Az elutasított jelöltek választási kérelmet nyújthatnak be és bírósági felülvizsgálatot kérhetnek, de ez évekig eltarthat, és így nem biztosít hatékony jogorvoslatot. A Hongkong által megerősített hongkongi törvény és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) garantálja a megválaszthatóság észszerűtlen korlátozások nélküli jogát. Az EU felszólítja Hongkong KKT-t e jogok érvényre juttatására.

2018-ban két nagyszabású infrastrukturális projektet avattak fel, amelyek Hongkongot a szárazföldi Kínával kapcsolják össze: a Hongkongot a szárazföldi Kína 25 000 kilométernyi vasúti hálózatával összekapcsoló nagysebességű vasúti összeköttetést és a Hongkong–Csuhaj–Makaó hidat. Mind a vasúti összeköttetés, mind a híd növelte a „Tágabb Öböl Térség” városainak összeköttetését, és hozzájárul a szárazföldi Kínával való szorosabb integrációhoz, ami új lehetőségeket és új kihívásokat is jelent.

Számos, politikai szempontból érzékeny ügy ellenére a jogállamiság továbbra is érvényesült, és az igazságszolgáltatás továbbra is tanúbizonyságot tett függetlenségéről és kitartott a jogszerű eljárás mellett.

Az Egyesült Nemzetek Szervezete által 2018 novemberében elvégzett, Kínára vonatkozó időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés kapcsán szokatlanul nagy számban tettek fel kérdéseket és tettek ajánlásokat Hongkongnak, ami tükrözi a nemzetközi közösség aggodalmait is, melyeknek az elmúlt években a hongkongi polgári és politikai jogok romlásával kapcsolatban hangot adott. Az egyéb emberi jogok – például a migráns munkavállalók, a gyermekek és az LMBTI-személyek jogai – védelmének javítása szintén további intézkedésekre vonatkozó ajánlások tárgyát képezte az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés keretében.

Az „egy ország – két rendszer” elv legtöbb aspektusa továbbra is jól működik. Az utóbbi évben azonban egyre többen tartják aggályosnak, hogy ez az elv, amely Hongkong gazdasági sikerének sarokkövét képezi, gyengül. Egyértelműen negatív tendencia figyelhető meg a polgári és politikai jogok csorbulása tekintetében. Ez a tendencia jogos aggályokat vet fel azzal kapcsolatban, hogy továbbra is fennmarad-e hosszú távon Hongkong nagy fokú autonómiája és nemzetközi üzleti központként megnyilvánuló vonzereje. Az üzleti közösség figyelemmel kísérte ezeket a fejleményeket, és 2018-ban számos kereskedelmi kamara nyilatkozatokban fejezte ki aggályait.

A Hongkongban dolgozó, kb. 370 000 külföldi háztartási alkalmazottat továbbra is hátrányosan érinti a megfelelő munkavédelem és szociális védelem hiánya. E tekintetben két hatályos törvény különösen aggályos: az egyik szerint a háztartási alkalmazottaknak a háztartásban kell lakniuk, a másik az ún. „két hét” szabályról rendelkezik, melynek értelmében a külföldi háztartási alkalmazottaknak a szerződésük lejárta után két héten belül munkát kell találniuk, ellenkező esetben kiutasíthatók. A kormány lépéseket tett az adósszolgaság és a munkaközvetítők által elkövetett visszaélések leküzdésére. A fent említett, az emberkereskedelem elleni küzdelemre és a külföldi háztartási alkalmazottak védelmének javítására irányuló cselekvési tervnek keretet kell biztosítania a külföldi háztartási alkalmazottak jogaival kapcsolatos kérdések kezeléséhez. 2018 decemberében például a Munkaügyi Minisztérium külön forróvonalat hozott létre, hogy támogatást nyújtson a külföldi háztartási alkalmazottaknak a munkavállalói jogaikkal és kötelezettségeikkel, valamint a segítségnyújtás iránti megkereséseikkel vagy a panaszaikkal kapcsolatban. A forróvonal napi 24 órában működik, és tolmácsolási szolgáltatás is rendelkezésre áll.

Az emberkereskedelem továbbra is aggodalomra ad okot. Az elmúlt években Hongkong kormánya fokozta erőfeszítéseit a kérdés megoldása érdekében, nevezetesen egy cselekvési terv közelmúltbeli elfogadásával.

Úgy tűnik, hogy néhány politikai téma – különösen az önrendelkezés és a függetlenség – tabuvá vált anélkül, hogy megfelelő jogi keretben pontosan meghatároznák a korlátozásokat. Ez a tudományos vitákra is kiterjed. Mindent összevéve Hongkong továbbra is élvezte a tudományos élet szabadságát, de egyértelmű jelei vannak annak, hogy nő az egyetemi campusokon belüli politikai beavatkozás.

Noha a hongkongi média még mindig nagy fokú szabadságot élvez, a helyzet évek óta egyre súlyosbodik. A nemzetközi sajtószabadság felett őrködő Riporterek Határok Nélkül nevű szervezet Hongkongot a 2018-ban közzétett, 180 országból álló rangsorában a 70. helyre sorolta, és rámutatott a kínai hatóságok egyre nagyobb mértékű beavatkozására a médiában. A Hongkongi Újságíró Szövetség 2018. évi éves jelentése szerint az újságírók többsége úgy vélte, hogy a 2017. évi helyzethez képest romlott a sajtószabadság. A sajtószabadságra nézve a legkárosabb hatással a Financial Times Asia szerkesztőjének kiadott munkavállalási vízum megújításának hongkongi kormány általi elutasítása volt (lásd fent).

2017-ben a szárazföldi hatóságok utolsóként szabadon engedték a 2015-ben eltűnt Gui Minhai svéd állampolgárt, az ún. „eltűnt” könyvkereskedők egyikét, akiknek az ügyeit még nem tisztázták kielégítően. 2018 januárjában azonban ismét őrizetbe vették Minhait. 2018. január 24-én a főképviselő/alelnök szóvivője nyilatkozatban követelte Minhai azonnali szabadlábra helyezését. Gui Minhai továbbra is őrizetben van. Az EU vezető képviselői számos alkalommal felvetették Minhai ügyét a kínai hatóságoknál.

A Törvényhozó Tanács elfogadta a nagysebességű vasúti összeköttetéssel kapcsolatos, vitatott helymegosztási megállapodást, amely 2018-ban lépett életbe. A Hongkong és Kína közötti nagysebességű vasúti összeköttetés 2018 szeptemberében kezdte meg működését. A vasút javítani fogja a Hongkong és Kína közötti összeköttetést, de maga a helymegosztási megállapodás vitatott. A megállapodás szinte kizárólagos joghatósággal ruházza fel a szárazföldi Kínát Hongkong KKT egyik kijelölt, „Mainland Port Area” néven ismert területén. Több bírósági felülvizsgálat is megkérdőjelezte e helymegosztási megállapodás jogszerűségét, valamint annak az „egy ország – két rendszer” elvével és az alaptörvény rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét. December 12-én az Elsőfokú Bíróság úgy ítélkezett, hogy a megállapodás alkotmányos és hatályban maradhat; az ítélet ellen valószínűleg fellebbezést nyújtanak be.

Ugyanakkor a kormány aktív vádhatósági erőfeszítései, valamint a tüntetésekkel kapcsolatos jogsértésekkel – például az illegális gyülekezéssel – szembeni határozott fellépése már most visszatartó hatást gyakorol a civil társadalomra, a politikai aktivizmusra és végső soron a demokratikus folyamatra.

A jogállamiság továbbra is meglehetősen szilárd, és teljes mértékben tiszteletben tartják a bírósági eljárásokat és a jogszerű eljárásokat. A bírói kar függetlenségével kapcsolatban nem merül fel kétely. Az elmúlt években számos, politikailag érzékeny ügyet tárgyaltak, közülük néhány még folyamatban van. 2018-ban a fellebbviteli bíróság számos esetben érvénytelenített börtönbüntetéseket, melyeket tiltakozó akciókban való részvétellel kapcsolatban szabtak ki. Decemberben a bíróság megszüntette a kormány székhelyén kívül található, Civic Square néven ismert, kedvelt felvonulási helyszínre vonatkozó korlátozásokat, és emlékeztette a kormányt a gyülekezési szabadság fontosságára.

Október 5-én a kormány megtagadta Victor Mallet, a Financial Times Asia szerkesztője és a „Foreign Correspondent Club” alelnöke munkavállalási vízumának megújítását. Mallet a fent említett HKNP függetlenségpárti aktivistája, Chan Ho-tin egyik előadását moderálta augusztusban, amikor a párt még nem volt betiltva. Hiteles alternatív indok hiányában a határozat politikai indíttatásúnak tűnik. Az újságírókra gyakorolt ilyen nyomásra korábban nem volt példa Hongkongban, és ez komoly aggályokat vet fel a sajtószabadság gyakorlásával kapcsolatban. Egyre több aggály merül fel a tekintetben, hogy az újságírók öncenzúrát alkalmaznak. Hongkong büszkén hirdeti magáról, hogy nyitott nemzetközi város, ahol a véleménynyilvánítás szabadsága nem kétséges, és a sajtó- és az információszabadságot teljes mértékben tiszteletben tartják. Az újságírók – többek között a külföldi újságírók – munkájának korlátozása súlyosan károsítaná Hongkong hírnevét, továbbá elismert pénzügyi és üzleti központként betöltött szerepét.

Kutatás, fejlesztés és innováció: 2018. évi politikai beszédében Carrie Lam kormányzó ígéretet tett arra, hogy Hongkongot nemzetközi innovációs és technológiai központtá fejleszti, és egy sor olyan intézkedést ismertetett, melyek az innováció, a technológia és a kreatív iparágak fejlesztésének ösztönzését szolgálják. A kormány azt is célul tűzte ki, hogy a GDP százalékában kifejezve 0,73 %-ról 1,5 %-ra megduplázza a K+F-be irányuló kiadásokat. A 2018. évi politikai beszéd újfent megerősítette az említett célok melletti elkötelezettséget, és további finanszírozást jelentett be a kutatás és fejlesztés, valamint az újraiparosodás és a technológiatranszfer számára. Az innováció tekintetében alkalmazott megközelítés azonban úgy tűnik, kizárólag a technológiai fejlődésre összpontosít. Előnyösebb lenne egy holisztikusabb és integráltabb megközelítés.

Környezetvédelmi politika: A környezetvédelem továbbra is jelentős kihívást jelent Hongkong számára. Ez a kérdés csak a közelmúltban került a politikai figyelem látóterébe. Az idei politikai beszéd a levegőszennyezést csupán a közlekedéssel összefüggésben említi, a bejelentett intézkedések pedig kizárólag a fő légszennyező anyagok közúti koncentrációjának csökkentésére irányulnak. A hulladékgazdálkodás komoly és sürgető kihívást jelentő javítása érdekében javaslatot tettek egy, a szilárdhulladékokra alkalmazandó díjfizetési rendszerre. A kormány bejelentett továbbá néhány intézkedést a műanyaghulladék csökkentésére, azonban csak a kormányzati létesítményekben. A megújuló energia fejlesztésének támogatása érdekében a kormány átvételiár-rendszert vezetett be, továbbá bejelentette megújulóenergia-nagyprojektek elindítását, és tervezi a fotovoltaikus rendszerek telepítésére vonatkozó korlátozások lazítását.

2018-ban a hongkongi hatóságok egy sor kezdeményezést vezettek be a helyzet javítása és a lakáskínálat növelése céljából. Ezek közé tartozik az ingatlanok felújítása, a magánlakások szociális célú bérbeadása, továbbá különadó kivetése az üresen álló új magánlakásokra.

Ingatlanpiac és lakásszektor: Az alacsony kamatlábak, a likviditásfelesleg, az erőteljes befektetői kereslet és a korlátozott kínálat által fűtött ingatlanpiac 2018-ban minden eddiginél magasabb árakat ért el. Konkrétan a magán lakóingatlanok árai az év első kilenc hónapjában nagyjából 14 %-kal emelkedtek 2017-hez képest, így Hongkong a világ egyik legdrágább lakáspiacává vált. Az év végére lehűlt az ingatlanpiac, ami kompenzálta a 2018. évi teljes növekedést. Ennek ellenére Hongkong továbbra is a világ legkevésbé megfizethető városi központja a lakásvásárlók számára. Az új épületekben átlagosan kisebb lakásokat alakítanak ki, hogy azok megfizethetőbbé váljanak a lakásvásárlók számára. Mivel a magánszektorbeli lakásvételi és -bérleti árak tovább emelkedtek, minden eddiginél nagyobb a kereslet az állami bérlakások iránt. Az állami bérlakások esetében az átlagos várakozási idő 5,3 évre hosszabbodott.

Kormányzati kezdeményezések a gazdasági fejlődés érdekében: 2018. évi politikai beszédében Carrie Lam kormányzó ismételten hangsúlyozta a kormány elkötelezettségét a diverzifikált gazdaság iránt, és további jelentős finanszírozást jelentett be a kutatás számára, ezzel egyidejűleg pedig az újraiparosodás támogatását (intelligens gyártási létesítmények támogatását), a technológiatranszfer előmozdítását és az innovációbarát közbeszerzési politikák elindítását szorgalmazta. A kormány eltökélt szándéka, hogy két- és többoldalú megállapodások aláírása révén javítsa Hongkong nemzetközi üzleti és kereskedelmi központként betöltött státuszát. A kormány úgy véli, hogy a kínai „Egy övezet, egy út” kezdeményezésben és a „Tágabb Öböl Térség” fejlesztésében való részvétel lehetőségeket kínál arra, hogy új lendületet adjon a gazdaságnak.

Makrogazdasági szinten Hongkong gazdasági lendülete lassul. Hongkong gazdasági alapjai továbbra is szilárdak. A munkaerőpiacot változatlanul a teljes foglalkoztatottság jellemzi, a munkanélküliségi ráta 2018 utolsó negyedévében 2,8 % volt, ami a legalacsonyabb szint több mint 20 éve. Az inflációs nyomás mérsékelt maradt. 2018-ban a mögöttes fogyasztóiár-infláció 2,4 % volt.

Hongkong a tengerentúli közvetlen befektetések legnagyobb forrása Kínában, valamint a Kínából származó külföldi közvetlen befektetések (FDI) vezető célterülete. 2018 végére a szárazföldi Kínában jóváhagyott összes, tengerentúli forrásokból finanszírozott projekt 46,3 %-a hongkongi érdekeltségű volt. Másfelől Kína Hongkongba irányuló külföldi közvetlen befektetéseinek állománya 2017 végére összesen 981 milliárd USD-t tett ki, ami a teljes FDI-kiáramlás 54,2 %-a. E befektetések nem elhanyagolható része technológiai beruházásokba irányul: Hongkong volt a 7. legnagyobb technológiaimport-forrás Kína számára a szerződési érték (879 millió USD) tekintetében, amely az összes behozatal 2,9 %-át tette ki (2016-os adatok).

Hongkong a kínai vállalatok számára kulcsfontosságú offshore tőkebevonási központ. 2018 decembere óta 1 137 szárazföldi vállalatot jegyeztek be Hongkongban, a teljes piaci kapitalizáció mintegy 2,6 billió USD-t tett ki, ami a teljes piaci érték 68 %-ának felel meg.

Hongkong a szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: CEPA) keretében továbbfejlesztette a szárazföldi Kínával fenntartott kapcsolatát. 2018. december 14-én Hong Kong és Kína árukereskedelmi megállapodást írt alá a CEPA keretében. 2019. január 1-jétől kezdődően a szárazföldi Kínába importált, hongkongi származású áruk nulltarifásak. Az új megállapodás további kötelezettségeket is bevezet a szárazföldi Kínával folytatott kereskedelem megkönnyítése érdekében, és új fejezetet szán a Kuangtung-Hongkong-Makaó „Tágabb Öböl Térségben” alkalmazott kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó intézkedéseknek. A CEPA keretében a szolgáltatáskereskedelemre vonatkozó két új intézkedést is bejelentettek, amelyek végrehajtása 2019. március 1-jén kezdődik meg.

A Kuangtung–Hongkong–Makaó „Tágabb Öböl Térségnek” (a továbbiakban: GBA) továbbra is nagy jelentőséget tulajdonítanak. 2019 februárjában végül közzétették a GBA-ra vonatkozó rég várt tervezetet, amely Hongkongot a régió négy központi városának egyikeként említi (Sencsen, Kuangcsou és Makaó mellett). Hongkong kulcsszerepet játszik majd a GBA fejlődésében azáltal, hogy megszilárdítja a nemzetközi pénzügyi, közlekedési és kereskedelmi szolgáltatási központként betöltött pozícióját, a nemzetközi jogi és vitarendezési szolgáltatások központjává válik, megerősíti a renminbi globális offshore központjaként betöltött státuszát, és azáltal, hogy fejleszti az innovációt és a technológiát. A GBA-városokat összekötő néhány jelentős infrastrukturális projekt lezárult. 2018-ban felavatták a Hongkong és a szárazföldi Kína közötti nagy sebességű vasúti összeköttetést és az 55 km hosszú Hongkong–Csuhaj–Makaó hidat, amely a leghosszabb tengeri átkelőhíd a világon.

Kereskedelempolitika

2018 novemberében a WTO felülvizsgálta Hongkong kereskedelempolitikáját. Egyhangúan elismerték, hogy Hongkong továbbra is az egyik legnyitottabb, kifelé tekintő és liberális gazdaság a világon, továbbá a gazdasági szabadságra, a versenyképességre és a vállalkozásbarát környezetre vonatkozó világszintű mutatók alapján a világ legjobbjai között helyezkedik el. Hongkong vállalkozásbarát befektetési környezete, földrajzi elhelyezkedése, tapasztalt szolgáltatásnyújtói, a jogállamiság, a kedvező szabályozási környezet, valamint az „egy ország – két rendszer” elv keretében biztosított különleges helyzete Hongkong sikerének forrása és a jövőbeni versenyképességének kulcsa.

Hongkong további szabadkereskedelmi és beruházási megállapodásokra törekedett, és az utóbbi 18 hónapban rekordot jelentő öt szabadkereskedelmi megállapodást kötött. 2018 júniusában Hongkong szabadkereskedelmi megállapodást írt alá Grúziával, és novemberben lezárta a Maldív-szigetekkel és az Ausztráliával folytatott tárgyalásokat. Hongkong hat beruházásösztönzési és -védelmi megállapodással rendelkezik (Ausztráliával, Bahreinnel, a Maldív-szigetekkel, Mexikóval, Mianmarral/Burmával és az Egyesült Arab Emírségekkel), amelyek tárgyalása lezárult és még aláírásra várnak. Emellett tárgyalások folynak Oroszországgal és Iránnal is.

Az EU és Hongkong kétoldalú kapcsolatai és együttműködése 2018-ban

A Hongkong KKT kormánya által végzett legutóbbi felmérés (2018) szerint több mint 2 200 uniós vállalat folytat üzleti tevékenységet Hongkongban, és ezek mintegy fele Hongkongot választotta regionális székhelyként vagy hozott létre ott regionális irodát. Az uniós vállalkozások üzleti jelenléte számos ágazatra kiterjed: elsősorban a pénzügyi és üzleti szolgáltatásokra, a kereskedelemre, a logisztikára, az építőiparra és a kiskereskedelemre. Az uniós vállalatok kulcsfontosságú szereplők Hongkong gazdaságának számos ágazatában, többek között a banki, biztosítási és értékpapír-ágazatban.

Hongkong az EU 20. legnagyobb árukereskedelmi partnere volt 2018-ban, és Ázsiában az EU kereskedelmi partnereinek rangsorában a 8. helyen szerepelt. Az EU Hongkongba irányuló áruexportja elérte a 36,6 milliárd EUR-t, míg a Hongkongból származó behozatal 9,9 milliárd EUR-t tett ki (ez 10,7 %-os csökkenést jelent az előző évhez képest), ami jelentős, 25,8 milliárd EUR összegű többletet – a negyedik legnagyobb kétoldalú kereskedelmi többletet – eredményezett az EU számára. A Hongkongba irányuló uniós árukivitel legfontosabb cikkei a gépek és berendezések, az ékszerek, a ruházat, a luxuscikkek, az élelmiszerek, a bor és a gépkocsik.

2018-ban az EU megőrizte Hongkong második legnagyobb kereskedelmi partnereként betöltött pozícióját a szárazföldi Kína után. Az év során az EU volt Hongkong második legnagyobb export-célterülete és a negyedik legnagyobb importbeszállító.

Hongkong fontos kereskedelmi csomópont a Kína és az EU közötti kereskedelemben: 2017-ben a szárazföldi Kína az EU-ból származó, közel 10 milliárd EUR értékű behozatalát Hongkongon keresztül bonyolította le, míg a szárazföldi Kínából származó termékek EU-ba irányuló újrakivitele összesen 33 milliárd EUR-t tett ki.

Hongkong az EU ötödik legfontosabb szolgáltatáskereskedelmi partnere Ázsiában, Kína, Japán, Szingapúr és India után. A legfrissebb rendelkezésre álló, 2017. évre vonatkozó adatok szerint a kétoldalú szolgáltatáskereskedelem értéke 26,6 milliárd EUR-t tett ki. A Hongkongból származó uniós szolgáltatásimport elérte a 13,2 milliárd EUR-t, míg a Hongkongba irányuló kivitel 13,4 milliárd EUR-t tett ki, ami az EU számára 233 millió EUR összegű többletet eredményezett.

Jelentősen megnövekedtek az EU és Hongkong közötti kétirányú befektetésáramlások:

Az Eurostat szerint 2017-ben Hongkong volt a harmadik legnépszerűbb FDI-célterület az EU számára (17,9 milliárd EUR-val). A hongkongi statisztikák szerint az EU – figyelmen kívül hagyva az offshore központokat – a második legnagyobb külföldi befektető Hongkongban (a szárazföldi Kína után), összesen 149 milliárd EUR-val, ami 2016 végén a teljes FDI-állomány 10 %-ának felelt meg (a legutolsó rendelkezésre álló adatok szerint). Ennek fő oka többek között a magas színvonalú szolgáltatók jelenléte, Hongkong kiszámítható szabályozási környezete és a jogállamiság.

Másfelől Hongkong 2017-ben az EU-ba irányuló közvetlen külföldi befektetések legnagyobb forrása lett (51,6 milliárd EUR-val). Hongkong kiemelkedő pozíciója az EU-val fenntartott beruházási kapcsolatokban részben annak tudható be, hogy a statisztikákban „hongkongi közvetlen külföldi befektetésekként” rögzített befektetések jelentős része valójában a szárazföldi Kínából származik. A Hongkongi Kereskedelmi Fejlesztési Tanács szerint a kimenő kínai befektetések több mint 60 %-a Hongkongba irányul, vagy Hongkongon keresztül áramlik. Az EU közvetlen külföldi befektetéseinek jelentős része Hongkongon keresztül érkezik Kínába.

A 12. EU–Hongkong strukturált éves párbeszédre Brüsszelben került sor 2018. december 7-én. Az EU és Hongkong megállapodott abban, hogy megerősítik a WTO-n belüli együttműködésüket, és kötelezettséget vállalnak arra, hogy együttműködnek és támogatják a szervezet megreformálására irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseket. Konstruktív megbeszélések folytak a kétoldalú kereskedelem akadályainak felszámolásáról is. Mindkét fél számba vette a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítésének terén folytatott együttműködésről szóló, folyamatban lévő EU–Hongkong cselekvési terv keretében elért haladást, és megvizsgálta a kezdeményezés keretében folytatandó esetleges további együttműködést. A strukturált párbeszéd keretében pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos technikai eszmecserére került sor. Idén első alkalommal került sor kifejezetten a körforgásos gazdaságra vonatkozó eszmecserére is. A jövőre nézve az EU és Hongkong a jövőbeli együttműködés fontos területeként azonosította a körforgásos gazdaságot (beleértve a műanyaghulladékot is). Az EU üdvözli a hongkongi kormány új kezdeményezéseit ezen a területen, és arra ösztönzi Hongkongot, hogy ambiciózusabb és átfogóbb megközelítést kövessen a környezeti kérdések terén. A körforgásos gazdasággal kapcsolatos együttműködés pozitív hozzájárulást jelenthet ezen a területen.

2018 folyamán az EU és Hongkong folytatta a vámügyi együttműködést egy cselekvési terv keretében, melynek célja a szellemitulajdon-jog védelme, a szellemi tulajdonjogok keretrendszeréből történő finanszírozással. Idén első alkalommal került sor vámtisztviselők közötti cserelátogatásokra. Ami a lefoglalási értéket illeti, a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló 2017. évi uniós jelentésben (amelyet 2018-ban tettek közzé) Hongkong továbbra is a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk első számú származási országa. Mindkét oldal azt vizsgálja, hogyan lehetne tovább javítani az együttműködést ezen a területen.

2018 októberében a hongkongi hatóságok új finanszírozási felhívást tettek közzé a „Horizont 2020” keretprogram Különleges Közigazgatási Területről (KKT) származó résztvevőinek támogatására. A Hongkong KKT-ből származó kutatók, vállalatok, kutatóintézetek és egyetemek európai partnerekkel is együttműködhetnek a „Horizont 2020” keretprogram projektjeiben, és hasznosíthatják az EU kutatási és innovációs lehetőségeit. A 2018–2019. évi felhívásra összesen 9 millió hongkongi dollárt (kb. 1 millió EUR-t) különítettek el. Figyelembe kell venni mind az alap-, mind a nagy akadémiai értékű, alkalmazott kutatási projekteket is.

2018-ban az EU nyomon követte a Hongkong által 2017-ben tett vállalások végrehajtását. Ennek alapján az Európai Unió Tanácsa nem tekinti Hongkongot adózási szempontból nem együttműködő országnak. Konkrétan, az EU üdvözölte, hogy a Kínai Népköztársaság kiterjesztette az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló egyezményt Hongkong Különleges Közigazgatási Területre, valamint az információcseréről szóló szükséges megállapodások Hongkong Különleges Közigazgatási Terület általi hatályba léptetését. Az EU támogatta a három adórendszer (ún. „Corporate Treasury” központok, Offshore Reinsurance – offshore viszontbiztosítás és Offshore Captive Insurance – offshore zárt biztosítás) OECD általi értékelését, amelyeket Hongkong KKT az értékelést megelőzően módosított az OECD-követelményeknek való megfelelés céljából. 2019 februárjában Hongkong módosította az offshore-alapokra és az offshore magántőke-alapokra vonatkozó két meglévő szabályozást, hogy eloszlassa az Európai Unió Tanácsának aggályait azok elkülönített jellegével kapcsolatban. Ennek alapján az Európai Unió Tanácsa 2019 márciusában egyetértett azzal, hogy Hongkong teljesítette a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó kötelezettségvállalásait.