[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.9.2007

COM(2007) 498 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az oktatásban, a foglalkoztatásban és a társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítése

{SEC(2007) 1084}{SEC(2007) 1093}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az oktatásban, a foglalkoztatásban és a társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítése

1. BEVEZETÉS

Az Európai Unió megfelelő gazdasági és társadalmi fejlődéséhez – különösen a globalizáció, a tudásalapú gazdaságok és az öregedő társadalmak hátterével, ahol elengedhetetlen, hogy minden fiatalnak lehetősége nyíljon képessége kiteljesítésére – kulcsfontosságú a fiatalok képzése és olyan kedvező körülmények kialakítása, amely lehetővé teszi, hogy a fiatalok fejleszthessék képességeiket, dolgozhassanak és a társadalomban aktívan részt vehessenek.

Noha Európában a szabadság és biztonság, a jólét és a hosszabb várható élettartam tekintetében a fiatalok általános helyzete kedvező, egyre félőbb, hogy sokuk nem tud boldogulni az életben. A gyermekszegénység nagy aránya, rossz egészségi állapotuk, az iskolai lemorzsolódások és a túl sok fiatalra jellemző munkanélküliség arra utalnak, hogy felül kell vizsgálni, hogy Európa milyen formában fektet be a fiatalságba[1], és ezt a befektetést korábban kell elkezdeni, figyelembe véve a családok kulcsszerepét is[2]. A fiatalok társadalmi kirekesztettsége mindenképp elkerülendő, mivel társadalmi és gazdasági szempontból nagy árat kell fizetni érte.

A mai fiatalok előtt álló kihívások összetettek és szerteágazóak. Több lehetőség nyílik a tanulásra és a részvételre, de kevesebb a járható út. A társadalmi kohézió és a fenntartható fejlődés elősegítésével egyidőben a növekedés és a jólét fenntartása Európában valamennyi fiatal teljes körű részvételét szükségessé teszi, annál is inkább, mert számuk a népesség egészéhez mérten csökkenőben van. A népesség elöregedésének egyre erőteljesebb hatását a fiataloknak kell ellensúlyozniuk, ami többgenerációs választ tesz szükségessé[3].

Ezért többszintű ifjúsági stratégiára van szükség, amely a politikai döntéshozók és az érdekeltek közötti európai, nemzeti, regionális és helyi szintű együttműködésre épül. Az ifjúságpolitika végrehajtásában a főszerepet a tagállamok játszák. Ebből a szempontból az Európai ifjúsági paktumban már kötelezettséget vállaltak arra, hogy a lisszaboni stratégián belül különleges figyelmet fordítanak a fiatalokra[4]. Az EU pénzügyi támogatás nyújtásával és politikai koordinációval ebben kiegészítő szerepet játszhat. Az ifjúságról szóló fehér könyv[5] megjelenése óta az Európai Parlament és a többi intézmény támogatásával az ifjúságpolitikai keret fokozatosan kialakulóban van. Ha szorosabb együttműködés valósul meg e keret és az ifjúság helyzetére kiható más szakpolitikák között, valamint e szakpolitikákon belül nagyobb hangsúly helyeződik az ifjúságra, hatékonyabbá válna a fiatalok előtt álló kihívások kezelése – és ez ennek a közleménynek a célja.

Ezen túlmenően a társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítése az EU és a fialalok közötti szilárd partnerségből merítene. Az a javaslat született, hogy mindez az EU és a tagállamok részéről a fiatalok számára jobb lehetőségek kialakítása iránti elkötelezettség, a fiatalok részéről pedig az aktív részvétel iránti elkötelezettség formájában nyilvánulhat meg.

2. HATÉKONYABB ÉS TÖBBIRÁNYÚ OKTATÁS VALAMENNYI FIATAL SZÁMÁRA

Az oktatás elengedhetetlen a fiatalok munkaerőpiacra kerüléséhez, valamint sikeres integrációjukhoz és részvételükhöz a társadalomban. Számos fiatal azonban úgy hagyja el az oktatási rendszert, hogy nem szerezte meg a munkára való gördülékeny átálláshoz szükséges készségeket.

Az EU-ban csaknem minden hatodik fiatal hagyja el túl korán az iskolapadot. A tagállamok célja 2010-re ezt a számot átlagosan 10%-ra csökkenteni, de ennek megvalósíthatósága kérdéses. Négyből egy fiatal felnőtt (25-29 éves korosztály) nem végezte el a középiskolát. Felmérések szerint súlyos hiányosságok mutatkoznak a diákok alapfokú olvasási és számolási készségeiben, ami komoly akadályt jelent a szakképzés vagy felsőoktatás felé vezető úton, így a társadalomban és a modern munkaerőpiacon bizonytalan jövő elé néznek[6].

Európa jelenlegi sokszínű kisgyermekkori oktatása[7], amelynek kétségkívül számos előnye van[8], fejlesztésre szorulna. Elsősorban arra kell törekedni, hogy a kulcskompetenciák[9] már egész kisgyerekkortól kialakuljanak, kezdve a hátrányos helyzetű területeken élő gyermekekkel, és kísérő mechanizmust kell kialakítani az iskolai lemorzsolódás elkerülése érdekében.

Az oktatási rendszereknek egész életre szólóan hatékony és releváns oktatást kell biztosítaniuk, amely ösztönzi az egyén kreativitási és önállósági potenciálját, miközben igazodik a munkaerőpiac igényeihez. A fialalokat fel kell készíteni a munkaerőpiacra lépésre, és egyben arra is, hogy saját egyéni fejlődésük érdekében egész életükön át folytathassák tanulmányaikat, valamint segíteni kell őket a változó szakmai környezethez idomulásban. Ezzel összefüggésben az idegen nyelven történő kommunikáció készségét elő kell segíteni.

Ezek azok a globalizált és tudásalapú gazdaságban egyre sürgetőbb fő kihívások, amelyeket az oktatási rendszereknek kezelniük kell, ha ki akarják elégíteni a mai fiatalság igényeit. Az „Oktatás és képzés 2010” című munkaprogram[10] uniós szintű keretet biztosít, amely támogatja a tagállamok oktatási és képzési rendszereinek korszerűsítését. Előnyös lenne, ha az ebből a folyamatból kitűnő helyes politikákra és gyakorlatokra erősebb politikai összpontosítás irányulna. Azáltal, hogy a tagállamok a kisgyermekek oktatásának fejlesztésére és annak minőségének javítására fordítják befektetésüket, hatékonyabban tudják orvosolni az iskolai lemorzsolódás és az iskolai hátrányos helyzet problémáját.

A Bizottság

- felkéri a tagállamokat, hogy az egész életen át tartó tanulásra irányuló nemzeti stratégiáikban a kisgyermekek oktatásába való befektetés mértékét és minőségét kezeljék prioritásként

- felkéri a tagállamokat, hogy az irányítás, a finanszírozás és a tanterv megváltoztatásával korszerűsítsék felsőoktatásukat

- felkéri a tagállamokat, hogy a nemzeti reformprogramokban fektessenek nagyobb hangsúlyt az oktatásra és képzésre, hogy az iskolákból kilépők kielégíthessék a munkaerőpiac igényeit pl. a fiatalok számára több és hatékonyabb tanácsadási lehetőségek, illetve az oktatási intézmények és a munka világa között szorosabb kapcsolat kialakításával

- felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a szakoktatás és –képzés relevanciáját, vonzerejét és nyitottságát a munkaerőpiacon, hogy a fiatalokat jobban fel lehessen készíteni a munkaerőpiacra lépésre, pl. az érdekeltek, ideértve a szociális partnereket és az ágazati szervezeteket, közötti partnerségeken keresztül

- felkéri a tagállamokat, hogy hajtsák végre az európai képesítési keretrendszert, amely támogatja a fiatal diákok és munkavállalók mobilitását, illetve a formális és informális úton szerzett tudásuk érvényre juttatását

- a tagállamokkal együtt a Cselekvő ifjúság program keretén belül megvalósított „Youthpass” alapján kidolgozza az Europass[11] ifjúsággal kapcsolatos elemeit, hogy a fiatalok számára megkönnyítse a mobilitás és az egész életen át tartó tanulás igénybe vételét

3. IFJÚSÁG ÉS FOGLALKOZTATÁS: KIHÍVÁS EURÓPA ELőTT

Az ifjúságban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása elengedhetetlen az Unió jövőbeli gazdasági növekedéséhez és társadalmi kohéziójához. A munkaerőpiacoknak sürgősen választ kell adniuk ezekre a kihívásokra, hogy érvényre juttathassák az ifjúságban rejlő lehetőségeket.

3.1. Fiatalkori munkanélküliség: elpazarolt források [12]

A fiatalkori munkanélküliség (a 15–24 évesek körében) jelenlegi 17,4%-os aránnyal Európa egyik legsúlyosabb problémája [13]. Ez pedig a humán tőke pazarlását jelenti. Az iskolázottság szintjének általános emelkedése ellenére az utóbbi 25 évben nem történt igazi áttörés az arány csökkentése terén. A jelenlegi gazdasági fellendülés idején, amikor a 2005–2008 lisszaboni ciklusban kb. 7 millióval többen kerülnek munkaviszonyba, a fiatalok számára a munkaerőpiaci körülmények továbbra is kedvezőtlenebbül alakulnak. A fiatalok várható munkanélküliségének aránya kétszer akkora, mint a 30–50 évesek körében. A fiatal felnőttek munkanélkülisége gyakran tartós munkanélküliséggé (a 25–29 éves munkanélküliek több mint 50%-a) vagy inaktivitássá válik. Az inaktívak és munkanélküliek többségét fiatal nők teszik ki, és az életkor emelkedtével a férfiakhoz viszonyított különbség egyre növekszik.

A fiatalkori munkanélküliséget már régóta az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra lépésre jellemző átmeneti jelenségnek tekintik. A fiatalkori foglalkoztatási problémák és az ezekkel járó kockázatok okait azonban a változó demográfiai és gazdasági háttér fényében át kell gondolni. A készségek és az oktatás (vagy ezek hiánya) az egyik fő magyarázat, de a nehéz átállások és a munkaerőpiac megosztottsága szintén a probléma részét képezik. Egyes tagállamokban a regionális egyenlőtlenségek csak tetézik a problémákat.

Az oktatási hiányosságok következtében a fiatalok negyede megfelelő képesítés nélkül lép a munkaerőpiac küszöbére (lásd a 2. fejezetet). Jelenleg az EU-ban létrehozott összes új munkahely fele felsőfokú, és a maradék nagy része legalább középfokú képzettséget igényel. Nem túl meglepő módon az alacsony képzettségűek körében a munkanélküliség aránya jóval nagyobb, mint az iskolázottabbak körében. A munkaerőigényben bekövetkezett változások az alacsonyan képzett fiatalokat még hátrányosabb helyzetbe sodorják. A tudás- és szolgáltatásalapú gazdaságok még mindig olyan munkahelyeket teremtenek, amelyek nem igényelnek ugyan magas képzettséget, de az eddigieknél változatosabb készségekre és kompetenciákra van szükségük. Néhány országban a pályakezdők számára kedvezőtlen makrogazdasági vagy munkaerőpiaci intézmények, valamint a képzettségek és a munkaerő-piaci igények közötti átfedés hiánya miatt még a magasan képzett fiatalok is nehezen találnak munkát.

A fiatalkori inaktivitás nagy aránya (az oktatásban és képzésben való részvételen kívül) a munkaerőpiaci integráció kudarcának újabb megnyilvánulási formája, amely általában a munkanélküliség nagy arányával párosul. Az inaktivitás káros hatással van a fiatal felnőttek családalapítási szándékára és az ehhez szükséges gazdasági kapacitás kialakítására. A szülők munkanélkülisége és az inaktivitása a gyermekszegénységre nézve jelentős kockázati tényező (lásd a 4. fejezetet).

3.2 A fiatalok átállásának megkönnyítése: rugalmas biztonság

A munkaerőpiacon való elhelyezkedés gyakran fokozatosan történik, probléma azonban akkor jelentkezik, ha a munkanélküliként töltött időszakok alatt a fiatalok nem folytatnak érdemleges tevékenységet. Ez csökkenti az egyének foglalkoztathatóságát. Számos tagállamban minden harmadik fiatal egy évvel az iskolapad elhagyása után sem talál munkát.

A tagállamok többszöri kötelezettségvállalása ellenére az EU 4,6 millió munkanélküli fiataljának túlnyomó többsége előtt nem nyílik lehetőség arra, hogy hat hónapon belül újra munkába állhasson.

Az oktatási és munkaerő-piaci intézményeknek arra kell törekedniük, hogy minden fiatalnak személyre szabott iránymutatást nyújtsanak, és tanácsot adjanak, hogy kiválaszthassák a munkaerőpiacra vezető, számukra leginkább megfelelő oktatási irányt[14], és ezáltal az iskolából kilépők jobban kielégítsék a munkaerőpiac igényeit.

A fiataloknak személyre szabott munkakeresés biztosításával több támogatást kell kapniuk, ideértve a külföldi munkalehetőségek számbavételét is. Az EU a mobilitás elősegítése érdekében fokozottabb támogatást nyújt a tagállamok együttműködéséhez (pl. EURES „Your first job abroad” – Az első külföldi munkahelyed kezdeményezés).

Az oktatás és a munkaerőpiac között mielőbbi kapcsolatok kialakítása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a fiatalok megismerjék a munka világát. Ebből a szempontból a képzéshez vagy tantervhez kapcsolódó gyakornokságok fontos eszközt jelentenek. Az olyan gyakornokságokat azonban, amelyek esetében nem vagy csak alig biztosítanak díjazást, és amelyek csak korlátozott oktatási hozzáadott értéket képviselnek, el kell kerülni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a gyakornokságok megfelelő módon körül legyenek határolva.

A fiataloknak megfelelő munkalehetőségekre van szükségük, de mivel csak alig vagy egyáltalán nem nyílik lehetőségük képességeik megmutatására, sokat vesződnek azzal, hogy nem találnak munkát. A munkaerőpiac kettőssége különösen nagy hatással van rájuk. Be kell érniük kedvezőtlen feltételeket és kilátásokat nyújtó munkákkal: tízből négyen például jelenleg ideiglenes munkaviszonyban állnak, kb. negyedük részmunkaidőben dolgozik, és még ennél is többjüknek van alulfizetett munkája. Ezek a munkahelyek ugródeszkaként szolgálhatnak, amelyek elősegíthetik a fiatalok pályájának megalapozását, néhány fiatal azonban rendre az egyik rossz minőségű munkából a másikba kerül[15].

Annak ellenére, hogy a tagállamok komoly erőfeszítéseket tesznek a fiatalkori munkanélküliség leküzdése érdekében, az ifjúságra irányuló aktív munkaerő-piaci politikák értékelései arra mutattak rá, hogy az eredményeken még mindig lehetne javítani[16]. A tagállamoknak a lisszaboni stratégián belül, ideértve az Európai ifjúsági paktumot is, a fiatalkori munkanélküliség okaival módszeresebben és szélesebb összefüggésben kell foglalkozniuk. A 2006/2007. évi lisszaboni gyakorlat számos ajánlást tett a fiatalkori munkanélküliség problémájának orvoslására.

A rugalmas biztonság általános elvei a fiatalkori foglalkoztatási problémák és bizonytalanságérzet okaival foglalkozó keretrendszer részét képezik[17]. Ezzel egyidőben érintik a biztonság és rugalmasság kérdéseit is. A 2008-ban kezdődő következő lisszaboni ciklusban a tagállamokat felkérik, hogy saját egyedi kihívásaik alapján és a szociális partnerek aktív részvételével a négy fő politikai összetevő (rugalmas és megbízható szerződéses viszonyok, egész életen át tartó hatékony tanulási rendszerek, aktív munkaerő-piaci politikák, modern társadalombiztosítási rendszerek) integrálásával alakítsanak ki rugalmas biztonsági stratégiákat. A politikai szerepvállalást és a foglalkoztatási intézkedéseket felül kell vizsgálni, és a nemzeti körülményekhez és preferenciákhoz kell szabni. A tagállamoknak az Európai Szociális Alapot kell használniuk arra, hogy a fiataloknak az oktatásról munkára való átálláshoz irányt mutassanak, főleg azokon a területeken, ahol a szakképzési rendszerek kevésbé fejlettek, és a regionális egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló strukturális politikáikban nagyobb hangsúlyt kell fektetniük az ifjúságra.

3.3 A vállalkozói kedv ösztönzése

Európának több vállalkozóra van szüksége. Az EU-ban a dolgozók csupán 15%-a munkáltató vagy önálló vállalkozó, és a fiatalok esetében ez a szám 4,2%-ra csökken[18]. A fiatalok több mint fele azonban érdeklődik a vállalkozói pálya iránt[19]. Az oktatáson és képzésen belül a vállalkozói gondolkodásmód ösztönzése elengedhetetlen, és már kulcskompetenciaként kezelik. Az Európai ifjúsági paktum és a legutóbbi bizottsági kezdeményezések[20] szintén rámutatnak annak szükségére, hogy a tanulási folyamatok a lehető legkorábban támogassák a fiatalok részvételi készségét, vállalkozói magabiztosságát és szakértelmét.

Tájékoztatással, pénzügyi ösztönzőkkel és a szükségtelen jogi és adminisztratív terhek megszüntetésével a fiatal vállalkozók számára kedvező körülményeket kell teremteni. A vállalkozás létrehozása és vezetése terén a fiatal nők előtt álló sajátos akadályok elhárítására is szükség van. A fiatal vállalkozók mobilitásának elősegítése érdekében a Bizottság kísérleti projektet alakít ki.

A Bizottság

- fokozza a tagállamokban a fiatalkori foglalkoztatottság felügyeletét, és elősegíti a helyes gyakorlat egymással való megosztását

- az EURES-en keresztül fokozza a földrajzi mobilitás támogatását, és 2007 őszén a fiatal munkavállalók részére elindítja a „Your first job abroad" (Első külföldi munkahelyed) kezdeményezést, hogy elősegítse számukra a mobilitással kapcsolatos első tapasztalatok megszerzését

- 2008-ban a gyakornokságok tekintetében javasolni fogja tesz Európai Minőségi Charta kezdeményezését

- felkéri a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikban és a többoldalú felügyeleti eljárásokban fordítsanak nagyobb figyelmet az ifjúságra

- felkéri a tagállamokat, hogy többek között a fiatalkori foglalkoztatottság célkitűzéseire összpontosítva hozzanak létre rugalmas biztonsági stratégiákat, különösen a rugalmas biztonságról szóló júniusi közleményben meghatározott megközelítés és a rugalmas biztonság tekintetében az Európai Tanács további munkájának fényében

- felkéri a tagállamokat, hogy a képzéssel és tantervvel szoros összefüggésben támogassák a gyakornokságokat, és ehhez biztosítsanak megfelelő kereteket

- felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a vállalkozói oktatást mint kulcskompetenciát, és javítsák a fiatal vállalkozók körülményeit pl. a vállalkozási és innovációs program támogatásával a vállalatok és a pénzügyi intézmények körében, hogy a fiatal vállalkozók kkv-k létrehozásához könnyebben pénzhez juthassanak

- arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a fiatalok oktatásról munkára való átállásának támogatásához és ezzel összefüggésben a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez használják fel a nemzeti politikákat és az EU alapjait, különösen az Európai Szociális Alapot, az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, a Kohéziós Alapot, a Vidékfejlesztési Alapot, illetve bármely más vonatkozó uniós alapot és programot

4. A FIATALOKBAN REJLő LEHETőSÉGEK TELJES KIHASZNÁLÁSA

A fiatalok oktatásban, foglalkoztatásban és társadalomban való részvételére a szegénység, a társadalmi marginalizálódás, a megkülönböztetés és a rossz egészségi állapot hatással van. Európa érdekei mind gazdasági, mind társadalmi okokból azt diktálják, hogy egyetlen gyermek és fiatal se legyen kirekesztve.

4.1 Társadalmi befogadás

A 18 évesnél fiatalabb gyermekek és fiatalok 19%-át érintő szegénység komoly aggodalmakra ad okot[21]. A gyermekjólétnek jelentős hatása van a későbbi oktatásra és foglalkoztatásra nézve. A gyermekeket és fiatalokat érintő szegénység által jobban sújtott országokban a munkanélküliség aránya általában nagyobb. A nemzedékről nemzedékre terjedő szegénység megszüntetése fontos kihívás, és a politikáknak átfogó módon szem előtt kell tartaniuk mind a gyermekek, mind szüleik igényeit. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kisgyermekek oktatására és a hátrányos helyzetű területeken élő diákok oktatására.

Néhány országban a bevándorló hátterű vagy hátrányos helyzetű kisebbségi (főleg roma) fiatalok társadalmi beilleszkedése eddig még nem járt sikerrel. Ezek a fiatalok, akiknek szülei gyakran kedvezőtlen társadalmi és gazdasági helyzetűek, a hátrányos helyzetű fiatalok jelentős részét teszik ki, nagyobb arányban jellemző rájuk az iskolai lemorzsolódás, és gyakran rosszabb olvasási készséggel rendelkeznek. Néhány országban az etnikai kisebbségekhez tartozó fiatalok körében a gazdasági inaktivitás kockázata egyharmaddal nagyobb, mint az átlagos fiatal népesség körében.

A társadalmi befogadás és az esélyegyenlőség a fogyatékkal élő fiatalok számára is kulcsfontosságú. Az oktatásban és képzésben való részvételük, valamint a polgári, politikai és közösségi életük előtt álló akadályokat el kell hárítani. Minden szerényebb képességekkel rendelkező fiatal számára rendkívül fontosak az aktív munkaerőpiaci politikák és a szakképzésben való részvételük növelésére irányuló intézkedések, hogy növekedjenek esélyeik a társadalomban való teljes beilleszkedésre.

4.2 Nemi egyenlőtlenségek

A fiatal nők körében a férfiakhoz képest nagyobb a munkanélküliség aránya, és gyakrabban fordul elő, hogy rossz minőségű, részmunkaidős vagy határozott időre szóló munkát végeznek. Bár a nők körében az utóbbi évtizedekben oktatási szempontból nagy előrelépés történt, a bennük rejlő lehetőségek a munkaerőpiacon még mindig csak részben mutatkoznak meg, pl. még mindig vannak fizetésbeli különbségek, amelyek az életkorral csak tovább nőnek. A nemi sztereotípiák ebből a szempontból fontos szerepet játszanak, hiszen a nők és férfiak a hagyományos oktatási és képzési irányvonalakat követik, azaz a nők gyakran kevésbé értékes és szerényebben javadalmazott foglalkozásokat űznek. Műszaki területeken sokkal kevesebb nő dolgozik, pedig a munkaerőpiac hiányosságokkal küszködik. Az iskolai lemorzsolódás a fiatal férfiak körében a legjellemzőbb.

4.3 Jobb egészségi állapot

Az emberi tőke kiépítése és a teljes részvétel előfeltétele a jó egészség. Sok később bekövetkezendő betegség kellő időben még megelőzhető. Viszonylag sok és egyre növekvő számú fiatal azonban már most egészségügyi problémákkal küzd: pl. minden ötödik gyermek túlsúlyos vagy el van hízva, valamint a fiatal nők 10%-ának és a fiatal férfiak 25%-ának halálát az alkohol okozza. A fiatalok egészségét a család, az iskola és a társadalmi körülmények nagy mértékben befolyásolják. Az alacsonyabb társadalmi-gazdasági státusz és az alacsonyabb szintű oktatás a mentális és fizikális egészségügyi problémák, a kábítószerezés és a tinédzserkori terhesség nagyobb arányát vonja maga után.

Az EU egészségügyi és megelőzési politikáinak (az alkohol, kábítószer-fogyasztás, dohányzás, fogyasztói egészségvédelem, táplálkozás, elhízás, HIV/AIDS és nemsokára mentális egészség) egyik jelentős célcsoportja az ifjúság. Az egészségügy társadalmi vetületének megvizsgálásához és a fiatalok egészségének javítására irányulóan az igényekhez mért intézkedések meghozatalához az ágazatok között nagyobb együttműködésre van szükség. A Bizottság hangsúlyozta a táplálkozás javításának, valamint a fiatalok körében egészségük javítása céljából a testmozgás fontosságát is[22].

A Bizottság

- felkéri a tagállamokat, hogy fokozzák a gyermekszegénység elleni küzdelmet, különösen az oktatás terén – ideértve az általános iskolai oktatást megelőző oktatást is – a gyermekek és fiatalok esélyegyenlősége és a szülők munkaerőpiaci részvételének elősegítésével

- felkéri a tagállamokat, biztosítsanak megfelelő felszereltséget az ifjúsági szervezetek és munkások számára ahhoz, hogy foglalkozni tudjanak az egészségügyi kérdésekkel

- 2007-ben olyan új egészségügyi stratégiát készít, amely támogatja a fiatalok igényeihez mért intézkedéseket

- a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének elősegítésével és az uniós oktatási és kulturális programok keretében különleges intézkedések meghozatalával fokozottan támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek az oktatásban, a kultúrában és a munkaerőpiacon a nemi sztereotípiák megszüntetésére irányulnak

5. AKTÍV FIATAL POLGÁROK

Az ifjúságról szóló fehér könyv megjelenése óta a Bizottság és a tagállamok olyan politikákon dolgoznak, amelyek elősegítik a fiatalok részvételi készségét és aktív kötelezettségvállalását a társadalomban[23]. A siker érdekében elengedhetetlen, hogy az ifjúsági politikák a fiatalokkal együtt folytatott folyamatos párbeszéddel összhangban alakuljanak ki.

5.1 A fiatalok részvétele

A demokratikus intézményekben és a politikai döntéshozókkal folytatott folyamatos párbeszédben a fiatalok részvétele nélkülözhetetlen demokráciáink megfelelő működéséhez és a fiatalok életét befolyásoló politikák fenntarthatóságához.

A Bizottság a közelmúltban[24] felkérte a tagállamokat, hogy továbbra is törekedjenek a fiatalok részvételének növelésére, és a fiatalok számára összefüggő tájékoztatási stratégiát dolgozzanak ki. A Bizottság egyben nyílt párbeszédet is kezdeményezett a fiatalokkal, a helyitől egészen az európai szintig, amelyet teljes mértékben végre kell hajtani. A 2007 márciusában Rómában tartott „Európa Önökért” (Your Europe) elnevezésű európai ifjúsági csúcstalálkozó, az európai ifjúsági hét és a rendszeres elnökségi ifjúsági rendezvények fontos előrelépést jelentenek a fiatalokkal folytatott strukturált párbeszéd felé.

A kulturális tevékenységekben való szerepvállalás szintén lehetővé teszi, hogy a fiatalok érvényre juttassák kreatív energiájukat, és hozzájárul az aktív polgárság támogatásához. Ezen kívül a kulturális tevékenységek elősegítik a befogadást, és egyének közötti kapcsolatok kialakításával és a nemzeti identitáson való felülemelkedés elősegítésével megkönnyítik a nemzedékek és kultúrák közötti párbeszédet. Ez lesz 2008-ban a kultúrák közötti párbeszéd európai évének lényege, amely különös figyelmet fog fordítani a fiatalokra. Ezek továbbá a Bizottság kultúráról szóló közleményének[25] fő üzenetei is.

5.2 Önkéntes tevékenységek

Az önkéntes tevékenységek értékes, informális tanulási élményt nyújtanak, amelyek lehetővé teszik, hogy a fiatalok készségeket sajátítsanak el, és megkönnyítik az oktatásról a foglalkoztatásra való átállást. Az önkéntes tevékenységeken keresztül a fiatalok olyan értékeket alakítanak ki, mint pl. a kölcsönös megértés, a párbeszéd és a szolidaritás. Hangsúlyozni kell azonban, hogy az önkéntes tevékenységek nem helyettesítik a megfizetett foglalkoztatást.

A fiatal európaiaik kedvező véleménnyel vannak az önkéntes tevékenységeket ösztönző programokról: 74%-uk gondolja úgy, hogy ezek a programok jó lehetőséget nyújtanak ahhoz, hogy szerepet vállaljanak a társadalom életében. Az EU „Cselekvő ifjúság” programja[26] keretet biztosít az Európai Önkéntes Szolgálat számára.

A tagállamok jelentései a nyílt koordinációs módszer (OMC)[27] keretén belül az önkéntes tevékenységekre vonatkozóan elfogadott közös célkitűzések végrehajtásáról azt mutatják, hogy a helyes gyakorlat egymással való megosztása, az egymástól tanulás és az értékelési eszközök hozzáadott értéket jelentenek az önkéntes tevékenységek kialakításában[28].

El kell hárítani az olyan akadályokat, mint pl. a vízumproblémák és a biztosítás hiánya, és támogatni kell a társadalombiztosítási jogosultságok, többek között a munkanélküli segély igénybevételét. Az egyes ágazatokban a különböző hatóságok és a megfelelő jogi keretek között együttműködésre van szükség[29]. Az önkéntes tevékenységek során a fiatalok által szerzett készségek elismerése megkönnyíti az oktatásról foglalkoztatásra való átállást. Helyes gyakorlatok már léteznek, de koherensebb megközelítésre van szükség az uniós szinten elindított, már folyamatban lévő mérlegelés alapján[30].

5.3. Az EU fiataljai: megerősített partnerség

Az intézmények és a politikák a fiatal nemzedék társadalmi szerepvállalásának lehetőségei kibővítésében kulcsszerepet játszanak, de a fiataloknak is felelősségteljesen kell hozzáállniuk az oktatáshoz, az egészségügyhöz, a szakmai életbe történő integrációhoz és a társadalomban való részvételhez.

Ebből a szempontból az ifjúsági szervezetek alapvető forrást jelentenek. Az Európai Ifjúsági Fórum fontos szerepet játszik e szervezetek, különösen a nemzeti és helyi ifjúsági tanácsok, valamint a politikai döntéshozókkal folytatott strukturált párbeszédben kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok bevonásában.

Az Európai Unió fejlődése erős elkötelezettséget igényel. Egy friss Eurobarométer felmérésben a fiatalok már kinyilvánították, hogy támogatni kívánják az EU-t, és erre mindenképpen építeni kell[31].

A Bizottság azt javasolja, hogy az uniós intézmények és az ifjúsági képviselők között már meglévő partnerséget meg kell erősíteni egy olyan nyilatkozattal, amely hangsúlyozza a fiatalokkal folytatott strukturált párbeszéd fontosságát minden szinten az e közlemény által érintett területeken. A napirendet a fiatalokkal együttműködve kell meghatározni. A párbeszédnek kapcsolatot kell kialakítania az érdekeltek és az ifjúsági szervezetek között. Be kell vonnia a szerényebb lehetőségekkel rendelkező fiatalokat is, és a szervezetekben tagsággal nem rendelkezőket is.

A fiatalok érdeklődésére számot tartó más területek, mint pl. a fenntartható fejlődés, az EU jövője vagy a fejlődő országoknak nyújtott támogatás e partnerség keretén belül szintén megvitathatók.

A fiatalok közreműködésével az ifjúságról háromévente jelentést kell készíteni, amely a meglévő információkból von le következtetéseket, és beszámol a közleményben érintett területeken bekövetkezett fejleményekről. A miniszterek örömmel fogadták egy ilyen jelentés gondolatát[32].

A Bizottság

A részvétel tekintetében

- felkéri az ifjúsági nyílt koordinációs módszerben részt vevő tagállamokat, hogy hajtsák végre a fiatalok részvételére vonatkozó közös célkitűzéseket, nyújtsanak kellő tájékoztatást a fiataloknak, és valósítsák meg a strukturált párbeszédet

- felkéri a tagállamokat, hogy jelölje ki a fiatalok szerepét a kultúrák közötti párbeszéd európai évének keretén belül tervezett tevékenységekben

- a tagállamokkal együttműködve és különös tekintettel kompetenciáikra tanulmányozza a fiatalok kultúrához való hozzáférése terén meglévő nemzeti gyakorlatokat azzal a céllal, hogy megkönnyítse ezt a hozzáférést

- a tagállamokkal együttműködve koordinált megközelítéssel felhasználja a megfelelő uniós programokat[33] a fiatalok szerepvállalásának elősegítésére

Az önkéntes tevékenységek tekintetében

- felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki programokat, stratégiákat, tárják fel a jogi keretek javításának lehetőségeit, hárítsák el az akadályokat, és bátorítsák a szerényebb lehetőségekkel rendelkező fiatalokat az önkéntes tevékenységekre

- felkéri a tagállamokat, hogy támogassák és ismerjék el az önkéntes tevékenységeket az Europass alapján

- felkéri a tagállamokat, hogy az önkéntes tevékenységek terén szilárdítsák meg a nyílt koordinációs módszert, szervezzenek egymástól tanulási tevékenységeket, és fejlesszenek ki európai szintű megfigyelési eszközöket

- uniós szinten konzultációt és hatásvizsgálatot kezd az új kezdeményezésről, hogy elősegítse és elismerje a fiatalok önkéntes tevékenységeit

A megerősített partnerség tekintetében

- felkéri az európai intézményeket és a fiatalokat, hogy még az idén közös nyilatkozatban erősítsék meg partnerségüket

- felkéri az Európai Ifjúsági Fórumot, hogy a strukturált párbeszéd keretén belül adjon hangot a szerényebb lehetőségekkel rendelkező és a szervezetekben tagsággal nem rendelkező fiatalok aggodalmainak

- az ifjúságról uniós jelentést dolgoz ki, amelyet a Bizottság háromévente készít el

6. KÖVETKEZTETÉSEK

Ez a közlemény jelentős előrelépést jelent az ifjúsági kérdésekkel foglalkozó politikai folyamatban, amely 2001-ben az ifjúságról szóló fehér könyvvel kezdődött. Az öregedő társadalmakkal a háttérben üzenete az, hogy hatékonyabban, korábban és szerteágazóbban aknázza ki a fiatalokban rejlő lehetőségeket, egész életükre kiterjedően támogatva oktatásukat, foglalkoztatásukat, társadalmi beilleszkedésüket, egészségüket és aktív polgárságukat. A befektetésnek nem csak anyagi természetűnek kell lennie. Az érdekeltek, mint pl. a politikai döntéshozók, a munkaerő-piaci és oktatási intézmények, vállalatok, fiatal munkavállalók, kutatók, családok és a fiatalokért vagy fiatalokkal dolgozó szervezetek személyes közreműködésére van szükség.

A közlemény rámutat a munkanélküliség jelentős csökkentésének és a munkahelyek minősége javításának szükségességére. Minden fiatalnak és egész Európának kellő képességgel és lehetőséggel kell rendelkeznie ahhoz, hogy termékeny munkát végezhessenek a gazdasági és társadalmi jólét érdekében. A fiatalok teljes körű részvételének kulcsa az, hogy olyan jó minőségű munkát végezhessenek, amely egyben minőségi szakirányú képzettséget igényel. A fiatal vezetők, vállalkozók és munkavállalók teljes körű bevonásának elősegítése szintén kulcsfontosságú az innovatív, tudásalapú és globálisan is versenyképes uniós gazdaságok kiépítéséhez.

A társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítése többszintű ifjúsági stratégián keresztül sikeresebben valósítható meg. Mindez az ifjúságra kiható politikai területek között szorosabb ágazati együttműködést tesz szükségessé, valamint ezekben a politikákban az ifjúság nagyobb szerepét igényli. Ennélfogva a tagállamokat felkérik, hogy a meglévő folyamatok – mint pl. a lisszaboni stratégia, az egészségügyi stratégiák és különféle nyílt koordinációs módszerek[34] – közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása érdekében hozzanak meg néhány intézkedést, hogy több és jobb lehetőségeket biztosítsanak a fiataloknak, és olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek kedvezőbbek lesznek a fiatalok szakmai integrációja, társadalmi beilleszkedése és aktív polgári szerepvállalása szempontjából.

A Bizottság olyan új kezdeményezéseket javasol, amelyek kapcsolatot alakítanak ki az oktatás és a foglalkoztatás között, és elősegítik a fiatalok aktív polgárságát. Ide sorolandó a gyakornokságokra vonatkozó Európai Minőségi Charta kezdeményezése, a „Your first job abroad” kezdeményezés, a nemsokára megszülető új egészségügyi stratégia, egy hatásvizsgálat a fiatalok önkéntes tevékenységeiről és egy tanulmány a fiatalok kultúrához való hozzáféréséről. A Bizottság továbbá azt javasolja, hogy egy háromévente elkészített, ifjúságról szóló uniós jelentésben a többszintű koordináció kapjon támogatást.

A fiatalok teljes részvétele a társadalomban azonban csak akkor lehet sikeres, ha a fiatalok kötelezettséget vállalnak aziránt, hogy a cél érdekében partnerként működnek együtt, ezért a Bizottság a fiatalok képzését, valamint az európai intézmények és a fiatal nemzedék közötti meglévő partnerség megerősítését javasolja.

Technikai melléklet: referenciadokumentumok

Technikai melléklet: a referenciadokumentumok jegyzéke (időrendi sorrendben)

1. COM(2001) 681: Fehér könyv: Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot (White Paper on a new impetus for European Youth 2001.11.21.)

2. Oktatás és képzés 2010 C 142/1: Az európai oktatási és képzési rendszerek célkitűzései nyomon követésére vonatkozó részletes munkaprogram (2002.6.14.)

3. C 168/2 (2002) tanácsi állásfoglalás: a Tanács ülésének keretében a Tanács és a tagállamok kormányképviselőinek állásfoglalása az ifjúság területén az európai együttműködés keretéről (2002.6.27.)

4. Tanácsi állásfoglalás iránymutatása: Tanácsi állásfoglalás a politikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítéséről az iránymutatás területén. (2004 május) http://ec.europa.eu/education/policies/2010/doc/resolution2004_en.pdf

5. Foglalkoztatás Európában (EiE) 2004: Foglalkoztatás Európában 2004

6. 13996/04 tanácsi állásfoglalás (2004): Tanácsi állásfoglalás az önkéntes tevékenységek célkitűzéseiről, 13996/04 (2004.11.15.)

7. 2241/2004/EK HATÁROZAT: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2241/2004/EK határozata a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass)

8. Európai ifjúsági paktum: az Európai Tanács elnökségi következtetéseinek 1. melléklete, 2005. március 22–23.

9. COM(2005) 206: Bizottsági közlemény az ifjúságot érintő európai szakpolitikákról – Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések: Az Európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése (2005.5.30.)

10. COM(2006) 33: Bizottsági közlemény a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: A vállalkozói készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás révén (2006.2.13.)

11. COM(2006) 208: Bizottsági közlemény az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósításáról: oktatás, kutatás és innováció (2006.5.10.)

12. COM(2006) 417: Bizottsági közlemény a fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos európai politikáról: Mi történt a „Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot” című fehér könyv óta? A fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok megvalósítása a fiatalok aktív európai polgári szerepvállalásának ösztönzése érdekében (2006.7.20.)

13. COM(2006) 481: Bizottsági közlemény a hatékonyságról és igazságosságról az európai oktatási és képzési rendszerekben (2006.9.8.)

14. COM(2006) 571: A Bizottság közlemenye – Európa demográfiai jövője – Kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból! (2006.10.12.)

15. Foglalkoztatás Európában (EiE) 2006: Foglalkoztatás Európában 2006

16. Az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont áttekintése: 2005 ősz (a fiatalok foglalkoztatottsága) Luxembourg: az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2006 ISSN 1725-5376

17. Ajánlás (2006/962/EK): Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (2006.12.18.)

18. COM(2006) 857: Bizottsági közlemény: „Foglalkoztatás a vidéki térségekben: a munkahelyhiány enyhítése” (2006.12.21.)

19. SEC (2006) 1772: Bizottsági munkadokumentum: Jelentés a vidéki térségek foglalkoztatási helyzetéről (2006.12.21.)

20. SEC (2007) 329: Bizottsági munkadokumentum – Közös jelentés a szociális védelemről és a társadalmi integrációról – kísérő dokumentum (2007.3.6.)

21. BEPA, 2007. április: Európai Politikai Tanácsadók Hivatala „Befektetés az ifjúságba: képzési stratégia” (Investing in youth: an empowerment strategy)http://ec.europa.eu/dgs/policy_advisers/publications/index_en.htm

22. COM(2007) 244: Bizottsági közlemény a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdításáról (2007.5.10.)

23. 8771. tanácsi következtetések (2007): az ifjúságpolitika területén folytatott európai együttműködés jövőbeli kilátásairól (2007.5.25.)

24. COM(2007) 279: Fehér könyv a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról (2007.5.30.)

25. COM(2007) 359: Bizottsági közlemény „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé: több és jobb munkahely a rugalmasságon és biztonságon keresztül” (2007.6.27.)

26. Youth EB 2007: „A számadatok mögött – az ifjúságra irányuló 2007. évi Eurobarométer felmérés fő eredményei” (2007. február) http://ec.europa.eu/youth/index_en.html

27. Flash Eurobarométer 192, az EU (25 tagállam), Egyesült Államok, Izland és Norvégia vállalkozói felmérése: elemző jelentés, 2007. április

28. 2007. évi jelentés az elért eredményekről Hol tart a lisszaboni célkitűzések megvalósítása az oktatás és képzés területén: DG EAC 2007 Eredmények mutatók és referenciaértékek tükrében (hamarosan)

29. COM(2007) 242: Bizottsági közlemény az európai kulturális programról a globalizálódó világban (2007.5.10.)

30. COM(2007) 391: Fehér könyv a sportról: az EU és a sport: elvárások összeegyeztetése és mellékelt cselekvési terv (2007.7.11.)

31. „A vállalkozói ismeretek európai oktatására irányuló oslói menetrend ” (Oslo Agenda for Entrepreneurship Education in Europe). http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/doc/oslo_agenda_final.pdf

32. Pályaválasztási kézikönyv: Pályaválasztás – Kézikönyv politikai döntéshozóknak Bizottsági munkadokumentum és közös kiadvány az OECD-vel. http://www.oecd.org/dataoecd/53/53/34060761.pdf

33. „Munkaerőfelmérés – felhasználói útmutató” Eurostat 2007

34. Európai szövetség a családokért: a 2007. évi tavaszi Európai Tanácson a tagállamok kezdeményezésével. További részletek: http://ec.europa.eu/employment_social/families/european-alliance-for-families_en.html

35. Európai Ifjúsági Portál: általános információforrás a fiatalok számára. http://europa.eu/youth

36. Cselekvő ifjúság program 2007–2013: az új uniós program az ifjúság területén. http://ec.europa.eu/youth

[1] BEPA, 2007. április:

[2] A 2007. tavaszi Európai Tanácson elindított Európai szövetség a családokért

[3] COM (2006) 571, COM (2007) 244

[4] COM (2005) 206

[5] COM (2001) 681, C 168/2 (2002) tanácsi állásfoglalás

[6] 2007. évi jelentés az elért eredményekről

[7] Az általános iskolai oktatás előtti oktatás.

[8] COM (2006) 481

[9] Ajánlás (2006/962/EK): anyanyelven folytatott kommunikáció, idegen nyelveken folytatott kommunikáció, matematikai kompetencia és alapvető kompetenciák a természet- és műszaki tudományok terén, digitális kompetencia, a tanulás megtanulása, szociális és állampolgári kompetencia, kezdeményezési és vállalkozói készség, valamint kulturális tudatosság és kifejezőkészség.

[10] C 142/1 (2002)

[11] 2241/2004/EK HATÁROZAT: az Europass a képzettségek és kompetenciák átláthatóságára vonatkozóan közösségi keretet biztosít, és kibővíti a fiatalok lehetőségeit, hogy képességeik láthatóbbá váljanak.

[12] Lásd a közleménnyel együtt bemutatott SEC (2007) 1093 dokumentumban található részletes elemzést és a foglalkoztatási megfigyelőközpont 2005. évi áttekintését.

[13] Az EU-27 fiatalkori munkanélküliségi aránya 2006-ban. További részletekért lásd a SEC (2007) 1093 dokumentum számadatait.

[14] Tanácsi állásfoglalás iránymutatása, 2004. május; Pályaválasztási kézikönyv

[15] Foglalkoztatás Európában 2004, 178. o.

[16] Foglalkoztatás Európában 2006, 139. o.

[17] COM (2007) 359

[18] 2006. évi munkaerő-felmérés

[19] Flash Eurobarométer 192. vizsgálata, 2007. április

[20] COM (2006) 33 végleges. Lásd még az Oslói menetrendet.

[21] SEC (2007) 329

[22] COM(2007) 391 és COM(2007) 279

[23] C 168/2 (2002) tanácsi állásfoglalás

[24] COM (2006) 417

[25] COM (2007) 242

[26] 1996 és 2006 között 30 000 európai fiatal vett részt ebben a programban.

[27] 13996/04 tanácsi állásfoglalás (2004)

[28] Lásd az e közleménnyel együtt bemutatott SEC (2207) 1084 dokumentumban található részletes elemzést.

[29] Az akadályokról további alátámasztott információkért lásd a fiatalok önkéntes tevékenységeiről szóló személyzeti munkadokumentum 3. szakaszát.

[30] 2241/2004/EK HATÁROZAT

[31] Youth EB 2007

[32] 8771. tanácsi következtetések (2007.5.25.)

[33] Például a Cselekvő ifjúság, az egész életen át tartó tanulás, a Versenyképességi és innovációs keretprogram és ennek konkrétabb vállalkozói és innovációs programja és az egészségügy területén javasolt közösségi cselekvési program 2007–2013

[34] Az oktatás, integráció és ifjúság terén.