üvegházhatást okozó fluortartalmú gázokat tartalmazó olyan felszerelések forgalomba hozatalának előmozdítására, amelyek – az egyes alkalmazások során felhasznált bizonyos gázok energiahatékonysági előnyeit figyelembe véve – környezetbarátabbak.”

4.1.1.3. Az elvben elfogadott módosítások

A 3. módosítás új preambulumbekezdésre vonatkozik az üvegházhatást okozó fluortartalmú gázok magas globális felmelegedési potenciáljával kapcsolatban . Ez összhangban van azzal, amit a rendelet I. melléklete tartalmaz, de a nyelvezet egy része helyesbítésre szorul, és a következő szöveg volna megfelelő:

„(3b) Néhány, a Kiotói Jegyzőkönyv és e rendelet értelmében szabályozott, üvegházhatást okozó fluortartalmú gáz magas globális felmelegedési potenciállal és hosszú légköri élettartammal rendelkezik.”

A 6. módosítás az e rendelet alkalmazását és végrehajtását meghatározó új preambulumbekezdés, aminek ösztönöznie kellene a technológiai újítást. Ez a módosítás néhány jelentéktelenebb, a szövegnek a technológiai újításra összpontosító újrafogalmazásával elfogadható, az alábbiak szerint:

„(6a) E rendelet alkalmazásának és végrehajtásának ösztönöznie kell a technológiai újítást, vagyis a környezetbarátabb alternatív technológiák folyamatos fejlesztését.”

A 7. módosítás új preambulumbekezdés, ami meghatározza, hogy a rendeletnek nem szabad megakadályoznia a tagállamokat abban, hogy szigorúbb védintézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be. Ez a módosítás hasonló a 2. módosításhoz, és az azon módosítás vonatkozásában javasolt szöveg elfogadható lenne a 7. módosítás tekintetében.

A 15. módosítás a felszerelést az „áramkörök” kifejezéssel egészíti ki. Az áramkör kiterjedne a felszerelés valamennyi olyan elemére, ahol üvegházhatást okozó fluortartalmú gázokat használnak, és ez az egységes dokumentumok szabványos kifejezése. Ezzel összefüggésben hasznos lenne a „ különösen” kifejezés beillesztése az áramkörök elé.

A 20 . módosítás megköveteli, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó felszerelések karbantartásával és üzembe állításával foglalkozó társaságok és személyzetük tanúsítási és képzési követelmények hatálya alá tartozzanak. A Bizottság elvben egyetért azzal a céllal, hogy ez az üzembe állításra-re is kiterjedjen, de úgy véli, hogy ez aránytalan a cikkekben lévő kis csatlakozók vonatkozásában. A karbantartás széles fogalom, a vonatkozó műveletekre a „javítás” kifejezés lenne alkalmazható. A javasolt szöveg a következő volna:

A 3. és 4. cikkben említett, csatlakozó nélküli felszerelések üzembe állításával, valamint az ilyen felszerelések javításával vagy ellenőrzésének elvégzésével foglalkozó társaságok és az érintett személyzet vonatkozásában…………..

A 22 . módosítás megköveteli, hogy a 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett, helyhez kötött alkalmazások tulajdonosai minden egyes beüzemelt rendszer vonatkozásában nyilvántartási számot szerezzenek be a megfelelő, hatáskörrel rendelkező hatóságtól. Hasznos lenne annak feltüntetése, hogy a számot a 3. cikk (6) bekezdésében előírt valamennyi nyilvántartás vezetése esetében használni kell.

„A 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett, helyhez kötött alkalmazások tulajdonosa minden egyes beüzemelt rendszer vonatkozásában nyilvántartási számot szerez be a megfelelő, hatáskörrel rendelkező hatóságtól. A számot a 3. cikk (6) bekezdésében előírt valamennyi nyilvántartás vezetése esetében használni kell.”

A 23 . módosítás megköveteli, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai 2 évente vizsgálják felül a 3. cikkben említett nyilvántartások reprezentatív mintáját. A Bizottság ezt el tudná fogadni, ha az időszakot három évre emelkedne.

A 43 . módosítás némi haladékot ír elő a szivárgásjelzőknek a tűzvédelmi rendszerekbe történő beszerelésére. A Bizottság ezt két éves haladékkal tudná elfogadni, és a biztonsági és biztosítási rendelkezések felvétele nélkül, mivel ezek implicite szerepelnek, és a Bizottság nem szeretné, ha ilyen tényezők tovább késleltetnék a rendelet végrehajtását.

4.1.2. A Bizottság által visszautasított módosítások

A 12. módosítás a „forgalomba hozatal” egy másik fogalommeghatározását írja elő a termelőnek a gyártóval történő helyettesítése révén. A meglévő fogalommeghatározás egyértelmű és nem félreérthető, ezért azt célszerű megtartani.

A 14. módosítás bevezeti a „helyhez kötött” alkalmazások fogalmát. A Bizottság úgy véli, hogy e módosítás szövegezése félreértésekhez vezethet, ezért azt vissza kell utasítani.

A 18. módosítás a „vizsgálatok” szót „ellenőrzési intézkedések”-re módosítja. E módosítás visszautasítása összhangban van az ugyanezen kérdésre vonatkozóan a 16. és 17. módosítással kapcsolatban képviselt állásponttal.

A 19. módosítás előírja, hogy a tagállamok elősegítik a visszanyert, üvegházhatást okozó fluortartalmú gázoknak határokon átnyúló szállítását megsemmisítés vagy visszanyerés céljából. Ez a módosítás elvben elfogadható, de mivel az F-gázok határokon átnyúló szállítása a „hulladékszállításról” szóló, javasolt új rendelet hatálya alá fog tartozni, a Bizottság úgy véli, hogy ezt nem szükséges belevenni ebbe a rendeletbe.

A 27. módosítás megköveteli, hogy a Bizottság 2008. december 31-ig jogalkotási javaslatot nyújtson be az személygépjárműveken kívüli járművekben és szállítási hűtőrendszerekben használt mozgó klímaberendezések tekintetében (mobile air-conditioning; MAC). A Bizottság ezt nem tudja elfogadni, mivel olyan adatok alapján kellene javaslatokat benyújtania, melyek függetlenek attól, hogy a műszaki és gazdasági értékeléseiből mi derül ki, és ez jogellenes módon korlátozná a Bizottság kezdeményezési jogát.

A 42 . módosítás a Bizottság szerepének megkönnyítését célozza, és növeli az F-gázokra vonatkozó nemzeti intézkedések átláthatóságát, valamint biztosítja, hogy 176. cikk szerinti tagállami értesítések a kellő időben megtörténjenek. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt a módosítást, tekintve, hogy van már nemzeti intézkedésekre vonatkozó értesítési rendszer és ez a módosítás nem képvisel hozzáadott értéket.

A 45 . módosítás kimondja, hogy a rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy szigorúbb védintézkedéseket tartsanak fenn vagy hozzanak meg. A 7. módosítást – ami az egyik preambulumbekezdésben ugyanezt az elvet vezeti be – a Bizottság elvben elfogadta. Ez a módosítás azonban a rendelet egyik cikkére vonatkozik. Néhány tagállam ezzel bármely szigorúbb intézkedést indokolhat, még akkor is, ha azok hátrányosak a belső piacra nézve. A Szerződés rendelkezései közvetlenül alkalmazandók, ezért ez a módosítás nem elfogadható.

4.2 Az irányelv

4.2.1. A Bizottság által elfogadott módosítások

4.2.1.1. Teljes egészében elfogadott módosítások

Nincs

4.2.1.2. Részben elfogadott módosítások

Nincs

4.21.3 Elvben elfogadott módosítások

Nincs

4.2.2. A Bizottság által visszautasított módosítások

Az 1. módosítás lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy költségvetési vagy más ösztönző intézkedésekkel hatékony és alacsony globális felmelegedési potenciállal rendelkező gázt alkalmazó légkondicionáló rendszerek üzembe helyezését segítsék elő. Ez a módosítás nem tesz hozzá semmit a javaslathoz. A tagállamok számára már engedélyezett költségvetési ösztönzők nyújtása, feltéve, hogy azok megfelelnek az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak, különösen a környezetvédelemmel kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásoknak, valamint az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak a vállalkozások közvetlen adózásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági értesítőnek. Az ilyen intézkedéseket be kell jelenteni a Bizottságnak, és azokat eseti alapon kell értékelni.

5. KÖVETKEZTETÉS

Az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a javaslatát a fentiek szerint módosítja. A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy – az egyeztető szakaszhoz történő pozitív hozzájárulás érdekében – készen áll arra, hogy a lényeges kérdések megoldását megkönnyítse.