Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA

az Egyesült Királyságban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

(1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

(2)Az egyes Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló 15. jegyzőkönyv 4. pontja értelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (1) bekezdésében előírt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség az euró bevezetéséig nem vonatkozik az Egyesült Királyságra. Az említett jegyzőkönyv 5. pontja kimondja, hogy az Egyesült Királyság törekszik a túlzott költségvetési hiány elkerülésére.

(3)A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz.

(4)A Tanács 2008. július 8-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn, és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 2009. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkével – ajánlásokat bocsátott ki a túlzott hiány legkésőbb a 2009–2010-es pénzügyi évig történő megszüntetéséről.

(5)Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem intézkedett a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltak végrehajtásáról. 2009. december 2-án a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján felülvizsgált ajánlásokat fogadott el, amelyekben felhívta az Egyesült Királyságot, hogy 2014–2015-ig szüntesse meg túlzott költségvetési hiányát. 2010. július 6-án a Bizottság megállapította, hogy a Bizottság 2010. tavaszi előrejelzése alapján az Egyesült Királyság a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett, így a túlzotthiány-eljárás keretében nincs szükség kiegészítő lépésekre az adott időpontban.

(6)[2015. június xx-én] a Tanács a 126. cikk (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy az Egyesült Királyság a 2010–2011 és 2014–2015 közötti időszakban nem tett eredményes intézkedéseket a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás végrehajtására.

(7)Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hat hónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. A túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak továbbá olyan éves költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő egyenlegjavulással.

(8)A Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése szerint a 2014–2015-ös 2,8 %-os emelkedést követően a GDP a 2015–2016-os pénzügyi évben 2,4 %-kal, a 2016–2017-es pénzügyi évben pedig 2,8 %-kal nő reálértéken. A növekedés legfőbb forrása mindkét évben a belső kereslet. A nominálbérek emelkedésének felgyorsulásával a továbbra is alacsony infláció mellett a magánfogyasztás az előrejelzés időhorizontján várhatóan fokozatosan nőni fog. Az infláció 2011 szeptemberében 5,2 %-on tetőzött, azóta meredeken csökkent, és 2015 első negyedévében 0,1 % volt. 2015 utolsó negyedévében az infláció várhatóan 1,1 %-ra nő, míg az éves előrejelzés 0,4 %, 2016-ra pedig 1,6 %. A beruházások 2014-et követően várhatóan némileg visszaesnek, ám a kedvező hitelfeltételek, a számottevő vállalati nyereségek és az erős kereslet miatt szintjük viszonylag magas marad. A külgazdasági szektor várhatóan továbbra is kedvezőtlenül hat a növekedésre, ám e negatív hatás az Egyesült Királyság legnagyobb kereskedelmi partnerét jelentő euróövezet kilátásainak javulásával a korábbinál kisebb mértékű lesz. A foglalkoztatás kedvezően alakult – a munkanélküliségi ráta 2015-ben 5,4 %-ra, 2016-ban pedig 5,3 %-ra csökkenhet.

(9)Az államháztartási hiány 2009–2010-ben a GDP 10,9 %-án tetőzött, míg 2014–2015-re a GDP 5,2 %-ára csökkent. Ugyanebben az időszakban a strukturális egyenleg a GDP 8 %-áról a GDP 4,7 %-ára csökkent. A 2010–2011-es és a 2014–2015-ös pénzügyi év között az átlagos éves strukturális kiigazítás mértéke 0,7 % volt. A jelenlegi előrejelzésben és a Tanács 2009. december 2-i ajánlásainak alapjául szolgáló előrejelzésben szereplő potenciális kibocsátásnövekedésre vonatkozó adatok eltérésének, valamint a GDP-növekedéshez képesti standard rugalmasságon alapuló bevételalakulásra és a tényleges bevételalakulásra vonatkozó adatok eltérésének a figyelembevételével korrigált átlagos éves strukturális kiigazítás ugyanebben az időszakban a GDP 1,1 %-át tette ki. A konszolidációs tervben foglalt intézkedések döntő részét a 2010. júniusi sürgősségi költségvetés tartalmazta, és ezek nagysága a 2010–2011-es pénzügyi évtől a 2014–2015-ös pénzügyi évig terjedő időszakban a GDP 2,5 %-ának felelt meg. Az intézkedések által érintett összeg több mint egynegyede adójellegű intézkedésekhez volt köthető, míg a fennmaradó összeg háromnegyede kiadáscsökkentő intézkedéseknek köszönhető. A még szükséges, a GDP mintegy 1 %-ára rúgó költségvetési konszolidációt a 2010 júniusi költségvetést megelőző két költségvetési bejelentés, valamint a 2014 novemberéig elfogadott következő költségvetések és őszi nyilatkozatok útján hajtotta végre a kormány. A kiadásokat némileg átrendezték a folyó és tőkekiadások között, a konszolidációs időszakot pedig 2018–2019-ig meghosszabbították.

(10)2007–2008 óta a bruttó államadósság a GDP 42,7 %-áról 2014–2015-re a GDP 88,4 %-ára emelkedett, és 2009–2010 óta folyamatosan meghaladta a Szerződésben meghatározott referenciaértéket. Az államadósság növekedéséhez hozzájárult az elsődleges hiány alakulása és a pénzügyi szektort érintő több beavatkozás, amelyek keretében lényegében államosítottak két bankot. A Bizottság 2015. évi tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság kismértékben tovább nő majd. Ugyanakkor a pénzügyi szektort érintő beavatkozásokhoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek kedvezően érinthetik az adósság alakulását.