Az EU-ból származó kolumbiai import 2012 és 2014 között lényeges mértékben, 4 870 millió EUR-ról 6 602 millió EUR-ra (36 %-kal) nőtt. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a növekedés 2013-ban volt a legnagyobb (23 %), míg a megállapodást csak 2013 augusztusától alkalmazzák, ezért a megállapodás nem tekinthető a növekedés kizárólagos okának. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a legnagyobb (1 133 millió EUR értékű, vagyis 42 %-os) növekedés azon termékeket illetően következett be, amelyek már egyébként is az MFN-elbánás szerint vámmentesen érkeznek az országba. Ezzel egyidejűleg a megállapodás által teljes mértékben liberalizált termékek EU-ból származó kolumbiai importjának bővülése is jelentős (306 millió EUR, vagyis 43 %). A megállapodás által részben liberalizált termékek importja 27 %-kal, a kedvezményes vámkontingensek alá tartozó termékek importja pedig 71 %-kal nőtt (bár ez utóbbi csoport igen alacsony értékről, 21 millió EUR-ról indult). E kedvező fejlemények eredményeként az EU kolumbiai importon belüli részaránya a 2012-es 11 %-ról 2014-ben 14 %-ra emelkedett.

A megállapodás hatálybalépését követő első két évben 1 133 új vállalat kapcsolódott be a Peruból az EU-ba irányuló exportba, amelyek 38 %-a a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedett. Az új exportvállalatok zöme (97,4 %-a) kkv, ám az általuk lebonyolított export összértékének 68 %-a az exportba újonnan bekapcsolódó nagyvállalatokhoz (a fennmaradó 2,6 %, vagyis 30 vállalat) kötődik. Ugyanebben az időszakban Peru 370 új vámtételt (10 számjegyes bontású szint) exportált az EU-ba összesen 60 millió USD értékben (ez a teljes export 0,5 %-a, a teljes export felét a kőolaj teszi ki).

Ami a Peruból származó uniós importot illeti, az a 2012-es 6 072 millió EUR-ról 2014-ben 4 789 millió EUR-ra, vagyis 21 %-kal visszaesett. A csökkenés itt is elsősorban azon termékek vonatkozásában figyelhető meg, amelyek behozatala az MFN-elbánás szerint vámmentesen történik (34 %-os csökkenés). Az összes többi termékcsoport tekintetében bővült az import, különösen a megállapodás szerint teljes mértékben liberalizált termékek (22 %-kal), a részben liberalizált termékek (11 %-kal), a megállapodás értelmében nem liberalizált és az MFN-vámköteles termékek (12 %-kal), valamint a kedvezményes vámkontingensek hatálya alá tartozó termékek (102 %-kal) tekintetében.

A termékkategóriákat illetően az EU-ból származó perui importban a legjelentősebb csökkenés az ásványi termékek (25 %) és a nem nemesfémek (25 %) terén figyelhető meg, bár abszolút értékben a gépek és mechanikus berendezések terén volt a legnagyobb a visszaesés (159 millió EUR, vagyis 9 %). Ez különösen igaz a 84. árucsoportra (atomreaktorok, kazánok, gépek és mechanikus berendezések; ezek alkatrészei), amely tekintetében a perui import egynegyede az EU-ból érkezik, és 11 %-os visszaesés következett be. Másrészről a legnagyobb növekedés a műalkotások (184 %), az állatok és állati termékek (47 %), valamint az élelmiszer-készítmények (46 %) terén figyelhető meg. Abszolút értékben egyedül az élelmiszerek és a vegyipari termékek importjának növekedése volt számottevő (egyenként 43 millió EUR). Ez utóbbi csoporton belül az importbővülés a gyógyszeripari termékek tekintetében volt a legjelentősebb (31 %).

Másrészről megfigyelhető, hogy az EU kihasználja a Kolumbia által meghatározott vámkontingenst a gombák, a tejtermékek (például tej- és tejszínpor, tejsavó és sajt, valamint gyermektápszer), a csemegekukorica és kisebb mértékben a jégkrémek és cukoráruk tekintetében. Peru esetében az EU 2014-ben csupán a jégkrémekre vonatkozó vámkontingenst használta ki, 2015 első felében pedig a tejre és vajra vonatkozó vámkontingenst is. A 2. táblázat a Kolumbia és Peru által megállapított valamennyi vámkontingens EU általi kihasználását szemlélteti.

Az ülés alkalmat biztosított a kereskedelmi forgalomra és a kvóták kihasználására vonatkozó statisztikák egymással való megosztására. A tárgyalások egyik legkiemelkedőbb hozadéka, hogy megerősítést nyert, hogy Peru és Kolumbia nehézségekkel küzd a megállapodás által a szeszes italok terén előírt kötelezettségei teljesítését illetően. Ezen a területen az EU-ból (és más országokból) importált termékekkel szemben kereskedelemtorzító intézkedések figyelhetők meg. Sem Peru, sem Kolumbia nem tudott ütemtervet bemutatni a nehézségek áthidalása érdekében. Az EU tárgyalói kijelentették, hogy minden lehetőséget megvizsgálnak a helyzet megoldása érdekében, beleértve a vitarendezési mechanizmusok igénybevételét is. A banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus és a biogazdálkodásban az egyenértékűség iránti kolumbiai kérelem szintén a megbeszélés napirendi pontjai között szerepelt.

Ezen túlmenően Kolumbia és Peru megválaszolta a szellemi tulajdonhoz fűződő joggal kapcsolatos uniós kérdéseket is. A leginkább említésre méltó fejlemény, hogy Kolumbia megerősítette annak lehetőségét, hogy az egészségügyi ágazatbeli nemzeti szükséghelyzetek meghatározásáról szóló nyilvános konzultációba az EU is bekapcsolódjon, valamint hogy Kolumbia találkozót szervezzen a digitális tartalmak engedélyezésében érintett szereplők részvételével.

Az ülésen konkrét aggályok hangzottak el, amelyeket az érintett felek sikeresen tisztáztak. Kolumbia vonatkozásában az EU kifejezte aggályait arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél általi tanúsítást szükségszerűen Kolumbiában végzik, és a nemzeti minőségbiztosítási rendszer közeljövőbeli végrehajtását illetően is kétségeinek adott hangot. Az EU szintén aggályosnak találta a nemzeti fejlesztési tervet, amely úgy tűnik, hogy a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök forgalombahozatali engedélyének kibocsátására vagy megújítására vonatkozó követelmények egyikeként a meghatározott árszintet írja elő. Peru tekintetében az EU azt tartotta aggályosnak, hogy a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök exportjára vonatkozó „fokozott egészségügyi felülvizsgálat” (Alta Vigilancia Sanitaria) elnevezésű megközelítést még nem érvényesítik a gyakorlatban.

Kereskedelmi Bizottság – 2015. június 19.

A kereskedelmi bizottság számba vette az albizottságok által elért előrelépéseket, illetve megismételte a legfontosabb aggályokat, köztük az importált szeszes italok továbbra is fennálló hátrányos megkülönböztetését (főként Kolumbiában, de Peruban is), a közbeszerzések terén az uniós piacra jutást a központi alatti szinteken Kolumbiában, valamint az állati termékek uniós exportjának engedélyezésével összefüggésben Peruban fennálló problémákat.

Az EU tájékoztatást nyújtott a megállapodás uniós megerősítésének aktuális helyzetéről. Az ülés egyúttal arra is szolgált, hogy előmozdítsák a megállapodáshoz csatolt, Horvátországgal kapcsolatos jegyzőkönyv aláírását, ami 2015. június 30-án meg is történt. Az Ecuador megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv tekintetében megállapodás született arról, hogy az elfogadható megoldás mihamarabbi kialakítása érdekében folytatják a tárgyalásokat, valamint Kolumbia és Peru részletesebben is kifejti véleményét.

4. A KERESKEDELEMMEL ÉS A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSSEL KAPCSOLATOS KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE

Kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság

A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: az albizottság) 2015. június 15–16-án, Bogotában tartotta második ülését. A tárgyalások a következőkre terjedtek ki:

4.1.A munkavállalással kapcsolatos rendelkezések végrehajtása

Kolumbia utalást tett a tisztességes foglalkoztatás nemzeti politikáját is magában foglaló, nemrégiben elfogadott nemzeti fejlesztési tervére, valamint a munkaügyi ellenőrzések megerősítését, a bírságok beszedésének javítását, valamint az egyes vállalatok nem megfelelő kiszervezési és kollektív tárgyalási gyakorlatának kezelését célzó erőfeszítésekre. A vitarendezési bizottságnak (CETCOIT) és más hasonló mechanizmusoknak köszönhetően előrelépés történt a szociális párbeszéd terén, továbbá a közszférában sikeresen lezajlott egy nagyszabású kollektív tárgyalási folyamat. Kolumbia elismerte ugyan, hogy még sok a tennivaló, ugyanakkor kijelentette, hogy még több erőforrást mozgósított az erőszakkal fenyegetett szakszervezeti vezetők védelmének fokozása érdekében, és nyomatékosította a büntetlenség elleni küzdelemre vonatkozó kötelezettségvállalását.

Peru előterjesztette a munkajogviszonyok hivatalossá tételére vonatkozó stratégiáját és cselekvési tervét, továbbá beszámolt a kényszermunka elleni küzdelmet szolgáló politikák érvényesítése, valamint a gyermekmunka megelőzését és felszámolását célzó stratégia végrehajtása terén elért eredményekről. Peru bejelentette, hogy a Munkaügyi Ellenőrzések Nemzeti Felügyeletének (SUNAFIL) keretén belül megerősítették a munkaügyi ellenőrzések rendszerét. Emellett kiemelte a munkaügyi vitarendezés és a szociális párbeszéd összefüggésében tapasztalt kedvező fejleményeket. Peru továbbá díjat alapított a vállalatok jó munkaügyi gyakorlatának elismerésére.

Az EU tájékoztatott az ILO-egyezmények tagállami megerősítésének aktuális állásáról. Hangsúlyozta a tisztességes munka előmozdítása iránti elkötelezettségét, és beszámolt arról, milyen lépéseket tett a kényszermunkáról szóló ILO-egyezmény uniós tagállamok általi gyors megerősítése érdekében. Az Unió számos olyan kérdés tisztázására szólított fel, amelyeket az ILO által Kolumbiáról, illetve Peruról összeállított szakértői jelentések vetettek fel.

4.2.A környezetvédelemmel kapcsolatos rendelkezések végrehajtása

Kolumbia utalást tett a zöld növekedés átfogó stratégiáját magában foglaló nemzeti fejlesztési tervére, a környezettudatos vállalkozást ösztönző nemzeti tervére és a fenntartható közbeszerzést célzó politikájára.

Peru ismertette a 2015–2016-os környezetvédelmi cselekvési programját, és kiemelte a jó gyakorlatok ösztönzése céljából létrehozott nemzeti környezetvédelmi díjat.

Az EU tájékoztatást nyújtott a körforgásos gazdaságra vonatkozó új horizontális szakpolitika kialakításáról, a Washingtoni Egyezménnyel (CITES) és a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezménnyel kapcsolatos fejleményekről, a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme ellen kilátásba helyezett uniós cselekvési tervről, valamint az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére (FLEGT) vonatkozó uniós cselekvési tervről.

4.3.Belső konzultáció és a civil társadalommal folytatott albizottsági találkozók

Az EU belső mechanizmusa keretében több alkalommal ülésezett a civil társadalmi konzultációs csoport (a belső tanácsadó csoport), és elfogadta saját eljárási szabályzatát. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) biztosítja a csoport titkárságát és három tagját, és az EGSZB honlapjának részeként külön aloldalt hoztak létre a belső tanácsadó csoport számára. Kolumbia és Peru az ülések közötti időszakban arról tájékoztatta az EU-t, hogy a munkaügy és a környezetvédelem területén a meglévő belső konzultációs mechanizmusokat kívánják alkalmazni. Az EU és Kolumbia ismertette egymással és Peruval csoportjainak tagjait.

2015. június 17-én nyilvános találkozóra került sor Bogotában, amelyen a kolumbiai civil társadalom mintegy 80 képviselője és az uniós belső tanácsadó csoport több tagja is részt vett. Az ülést több internetes oldal, köztük a kolumbiai kereskedelmi minisztérium honlapja is hirdette. A felek képviselői szóban és írott jelentés formájában tájékoztatták a civil társadalmat a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottságon belül folytatott tárgyalásokról. A kolumbiai civil társadalom képviselői számos általános hozzászólást tettek, amelyekben főként a megállapodás átfogó hatásával kapcsolatos aggályaiknak adtak hangot. Egyes felszólalók emellett utaltak a szakszervezeti jogokkal, a munkakörülményekkel, a nem hivatalos munkavégzéssel és a munkaügyi ellenőrzésekkel összefüggő problémákra is. Az uniós és a kolumbiai képviselők együttes nyilatkozatban szorgalmazták a csoportok közötti kapcsolatok szorosabbra fűzését.