A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK AZ EURÓPAI UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSÉNEK 2012 VÉGÉIG MEGVALÓSÍTOTT VÉDELMÉRŐL /* COM/2013/0682 final */





Tartalomjegyzék 1... CÉLKITŰZÉS, HATÁLY ÉS KÖVETKEZTETÉS. 3 2... Az UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELMÉRŐL SZÓLÓ JOGSZABÁLYOK. 4 3... AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÉS KONTROLLJÁNAK MÓDJAI 6 3.1. Megosztott irányítás. 6 3.2. A költségvetés végrehajtásának egyéb módjai 8 4... A 2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések. 9 5... A 2012 végéig végrehajtott kumulatív pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 10 6... A PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS A VISSZAFIZETTETÉSEK HATÁSA AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSRE ÉS A NEMZETI KÖLTSÉGVETÉSEKRE. 12 6.1. Az uniós költségvetésre gyakorolt hatás. 12 6.2. A nemzeti költségvetésekre gyakorolt hatás. 13 6.3. A pénzügyi korrekciók további következményei 19 7... A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések szerepe folyamatosan magas hibaarányok esetében. 22 8... A TAGÁLLAMOK ÁLTAL A KOHÉZIÓS POLITIKA KERETÉBEN SAJÁT KEZDEMÉNYEZÉSRE TETT KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEK. 23 9... EGYÉB VISSZAFIZETTETÉSEK. 24 9.1. Az előfinanszírozási összegek visszafizettetése. 24 9.2. Sajátforrás-bevételekhez kapcsolódó visszafizettetések. 24 1. CÉLKITŰZÉS, HATÁLY ÉS KÖVETKEZTETÉS Az Európai Unió költségvetésének védelméről szóló közleményt az Európai Parlament kérte a 2011. évi mentesítési eljárás[1] keretében, melynek címzettje az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Számvevőszék. E közlemény az EU 2012. évi éves beszámolójának 6. megjegyzésében közzétett számokkal összefüggésben értelmezendő. E közlemény célja, hogy: (1) áttekintést nyújtson a jogszabályokban előirányzott azon mechanizmusokról, amelyek meghatározzák az uniós szervek és a tagállamok által felderített adminisztratív hibák, szabálytalanságok és feltételezett csalás[2] megállapításának és kezelésének folyamatát, továbbá (2) megadja a 2012. évre vonatkozó teljes összegekre[3] és kumulatív összegekre vonatkozó legjobb becslést, mely reálisan szemlélteti: a. az EU költségvetésének védelmét a jogszabályok megsértésével teljesített kiadásokkal szemben, és b. a tagállamok érintettségét és a rájuk gyakorolt hatást. A fentieken kívül a közlemény információt tartalmaz a kedvezményezett által fel nem használt, kifizetett előlegekkel (előfinanszírozás) kapcsolatban visszafizettetett összegekről is. A közlemény emellett információt tartalmaz a tagállamok által a 2007–2013 közötti programozási időszakban a kohéziós politika területén lefolytatott saját kontrolljaikat és ellenőrzéseiket követően végrehajtottként bejelentett további korrekciókról. Az e közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebb információt tartalmaz a különböző szakpolitikai területeket és végrehajtási módokat illetően a megelőző és korrekciós intézkedések szakaszairól és formáiról, valamint az uniós költségvetésre és/vagy a nemzeti költségvetésekre gyakorolt pénzügyi hatásról. A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések különösen a többéves fennmaradó hibaarányok meghatározásakor nyernek hangsúlyt. Ennek oka, hogy ezek az arányok a programok és a projektek teljes életciklusát átfogóan veszik figyelembe a feltárt hibaarányokat, valamint a pénzügyi korrekciókat és a visszafizettetéseket. Ezek az arányok jelzik a szabálytalan kiadások valódi hatását és egyben kulcsfontosságú tényezőként szolgálnak annak értékelésére, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek hogyan kezelik az EU költségvetéséből finanszírozott intézkedések jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatokat. Az ebben a közleményben szereplő adatok igazolják, hogy a Bizottság által hozott, többéves távlatra szóló megelőző és korrekciós intézkedéseknek köszönhetően az EU költségvetése megfelelően védett az alkalmazandó jogszabályok megsértésével teljesített kiadásokkal szemben. 2. Az UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELMÉRŐL SZÓLÓ JOGSZABÁLYOK A Bizottság és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy megfelelően kezeljék az EU költségvetéséből finanszírozott intézkedések jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatokat, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ[4][5]) határozza meg, mely szerint: A 317. cikk: A Bizottság a költségvetést a tagállamokkal együttműködve és a 322. cikk értelmében elfogadott rendelet rendelkezéseinek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását. A rendelet meghatározza a költségvetés végrehajtása során a tagállamokat terhelő ellenőrzési és számviteli kötelezettségeket és az ezekkel járó felelősséget. A rendelet valamennyi intézmény számára megállapítja a saját kiadásaik végrehajtásában betöltött felelősségükre és szerepükre vonatkozó részletes szabályokat. … A költségvetési rendelet[6], annak végrehajtási szabályai[7] és a számos ágazatspecifikus rendelet szerint a Bizottság az EU költségvetését, vagyis az uniós kiadásokat két fő módszerrel védi az indokolatlan vagy szabálytalan kiadásokkal szemben: (1) megelőző intézkedések; és (2) korrekciós mechanizmusok (elsősorban a tagállamokra kivetett pénzügyi korrekciók, és kisebb mértékben az uniós kifizetések kedvezményezettjeivel való visszafizettetések). Hangsúlyozzuk, hogy a pénzügyi korrekciók elsődleges célkitűzése annak biztosítása, hogy az uniós forrásokat helyénvalóan és azoknak a céloknak megfelelően használják fel, amelyekre azokat nyújtották. Például ez az oka annak, hogy a kohéziós politikára vonatkozó hatályos jogszabályok szerint a feltárt szabálytalan kiadást mindig ki kell zárni, gyakran azáltal, hogy az ilyen kiadást tagállami szinten szabályos kiadással helyettesítik. A visszafizettetések (és a közös agrárpolitikához [KAP] kapcsolódó pénzügyi korrekciók) ugyanakkor a korábban kifizetett, szabálytalan összegek uniós költségvetésbe való visszakerülését eredményezik. A költségvetési rendelet költségvetés végrehajtásának belső kontrolljáról szóló 32. cikkének megfelelően a Bizottságnak és a tagállamoknak a megosztott irányítást illetően (lásd a 3.1 szakaszt) a következő alapelveket kell betartaniuk: 32. cikk – A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja (1) A költségvetést az egyes végrehajtási módszereknek megfelelő, hatékony és eredményes belső kontrollal és a vonatkozó ágazati szabályozással összhangban kell végrehajtani. (2) A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső kontroll az irányítás minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja a következő célkitűzések elérésének ésszerű biztosítása: a) a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága; b) a jelentéstétel megbízhatósága; c) az eszközök és információk védelme; d) a csalás és a szabálytalanságok megelőzése, felderítése, korrekciója, és nyomon követése; e) az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét. … Ugyanezen rendelet 80. cikke szerint: 80. cikk – A visszafizettetésre vonatkozó szabályok … (3) A tagállamok viselik az elsődleges felelősséget azért, hogy – az ágazatspecifikus szabályokban foglaltaknak megfelelően – elvégezzék a kontrollokat és ellenőrzéseket, és visszafizettessék a jogosulatlanul felhasznált összegeket. Amennyiben a tagállamok saját felelősségükre feltárnak és kijavítanak szabálytalanságokat, mentesülnek a Bizottság által velük szemben az e szabálytalanságokkal összefüggésben alkalmazott pénzügyi korrekciók alól. (4) A Bizottság pénzügyi korrekciókat hajt végre a tagállamokkal szemben annak érdekében, hogy kizárja az uniós finanszírozás alól az alkalmazandó jogszabályok megsértésével teljesített kiadásokat. A Bizottság a pénzügyi korrekcióit a jogosulatlanul felhasznált összegek beazonosítása, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatások megállapítása alapján hajtja végre. Amennyiben ezeket az összegeket nem lehet pontosan meghatározni, a Bizottság az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat. A Bizottság a pénzügyi korrekció összegének meghatározásakor figyelembe veszi az alkalmazandó jogszabályok megsértésének természetét és súlyosságát, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatásokat, többek között abban az esetben is, amikor az irányítási és kontrollrendszerek hiányossága állapítható meg. A pénzügyi korrekciók megállapítására vonatkozó feltételeket és az alkalmazandó eljárást ágazatspecifikus szabályok határozhatják meg. (5) Az extrapolált vagy átalánykorrekciók alkalmazására vonatkozó módszertant az ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően kell meghatározni, annak érdekében, hogy a Bizottság meg tudja óvni az Unió pénzügyi érdekeit. Azt is fontos hangsúlyozni, hogy az uniós kiadások egy jelentős részére – pl. a kohéziós politikára és a kutatási politikára – vonatkozóan az érintett programok többéves jellegűek, amit a költségvetési rendelet fent említett 32. cikkének e) pontjában ismertetetteknek megfelelően figyelembe kell venni a megelőző és korrekciós intézkedések kialakítása és végrehajtása, valamint az ezen intézkedések eredményeinek értékelése során. Egy uniós finanszírozású projekt/program életciklusa a következőként szemléltethető: Pénzügyi korrekciókra és visszafizettetésekre bármelyik szakaszban sor kerülhet, amint kiadások merülnek fel és/vagy megtörtént a kifizetés. Ennek ellenére a korrekciókra túlnyomórészt inkább a projekt/program lezárásakor kerül sor, ami történhet akár több évvel az első kiadás felmerülése és/vagy az első kifizetés után. 3. AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÉS KONTROLLJÁNAK MÓDJAI A megelőző intézkedések és a felelősségek az uniós költségvetés végrehajtásának módjától függenek[8]. Ez befolyásolja a korrekciós intézkedések végrehajtásának módját és időzítését is. Továbbá, a Bizottságnak az ilyen eljárások és kontrollok kialakításakor követnie kell a költségvetési rendelet 32. cikke (4) bekezdésének g) pontját, mely szerint figyelembe kell vennie a hatékonyságot, különösen pedig a „kontrollok költség-haszon arányának javítását”. Összefoglalva, a 2012. évi uniós költségvetés végrehajtása a következő módszerekkel[9] történt: 3.1. Megosztott irányítás A megosztott irányítás keretében (ami a mezőgazdasági kiadásokat és a kohéziós politika kiadásait érinti), mely az éves uniós költségvetés kb. 80 %-ára terjed ki, a Bizottság az uniós programok végrehajtásában a tagállamokra támaszkodik, vagyis: az uniós hozzájárulást a kifizetési kérelmek beérkezését követően a nemzeti igazoló és irányító hatóságoknak vagy kifizetési ügynökségeknek fizetik ki, akik ezután felelősek a végső kedvezményezetteknek való kifizetésekért. Ennek eredményeképpen elsődlegesen a tagállamok felelnek a kedvezményezettek által elkövetett hibák és szabálytalanságok megelőzésért, felderítéséért és korrekciójáért, míg az Európai Bizottság az átfogó felügyeletet biztosítja (tehát ellenőrzi a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek hatékony működését és adott esetben pénzügyi korrekciókat alkalmaz) – lásd a költségvetési rendelet lent ismertetett 59. cikkét[10]: 59. cikk – A tagállamokkal megosztott irányítás (1) Amennyiben a Bizottság megosztott irányításban hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat a tagállamokra ruházza át. A Bizottság és a tagállamok tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetés-mentesség elvét, és az uniós források irányítása során biztosítják az uniós műveletek láthatóságát. Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok teljesítik saját kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. A kiegészítő rendelkezéseket ágazatspecifikus szabályokban kell megállapítani. (2) A tagállamok a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzése során meghozzák valamennyi, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges intézkedést, beleértve a jogalkotási, szabályozási és igazgatási intézkedéseket is, különösen: a) gondoskodva arról, hogy a költségvetésből finanszírozott műveleteket szabályosan és hatékonyan, a vonatkozó ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően hajtsák végre, és e célból az uniós források irányításáért és kontrolljáért felelős szerveket jelölve ki a (3) bekezdéssel összhangban,és felügyelve azokat, b) megelőzve, felderítve és kijavítva a szabálytalanságokat és csalást. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a tagállamok az arányosság elvét tiszteletben tartva, valamint e cikknek és a vonatkozó ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően a tranzakciók reprezentatív és/vagy kockázatalapú mintáin szükség szerint helyszíni vizsgálatokat is magukban foglaló előzetes és utólagos kontrollokat végeznek. Emellett visszafizettetik a jogosulatlanul kifizetett összegeket, és amennyiben szükséges, bírósági eljárásokat indítanak. … A megosztott irányítás keretében különböző megelőző intézkedéseket alkalmaznak, amint az a munkadokumentumban részletesebben szerepel. Például a tagállamok jogi kötelezettsége, hogy irányítási és kontrollrendszereket hozzanak létre. A kohéziós kiadásokat és a jövőbeni KAP-kiadásokat érintő másik példa arra az esetre vonatkozik, amikor a Bizottság megszakíthatja vagy felfüggesztheti a kifizetéseket az olyan esetekben, amikor az irányítási és kontrollrendszerek komoly hiányosságai egyedi vagy rendszerszintű szabálytalanságokat eredményeztek vagy eredményezhetnek. A további intézkedések közé tartozik a tagállamoknak nyújtott iránymutatás és képzés. A korrekciós intézkedéseket illetően a Bizottság majdnem kizárólag a pénzügyi korrekciós eljárást, és néhány esetben a visszafizettetést alkalmazza a rendszerszintű hiányosságok, hibák, szabálytalanságok és csalások kezelésére. A Bizottság ezen korrekciós intézkedéseinek eredményeit az alábbiakban foglaljuk össze (lásd még a 4., 5. és 6. szakaszt), a részleteket a bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza. Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság elsődleges felelőssége az EU költségvetésének végrehajtásában az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, vagy másképpen: az EU költségvetésének védelme a szabálytalan kiadásokkal szemben. A megosztott irányítás kontextusában ennek két fontos következménye van: (1) Míg a Bizottság a tagállamban működő rendszer hiányosságaihoz kapcsolódó pénzügyi korrekciókat alkalmaz (valamint megszakítja és felfüggeszti a kifizetéseket), addig továbbra is a tagállamok felelőssége, hogy ezekre az intézkedésekre reagáljanak és javítsák rendszereiket, továbbá (2) a nemzeti költségvetések védelme, különösen a végső kedvezményezettekkel való visszafizettetések, továbbra is a tagállamok felelőssége. Ugyanakkor hangsúlyozandó, hogy a pénzügyi korrekciók nem mentesítik a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy az indokolatlan kifizetéseket visszafizettessék a kedvezményezettekkel, amikor az megvalósítható és költséghatékony. Még ha a tagállam nem is fizetteti vissza a szabálytalan kiadást a végső kedvezményezettel, a szabálytalan kiadás vagy a tagállam, vagy a Bizottság általi tényleges levonása biztosítja az EU költségvetésének védelmét. Ennek eredményeként az uniós költségvetés már nem finanszírozza a jogszabályok megsértésével teljesített kiadást. 3.2. A költségvetés végrehajtásának egyéb módjai Az Európai Bizottság a szakpolitikákat egyéb irányítási módszerekkel is végrehajtja, amint az fentebb ismertetésre került. Ezeken a területeken, melyek az éves uniós költségvetés kb. 20 %-át teszik ki, az említendő kulcsfontosságú megelőző intézkedések közé tartozik a Bizottság belső kontrollrendszere, valamint a kedvezményezetteknek nyújtott segítség és iránymutatás, a személyzet képzése, és az elszámolhatóság értékelése. Ezeket a folyamatokat részletesebben a bizottsági szolgálati munkadokumentum ismerteti. A korrekciós intézkedésekre az indokolatlanul kifizetett összegek tényleges visszafizettetésével kerül sor, ami beszedési megbízásokkal vagy a kedvezményezettnek történő későbbi kifizetéskor való beszámítással történik - lásd a költségvetési rendelet 78. és 80. cikkét, valamint a bizottsági szolgálati munkadokumentumot. 78. cikk – A követelések megállapítása (1) A követelés megállapítása olyan eljárás, amellyel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő: a) ellenőrzi, hogy az adós tartozása fennáll; b) megállapítja vagy ellenőrzi a tartozás valódiságát és összegét; c) ellenőrzi azon feltételeket, amelyek mellett a tartozás esedékes. (2) … (3) A jogalap nélkül kifizetett összegeket vissza kell fizettetni. … 80. cikk – A visszafizettetésre vonatkozó szabályok (1) A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által szabályszerűen kiállított beszedési megbízások szerint jár el. A számvitelért felelős tisztviselőnek kellő körültekintéssel kell eljárnia annak biztosítására, hogy az Unió megkapja bevételeit, és gondoskodnia kell az Unió jogainak védelméről. A számvitelért felelős tisztviselő úgy fizetteti vissza az összegeket, hogy ellentételezi azon egyenértékű követelésekkel, amelyek az Unió oldalán az olyan adósokkal szemben állnak fenn, akiknek viszont az Unióval szemben vannak követeléseik. Az ilyen követeléseknek nem vitatottnak, határozott összegűnek és esedékesnek kell lenniük. … 4. A 2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések[11] A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések elsősorban a korábbi évek szabálytalanságainak szintjétől függenek, ami azt jelenti, hogy a megfigyelt gyengeségek/hiányosságok növekedése esetén a Bizottság köteles biztosítani, hogy sor kerül a megfelelő pénzügyi korrekciókra és visszafizettetésekre. Azonban tekintettel a kontroll-keretrendszer többéves jellegére és a korrekciós mechanizmusok és eljárások összetettségére, a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések megtételére időre van szükség. A 6.2.3. szakasz és a 6.2.4. szakasz szemlélteti a korrekciós intézkedések hosszabb távra gyakorolt hatását: a mezőgazdaság (EMGA) esetében (az 1999–2012 közötti időszak összes kifizetésének 1,5%-a, valamennyi záróelszámolási határozat figyelembe vételével), valamint az ERFA és az ESZA esetében (a lezárási szakaszban levő 2000–2006 közötti programozási időszak összes kifizetésének 4 %-a). Azonban csak a 2012. évet tekintve és a 2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések nagyságrendjének szemléltetése érdekében megjegyzendő, hogy az összegek, bár túlnyomórészt az utóbbi évek szabálytalanságaihoz kapcsolódnak, a 2012. évi összes költségvetési kifizetés 3,2 %-át teszik ki. 4. táblázat: A 2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések millió EUR || Uniós költségvetési kifizetések 2012-ben || Pénzügyi korrekciók || Visszafizet-tetések || 2012 Összesen || Az Uniós költségvetés kifizetései (%) Mezőgazdaság: || || || || || EMGA[12] || 44 551 || 610 || 161 || 771 || 1,7 % Vidékfejlesztés || 13 123 || 59 || 166 || 225 || 1,7 % Kohéziós politika*: || || || || || ERFA || 27 457 || 2 416 || N/A || 2 416 || 8,8 % Kohéziós Alap || 9 626 || 207 || N/A || 207 || 2,2 % ESZA || 11 295 || 430 || N/A || 430 || 3,8 % HOPE/EHA** || 481 || 1 || N/A || 1 || 0,2 % EMOGA Orientációs Részlege** || 138 || 17 || 3 || 20 || 14,5 % Egyéb || 106 || N/A || 11 || 11 || 10,4 % Részösszeg || 106 777 || 3 741 || 341 || 4 081 || 3,8 % Belső szakpolitikai területek || 16 278 || 1 || 229 || 230 || 1,4 % Külső szakpolitikai területek || 7 064 || N/A || 99 || 99 || 1,4 % Igazgatás || 8 564 || N/A || 9 || 9 || 0,1 % Összesen || 138 683 || 3 742 || 678 || 4 419 || 3,2 % * A kohéziós politika keretében végrehajtott pénzügyi korrekciók a Bizottság által kiadott beszedési megbízásokat is tartalmaznak. ** A HOPE/EHA és az EMOGA Orientációs Részlege csak a 2000–2006 közötti és azt megelőző programozási időszakban tartozik a kohéziós politikába. 5. A 2012 végéig végrehajtott kumulatív pénzügyi korrekciók és visszafizettetések A kumulatív adatok információt szolgáltatnak a Bizottság által alkalmazott korrekciós mechanizmusok jelentőségéről és tényleges hatásáról, a programok és projektek többéves jellegének figyelembe vételével. Az alábbi ábra az utóbbi 4 évben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések alakulását mutatja: 5. ábra: A 2009–2012 közötti pénzügyi korrekciók és visszafizettetések Milliárd EUR A Bizottság által a 2009–2012 közötti időszakban évente végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések átlagos összege 2,6 milliárd EUR volt, vagyis az EU költségvetéséből származó, átlagosan 127,2 milliárd EUR összegű kifizetések 2 %-a (megosztott irányítás: 2,3 milliárd EUR, vagyis a kifizetések átlagos összegének (97,2 milliárd EUR) 2,3 %-a). 2012-ben ezek az összegek jóval nagyobbak voltak az egyik tagállamot – Spanyolországot – illetően a 2000–2006 közötti időszak programjainak lezárásához kapcsolódó kohéziós korrekciók végrehajtása, valamint a jelenlegi programokat érintő pénzügyi korrekciók gyorsabb végrehajtása miatt. A táblázat a 2012 végéig végrehajtott kumulatív pénzügyi korrekciókat ismerteti: 5.1. táblázat A 2012 végéig végrehajtott kumulatív pénzügyi korrekciók || || millió EUR || 2012 végéig végrehajtott || Kiszabott teljes összeg 2012 végén || Végrehaj-tott (%) Programozási időszak || Kumulált éves összeg || Össze-sen 1994–1999 közötti időszak || 2000–2006 közötti időszak || 2007–2013 közötti időszak Mezőgazdaság: || - || 93 || 81 || 7 728 || 7 902 || 8 525 || 92,7 % EMGA || - || - || - || 7 728 || 7 728 || 8 286 || 93,3 % Vidékfejlesztés || - || 93 || 81 || - || 174 || 239 || 72,8 % Kohéziós politika: || 2 535 || 6 359 || 779 || - || 9 673 || 10 787 || 89,7 % ERFA || 1 764 || 4 626 || 154 || - || 6 544 || 7 305 || 89,6 % Kohéziós Alap || 264 || 464 || 87 || - || 815 || 984 || 82,8 % ESZA || 407 || 1 206 || 538 || - || 2 150 || 2 224 || 96,7 % HOPE/EHA || 100 || 5 || 0 || - || 105 || 201 || 52,2 % EMOGA Orientációs Részlege || 0 || 58 || - || - || 58 || 72 || 80,6 % Egyéb || - || - || - || 2 || 2 || 2 || 100 % Összesen || 2 535 || 6 452 || 861 || 7 730 || 17 577 || 19 313 || 91,0 % A kohéziós politika különböző programozási időszakai egyértelműen jelzik az EU költségvetési ciklusának többéves jellegét. Mivel a 2000–2006 közötti időszak a lezárási folyamatának végéhez közeledik, a pénzügyi korrekciók összege jelentősen nagyobb a 2007–2013 közötti időszak összegénél. Az erre az időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciók természetesen gyakoribbá válnak a következő években, mivel kezdetét veszi az időszak programjainak lezárása. A mezőgazdaságban (EMGA) 2012-ig hozott összes határozatra és a kohéziós politika 2000–2006 közötti programozási időszakára vonatkozó kumulatív pénzügyi korrekciók állapotát tagállamonkénti bontásban a 6.2 szakasz ismerteti. Az alábbi táblázat a 2009–2012 közötti időszak visszafizettetéseit mutatja éves bontásban: 5.2. táblázat A 2009–2012 között végrehajtott visszafizettetések millió EUR || || 2012 végén összesen || Még visszafizettetendő Visszafizettetések || Évek || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Mezőgazdaság: || || || || || || EMGA || 148 || 172 || 178 || 161 || 659 || 50 Vidékfejlesztés || 25 || 114 || 161 || 166 || 466 || 0 Kohézió || 102 || 25 || 48 || 14 || 189 || 9 Belső szakpolitikai területek || 100 || 162 || 268 || 229 || 759 || 50 Külső szakpolitikai területek || 81 || 136 || 77 || 99 || 393 || 38 Igazgatás || 9 || 5 || 2 || 9 || 25 || 4 Összesen || 464 || 614 || 734 || 678 || 2 491 || 151 6. A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések hatása az uniós költségvetésre ÉS A NEMZETI KÖLTSÉGVETÉSEKRE 6.1. Az uniós költségvetésre gyakorolt hatás A költségvetés végrehajtásának típusa és a szakpolitikai terület befolyásolja a különböző korrekciós mechanizmusoknak az EU költségvetésére gyakorolt hatását, azonban a korrekciós mechanizmusok mindig biztosítják, hogy az EU költségvetése csak szabályos és elszámolható kiadásokat finanszírozzon. Néhány esetben, nevezetesen a KAP területén, a korrekciós intézkedés eredményeként a korábban kifizetett összegek visszatérnek az EU költségvetésébe. Ugyanakkor más szakpolitikai területeken számos pénzügyi korrekció nem eredményez visszatérítéseket az EU költségvetésébe, mivel a korrigált összegek a jogszabálynak megfelelően újra felhasználhatók más támogatható projektek finanszírozására[13]. 6.1. táblázat A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések uniós költségvetésre gyakorolt hatása Szakpolitikai terület || A 2012-ben végrehajtott teljes összeg (millió EUR) || Jogszabályok megsértésével teljesített kiadás kizárása (igen/nem) || Visszatérítés az uniós költségvetésbe (igen/nem) Mezőgazdaság: || || || EMGA pénzügyi korrekciók || 610 || I || I EMGA visszafizettetések || 161 || I || I Vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók || 59 || I || I Vidékfejlesztési visszafizettetések || 166 || I || N* Kohéziós politika || || || Pénzügyi korrekciók visszavonások révén || 738 || I || N Pénzügyi korrekciók visszafizettetések révén || 49 || I || I Pénzügyi korrekciók kötelezettségvállalások visszavonása/lezáráskor érvényesített levonás révén || 2 284 || I || N* Visszafizettetések || 14 || I || I Egyéb szakpolitikai területek || || || Pénzügyi korrekciók kötelezettségvállalások visszavonása/lezáráskor érvényesített levonás révén || 1 || I || N* Pénzügyi korrekciók visszafizettetések révén || 0 || I || I Visszafizettetések || 337 || I || I ÖSSZESEN || 4 419 || || * A jelenlegi jogi keret szerint a pénzügyi korrekciók csak akkor eredményezhetik a kiadások/keretösszegek csökkenését, ha: - a tagállamok nem tudnak elegendő elszámolható kiadást bemutatni, - a programok lezárását követően már nem lehetséges a kiadások helyettesítése, - nincs egyetértés a Bizottsággal. 6.2. A nemzeti költségvetésekre gyakorolt hatás 6.2.1. Bevezetés A megosztott irányítás keretében az összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés hatással van a nemzeti költségvetésekre, függetlenül azok végrehajtási módjától. Hangsúlyozandó, hogy még ha nem is történik visszatérítés az EU költségvetésébe, a pénzügyi korrekciók tagállami szinten gyakorolt hatása mindig negatív. A tagállamnak annak érdekében, hogy ne veszítsen el uniós forrásokat, a nem elszámolható kiadásokat támogatható műveletekkel kell helyettesítenie. Ez azt jelenti, hogy a tagállam fedezi saját forrásokkal (a nemzeti költségvetésből) a nem elszámolhatónak minősített kiadások uniós társfinanszírozása elvesztésével járó pénzügyi következményeket, amíg vissza nem fizetteti az összegeket az egyes kedvezményezettekkel. Ez nem mindig lehetséges, pl. a programszinten (a programirányításért felelős nemzeti igazgatásban észlelt hiányosságok miatt) alkalmazott átalánykorrekciók esetében, melyek nem kapcsolódnak a projektszinten jelentkező szabálytalanságokhoz. Ugyanakkor ezek az átalánykorrekciók megfelelően védik az EU költségvetését. Az alábbiakban ismertetjük e pénzügyi korrekciók folyó évre (2012) gyakorolt hatását és kumulatív hatását (tagállamonként a mezőgazdasági területen [EMGA], valamint az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programozási időszakára). 6.2.2. Tagállamonként végrehajtott pénzügyi korrekciók 2012-ben Az alábbi táblázat a megosztott irányítás különböző területein tagállamonként végrehajtott pénzügyi korrekciókat ismerteti: 6.2.2. táblázat A megosztott irányítás keretében tagállamonként végrehajtott pénzügyi korrekciók 2012-ben || || millió EUR Tagállam || Az uniós költség-vetésből kapott kifizetések || Pénzügyi korrekciók EMGA || Vidékfej-lesztés || ERFA || Kohéziós Alap || ESZA || Egyéb || Össze-sen, 2012 || Az EU költségve-téséből kapott kifizetések %-ában || A pénzügyi korrekciók teljes összegé-nek %-ában Belgium || 1 114 || 0 || 3 || 0 || - || 11 || 0 || 14 || 1,3 % || 0,4 % Bulgária || 1 590 || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || - || 30 || 1,9 % || 0,8 % Cseh Köztársaság || 4 433 || 0 || - || 116 || 8 || - || 0 || 125 || 2,8 % || 3,3 % Dánia || 1 101 || 22 || - || 0 || - || - || - || 22 || 2,0 % || 0,6 % Németország || 10 358 || (16) || 3 || 23 || - || 0 || 0 || 10 || 0,1 % || 0,3 % Észtország || 915 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || - || 1 || 0,1 % || 0,0 % Írország || 1 750 || (1) || 10 || - || - || - || - || 9 || 0,5 % || 0,2 % Görögország || 6 022 || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 4,4 % || 7,0 % Spanyolország || 12 967 || 47 || 2 || 1 952 || 81 || 84 || 7 || 2 172 || 16,8 % || 58,0 % Franciaország || 10 868 || 64 || 1 || 20 || - || 37 || 2 || 123 || 1,1 % || 3,3 % Olaszország || 8 835 || 209 || 0 || 57 || - || 3 || 7 || 275 || 3,1 % || 7,3 % Ciprus || 111 || 8 || 0 || - || - || - || 0 || 8 || 7,2 % || 0,2 % Lettország || 1 128 || - || - || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 1,1 % || 0,3 % Litvánia || 1 644 || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0,6 % || 0,3 % Luxemburg || 52 || 0 || - || 0 || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Magyarország || 3 973 || 6 || 0 || 0 || - || - || 0 || 6 || 0,2 % || 0,2 % Málta || 101 || 0 || - || - || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Hollandia || 1 247 || 17 || 2 || 0 || - || - || 0 || 20 || 1,6 % || 0,5 % Ausztria || 1 513 || 1 || - || - || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Lengyelország || 15 417 || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 1,1 % || 4,3 % Portugália || 6 526 || 15 || 1 || 117 || 0 || - || 0 || 134 || 2,1 % || 3,6 % Románia || 3 290 || 24 || 12 || 22 || - || 81 || - || 139 || 4,2 % || 3,7 % Szlovénia || 836 || 0 || 0 || - || - || - || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Szlovákia || 2 190 || 0 || - || 29 || 17 || 11 || - || 57 || 2,6 % || 1,5 % Finnország || 1 107 || 1 || 0 || 0 || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Svédország || 1 166 || 72 || 2 || 0 || - || 0 || - || 74 || 6,3 % || 2,0 % Egyesült Királyság || 5 384 || 27 || 4 || 4 || - || 12 || 2 || 50 || 0,9 % || 1,3 % Nem felosztott || 1 140 || - || - || 24 || - || - || - || 24 || - || - ÖSSZESEN || 106 777 || 610 || 59 || 2 416 || 207 || 430 || 19 || 3 742 || 3,5 % || 100 % Az alábbi ábra figyelembe veszi a tagállamonkénti abszolút „hozzájárulást” az összes pénzügyi korrekcióhoz, valamint a tagállamonkénti pénzügyi korrekciók relatív súlyát az EU költségvetéséből kapott kifizetések viszonylatában. 2012-ben 11 tagállam esetében az összarány 1 % alatti volt, további 11 tagállamban 1 % és a 3,5 %-os átlag között mozgott – e 22 tagállam az összes korrekció 29 %-át teszi ki. Végezetül 5 tagállamban az arány meghaladta az átlagot, minden esetben 4,2 %-nál magasabb volt. Az 5 tagállam a 2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók összegének 71 %-át teszi ki. Spanyolország 16,8 %-os aránya a legkiugróbb a 2000–2006 közötti programozási időszak lezárásához kapcsolódóan 2012-ben végrehajtott különleges és összetett korrekciók miatt. 6.2.2. ábra A tagállamok végrehajtott pénzügyi korrekcióinak részesedése az uniós költségvetésből kapott 2012. évi kifizetésekből* * A „buborék” mérete arányos a kapott uniós forrásokkal. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a fenti adatok csupán egy évre, nevezetesen 2012-re vonatkoznak. Évtől függően jelentősen változhat a korrekciók globális összege és a tagállamonkénti összege. Ezért a felügyeleti és kontrollrendszerek korrekciós kapacitásának célravezető értékelésének többéves távlatra kell épülnie (lásd még a fenti 5. szakaszt). Emiatt az alábbiakban ismertetjük a tagállamonként a mezőgazdaság területén (az 1999. évi első záróelszámolási határozat óta kiszabott) kumulatív pénzügyi korrekciók adatait, valamint az ERFA és az ESZA lezárási szakaszban lévő 2000–2006 közötti programjaira vonatkozó adatokat. 6.2.3. Mezőgazdaság (EMGA): záróelszámolás alatti pénzügyi korrekciók Ami a mezőgazdaságot (EMGA) illeti, az 1999. évi első záróelszámolási határozat óta a Bizottság összesen 8 286 millió EUR-nyi pénzügyi korrekciót szabott ki. A Bizottság határozatát követően az összegek automatikusan alkalmazásra kerülnek. Megjegyzendő, hogy néhány esetben a végrehajtás időpontja 18 hónappal eltolódott, és néhány határozat esetében az összeget 3, halasztott éves részletfizetéssel törlesztik. Ez a helyzet áll fenn azon tagállamok esetében, amelyek a 2010. június 7-én aláírt EFSF-keretmegállapodás alapján pénzügyi támogatásban részesülnek. Az alábbi táblázat az uniós költségvetésbe az érintett tagállamok által visszatérített pénzügyi korrekciókat ismerteti. Évről évre a pénzügyi korrekciók teljes összege viszonylag stabil marad, sőt, az időszakban pozitív trendet mutat az abszolút értéket és a kiadások százalékát tekintve egyaránt. 6.2.3. táblázat Az EMGA keretében kiszabott kumulatív pénzügyi korrekciók az 1999. évi első záróelszámolási határozattól 2012 végéig: tagállamok szerinti bontás millió EUR Tagállam || Az uniós költségvetésből kapott kifizetések || Kumulált pénzügyi korrekciók 2012 végén || Az EU költségvetéséből kapott kifizetések %-ában || A pénzügyi korrekciók teljes összegének %-ában Belgium || 11 018 || 34 || 0,3 % || 0,4 % Bulgária || 1 441 || 37 || 2,6 % || 0,4 % Cseh Köztársaság || 3 904 || 1 || 0,0 % || 0,0 % Dánia || 15 414 || 173 || 1,1 % || 2,1 % Németország || 76 997 || 178 || 0,2 % || 2,1 % Észtország || 428 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Írország || 18 225 || 42 || 0,2 % || 0,5 % Görögország || 35 793 || 2 102 || 5,9 % || 25,4 % Spanyolország || 79 733 || 1 366 || 1,7 % || 16,5 % Franciaország || 124 663 || 1 115 || 0,9 % || 13,5 % Olaszország || 64 791 || 1 672 || 2,6 % || 20,2 % Ciprus || 287 || 10 || 3,5 % || 0,1 % Lettország || 601 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Litvánia || 1 732 || 7 || 0,4 % || 0,1 % Luxemburg || 399 || 5 || 1,3 % || 0,1 % Magyarország || 6 007 || 31 || 0,5 % || 0,4 % Málta || 22 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Hollandia || 15 549 || 179 || 1,2 % || 2,2 % Ausztria || 9 731 || 9 || 0,1 % || 0,1 % Lengyelország || 13 569 || 67 || 0,5 % || 0,8 % Portugália || 9 511 || 193 || 2,0 % || 2,3 % Románia || 3 573 || 97 || 2,7 % || 1,2 % Szlovénia || 568 || 5 || 0,9 % || 0,1 % Szlovákia || 1 714 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Finnország || 7 376 || 21 || 0,3 % || 0,3 % Svédország || 9 847 || 116 || 1,2 % || 1,4 % Egyesült Királyság || 51 953 || 826 || 1,6 % || 10,0 % Összesen || 564 847 || 8 286 || 1,5 % || 100 % A következő ábra figyelembe veszi a tagállamonkénti abszolút „hozzájárulást” az összes pénzügyi korrekcióhoz, valamint a tagállamonkénti pénzügyi korrekciók relatív súlyát az EU költségvetéséből kapott kifizetések viszonylatában. 15 tagállam esetében a korrekció összaránya 1 % alatti – a 15 tagállamot érintő korrekciók az összes korrekció 18 %-át teszik ki. 4 másik tagállam esetében az arány 1% és az 1,5 %-os átlag között mozog, a 4 tagállamot érintő korrekciók az összes korrekció 6 %-át teszik ki. Végezetül 8 tagállam esetében a korrekciós arány az 1,5 %-os átlag feletti, a nyolc tagállamot érintő korrekciók az összes korrekció 76 %-át teszik ki. 6.2.3. ábra A tagállamok EMGA keretében kiszabott kumulatív pénzügyi korrekcióinak részesedése az 1999. évi első záróelszámolási határozattól a 2012 végéig tartó időszakban az EU költségvetéséből kapott kifizetések viszonylatában* * A „buborék” mérete arányos a kapott uniós forrásokkal. 6.2.4. Kohéziós politika: A 2000–2006 közötti programozási időszak lezárása Mivel a kohéziós politika területén a 2000–2006 közötti időszak lezárása az utolsó szakaszban van, összehasonlíthatóak a korrekciós intézkedések és az összes kiadás eredményei, és teljesebb kép alkotható a korrekciós mechanizmusok hatásáról, amint az a Bizottság szolgálatainak legutóbbi jelentésében szerepel[14]. Az ERFA és az ESZA alapokat tekintve 2012 végén a pénzügyi korrekciók összesített aránya – kizárólag a Bizottság megfigyelése alapján – a 196,9 milliárd EUR-nyi allokációk 4 %-át tette ki, ami a 2012. év végi pénzügyi korrekciók összegéből majdnem 8 milliárd EUR-nak felel meg. A lezárási folyamat döntő fontosságú volt annak biztosításában, hogy a fennmaradó kockázatok fedezete mindkét alap esetében megfelelő legyen, mivel a Bizottság által a lezárás szakaszában kiszabott pénzügyi korrekciók a Bizottság által kiszabott összes pénzügyi korrekciónak nagyjából egyharmadát teszik ki. Ebbe beletartoznak az allokációk 0,9 %-ának megfelelő, 2012 végén még folyamatban levő korrekciók összegei (1,7 milliárd EUR), melyeket tartalmaznak a tagállamok hatóságainak hivatalosan megküldött, de a tagállamok által még nem elfogadott lezáró levelek.[15] [16] 6.2.4. táblázat Az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programozási időszaka: kiszabott/visszaigazolt és folyamatban levő pénzügyi korrekciók 2012. december 31-én – tagállamok szerinti bontás millió EUR Tagállam || ERFA+ESZA hozzájárulás összege || Kiszabott/ visszaigazolt pénzügyi korrekciók || Folyamatban levő pénzügyi korrekciók (lezáró levelek elküldve) || A 2000–2006 közötti időszakra kiszabott összes pénzügyi korrekció || A pénzügyi korrekciók az ERFA+ESZA hozzájárulások százalékában || A kiszabott pénzügyi korrekciók aránya az összes pénzügyi korrekció-ban Belgium || 1 945 || 12 || 2 || 14 || 0,7 % || 0,2 % Cseh Köztársaság || 1 456 || 5 || 10 || 15 || 1,0 % || 0,2 % Dánia || 570 || 0 || - || 0 || 0,1 % || 0,0 % Németország || 26 960 || 36 || 88 || 124 || 0,5 % || 1,6 % Észtország || 305 || 1 || - || 1 || 0,4 % || 0,0 % Írország || 3 067 || 21 || 160 || 181 || 5,9 % || 2,3 % Görögország || 20 211 || 1 154 || 81 || 1 235 || 6,1 % || 15,5 % Spanyolország || 40 686 || 2 921 || 368 || 3 289 || 8,1 % || 41,3 % Franciaország || 14 825 || 309 || 33 || 342 || 2,3 % || 4,3 % Olaszország || 27 501 || 1 011 || 740 || 1 751 || 6,4 % || 22,0 % Ciprus || 53 || 0 || - || - || 0,0 % || 0,0 % Lettország || 518 || 4 || - || 4 || 0,8 % || 0,1 % Litvánia || 773 || 3 || - || 3 || 0,3 % || 0,0 % Luxemburg || 71 || 2 || - || 2 || 2,6 % || 0,0 % Magyarország || 1 695 || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,2 % Málta || 57 || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Hollandia || 2 702 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Ausztria || 1 647 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lengyelország || 7 032 || 180 || - || 180 || 2,6 % || 2,3 % Portugália || 18 178 || 181 || 3 || 184 || 1,0 % || 2,3 % Szlovénia || 215 || 2 || - || 2 || 0,9 % || 0,0 % Szlovákia || 1 245 || 43 || - || 43 || 3,4 % || 0,5 % Finnország || 1 789 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Svédország || 1 634 || 12 || 0 || 12 || 0,7 % || 0,1 % Egyesült Királyság || 16 129 || 293 || 40 || 333 || 2,1 % || 4,2 % Interreg || 5 645 || 25 || 202 || 227 || 4,0 % || 2,9 % Összesen || 196 911 || 6 229 || 1 726 || 7 955 || 4,0 % || 100 % A következő ábra figyelembe veszi a tagállamonkénti abszolút „hozzájárulást” az összes pénzügyi korrekcióhoz, valamint a tagállamonkénti pénzügyi korrekciók relatív súlyát az EU költségvetéséből kapott kifizetések viszonylatában. 15 tagállam esetében a korrekciók összaránya 1 %-os vagy az alatti – a 15 tagállamot érintő korrekciók az összes korrekció csupán 2 %-át teszik ki. 5 másik tagállam és az INTERREG esetében az arányok 1 % és a 4 %-os átlag között mozognak. Ezek az összes korrekció 14 %-át teszik ki. Végezetül 5 tagállam esetében a korrekciós arány a 4 %-os átlag feletti, az öt tagállamot érintő korrekciók az összes korrekció 84 %-át teszik ki. 6.2.4. ábra A tagállamok kiszabott/visszaigazolt és folyamatban lévő kumulatív pénzügyi korrekcióinak részesedése az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programozási időszakában (2012. december 31-i állapot)* * A „buborék” mérete arányos a kapott uniós forrásokkal. 6.3. A pénzügyi korrekciók további következményei Hangsúlyozzuk, hogy a fenti szakaszokban ismertetett összegek nem tükrözik a Bizottság felügyeleti szerepe eredményeként a tagállamok által elfogadott pénzügyi korrekciók teljes összegét. A korrekciós cselekvési tervek megelőző hatással lehetnek a kedvezményezetteknél már felmerült és nemzeti szinten már az igazoló hatóság számláin rögzített, de a Bizottságnak még nem bejelentett kiadásokra. Az ilyen kiadásokra a (kohéziós politika területén) az igazoló hatóság a Bizottság által a kiadás bejelentése előtt kért pénzügyi korrekciót alkalmazza. Különösen az extrapolált korrekciók és az átalánykorrekciók esetében, amikor a projektek nagy sokaságában fordulnak elő hiányosságok az irányítási és kontrollrendszerekben, az érintett összegek jelentősek lehetnek. A pénzügyi korrekciók megelőző hatása a kohéziós politikában A Bizottság cselekvési tervének és a megszakítások eredményeként a Cseh Köztársaság 2012 végén elfogadta a Bizottság kb. 450 millió EUR-t kitevő, két ERFA-programot érintő korrekciós kérelmét. A Bizottság hivatalos jelentése csak 108 millió EUR-nyi összeg korábban igazolt kiadásokból való visszavonását tartalmazta, a fennmaradó korrekciók nem szerepelnek a Bizottság hivatalos jelentésében, mivel a 2012. októberi igazolásban nem szerepelt egy 151,4 millió EUR-nyi összeg, ezenkívül az igazoló hatóság még kb. 189 millió EUR összeget fog levonni, mielőtt 2013-ban igazolja a Bizottság felé a jövőbeni követeléseket. A pénzügyi korrekciókról szóló hivatalos jelentésben nem szerepel az egyik ERFA/KA szlovák programot érintő hasonló megelőző hatás: a Bizottság szükségesnek ítélte az EU költségvetésének megfelelő védelme érdekében több száz szerződés esetében az összes igazolt és a jövőben igazolandó kiadás 7,3 %-os levonását, amit a tagállam jelenleg végrehajt. Egy másik eset egy romániai ESZA-átalánykorrekcióra vonatkozik: a Bizottság 2012-ben súlyos problémákat azonosított az egyik romániai operatív programban. A Bizottság és a román hatóságok 25 %-os átalánykorrekcióban állapodtak meg a 2012 végéig felmerült összes kiadásra, valamint a Bizottság által azonosított ugyanazon szabálytalanságok által érintett további követelésekben. Ennek eredményeként Románia egy másik (a korábban bejelentett összes kiadás 25 %-át meghaladó) kiadási kimutatást készített, melynek alapján a Bizottság 2012 decemberében egy nagyon kis összeget fizetett Romániának a közösen elfogadott pénzügyi korrekció beszámítását követően. A pénzügyi korrekció eredményeként a jogszabályok megsértésével teljesített kiadást kizárták az uniós finanszírozás alól. A hivatalos jelentésben nem ismertetik a Bizottság felügyeleti szerepének megelőző hatását, holott az hozzájárul az EU költségvetésének fokozottabb védelméhez. Például, a főigazgatóságok által abban az esetben kiküldött figyelmeztető levelek, amikor a kifizetési kérelem Bizottságnak való megküldése előtt kerül sor a rendszerszintű hiányosság azonosítására, ugyanazt a megelőző hatást gyakorolhatják az EU költségvetésének védelmére, de ebben az esetben sem az Európai Bizottság, sem a tagállamok nem jelentettek be pénzügyi korrekciót. A kedvezményezettekkel való visszafizettetésekre a Bizottság szolgálatai által elvégzett ellenőrzések és pénzügyi korrekciók eredményeképpen is sor kerülhet. Amikor a tagállam a mezőgazdasági termelőkkel szabálytalan összegeket fizettet vissza azt megelőzően, hogy a Bizottság meghozza döntését a pénzügyi korrekcióról, ezt az összeget visszatérítik az EU költségvetésébe és levonják a pénzügyi korrekcióból. A kedvezményezettekkel a pénzügyi korrekció végrehajtása után visszafizettetett összegek nem térítendők vissza az EU költségvetésébe. Ez a rendszer ösztönzi a tagállamokat a szabálytalan kifizetések tényleges visszafizettetésére. Pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó visszafizettetések a mezőgazdaságban Olaszországban a 2008. pénzügyi évre a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePAR) hiányosságaira visszavezethetően az EU költségvetését veszélyeztető kiszámított kockázat 29,6 millió EUR volt. Az olasz hatóságok által a MePAR aktualizálását követően visszafizettetett összegek (23 millió EUR) miatt a pénzügyi korrekció végleges összege 6,6 millió EUR-t tett ki. Írországban a 2005–2007-es igénylési évekre a MePAR-ral kapcsolatos hiányosságokra visszavezethetően kiszámított kockázat 5 millió EUR-t tett ki. Figyelembe véve a mezőgazdasági termelőkkel visszafizettetett összegeket, a pénzügyi korrekció ténylegesen 0,02 millió EUR-t tett ki. Hasonló volt a helyzet Ausztriában, ahol a 2006., 2007. és 2008. igénylési évekre a kiszámított teljes kockázat 6,9 millió EUR-t tett ki. Ebben az esetben is, a MePAR további aktualizálásán és az azt követő visszamenőleges keresztellenőrzéseket követően az osztrák hatóságok a mezőgazdasági termelőkkel 3,3 millió EUR-t fizettettek vissza. A végleges pénzügyi korrekció 3,6 millió EUR-t tett ki. Emellett, ha a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamban a végső kedvezményezettel való visszafizettetés túl sok időt vesz igénybe, a Bizottság elindíthatja és elindítja a kötelezettségszegési eljárásokat az érintett tagállammal szemben. Emellett természetesen szem előtt kell tartani, hogy az EU költségvetését már védheti az eredeti pénzügyi korrekció. A KAP területén is működik egy különleges mechanizmus, mely automatikusan a nemzeti költségvetésekre terheli azoknak az indokolatlanul kifizetett összegeknek az 50 %-át, amelyeket a tagállam 4 éven belül (vagy bírósági eljárások esetében 8 éven belül) nem fizettetett vissza a kedvezményezettekkel. Ez komoly ösztönzést ad a nemzeti hatóságoknak arra, hogy időben lezárják a visszafizettetési eljárásokat. Ezenkívül a Bizottság a még visszafizettetendő teljes összeget (nemcsak annak 50 %-át) is a nemzeti költségvetésre terhelheti, amennyiben úgy véli, hogy a tagállamok bizonyos egyedi esetekben mulasztást követtek el a visszafizettetési eljárás irányításában. Pénzügyi korrekciókat követő kötelezettségszegési eljárás Az Európai Bizottság 2013-ban felszólító levelet küldött Olaszországnak, melyben felkérte, hogy hozzon intézkedéseket a tejre és tejtermékekre vonatkozó többletilletékről szóló uniós jogszabálynak a nemzeti kvótákat túllépő tejtermelőket érintő végrehajtásában mutatkozó hiányosságok ellen, valamint az ilyen termelőktől esedékes illetékek tényleges behajtása érdekében. A tényleges behajtás elmaradása megakadályozza a rendszert abban, hogy elérhesse a piac stabilizálásában meghatározott célkitűzéseit, emellett torzítja az olyan európai és olasz termelőkkel folytatott versenyt, akik tartották magukat a termelést korlátozó rendszerhez, vagy túltermelés esetén rendszeresen befizették a többletilletéket. A még be nem hajtott illetékek összesen legalább 1,4 milliárd EUR-t tesznek ki, melyek az olasz költségvetésbe folynak be. A Bizottság e problémával kapcsolatosan már 750 millió EUR-nyi pénzügyi korrekciót szabott ki. A Bizottság az olasz hatóságokkal folytatott számos levélváltás során rámutatott továbbá arra a problémára, hogy Olaszország nem tud eleget tenni az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy meghozza az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az érintett termelőkkel időben befizettesse a többletilletéket. Olaszország a Bizottság ismételt felkérései ellenére sem tette meg a megfelelő intézkedéseket az ilyen termelőktől esedékes illetékek tényleges behajtására. A Bizottság ennek megfelelően az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárás elindítása mellett határozott. 7. A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések szerepe folyamatosan magas hibaarányok esetében Az Európai Parlamentnek az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről szóló, 2013. július 3-án[17] elfogadott állásfoglalása a költségvetési rendelet 32. cikke (5) bekezdésének szigorú alkalmazását kérte, mely szerint: 32. cikk – A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja … (5) Amennyiben a végrehajtás során a hibaszint folyamatosan magas, a Bizottságnak azonosítania kell a kontrollrendszerek gyenge pontjait és elemeznie kell a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznosságát, majd megfelelő lépéseket kell tennie vagy javasolnia, úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszer javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszerek átalakítása. A Bizottságnak a költségvetési rendelet eme rendelkezését a leggazdaságosabban kell végrehajtania, szem előtt tartva a rendelkezésre álló erőforrásokat, különösen a létszámcsökkentés időszakában. A 2014–2020 közötti időszak jogalkotási eljárásában nehézségek merültek fel, melyek érinthetik a javasolt egyszerűsítést. A túlságosan összetett szabályok okozta fennmaradó kockázatok megnehezítik a hibák megelőzését és emiatt magas kontrollköltségeket eredményeznek. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a 32. cikk (5) bekezdésében előirányzott ezen új követelménynek különösen a megosztott irányítás területén való végrehajtása nem korlátozható olyan intézkedésekre, amelyek csupán a végső kedvezményezettek szintjén koncentrálnak a hibák azonosítására és korrigálására. A tagállamok szintjén a többéves programok időtartama alatt végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések mindig fontos, figyelembe veendő tényezők maradnak, a szabályok egyszerűsítésére való folyamatos törekvések, a rendszerek átalakítása és megerősítése mellett. 8. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL A KOHÉZIÓS POLITIKA KERETÉBEN SAJÁT KEZDEMÉNYEZÉSRE TETT KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEK A megosztott irányítás keretében a tagállamok elsődleges felelőssége, hogy megelőzzék és felderítsék a szabálytalanságokat, hogy megtegyék a korrekciós intézkedéseket és visszafizettessék a kedvezményezettekkel az indokolatlanul kifizettet összegeket. A tagállamok ezért első körben irányítási ellenőrzéseket, kontrollokat és ellenőrzéseket végeznek a Bizottság fentebb részletezett intézkedésein kívül. A jelenlegi programozási időszakra vonatkozó szabályok szerint a tagállamoknak évente jelentést kell tenniük az elvégzett kontrollokra visszavezethető korrekciókról. Ezt a követelményt csak a 2007–2013 közötti időszakra vezették be, a Bizottság kockázatalapú ellenőrzések keretében teszteli ezen adatok megbízhatóságát saját megbízhatósági eljárása céljából. A kohéziós politika területén a tagállamok által a 2007–2013 közötti időszakra elvégzett kontrollokat követően 2012 végéig végrehajtott kumulatív korrekciókat az alábbiakban ismertetjük. Ezek az összegek hozzáadódnak a Bizottság által fentebb ismertetett kumulatív korrekciókhoz, illetve azokból levonódnak. 8. táblázat: A tagállamok által a kohéziós politika 2007–2013 közötti időszakára bejelentett kumulatív korrekciók - 2012 végi állapot millió EUR || Tagállam || ERFA/KA || ESZA || EHA || Összesen, 2012 || Belgium || 3 || 11 || - || 14 || Bulgária || 13 || 2 || 0 || 15 || Cseh Köztársaság || 191 || 37 || - || 228 || Dánia || 0 || 0 || 0 || 0 || Németország || 290 || 49 || 1 || 340 || Észtország || 4 || 0 || 0 || 4 || Írország || 0 || 5 || 0 || 5 || Görögország || 63 || - || 0 || 63 || Spanyolország || 204 || 39 || 9 || 252 || Franciaország || 42 || 37 || 0 || 79 || Olaszország || 141 || 27 || 0 || 168 || Ciprus || 0 || 0 || 0 || 1 || Lettország || 10 || - || 0 || 10 || Litvánia || 6 || 0 || 0 || 6 || Luxemburg || - || 0 || - || 0 || Magyarország || 26 || - || 0 || 26 || Málta || 1 || 0 || - || 1 || Hollandia || 1 || 2 || 0 || 3 || Ausztria || 4 || 1 || 0 || 5 || Lengyelország || 204 || - || 0 || 204 || Portugália || 46 || 28 || 1 || 75 || Románia || 43 || - || 0 || 43 || Szlovénia || 5 || 5 || - || 10 || Szlovákia || 33 || 4 || 0 || 37 || Finnország || 1 || 0 || 0 || 1 || Svédország || 2 || 1 || 1 || 4 || Egyesült Királyság || 38 || 13 || 1 || 52 || Határon átnyúló || 8 || - || - || 8 || VÉGREHAJTOTT ÖSSZESEN || 1 377 || 261 || 14 || 1 652 || 9. EGYÉB VISSZAFIZETTETÉSEK 9.1. Az előfinanszírozási összegek visszafizettetése A Bizottság egy másik fontos kontrollmechanizmusa, mely nem tartozik a fenti mechanizmusok egyikébe sem, a felhasználatlan (el nem költött) előfinanszírozási összegek visszafizettetése. Abban az esetben, amikor a kedvezményezett nem használta fel (nem költötte el) az EU költségvetéséből az elszámolható kiadások fedezésére kapott előlegeket, a Bizottság beszedési megbízást bocsát ki annak érdekében, hogy az összegek visszakerüljenek az EU költségvetésébe. Ez az eljárás fontos lépést jelent az EU kontrollrendszerében annak biztosítására, hogy a kedvezményezettnél ne maradjanak többletösszegek a kiadások megfelelő indokolása nélkül, ami hozzájárul az EU költségvetésének védelméhez. Az összegek a Bizottság beszedési megbízása eredményeként kerülnek vissza, és szerepelnek a számviteli rendszerben. A nem felhasznált előfinanszírozási összegek fenti visszafizettetése nem tévesztendő össze a visszafizettetett szabálytalan kiadásokkal. Amikor a Bizottság szolgálatai a kifizetett előfinanszírozáshoz kapcsolódó ilyen kiadásokat azonosítanak és fizettetnek vissza, ezek a kiadások szerepelnek a rendes pénzügyi korrekcióban vagy a fent ismertetett visszafizettetési folyamatokban. 9.1. táblázat: Az előfinanszírozási összegek visszafizettetése millió EUR || || || 2012 Mezőgazdaság: || || || EMGA || || || 0 Vidékfejlesztés || || || 0 Kohéziós politika: || || || ERFA || || || 38 Kohéziós Alap || || || 5 ESZA || || || 214 HOPE/EHA || || || 0 EMOGA Orientációs Részlege || || || 5 Belső szakpolitikai területek || || || 207 Külső szakpolitikai területek || || || 104 Igazgatás || || 2 Összesen visszafizettetett előfinanszírozási összegek || || || 575 9.2. Sajátforrás-bevételekhez kapcsolódó visszafizettetések Annak érdekében, hogy teljes képet nyerhessünk a Bizottság által az EU költségvetésének védelmére használt valamennyi eszközről, szükséges figyelembe venni a sajátforrás-bevételek területén végrehajtott visszafizettetéseket is. A sajátforrás-bevételek az EU működési bevételeinek elsődleges elemei, ezért a kiadások túlnyomó részét ezekből a bevételekből finanszírozzák. A Bizottság helyszíni ellenőrzéseket végez annak igazolására, hogy az EU költségvetésébe a helyes összegek kerüljenek vissza. Az összegek az Európai Számvevőszék éves ellenőrzési folyamatának részeként is ellenőrizhetők. A 2012-ben visszafizettetett összegek a következőképpen alakultak: 9.2. táblázat: Sajátforrás-bevételekhez kapcsolódó visszafizettetések || || millió EUR || || || 2012 Visszafizettetett összegek: - Tőkeösszeg - Kamat || || || 133 160 Visszafizettetések összesen || || || 293 [1] Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező megjegyzésekkel, III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek (COM(2012)0436 – C7-0224/2012 – 2012/2167(DEC)) – 1. kiemelt intézkedés. [2] Lásd még: Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem, 2012. évi éves jelentés, elfogadva 2013. július 24-én. [3] Az összegek millió euróra való kerekítése miatt néhány táblázatban a teljes összeg eltérő lehet. [4] Lásd HL C 115., 2008.5.9. [5] Lásd még az EUMSZ 325. cikkét, mely szerint: „(1) Az Unió és a tagállamok küzdenek a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden egyéb jogellenes tevékenység ellen az e cikknek megfelelően meghozandó olyan intézkedésekkel, amelyeknek elrettentő hatásuk van és hathatós védelmet nyújtanak a tagállamokban, valamint az Unió intézményeiben, szerveiben és hivatalaiban. (2) A tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek. … (5) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e cikk végrehajtása érdekében megtett intézkedésekről.” [6] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU,Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26.). [7] A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 362., 2012.12.31.). [8] Megemlítendő, hogy a Bizottság 2011 júniusában elfogadott csalás elleni stratégiája, az OLAF részvételével és támogatásával együtt, fontos előrelépést jelentett a csalásmegelőzés és -felderítés terén. [9] Az uniós költségvetés végrehajtásának módjait hozzáigazították az újonnan elfogadott költségvetési rendelethez, az új módszerek 2014-ben lépnek hatályba. [10] A tagállamok arra vonatkozó egyértelmű felelősségét, hogy kontrollokat végezzenek és pénzösszegeket fizettessenek vissza a kedvezményezettekkel, a költségvetési rendelet fent említett 80. cikke is meghatározza. [11] Amint azt a bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebben ismerteti, a végrehajtás az utolsó lépés a pénzügyi korrekciós vagy a visszafizettetési eljárásban. A végrehajtás azt jelenti, hogy egy korábban feltárt hiányosságra kiszabott pénzügyi korrekció vagy visszafizettetés eredményeként a megfigyelt indokolatlan kiadásokat végérvényesen korrigálták. [12] A megosztott irányítás keretében összesen 44 495 millió EUR-nyi EMGA összeget hajtottak végre. [13] Például a kohéziós politika területén alkalmazott pénzügyi korrekciók végrehajtási mechanizmusát lásd a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 4.2.1.szakaszában. [14] „Jelentés az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programjain elvégzett pénzügyi korrekciókról”, a CONT számára megküldött 2013. április 12-i ARES(2013)689652 dokumentum és az Európai Számvevőszéknek megküldött 2013. május 14-i ARES(2013)1041808 dokumentum. [15] A pénzügyi korrekciók eme becsült arányai nem tartalmazzák a befejezetlen projektekhez kapcsolódó, további lehetséges ERFA-korrekciókat, sem pedig azokat a további korrekciókat, amelyek a lezárás befejezéséből származhatnak. Az ESZA vonatkozásában 2012 végén még 61 program várt lezárásra, ezek esetében pénzügyi korrekciókra lehet szükség. [16] A tagállamok által elvégzett és a Bizottságnak 2010 márciusáig bejelentett további korrekciókra vonatkozó alapos, a bizottsági szolgálatok által végzett becslés szerint a korrekciók az ERFA esetében 0,96 milliárd EUR-t, az ESZA esetében 0,32 milliárd EUR-t tettek ki, vagyis az allokációk legalább 0,7 %-át illetve 0,5 %-át. Ez azt jelenti, hogy 2012 végén a 2000–2006 közötti időszak korrekcióinak összaránya az ERFA-allokációk legalább 5,6 %-a, és az ESZA-allokációk legalább 2,9 %-a (a részletes ismertetést lásd az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programjain elvégzett pénzügyi korrekciókról szóló jelentésben, a CONT számára megküldött 2013. április 12-i ARES(2013)689652 dokumentum, 12–18. oldal). [17] Hiv: P7_TA(2013)0319