(2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Szlovéniának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 1–3. ajánlás is tükröz.

(1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta.

(3)2017. február 22-én közzétették a Szlovéniára vonatkozó 2017. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Szlovénia által elért eredményeket. Emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen a bankszektorban tapasztalható hiányosságok, a vállalatok eladósodottsága és a költségvetési kockázatok jelentenek sebezhető pontokat. Az állományi mutatókat érintő egyensúlyhiány az élénkülő növekedés következtében fokozatosan mérséklődik. A vállalati szektorban nagyszabású adósságcsökkentés valósult meg, a magánberuházás pedig – a közvetlen külföldi befektetést is beleértve – ismét növekedésnek indult, bár a nem rezidensek belföldi befektetésállománya a regionális partnerekhez képest változatlanul alacsony. Az államadóság 2015. évi tetőzése után a következő években lefelé történő kiigazítás várható. A bankszektor szerkezetátalakítása terén előrelépések történtek, ezzel egyidejűleg pedig gyors ütemben csökkent a nemteljesítő hitelek aránya, és a jövőben e lefelé mutató tendencia folytatódására lehet számítani. A kormány érdemi lépéseket hajtott végre a bankszektor szerkezeti átalakítása, valamint az állami tulajdonban lévő vállalatok irányításának javítása céljából. Mindazonáltal a vállalati adósság kezelése és a pénzügyi ágazat fennmaradó hiányosságainak kiküszöbölése érdekében további szakpolitikai intézkedésekre van szükség, hogy biztosított legyen az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és javuljon az üzleti környezet.

(4)Szlovénia 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017. május 3-án 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság további iránymutatást nyújtott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan.

(6)Szlovénia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2017. évi stabilitási program szerint a kormány 2017-ben a GDP-arányos államháztartási hiány 0,8 %-ra történő javulásával, majd 2020-ra a GDP 0,4 %-ának megfelelő többlet elérésével számol. A középtávú költségvetési célt – a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit nem teljesítő, strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést – a tervek szerint 2020-ban sikerül elérni. Ezzel szemben az újraszámított strukturális egyenleg alapján a középtávú költségvetési cél a programidőszakban nem fog teljesülni. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 77,0 %-ra esik vissza, majd 2020-ban tovább csökken 67,5 %-ra. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2017-től kezdődően a kitűzött hiánycélok elérésének támogatásához szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva.

(7)A 2017. évi stabilitási program jelzi, hogy a menekültek rendkívüli beáramlása 2016-ban és 2017-ben jelentős költségvetési hatással bír, és megfelelő bizonyítékokkal támasztja alá a költségvetési többletkiadások mértékét és jellegét. A Bizottság szerint a rendkívüli menekültbeáramlással kapcsolatban figyelembe vehető többletkiadások 2016-ban a GDP 0,07 %-át tették ki. Ez az összeg változatlan a 2017. évi költségvetésiterv-javaslathoz képest, amely megerősítette a 2016. évi stabilitási programban előre jelzett adatokat. 2017 tekintetében a stabilitási program a GDP 0,07 %-ának megfelelő többletkiadások figyelembevételére vonatkozó kérelmet tartalmaz, amelynek az egyenleget érintő járulékos hatása a Bizottság szerint a GDP 0,01 %-ára becsülhető. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása és a biztonsági intézkedések szokatlan eseményhez kapcsolódnak, jelentős hatással vannak a szlovén államháztartásra, és a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyezteti a pénzügyi fenntarthatóságot. E kiadások figyelembevétele érdekében tehát csökkentették a középtávú költségvetési cél eléréséhez előírt 2016. évi kiigazítást. 2017 tekintetében a figyelembe vehető összegeket is magában foglaló végleges értékelés a szlovén hatóságok által benyújtott tényleges adatok alapján, 2018 tavaszán készül el.

(8)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Szlovéniának 2017-ben a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia 2017-ben némileg el fog térni ettől a követelménytől.

(9)Költségvetési helyzetére és mindenekelőtt adósságszintjére való tekintettel Szlovéniával szemben elvárás, hogy 2018-ban egy megfelelő középtávú költségvetési cél felé mutató, további kiigazítást hajtson végre. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 0,6 %-os nominális növekedését jelenti. Ez a GDP 1 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország 2018-ban jelentősen el fog térni az előírt kiigazítástól. Szlovénia az előrejelzés szerint 2017-ben és 2018-ban egyaránt megfelel majd az adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2017-ben Szlovéniának készen kell állnia további intézkedések megtételére, 2018-ban pedig további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és a költségvetés alakulásának értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018. évi költségvetésiterv-javaslat értékelése, majd a 2018. évi költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovén államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt. Ezzel összefüggésben a Bizottság –Szlovénia konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván mérlegelési jogkörével. Ugyanakkor a 2008–2013 közötti rendkívüli gazdasági recesszió és a folyamatban lévő nagyszabású strukturális és pénzügyi ágazati reformok miatt Szlovénia konkrét esetében meglehetősen bizonytalan a konjunkturális helyzet.

(10)A 2015 júliusában elfogadott költségvetési szabályozási törvény bevezette az államháztartás középtávú költségvetési keretét. Ennek gyakorlati megvalósításához az államháztartási törvény módosítására van szükség. A kormány eredeti kötelezettségvállalása szerint a felülvizsgált államháztartási törvényt a költségvetési szabályról szóló törvény elfogadása utáni hat hónapon belül kellett volna elfogadni. Ezt a határidőt azonban több ízben is elhalasztották, és a felülvizsgált törvénytervezetet még mindig nem terjesztették a parlament elé, hogy az tanácskozhasson róla. A felülvizsgált államháztartási törvény képezi a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU irányelv nemzeti jogba történő átültetésének egyik jogi eszközét – az átültetést a tagállamoknak 2013 végéig kellett végrehajtaniuk. 2017. március 21-én kinevezték a költségvetési tanács tagjait.

(11)2016-ban az államadósság elérte a GDP 79,7 %-át, és ez a magas arány sebezhetővé teszi a szlovéniai államháztartást. Az ország népességének öregedése a tagállamok többségéhez képest gyorsabb ütemű. Szlovéniának jelentős kockázatokkal kell szembenéznie az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, mivel a nyugdíjakkal kapcsolatos közkiadások, valamint az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási költségek előre jelzett növekedéséből eredően az uniós tagállamok közül itt a legnagyobb a hosszú távú fenntarthatósági rés.

(12)A kormány már ismertette az egészségügyi rendszer átalakítására irányuló javaslatait. A reform központi eleme az egészségügyi ellátásról és az egészségbiztosításról szóló törvény tervezete, amelyet 2017 februárjában nyilvános konzultációra bocsátottak, és a tervek szerint 2017 nyaráig a nemzetgyűlés elé terjesztenek. Az előirányzott ütemezés betartása nagy jelentőséggel bír, és elvileg lehetővé teszi, hogy a javaslat még 2017 folyamán törvényerőre emelkedjen. 2016 decemberében bemutatták az egészségügyi szolgáltatásokról, valamint a betegek jogairól szóló törvény módosítási javaslatait, továbbá elfogadták a gyógyszertárakra vonatkozó új törvényt. A fennmaradó kihívások a kórházak irányításához és teljesítményéhez, a fekvőbeteg-ellátás „előszobájának” számító alapellátás kapuőri szerepéhez, a kórházi fizetési rendszerekhez, az egészségügyi technológiaértékeléshez és az információs rendszerekhez kapcsolódnak. Emellett az egészségügyi termékek és szolgáltatások központi közbeszerzésével járó előnyök kihasználása továbbra is meglehetősen korlátozott, ugyanakkor az átláthatóság és a költséghatékonyság fokozása céljából folyamatban van a gyógyszerekre vonatkozó új központi közbeszerzési eljárás kidolgozása. A tartós ápolás-gondozás reformjának előmozdítása ugyancsak jelentős kihívás. Szlovénia mindeddig nem hozott létre integrált tartós ápolási-gondozási rendszert. Jelenleg készítik elő a tartós ápolási-gondozási igények felmérésére irányuló kísérleti projektet.

(13)2016 áprilisában a kormány fehér könyvet fogadott el a nyugdíjakról, és nyilvános konzultációt indított a nyugdíjrendszer jövőjéről. Konkrét jogalkotási javaslatok azonban még nem kerültek előterjesztésre. Az ország előtt álló kihívások közé tartozik a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának és megfelelőségének biztosítása azáltal, hogy a várható élettartam növekedésének figyelembevételével kiigazítják a kötelező nyugdíjkorhatárt és ösztönzik a későbbi nyugdíjba vonulást, a kiegészítő nyugdíjrendszerekbe tartozók körének kiterjesztése, a változó szakmai életpályák megfelelő kezelése, valamint az időskori szegénység kockázatának csökkentése.

(14)A munkaerőpiaci és a társadalmi tendenciák tovább javultak. A munkahelyteremtés fellendült, a munkanélküliség pedig csökkenőben van. A szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya csökkent, ám ez a mutató az idősek tekintetében változatlanul meghaladja az uniós átlagot. A javuló munkaerőpiaci helyzet lehetőséget kínál az idősebb munkavállalók foglalkoztatására, de e csoport részvételi aránya továbbra is alacsony. Az elmúlt években egyre általánosabb gyakorlattá vált a munkanélküli-ellátási rendszeren keresztüli nyugdíjba vonulás. A tartós munkanélküliség még mindig meghaladja a válság előtti szintet, és a munkanélküliek több mint felét érinti. Az összes tartósan munkanélküli személy több mint 40 %-a 50 év feletti, és csaknem fele legalább két éve nincs munkaviszonyban. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának növelése céljából elemzés és cselekvési terv készült, amelyről a szociális partnerekkel is egyeztettek. A cselekvési terv időben történő végrehajtása elősegítheti az idősebb munkavállalók aktivizálását. Az alacsony szakképzettségű dolgozók foglalkoztatási rátája változatlanul alacsony, és mind a válság előtti szinttől, mind az uniós átlagtól jócskán elmarad. Az aktív munkaerőpiaci intézkedések 2016 januárjában elfogadott végrehajtási terve a jelenlegi megközelítést viszi tovább, ugyanakkor az e területre fordított kiadások továbbra is alacsonyak. Az idősebb és az alacsony szakképzettségű munkavállalók még mindig alulreprezentáltak az aktív munkaerőpiaci intézkedések célcsoportjai között. A munkaerőpiac szegmentációja a 2013-as reform dacára változatlanul kihívást jelent.

(15)A nemteljesítő hitelek aránya ugyan továbbra is magas, ám stabil csökkenő tendenciát mutat. A Szlovén Nemzeti Bank számos intézkedést hajtott végre annak érdekében, hogy a bankokat a nemteljesítő hiteleik állományának fenntartható csökkentésére ösztönözze. Az adósságcsökkentésre irányuló nyomás enyhülni kezdett, viszont a vállalkozásoknak történő hitelezés továbbra is szűkül. Az egyes vállalkozások változó eredményeket értek el az adósságcsökkentés terén. A bankszektor konszolidációja és szerkezeti átalakítása tovább folytatódik: 2016-ban három bank egyesült. A Nova Ljubljanska Banka privatizációja 2017 decemberében esedékes. A jogi keret többszöri felülvizsgálata nyomán tovább erősödött a banki eszközkezelő társaság vállalati szerkezetátalakítási kapacitása. A kkv-k körében változatlanul magas a nemteljesítő hitelek aránya. E probléma orvoslása érdekében a Világbank segítségével szisztematikus megközelítést dolgoztak ki a kkv-knek nyújtott nemteljesítő hitelek szanálására vonatkozóan. Emellett a kormány törvényjavaslatot fogadott el egy központi hitelnyilvántartás létrehozásáról, ami lehetővé tenné a hatékonyabb kockázatkezelést és csökkentené az eladósodás kockázatát.

(16)A hitelképes vállalkozások csak igen korlátozottan férnek hozzá az alternatív finanszírozási forrásokhoz. A Szlovén Vállalkozói Alap és a Slovenska izvozna in razvojna banka (SID bank) főleg a kkv-knek szóló új adósságinstrumentumokat vezetett be, köztük olyan eszközöket is, mint például a mikrohitelek. 2016-ban a Szlovén Vállalkozói Alap magvetőtőke-programot indított, amelynek kedvezményezettjei között majdnem 50 kkv szerepelt. Az egyéb alternatív finanszírozási eszközök – köztük a kockázati tőke és a saját tőke az európai strukturális és beruházási alapok felhasználásával – a további finanszírozás lényeges forrásaivá válhatnának, ám ez a lehetőség még nagyrészt kiaknázatlan.

(17)A 2015–2020 közötti közigazgatási fejlesztési stratégia végrehajtása folyamatban van, és már történtek bizonyos előrelépések. Mindazonáltal egyes konkrét intézkedések – így például a közszolgálati törvény elfogadása – tovább késnek. Az adminisztratív teher csökkentését célzó kormányzati program 2009 és 2015 között a becslések szerint összesen 365 millió EUR megtakarítást eredményezett, és az adminisztratív teher enyhítésére irányuló 318 intézkedés csaknem 60 %-a megvalósult. A magánberuházást mindennek ellenére továbbra is gátolják az összetett és hosszadalmas adminisztratív eljárások, ami különösen az építőipart és a területfejlesztést érinti érzékenyen. Bár az igazságszolgáltatás hatékonysága és minősége tovább javult, a kereskedelmi ügyekben változatlanul hosszú az első tárgyalást megelőző várakozási idő, és nincs lehetőség a keresetek elektronikus úton történő benyújtására. Egyes kulcsfontosságú korrupcióellenes reformok – például a korrupcióval szembeni zéró tolerancia program – elfogadása ellenére a korrupció mértékének megítélése továbbra is kedvezőtlen, és ez a vállalati döntésekre is hatást gyakorol. A szakmák szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatos kezdeti előrelépéseket követően a reformfolyamat lelassult. A szakmák szabályozása terén a restriktív akadályok megszüntetése képes lehet élénkíteni a versenyt az érintett piacokon.

(18)A 2013-ban kezdeményezett privatizációs program ellenére továbbra is nagymértékű az állam gazdasági szerepvállalása. Az állam a legnagyobb munkaadó, eszközkezelő és vállalati hitelező Szlovéniában. A nagyarányú állami tulajdon a gyenge vállalatirányítással párosulva jelentős fiskális és gazdasági következményekkel jár. Ez a hatás 2007 és 2014 között 13 milliárd EUR-ra, vagyis a GDP mintegy harmadára becsülhető, és elsősorban a pénzügyi szektor stabilizálására irányuló intézkedéseknek, valamint a magáncégekhez képest az állami tulajdonban lévő vállalkozások elmaradt nyereségének tudható be. Az állami tulajdonú vállalkozások teljesítménye élénkülni kezdett, amit az új vállalatirányítási rendszer is támogat, ám vannak még fennmaradó kockázatok. 2015 végére az eredmények tanúsága szerint javult a szlovén állami vagyonkezelő szerv irányítása alatt álló vállalkozások nyereségessége, bár még így is elmarad az irányítási stratégiában kitűzött közbenső céltól. A kormány 2017 januárjában jóváhagyta a 2017. évre szóló vagyonkezelési tervet, amely minden egyes állami tulajdonban lévő vállalkozás tekintetében számszerűsíti a teljesítménymutatókat, valamint tartalmazza az értékesítendő eszközök frissített jegyzékét. A nemzeti parlament által eredetileg 2015-ben jóváhagyott, felülvizsgált vagyonkezelési stratégia elfogadása viszont még mindig függőben van, miután a kormány 2017 második felére halasztotta az ezzel kapcsolatos döntéshozatalt. 2017. február végén kinevezték az igazgatótanács új elnökét, ám a teljes felügyelőbizottság továbbra sem alakult meg.

(19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(20)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

(21)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 3. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2017-ban és 2018-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: