[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.1.23.

COM(2009) 14 végleges

2009/0001 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

(...)

a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról

{SEC(2009) 54}

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A pénzügyi szolgáltatási szektorban és a pénzügyi beszámolás és a kötelező könyvvizsgálat területén megvalósítandó közösségi szakpolitikák eredményessége céljából elvárható, hogy a a Közösség pénzügyileg támogassa bizonyos, e területeken működő – akár európai, akár nemzetközi – testületek tevékenységeit. A határozat célja ennek megfelelően egy új közösségi program létrehozása, amelynek révén a Közösség költségvetéséből közvetlen hozzájárulás nyújtható e testületek finanszírozásához. E hozzájárulással a testületek stabil, többrétű, megbízható és elegendő mértékű forráshoz jutnak, így feladataikat függetlenül és hatékonyan lesznek képesek ellátni.

A Bizottság felismerte, hogy a felügyeleti bizottságok, az IASCF, az EFRAG és a PIOB kulcsfontosságú szerepet töltenek be a belső piac megvalósításában és működésében, és azt is megállapította, hogy e testületek finanszírozási hiányosságai miatt veszélybe kerülhet egyes kulcsfontosságú közösségi szakpolitikák megfelelő megvalósítása. Ilyen helyzet adódhat például, i. ha a pénzügyi eszközök nem elegendőek bizonyos projektek kivitelezésére (felügyeleti bizottságok, EFRAG) vagy ii. az érdekelt felektől származó önkéntes, nem többrétű finanszírozással szembeni kitettség miatt (IASCF, EFRAG, PIOB). Az utóbbi esetben a jelenlegi finanszírozási megállapodások állandó aggályok forrásai e testületek függetlenségét illetően. A Bizottság egy átfogó előzetes értékelés keretében öt elképzelhető szakpolitikai lehetőséget értékelt: 1. a be nem avatkozás; 2. a hozzájárulások növelése a létező finanszírozási modellben; 3. nemzeti finanszírozási rendszerek létrehozása; 4. társfinanszírozás a közösségi költségvetésből; és 5. külön európai uniós ügynökségek létrehozása (a felügyeleti bizottságokkal és az EFRAG-gal kapcsolatban). A Bizottság értékelése tudományos elemzésen, az érintett testületek által adott tájékoztatáson és statisztikákon, valamint más európai intézményektől kapott javaslatokon és értékeléseken alapult. A Bizottság ezenkívül átvizsgálta a jelenleg hatályban lévő azon idevágó jogszabályi rendelkezéseket is, amelyek kötelezettségeket rónak vagy feladatokat ruháznak át a testületekre. Az értékelés alapján megállapították, hogy a legelőremutatóbb út a felügyeleti bizottságok, az IASCF, az EFRAG és a PIOB társfinanszírozása lenne, tevékenységi támogatások (felügyeleti bizottságok) vagy működési támogatás révén (IASCF, EFRAG, PIOB). E megközelítés biztosítaná, hogy 1. a felügyeleti bizottságok és az EFRAG elegendő mértékű pénzügyi eszközzel rendelkezzen bizonyos stratégiai projektek kivitelezésére, amelyek jelentősen meghaladják a jelenlegi finanszírozási megállapodások keretét; és hogy 2. az IASCF, az EFRAG és a PIOB ne csak az érdekelt felektől származó önkéntes, nem többrétű finanszírozásra hagyatkozzon, és így elkerüljék a standardalkotási tevékenységük függetlenségével kapcsolatban felmerülő aggályokat.

A jelenlegi pénzügyi válsággal összefüggésben a javasolt közösségi program céljai még fontosabbá válnak. Az EU tagállamainak megítélése szerint magas prioritást kell biztosítani a felügyeleti konvergenciának és a pénzügyi szolgáltatások terén végzett, illetve a pénzügyi beszámolással és a könyvvizsgálattal kapcsolatos együttműködésnek[1]. A Bizottság „ A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret ” című 2008. október 29-i közleménye kimondja, hogy az EU-nak újra kell definiálnia az uniós pénzügyi szektor szabályozási és felügyeleti modelljét, különösen a határokon átnyúlóan tevékenykedő nagy pénzügyi intézmények tekintetében[2]. Ezzel összefüggésben több európai uniós szintű kezdeményezés indult be, amelyek célja, hogy lényegi javulást hozzanak a meglévő felügyeleti struktúrák tekintetében (ilyen például a felügyeleti bizottságokat létrehozó bizottsági határozatok készülő módosítása[3] vagy a felügyeleti kollégiumok intézményének bevezetése a tőkekövetelmény-irányelv módosítására irányuló javaslatban[4]). Ezeket a kezdeményezéseket azzal a munkával párhuzamosan – de nem zavaró módon – végzik, amelyet a Bizottság által 2008. október 21-én létrehozott és Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű csoport folytat az európai felügyeleti rendszer jövőjének feltérképezése céljából[5]. A Bizottság 2008. október 29-i közleménye szerint a pénzügyi válsággal az is nyilvánvalóvá vált, hogy a cselekvéseket európai és nemzetközi szinten is össze kell hangolni[6]. E tekintetben alapvető fontosságúak a 2008. november 15-i washingtoni G20-as csúcstalálkozó következtetései[7], amelyek a nemzetközi pénzügyi rendszer irányításának javítása céljából különös hangsúlyt fektetnek a pénzügyi felügyeletek közötti és a nemzetközi standardokkal kapcsolatos nemzetközi koordináció erősítésére. A jelenlegi politikai légkörben európai uniós és nemzetközi szinten is változásokat lehet elérni. A javasolt közösségi program támogathatná ezt a célt és növelhetné a G20-ak nyilatkozatában meghatározott cselekvési terv végrehajtásához nyújtott EU-s hozzájárulást.

1.1. Felügyeleti bizottságok

A felügyeleti bizottságokat 2001 és 2004 között a Bizottság hozta létre független tanácsadó testületekként[8], tagjaik az értékpapírpiac, a bankszektor és a biztosítási ágazat egyes tagállamokbeli nemzeti felügyeleti hatóságai. Megbízatásuk háromrétű. Elsősorban független véleményező, nézetütköztető és tanácsadó testületként segítik a Bizottság tevékenységét az említett területeken. Másodsorban elősegítik a közösségi jogszabályok következetes és kellő időben történő végrehajtását a tagállamokban. Harmadsorban hozzájárulnak a felügyeleti gyakorlatok Közösségen belüli konvergenciájához, az említett területeken pedig együttműködésre ösztönöznek, például az információcsere révén. A felügyeleti bizottságok megbízatásuk második és harmadik vetületének végrehajtásakor függetlenül járnak el, mivel a pénzügyi intézmények felügyelete önmagában véve nem tartozik európai uniós hatáskörbe. A bizottságok működését nemrégiben az európai intézmények és különböző tanácsadó csoportok is értékelték[9], amelynek eredményeként és a 2007 óta kibontakozott pénzügyi piaci válság okán[10] nyilvánvalóvá vált, hogy e területeken sürgős beavatkozásra van szükség.

A következők figyelembevételével indokolt, hogy a Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújtson a felügyeleti bizottságok egyes tevékenységeihez: a bizottságok i. kulcsfontosságú feladatokat töltenek be az európai felügyeleti rendszerben, ii. olyan projekteket valósítanak meg, amelyek fontos szerephez juthatnak az európai uniós jogszabályok végrehajtásában, és iii. az összes pénzügyi szolgáltatási szektort képviselő nemzeti felügyeleti hatóságok hálózataként hozzájárulnak az európai pénzügyi felügyeleti kultúra felépítéséhez.

A három felügyeleti bizottság európai szinten nem rendelkezik jogi személyiséggel. A bizottságok szerződéskötési képességének biztosítása, valamint működésük és igazgatásuk megkönnyítése érdekében azonban az egyes felügyeleti bizottságok tagjai jogi személyiséggel rendelkező támogató szervezeteket hoztak létre azon tagállamokban, ahol a bizottságok találhatók, azaz Franciaországban, az Egyesült Királyságban és Németországban[11]. A Közösség e támogató szervezeteknek tevékenységi támogatás formájában nyújt majd pénzügyi hozzájárulást. A támogató szervezetek e tevékenységi támogatásokat kizárólag meghatározott – főként a nemzeti felügyeleti hatóságok személyzetének képzésével és információs technológiai projektekkel kapcsolatos – projektek finanszírozására használhatják. A tevékenységi támogatások nem lehetnek ellentétesek a bizottságok megbízatásával. A támogatási megállapodásokban emellett rögzítik, hogy a felügyeleti bizottságok közösség általi finanszírozásának eredményeként felmerülő kötelezettségek a kedvezményezetteket, azaz a jogi támogató szervezeteket terhelik. A bizottságok jogi támogató szervezetei alapító okiratukban kötelesek egyértelműen feltüntetni, hogy feladataik igazgatási támogatási funkciókra korlátozódnak, ideértve a nemzeti felügyeleti hatóságok személyzetének képzését és információs technológiai projektek irányítását.

1.2. Pénzügyi beszámoló

A Közösség belső piacának hatékony működését magas színvonalú nemzetközi számviteli standardok egységes rendszere támogatja annak biztosításával, hogy a befektetők, hitelezők és más érdekeltek kellő időben, megbízható és lényegi információhoz jussanak a társaságok pénzügyi helyzetéről.

A pénzügyi intézmények felügyeletéhez hasonlóan, a 2007 óta kibontakozott pénzügyi piaci válság a számviteli standardok kérdését is az EU politikai napirendjének középpontjába helyezte[12]. A határokon átnyúló tőkemozgások és műveletek nemzetközileg egységes módon történő felügyelete érdekében átláthatóságra és globális együttműködésre van szükség. Ugyanakkor a társaságok számára az egész világon egyenlő feltételeket kell biztosítani a pénzügyi beszámolási kötelezettségek előírásakor.

Az 1606/2002/EK rendelet (az IAS-rendelet) kötelezően előírja a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) alkalmazását azon társaságok számára, amelyek értékpapírjait az EU valamely szabályozott piacán jegyzik.

Az IFRS-t a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) adja ki, a kapcsolódó értelmezéseket pedig a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság (IFRIC), azaz a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány (IASCF)[13] két testülete.

Az IFRS beépítése a közösségi jogba azt jelenti, hogy ezek a standardok jelentős szerephez jutnak az egységes piac és az európai uniós gazdaság működésében. A Közösségnek ezért közvetlen érdeke fűződik annak biztosításához, hogy a standardok kidolgozására és jóváhagyására irányuló folyamat eredményeként a közérdekkel (például a pénzügyi stabilitás érdekével), a Közösség jogi keretével és az európai üzleti valósággal összhangban álló standardok jöjjenek létre.

Különösen fontos, hogy az IASB által végzett standardalkotási folyamat a végeredményben érdekelt felek indokolatlan befolyása nélkül, függetlenül menjen végbe. E tekintetben a legfontosabb feladat, hogy a standardalkotó elkerülje az érdekelt felektől (például könyvvizsgálóktól vagy jegyzett társaságoktól) származó önkéntes finanszírozással szembeni kitettséget. Az ilyen kitettségek megszüntetése céljából elengedhetetlen, hogy az IASCF tekintetében megfelelő finanszírozási megállapodásokat hozzanak létre. Ezzel garantálni lehetne a standardalkotó tevékenység függetlenségét és el lehetne oszlatni az esetleges összeférhetetlenségi aggályokat. Mivel az IFRS rendeltetése szerint a közösségi jog részévé válik, az IASCF költségvetéséhez nyújtott – a Közösség világgazdasági és tőkepiaci súlyával arányos – közösségi hozzájárulásra szükség van a fenti célok eléréséhez. Az IASCF finanszírozási megállapodásaival kapcsolatos állandó aggályok újra és újra felmerültek, nevezetesen az Ecofin-Tanács 2006 júliusában[14] és 2007 júliusában[15] elfogadott következtetéseiben, valamint az Európai Parlament előtt[16].

Az IASCF finanszírozási rendszerének reformja szükséges, de nem elégséges feltétel az IASCF függetlenségének fokozásához, így előbbit az IASCF javasolt irányítási reformjával összefüggésben kell értékelni. Az IASCF folyamatban lévő ötéves alapszabály-felülvizsgálatának keretében a Bizottság több olyan irányítási reform bevezetésére törekszik, amelyek célja az IASCF elszámoltathatóságának, függetlenségének, valamint az IASB szabályszerű eljárásának (due process) tökéletesítése. A reformokat a közösségi társfinanszírozás kezdetére célszerű végrehajtani.

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoportot (EFRAG) 2001-ben alapították a kibocsátókat, befektetőket, és a pénzügyi beszámolási folyamatban érintett számviteli szakmát képviselő európai szervezetek[17]. Az IAS-rendelettel összhangban az EFRAG az Európai Bizottság számára a jóváhagyás előtt véleményezi, hogy az IASB által kibocsátott számviteli standardok vagy az IFRIC által kibocsátott értelmezések megfelelnek-e a közösségi jognak, különösen az IAS-rendeletben meghatározott, a standardok közérthetőségére, fontosságára, megbízhatóságára és összehasonlíthatóságára vonatkozó követelményeknek, a közérdekűségnek, valamint a 78/660/EGK és a 83/449/EGK tanácsi irányelvben előírt megbízhatóság és valódiság elvének. Az EFRAG szerepét a Bizottság szolgálataival 2006 márciusában kötött munkamegállapodás rögzíti.

Az EFRAG emellett egyre inkább olyan platformként szolgál az európai (mind a magán- mind a közszférába tartozó) érdekeltek számára, amelynek révén a tervezett számviteli standardokkal kapcsolatban felfelé irányuló szakmai észrevételeket tehetnek az IASB-nak.

Mindazonáltal az EFRAG tevékenységének ezen részét folyamatos erőforráshiány hátráltatja, ami azzal jár, hogy az EU üzleti és gazdasági érdekeit nem képviselik megfelelően az IASB-vel/IFRIC-kel folytatott nemzetközi szintű tárgyalások során. Az EFRAG emellett az érdekelt felektől (például könyvvizsgálóktól) származó önkéntes, nem többrétű finanszírozással szembeni jelenlegi kitettségtől is szenved, ami aggályokat ébreszt a standard-felülvizsgálati tevékenység függetlenségét és az esetleges összeférhetetlenségeket illetően. 2008. július 8-án elfogadott következtetéseiben az Ecofin-Tanács üdvözölte az EFRAG szerepének fokozására irányuló erőfeszítéseket, amelyek annak biztosítása érdekében születtek, hogy az európai aggályokat kellően figyelembe vegyék a nemzetközi standardalkotási folyamatban[18]. Az Európai Parlament 2008 áprilisában elfogadott saját kezdeményezésű jelentése hasonló álláspontra helyezkedik. 2008. szeptember 10-i véleményében az Európai Parlament gazdasági és monetáris bizottsága megerősítette, hogy „elegendő finanszírozást kell biztosítani […] a nemzetközi számviteli szabványok kidolgozására, különösen a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány, beleértve a Nemzetközi Számviteli Standard Testületet, és annak európai ága, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport számára” [19]. Az EFRAG által 2008 júliusában indított „EFRAG tökéletesítési” projekt keretében több érdekelt magánfél is ilyen irányú aggályainak adott hangot[20].

Az EFRAG tekintetében jelenleg az elszámoltathatóság fokozását, az átláthatóság növelését és a szervezet közfelügyeletét célzó irányítási reformokat hajtanak végre. Ezeknek a reformoknak 2009 első felében célszerű lenne hatályba lépniük és biztosítaniuk, hogy az EFRAG irányítási struktúrája megfeleljen az elvárásoknak és közérdekű feladatkörének.

Az EFRAG-nak a közösségi jogszabályok és szakpolitikák támogatásában, valamint a nemzetközi szintű standardalkotási folyamat európai érdekeknek való megfeleltetésében betöltött kulcsszerepét figyelembe véve szükséges, hogy a Közösség a hiteles és független tanácsadás biztosítása, valamint az IASB standardalkotási folyamatának eredményes és kellő időben történő támogatása érdekében hozzájáruljon az EFRAG finanszírozásához.

1.3. Könyvvizsgálat

A közösségi jogszabályok megkövetelik, hogy a társaságok pénzügyi kimutatásait bejegyzett könyvvizsgálók ellenőrizzék, akiknek a pénzügyi kimutatás alapján független véleményt kell kiadniuk a társaság pénzügyi helyzetéről.

A nemzetközi szinten kialakított magas színvonalú standardokon alapuló kötelező könyvvizsgálatra irányuló egységes megközelítés mind a Közösségen belül, mind világszerte növeli a könyvvizsgálatok általános minőségét, erősíti a könyvvizsgálatba vetett bizalmat és így biztosítja a közösségi tőkepiac és a belső piac hatékony működését.

A 2006/43/EK irányelvvel összhangban nemzetközi könyvvizsgálati standardokat (ISA-kat) lehet elfogadni az Európai Unión belüli alkalmazás céljából, amennyiben teljesülnek bizonyos feltételek, különösen az, hogy a standardokat szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett dolgozzák ki. A nemzetközi könyvvizsgálati standardokat a Nemzetközi Könyvvizsgálati és Bizonyossági Standard Testület (International Auditing and Assurance Standards Board, IAASB) dolgozza ki és hagyja jóvá, amelyet a Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség (IFAC) hozott létre.

A Közérdekű Felügyeleti Bizottságot (Public Interest Oversight Board, PIOB) 2005. február 28-án hozta létre a Megfigyelőcsoport, az IFAC szervezeti reformjának felügyeletéért felelős nemzetközi szervezet[21]. A PIOB feladata, hogy felügyelje az ISA-k elfogadásához vezető folyamatot és a Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség egyéb közérdekű tevékenységeit. A PIOB az a kulcsfontosságú testület, amely biztosítja, hogy az ISA-kat a 2006/43/EK irányelv 26. cikkében előírt szabályszerű eljárásra, közfelügyeletre és átláthatóságra vonatkozó követelményeknek megfelelően dolgozzák ki és fogadják el. A PIOB tíz tagja közül kettőt a Bizottság jelölt ki 2008 márciusában három évi megbízatással, ami jelzi, hogy az EU érdekelt a PIOB megfelelő működésében.

Az ISA-knak a közösségi jogba való átvételét megengedő, a 2006/43/EK irányelvben megfogalmazott lehetőség azt jelenti, hogy a Közösségnek közvetlen érdeke fűződik annak biztosításához, hogy a standardok kidolgozására irányuló folyamat eredményeként a közérdekkel (például a pénzügyi stabilitás érdekével), a Közösség jogi keretével és az európai üzleti valósággal összhangban álló standardok jöjjenek létre.

Különösen fontos, hogy a felügyeleti folyamat indokolatlan befolyás nélkül, függetlenül menjen végbe. E tekintetben a legfontosabb feladat, hogy a PIOB elkerülje a könyvvizsgálati standardokban közvetlenül érdekelt felektől származó, nem többrétű önkéntes finanszírozással szembeni kitettséget. Ezt az aggályt többek között a PIOB-ot szponzoráló közintézmények is felvetették.

Az ilyen kitettségek megszüntetése céljából elengedhetetlen, hogy a PIOB tekintetében megfelelő finanszírozási megállapodásokat hozzanak létre. Ezzel garantálni lehetne a felügyeleti tevékenység függetlenségét és el lehetne oszlatni az esetleges összeférhetetlenségi aggályokat. E cél elérése érdekében ezért szükséges, hogy a Közösség megfelelően hozzájáruljon a PIOB finanszírozásához.

1.4. Egyéb lehetséges kedvezményezettek

A 2007 óta kibontakozott pénzügyi piaci válság a pénzügyi intézmények és piacok felügyeletében, valamint a pénzügyi beszámolás és a kötelező könyvvizsgálat terén is következményekkel járhat. Az egyik következmény olyan új közösségi vagy nemzetközi testületek létrehozása lehet e területeken, amelyek megbízatása hasonló közösségi célkitűzéseket tartalmazhat, mint a javasolt közösségi program említett kedvezményezettjeié. Emellett az is előfordulhat, hogy a határozat elfogadása és a javasolt közösségi program vége közötti időszakban a kedvezményezettek egyikének helyébe jogutód, azaz egy új testület lép. Ezért rendkívül fontos, hogy a határozatban legyen egy olyan rendelkezés, amely az intézményi keret változásának lekövetése érdekében – mindazonáltal a program általános céljainak tiszteletben tartásával – lehetővé teszi a program rugalmas kiigazítását. A határozat ezért úgy rendelkezik, hogy a Bizottság a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban elfogadott egyedi határozattal új kedvezményezettet vehet fel a mellékletbe vagy egy régit újra cserélhet. Új kedvezményezettek felvételére vagy régiek helyettesítésére a finanszírozási időszakban csak a következő két helyzetben nyílik lehetőség:

1. A program kedvezményezettje helyébe közvetlen jogutód lép. A Bizottság eldönti, hogy a jogutód teljesíti-e a jogosultsági feltételeket, és így jogosult-e az előd közösségi programból származó finanszírozásának átvételére. A mellékletet megfelelően módosítani kell. Ez a kiválasztás az 1999/468/EK határozat[22] 5. cikkében megállapított szabályozási bizottsági eljárással fogadható el.

2. A 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott pénzügyi keret kihasználatlan marad. A Bizottság további kedvezményezettek tevékenységi támogatására tehet javaslatot, feltéve hogy ezek teljesítik a határozatban foglalt jogosultsági feltételeket. A Bizottság eldönti, hogy a javasolt kedvezményezett és vonatkozó tevékenységei teljesítik-e a határozatban foglalt feltételeket. A mellékletet megfelelően módosítani kell. Ez a módosítás az 1999/468/EK határozat[23] 5. cikkében megállapított szabályozási bizottsági eljárással fogadható el.

Az új kedvezményezettnek legalább a következő feltételek egyikét teljesítenie kell:

- jogi formával és az 1.1. szakaszban említett felügyeleti bizottságokhoz hasonló megbízatással kell rendelkeznie (azaz közösségi jog alapján hozták létre, és olyan tevékenységeket folytat, amelyek támogatják a pénzügyi szolgáltatási terület felügyeleti konvergenciájára és együttműködésére irányuló közösségi szakpolitikák végrehajtását);

- az 1.2. és az 1.3. szakaszban említett, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat terén működő testületekéhez hasonló megbízatással kell rendelkeznie (azaz közvetlenül részt vesz azokban a folyamatokban, amelyek a standardok kidolgozásával, alkalmazásával, felügyeletével vagy a standardalkotó folyamat ellenőrzésével kapcsolatosak, a pénzügyi beszámolással és a könyvvizsgálattal kapcsolatos közösségi szakpolitikák végrehajtásának támogatása céljából).

2. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

2.1. Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés, különösen annak 95. cikke.

2.2. A szubszidiaritás elve

A közösségi program lehetővé teszi bizonyos olyan testületek tevékenységeinek társfinanszírozását, amelyek általános európai érdeket szolgáló célt képviselnek a pénzügyi szolgáltatások területének közösségi szintű kérdéseiben, mivel standardokat dolgoznak ki, standardokat hagynak jóvá vagy standardalkotó folyamatokat felügyelnek a pénzügyi beszámolás és könyvvizsgálat területén. A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel az EK-Szerződés 5. cikkével összhangban a javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják elegendő mértékben teljesíteni, és ezért az intézkedés hordereje és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók.

2.3. Az arányosság elve

A javaslat megfelel az EK-Szerződés 5. cikkében megfogalmazott arányosság elvének. Az előzetes értékelés alapján a határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat a pénzügyi szolgáltatások területén működő legfontosabb testületek jól meghatározott, kis létszámú körének szán közösségi finanszírozást. A jelenlegi intézményi keretek között az új finanszírozási megállapodások biztosítani fogják, hogy az adott testületek stabil, többrétű, megbízható és elegendő mértékű forráshoz jussanak a Közösséggel kapcsolatos vagy közösségi szintű közérdekű feladataik független és hatékony módon való ellátásához.. A pénzügyi támogatást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben[24], valamint az 1605/2002/EK, Euratom rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben[25] megállapított feltételekkel összhangban nyújtják majd.

3. KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK

A közösségi költségvetést terhelő teljes összeg a 2010 és 2013 közötti időszakra 36,2 millió EUR. A program időtartama négy év, amelyet a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret időtartamához igazítottak.

2009/0001 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

(...)

a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[26],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[27],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[28],

mivel:

(1) A pénzügyi szolgáltatási szektor kulcsfontosságú eleme a belső piacnak, jelentősége az európai gazdaság megfelelő működése és a globális versenyképesség szempontjából is alapvető. Egy egészséges és dinamikus pénzügyi szektorhoz olyan szilárd szabályozási és felügyeleti alap szükséges, amely képes megbirkózni a Közösségen belüli pénzügyi piacok fokozódó integrálódásával.

(2) A globális gazdaságban a standardok joghatóságok közötti közelítése vagy nemzetközi standardok létrehozása is szükséges. Ezzel összefüggésben fontos, hogy a Közösség részt vállaljon a pénzügyi piacok nemzetközi standardalkotási folyamatában. A Közösség érdekeinek tiszteletben tartása, illetve a globális standardok magas színvonalának és a közösségi jogszabályokkal való összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a Közösség érdekei megfelelően képviseltetve legyenek a nemzetközi standardalkotási folyamatban.

(3) A pénzügyi válság a közösségi politika napirendjén előkelő helyre mozdította a pénzügyi intézmények – különösen határokon átnyúló viszonyokra vonatkozó – felügyeletével és a pénzügyi beszámolással kapcsolatos kérdéseket. A helyzet rendezéséhez szükség lehet olyan új javaslatokra, amelyek a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó azon intézkedésekre irányulnak, amelyek tárgya a belső piac létrehozása, illetve működése.

(4) Indokolt ezért egy olyan közösségi program létrehozásáról rendelkezni, amely lehetőséget teremt az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG), a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány (IASCF) és a Közérdekű Felügyeleti Bizottság (PIOB) tevékenységeinek társfinanszírozására, amelyek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2002. december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet[29] 162. cikke értelmében általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szervek, mivel standardokat dolgoznak ki, standardokat hagynak jóvá vagy standardalkotó folyamatokat felügyelnek a pénzügyi beszámolás és könyvvizsgálat területén.

(5) Indokolt továbbá, hogy három olyan jogi támogató szervezet is tevékenységi támogatásban részesüljön, amelynek célja, hogy igazgatási támogatást nyújtson a 2001/527/EK bizottsági határozattal[30] létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának, a 2004/5/EK bizottsági határozattal[31] létrehozott európai bankfelügyelők bizottságának és a 2004/6/EK bizottsági határozattal[32] létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának, többek között a nemzeti felügyeleti hatóságok személyzetének képzésével és információs technológiai projektek irányításával kapcsolatos projektek elvégzésére.

(6) A felügyelet, számvitel és könyvvizsgálat területén működő testületek nagyban függenek a finanszírozástól, és annak ellenére, hogy a Közösségben jelentős szerepet töltenek be, a közösségi program javasolt kedvezményezettjei semmilyen pénzügyi támogatásban nem részesülnek a közösségi költségvetésből, ami hátrányosan érintheti feladatteljesítési kapacitásukat, amely pedig döntő fontosságú a belső piac működése szempontjából.

(7) A közösségi társfinanszírozás biztosítja, hogy ezek a testületek tiszta, stabil, többrétű, megbízható és elegendő mértékű forráshoz jussanak, és így közérdekű feladataikat függetlenül és hatékonyan legyenek képesek ellátni.

(8) Az IASCF és az EFRAG tekintetében a finanszírozási szerkezet módosítása mellett jelenleg irányítási reformokat is végrehajtanak annak érdekében, hogy szervezeti felépítésük és folyamataik révén közérdekű feladataikat függetlenül és hatékonyan legyenek képesek ellátni. A reformokat a közösségi társfinanszírozás kezdetére célszerű befejezni.

(9) A pénzügyi piacok válsága olyan új közösségi vagy nemzetközi testületek létrehozását eredményezheti, amelyek megbízatása hasonló közösségi célkitűzéseket tartalmazhat, mint a javasolt közösségi program kedvezményezettjeié.

(10) Célszerű lehetővé tenni, hogy a programba új testületek is bekerüljenek, feltéve hogy teljesítik a határozat szigorú jogosultsági feltételeit.

(11) Az új kedvezményezettek kiválasztása a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[33] 2. cikke szerinti általános hatályú intézkedés, ezért a kiválasztást az említett határozat 5. cikkében előírt szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(12) Alkalmazni kell a Közösség pénzügyi érdekeit védő, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet[34] (költségvetési rendelet) és a 2342/2002/EK, Euratom rendeletet[35]; az alkalmazás során a költségvetési eszközök kiválasztásánál figyelembe kell venni az egyszerűség és a következetesség elvét, és azoknak az eseteknek a korlátozott számát, amelyekben a Bizottság megtartja magának a végrehajtás és a lebonyolítás közvetlen felelősségét, valamint azt, hogy a források nagyságának és a felhasználásukkal járó adminisztratív terheknek arányban kell állniuk egymással.

(13) A javaslat lehetővé teszi bizonyos olyan testületek tevékenységeinek társfinanszírozását, amelyek általános európai érdeket szolgáló célt képviselnek a pénzügyi szolgáltatások területének közösségi szintű kérdéseiben, mivel standardokat dolgoznak ki, standardokat hagynak jóvá vagy standardalkotó folyamatokat felügyelnek a pénzügyi beszámolás és könyvvizsgálat területén. A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel a Szerződés 5. cikkével összhangban a javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják elegendő mértékben teljesíteni, és ezért az intézkedés hordereje és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók.

(14) A javaslat megfelel a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott arányosság elvének. Az átfogó előzetes értékelés alapján a határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat a pénzügyi szolgáltatások területén működő legfontosabb testületek jól meghatározott, kis létszámú körének szán közösségi finanszírozást. A jelenlegi intézményi keretek között az új finanszírozási megállapodások biztosítani fogják, hogy az adott testületek stabil, többrétű, megbízható és elegendő mértékű forráshoz jussanak a Közösséggel kapcsolatos vagy közösségi szintű közérdekű feladataik független és hatékony módon való ellátásához.. A pénzügyi támogatást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben[36], valamint az 1605/2002/EK, Euratom rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben[37] megállapított feltételekkel összhangban nyújtják majd.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása

A 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra közösségi program (a továbbiakban: program) jön létre azon testületek tevékenységeinek támogatása céljából, amelyek hozzájárulnak a Közösség felügyeleti konvergenciával és a pénzügyi szolgáltatások terén végzett együttműködéssel, valamint a pénzügyi beszámolással és a könyvvizsgálattal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához.

2. cikk

Célkitűzések

(1) A program általános célkitűzése meghatározott testületek tevékenységeinek vagy fellépéseinek támogatása a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén.

(2) A program hatókörébe a következő tevékenységek tartoznak:

a) a felügyeleti konvergenciára irányuló közösségi szakpolitikák végrehajtását – különösen a személyzet képzése és a pénzügyi szolgáltatási terület információs technológiai projektjeinek irányítása révén – támogató tevékenységek;

b) a standardok kidolgozása vagy a kidolgozáshoz hozzájáruló tevékenységek, a standardok alkalmazásával, értékelésével és felügyeletével vagy a standardalkotó folyamat ellenőrzésével kapcsolatos tevékenységek, a pénzügyi beszámolással és a könyvvizsgálattal kapcsolatos közösségi szakpolitikák végrehajtásának támogatása céljából.

3. cikk

Hozzáférés a programhoz

A program szerinti közösségi finanszírozáshoz való jogosultság érdekében a testület megfelel a következő feltételeknek:

a) nonprofit jogi személy, amelynek célja a közérdek elősegítése és amely a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 162. cikke értelmében általános európai érdeket szolgáló célt képvisel;

b) a támogatás odaítélésekor a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében, 94. cikkében és 96. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett helyzetek egyike sem vonatkozik rá.

4. cikk

A program kedvezményezettjei

A programban a mellékletben felsorolt kedvezményezettek vesznek részt.

5. cikk

Támogatások odaítélése

(1) A Bizottság a program szerinti finanszírozást támogatások formájában nyújtja, kizárólag a megfelelő munkaprogram és a becsült teljes költségvetés kézhezvételét követően.

(2) A közösségi finanszírozást a melléklet A. szakaszában meghatározott kedvezményezettek számára csak működési támogatás formájában nyújtják, amely működési költségeik és kiadásaik fedezésére szolgál, beleértve titkárságuk működtetését és alkalmazottaik javadalmazását. A működési támogatások meghosszabbítás esetén nem csökkennek automatikusan.

(3) A közösségi finanszírozást a melléklet B. szakaszában meghatározott kedvezményezettek számára csak tevékenységi támogatás formájában nyújtják. A tevékenységi támogatás csak a 6. cikkben meghatározott tevékenységekre nyújtható a következő feltételek mellett:

a) nem vonatkozhatnak olyan tevékenységekre, amelyek az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága, az európai bankfelügyelők bizottsága és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága megbízatásában szerepelnek;

b) a melléklet B. szakaszában említett, igazgatási támogatási feladatkört egyértelműen fel kell tüntetni a kedvezményezettek alapszabályában. Az igazgatási támogatási feladatkör a melléklet B. szakaszában említett kedvezményezettek kizárólagos célja, e körbe beletartozik a 6. cikkben megállapított tevékenységek végzése is az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága, az európai bankfelügyelők bizottsága és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága számára.

(4) A finanszírozás maximális arányát és az összegeket a Bizottság határozza meg. A Bizottság ilyen tárgyú határozatait közzéteszik.

6. cikk

A kedvezményezettek tevékenységi támogatásban részesíthető tevékenységei

A 3. és az 5. cikk sérelme nélkül a következő tevékenységek minősülnek tevékenységi támogatásban részesíthetőnek:

a) konferenciák, szemináriumok, képzések és szakértői ülések szervezése;

b) kiadványok előkészítése és kibocsátása, egyéb információs tevékenységek előkészítése és végrehajtása;

c) kutatási tevékenység, tanulmányok készítése;

d) a számvitel és könyvvizsgálat területével kapcsolatos közösségi jogalkotás vagy szakpolitikák szempontjából fontos egyéb támogató tevékenységek;

e) információs technológiai projektek, többek között a nemzeti felügyeletek közötti információcsere elősegítésére;

f) a nemzeti felügyeletek személyzetének szóló képzési és kiküldetési programok.

7. cikk

Új kedvezményezettek kiválasztása

(1) A Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban új kedvezményezetteket választhat ki és a mellékletet ennek megfelelően módosíthatja.

(2) Új kedvezményezettként a testületnek teljesítenie kell a 3. cikkben meghatározott feltételeket, továbbá a következő feltételek egyikét:

a) a mellékletben említett kedvezményezettek egyikének közvetlen jogutódja;

b) olyan tevékenységeket folytat, amelyek támogatják a pénzügyi szolgáltatási terület felügyeleti konvergenciájára és együttműködésére irányuló közösségi szakpolitikák végrehajtását;

c) közvetlenül részt vesz azokban a folyamatokban, amelyek a standardok kidolgozásával vagy a kidolgozáshoz hozzájáruló tevékenységekkel, a standardok alkalmazásával, értékelésével és felügyeletével vagy a standardalkotó folyamat ellenőrzésével kapcsolatosak, a pénzügyi beszámolással és a könyvvizsgálattal kapcsolatos közösségi szakpolitikák végrehajtásának támogatása céljából.

(3) Amennyiben a Bizottság által kiválasztott testület új kedvezményezettként:

a) teljesíti a tevékenységekre vonatkozó, 6. cikkben meghatározott támogathatósági feltételeket és az e cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételt, úgy számára odaítélhető a mellékletben említett jogelődjének járó támogatás; vagy

b) teljesíti a tevékenységekre vonatkozó, 6. cikkben meghatározott támogathatósági feltételeket és az e cikk (2) bekezdésének b) vagy c) pontjában meghatározott feltételeket, úgy számára tevékenységi támogatás nyújtható. Ebben az esetben a tevékenységi támogatás céljából felhasználható források maximális összege éves szinten nem haladhatja meg a 9. cikk értelmében odaítélt konkrét tevékenységi támogatások vagy működési támogatások felhasználatlan részét.

8. cikk

Átláthatóság

A program keretében támogatott kedvezményezettek a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető helyen – például internetes honlapon vagy egy éves jelentésben – feltüntetik, hogy az Európai Unió költségvetéséből támogatásban részesültek.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1) E határozat 2010–2013-as időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 36,2 millió EUR.

(2) A költségvetési hatóság az e határozat céljaira elkülönített előirányzatokat évente határozza meg a pénzügyi keret alapján.

10. cikk

Végrehajtás

A Bizottság a költségvetési rendeletben és a 2342/2002/EK, Euratom rendeletben[38] meghatározott eljárással összhangban elfogadja az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

11. cikk

Felügyelet

(1) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a kedvezményezettek a program keretében finanszírozott összes tevékenység tekintetében évente technikai és pénzügyi jelentéseket nyújtsanak be az elért eredményekről, illetve a tevékenység befejezésétől számított három hónapon belül zárójelentést nyújtsanak be. A jelentések formáját és tartalmát a Bizottság határozza meg.

(2) A Számvevőszék által a Szerződés 248. cikke értelmében az illetékes nemzeti ellenőrző szervekkel vagy szervezeti egységekkel együttműködve végzett pénzügyi ellenőrzések, vagy a Szerződés 279. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerint végzett felülvizsgálatok sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői és egyéb alkalmazottai a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[39] összhangban a program alapján támogatott intézkedésekre vonatkozóan helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is. Szükség esetén az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) vizsgálatokat kell végeznie, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[40] irányadó.

(3) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program végrehajtásából eredő szerződések és megállapodások mindenképpen rendelkezzenek a Bizottság (vagy meghatalmazott képviselője) által végzett – szükség esetén helyszíni – felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék általi ellenőrzésekről.

(4) A Bizottság személyzete és a Bizottság által meghatalmazott külső személyzet megfelelő hozzáférési joggal rendelkezik különösen a kedvezményezett irodájához, valamint minden olyan információhoz – az elektronikus formában tárolt információt is beleértve –, amelyre az ilyen ellenőrzések elvégzéséhez szüksége van.

(5) A Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

(6) A működési vagy tevékenységi támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követő ötéves időszakban bármikor a Bizottság rendelkezésére bocsátja a támogatási évben felmerült kiadásokat igazoló dokumentumokat, az auditált pénzügyi kimutatást is beleértve. A támogatás kedvezményezettje gondoskodik arról, hogy adott esetben a partnerek vagy tagok birtokában lévő bizonylatokat a Bizottság rendelkezésére bocsássák.

(7) Az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések és ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság szükség szerint gondoskodik az eredetileg jóváhagyott pénzügyi támogatás mértékének vagy a támogatásnyújtás feltételeinek, valamint a kifizetések időrendjének kiigazításáról.

(8) A Bizottság gondoskodik arról, hogy minden egyéb szükséges lépésre sor kerüljön annak ellenőrzése céljából, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően és e határozattal, valamint a költségvetési rendelettel összhangban hajtják-e végre.

12. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1) Az e program szerint finanszírozott tevékenységek végrehajtása során a Bizottság megfelelő megelőző intézkedésekkel gondoskodik a Közösség pénzügyi érdekeinek csalás, korrupció és minden egyéb jogellenes cselekedet elleni védelméről, hatékony ellenőrzések lefolytatása és az indokolatlanul kifizetett összegek visszaszerzése, továbbá szabálytalanságok feltárása esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazása révén, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[41], a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[42], valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelettel[43] összhangban.

(2) Az e program keretében finanszírozott közösségi tevékenységek tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet[44] 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének, akár közvetlenül a Közösségek nevében beszedett saját forrásokból származó bevétel csökkenése vagy kiesése révén, akár indokolatlan kiadási tételek miatt.

(3) A Bizottság biztosítja, hogy az adott intézkedésre nyújtott pénzügyi támogatást csökkentsék, felfüggesszék vagy visszaköveteljék, ha szabálytalanságokat tapasztal, beleértve az e határozat rendelkezéseinek, vagy a szóban forgó pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak, illetve szerződésnek vagy megállapodásnak a be nem tartását, vagy ha kiderül, hogy az intézkedés a Bizottság jóváhagyásának kérése nélkül olyan változtatáson ment keresztül, amely a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.

(4) A határidők be nem tartása esetén, vagy ha a tevékenység végrehajtásában elért előrehaladás alapján a kiutalt pénzügyi támogatásnak csak egy része indokolt, a kedvezményezettnek meghatározott határidőn belül magyarázatot kell adnia a Bizottságnak. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő magyarázatot, a Bizottság törölheti a pénzügyi támogatás hátralévő részét és követelheti a kifizetett összegek visszatérítését.

(5) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a jogosulatlan kifizetéseket a részére visszatérítsék. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamat terhel minden olyan összeget, amelyet nem térítettek vissza kellő időben.

13. cikk

A bizottság

(1) A Bizottság munkáját szabályozási bizottság segíti.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni, a határozat 7. és 8. cikkére is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időszak 3 hónap.

14. cikk

Értékelés

(1) A program célkitűzéseinek megvalósításáról a Bizottság legkésőbb 2014. december 31-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, többek között a 11. cikk (1) bekezdésében említett éves jelentések alapján.

A jelentés mindenképp kiterjed a program általános célszerűségére és koherenciájára, végrehajtásának eredményességére, valamint a különböző tevékenységek általános és egyedi eredményességére a 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén.

A jelentést tájékoztatásul a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz is továbbítják.

(2) A program 2014. január 1-je utáni folytatásáról a Szerződéssel összhangban az Európai Parlament és a Tanács határoz.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

MELLÉKLET

A határozatban említett kedvezményezettek a következők:

A. szakasz

Kedvezményezettek a pénzügyi beszámolás területén:

- az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG);

- a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány (IASCF).

Kedvezményezettek a könyvvizsgálat területén:

- a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB).

B. szakasz

A következő testületek, amelyek célja, hogy igazgatási támogatást nyújtsanak az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának az európai bankfelügyelők bizottságának és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának:

- Az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS) esetében a CEBS Secretariat Limited, az Egyesült Királyságban bejegyzett korlátolt felelősségű jegyzett tőke nélküli garanciális társaság, amelynek székhelye Londonban van, a Companies House-nál bejegyzett cégjegyzékszáma 5161108.

- Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) esetében egy francia nonprofit szervezet ( Association Loi 1901 ), amelynek székhelye Párizsban van, a prefecture de Police -nél bejegyzett cégjegyzékszáma 441545308.

- Az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága (CEIOPS) esetében egy német nonprofit szervezet ( eingetragener Verein (e.V.)), amelynek székhelye Frankfurtban van, az Amstgericht Frankfurt am Main -nál bejegyzett cégjegyzékszáma VR 12777.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

A pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):

Szakpolitikai terület: 12 belső piac és szolgáltatások

Tevékenység: vállalati környezet, számvitel és könyvvizsgálat

Tevékenység: pénzügyi piacok

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

1A. fejezet: versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

12 041 01 – kialakítandó új működési költségvetési tétel

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

A fellépés időtartama: 4 év (2010–2013)

A pénzügyi kihatás indikatív időtartama a kifizetésekkel együtt: 5 év (2010–2014)

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

12.0401 | Nem kötelező | diff.[45] | IGEN | NEM | NEM | 1A |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | Összesen |

Működési kiadások[46] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 5,300 | 10,300 | 10,300 | 10,300 | 36,200 |

Kifizetési előirányzatok | b | 2,650 | 7,800 | 10,300 | 10,300 | 5,150 | 36,200 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[47] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | C |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 5,300 | 10,300 | 10,300 | 10,300 | 36,200 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 2,650 | 7,800 | 10,300 | 10,300 | 5,150 | 36,200 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[48] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | D | 1,406 | 1,406 | 1,406 | 1,406 | 1,406 | 7,030 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | E | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,100 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 6,726 | 11,726 | 11,726 | 11,726 | 1,426 | 43,330 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 4,076 | 9,226 | 11,726 | 11,726 | 6,576 | 43,330 |

A társfinanszírozás részletezése

A javaslat társfinanszírozást ír elő, amelyben a kedvezményezettek saját forrásaikkal vagy harmadik felektől (például tagszervezetektől, érdekeltektől) kapott forrásokkal vesznek részt[49].

A társfinanszírozás becsült mértéke az alábbi táblázatban látható.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | Összesen |

IASCF, saját forrásokkal és harmadik felektől kapott forrásokkal (Átlagos kedvezményezetti társfinanszírozás: 76%) | f | --- | 16,000 | 16,000 | 16,000 | 0 | 48,000 |

EFRAG, saját forrásokkal és harmadik felektől kapott forrásokkal (Átlagos kedvezményezetti társfinanszírozás: 50%) | f | 3,000 | 3,000 | 3,000 | 3,000 | 0 | 12,000 |

PIOB, saját forrásokkal és harmadik felektől kapott forrásokkal (Átlagos kedvezményezetti társfinanszírozás: 70%) | f | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0 | 2,800 |

CESR, CEBS és CEIOPS, saját forrásokkal és harmadik felektől kapott forrásokkal (Átlagos kedvezményezetti társfinanszírozás: 52%) | f | 2,153 | 2,153 | 2,153 | 2,153 | 0 | 8,612 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f | 12,579 | 33,579 | 33,579 | 33,579 | 1,426 | 114,742 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükséglet | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év |

A személyi állomány teljes létszáma | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

1. működési célkitűzés: az európai uniós és a nemzetközi helyzet sürgető jellegére tekintettel ésszerű időn belül stabil, többrétű, megbízható és elegendő mértékű forrás biztosítása az érintett testületeknek annak érdekében, hogy függetlenül és hatékonyan legyenek képesek elvégezni közérdekű feladataikat a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén (Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány (IASCF), Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG), Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB)). 2. működési célkitűzés: az európai uniós és a nemzetközi helyzet sürgető jellegére tekintettel ésszerű időn belül elegendő mértékű finanszírozás biztosítása a felügyeleti bizottságok számára.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

- A Közösség hozzájárulása erősíti az Európai Unió pozícióját, különösen ezeknek az európai uniós és nemzetközi testületeknek (IASCF, EFRAG, PIOB) az irányítására vonatkozó jelenlegi tárgyalások tekintetében;

- A közösségi finanszírozás a jelenlegi pénzügyi válsággal összefüggésben jól demonstrálja az EU hajlandóságát a pénzügyi intézmények és a számviteli standardok felügyeletével kapcsolatos ügyek felértékelésére (IASCF, EFRAG, felügyeleti bizottságok);

- A különös közösségi finanszírozás minden érintett fél számára jelezni fogja a Közösség érdekeltségét, és a többi európai uniós testületet és intézményt is arra fogja ösztönözni, hogy több figyelmet és forrást szenteljenek ezeknek a szervezeteknek;

- A Közösség szerepvállalása emellett fokozni fogja a kedvezményezett szervezetek (különösen az EFRAG és a PIOB) elismertségét, illetve stabil finanszírozást nyújt az elégtelen forrásokkal rendelkező testületeknek (különösen a felügyeleti bizottságoknak és az EFRAG-nak);

- A javasolt közösségi finanszírozás kulcsfontosságú eleme lesz a pénzügyi piacok egységes piacának megvalósítására irányuló rövid távú intézkedéseknek.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

- Cél : az IASCF, az EFRAG és a PIOB érdekelt felektől származó önkéntes magánfinanszírozással szembeni kitettségének elkerülése, ezáltal tevékenységük függetlenségének biztosítása. Várt eredmény : a lehetséges összeférhetetlenségekkel és függőséggel kapcsolatos állandó aggályok megszüntetése – az IASCF esetében a standardalkotási tevékenység tekintetében (a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IFRS) tevékenységével összefüggésben), az EFRAG esetében az IFRS-eknek a jóváhagyási folyamat során való felülvizsgálata tekintetében, a PIOB esetében pedig a nemzetközi könyvvizsgálati standardok (ISA) megalkotási folyamatának felügyelete tekintetében, figyelemmel arra, hogy ezek a standardok a közösségi vívmányok részét vagy potenciális részét képezik.

- Cél : az IFRS és IAS standardok globális elfogadottságának elősegítése, az Egyesült Államok és más országok/régiók hatóságai előtt is. Várt eredmény : az IFRS és IAS standardok összehangolt nemzetközi elismerése – ez az EU hosszú távú célja.

- Cél : az IASCF és az EFRAG finanszírozásával kapcsolatos teherviselés igazságosabbá tétele az EU-n belül, hiszen ezen intézmények finanszírozásában csupán néhány EU-s érdekelt vesz részt, más tagállamok vagy érdekeltek viszont nem járulnak hozzá. Várt eredmény : a Közösség pénzügyi hozzájárulása egyenlő feltételeket teremt a kulcsfontosságú nemzetközi és EU-s standardalkotó testületekben való tagállami részvétel terén.

- Cél : a felügyeleti bizottságok és az EFRAG megfelelő szintű ellátása technikai és pénzügyi erőforrásokkal. Várt eredmény : a Közösség hozzájárulása biztosítani fogja a testületek működésének jelenlegi színvonalát, továbbá részben fedezetet nyújt egy sor olyan új intézkedésre, amelyek az EU általános pénzügyi politikája szempontjából elengedhetetlenek. További eredményként e testületek irányítása is átláthatóbbá válik.

- Cél : a jelenlegi pénzügyi válság fényében a fentiek lehető leggyorsabb megvalósítása. Várt eredmény : A közösségi társfinanszírozás igen rövid időn belül rendelkezésre állhat, ha a társjogalkotók 2009-ben elfogadják a határozatot.

- Mérés / mutatók : a hatékonyságot és a minőséget a végrehajtott intézkedések és a benyújtott dokumentumok elemzésével, valamint az Európai Unió pénzügyi politikai célkitűzéseire gyakorolt hatások vizsgálatával fogják mérni.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

X Centralizált irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Bizottság szoros figyelemmel kíséri a programok végrehajtását és értékelni fogja a javasolt finanszírozás hatását. A Bizottság ebből a célból:

- Figyelemmel kíséri és megvizsgálja a kedvezményezettek éves terveit és tevékenységi jelentéseit;

- Minőségileg értékeli a közösségi társfinanszírozásból fedezett általános tevékenységeket / egyedi fellépéseket. Bejáratott visszacsatolási mechanizmusok révén gondoskodik arról, hogy a Közösség eszközeit az eredeti céloknak megfelelően és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel;

- Előírja, hogy külön éves jelentést nyújtsanak be számára az egyes programok egyedi célkitűzéseinek megfelelően és a költségvetési rendeletek iránymutatásaival összhangban;

- Végül, a kedvezményezettek által létrehozott (vagy létrehozandó) felügyelő/irányító csoportok tagjaként biztosítja a hatékony és az európai uniós közérdeknek megfelelő működést;

- Folyamatos párbeszédet folytat a többi finanszírozóval és a fontos érdekeltekkel.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A javaslat megszövegezése előtt részletes előzetes értékelést végeztek. Az értékelés egy általános értékelő jelentésből és négy részletes mellékletből áll, utóbbiak a közösségi finanszírozás javasolt kedvezményezettjeit tárgyalják külön-külön (felügyeleti bizottságok, IASCF, EFRAG és PIOB).

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Mivel a javasolt kezdeményezés a DG MARKT teljesen új projektje, időközi/utólagos értékelésre eddig nem kerülhetett sor.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

A program kezdete után két évvel időközi értékelést végeznek. A tervezett intézkedések lezárultával utólagos értékelésre kerül sor.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

- A kedvezményezett beszámolóinak, éves jelentéseinek és könyvvizsgálati záradékainak rendszeres vizsgálata;

- A kedvezményezett telephelyein tett látogatások, ha ez a költségvetési rendszerek és ellenőrzések hitelesítése érdekében szükséges;

- A költségvetési rendeletben a támogatásban részesülő kedvezményezettek tekintetében előírt ellenőrzések.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Indikatív kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[51] (XX 01 01.) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[52] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[53] | --- | --- | --- | --- | --- |

ÖSSZESEN | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A fellépés és a működési támogatás működési igazgatása.

A támogatási megállapodások pénzügyi igazgatása, felügyelete és ellenőrzése.

Az intézkedések végrehajtásában mind a 12 alkalmazott részt fog venni.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

X Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás): 10

X A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek: 2

10 alkalmazottat belső átcsoportosítás útján biztosítanak, az új támogatási megállapodások szabályos igazgatása érdekében további egy AD és egy AST minősítésű tisztviselőre van szükség. E két álláshely elengedhetetlen a minden bizonnyal jelentős támogatási előirányzatok megfelelő (pénzügyi, ellenőrzési és technikai jellegű) felügyeletéhez és nyomon követéséhez, ami a DG MARKT életében eddig példa nélkül álló feladat.

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 1,342 | 1,342 | 1,342 | 1,342 | 1,342 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) | 0,064 | 0,064 | 0,064 | 0,064 | 0,064 |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 1,406 | 1,406 | 1,406 | 1,406 | 1,406 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

9 tisztviselő a működési csoportokban 1 tisztviselő a pénzügyi csoportban 1 tisztviselő a DG MARKT belső ellenőrzési részlegében |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

1 szerződéses alkalmazott a pénzügyi csoportban |

2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,100 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[55] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,100 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,100 |

Az esetleges ülések költsége nem szerepel ebben a pénzügyi kimutatásban, mivel azt a DG MARKT általános keretéből fedezik.

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

--- |

[pic][pic][pic]

[1] Lásd: Nyilatkozat az euroövezet országainak összehangolt európai cselekvési tervéről (14239/08), Az euroövezet országainak csúcstalálkozója, 2008. október 12., és a Tanács októberi ülésének következtetései (14368/08), Brüsszel, 2008. október 15–16., 1. és az utána következő bekezdések.

[2] A Bizottság „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című közleménye, COM(2008) 706 végleges, Brüsszel, 2008. október 29., 4. o.

[3] További információk: http://ec.europa.eu/internal_market/finances/committees/index_en.htm

[4] További információk: http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm#capitalrequire

[5] Lásd a Bizottság 2008. november 11-i sajtóközleményét (IP/08/1679): http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1679&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

[6] Lásd: a Bizottság „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című közleménye, COM(2008) 706 végleges, Brüsszel, 2008. október 29.,

[7] A pénzügyi piacokkal és világgazdasággal foglakozó csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozat, Washington, 2008. november 15.

[8] A 2001/527/EK, a 2004/5/EK és a 2004/6/EK bizottsági határozat az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR), az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS) és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága (CEIOPS) létrehozásáról.

[9] Lásd például: A Bizottság „A Lámfalussy-eljárás felülvizsgálata – A felügyeleti konvergencia megerősítése” című közleménye, COM(2007) 727 végleges, a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottság jelentése a hosszú távú felügyeleti kérdésekről („Ter Haar jelentés”, FSC 4162/08), az Európai Parlament pénzügyi szolgáltatási politikáról szóló állásfoglalása, és az intézményközi megfigyelőcsoport jelentése, amely a következő internetcímen található: http://ec.europa.eu/internal_market/finances/committees/index_en.htm#interinstitutional

[10] Lásd például: az Európai Tanács tavaszi ülésének következtetései (Elnökségi következtetések 7652/1/08), Brüsszel, 2008. március 13–14., 30. és az utána következő bekezdések., megtalálható a következő internetcímen: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf

[11] “Association Loi 1901” Franciaországban a CESR esetében, „eingeschriebener Verein (e.V.)” Németországban a CEOIPS esetében és „Limited company by guarantee and without share capital” az Egyesült Királyságban a CEBS esetében.

[12] Lásd például: az Európai Tanács tavaszi ülésének következtetései (Elnökségi következtetések 7652/1/08), Brüsszel, 2008. március 13–14., 30. és az utána következő bekezdések., megtalálható a következő internetcímen: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf

[13] Az IASCF az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet végrehajtásáról szóló rendelet 162. cikkének a) pontja szerinti európai szerv, mivel megalkotja az 1606/2002/EK rendelettel összhangban az EU-ban alkalmazandó számviteli standardokat.

[14] Az Európai Unió (gazdasági és pénzügyi) Tanácsának 2741. ülése, Brüsszel, 2006. július 11., a sajtóközlemény a következő internetcímen található: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/90465.pdf

[15] Az Európai Unió (gazdasági és pénzügyi) Tanácsának 2813. ülése, Brüsszel, 2007. július 10., a sajtóközlemény a következő internetcímen megtalálható: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/95233.pdf

[16] Lásd a nemzetközi beszámolókészítési standardokról (IFRS) és a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) irányításáról szóló 2008. április 24-én elfogadott európai parlamenti állásfoglalás 16. bekezdését, az állásfoglalás megtekinthető a következő internetcímen: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A6-2008-0032+0+DOC+XML+V0//HU&language=HU

[17] A tagállamokban működő nonprofit testületek hálózatát képviselő európai szervezetként az EFRAG az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet végrehajtásáról szóló rendelet (2342/2002/EK rendelet) 162. cikkének b) pontja értelmében általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szerv.

[18] Az Európai Unió (gazdasági és pénzügyi) Tanácsának 2882. ülése, Brüsszel, 2008. július 8., a sajtóközlemény a következő internetcímen található: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/101742.pdf

[19] Lásd az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló európai vélemény 6. javaslatát, a vélemény megtekinthető a következő internetcímen: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+COMPARL+PE-407.786+02+DOC+PDF+V0//HU&language=HU

[20] További információk: http://www.efrag.org/projects/detail.asp?id=134

[21] A Megfigyelőcsoport tagjai az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége, a Világbank és a Pénzügyi Stabilitási Fórum. Lásd például a PIOB első nyilvános jelentését, 2005., 5. o.

[22] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22, 11. o.) módosított határozat.

[23] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22, 11. o.) módosított határozat.

[24] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[25] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[26] HL C […], […], […]. o.

[27] HL C […], […], […]. o.

[28] HL C […], […], […]. o.

[29] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[30] HL L 191., 2001.7.13., 43–44. o.

[31] HL L 3., 2004.1.7., 28–29. o.

[32] HL L 3., 2004.1.7., 30–31. o.

[33] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[34] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[35] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[36] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[37] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[38] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[39] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[40] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[41] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[42] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[43] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[44] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[45] Differenciált előirányzatok.

[46] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[47] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[48] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[49] A testületek finanszírozása jelenleg a következőképpen történik: Az IASCF a magánszektorbeli érdekeltek önkéntes hozzájárulásaiból jut forrásokhoz; az EFRAG-ot különféle európai szervezetek (például BUSINESSEUROPE, Fédération des Experts Comptables Européennes, Comité Européen des Assurances, European Banking Federation, stb.), illetve az egyes tagállamokban létrehozott magán- vagy állami jellegű nemzeti finanszírozási alapok finanszírozzák; a PIOB-ot főként a számviteli szakmát képviselő IFAC finanszírozza; a felügyeleti bizottságokat (CESR, CEBS és CEIOPS) tagjaik finanszírozzák, azaz az értékpapírpiac, a bankszektor és a biztosítási ágazat egyes tagállamokbeli nemzeti felügyeleti hatóságai. A tagszervezetek és az érdekeltek részletes áttekintése az előzetes értékelés 1.1 pontjában található.

[50] A három felügyeleti bizottság közös elnevezése kizárólag az egyszerűbb hivatkozás kedvéért. E bizottságok jogilag nem rendelkeznek európai szintű jogi személyiséggel. A bizottságok szerződéskötési képességének biztosítása, valamint működésük és igazgatásuk megkönnyítése érdekében azonban az egyes felügyeleti bizottságok tagjai jogi személyiséggel rendelkező támogató szervezeteket hoztak létre azon tagállamokban, ahol a bizottságok találhatók, azaz Franciaországban, az Egyesült Királyságban és Németországban. A Közösség a gyakorlatban ezeket a támogató szervezeteket fogja pénzügyi támogatásban részesíteni, amint azt a határozat 5. cikke is említi.

[51] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[52] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[53] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[54] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[55] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.