Folyamatban van néhány kezdeményezés az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációját érintően fennálló kihívások kezelésére. A keresetek benyújtására és az idézés továbbítására, valamint az eljárás szakaszainak nyomon követésére csak csekély mértékben állnak rendelkezésre elektronikus eszközök a bíróságokon . Noha minden harmadfokú ítéletet közzétesznek, ez csak részben igaz az első- és másodfokú ítéletekre, és az ítéletek gépi olvashatóságára vonatkozó rendelkezések korlátozottak . A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanácstól származó információ szerint az ítéletek átfogó online adatbázisa, ideértve az ítéletek anonimizálását is, előkészítés alatt áll, és 2021-re várható. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács egy olyan projektet is végrehajt, amely digitális eszközöket használna a folyamatban lévő ügyek átlagos tartamának figyelemmel kísérésére, ami a jövőbeni ügykezelési idők tervezését segítené .

Aggályoknak adtak hangot az igazságszolgáltatási rendszerre fordított kiadások csökkenése miatt. Dánia bíróságokra fordított kiadásai a GDP %-ában alacsonyak, és az elmúlt években is csökkentek . A bírák lakosonkénti száma is meglehetősen alacsony . A Bírák Tanácsának „A bírák munkakörülményei” című 2020-as jelentése részletesen elemzi a bírák munkaterhét, és rámutat arra, hogy a bírák száma változatlan maradt, az erőforrások pedig lassan csökkentek 2011 óta, ugyanakkor az ügyforgalom megnövekedett . Különösen a bíróságok személyzetének csökkenésével kapcsolatban fogalmaztak meg aggályokat, e csökkenés ugyanis nagyobb munkaterhet jelent a bírák számára. 2020 júniusában a kormány további finanszírozást nyújtott a bíróságoknak, hogy megbirkózzanak az egyre nagyobb ügyhátralékkal, amelyet a bíróságok Covid19-világjárvány miatti bezárása okozott; e finanszírozás további bírói álláshelyekről gondoskodik .

Több intézkedést hoztak a bírák elszámolthatósági keretének és e keret biztosítékainak a megerősítésére. A bírák tekintetében kétféle fegyelmi intézkedést alkalmazhatnak: a bíróságok elnökei figyelmeztetést adhatnak ki a bíróval szemben a feladatuk hanyag vagy gondatlan ellátásáért, míg a Különleges Vád- és Felülvizsgálati Bíróság figyelmeztetést adhat ki, bírságot szabhat ki, és súlyos kötelességszegés esetén felmentheti a bírót, vagy felfüggesztheti, ha büntetőeljárás indult vele szemben . 2019 óta a bíróság elnöke által kiadott figyelmeztetést is meg lehet fellebbezni a Különleges Vád- és Felülvizsgálati Bíróság előtt , ami további biztosítékot kölcsönöz a rendszernek és összhangban van az Európa Tanács ajánlásaival . E reformot többek között a Bírák Tanácsa kezdeményezte egy konkrét ügy alapján, amelyben egy bíró figyelmeztetést kapott az elnöktől, viszont ezt a figyelmeztetést megalapozatlannak tartotta, de nem volt lehetősége felülvizsgálatra. A bírák elszámoltathatósági keretét tekintve egy másik fontos fejlemény, hogy a Bírák Tanácsa elfogadta (a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanáccsal együttműködésben) a bírákra irányadó etikai iránymutatásokra vonatkozó értelmező, magyarázó megjegyzéseket. A 2019-ben elfogadott magyarázó megjegyzések tovább pontosítják a bírákra irányadó 2014-es etikai iránymutatásokat azzal, hogy konkrét példákkal szolgálnak az iránymutatások alkalmazásához. Ez választ ad a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ajánlására is .

A fékek és ellensúlyok rendszerét a jogalkotás inkluzív folyamata jellemzi, a jogszabályok előkészítésének átfogó kerete mellett, ideértve az érdekelt felekkel folytatott konzultációt is. A parlamenti ombudsman jól megalapozott szerepkörrel rendelkezik a hatóságok határozatai feletti felügyelet garantálásában. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács a közelmúltban több kampányt indított a jogállamiság jelentőségével és a bíróság szerepével kapcsolatos tájékoztatás céljából; e kampányok eszközeként oktatóvideókat, a tanároknak szóló tananyagokat, valamint az újságíróknak címzett weboldalt használtak. A Dán Emberi Jogi Intézet biztosítja a civil társadalmi szervezetek széles körének bevonását az Emberi Jogi Tanácsán keresztül, amely fontos tanácsadói szerepet tölt be.

Dániában egyenletesen magas a bíróságok érzékelt függetlenségének szintje, és 2019-ben is tettek lépéseket a bírákra vonatkozó fegyelmi intézkedések és a bírák elszámoltathatósága keretének további javítására. Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága megfelelő, annak ellenére, hogy az elmúlt években az ügyintézési idő csekély mértékű növekedését lehetett tapasztalni. Ezzel együtt az érdekeltek aggodalmuknak adtak hangot az elegendő erőforrások hiánya miatt, emellett a rendszer digitalizációja továbbra is kihívást jelent. A kormány és a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács több kezdeményezés révén kíván megbirkózni e kihívásokkal, többek között egy olyan projekt segítségével, amelynek célja, hogy digitális eszközöket használjanak a folyamatban lévő ügyek átlagos időtartamának figyelemmel kísérésére.

II.Korrupcióellenes keret

A korrupcióellenes rendszer nagymértékben informális etikai és feddhetetlenségi szabályokon, továbbá társadalmi normákon és a nyilvánosság általi ellenőrzésen alapul. Több hatóság vesz részt a korrupció megelőzésében, a jó közigazgatási gyakorlatok és a jogi keretnek való megfelelés előmozdításában. Idetartozik többek között a Pénzügyi Felülvizsgálati Hatóság, a parlamenti ombudsman és a Számvevőszék elnöke. A Munkavállalói és Kompetenciafejlesztési Hivatal, valamint a Miniszterelnöki Hivatal feladata a feddhetetlenség előmozdítása a köztisztviselők és a miniszterek körében. A súlyos gazdasági és nemzetközi bűncselekményekkel foglalkozó államügyészségen belül szakosított egység foglalkozik a korrupciós és külföldi vesztegetési ügyekkel, és jogosult kivizsgálni a súlyos korrupciós ügyeket. A korrupció megelőzését átfogóan szabályozzák a köztisztviselők tekintetében, de Dániában nincs különös jogszabály a visszaélést bejelentő személyek védelmére.

Dánia mind az Európai Unióban, mind az egész világon 1. helyen áll a Transparency International korrupcióérzékelési indexét tekintve. Az Eurobarométer felmérés válaszadóinak mindössze 35 %-a véli úgy, hogy a korrupció elterjedt (uniós átlag: 72 %), és mindössze 7 %-uk látja úgy, hogy a korrupció személyesen érinti a mindennapi életében (uniós átlag: 26 %). Ami a vállalkozásokat illeti, a vállalatok 16 %-a véli a korrupciót elterjedtnek (uniós átlag: 63 %), és mindössze a vállalatok 5 %-a tekinti úgy, hogy a korrupció problémát jelent az üzleti tevékenységeiben (uniós átlag: 37 %). Az emberek 25 %-a gondolja úgy, kellő számú büntetőeljárás tántorítja el az embereket a korrupt gyakorlatoktól (uniós átlag: 36 %), míg a vállalatok 51 %-a véli úgy, hogy egy vezető tisztviselő megvesztegetésével tetten ért személyek és vállalkozások megfelelő büntetésben részesülnek (uniós átlag: 31 %) .

A dán büntető törvénykönyv kriminalizálja a korrupciót és a kapcsolódó bűncselekményeket. Az aktív és passzív vesztegetés büntetőjogi szankciója a közszektorban bírság vagy hat évig terjedő szabadságvesztés-büntetés, a magánszektorban alkalmazott vesztegetésé pedig bírság vagy négy évig terjedő szabadságvesztés-büntetés. A jogi személyek esetében a bírság kiszabható a jogi személyekre is a büntető törvénykönyv rendelkezései szerinti bűncselekmények tekintetében . 2018-ban Dánia módosította a büntető törvénykönyv pénzmosásról szóló rendelkezéseit, és növelte a hatályos szankciókat (a legsúlyosabb szankciót 6 évről 8 évre) .

Dánia felülvizsgálta a bűnüldözéssel kapcsolatos általános megközelítését, és 2014-ben a korrupcióra, továbbá a külföldi vesztegetési ügyekre szakosodott egységet hozott létre a Gazdasági Bűncselekmények Különleges Ügyészségén (SØIK) belül. A rendőrség, az Ügyészségi Szolgálat és a Gazdasági Bűncselekmények Különleges Ügyészségének (SØIK) szakosított egysége a korrupció kivizsgálására és a korrupcióval szembeni eljárások megindítására hivatott releváns hatóságok. A SØIK szakosított bűnüldözési osztály, amely koordinációs szervként is működik. A SØIK ad otthont a nemzeti pénzügyi hírszerzési egységnek is, és 2015 óta a nemzetközi ügyekkel, többek között a külföldi tisztviselők megvesztegetésével foglalkozó egységnek is . A rendőrségen belül a közelmúltban megerősödtek a közbeszerzési eljárások, és lépéseket tettek a rendőrtiszteknek a 2015-ben elfogadott etikai kódexről szóló tájékoztatására és képzésére . A visszaélések bejelentését szolgáló rendszer 2019-ben jött létre, és lehetővé teszi a bűncselekmények és a közigazgatási jogsértések, köztük az összeférhetetlenségek bejelentését. A polgárok panasszal fordulhatnak a Független Rendőrségi Panasztételi Hatósághoz, amely a rendőrség és az Ügyészségi Szolgálat külső felügyeletét és ellenőrzését végzi . A GRECO ugyanakkor azt ajánlotta, hogy a hatóságok elemezzék annak szükségességét, hogy a rendőrtisztek tekintetében előírják-e a pénzügyi érdekeltségekről szóló rendszeres nyilatkozattételt, valamint hozzanak-e intézkedéseket a rendőrség személyzetének azon kötelezettségükről szóló tájékoztatást illetően, hogy be kell jelenteniük a rendőrségen belüli, korrupcióval összefüggő hivatali visszaélést .

Dánia nem rendelkezik kifejezetten a feddhetetlenség előmozdításával és a korrupció megelőzésével foglakozó szervvel, inkább több hatóság lát el különböző feladatokat. Jóllehet Dániának nincs célirányos korrupcióellenes stratégiája, sem hivatala, létrehozott egy korrupcióellenes fórumot , amely eseti jelleggel ülésezik, hogy a hatóságok javítsák a koordinációt és megosszák az információt. A minisztériumok együttműködnek, és korrupcióellenes jogszabályokat dolgoznak ki. A Pénzügyi Felügyeleti Hatóság iránymutatást, kézikönyveket és utasításokat adott ki az etikus magatartásról és a korrupció elleni küzdelem pénzügyi vonatkozásairól. A Számvevőszék Elnökének Hivatala ellenőrzi az állami intézményeket, és megvizsgálja a parlament és az állami vállalatok által engedélyezett kiadásokat. Ezenfelül más hatóságok, például az Adóügyi Minisztériumon belüli Munkavállalói és Kompetenciafejlesztési Hivatal és a Miniszterelnöki Hivatal rendelkezik feladatokkal a feddhetetlenség előmozdítása és a közigazgatás irányításához kapcsolódó korrupció megelőzése terén . Mivel Dániában hagyományosan magasak az etikai normák és az átláthatóság a nyilvános eljárásokban, kevés a formális szabály vagy ellenőrző intézkedés, amely kifejezetten a korrupció megelőzését szolgálja, különösen a felső vezetői feladatokkal megbízott személyek tekintetében, és a GRECO ajánlása szerint olyan szabályokat kellene megfogalmazni, amelyek nagyobb kötőerővel rendelkeznek .

A Munkavállalási és Kompetenciafejlesztési Hivatal magatartási kódexeket adott ki a köztisztviselőknek, míg a minisztereket kinevezésükkor iránymutatással látják el a feddhetetlenségi kérdésekről. A közszektorra vonatkozó magatartási kódex 2017-ben közzétett felülvizsgált változata szabályokat fogalmaz meg a másodállásokról, illetve tartalmazza a közalkalmazottakra irányadó illemszabályokat. A Munkavállalói és Kompetenciafejlesztési Hivatal 2017-ben közzétette a felülvizsgált „A közszektorban alkalmazandó magatartási kódex”, 2015-ben pedig a „VII. kódex – 7 fő kötelezettség” című dokumentumot, amelyek etikai normákat és magatartási szabályokat állapítanak meg a közalkalmazottak számára. Ezek kiegészítéseképpen e-oktatási kurzusokat dolgoztak ki a központi közigazgatás valamennyi alkalmazottja számára. E kódexek ugyanakkor nem alkalmazandók a miniszterekre, akiket a feddhetetlenségi kérdésekről szóló iránymutatásokat tartalmazó kézikönyvvel látnak el kinevezésükkor. Dániában nincs a parlamenti képviselőkre vagy a felső vezetői feladatokat ellátó személyekre vonatkozó etikai kódex sem, jóllehet a parlamenti képviselőknek címzett nyilvános levélben tájékoztatják őket az etikus magatartással és a közbizalom fenntartásával kapcsolatos kötelezettségeikről. A GRECO azt ajánlotta, hogy dolgozzanak ki magatartási kódexeket mind a parlamenti képviselők, mind a kormánytagok számára, különösen az összeférhetetlenséget érintően, és hogy építsenek ki egy általános stratégiát a felső vezetői funkciót ellátó személyek feddhetetlenségével kapcsolatban .

A közigazgatást kötik a pártatlansággal kapcsolatos szabályok, amelyek mellé az a kötelezettség is társul, hogy minden összeférhetetlenséget be kell jelenteni. A közigazgatási törvény szerint egy közigazgatási szerv által foglalkoztatott vagy nevében eljáró személy nem jogosult részt venni egy adott ügyben, ha kételyek merülnek fel a pártatlanságával kapcsolatban. Az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében a minisztereknek hivatalba lépésükkor fel kell adniuk bármilyen, állami vagy magánvállalatnál betöltött (fizetett vagy nem fizetett) állást . Ez ugyanakkor nem terjed ki az önálló vállalkozásra, a pénzügyi érdekeltségekre, a tiszteletbeli tevékenységekre vagy a miniszter politikai pártjához kötődő tevékenységekre. Jóllehet a közigazgatási törvény rendelkezései alkalmazandók a miniszterekre, jelentős mérlegelési mozgásterük marad a potenciális vagy nyilvánvaló összeférhetetlenségek bejelentésére, mivel nem kaptak erre nézve túl sok útmutatást. Ezenfelül a törvény nem tartalmaz végrehajthatósági intézkedéseket . A parlamenti képviselők tekintetében nem határozták meg általánosan az összeférhetetlenséget, és a jelenlegi keret nem rendelkezik bejelentési mechanizmusról. A GRECO ajánlást tett az eseti nyilvánosságra hozatali követelmény bevezetésére, ha összeférhetetlenség merülhet fel egy parlamenti eljárásban vizsgált kérdésben .

Noha léteznek vagyonnyilatkozati rendszerek, ezeket nem ellenőrzik vagy kényszerítik ki rendszerszinten. A parlamenti képviselők tekintetében rendszeresen nyilvános nyilvántartásba veszik a betöltött állásokat és a pénzügyi érdekeltségeket, és ezeket a nyilvánosság a parlament weboldalán ellenőrizheti. A GRECO ugyanakkor azt ajánlotta, hogy legyenek a képviselőkre alkalmazandó magatartási normák, ahol szükséges . Jóllehet a parlamenti képviselők általában nagymértékben megfelelnek a gazdasági érdekeltségek nyilvántartásának, e megfelelés nem teljes körű . Ugyanígy, nincsenek általános szabályok a magas beosztású köztisztviselők pénzügyi érdekeltségének bevallásával kapcsolatos kötelezettséget illetően, noha minden miniszter szabványos formanyomtatványon köteles nyilatkozni pénzügyi érdekeltségéről, amely nyilatkozatot a hivatalba lépésekor kell benyújtania és évente aktualizálnia kell. A rendszer nem jogszabályokon alapul, de az egymást követő kormányok úgy tartották be, mintha kötelező lenne . Azokra a miniszterekre, akik egyúttal parlamenti képviselők is, nem a parlamenti bevallási rendszert kell alkalmazni. A parlamenti képviselőkre vonatkozó rendszertől eltérően a miniszterekre irányadó rendszer kifejezetten kiterjed a házastársak/élettársak egyes pénzügyi érdekeltségeire is. A GRECO ugyanakkor azt ajánlotta, hogy ezeket az iránymutatásokat foglalják jogszabályba, bővítsék a nyilatkozatok hatályát és vezessenek be érdemi ellenőrzést .

A dán rendszerben nincsenek egyértelmű szabályok, sem iránymutatás arról, hogy a felső vezetői feladatokkal megbízott személyek miként tarthatnak kapcsolatot lobbistákkal. Azokra vonatkozóan sincsenek sem bejelentési, sem nyilvánosságra hozatali követelmények, akik befolyásolni próbálják a kormányzati lépéseket és szakpolitikákat. Ugyanakkor, míg a válaszadók többsége mind a 27 uniós tagállamban úgy véli, hogy az üzleti élet és a politika közötti túl szoros kapcsolat az országukban korrupcióhoz vezet, a legalacsonyabb értéket (47 %) Dániában rögzítették (uniós átlag: 76 %) . A lobbizás bizonyos formái (különösen az érdekcsoportok lobbizása) elfogadott része a döntéshozatali folyamatnak, és az a szándék áll a hátterében, hogy a döntések széles körű támogatást élvezzenek. Mindazonáltal a GRECO tanácsolta, hogy vezessenek be szabályokat és útmutatást a lobbistákkal és olyan harmadik személyekkel való kapcsolattartásra, akik a kormányzati folyamatok és döntések befolyásolására törekszenek, továbbá hogy növeljék az ilyen kapcsolatok átláthatóságát .

Nincsenek egyértelmű szabályok a „forgóajtó-jelenségre”. Konkrét, a várakozási időszakra vonatkozó protokoll hiányában több esetben számoltak be arról, hogy miniszterek közvetlenül vezető politikai lobbista álláshelyekre váltottak. Annak ellenére, hogy a GRECO ajánlotta, hogy vezessenek be szabályokat a felső vezetői funkcióval megbízott személyek közszektorbeli szolgálatuk befejezését követő alkalmazására, ilyen rendelet elfogadására egyelőre nincs konkrét terv .

Kialakítottak célirányos mechanizmusokat a visszaélést bejelentő személyek védelmére, de nincs átfogó jogszabály. Dániában nincs hatályban különös jogszabály a visszaélést bejelentő személyek védelmére. Ugyanakkor a pénzügyi szektorban a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv átültetésének részeként vannak ilyen jogszabályok. A dán vállalkozók szövetsége azt tanácsolja a vállalatoknak, hogy önkéntes alapon állapítsanak meg rendelkezéseket, ha így látják jónak. Emellett hatályban vannak rendszerek a közszektorban vagy egyes szektorspecifikus területeken, ideértve a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság külső és belső eljárásait, a Dán Üzleti Hatóság visszaélés bejelentésére szolgáló külső rendszerét az auditra vonatkozó jogszabályok potenciális megsértésével kapcsolatos kérdések tekintetében, továbbá egy, az Európai Vidékfejlesztési Alapot és az Európai Szociális Alapot érintő rendszert .

A politikai pártok finanszírozási kérdései hangsúlyt kaptak a nemzetközi értékelésekben, és a legtöbb ajánlást még nem hajtották végre. Ezen ajánlások között szerepeltek az érzékelt hiányosságoknak, többek között az egy meghatározott küszöböt meghaladó adományokat érintő bejelentési kötelezettség hiányának a kezelése, továbbá a független figyelemmel kísérés garantálása a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozásában . Az Eurobarométer számadatai azt mutatják, hogy Dánia az egyetlen olyan ország, ahol azoknak a válaszadóknak az aránya, akik szerint a politikai pártok finanszírozása kellően átlátható és felügyelt, csökkent 2013 óta (41 % volt 2013-ban, 2019-ben pedig 34 %; uniós átlag: 32 %) .

Noha a represszív intézkedéseket a jelek szerint megfelelően alkalmazzák, nem állnak rendelkezésre széles körben korrupcióval kapcsolatos statisztikák. Jóllehet sor került a közelmúltban büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek kiszabására a korrupcióval összefüggő bűncselekmények tekintetében, és a jelentős bírósági ítéletek megjelentek a fizetős hivatalos bírósági lapban, Dánia nem tesz közzé statisztikákat a külföldi hivatalos személy megvesztegetését feltáró nyomozásokról, sem a megindított vagy lezárt ügyekről .





III.Médiapluralizmus

A véleménynyilvánítás szabadsága védelmének általános keretét az alkotmány biztosítja. A nemzeti médiafelügyeleti hatóság, a Dán Rádió és Televízió Tanács feladatát, szervezeti felépítését és eljárási szabályait törvény határozza meg. Nincsenek a média-tulajdonviszonyok átláthatóságára vagy az állami reklámok elhelyezésére irányadó konkrét jogszabályok. Az iratbetekintést a közigazgatási dokumentumokba való betekintésről szóló 2014. évi törvény szabályozza .

A Dán Rádió és Televízió Tanács működésében függetlenséget élvez. A független hatóság feladatait és szervezeti felépítését a dán rádiós és televíziós műsorszolgáltatásról szóló törvény állapítja meg. A Rádió és Televízió Tanács titkárságát a Kultúra és Paloták Hivatalának médiaegysége látja el. A tanács úgy látja, szervezeti felépítése stabil, még akkor is, ha néhány döntés erőteljes politikai érdeklődést váltott ki . A médiahatóság függetlenségét és hatékonyságát veszélyeztető nagyon alacsony kockázatot mutatott a médiapluralizmus monitor legutóbbi kiadása (MPM 2020) is. A Rádió és Televízió Tanács eljárási szabályait végrehajtási rendelet állapítja meg, amelyet az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálatát követően aktualizáltak. A miniszter nevezi ki a tanács nyolc tagját, köztük az elnököt és az alelnököt négy évre. A tagok újra kinevezhetők. Egy tagot a Rádióhallgatók és Televíziónézők Szervezetének Együttműködési Fóruma jelöl, egyet pedig a Bírák Tanácsa. A testületi szerv vezetőjének/tagjainak felmentésére a közigazgatási törvény szabályai irányadók. A felmentésről szóló határozat előtt az érintett tagot meg kell hallgatni. A határozatot írásba kell foglalni, és indokolást is kell tartalmaznia. Ezenfelül a tagok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy panaszt tegyenek a határozattal szemben, vagy fellebbezést nyújtsanak be vele szemben a bírósághoz. A Rádió és Televízió Tanács határozatai nem fellebbezhetők meg a minisztérium előtt, csak a bíróságon. Ahogy minden közigazgatási döntés esetében, a parlamenti ombudsman foglalkozik az ügykezelési panaszokkal.

A Dán Sajtótanács (Presse Nævnet) jogszabállyal létrehozott, független, önszabályozó testület az Igazságügyi Minisztérium égisze alatt . A Sajtótanács foglalkozik a dán tömegtájékoztatási panaszokkal, és nyolc tagból áll, akiket az igazságügyminiszter nevez ki. E nyolc tag az újságírókat, a nyilvánosságot és a nyomtatott sajtó, valamint a rádió és televízió szerkesztőségeit képviseli. Az elnököt és az alelnököt a dán Legfelsőbb Bíróság ajánlása alapján nevezik ki. A Sajtótanács kritikát fogalmazhat meg a helyes sajtóetikát érintő ügyekben, és arra utasíthatja a szóban forgó médium szerkesztőjét, hogy tegyen közzé választ vagy a Sajtótanács határozatát. A Sajtótanács ugyanakkor nem szabhat ki szankciót, és nem ítélhet meg pénzügyi kompenzációt sem a panaszosnak .

Nincsenek a média-tulajdonviszonyok átláthatóságára vagy az állami reklámok elhelyezésére irányadó konkrét szabályok. Az állami reklámoknak meg kell felelniük a rádiós és televíziós műsorszolgáltatásról szóló törvény általános szabályainak, és a törvénnyel összefüggő, az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelven alapuló másodlagos jogszabályoknak. Az MPM 2020 megjegyzi, hogy a részvények 20 %-át meghaladó tulajdonjogot fel kell tüntetni valamennyi vállalat, így a médiavállalatok éves pénzügyi kimutatásaiban is, de a médiavállalatokra nem vonatkoznak különleges követelmények. Dániában a média érdekelt felei jelezték, hogy a konkrét szabályok hiányának ellenére a gyakorlatban kellően kielégítőnek ítélik a média-tulajdonviszonyok nemzeti átláthatóságának szintjét, a Központi Cégjegyzékből ugyanis különösen látható, hogy kik a főbb médiumok tulajdonosai .