A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2013. PÉNZÜGYI ÉV /* COM/2014/0487 final */





TARTALOMJEGYZÉK AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS. 4 I. RÉSZ– ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: A BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZÖSSZEGEK. 6 1........... A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 7 1.1........ 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, CASH FLOW-TÁBLÁZAT ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL. 7 1.2........ 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 11 1.3........ 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 14 1.4........ 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL. 17 1.5........ MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ. 20 2........... JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL. 41 2.1........ ALLOKÁCIÓK. 44 2.2........ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓ. 47 II. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 52 3........... A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 54 3.1........ KIMUTATÁS A 2013. DECEMBER 31-I PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓAN. 54 3.2........ KIMUTATÁS AZ EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓAN A 2013. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉV VONATKOZÁSÁBAN. 55 3.3........ KIMUTATÁS A HOZZÁJÁRULÁST FIZETŐK FORRÁSAINAK VÁLTOZÁSAIRA VONATKOZÓAN A 2013. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉV VONATKOZÁSÁBAN. 56 3.4........ CASH FLOW-KIMUTATÁS A 2013. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE. 57 3.5........ MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ, 2013. DECEMBER 31-I ÁLLAPOT. 58 MELLÉKLET AZ I. RÉSZ 2. FEJEZETÉHEZ (JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL) HELYZETKÉP ORSZÁGOK ÉS ESZKÖZÖK SZERINTI BONTÁSBAN. 95 A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE A 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2013. évről szóló éves beszámolója a 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának VIII. címével és a pénzügyi kimutatások mellékletében ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült. A 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának 125. cikkével összhangban felelősséget vállalok a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és garantálta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alapok eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek. Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alapok pénzügyi helyzetéről. (aláírás) Manfred Kraff Számvitelért felelős tisztviselő AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS 1. HÁTTÉR Az Európai Unió (EU) számos fejlődő országgal ápol fejlesztési együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célkitűzése az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési segély és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, elsődlegesen abból a célból, hogy hosszú távon csökkentse és megszüntesse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az EU a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. Az európai uniós (a továbbiakban: uniós) fejlesztési együttműködési források három helyről származnak: – az EU költségvetéséből, – az Európai Fejlesztési Alapból, – és az Európai Beruházási Banktól. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az EU fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására. Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az EFA-t Tanácsban ülésező tagállami képviselők belső megállapodása hozta létre, irányításáért egy külön bizottság felelős. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) felelős, a beruházási keretet viszont az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli. Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2008–2013-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozták. Az EFA általában megközelítőleg öt évre szól. Minden EFA-ra külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről. A beruházási keretet az AKCS–EU partnerségi megállapodás keretében hozták létre. A beruházási keretet az EBB kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem a Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, amely a 8., 9. és 10. EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló II. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről. A 10. EFA a 2008-tól 2013-ig tartó időszakra szól, teljes költségvetése 22 682 millió EUR[1]. 2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén elfogadta a 2007–2013-ra szóló pénzügyi keretet. Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCS-országokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem a 2008–2013-as időszakban továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák. Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az EU-tól eltérően egy többéves jelleggel működő alap. Minden EFA egy rendszerint ötéves időszakra szóló átfogó alapot hoz létre a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérés a költségvetési beszámolóban is látszik, mivel az EFA-k végrehajtását azok teljes összegéhez mérik. Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. A Bizottság ezt követően az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást. Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak. 3. ÉV VÉGI JELENTÉSTÉTEL 3.1. Éves beszámoló A számvitelért felelős tisztviselő felelőssége, hogy elkészítse az éves beszámolót, és gondoskodjon arról, hogy az megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről. Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra: I. rész: A Bizottság által kezelt pénzösszegek – A 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kimutatásai – Jelentés a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi végrehajtásáról II. rész: Az EBB által kezelt pénzösszegek – A beruházási keret pénzügyi kimutatásai A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről. Az éves beszámolót a Bizottság az Európai Számvevőszék (European Court of Auditors, a továbbiakban: Számvevőszék) általi ellenőrzést követően a következő év július 31-én fogadja el, majd mentesítés céljából bemutatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 4. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS 4.1. Ellenőrzés Az EFA éves beszámolóját és forrásgazdálkodását a Számvevőszék ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 4.2. Mentesítés A záró ellenőrzést az EFA-források pénzügyi végrehajtása alól az adott pénzügyi évre adott mentesítés jelenti. Az EFA esetében a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács tesz ajánlást a Parlamentnek, a Parlament pedig dönt arról, hogy elfogadja-e a Bizottság beszámolóját az EFA-források előző pénzügyi évben történt végrehajtásáról. A döntés alapjául a számlák vizsgálata, a Számvevőszék éves jelentése (amely tartalmazza a hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot), a Bizottság erre adott válaszai, valamint a Bizottsághoz intézett kérdések és tájékoztatási kérelmek szolgálnak. I. RÉSZ– ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: A BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZÖSSZEGEK[2] 1. A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 1.1. 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, CASH FLOW-TÁBLÁZAT ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT MÉRLEGE || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013.12.31. || 2012.12.31. || BEFEKTETETT ESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.1. || 424 || 438 || || || || || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.2. || 1 286 || 1 334 || Követelések || 2.3. || 84 || 70 || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 2.5. || 759 || 690 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 2 553 || 2 532 || || || || || HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Kötelezettségek || 2.6. || (25) || (40) || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Kötelezettségek || 2.7. || (1 214) || (1 057) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (1 239) || (1 097) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 1 313 || 1 435 || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.8. || 32 529 || 29 579 || Egyéb tartalékok || 2.9. || 2 252 || 2 252 || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (30 396) || (27 374) || Éves gazdasági eredmény || || (3 072) || (3 023) || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 1 313 || 1 435 A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013 || 2012 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1. || 123 || 124 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || || || Működési kiadások || 3.2. || (3 027) || (3 017) Igazgatási kiadások || 3.3. || (167) || (107) || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ VESZTESÉG || || (3 072) || (3 001) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4. || 0 || (22) A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || 0 || (22) || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (3 072) || (3 023) A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT CASH FLOW-TÁBLÁZATA || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013 || 2012 || || || Éves gazdasági eredmény || || (3 072) || (3 023) || || || MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK || 4.2. || || A tagállamok általános hozzájárulásai || || 2 961 || 2 606 Társfinanszírozási hozzájárulások || || 18 || 19 A követelések értékvesztési leírása (visszaírása) || || (2) || 4 || || || Hosszú lejáratú előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése || || 14 || (58) Rövid lejáratú előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése || || 48 || (159) Rövid lejáratú követelések állományának (növekedése)/csökkenése[3] || || (7) || 31 Hosszú lejáratú kötelezettségek állományának növekedése/(csökkenése) || || (15) || 40 Rövid lejáratú kötelezettségek állományának növekedése/(csökkenése)[4] || || 123 || 6 || || || NETTÓ CASH FLOW || || 69 || (534) || || || PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK NETTÓ NÖVEKEDÉSE/(CSÖKKENÉSE) || || 69 || (534) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya || 2.5. || 690 || 1 224 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya || 2.5. || 759 || 690 ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A 8., 9. ÉS 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL || || || || || || || (millió EUR) || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c) = (a) – (b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c) + (d) + (e) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Éves gazdasági eredmény || – || – || – || (3 023) || – || (3 023) 2012. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || (2 950) || 2 950 || – || – || 2 950 Éves gazdasági eredmény || – || – || – || (3 072) || – || (3 072) 2013. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2. 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL A 8. EFA MÉRLEGE || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013.12.31. || 2012.12.31. || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.2. || 5 || 38 || Követelések || 2.3. || 2 || 1 || Átvezetési számlák || 2.4. || 290 || 345 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 297 || 384 || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Kötelezettségek || 2.7. || (28) || (22) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (28) || (22) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 270 || 361 || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.8. || 12 840 || 12 840 || Egyéb tartalékok || 2.9. || (2 456) || (2 354) || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (10 125) || (10 132) || Éves gazdasági eredmény || || 10 || 7 || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 270 || 361 A 8. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013 || 2012 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1. || 64 || 58 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || 3.2. || (53) || (49) || || || || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || 11 || 9 || || || Pénzügyi bevételek || 3.4. || 0 || (2) A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || 0 || (2) || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || 10 || 7 KIMUTATÁS A 8. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL || || || || || || || (millió EUR) || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c) = (a) – (b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c) + (d) + (e) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || – || – || – || – || – Átvezetés a 10. EFA-ba/EFA-ból || – || – || – || – || (78) || (78) Éves gazdasági eredmény || – || – || – || 7 || – || 7 2012. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 12 840 || – || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || – || – || – || – || – Átvezetés a 10. EFA-ba/EFA-ból || – || – || – || – || (102) || (102) Éves gazdasági eredmény || – || – || – || 10 || – || 10 2013. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3. 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL A 9. EFA MÉRLEGE || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013.12.31. || 2012.12.31. || BEFEKTETETT ESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.1. || 90 || 119 || || || || || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.2. || 259 || 447 || Követelések || 2.3. || 58 || 58 || Átvezetési számlák || 2.4. || 1 323 || 1 919 || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 2.5. || – || – || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 1 730 || 2 543 || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Kötelezettségek || 2.7. || (263) || (375) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (263) || (375) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 1 467 || 2 168 || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.8. || 11 699 || 11 699 || Egyéb tartalékok || 2.9. || 3 756 || 4 126 || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (13 658) || (12 830) || Éves gazdasági eredmény || || (331) || (827) || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 1 467 || 2 168 A 9. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013 || 2012 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1. || 34 || 49 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || || || Működési kiadások || 3.2. || (362) || (856) Igazgatási kiadások || 3.3. || 0 || (1) || || || || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ VESZTESÉG || || (328) || (809) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4. || (3) || (18) A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ VESZTESÉG || || (3) || (18) || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (331) || (827) KIMUTATÁS A 9. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL || || || || || || || (millió EUR) || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c)=(a)–(b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c) + (d) + (e) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 11 699 || – || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || – || – || – || – || – Átvezetés a 10. EFA-ba/EFA-ból || – || – || – || – || (100) || (100) Éves gazdasági eredmény || – || – || – || (827) || – || (827) 2012. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 11 699 || – || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || – || – || – || – || – Átvezetés a 10. EFA-ba/EFA-ból || – || – || – || – || (371) || (371) Éves gazdasági eredmény || – || – || – || (331) || – || (331) 2013. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 11 699 || – || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4. 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL A 10. EFA MÉRLEGE || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013.12.31. || 2012.12.31. || BEFEKTETETT ESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.1. || 334 || 319 || || || || || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Előfinanszírozás || 2.2. || 1 021 || 849 || Követelések || 2.3. || 24 || 11 || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 2.5. || 759 || 690 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 2 138 || 1 869 || || || || || HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Kötelezettségek || 2.6. || (25) || (40) || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Kötelezettségek || 2.7. || (923) || (660) || Átvezetési számlák || 2.4. || (1 613) || (2 264) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (2 561) || (2 963) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || (423) || (1 095) || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.8. || 7 990 || 5 040 || Egyéb tartalékok || 2.9. || 952 || 479 || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (6 614) || (4 411) || Éves gazdasági eredmény || || (2 751) || (2 203) || NETTÓ ESZKÖZÖK || || (423) || (1 095) A 10. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || (millió EUR) || Megjegyzés || 2013 || 2012 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1. || 25 || 18 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || || || Működési kiadások || 3.2. || (2 612) || (2 112) Igazgatási kiadások || 3.3. || (167) || (106) || || || || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ VESZTESÉG || || (2 754) || (2 201) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4. || 3 || (2) A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || 3 || (2) || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (2 751) || (2 203) KIMUTATÁS A 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL || || || || || || || (millió EUR) || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c)=(a)–(b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c) + (d) + (e) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Átvezetés a 8. és a 9. EFA-ból || – || – || – || – || 178 || 178 Éves gazdasági eredmény || – || – || – || (2 203) || – || (2 203) 2012. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || – || (2 950) || 2 950 || – || – || 2 950 Átvezetés a 8. és a 9. EFA-ból/EFA-ba || – || – || – || – || 473 || 473 Éves gazdasági eredmény || – || – || – || (2 751) || – || (2 751) 2013. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5. MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK 1.1. JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A PÉNZÜGYI SZABÁLYZAT A pénzügyi kimutatások a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal[5] összhangban készültek. A pénzügyi szabályzat 121. cikkének rendelkezéseivel összhangban a pénzügyi kimutatásokat az eredményszemléletű elszámolás elvét tiszteletben tartva készítik. Ezeket a pénzügyi kimutatásokat az EFA számviteli szabályainak és módszereinek megfelelően készítették el, amely szabályok és módszerek a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB) által kibocsátott nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapulnak. Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat az EFA-források azon részére alkalmazták, melynek pénzgazdálkodásáért a Bizottság felelős. Az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének a következő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes beszámolót az ECA-hoz ellenőrzésre. A Számvevőszék ezt követően június 15-ig ismerteti a Bizottsággal az előzetes beszámolóra vonatkozó észrevételeit (125. cikk). A Bizottság ezen észrevételek alapján július 31-ig elfogadja az éves beszámolót, és megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. A beszámolót, valamint a Számvevőszéknek az EFA-források azon részét illető megbízhatósági nyilatkozatát, amelynek pénzgazdálkodásáért a Bizottság felelős, november 15-ig teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. 1.2. SZÁMVITELI ALAPELVEK A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. Az EFA-hoz hasonló, közszektorbeli gazdálkodó egységek esetében a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. Ha a pénzügyi kimutatások megbízható és valósághű képet kívánnak nyújtani, akkor – azon felül, hogy lényeges adatokat tartalmaznak a gazdálkodó egység tevékenységének jellegére és hatókörére vonatkozóan, bemutatják finanszírozásának módját, és pontos információkat szolgáltatnak a működéséről – ezt olyan világos és érthető módon kell tenniük, amely lehetővé teszi az egyes pénzügyi évek összehasonlítását. E dokumentum a fenti célok szellemében készült. Az EFA számviteli rendszere általános számlákra és költségvetési számlákra tagolódik. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. Vezetésük a pénzforgalmi szemléletű elszámolás elvén alapul. Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások összeállítását, mivel az eredményszemléletű számviteli szabályoknak megfelelően tartalmazzák a költségvetési év valamennyi bevételét és kiadását, és úgy kerültek kialakításra, hogy december 31-vel mérleg formájában megállapítható legyen belőlük a pénzügyi helyzet. A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 120. cikke rögzíti a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket: – a folyamatosság elve; – az óvatosság elve; – a számviteli módszerek következetességének elve; – az információk összehasonlíthatóságának elve; – a lényegesség elve; – a bruttó elszámolás elve; – a tartalom elsődlegességének elve; – az eredményszemléletű elszámolás elve. 1.3. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA 1.3.1. Funkcionális és beszámolókészítési pénznem Az EFA funkcionális és beszámolókészítési pénzneme az euró, a pénzügyi kimutatások millió euróra kerekített adatokat tartalmaznak. 1.3.2. Egyéb pénznemek – az átváltás szabályai Az egyéb pénznemben lebonyolított műveleteket az adott művelet napján érvényes árfolyamon számítják át euróra. Az egyéb pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint az egyéb pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be. Az egyéb pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az alábbi, december 31-én érvényes árfolyamokon számítják át euróra. Pénznem || 2013.12.31. || 2012.12.31. || Pénznem || 2013.12.31. || 2012.12.31. XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 117,270 || 113,460 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2107,95 || 2037,95 NGN || 212,376 || 206,074 || SLL || 6013,08 || 5709,56 PGK || 3,38524 || 2,76702 || TZS || 2166,71 || 2077,48 HTG || 60,7227 || 56,2987 || UGX || 3423,24 || 3508,51 GNF || 9616,41 || 9250,40 || MGA || 3092,68 || 2981,70 MWK || 595,810 || 439,917 || SZL || 14,5660 || 11,1727 1.3.3. Becslések alkalmazása Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentősebb becsült tételek a következők (a felsorolás nem kizárólagos): céltartalék, a követelések értékvesztése, passzív időbeli elhatárolások. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak. 1.4. MÉRLEG 1.4.1. Előfinanszírozási összegek Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Ha a kedvezményezett nem jelent le elszámolható kiadást, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott elszámolható költségek és a visszatérített összegek. Az év végén kinnlevő előfinanszírozási összegek értéke megfelel a kifizetett eredeti összeg(ek)nek, csökkentve a következőkkel: visszafizetett összegek, elszámolt elszámolható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült elszámolható összegek, valamint az értékcsökkenés. Az előfinanszírozási összegek kamata a vonatkozó megállapodás értelmében beszedett nyereségnek számít. Az elhatárolt kamatból származó bevételek összegét a legmegbízhatóbb információ alapján év végén becslik meg. 1.4.2. Követelések A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a követelések eredeti feltételei szerint nem szedhető be valamennyi esedékes összeg. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, amely utóbbi a jövőbeni várható cash flow-nak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A kinnlevő, de egyedi leírással még nem érintett visszafizetési felszólítások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor. Az általános leírás a múltbeli veszteségadatok arányában történik, összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. 1.4.3. Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek rövid lejáratú pénzügyi eszközök. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések. 1.4.4. Kötelezettségek –Az EFA kötelezettségeinek jelentős része nem áru- illetve szolgáltatásbeszerzéssel, hanem a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak elszámolhatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és elszámolható összegen történik. Az áru- és szolgáltatásbeszerzéssel kapcsolatos kötelezettségeket a számla beérkezésekor az eredeti összegen tüntetik fel, a kapcsolódó kiadásokat pedig az adott áru vagy szolgáltatás átvételekor vezetik be a számlára. 1.4.5. Céltartalékok Céltartalékot akkor képeznek, ha az EFA-nak múltbeli eseményből adódóan jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik fél felé; ebben az esetben nagyon valószínű, hogy a kötelem forráskiáramlást von maga után, amelynek összege megbízhatóan becsülhető. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadás beszámolókészítéskor megbecsült összege. 1.4.6. Időbeli elhatárolás Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme, hogy az ügyleteket abban a számviteli évben számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Ezt nevezik elhatárolásnak. Különösen az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokra (elhatárolt kiadásokra) kell figyelmet fordítani. Néhány, az adott évben történt kifizetés viszont egy következő időszakhoz kapcsolódik (halasztott kiadás), így ezeket is azonosítani kell, és a következő időszak(ok)ban kell feltüntetni. Az EFA számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes operatív és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak. A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EFA már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, az összeg elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg. 1.5. GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS 1.5.1. Bevételek Az EFA-nak nincsenek tervezett bevételei. Az általános tagállami hozzájárulásokat tőkeként kezelik. A bevételek a kiadások visszafizettetéséből és kamatbevételből tevődnek össze. Kiadások visszafizettetése A korábban az EFA által a végső kedvezményezett vagy harmadik ország felé kifizetett kiadások visszafizettetésére okot adó műveletek kapcsán visszafizetési felszólításokat bocsátanak ki, illetve a következő kifizetés terhére elszámolt levonásokat állapítanak meg és vezetnek be a könyvekbe a következők szerint: – Kiadások visszafizettetése: a kibocsátott visszafizetési felszólítás alapján követelés keletkezik, amelyet az adott évre vonatkozó gazdasági eredménykimutatásban bevételként rögzítenek; vagy – Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeg a mérleg előfinanszírozási tételében kerül kimutatásra. Kamatbevétel A kamatbevételeket a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatbevételt a kereskedelmi bankokban tartott készpénzállomány és látra szóló betétek után és az EFA követeléseinek késedelmes befizetése után járó kamat képezi. A kamatbevételt felmerülésekor jelenítik meg. 1.5.2. Kiadások Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó, ellenszolgáltatáshoz kötött adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az EFA kiadásainak többsége ellenszolgáltatás nélküli, a kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatos kiadás, és három típusba sorolható: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok. A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet (pénzügyi szabályzat vagy egyéb rendelet) engedélyezi, vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható. Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek. Kamatkiadások A kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatkiadások a kifizetett vagy kifizetendő kamatokból állnak, azokat felmerülésükkor jelenítik meg. 1.6. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 1.6.1. Függő követelések A függő követelés olyan, múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető. A függő követeléseket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok, illetve a szolgáltatáspotenciál beáramlására sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül. A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek minősülhetnek. A garancia megszűnik, ha tárgya már nem áll fenn. Követeléssé akkor válik, ha a kezes a lehívási feltételek teljesülése miatt fizetésre kötelezhető. 1.6.2. Függő kötelezettségek A függő kötelezettség olyan, múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy szolgáltatáspotenciálra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. Függő kötelezettség megjelenítésére akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli. A függő kötelezettségeket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlása. Amennyiben egy adott időszakban valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, úgy ezen időszak pénzügyi kimutatásaiban céltartalékot jelenítenek meg. 2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ BEFEKTETETT ESZKÖZÖK 2.1. ELŐFINANSZÍROZÁS || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Előfinanszírozás || – || 90 || 334 || 424 || 438 ÖSSZESEN || – || 90 || 334 || 424 || 438 Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Némely esetben előrehaladási jelentéseken alapuló ütemes kifizetéseket írnak elő. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják. Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapon belül visszafizetendő vagy felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként jelenítik meg. Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra. FORGÓESZKÖZÖK 2.2. ELŐFINANSZÍROZÁS || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Előfinanszírozás (bruttó) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Az elszámolt előfinanszírozás becsült összege (levonás) || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) ÖSSZESEN || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1. Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák A garanciák az előfinanszírozás biztosítására szolgálnak, megszűnésükre az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésekor kerül sor. A garanciák nominális és tényleges értékkel rendelkeznek. A nominális érték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték az előfinanszírozás tényleges folyósítását és/vagy azt követő elszámolását is figyelembe veszi. 2013. december 31-én az EFA által az előfinanszírozási összegekre kapott garanciák nominális értéke 303 millió EUR, tényleges értéke pedig 151 millió EUR volt. A garanciákat 2013-ban részletes vizsgálatnak vetették alá. A vizsgálatot követő értékleírás keretében 333 millió EUR névleges értékben írtak le olyan garanciákat, amelyek nem az EFA-hoz tartoztak. A 2012. évi viszonyszámok ennek megfelelő aktualizálásával a névleges érték 566 millió EUR-ról 349 millió EUR-ra, a tényleges érték pedig 391 millió EUR-ról 185 millió EUR-ra csökkent volna. 2.3. KÖVETELÉSEK || || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Ügyfelekkel, állami szervekkel és harmadik országokkal szembeni követelések || 2.3.1. || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Tagállamokkal szembeni követelések || 2.3.2. || – || – || 3 || 3 || 3 Aktív időbeli elhatárolások || 2.3.3. || – || 48 || 9 || 57 || 57 ÖSSZESEN || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1. Ügyfelekkel, állami szervekkel és harmadik országokkal szembeni követelések || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Ügyfelekkel, állami szervekkel és harmadik országokkal szembeni követelések || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 – Leírás || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) ÖSSZESEN || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 A teljesítetlen visszafizetési felszólításokban az időszak során bekövetkezett változásokat az alábbi táblázat részletezi. || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2013 ÖSSZESEN || 2012 ÖSSZESEN Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év elején || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Kibocsátott visszafizetési felszólítások || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Lezárt visszafizetési felszólítások || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Kifizetett || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Elengedett || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Törölt || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Kiegyenlített || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év végén || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2. Tagállamokkal szembeni követelések A 10. EFA tagállamokkal szembeni 3 millió EUR-s követelése az Egyesült Királysággal, Dániával és Svédországgal szemben áll fenn a társfinanszírozási hozzájárulások kapcsán. 2.3.3. Aktív időbeli elhatárolások Az aktív időbeli elhatárolások elsősorban az előfinanszírozási összegek után felszámított kamatból állnak. Ez a megnevezés tartalmazza a hozzájárulások késedelmes befizetése miatt elhatárolt kamatjövedelmet is. 2.4. ÁTVEZETÉSI SZÁMLÁK || || || || (millió EUR) || || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én Átvezetési számlák || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 ÖSSZESEN || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Gazdaságossági szempontból az EFA-k egyetlen pénztárkészletével a 10. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként műveleteket kell végrehajtani a különböző EFA-k között, amelyeket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítenek ki. 2.5. PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK[6] || || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Elkülönített számlák – tagállami pénzintézetek || – || – || – || 719 || 719 || 633 Folyószámlák – kereskedelmi bankok || – || – || – || 39 || 39 || 54 STABEX biztonsági számlák || 2.5.1. || – || – || – || – || 2 Kongói Demokratikus Köztársaság speciális alap[7] || – || – || – || 1 || 1 || 1 ÖSSZESEN || || – || – || 759 || 759 || 690 2.5.1. STABEX biztonsági számlák || (millió EUR) || Egyenleg 2013.12.31-én || Egyenleg 2012.12.31-én Elefántcsontpart || – || 2 Egyéb országok || – || 0 ÖSSZESEN || – || 2 A STABEX betűszó az EU által az AKCS-államok exportbevételeinek stabilizálása céljából működtetett kompenzációs finanszírozási rendszert jelöli. E forrásokon kívül más STABEX-pénzeszközök is a kedvezményezett AKCS-államok rendelkezésére állnak. Amint a Bizottság és a kedvezményezett (AKCS-) állam megállapodásra jut a STABEX-pénzeszközök felhasználási módjáról, a két fél transzferegyezményt ír alá. A (módosított) 4. Loméi Egyezmény[8] 211. cikkének rendelkezéseivel összhangban a forrásokat olyan, az AKCS-állam nevében nyitott kamatozó számlára utalják át, amely kettős ellenjegyzést igényel (a Bizottságét és a kedvezményezett államét). A pénzeszközök mindaddig a kettős ellenjegyzést igénylő számlán maradnak, amíg a kölcsönös kötelezettségvállalási egyezmény (kke) értelmében azokat át nem kell utalni egy projekt számára. A STABEX támogatási eszköz felszámolását követően 2013-ban megszüntették a fennmaradó STABEX biztonsági számlákat. A Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselője annak biztosítása érdekében rendelkezik a számlával kapcsolatos aláírási jogkörrel, hogy a forrásokat a szándékoknak megfelelően használják fel. A kettős ellenjegyzést igénylő számlán lévő pénzeszközök az AKCS-állam tulajdonában vannak, következésképpen nem jelennek meg eszközként az EFA beszámolójában. Az e számlákra történő átutalásokat STABEX-kifizetésként tartják nyilván. További információkért lásd a 3.1.2. megjegyzést. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 2.6. KÖTELEZETTSÉGEK || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Társfinanszírozási kötelezettségek || – || – || 25 || 25 || 40 ÖSSZESEN || – || – || 25 || 25 || 40 A 2013. végén fennálló társfinanszírozási kötelezettségek a 10. EFA-hoz kötődnek. A beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások a tagállamok és a nem tagállamok felé fennálló kötelezettségként jelennek meg, mivel teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevétel feltételeit. Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, különben vissza kell térítenie az eszközöket (azaz a beérkezett hozzájárulásokat) a tagállamoknak. A társfinanszírozási megállapodás következtében fennálló kötelezettségek a beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült kiadások különbségét jelentik. Az eszközök nettó értékét nem befolyásolják. A társfinanszírozási kötelezettségek főösszegének növekedését a 2.7.1.2. megjegyzés magyarázza meg. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 2.7. KÖTELEZETTSÉGEK || || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Folyó kötelezettségek || 2.7.1. || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Elhatárolt költségek || 2.7.2. || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Elhatárolt tőke-hozzájárulás || 2.7.3. || – || – || 304 || 304 || 293 ÖSSZESEN || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1. Folyó kötelezettségek || || || || || (millió EUR) || Megjegyzés || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Szállítók és egyéb || 2.7.1.1. || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Társfinanszírozási kötelezettségek || 2.7.1.2. || – || 0 || 75 || 75 || 46 Egyéb kötelezettségek || 2.7.1.3. || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 ÖSSZESEN || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 A kötelezettségek közé az EFA által a támogatási tevékenységekkel kapcsolatos költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a becsült elszámolható összegeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be. 2.7.1.1. Szállítók és egyéb E tétel tartalmazza a beszállítók, illetve az állami szervek és harmadik államok felé fennálló tartozásokat. Az előző beszámolási időszakhoz viszonyított 93 millió EUR-s emelkedést elsősorban a harmadik országok felé fennálló kötelezettségek 74 millió EUR-s emelkedése okozza. A harmadik országok felé fennálló kötelezettségek közül a legnagyobbak Ghánával és Zambiával szemben állnak fenn (64 millió EUR, illetve 33 millió EUR). 2.7.1.2. Társfinanszírozási kötelezettségek A folyó és a hosszú lejáratú társfinanszírozási kötelezettségek összesen 14 millió EUR-val nőttek. 2013-ban Svédország (9 millió EUR), Franciaország (5 millió EUR), Ausztrália (2 millió EUR), az Egyesült Királyság (2 millió EUR) és más országok fizettek be új társfinanszírozási hozzájárulást. A társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettség 8 millió EUR-val csökkent, a társfinanszírozási projektekhez kapcsolódó bevételek megjelenítése miatt (lásd a 3.1.3. és a 3.2.2. megjegyzést). 2.7.1.3. Egyéb kötelezettségek Az egyéb kötelezettségek többnyire allokálatlan készpénzbevételek és visszafizetett összegek. 2.7.2. Elhatárolt költségek || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Elhatárolt költségek || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 ÖSSZESEN || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Az év végén megvizsgálják az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokat. Az elhatárolás kiszámítását követően az elszámolható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik. Az előfinanszírozási összegek becsült felhasználását az elszámolt előfinanszírozás becsült összege megnevezés alatt tüntetik fel (lásd a 2.2. megjegyzést). 2.7.3. Elhatárolt tőke-hozzájárulás || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Egyesült Királyság || – || – || 296 || 296 || 274 Írország || – || – || 5 || 5 || 9 Litvánia || – || – || 2 || 2 || – Magyarország || – || – || – || – || 10 ÖSSZESEN || – || – || 304 || 304 || 293 Ez a megnevezés a tagállamok által korábban befizetett hozzájárulások év végi összegét tartalmazza. NETTÓ ESZKÖZÖK 2.8. LEHÍVOTT TŐKE || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN Az Alap tőkéje || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Le nem hívott tőke || – || – || (16 112) || (16 112) Lehívott tőke 2012.12.31-én || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Az Alap tőkéje || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Le nem hívott tőke || – || – || (13 162) || (13 162) Lehívott tőke 2013.12.31-én || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Az alap tőkéje az egyes belső megállapodásokban meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg. A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott eredeti hozzájárulást jelentik. A lehívott tőke az eredeti hozzájárulások azon összegét jelenti, amelyet a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 16. cikke szerinti eljárással összhangban a tagállamok kincstári számláira történő átutalásra lehívtak. A 8. és a 9. EFA tőkéjét lehívták és teljes egészében megkapták. Az alap lehívott és le nem hívott tőkéje tagállamok szerint || || || || (millió EUR) Hozzájárulások || % || Le nem hívott (10. EFA) 2012.12.31. || 2013-ban lehívott || Le nem hívott (10. EFA) 2013.12.31. Ausztria || 2,41 || (388) || 71 || (317) Belgium || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bulgária || 0,14 || (23) || 4 || (18) Ciprus || 0,09 || (15) || 3 || (12) Cseh Köztársaság || 0,51 || (82) || 15 || (67) Dánia || 2,00 || (322) || 59 || (263) Észtország || 0,05 || (8) || 1 || (7) Finnország || 1,47 || (237) || 43 || (193) Franciaország || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Németország || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Görögország || 1,47 || (237) || 43 || (193) Magyarország || 0,55 || (89) || 16 || (72) Írország || 0,91 || (147) || 27 || (120) Olaszország || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Lettország || 0,07 || (11) || 2 || (9) Litvánia || 0,12 || (19) || 4 || (16) Luxemburg || 0,27 || (44) || 8 || (36) Málta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Hollandia || 4,85 || (781) || 143 || (638) Lengyelország || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugália || 1,15 || (185) || 34 || (151) Románia || 0,37 || (60) || 11 || (49) Szlovákia || 0,21 || (34) || 6 || (28) Szlovénia || 0,18 || (29) || 5 || (24) Spanyolország || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Svédország || 2,74 || (441) || 81 || (361) Egyesült Királyság || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) ÖSSZESEN || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9. EGYÉB TARTALÉKOK (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN Egyenleg 2011.12.31-én || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 A 8. és a 9. EFA visszavont összegeinek átvezetése a 10. EFA-ba || (78) || (300) || 378 || 0 A 2010/406/EU tanácsi határozatnak megfelelően Dél-Szudánnak szánt források átvezetése a 10. EFA-ból a 9. EFA-ba || – || 200 || (200) || 0 Egyenleg 2012.12.31-én || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 A 8. és a 9. EFA visszavont összegeinek átvezetése a 10. EFA-ba || (102) || (371) || 473 || 0 Egyenleg 2013.12.31-én || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 A 2013.12.31-i egyenlegnek része: || || || || – A Dél-Szudánnak allokált források || – || 350 || – || 350 A 10. EFA 2008-as hatálybalépése óta a korábbi EFA-kban szereplő valamennyi visszavont összeget a 10. EFA tartalékába vezetik át. Ez a tartalék csak a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén használható fel. 2013-ban a 8. és a 9. EFA-ból 102 millió EUR, illetve 371 millió EUR visszavont összeget csoportosítottak át a 10. EFA eredményességi tartalékába. 3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ 3.1. MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2013 ÖSSZESEN || 2012 ÖSSZESEN Kiadások visszafizettetése || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 STABEX-pénzeszközök visszafizettetése || 61 || – || – || 61 || 49 Árfolyamnyereség || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Társfinanszírozási működési bevétel || – || – || 8 || 8 || 8 ÖSSZESEN || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1. Kiadások visszafizettetése Ez a megnevezés az EFA által kibocsátott visszafizetési felszólításokat, illetve a korábban kifizetett kiadások ellenőrzése és jogosultsági vizsgálata alapján visszafizetendőnek ítélt, a következő kifizetésekből levont és az EFA számviteli rendszerében könyvelt összegeket tartalmazza. Meg kell jegyezni, hogy a visszafizetett előfinanszírozási összegeket nem bevételként, hanem a mérleg „előfinanszírozás” megnevezésében tartják nyilván. A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése 2013-ban 23 millió EUR értékben állítottak ki jogosulatlan kifizetések visszafizetésére való felszólítást (2012-ben ez a szám 27 millió EUR volt). Ebből 6 millió EUR kiadások visszafizetéséhez kapcsolódott, tehát működési bevételként könyvelték. 17 millió EUR előfinanszírozási összegek visszafizetéséhez kapcsolódott, ezt a mérleg „előfinanszírozás” megnevezésében könyvelték. A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése a következő okokra vezethető vissza: (millió EUR) || || Bevételek || Előfinanszírozás || 2013 ÖSSZESEN || Bevételek || Előfinanszírozás || 2012 ÖSSZESEN Hiba || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Szabálytalanság || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 OLAF-bejelentés || – || 1 || 1 || 1 || – || 1 ÖSSZESEN || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2. STABEX-pénzeszközök visszafizettetése 2013-ban az AKCS-államok kettős ellenjegyzést igénylő számláiról 61 millió EUR-t utaltak vissza az EFA-nak. A visszautalások főként Szudánt (36 millió EUR), Elefántcsontpartot (7 millió EUR), a Salamon-szigeteket (5 millió EUR), Pápua Új-Guineát (3 millió EUR), Sierra Leonét (2 millió EUR), Zimbabwét (2 millió EUR) és Mauritaniát (2 millió EUR) érintették. Ezeket a bevételeket a 8. EFA gazdasági eredménykimutatásában működési bevételként (STABEX-pénzeszközök visszafizettetése) tüntetik fel. 3.1.3. Társfinanszírozási működési bevétel A társfinanszírozási működési bevétel a felhasznált hozzájárulásokat jelenti (lásd a 3.2.2. megjegyzést). Mivel ezek a hozzájárulások teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevétel kritériumait, a hozzájárulásokat a társfinanszírozási projekt végrehajtásának megfelelően számolják el. 3.2. MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || (millió EUR) || Megjegyzés || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2013 ÖSSZESEN || 2012 ÖSSZESEN Működési kiadások – támogatási eszközök || 3.2.1. || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Társfinanszírozási működési kiadások || 3.2.2. || – || – || 8 || 8 || 8 Árfolyamveszteség || – || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 A követelések leírása || – || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 ÖSSZESEN || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1. Működési kiadások – támogatási eszközök || || || || (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013 || ÖSSZESEN 2012 Programozható segély || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makrogazdasági támogatás || – || 21 || – || 21 || 8 Ágazati szakpolitika || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Kamattámogatás || 0 || – || – || 0 || 5 AKCS-n belüli projektek || – || 57 || 588 || 645 || 720 Sürgősségi segély || – || 17 || 253 || 270 || 333 Menekültek segélyezése || 1 || – || – || 1 || 6 Kockázati tőke || 0 || – || – || 0 || 1 STABEX || (1) || – || – || (1) || 4 Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok || – || 5 || – || 5 || 10 Intézményi támogatás || – || 1 || 61 || 62 || 32 Exportbevétel-kompenzáció || 7 || 6 || – || 13 || 18 Összesen || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt. 3.2.2. Társfinanszírozási működési kiadások Ide a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban 2013-ban felmerült kiadások tartoznak. Mivel a beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevétel kritériumait, a megfelelő hozzájárulási összeget a működési bevételek között szerepeltetik (lásd a 3.1.3. megjegyzést). 3.3. IGAZGATÁSI KIADÁSOK (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2013 ÖSSZESEN || 2012 ÖSSZESEN Igazgatási kiadások || – || 0 || 167 || 167 || 107 ÖSSZESEN || – || 0 || 167 || 167 || 107 Ez a megnevezés a támogatási kiadásokat, azaz az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségeket tartalmazza. Ide tartoznak a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségei, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás stb. költségei. 3.4. PÉNZÜGYI BEVÉTELEK (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2013 ÖSSZESEN || 2012 ÖSSZESEN Kamatbevétel – európai bankok || – || 0 || 0 || 0 || 9 Előfinanszírozási kamat || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) ÖSSZESEN || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) A kamatbevételek 2012. évi magasabb összege az EBB-bankszámlák jövedelmével magyarázható. Az előfinanszírozási kamat megjelenítése a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 7. cikkének (3) bekezdésében és 8. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően történik. A 2012. évi negatív kamatbevételt az előző évi elhatárolt előfinanszírozási kamatok visszaírása okozta. A 9. EFA 2013. évi negatív kamatbevételét főként az USD/EUR árfolyam ingadozása okozta. 4. MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ 4.1. A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA Az EFA pénzeszköz- és pénzeszközegyenértékes-teremtésre irányuló képessége, valamint e cash flow felhasználása iránti igénye a cash flow-adatok alapján értékelhető. A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, valamint a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzeszközbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival. Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-t is az EFA beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és e pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva. 4.2. MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK Az EFA cash flow-kimutatása csak működési tevékenységekből származó cash flow-t tartalmaz, mivel az EFA-nak nincsenek befektetési és finanszírozási tevékenységei. A működési tevékenységek célkitűzése a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel. 5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK 5.1. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Teljesítési garanciák || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Visszatartási garanciák || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 ÖSSZESEN || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1. Teljesítési garanciák Esetenként teljesítési garanciák előírására van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket. A garanciákat 2013-ban részletes vizsgálatnak vetették alá. A vizsgálatot követő értékleírás keretében 188 millió EUR értékben írtak le olyan garanciákat, amelyek nem az EFA-hoz tartoztak. A 2012. évi viszonyszámok ennek megfelelő aktualizálásával az érték 304 millió EUR-ról 177 millió EUR-ra csökkent volna. 5.1.2. Visszatartási garanciák A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezettnek esedékes időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő fél teljesítse kötelezettségeit. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. Az ajánlatkérő jóváhagyásával a szerződő fél az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel. A garanciákat 2013-ban részletes vizsgálatnak vetették alá. A vizsgálatot követő értékleírás keretében 105 millió EUR értékben írtak le olyan garanciákat, amelyek nem az EFA-hoz tartoztak. A 2012. évi viszonyszámok ennek megfelelő aktualizálásával az érték 188 millió EUR-ról 98 millió EUR-ra csökkent volna. 5.1.3. A Bizottságtól eltérő jogalanyok által birtokolt garanciák A Bizottságtól eltérő jogalanyok által birtokolt garanciák az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő (a harmadik ország ajánlatkérő hatósága) által az EU eszközeinek védelme érdekében jóváhagyott garanciák. E garanciákat az EU küldöttségeinél tartják nyilván és nem minősülnek az EFA függő követeléseinek, bemutatásuk pusztán tájékoztató jellegű. (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én Előfinanszírozási garanciák Teljesítési garanciák || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Visszatartási garanciák || 1 || 34 || 70 || 105 ÖSSZESEN || 4 || 131 || 491 || 626 5.2. EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK 5.2.1. Még teljesítetlen költségvetési kötelezettségvállalások (millió EUR) || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2013.12.31-én || ÖSSZESEN 2012.12.31-én Még kifizetetlen, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 A gazdasági eredménykimutatásban szereplő kapcsolódó összegek || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) ÖSSZESEN || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások azokat a nyitva álló kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyekre még nem történt kifizetés, illetve amelyeket nem vontak vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2013. december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 6 025 millió EUR-t tett ki. A finanszírozandó jövőbeli kötelezettségvállalásként szerepeltetett összeg megegyezik a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásnak a 2013. évi gazdasági eredménykimutatásban kiadásként feltüntetett, kapcsolódó összegekkel csökkentett értékével, és összesen 5 243 millió EUR-t tesz ki. 6. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS Az EFA pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk a Bizottság által az EFA nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak. 6.1. KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK A pénztári műveletekre vonatkozó szabályokat és elveket a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat és a belső megállapodás határozza meg. Ezeknek megfelelően a következő főbb alapelvek alkalmazandók: – Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy a jegybank által kijelölt pénzintézetnél – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad. – Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más – akár kevéssé ismert – pénznemekben is folyósít kifizetéseket. – A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. A Bizottság az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket. A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak. A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. 6.2. PIACI KOCKÁZAT 6.2.1. Devizakockázat Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb devizát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést. Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti devizakockázat. 6.2.2. Kamatlábkockázat Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatlábkockázata. A különböző bankszámlákon tartott összegek után azonban kamat keletkezik. A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák. A kereskedelmi bankszámlákon a nap végén fennálló egyenleg után minden nap kamatot számítanak fel. Az ilyen kamatot változó piaci kamatlábon számítják, a szerződéses (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözet hozzáadásával. A legtöbb számla esetében a kamatszámítás az egynapos euró indexátlaghoz (EONIA) kötődik, követve annak bármilyen ingadozását. Más számlák esetében a kamatot az EKB refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott kamatlábbal számítják. Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot számolnának. 6.3. HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT) A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik. E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik. Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik). Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez. Minden számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre. Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony. Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki. Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. Az eljárásban való részvétel feltétele a Moody's P-1 rövid távú hitelkockázati besorolása vagy azzal egyenértékű besorolás (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet. 6.4. LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására. A tagállami hozzájárulások teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével. Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Annak érdekében, hogy mindig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság kincstára és az érintett kifizetőhelyek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről. Ily módon biztosítják, hogy az egy adott időszakban végrehajtandó kifizetések összege ne haladja meg a rendelkezésre álló pénztári forrásokat. Ezenfelül az EFA napi pénztári műveletei kapcsán automatikus készpénz-gazdálkodási mechanizmusok biztosítják, hogy valamennyi EFA-bankszámlán naponta elegendő készpénz álljon rendelkezésre. 7. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK Nem azonosítottunk egy olyan, kapcsolt félhez kapcsolódó tranzakciót sem, amelyet e megnevezésben közzé kellene tenni. 8. A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK A beszámoló benyújtásának dátumáig az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan egyéb lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és ilyenről bejelentés sem érkezett. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik. 9. A GAZDASÁGI ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban a pénzforgalmi szemléletű elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkét adat ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg. || || (millió EUR) || 2013 || 2012 || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || (3 072) || (3 023) || || BEVÉTELEK || || A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések || (68) || (47) A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések || (6) || (8) A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések || 10 || 14 Előfinanszírozás nettó hatása || 71 || 62 Nettó elhatárolt bevétel || 19 || (40) || || KIADÁSOK || || A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások || 90 || 38 A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek || (53) || (101) Törölt kifizetések || 13 || 7 Előfinanszírozás nettó hatása || (431) || (316) Nettó elhatárolt kiadás || 464 || 204 || || ÉVES KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY || (2 963) || (3 209) 9.1. Összeegyeztetett tételek – Bevételek A pénzügyi év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének. A költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket tartalmazza a gazdasági eredmény, költségvetési szempontból azonban nem tekinthetők bevételnek, mivel a befolyt összeget átcsoportosítják a tartalékba, és csak tanácsi határozat révén köthető le újra. A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez. Az előfinanszírozás nettó hatása a visszafizettetett előfinanszírozási összegek elszámolása. Ennek a készpénzbevételnek nincs hatása a gazdasági eredményre. A nettó elhatárolt bevétel főként az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni. 9.2. Összeegyeztetett tételek – Kiadások A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások az összeegyeztetés céljából beleszámítanak a gazdasági eredménybe, noha nem szerepelnek a költségvetési kiadások között. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegeket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel a tárgyév költségvetési kiadásaihoz tartoznak, de vagy nem befolyásolják a gazdasági eredményt, vagy ha mégis, úgy csökkentik a kiadásokat. A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre. Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején. A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni. 2. JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL BEVEZETÉS Korábbi EFA-k · Mivel a 6. EFA 2006-ban, a 7. EFA pedig 2008-ban lezárult, az éves beszámoló ezen EFA-k esetében már nem tartalmaz végrehajtási táblázatot. Az átvitt egyenlegek végrehajtása azonban megtalálható a 9. EFA-ban. · A 2013. évi beszámoló áttekinthetősége érdekében a 8. EFA-ra vonatkozó táblázatok – akárcsak az elmúlt években – elkülönítve tüntetik fel a Loméi Egyezménynek megfelelően, illetve a Cotonoui Megállapodásnak megfelelően felhasznált forrásokat. · A 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a 9. EFA előtti EFA-k egyenlegeit átcsoportosították a 9. EFA-ba, és azokat a 9. EFA időszakában a 9. EFA-hoz tartozó pénzeszközként lekötötték. 10. EFA Az Európai Közösség tagállamai, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok által Cotonouban 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodás 2003. április 1-jén lépett hatályba. A Cotonoui Megállapodást kétszer módosították, először a 2005. június 25-én Luxemburgban aláírt megállapodással, másodszor a 2010. június 22-én Ouagadougouban aláírt megállapodással. Az EU és a tengerentúli országok és területek (TOT) társulásáról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2001. november 27-én elfogadott 2001/822/EK határozat 2001. december 2-án lépett hatályba. Ezt a határozatot 2007. március 19-én módosította a 2007/249/EK határozat. A módosított Cotonoui Megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról szóló, az Európai Közösség tagállamai kormányainak képviselői által 2006. július 17-én elfogadott belső megállapodás 2008. július 1-jén lépett hatályba. A Cotonoui Megállapodás alapján az AKCS-államoknak és TOT-oknak nyújtott uniós támogatást a második időszakban (2008–2013) a 10. EFA-ból finanszírozzák, összesen 22 682 millió EUR értékben, amelyből: · 21 966 millió EUR jut az AKCS-államoknak a módosított Cotonoui Megállapodás Ib. mellékletében foglalt többéves pénzügyi kerettel összhangban, ebből 20 466 millió EUR-t a Bizottság kezel; · 286 millió EUR-t a TOT-oknak tartanak fenn, a TOT-ok és az Európai Közösség társulásáról szóló, módosított tanácsi határozat IIAa. mellékletével összhangban, ebből 256 millió EUR-t a Bizottság kezel; · és 430 millió EUR jut a Bizottságnak a 10. EFA forrásai programozásával és végrehajtásával járó költségek finanszírozására, a belső megállapodás 6. cikkével összhangban. A 10. EFA hatálybalépése óta a 10. EFA-hoz allokált eredeti összeg kiegészült a korábbi EFA-kból visszavont összegekkel, a kamatbevételekkel és a 9. EFA előtti alapok keretében az elsődleges mezőgazdasági termékek exportjából származó bevételek stabilizálását biztosító rendszer (STABEX) felhasználatlan pénzeszköz-egyenlegeivel. Ezeket a pénzeszközöket a módosított Cotonoui Megállapodással és a belső megállapodással összhangban a vonatkozó különszabályoknak megfelelően kezelik. Jelentős dátum volt még 2013 december 31-e: ekkor lépett életbe a 10. EFA hatályvesztésre vonatkozó rendelkezése. Ez a rendelkezés egyértelmű határidőt tűz ki a 10. EFA forrásainak lekötésére (a 10. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (4) és (5) bekezdése). Az év során minden erőfeszítést megtettek a 10. EFA keretében rendelkezésre álló pénzeszközök teljes lekötésére. – A 10. EFA le nem hívható eredményességi tartaléka A 10. EFA 2008. július 1-jei hatálybalépése óta a fennmaradó egyenlegeket, valamint a 9. és korábbi EFA-k projektjeinek visszavont összegeit átcsoportosítják a 10. EFA teljesítménytartalékába. Ez alól kivételt képeznek a Stabex-pénzeszközök és a 9. EFA igazgatási keretösszege. (millió EUR) – a 10. EFA le nem hívható eredményességi tartaléka – AKCS – 2013. december 31. || 924,1 – a 10. EFA le nem hívható eredményességi tartaléka – TOT – 2013. december 31. || 14,1 – a 10. EFA le nem hívható eredményességi tartaléka – Összesen– 2013. december 31. || 938,2 A Tanács a 10. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően 2013. december 12-én úgy határozott, hogy ezen pénzeszközöket az áthidaló eszköz keretében kell felhasználni. – A 10. EFA lekötetlen pénzeszközei 2013. december 31-én a következő volt a lekötetlen pénzeszközök megoszlása: (millió EUR) AKCS (bilaterális, AKCS-n belüli regionális, NIP/RIP tartalék) || 74,5 TOT || 0,08 A 10. EFA lekötetlen pénzeszközei 2013. december 31-én, összesen || 74,6 Ezeket a pénzeszközöket szintén átcsoportosították az áthidaló eszközhöz. – Áthidaló eszköz A 11. EFA-t létrehozó belső megállapodást a Tanács keretében ülésező tagállamok 2013 júniusában fogadták el. Ez a belső megállapodás csak az egyes tagállamok általi megerősítése után lép hatályba. A 11. EFA hatálybalépéséig a Bizottság átmeneti intézkedésként áthidaló eszközzel javasolta biztosítani az AKCS-országokkal és a tengeren túli területekkel való együttműködés és a támogatási kiadások céljait szolgáló pénzeszközök 2014. január és a 11. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépése közötti rendelkezésre állását. A 2013/759/EU határozat 2013. december 12-én létrehozta az áthidaló eszközt, amelyet a következő forrásokból finanszíroznak: - a 8. és a 9. EFA-ból 2013. december 31-ig visszavont pénzeszközök, - a 10. EFA 2013. december 31-én még lekötetlen pénzeszközei, - a 10. és a korábbi EFA-k 2014. január 1. után visszavont pénzeszközei. Az áthidaló eszköz 2013. december 31-én rendelkezésre álló eszközei kamatok nélkül 998,6 millió EUR-t tettek ki az AKCS és 14,2 millió EUR-t a TOT tekintetében. Ezek a pénzeszközök a 11. EFA-hoz tartoznak. – A 10. EFA Stabex-tartaléka A Stabex-számlák megszüntetését követően a fel nem használt, illetve visszavont összegeket a 10. EFA Stabex „A keret” tartalékába (10. EFA belső megállapodása 1. cikkének (4) bekezdése), majd az érintett országok nemzeti indikatív programjába csoportosítják át. 2013. december 31-én a visszavont – majd 33 ország számára a 10. EFA-ba átcsoportosított – Stabex-pénzeszközök teljes összege 165,3 millió EUR volt. – A 10. EFA-hoz kötődő társfinanszírozás A 10. EFA keretében társfinanszírozás-átcsoportosítási megállapodásokat írtak alá a tagállamokkal; összesen 134,4 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot nyitottak meg, ez a kifizetési előirányzatoknál 110,6 millió EUR beszedett összegnek felel meg. A társfinanszírozási előirányzatok 2013. december 31-i helyzetét az alábbi táblázat mutatja (millió EUR): || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok Társfinanszírozás – „A” keret || 118,1 || 95,3 AKCS-n belüli társfinanszírozás || 12,1 || 12,1 Társfinanszírozás – Igazgatási kiadások || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Az elhatározott, lekötött és kifizetett összegekre vonatkozó alábbi táblázatok adatai nettó adatok. Az államok és eszközök szerinti bontást a mellékletek tartalmazzák. 2.1. ALLOKÁCIÓK 1.1. TÁBLÁZAT || 8. EFA || AZ ELŐIRÁNYZATOK ALAKULÁSA: 2013. december 31. || TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK SZERINTI BONTÁS || || || (millió EUR) || || || (millió EUR) || TÁMOGATÁSI ESZKÖZ || KEZDETI ELŐIRÁNYZAT || HALMOZOTT FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2012. DECEMBER 31-ÉN || FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2013-BAN || Meg-jegyzések || JELENLEGI ELŐIRÁNYZAT || AKCS || || || || || || Lomé || || || || || || Indikatív programok összesen || 7 562 || (2 473) || ( 69) || (1) || 5 020 || Kamattámogatások || 370 || ( 287) || || || 83 || Sürgősségi segély || 140 || ( 4) || || || 136 || Menekültek segélyezése || 120 || ( 17) || || (1) || 103 || Kockázati tőke || 1 000 || 37 || ( 17) || || 1 019 || Stabex || 1 800 || (1 077) || 0 || (1) || 724 || Sysmin || 575 || ( 474) || || || 101 || Strukturális kiigazítás || 1 400 || 97 || ( 0) || || 1 497 || Súlyosan eladósodott szegény országok || || 1 060 || ( 1) || || 1 059 || Kamatbevétel felhasználása || || 36 || ( 1) || || 35 || Cotonou || || || || || || „A” keret || || 419 || ( 1) || (1) || 418 || „B” keret || || 252 || ( 14) || (1) || 238 || AKCS ÖSSZESEN || 12 967 || (2 431) || ( 104) || || 10 432 || TOT || || || || || || Indikatív programok összesen || 115 || ( 78) || ( 0) || || 37 || Kamattámogatások || 9 || ( 7) || || || 1 || Sürgősségi segély || 3 || ( 3) || || || || Menekültek segélyezése || 1 || ( 1) || || || || Kockázati tőke || 30 || ( 24) || || || 6 || Stabex || 6 || ( 4) || || || 1 || Sysmin || 3 || ( 0) || || || 2 || TOT ÖSSZESEN || 165 || ( 117) || ( 0) || || 48 || 8. EFA ÖSSZESEN || 13 132 || (2 548) || ( 104) || || 10 481 || || || || || || || (1) A csökkenés minden esetben a 10. EFA le nem hívható teljesítménytartalékába átcsoportosított, visszavont kötelezettségvállalást jelent. || || || || 2.2. ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓ 2.1. TÁBLÁZAT EFA ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓ 2013.12.31-ÉN: JELENTÉS AZ ELÉRT EREDMÉNYEKRŐL 2.2. TÁBLÁZAT EFA ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓ 2013.12.31-ÉN: SEGÉLYTÍPUS II. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK || CA/472/14 || 2014. március 13. || A dokumentum száma: 14/108 || || AZ IGAZGATÓTANÁCS Beruházási keret pénzügyi kimutatások 2013. december 31-i állapot || || || - Kimutatás a pénzügyi helyzetre vonatkozóan - Kimutatás az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozóan - Kimutatás a hozzájárulást fizetők forrásainak változásairól - Cash flow-kimutatás - Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz - Független ellenőri jelentés || SZ. EGYS.: E || 3. A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 3.1. KIMUTATÁS A 2013. DECEMBER 31-I PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓAN (ezer EUR-ban) || Megjegyzések || 2013.12.31. || 2012.12.31. || || || ESZKÖZÖK || || || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 5 || 599 515 || 466 568 Származtatott pénzügyi eszközök || 6 || 1 024 || 115 Kölcsönök és követelések || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Értékesíthető pénzügyi eszközök || 8 || 331 699 || 333 001 Követelések a hozzájárulást fizetőkkel szemben || 9/15 || – || 87 310 Lejáratig tartott pénzügyi eszközök || 10 || 102 562 || 99 029 Egyéb eszközök || 11 || 148 || 224 || || || Eszközök összesen || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÉS A HOZZÁJÁRULÁST FIZETŐK FORRÁSAI || || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK || || || Származtatott pénzügyi eszközök || 6 || 3 545 || 7 035 Halasztott bevételek || 12 || 35 083 || 37 808 Harmadik féllel szembeni kötelezettségek || 13 || 331 235 || 312 086 Egyéb kötelezettségek || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Kötelezettségek összesen || || 372 435 || 358 082 || || || A HOZZÁJÁRULÁST FIZETŐK FORRÁSAI || || || Lehívott tagállami hozzájárulások || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Valós érték tartalék || || 78 191 || 68 434 Visszatartott nyereség || || 145 212 || 144 702 || || || A hozzájárulást fizetők forrásai összesen || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Kötelezettségek és a hozzájárulást fizetők forrásai összesen || || 2 257 147 || 2 132 527 A megjegyzések a pénzügyi kimutatás szerves részét képezik. 3.2. KIMUTATÁS AZ EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓAN A 2013. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉV VONATKOZÁSÁBAN (ezer EUR-ban) || Megjegyzések || 2013.1.1-től || 2012.1.1-től || || 2013.12.31-ig || 2012.12.31-ig || || || || || Kamat- és kamatjellegű bevételek || 17 || 68 270 || 67 503 || Kamat- és kamatjellegű kiadások || 17 || –1 175 || –1 114 || || || || || Nettó kamat- és kamatjellegű bevételek || || 67 095 || 66 389 || || || || || Díj- és jutalékbevétel || 18 || 4 051 || 1 934 || Díj- és jutalékráfordítás || 18 || –43 || –292 || || || || || Nettó díj- és jutalékbevétel || || 4 008 || 1 642 || || || || || Származtatott pénzügyi eszközök valós értékének változása || || 4 399 || 5 348 || Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség || 19 || 5 294 || 1 045 || Nettó árfolyamveszteség || || –6 925 || –10 575 || || || || || Pénzügyi műveletek nettó eredménye || || 2 768 || –4 182 || || || || || A kölcsönökből és követelésekből származó értékvesztésben bekövetkezett változások, csökkentve a visszaírással || 7 || –27 334 || 597 || Az értékesíthető pénzügyi eszközökből származó értékvesztés || 8 || –8 176 || –8 927 || Egyéb eszközök értékvesztése || 20 || – || –337 || Általános igazgatási kiadások || 21 || –37 851 || –36 202 || || || || || Éves nyereség || || 510 || 18 980 || || || || || Egyéb átfogó jövedelem: || || || || Az eredményhez átsorolt vagy átsorolható tételek: || || || || Értékesíthető pénzügyi eszközök – Valós érték tartalék || 8 || || || 1. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének nettó változása || || 12 350 || 18 551 || 2. Az eredményben kimutatott nettó összeg || || –2 593 || 8 133 || Értékesíthető pénzügyi eszközök összesen || || 9 757 || 26 684 || || || || || Teljes egyéb átfogó jövedelem || || 9 757 || 26 684 || || || || || A teljes éves átfogó jövedelem || || 10 267 || 45 664 || A megjegyzések a pénzügyi kimutatás szerves részét képezik. 3.3. KIMUTATÁS A HOZZÁJÁRULÁST FIZETŐK FORRÁSAINAK VÁLTOZÁSAIRA VONATKOZÓAN A 2013. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉV VONATKOZÁSÁBAN (ezer EUR-ban) || Lehívott hozzájárulás || Valós érték tartalék || Visszatartott nyereség || Összesen 2013. január 1-jén Megjegyzések || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || A év során lehívott tagállami hozzájárulások 15 || 100 000 || – || – || 100 000 || || || || Éves nyereség 2013-ban || – || – || 510 || 510 || || || || A teljes éves egyéb átfogó jövedelem || – || 9 757 || – || 9 757 || || || || A hozzájárulást fizetők forrásainak változásai || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || 2013. december 31-én || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Lehívott hozzájárulás || Valós érték tartalék || Visszatartott nyereség || Összesen 2013. január 1-jén Megjegyzések || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || A év során lehívott tagállami hozzájárulások 15 || 280 000 || – || – || 280 000 || || || || Éves nyereség 2012-ben || – || – || 18 980 || 18 980 || || || || A teljes éves egyéb átfogó jövedelem || – || 26 684 || – || 26 684 || || || || A hozzájárulást fizetők forrásainak változásai || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || 2012. december 31-én || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || A megjegyzések a pénzügyi kimutatás szerves részét képezik. 3.4. CASH FLOW-KIMUTATÁS A 2013. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉVRE (ezer EUR-ban) || Megjegyzések || 2013.1.1-től 2013.12.31-ig || 2012.1.1-től 2012.12.31-ig MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK || || || A pénzügyi év nyeresége || || 510 || 18 980 Kiigazítások (az alábbiak tekintetében): || || || Az értékesíthető pénzügyi eszközökből származó értékvesztés || || 8 176 || 8 927 Kölcsönökből és követelésekből származó értékvesztés nettó változása || || 27 334 || –597 Kölcsönökön és követeléseken realizált kamat || 7 || –10 363 || –9 622 Kölcsönök és követelések elhatárolt kamatának és amortizált bekerülési értékének változása || || –249 || –1 407 Lejáratig tartott pénzügyi eszközök elhatárolt kamatának és amortizált bekerülési értékének változása || || 733 || –751 A halasztott bevételek változása || || –2 725 || 4 805 Az árfolyamváltozások kölcsönökre gyakorolt hatása || || 30 402 || 16 044 Az árfolyamváltozások értékesíthető pénzügyi eszközökre gyakorolt hatása || || –1 154 || –1 204 Az árfolyamváltozások tartott pénzeszközökre gyakorolt hatása || || –378 || –389 A működési tevékenységekből származó nyereség (a működési eszközökben és kötelezettségekben bekövetkezett változás előtt) || || 52 286 || 34 786 Kölcsönfolyósítás || 7 || –242 203 || –233 018 Kölcsönök visszafizetése || 7 || 119 160 || 115 480 A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek elhatárolt kamatának változása || || –1 || 389 A származtatott termékek valós értékének változásai || || –4 399 || –5 348 Lejáratig tartott pénzügyi eszközök állományának növekedése || 10 || –680 635 || –98 278 Lejáratig tartott pénzügyi eszközök lejáratai || 10 || 676 369 || Értékesíthető pénzügyi eszközök állományának növekedése || 8 || –34 700 || –81 981 Értékesíthető pénzügyi eszközök visszafizetése/eladása || 8 || 38 737 || 19 601 Egyéb eszközök állományának csökkenése || || 76 || 192 Egyéb kötelezettségállomány növekedése || || 1 419 || 40 Az Európai Beruházási Banknak fizetendő egyéb összegek állományának (csökkenése)/növekedése || || –6 539 || 6 876 Működési tevékenységekből származó nettó cash flow || || –80 430 || –241 261 FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉGEK || || || A tagállamoktól beszedett hozzájárulások || || 187 310 || 236 345 A tagállamoktól kamattámogatás címén beszedett összegek || || 50 000 || 43 655 A tagállamok nevében kamattámogatás címén kifizetett összegek || || –24 312 || –24 450 Finanszírozási tevékenységekből származó nettó cash flow || || 212 998 || 255 550 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése || || 132 568 || 14 289 Összefoglaló cash flow-kimutatás: || || || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év elején || || 466 561 || 451 882 Nettó pénzeszközök az alábbiakból: || || || Működési tevékenységek || || –80 430 || –241 261 Finanszírozási tevékenységek || || 212 998 || 255 550 Az árfolyamváltozások pénzeszközökre és pénzeszköz-egyenértékesekre gyakorolt hatásai || || 378 || 389 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év végén || || 599 507 || 466 561 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek összetétele: || || || Pénzeszközök || || 194 107 || 10 588 Lekötött betétek (az elhatárolt kamat kivételével) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 A megjegyzések a pénzügyi kimutatás szerves részét képezik. 3.5. MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ, 2013. DECEMBER 31-I ÁLLAPOT 1 Általános információk A beruházási keretet (a továbbiakban: a beruházási keret vagy a Keret) az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok csoportja (a továbbiakban: az AKCS-államok) és az Európai Unió és tagállamai közötti tárgyalások eredményeként létrejött, 2000. június 23-án aláírt és 2005. június 25-én, illetve 2010. június 23-án módosított, együttműködési és fejlesztési támogatást célzó Cotonoui Megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) keretében hozták létre. A Keret nem önálló jogalany, tagállamoktól (donoroktól) kapott hozzájárulásait az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli a megállapodásnak megfelelően; az EBB a keret igazgatását is ellátja. A megállapodás keretében történő finanszírozás az uniós tagállamok költségvetéseiből történik, a kifizetésre pedig egymást követő öt-hat éves időszakokra elfogadott pénzügyi jegyzőkönyvek alapján kerül sor. A megállapodás keretén belül és a 10. Európai Fejlesztési Alapként (a továbbiakban: EFA) említett, a 2008–2013-as időszakra vonatkozó második pénzügyi jegyzőkönyv 2008. július 1-jei hatálybalépését követően az Európai Beruházási Bank feladata az alábbiak kezelése: - a beruházási keret, egy 3 185,5 millió EUR-nyi kockázatot hordozó forgóalap, amelynek célja az AKCS-országokban történő magánszektorbeli befektetések ösztönzése, ebből 48,5 millió EUR a tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT-országok) számára van elkülönítve; - a kamattámogatások finanszírozására nyújtott, 400 millió EUR értékű támogatás az AKCS-országok részére, illetve 1,5 millió EUR a TOT-országok részére. E támogatások legfeljebb 15 %-a (2012 végéig 10 %-a) projektekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás finanszírozására is fordítható. Ez a pénzügyi kimutatás a 2013. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozik. Az EBB Igazgatási Bizottságának javaslatára az EBB Igazgatótanácsa 2014. március 13-án elfogadta, majd 2014. április 29-ig történő jóváhagyásra a Kormányzótanács elé továbbíttatta e pénzügyi kimutatásokat. 2 Lényeges számviteli politikák 2.1 A beszámolókészítés alapja – Megfelelésre vonatkozó kijelentés A Keret pénzügyi kimutatásait az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolókészítési standardokkal (IFRS) összhangban készítették el. 2.2 Jelentős számviteli mérlegelések és becslések A pénzügyi kimutatások összeállítása szükségessé teszi számviteli becslések alkalmazását. Szükséges továbbá, hogy az Európai Beruházási Bank vezetősége a beruházási keret számviteli politikájának alkalmazásakor mérlegelést alkalmazzon. A következőkben bemutatjuk azokat a területeket, amelyek igen összetettek vagy alaposabb mérlegelést igényelnek, illetve amelyeken a feltételezések és becslések jelentős hatással vannak a pénzügyi kimutatásokra. A mérlegelések és becslések alkalmazása a következő területeken a legjelentősebb: § Pénzügyi eszközök valós értéken való értékelése Az aktív piacokon forgalmazott pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek valós értéke a jegyzett piaci árakon vagy a brókerek árjegyzésein alapul. Amennyiben a valós érték nem vezethető le az aktív piacokból, akkor azokat különböző – matematikai modelleket tartalmazó – értékelési technikák segítségével határozzák meg. Az e modellekhez használt adatokat lehetőség szerint megfigyelhető piacokról nyerik, de amennyiben ez nem lehetséges, a valós érték megállapításánál bizonyos fokú mérlegelésre van szükség. Az értékelések az értékelési technikákhoz használt inputok alapján a 2.4.3. és a 4. megjegyzésben ismertetettek szerint a valósérték-hierarchia különböző szintjeire sorolhatók be. Az értékelési technikák tartalmazhatnak nettó jelenértékeket és diszkontált cash flow-modelleket, hasonló, piaci szinten megfigyelhető árakkal rendelkező eszközökkel való összevetést, Black-Scholes- és polinomiális opcióárazási modelleket, továbbá egyéb értékelési modelleket. Az értékelési technikákban alkalmazott feltételezések és inputok közé tartoznak kockázatmentes és irányadó kamatlábak, diszkontráták becsléséhez használt hitelkockázati felárak, kötvény- és részvényárak, devizaárfolyamok, részvényárak és -árfolyamok, továbbá várható árvolatilitások és árkorrelációk. Az értékelési technikák célja, hogy a valós értéken történő értékeléssel kimutassák azt az árat, amely az értékelés időpontjában az eszköz értékesítése vagy a kötelezettség átruházása kapcsán a piaci szereplők közötti szokásos ügyletben felmerült volna. A Keret az elterjedt, egyszerűbb pénzügyi eszközök – például kamatláb- és devizaswapok – valós értékének meghatározására olyan, széles körben elismert értékelési modelleket használ, amelyek csak megfigyelhető piaci adatokat vesznek figyelembe, és korlátozott mértékben igényelnek vezetői mérlegelést és becslést. Megfigyelhető árak és modellinputok általában hozzáférhetők a hitel- és a tulajdonviszonyt megtestesítő jegyzett értékpapírok, a tőzsdén forgalmazott derivatívák és az olyan egyszerű tőzsdén kívüli derivatívák piacán, mint a kamatlábswapok. A megfigyelhető árak és modellinputok hozzáférhetősége csökkenti a vezetői mérlegelés és becslés szükségességét, illetve a valós érték meghatározásával kapcsolatos bizonytalanságot is. A megfigyelhető árak és inputok hozzáférhetősége a termékektől és a piacoktól függően eltér, emellett a pénzügyi piacok bizonyos eseményei és általános körülményei is befolyásolhatják. A Keret az összetettebb eszközök esetében saját értékelési technikáit használja, amelyeket elismert értékelési modellekből fejlesztett ki. Előfordulhat, hogy a modellek néhány, vagy akár összes lényeges inputja a piacon nem megfigyelhető, ezért azokat piaci árakból vagy rátákból kell származtatni, vagy feltételezésekre kell alapítani. Nem megfigyelhető lényeges inputok alkalmazását például bizonyos, aktív piaccal nem rendelkező kölcsönök és garanciák teszik szükségessé. A nem megfigyelhető lényeges inputokat alkalmazó értékelési modellek magasabb fokú vezetői mérlegelést és becslést igényelnek a valós érték meghatározásakor. Vezetői mérlegelésre és becslésre általában a használandó, megfelelő értékelési modell kiválasztásához, az értékelt pénzügyi eszköz jövőbeni cash flow-inak meghatározásához, továbbá a partner fizetésképtelenségével és az előlegfizetésekkel kapcsolatos valószínűségnek, valamint a megfelelő diszkontrátáknak a meghatározásához van szükség. A Keret a valós értéken történő értékelés vonatkozásában kontrollkeretet működtet. E kontrollkeret magában foglalja az EBB kockázatkezelési és piaciadat-kezelési funkcióit. E funkciók függetlenek az ügyfélkezeléstől, feladatuk a jelentős valós értéken történő értékelések ellenőrzése. A konkrét kontrollfeladatok közé tartozik: - a megfigyelhető árképzés ellenőrzése, - az értékelési modellek bevezetésének és módosításának felülvizsgálati és jóváhagyási folyamata, - a modellek finomhangolása és utótesztelése a megfigyelt piaci ügyletek kapcsán, - a jelentős értékelésbeli változások elemzése és kivizsgálása, - a nem megfigyelhető lényeges inputok alkalmazásának és az értékelési korrekcióknak a felülvizsgálata. Amennyiben a valós értéken történő értékeléshez harmadik felektől származó információkat, például brókeri árjegyzéseket vagy árképzési szolgáltatásokat használnak, úgy a Keret ellenőrzi, hogy az értékelés megfelel-e az IFRS követelményeinek. Ide a következő feladatok tartoznak: - annak megállapítása, hogy brókeri árjegyzés vagy árképzési szolgáltatás használat mennyiben megfelelő, - annak értékelése, hogy a konkrét brókeri árjegyzés vagy árképzési szolgáltatás megbízható-e, - a valós érték megállapítási módjának és annak megértése, hogy a valós érték mennyiben tükrözi a tényleges piaci ügyleteket, - amennyiben a valós értéken történő értékelésre hasonló eszközöket használnak, annak megértése, hogy azok árait miként igazították ki az értékelt eszköz sajátosságainak figyelembevételéhez. § Kölcsönökből és követelésekből származó értékvesztés Minden beszámoló fordulónapjakor felülvizsgálják a beruházási keret kölcsöneit és követeléseit, így értékelve, hogy az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban ki kell-e mutatni értékvesztést. Az Európai Beruházási Bank vezetőségének értékítéletére különösen a jövőbeli cash flow összegének és időzítésének becslése során van szükség, a tartalék szintjének megállapításához. Az ilyen becslések számos tényezővel kapcsolatos feltevéseken alapulnak, a tényleges eredmények ettől eltérhetnek, amelynek következtében a tartalék jövőbeni nagysága változhat. A jelentős egyedi kölcsönökre és követelésekre képzett különleges tartalékon felül a beruházási keret általános értékvesztési veszteségre is képez tartalékot olyan kockázatokkal szemben, amelyeket önmagukban azonosítottak értékvesztettként, és a velük kapcsolatos nemfizetés kockázata nagyobb, mint amikor eredetileg nyújtották őket. A kölcsönt értékvesztettnek ítélik akkor, ha a kamat- és tőkefizetés legalább 90 napja esedékes, és az Európai Beruházási Bank vezetősége megállapítja az értékvesztés objektív jeleit. § Nem jegyzett, értékesíthető tőkebefektetések értékelése A nem jegyzett, értékesíthető tőkebefektetések értékelése általában a következő tényezők egyikén alapszik: - jelenlegi, független piaci tranzakciók, - olyan másik eszköz jelenlegi valós értéke, amely alapjában véve azonos, - a hasonló feltételekkel és kockázati tényezőkkel rendelkező tételekre alkalmazandó, az aktuális rátával diszkontált várható cash flow, - kiigazított nettó eszközérték módszer, vagy - egyéb értékelési modellek. A nem jegyzett, értékesíthető tőkebefektetések cash flow-jának és diszkonttényezőinek meghatározása jelentős becslést kíván. A beruházási keret értékelési technikáit időről időre finomítják és érvényességüket is vizsgálják, vagy az eszköz megfigyelhető aktuális piaci árainak felhasználásával, vagy pedig más rendelkezésre álló, megfigyelhető piaci adatok figyelembevételével. § Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése A beruházási keret értékvesztést számol el abban az esetben, ha az értékesíthető tőkebefektetéseknél a valós érték jelentősen vagy tartósan a bekerülési érték alá csökken, illetve akkor, ha a veszteség egyéb objektív módon bizonyított. A „jelentős mérték” és „tartósság” megítélése mérlegelést igényel. A beruházási keret általában a legalább 30 %-os veszteséget tekinti „jelentősnek”, „tartós” alatt pedig a 12 hónapnál hosszabb időszakot érti. A Keret ezenfelül más tényezőket is értékel, többek között a jegyzett részvények árfolyamának normál volatilitását, valamint a nem jegyzett részvények jövőbeli cash flow-ját diszkonttényezőit. 2.3 A számviteli politika változásai A Keret az alábbiak kivételével a jelen pénzügyi kimutatások minden időszakára következetesen a 2.4. megjegyzésben meghatározott számviteli politikákat alkalmazta. A Kere