EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.6.6. COM(2018) 434 final 2018/0227(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról {SEC(2018) 289 final}

{SWD(2018) 305 final}

{SWD(2018) 306 final}



INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE Ez a javaslat az alkalmazás kezdőnapját 2021. január 1-jében rögzíti. •A javaslat indokai és céljai A digitális átalakulás a gazdaság minden ágazatára hatással van, és megváltoztatja azt, ahogy élünk, dolgozunk és kommunikálunk. Bár a múltba Európa jólétét a közlekedési és ipari infrastruktúránk, oktatási rendszerünk és minőségi közszolgáltatásaink biztosították, a jövőbeli növekedésünk záloga a stratégiai digitális kapacitásokba és infrastruktúrákba tett befektetés, a továbbképzések és a kormányok és polgárok közötti interakciók modernizálás lesz. A jelenlegi uniós befektetési keretek lefedik e pillérek jelentős aspektusait, nevezetesen a kutatást és fejlesztést. Ugyanakkor a csúcstechnológiai területeken bevezetett sikeres közpolitikák tanulságai azt mutatják, hogy a kutatás és innováció mellet a gyorsan fejlődő technológiai területeken a beszállítói oldal támogatására tett állami intézkedések jelentősen hozzájárulhatnak az értékteremtéshez, ugyanakkor a közszféra igényeit is szolgálják. Valóban ez a helyzet azokon a kulcsterületeken, amelyek legalább a következő tíz éves időszakra megalapozzák a gazdaság és társadalom digitális átalakulását; ilyenek a fejlett számítástechnika és adatkezelés, kiberbiztonság és mesterséges intelligencia. A legfejlettebb kapacitások megszerzését célzó befektetések e területeken, ezek interoperábilis módon történő legjobb felhasználása az egész Unióban és a fejlesztésükhöz, illetve alkalmazásukhoz szükséges készségek megszerzése fogja megadni a szükséges lendületet a közérdekű területek és az ipar digitális átalakulásához. Európában a kutatás és fejlesztés mellett nyilvánvalóan létezik ez beruházási hiány a beszállítói oldalon, amit jól mutat a legújabb technológiák iránti növekvő kereslet és a kínálat közötti összhang hiánya. A nagy teljesítményű számítástechnikában az elégtelen kínálat arra ösztönzi az uniós tudósokat és mérnököket, hogy Európán kívül, különösen az Amerikai Egyesült Államokban keressék a számítógépes erőforrásokat, ahol kormányzati programok segítenek abban, hogy a felső kategóriás számítástechnika kínálata a teljesítmény határaihoz közelítsen. Emellett Európában található egy világviszonylatban is vezető mesterséges intelligenciát kutató közösség, valamint mesterséges intelligenciára szakosodott számos kis vállalkozás, ám a mesterséges intelligencia piaca alulfejlett az USA-hoz képest, ahol a rendelkezésre álló kapacitások, különösen az adatok területén, biztosítják a feltételeket a nagyobb léptékű innováció számára. A szétaprózottság és a kiberbiztonsági befektetések viszonylag alacsony szintje kockázatot jelent társadalmunk és gazdaságunk számára, míg az európai kiberágazat erősen széttagolt, és nincsenek jelentősebb piaci szereplők . Az olyan területeken, mint a mesterséges intelligencia, az adatelemzés és a kiberbiztonság, a magasan képzett műszaki szakembereknek meghirdetett állások betöltetlenek – jelenleg több mint 350 000 üres álláshely van az Unióban ezeken a területeken. A digitális egységes piaci stratégia átfogó keretet hozott létre, melyet egy átfogó beruházási programmal kell kiegészíteni. Ez a legmagasabb politikai szint egyetértésével is találkozott. Tallinban az európai állam- és kormányfők meghatározták az erős digitális gazdaság fő pilléreit: kiberbiztonság, mesterséges intelligencia, világszínvonalú infrastruktúra, melybe beletartozik a nagy teljesítményű számítástechnika, digitális készségek, és a közszféra digitális átalakulása . Ez az Európai Tanács 2017. októberi következtetéseiben is megfogalmazódott. Azóta a Tanács több felállásban is megtárgyalta az Unió erős digitális kapacitásainak kiépítését. A többéves pénzügyi keretről szóló közleményben , a Bizottság kiemelte azt a forgatókönyvet, mely a digitális gazdaságba történő befektetések megduplázását vetíti előre. Ez az indoklás az Európai Parlament és a Tanács rendelettervezetéhez kapcsolódik, mely a digitális átalakulás előnyeit valamennyi európai polgár, közigazgatás és üzleti vállalkozás számára maximalizálni törekvő új programot irányoz elő (Digitális Európa program). A Digitális Európa program a Bizottság digitális átalakulás kihívásaira adott átfogó válaszának központi eleme, a 2021 és 2027 közötti időszak többéves pénzügyi keretére vonatkozó javaslat része. Célja, hogy olyan kiadási eszközt hozzon létre, amely az Európai Tanács által meghatározott területek kapacitásfejlesztésének operatív követelményeihez igazodik és kihasználja a közöttük fennálló szinergiákat. A kezdeményezés ezért az európai kapacitások megerősítésére irányul a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és a korszerű digitális készségek terén, valamint támogatja elterjedésüket a gazdaságban és társadalomban. Az egyidejű fejlesztések segítenek a virágzó adatgazdaság kialakításában, a támogatják az integrációt és biztosítják az értékteremtést. Ha egy pillér kimarad vagy meggyendül, az aláássa az egész építményt, mivel azok szorosan kapcsolódnak egymáshoz és összefüggőek. Például a mesterséges intelligenciának szüksége van a kiberbiztonságra ahhoz, hogy megbízható legyen, a kiberbiztonságnak szüksége van a nagy teljesítményű számítástechnikára az óriási mennyiségű biztosítandó adat feldolgozásához, a jövőbeli szabványoknak megfelelő digitális szolgáltatásoknak pedig mindhárom kapacitásra szükségük van; végül pedig a fentiek mindegyike tekintetében szükség van a megfelelő, magas színvonalú készségekre. Igen fontos, hogy a program azokra a területekre koncentrál, ahol egyetlen tagállam sem tudja egyedül biztosítani az elvárt szintű digitális eredményeket. Szintén hangsúlyt kapnak azok a területek, ahol a közkiadások a legnagyobb hatással járnak, nevezetesen a hatékonyság és szolgáltatási minőség javítása az olyan közérdekű területeken, mint az egészségügy, igazságszolgáltatás, fogyasztóvédelem és közigazgatás, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatása a digitális változásokhoz való alkalmazkodásban. A program emellett figyelembe veszi a digitális gazdaság és más segítő technológiák párosításából fakadó előnyöket a digitalizáció hasznainak maximálása érdekében. A program a következő célokat tűzi ki: ·Az Unió nagy teljesítményű számítógépes (HPC) és adatfeldolgozási kapacitásainak kiépítése és megerősítése és széles körű elterjedésük biztosítása az olyan közérdekű területeken, mint az egészségügy, környezetvédelem és biztonság, valamint a vállalkozások, így a KKV-k körében. ·Alapvető mesterséges intelligenciához kötődő kapacitások, például adatforrások és algoritmuskönyvtárak létrehozása és megerősítése, ezek elérhetővé tétele minden vállalkozás, illetve közigazgatási szerv számára, valamint a tagállamokban meglévő mesterségesintelligencia-tesztelési és kísérleti létesítmények megerősítése és összekapcsolásuk szorgalmazása. ·Annak biztosítása, hogy az Unió digitális gazdaságához, társadalmához és demokráciájához szükséges alapvető kapacitások létrejöjjenek és elérhetők legyenek az Unió közszférája és üzleti vállalkozásai számára, valamint az Unió kiberbiztonsági ágazata versenyképességének növelése.

·Annak biztosítása, hogy a jelenlegi és jövőbeli munkaerő könnyen el tudja sajátítani a korszerű digitális készségeket, nevezetesen a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság területén, azáltal, hogy bárhol legyenek is, a diákok, friss diplomások és jelenlegi munkavállalók meg tudják szerezni és tovább tudják fejleszteni ezeket a készségeket. ·A digitális kapacitások, nevezetesen a nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia és kiberbiztonság legjobb felhasználásának elterjesztése az egész gazdaságban, a közérdekű területeken és a társadalomban, ideértve az interoperábilis megoldások bevezetését a közérdekű területeken és a technológiához és knowhowhoz való hozzáférés biztosítását minden vállalkozás, különösen a KKV-k számára. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A program támogatja többek között a Bizottság által az Euro HPC kezdeményezés keretében a nagy teljesítményű számítástechnika terén bejelentett szakpolitikai kezdeményezéseket, a 2018 márciusában megfogalmazott FinTech akciótervet, a mesterséges intelligencia területén a mesterséges intelligenciáról szóló közleményt, az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló rendeletet, valamint az onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont felállításáról szóló 2018. áprilisi határozatot és a 2018 áprilisában közzétett adatkezelésre vonatkozó csomagot, a kiberbiztonság területén a 2017. szeptember15-i kiberbiztonsági csomagot, az egészségügy és az oktatás digitális átalakítását, a 2017. szeptemberi új iparpolitikai stratégiát, az európai ipar digitalizálásáról szóló 2016. áprilisi tervet, valamint az európai készségfejlesztési programot. A program kapcsolódik a meglévő beruházások eszközök. A H2020 és korábbi keretprogramok alatt a digitális technológiák terén végrehajtott kutatási, fejlesztési és innovációs (RDI) befektetések lehetővé tették, hogy Európa megőrizze versenyképességét a kulcságazatokban, pl. a robotikában, a távközlési berendezések és érzékelőtechnológiák terén. Az RDI finanszírozását most folytatni és erősíteni kell a következő többéves pénzügyi keretben. A Digitális Európa program nyilvánvalóan épít a H2020 program sikereire, ezáltal az olyan technológiák, mint a nagy teljesítményű számítástechnika és a mesterséges intelligencia, továbbléphetnek a kiépítés szakaszába. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó program (ISA²) keretében a keretrendszerek, szabványok, interoperábilis megoldások és kísérleti határokon átnyúló szolgáltatásokba történt befektetetések lehetővé tették, hogy a közigazgatási szervek valós környezetben teszteljék a digitális átalakulást és megkezdjék az áttérést az e-kormányzatról a digitális kormányzatra. Az interoperábilis megoldások digitális egységes piacon belül történt telepítése megmutatta az uniós szintű fellépés értékét. Ezek fontos eredmények, melyekre lehet építeni az interoperábilis digitális szolgáltatások egész Európában történő széles körű bevezetése során. A program a jelenlegi CEF program keretében létrehozott digitális szolgáltatási infrastruktúrákra épít, és támogatja az olyan szakpolitikai elemek továbbfejlesztését és szélesebb körű bevezetését, mint az európai interoperabilitási keret (EIF). •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A Digitális Európa program a 2020 utáni többéves pénzügyi keretben előirányzott több más eszközt kiegészít és azokkal együttműködik, nevezetesen: A Horizont Európa, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF), a Kreatív Európa program (benne a Média), az InvestEU Alap, a COSME, az Egységes piac program, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (benne az ifjúsági foglalkozatási kezdeményezés, az egészségügyi terület és az alapszintű digitális készségek), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), az Erasmus+, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (alap- és magas szintű digitális készségek), az Integrált Határigazgatási Alap, a Belső Biztonsági Alap, a Környezet és éghajlat-politika (benne az Energiahatékonyság) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap. A programok közötti szinergiák révén javul a méretgazdaságosság, a befektetések következetesebben történnek és több értéket teremtenek a polgárok és gazdasági szereplők számára. A szinergiák felerősítik a helyszínen az uniós szintű digitális befektetések hatásait, míg a nemzeti és regionális digitális befektetések eredményesebben tudják kiegészíteni az uniós intézkedéseket. A közpénzek hatásának és hatékonyságának a különböző programok közötti gyakorlati kapcsolatok révén történő növelésével az EU célzottabban és egyszerűbben tud megküzdeni a digitális kihívásokkal, fel tudja építeni vagy meg tudja erősíteni a digitalizációt támogató ökoszisztémákat, több munkahelyet teremtve, gyorsítva a növekedést és javítva a versenyképességet. A Digitális Európa program végrehajtása során különös figyelmet kap a verseny megőrzése a belső piacon. A következő szakasz röviden ismerteti a Digitális Európa program és a digitális kontextusban leginkább releváns más eszközök, nevezetesen a Horizont Európa, a CEF, az ERFA és az EU értékek program, valamint az Egységes piac program között fennálló jelentősebb komplementaritásokat és szinergiákat. A Horizont Európa és a Digitális Európa program által lefedett tematikus területek több esetben átfedést mutatnak, amennyiben mindkettő foglalkozik a nagy teljesítményű számítástechnikával, mesterséges intelligenciával és a kiberbiztonsággal; a támogatandó fellépések típusa, a várt eredményeik és a beavatkozás logikája azonban eltérő és egymást kiegészítő jellegű. A Horizont Európa lesz az egyetlen központilag kezelt uniós program a kutatás és technológiai fejlesztés támogatására, és a legfőbb program a kereskedelmi hasznosítást megelőző demonstráció, kísérleti projektek, koncepcionális igazolás, tesztelés és innováció feladataira. A Digitális Európa program ezzel szemben a nagy méretű digitális kapacitások és infrastruktúrák kiépítésére koncentrál, és célja a kritikus meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások széles körű elterjesztése és telepítése egész Európában. A szinergiákra példa, hogy a Horizont Európa keretében kifejlesztett új digitális technológiákat fokozatosan átveszi és telepíti a Digitális Európa program. Hasonlóképpen, a Digitális Európa keretében kifejlesztett kapacitásokat és infrastruktúrákat a kutatási és innovációs közösség rendelkezésére bocsátják, többek között a Horizont Európa által támogatott tevékenységek céljaira is. A Horizont Európa digitális készségek fejlesztését támogató kezdeményezései, ideértve az Európai Innovációs és Technológiai Intézet EIT-Digital programjának helymegosztási központjai által nyújtott fejlesztést is, kiegészítik a Digitális Európa keretében támogatott, korszerű digitális készségekre irányuló kapacitásfejlesztés. Az EIT központjai diákokat, kutatókat, mérnököket és üzleti fejlesztőket gyűjtenek egybe az együttes tervezés, az innovációs projektek végrehajtásában való együttműködés, az üzleti tevékenységek létrehozása, valamint egymás támogatása érdekében. A végrehajtás hatékony koordinációs mechanizmusainak érdekében a két program működési eljárásai összehangolásra kerülnek. A Digitális Európa program kiegészíti a digitális oktatási cselekvési terv intézkedéseit, különösen azokat, amelyek magas szintű digitális készségeket igényelnek a nagy teljesítményű számítástechnika, a nagy adathalmazok elemzése, a kiberbiztonság, a megosztott könyvelési technológiák, a robotika és a mesterséges intelligencia területén. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz biztosítja a fizikai infrastruktúrát a nagy teljesítményű szélessávú hálózatokhoz, melyek szükségesek a Digitális Európa program keretében tervezett digitális szolgáltatások és technológiák bevezetéséhez. Mivel a CEF támogatja a megfelelő szintű kiberbiztonságot igénylő ágazatok közötti létfontosságú infrastruktúrák kiépítését, ezért felhasználja a Digitális Európa keretében megvalósított eszközöket. A jövőben csak a Digitális Európa program fogja támogatni a közérdekű területeken a digitális szolgáltatások megvalósítását. Az ERFA célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása valamennyi EU régióban, különös hangsúlyt helyezve a kevésbé fejlett régiókra. Az ERFA az ipar digitalizációja révén elősegíti az innováción alapuló gazdasági fejlődést, amint az az intelligens szakosodási stratégiákban megfogalmazásra került (ideértve a digitális innovációs központok létrehozására és fejlesztésére irányuló kiegészítő beruházásokat). Emellett az EU prioritások megvalósításának részeként az ERFA támogatja a digitális megoldások, köztük a kiberbiztonsági megoldások telepítését, a közigazgatás modernizációja, a fenntartható közlekedés, az egészségügyi és ellátási rendszerek fejlesztése, az energetikai átalakulás, a körforgásos gazdaság és az oktatás területein. Ennek révén hozzájárul a digitális egységes piac kiépítéséhez, különösen régiós és helyi szinten. A Digitális Európa kiegészíti a helyi beruházásokat, hogy Európa többi része számára is megnyissa a létesítményeket a hálózatépítés és a digitális kapacitások feltérképezése révén. Ezen túlmenően a Digitális Európa közvetve hozzájárul a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményben megfogalmazott célok eléréséhez, amely közlemény felismeri, hogy a digitális hozzáférés és készségek elengedhetetlen feltételei e régiók fejlődésének. Nyilvánvaló szinergiák mutatkoznak a Digitális Európa program és a Kreatív Európa program, különösen annak MEDIA és ágazatközi területe között. A MEDIA a kulturális és kreatív ágazatok, különösen az audiovizuális ágazat versenyképességét növelő célzott fellépéseket (pl. tartalmakhoz való hozzáférés, promóció és közönségszervezés), valamint azok digitális környezethez történő adaptálását támogatja. Az ágazatközi terület más prioritások mellett a digitális média dinamikájának jobb megértését és az európai hírmédia-ágazat digitális átalakítását tűzi ki célul. A Digitális Európa program ezeket a területek azzal támogatja, hogy széles körben hozzáférést biztosít a csúcstechnológiákhoz, szabványokhoz (ahol szükséges) és a kapacitásépítéshez használandó infrastruktúrákhoz. A Digitális Európa program és az Egységes piac program koherenciájára kell törekedni. Például a fogyasztóvédelmet a tervezés során kell biztosítani, nevezetesen termékbiztonság területén a digitális gazdaság, kiberbiztonság és mesterséges intelligencia vonatkozásában. A két program egymást kiegészíti a bevont szervezetek és az új technológiák által felvetett új kockázatok jellege tekintetében. A két program keretében a digitális piacok tárgyában végzett kutatás is kölcsönösen támogatja egymást. A Digitális Európa program a hatálya alá tartozó készségekre – nevezetesen a kiberbiztonságra, a mesterséges intelligenciára és a nagy teljesítményű számítástechnikára – összpontosítva elősegíti a magas szintű digitális készségek fejlesztését. Ebben az értelemben kiegészíti az Európai Szociális Alap Pluszt, amely az alap és közép szintű készségek terén támogatja az oktatást és a képzést, valamint az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, amely az elbocsátott munkavállalók számítástechnikai képzését finanszírozza valamennyi készségszinten.

Mindkét program előnyét szem előtt tartva biztosítani kell a Digitális Európa program és az Erasmus program szinergiáit és egymást kiegészítő jellegét. Az Erasmus program a tanulási célú mobilitás és az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport terén folytatott együttműködés révén hozzájárul a készségek fejlesztéséhez és elsajátításához. Végül ami az Unión kívüli országokban letelepedett szervezetek részvételét illeti, a Digitális Európa program végrehajtása összehangolásra kerül a külső finanszírozási eszközökkel, például az Előcsatlakozási Eszközzel és a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközzel. A Bizottság 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre tett javaslata valamennyi uniós programban ambiciózusabb célt tűz ki az éghajlat-politikai fellépésekre, miszerint összességében az uniós kiadások 25 %-a járuljon hozzá az éghajlat-politikai célok eléréséhez. E program hozzájárulását ennek az átfogó célnak az eléréséhez megfelelő szintre lebontva az EU klímajelző rendszere kíséri figyelemmel, ideértve a pontosabb módszerek alkalmazását, ha ilyenek rendelkezésre állnak. A Bizottság továbbra is évente, az éves költségevetés-tervezet keretében teszi közzé az információkat a kötelezettségvállalási előirányzatokról. Annak érdekében, hogy a program teljes potenciálját kihasználják az éghajlatvédelmi célok előmozdítására, a Bizottság törekedni fog arra, hogy a program előkészítése, végrehajtása, felülvizsgálata és értékelése során beazonosítsa az erre vonatkozó intézkedéseket. A program intézkedéseit a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó befektetési helyzetek arányos mértékű kezelésére kell felhasználni, és a fellépések nem kétszerezhetik meg és nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, valamint nem torzíthatják a versenyt a belső piacon. Ez biztosítja az összhangot a program cselekvései és az EU állami támogatási szabályai között, elkerülve a verseny indokolatlan torzulását a belső piacon. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG Ezt a programot 27 tagállamból álló Unióra vonatkozóan terjesztik elő. Ez utóbbi összhangban áll azzal, hogy az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján bejelentette az Európai Unióból és az Euratomból történő kilépésére irányuló szándékát, amely bejelentést az Európai Tanács 2017. március 29-én kapta meg. •Jogalap A Digitális Európa program keretében végrehajtott beavatkozások széleskörű jellegének fényében a javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) következő cikkein alapul: ·Az EUMSZ. 173. cikkének (3) bekezdése a jelen Program keretében végzett tevékenységek többségéről ·Az EUMSZ 172. cikke, nevezetesen a közérdekű területek digitális átalakulásával kapcsolatban; •Szubszidiaritás A Program célja, hogy kihasználja a digitális gazdaság alapvető jellemzőinek összességéből fakadó szinergiákat: intelligens számítástechnika és adatinfrastruktúra, kiberbiztonság, mesterséges intelligencia, korszerű digitális készségek és alkalmazások az iparban és a közérdekű területeken. Egységes, koherens mechanizmus keretében támogatva ezek a pillérek virágzó adatgazdaságot eredményeznek, elősegítik az integrációt, katalizálják az innovatív projekteket és biztosítják az értékek elosztását. A Digitális Európa válasz arra az új politikai szándékra, hogy együttműködve lépjünk fel olyan területeken, melyeket korábban főként tagállami szinten kezeltek, mivel egymagában egyetlen tagállam vagy üzleti vállalkozás sem képes a szükséges nagyságrendű alapvető digitális beruházások végrehajtására, illetve a megfelelő mértékű bővítésre. Ha az EU nem lép be, akkor az ilyen beruházások nem valósulnak meg a szükséges mértékben és az EU azt kockáztatja, hogy elveszíti versenyképességét. Uniós szintű beavatkozás szükséges ahhoz, hogy az ilyen kihívásokra megfelelő választ kínáló nagyságrendű intézkedéseket megtervezzék, közösen finanszírozzák és koordinálják és biztosítsák, hogy az új digitális technológiák előnyei Európa egész területén megosztásra kerüljenek, és ne csak néhány tagállamban élvezzék azokat. A multilaterális összehangolt intézkedés lehetővé teszi az átfedések elkerülését, a keretfeltételek finanszírozásának összekapcsolása révén a szinergiák kihasználását, az interoperabilitás biztosítását és a vakfoltok, illetve a jelentős földrajzi digitális szakadékok kialakulásának elkerülését. Összességében mindez az új technológiák gyorsabb bevezetését és elterjedését, az európai vállalkozások számára stratégiai előnyöket, az EU polgárok számára jobb közszolgáltatások, a társadalmi kihívások (egészségügy, betegségek felfedezése és diagnosztizálása, klímaváltozás, erőforrás-hatékonyság, stb.) terén az áttörések jelentősebb esélyét eredményezi, és Unió-szerte minden területen javítja az életminőséget. •Arányosság Nyilvánvaló, hogy a közszféra hajlandóságot mutat, hogy a digitális átalakulást európai szinten kezelje, és hogy közös beruházásokat hajtson végre az EU digitális kapacitásának létrehozása és megerősítése érdekében. Az Európai Tanács részéről a beavatkozás mellett mutatott erős politikai támogatás mellett a Tanács és az Európai Parlament is ennek adta jelét, amikor többször szorgalmazták a digitális egységes piac és annak egyes részei mihamarabbi létrehozását. A Parlament külön aggodalmának adott hangot, hogy az EU költségvetésében a digitális politikákhoz rendelt erőforrások nem elegendőek ahhoz, hogy valódi hatás érjenek el, és elismerte, hogy az európai gazdaságot termelő beruházások révén kell fellendíteni. Uniós szinten 2017 márciusában 29 ország állapodott meg az összekapcsolt mobilitás terén történő együttműködésről, és eddig 16 tagállam vállalt kötelezettséget, hogy egymással és a Bizottsággal együttműködnek egy integrált, világszínvonalú, nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra megszerzésében és telepítésében. 2018 januárjában a Bizottság javaslatot tett egy tanácsi rendeletre az európai nagy teljesítményű számítástechnikai közös vállalkozás (EuroHPC) létrehozására.

2018. április 10-én, a második Digitális Napon 28 európai ország vállalata, hogy együttműködik a mesterséges intelligencia terén annak érdekében, hogy ezen a területen megerősítsék az Unió technológiai és ipari kapacitásait és hogy minden polgárhoz és üzleti vállalkozáshoz eljuttassák a kapcsolódó előnyöket. Az európai országok azt is vállalták, hogy közösen fejlesztenek fejlett megoldásokat a közszolgáltatások (pl. egy európai blokklánc-infrastruktúra kifejlesztésével a szolgáltatások számára), a személyre szabott orvoslás és az adatvezérelt egészségügyi és ellátási rendszer, valamint a digitális beruházások előrehaladásának közös nyomon követése céljára. Ma minden tagállam részt vesz az EU ipari digitalizálási kezdeményezésében, és elkötelezték magukat, hogy további együttműködést folyatnak a digitális gazdaság üzleti vállalkozásokban történő legjobb felhasználása érdekében. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk azt is mutatják, hogy egy sor kritikus fontosságú beruházást legjobb uniós szinten végezni. A program által célzott területek azok a területek, amelyeken a megfelelő szint elérése alapvető a siker szempontjából akár a szükséges kapacitás, akár az Unió területén megvalósuló széles körű alkalmazás eléréséhez. Mivel a fejlett digitális készségek területén az említett tudás és szakértelem nem minden európai régióban áll rendelkezésre, az uniós szintű fellépés – nevezetesen a digitális innovációs központok révén – biztosíthatja, hogy az említett szakértelem minden régióban rendelkezésre álljon. Tekintettel a helyzet sürgősségére és a szükséges beruházás mértékére, az uniós beavatkozás igen fontos ahhoz, hogy a fellépések közös finanszírozása és koordinálása olyan léptékben történjen, amely képes megfelelni a digitális átalakulás által támasztott kihívásoknak. Ez biztosítja, hogy az új digitális technológiák előnyeinek teljes mértékű kiaknázását. Az összehangolt intézkedés lehetővé teszi, hogy elkerüljük az átfedéseket, a keretfeltételek finanszírozásának összekapcsolásával kihasználjuk a szinergiákat, gondoskodjunk az interoperabilitásról és elkerüljük a vakfoltok vagy a jelentős földrajzi digitális szakadékok kialakulását. A több beruházás iránti igény kifejezését most cselekvésre kell váltani az Unió befektetései keretei között. A vállalkozásoknak és a polgároknak világos üzenetet kell küldeni, hogy az EU az ő jövőjükbe fektet be, hogy biztosított a kiszámíthatóság és támogatási mechanizmusok működnek a digitális átalakulás komplex folyamatának kezelésére. Európa felelőssége, hogy az egész folyamat során cselekedjen és láthatóan jelen legyen. Ahogy a digitális átalakulás elengedhetetlen tényező lett a növekedéshez, társadalmi fejlődéshez és a fenntartható gazdaságra való átmenethez, kritikus szakadék alakult ki abban a tekintetben, ahogy az EU és a tagállamok elosztják a digitális finanszírozást. A jelenlegi befektetési keret nem az uniós szintű digitális kapacitásfejlesztésre és annak optimális kihasználására jött létre. Ezért az Uniónak új, integrált és ambiciózus finanszírozási programra van szüksége a közérdekű területeket és üzleti vállalkozásokat érintő innovációt megalapozó digitális kapacitások kiépítésének és optimális felhasználásnak támogatásához. •A jogi aktus típusának megválasztása A program végrehajtása rendelet útján történik. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI ••A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata Tekintettel arra, hogy a Digitális Európa új program, ez a javaslat nem alapul speciális félidős értékelésen. Ehelyett a szorosan kapcsolódó programok és kezdeményezések értékeléséből lehetett tanulságokat levonni, nevezetesen a CEF félidős értékeléséből és a digitális egységes piac félidős felülvizsgálatából. Különösen fontos ugyanakkor a CEF félidős értékelésének eredménye, mely azt állapította meg, hogy a program keretében a digitális kapacitásokra és infrastruktúrákra fordított erősfeszítések csak a legelső lépéseket tudták támogatnia közérdekű területek uniós szintű digitális átalakulása felé. Az értékelés rámutatott, hogy a CEF keretében rendelkezésre álló finanszírozási összegek mindeddig csak a meglévő igények egy részének kezelését tették lehetővé, valamint hogy a CEF keret korlátozza a program alkalmazkodási képességét a legújabb technológiai változásokhoz és a felmerülő szakpolitikai prioritásokhoz (például a kiberbiztonsághoz kapcsolódó kihívásokhoz). Az értékelés azt is megmutatta, hogy a tagállamokban erős szándék mutatkozik arra, hogy közösen vágjanak bele a digitális átalakulásba. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A hatásvizsgálat részeként többféle konzultációs tevékenység zajlott azért, hogy az érdekeltek nézeteit a 2020 utáni időszakra vonatkozó Digitális Európa program kidolgozása során szisztematikusan figyelembe lehessen venni. Ezek a konzultációk az érdekelteknek szervezett konferenciáktól és rendezvényektől szakértői csoportokig, online konzultációkig, műhelymunkákig, találkozókig, szemináriumokig és állásfoglalások elemzéséig terjedtek. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk azt mutatták, hogy támogatást kap egy hatékonyabb, kevésbé széttöredezett megközelítés amely a digitális átalakulás előnyeit minden európai polgár és uniós vállalkozás számára maximalizálja. Ez különösen lényeges a Digitális Európa program kulcsterületei esetében, azaz a nagy teljesítményű számítástechnika, a kiberbiztonság és a mesterséges intelligencia, valamint a fejlett képességek és a közérdekű területek digitális átalakulása vonatkozásában. •Hatásvizsgálat A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2018. április 25-én vizsgálta meg a hatásvizsgálati jelentést. A Testület kedvezőtlen véleményt nyilvánított. A Testület kedvezőtlen véleménye után a jelentést alaposan átdolgozták és átszerkesztették, hogy jobban tükrözze, hogy a javaslat miként épít a digitális gazdasághoz kapcsolódó jelenlegi programokra. A jelentés több példát is hoz harmadik országok vagy tagállamok hasonló beavatkozásaira. A Horizont Európa elhatárolásának a DG RTD-vel egyezetett részletei szintén helyet kaptak a jelentésben. Egyértelművé tették az intervenciós logikát és a piaci hiányossághoz és a különböző területeken jelentkező beszállító beruházási réshez kapcsolódó kérdéseket is. Több részlet került beépítésre az egyes javasolt fellépések végrehajtásának módjáról is. Új fejezetek ismertették részletesebben, hogy mit lehet elérni a megnövelt finanszírozással, amit a különböző pillérek jelenlegi intervenciós mechanizmusai nem tudnak megvalósítani. Példákat hoztak hasonló sikeres szakpolitikákra az USA-ból és Európából. Az átdolgozott hatásvizsgálat 2018. május 5-én újra előterjesztésre került. A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2018. május 8-án adta ki fenntartásokat tartalmazó kedvező véleményét azzal, hogy a hatásvizsgálati jelentés a Testület ajánlásainak figyelembevételével átdolgozásra kerül. A jelentés ennek megfelelően átdolgozásra került: a szöveg módosításával egyértelműsítették, hogy mire épít a javaslat és mik az új elemek, és jobban érzékeltették, hogy a Digitális Európa program miért jelent hatékonyabb csatornát a javasolt intézkedések támogatására; új szakasz került a jelentésbe a tagállamok szerepvállalásáról, hogy világosabban érzékelhető legyen a javasolt intézkedések politikai támogatása és a tagállamok elkötelezettsége; a versenyszabályokkal és piactorzítással foglalkozó fejezet megerősítésre került; egy új fejezet ismerteti a tervezett használat alapú díjszabás egy példáját. •Egyszerűsítés Megvalósult a teljes koherencia a jelenlegi és a jövőbeli költségvetési rendelet között. Az előre látható kivételek vagy engedélyezettek a vonatkozó jogi szövegekben, vagy azokra precedens létezik. Ezenfelül a következő egyszerűsítő elemeket vezették be:

·Rugalmasság az egyedi célkitűzések szintjén integrált költségvetési előirányzatokban; ·A beavatkozás hatálya általános, egyedi és operatív célkitűzések szintjén van meghatározva. A részvételi feltételek, a támogatások finanszírozása irányai és a végrehajtás egyéb elemei a munkaprogramokban kerülnek meghatározásra. Ezt a rugalmasságot ellensúlyozza, hogy a tagállamok egy magas szintű szakértői csoport keretében részt vesznek a program végrehajtásában. ·A program keretében a finanszírozás a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában megvalósítható. A program megvalósítása közvetlenül a költségvetési rendelet szerint, illetve közvetve a költségvetési rendelet 58. cikk (1) bekezdésének (c) pontjában [új 61. cikk (1) bekezdésének (c) pontja] említett megfelelő szervezetek és szervek segítségével történik. A Horizont 2020 indulásakor a végrehajtó ügynökségek részére készült költség-haszon elemzés, illetve a CEF és a Horizont 2020 félidős felülvizsgálatai alapján a program alapértelmezett végrehajtási módszere a közvetlen irányítás lenne. A közvetlen irányítás fő előnye, hogy erős szakpolitikai irányítást és az EU támogatás gyors célba juttatását teszi lehetővé. A közvetett irányítás csak a program alap-jogiaktusában meghatározott költségvetés-végrehajtás kiegészítő módszereként használható. Bár a költségvetés végrehajtásáért továbbra is a Bizottság felelős, a jogi személyek költségvetés-végrehajtási feladatokkal felruházása a költségvetési rendelet 62. cikk (1) bekezdésének (c) pontja alapján biztosítja az érintett jogi személy maradéktalan együttműködését az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében. Ahhoz, hogy a közvetett irányítás rendszerében a jogi személyek ilyen feladatokat kapjanak, szükség van egy átlátható, diszkriminációmentes, hatékony és eredményes folyamatra. •Alapjogok A Digitális Európa program javasolt szabályai biztosítják az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott jogok és alapelvek maradéktalan tiszteletben tartását, és előmozdítják e jogok közül több érvényesülését. Különösen: e program célkitűzései a véleménynyilvánítás és tájékoztatás szabadságának, a megkülönböztetés tilalmának, a hatékony jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jognak és a Charta 11., 21. és 47. cikkeiben foglaltaknak biztosítására irányulnak. Emellett a program a vállalkozás szabadságának az európai uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban való megerősítésére irányul (16. cikk). A személyes adatok védelmét biztosítani kell a Charta 8. cikkével, valamint az egészségügyben a Charta 35. cikkével, a fogyasztóvédelem terén pedig a Charta 38. cikkével összhangban is. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A Bizottság 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó (COM(2018)XXX) javaslata szerint a program végrehajtására meghatározott pénzügyi keretösszeg folyó áron 9 194 000 000 EUR, és indikatív eloszlása a következő (a javaslatot ld. a 4. cikkben). A javaslat mellékletét képező pénzügyi kimutatás további részleteket tartalmaz. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai Azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában biztosítható finanszírozás, a cél a program alábbiakban leírtak szerint történő végrehajtása. Mint fent rámutattuk, különös figyelmet kap a verseny megőrzése a belső piacon. (1)A nagy teljesítményű számítástechnika tekintetében az EuroHPC közös vállalkozás (amelyről jelenleg folynak a tárgyalások a Tanáccsal) folytatása tűnik a legeredményesebb és leghatékonyabb eszköznek az EuroHPC kezdeményezés céljainak elérésére, különösen a nemzeti és európai uniós stratégiák és a nagy teljesítményű számítástechnika infrastruktúrába és kutatás-fejlesztésbe tett befektetések koordinálására, az állami és magánforrások egyesítésére, valamint az Unió gazdasági és stratégiai érdekeinek védelmére. A közös vállalkozás a várakozások szerint mind a Digitális Európa, mind a Horizont Európa programokból számíthat finanszírozásra. (2)A mesterséges intelligenciához kapcsolódó tevékenységekkel kapcsolatos közös beszerzések vagy támogatások a közvetlen irányítás rendszerében kerülnek odaítélésre. (3)A kiberbiztonsághoz kapcsolódó tevékenységek többségének végrehajtása közvetlen irányítással történne. (4)A korszerű digitális készségek fejlesztéséhez kapcsolódó finanszírozás elsősorban a [16.] cikkben meghatározott és alább ismertetett digitális innovációs központok, illetve az illetékes kompetenciaközpontok révén történik. A munkaprogramot a Bizottság a fent hivatkozott illetékes kompetenciaközpontokkal közreműködve dolgozza ki, melyek ily módon hozzá tudnak járulni ahhoz, hogy a korszerű digitális készségek területén a beavatkozások összhangban álljanak a legfrissebb technológiai változásokkal. Tehát a cél a gyorsan változó munkaerőpiaci igényekre való gyors reagálás. (5)A közérdekű területek digitális átalakításához kapcsolódó finanszírozás továbbra is közvetlenül kezelhető. A megoldások fejlesztése továbbra is az Európai Bizottság irányítása alatt történik az egységes kialakítás és az architektúrák interoperabilitásának biztosítása érdekében. A fentiek ellenére a konkrét ágazati alapvető szolgáltatási platformok irányítását át lehet adni a már meglévő ügynökségeknek, ha ez a hatáskörük meghatározása lehetővé teszi.

(6)Az ipar digitalizációja is a digitális innovációs központokon keresztül valósul meg. A digitális innovációs központok a gazdaság egészében terjesztik a digitális kapacitásokat, nevezetesen a nagy teljesítményű számítástechnikát, mesterséges intelligenciát, kiberbiztonságot, digitális készségeket, ezáltal segítik az ipar és a közszféra szervezeteinek digitális átalakulását. A digitális innovációs központok hozzáférést biztosítanak technológiai szakértelemhez és kísérleti létesítményekhez, ezáltal lehetővé teszik, hogy a szervezetek jobban tudják megítélni a digitális átalakulást érintő projektek üzleti tervét. A digitális innovációs központok által biztosított tesztelési és kísérletezési szolgáltatások magukban foglalhatnak más olyan alaptechnológiákat is, amelyek a teljes digitális átalakulás megoldásainak telepítéséhez szükségesek. Felállításra kerül a digitális innovációs központok hálózata, mely biztosítja Európa lehető legszélesebb földrajzi lefedettségét. A digitális innovációs központokhoz kapcsolódó vissza nem térítendő támogatásokat közvetlenül a Bizottság ítéli oda. A végrehajtás módszerei törekednek a program különböző komponensei közötti erős szinergiák létrehozására. Ezeket részletesebben ismerteti a hatásvizsgálat 4. melléklete a nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia és kiberbiztonság vonatkozásában. Adott esetben a végrehajtásba bevonhatók más alapvető digitális technológiák is, amelyek közelednek a piacra lépéshez szükséges készültségi fokhoz és amelyek korábban uniós szintű támogatást kaptak, például az 5G, az IoT, valamint a felhőalapú szolgáltatások. A Digitális Gazdaság és Társadalom Index (DESI) az uniós digitális átalakulás előrehaladásának mérésére létrehozott referenciaeszköz. A DESI eszköz szigorú statisztikai elemzésekből származó mutatószámokon alapul. Más forrásokból, többek között külön felmérésekből is történik adatgyűjtés. Teljesítmény- és hatásmutatók kerülnek meghatározásra a program főbb területeire vonatkozólag (nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, korszerű digitális készségek, telepítés, a digitális kapacitás legjobb felhasználása és interoperabilitás). Az éves ellenőrzésekből kapott visszajelzések alapján az eredményektől függően lehet módosítani a program irányítását és struktúráját. Létező mutatók felhasználhatók az éves IKT felmérések alapján összeállított hivatalos uniós statisztikákból és a munkaerő-felmérésből. Speciális felmérések is végezhetők. A DESI-ből származó adatgyűjtést kiegészítik a magából programból származó információk. A 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 22. és 23. bekezdésével összhangban, ha három intézmény megerősítette, hogy a meglévő jogszabályok vagy szakpolitikák értékelései szolgálhatnak alapul a további fellépések hatásvizsgálatához, a Bizottság időközi és végleges értékelést végez pillér- és programszinten. Az értékelések felmérik a program helyszíni hatásait a program indikátora és céljai, valamint annak részletes elemzése alapján, hogy a program milyen mértékben tekinthető relevánsnak, eredményesnek, hatékonynak, mennyiben hoz létre elegendő hozzáadott értéket az Unió számára és mennyiben áll összhangban más uniós szakpolitikákkal. Az értékelésekben szerepelnek tanulságok, melyek révén megállapíthatók az esetleges problémák, illetve a fellépések vagy azok eredményei továbbfejlesztésének lehetőségei, és maximalizálható hasznosításuk/hatásuk. Az értékelések következtetéseiről és az észrevételekről tájékoztatást kap az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az Európai Beruházási Bank és az Európai Számvevőszék. 2018/0227 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére és 173. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Ez a rendelet meghatározza Digitális Európa program pénzügyi keretösszegét a 2021–2027 közötti időszakra, mely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament és a Tanács számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti, [a hivatkozást az új intézményközi megállapodás szerint naprakésszé kell tenni: az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja] értelmében. (2)E programra az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/... rendelete [az új költségvetési rendelet] („költségvetési rendelet”) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat.

(3)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Különösen, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban közigazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. (4)A [a hivatkozást naprakésszé kell tenni adott esetben a TOT-okra vonatkozó új döntés szerint: A / /EU tanácsi határozat 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. (5)A jobb jogalkotásról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében e programot meghatározott nyomon követésre vonatkozó követelmények alapján begyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján adatok gyűjthetők a jogszabály tényleges hatásáról. (6)A 2017 szeptemberében rendezett tallinni digitális csúcstalálkozó és az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetései jelezték, hogy Európának be kell fektetnie gazdaságaink digitalizálásába és a szakemberhiány leküzdésébe ahhoz, hogy megőrizze és javítsa versenyképességét, életminőségünket és a társadalmi szerkezetet. Az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a digitális átalakulás hatalmas lehetőségeket tartogat az innováció, a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében, hozzájárul globális versenyképességünkhöz és növeli kreatív és kulturális sokszínűségünket. Ahhoz, hogy ezeket a lehetőségeket meg tudjuk ragadni, egyes, a digitális átalakulásból fakadó kihívásokra közösen kell megoldást találnunk, illetve meg kell vizsgálnunk mindazokat a szakpolitikákat, amelyekre a digitális átalakulás hatással van. (7)Az Európai Tanács különösen azt a következtetést vonta le, hogy az Uniónak sürgősen foglalkoznia kell az új tendenciákkal: ebbe beletartoznak az olyan kérdések, mint a mesterséges intelligencia és a megosztott könyvelési technológiák (pl. blokklánc), ugyanakkor biztosítani kell az adatvédelem, a digitális jogok és az etikai követelmények magas szintjét is. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2018 elejéig terjesszen elő javaslatot a mesterséges intelligencia európai megközelítésére vonatkozóan, és felszólította a Bizottságot, hogy nyújtsa be a keretfeltételek megerősítéséhez szükséges kezdeményezéseket annak céljából, hogy az EU kockázatalapú radikális innovációk révén új piacokat tárhasson fel és megerősíthesse iparának vezető szerepét. (8)A Bizottság közleménye „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” a jövőbeli pénzügyi keretek lehetőségei között többek között felvázol egy programot Európa digitális átalakulására, melynek eredményeként „az intelligens növekedés hatékony folyamatai jönnek létre olyan területeken, mint a csúcsminőségű adatinfrastruktúra, az összekapcsolhatóság és a kiberbiztonság”. Célja Európa vezető szerepének biztosítása a szuper-számítástechnika, a következő generációs internet, a mesterséges intelligencia, a robotika és a nagy adathalmazok terén. Megerősítené az európai ipar és a kereskedelmi vállalkozások versenyhelyzetét a digitalizált gazdaság egészében és jelentős hatással lenne az Unióban tapasztalható szakemberhiány leküzdésére. (9)Az „Egy közös európai adattér felé” című közlemény azzal a kulcsfontosságú lépésként elfogadandó új intézkedéssel foglalkozik, amely az uniós közös adattér – azaz egy egységes digitális terület létrehozására irányul, amelynek nagysága lehetővé teszi új, adatokon alapuló termékek és szolgáltatások kifejlesztését. (10)A program általános célkitűzése, hogy az Unió egészében támogassa az ipar digitális átalakulását és az üzleti vállalkozások és polgárok érdekében elősegítse az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési szakpolitikák ipari felhasználhatóságának jobb kiaknázását. A program öt, kulcsfontosságú szakpolitikai területnek megfelelő egyedi célkitűzés köré szerveződik, nevezetesen: nagy teljesítményű számítástechnika, kiberbiztonság, mesterséges intelligencia, korszerű digitális készségek és a digitális kapacitások telepítése, legjobb felhasználása és interoperabilitása. Mindezen területeken a program célja az uniós, tagállami és regionális szakpolitikák jobb összehangolása, valamint a magánszférabeli és ágazati erőforrások egyesítése a beruházások növelése és szorosabb szinergiák kialakítása céljából. A program végrehajtása során központi szerepet játszanak a digitális innovációs központok, melyek feladata a fejlett digitális technológiák széles körű elterjesztése a vállalkozások, állami szervek és a tudományos élet körében. A digitális innovációs központok hálózatának a lehető legnagyobb földrajzi lefedettséget kell elérnie Európában. A digitális innovációs központok első csoportja a tagállamok javaslatai alapján kerül kiválasztásra, azután pedig a hálózat bővítése nyílt versenyeljárásban történik. A digitális innovációs központok a legújabb digitális kapacitásokhoz, így a nagy teljesítményű számítógépekhez (HPC), mesterséges intelligenciához, kiberbiztonsághoz, valamint más innovatív technológiákhoz, például a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz való hozzáférési pontokként működnek, melyek a fablabekben és városi laboratóriumokban (city lab) is elérhetők. Emellett egyablakos hozzáférési pontként is működnek a tesztelt és validált technológiákhoz és támogatják a nyitott innovációt. Emellett a korszerű digitális készségek területén is támogatást nyújtanak. A digitális innovációs központok hálózatának emellett támogatnia kell a legkülső régiók részvételét a digitális egységes piacban. (12)A programot az alapvető digitális kapacitások és azok széles körű felhasználásának megerősítését szolgáló projektek révén kell megvalósítani. Ebben szerepelni kell a tagállamokkal és szükség esetén a magánszektorral közösen megvalósított beruházásoknak is. Ehhez szükség van különösen arra, hogy a közbeszerzésben kritikus tömeget biztosítsunk, így jobb ár/érték arányt érjünk el és garantálhassuk, hogy az európai beszállítók a technológiai fejlődés élvonalában maradjanak. (13)E program szakpolitikai célkitűzéseit finanszírozási eszközök és az [InvestEU Alap szakpolitikai lehetőségablakai] alapján adott költségvetési garanciák is támogatják. (14)A program intézkedéseit a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó befektetési helyzetek arányos mértékű kezelésére kell felhasználni, és a fellépések nem kétszerezhetik meg és nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, valamint nem torzíthatják a versenyt a belső piacon. (15)Annak érdekében, hogy a program élettartama alatt maximális rugalmasságot biztosítsunk és szinergiákat fejlesszünk ki a komponensek között, minden egyedi célkitűzés megvalósításához felhasználható a költségvetési rendelet szerint rendelkezésre álló valamennyi eszköz. Az alkalmazandó végrehajtási mechanizmusok a közvetlen irányítás és közvetett irányítás, amikor az uniós finanszírozást más finanszírozási forrásokkal kell párosítani, vagy amikor a végrehajtáshoz közösen irányított struktúrák létrehozására van szükség. (16)A nagy teljesítményű számítástechnikának és a kapcsolódó uniós adatfeldolgozási kapacitásoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy teljesítményű számítástechnikát szélesebb körben használja az ipar és általában a közérdekű területek, annak érdekében, hogy kihasználhatók legyenek a szuperszámítógépek által a társadalom számára kínált egyedi lehetőségek az egészségügy, a környezetvédelem és a biztonság, valamint az ipari vállalatok, nevezetesen a kis- és középvállalkozások versenyképessége terén. (17)Az Unió beavatkozását ezen a területen támogatásáról biztosította a Tanács és az Európai Parlament is. Emellett 2017-ben kilenc tagállam írta alá az EuroHPC Nyilatkozatot, egy kormányok közötti megállapodást, melynek keretében a kormányok vállalják, hogy a Bizottsággal együttműködve hoznak létre és telepítenek legmodernebb HPC és adatinfrastruktúrákat Európában, és ezek az egész Unióban elérhetők a tudományos világ, állami és magán partnerek számára. (18)A nagy teljesítményű számítástechnikára vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítására egy közös vállalkozás tekinthető a legalkalmasabb végrehajtási mechanizmusnak, amelynek feladata különösen a nemzeti és európai uniós stratégiák, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra és a kutatás-fejlesztés terén végzett beruházások koordinálása, az állami és magánforrások egyesítése, valamint az Unió gazdasági és stratégiai érdekeinek védelme. Továbbá, a tagállamokban lévő nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontok nagy teljesítményű számítástechnikai szolgáltatásokat kínálnak a vállalkozások, egyetemek és közigazgatási szervek számára. (19)A mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitások fejlesztése alapvető hajtóereje az ipar és a közszféra digitális átalakulásának. Egyre önállóbb robotokat használnak a gyárakban, mélytengeri alkalmazásokban, otthonokban, városokban és kórházakban. A kereskedelmi mesterségesintelligencia-platformok a tesztfázisból továbbléptek és valódi alkalmazásokká váltak az egészségügyben és környezetvédelemben; minden jelentős autógyártó önvezető autókat fejleszt, és a gépi tanulási technikák valamennyi fontos webes platform és nagy adathalmazokon alapuló alkalmazás központi elemévé váltak. (20)A széles körű adathalmazok, tesztelési és kísérleti létesítmények rendelkezésre állása nagy jelentőséggel bír a mesterséges intelligencia fejlesztésében. (21)Az európai ipar digitalizációjáról szóló 2017. június 1-jei állásfoglalásában az Európai Parlament kiemelte a közös európai kiberbiztonsági megközelítés jelentőségét, elismerte a tudatosság növelésének szükségességét és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet az üzleti vezetők és a nemzeti és európai ipari biztonság szakpolitikai döntéshozóinak alapvető feladatának nyilvánította. (22)A kiberbiztonság az Unió egésze számára kihívás, amelyet nem lehet továbbra is kizárólag szétaprózott nemzeti kezdeményezések révén kezelni. Európa kiberbiztonsági kapacitásait meg kell erősíteni annak érdekében, hogy Európát felruházzuk a polgárai és vállalkozásai kibertámadások elleni védelméhez szükséges kapacitásokkal. Emellett a fogyasztókat is védeni kell, amikor olyan hálózatba kapcsolt termékeket használnak, melyek feltörhetők és biztonságukat veszélyeztethetik. Ezt a tagállamokkal és a magánszektorral közösen kell elérni Európa kiberbiztonsági kapacitásait megerősítő projektek kidolgozása és összehangolása révén, valamint azáltal, hogy biztosítjuk a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű elterjedését a gazdaságban és a kritikus tömeg és a kiválóság biztosítására egyesítjük a területen meglévő kompetenciákat.

(23)2017 szeptemberében a Bizottság egy kezdeményezéscsomagot terjesztett elő, amelyben egy egységes uniós kiberbiztonsági megközelítést vázolt fel azzal a céllal, hogy megerősítse Európa kibertámadások és fenyegetések kezelésére alkalmas kapacitásait és a terület technológiai és ipari kapacitásait. (24)Ez elengedhetetlen a digitális egységes piac működéséhez. A kiberbiztonsági technológiák, mint a digitális azonosító, a kriptográfia vagy a behatolásérzékelés, valamint ezek alkalmazása olyan területeken, min a pénzügyek, az ipar 4.0, az energetika, a közlekedés, az egészségügy vagy az e-kormányzat, alapvető szerepet játszanak a polgárok, a közigazgatási szervek és a vállalkozások online tevékenységének és tranzakcióinak biztonságában és a bizalom fenntartásában. (25)2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a digitális Európa sikeres létrehozásához az Unióban szükség van különösen olyan munkaerőpiacokra, képzési és oktatási rendszerekre, amelyek felkészültek a digitális korszakra, és be kell fektetni a digitális készségekbe azért, hogy minden európai polgár tudatosságát és felkészültségét növeljük. (26)2017 december 14-i következtetéseiben az Európai Tanács felszólította a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a 2017 novemberében tartott göteborgi szociális csúcstalálkozó cselekvési programját, amely magában foglalta a szociális jogok európai pillérét, az oktatás és képzés területét, valamint az új európai készségfejlesztési programot. Az Európai Tanács felkérte továbbá a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat azon lehetséges intézkedések feltérképezésére, amelyek megoldást nyújthatnak a digitalizációval, a kiberbiztonsággal, a médiaműveltséggel és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos készségek terén fennálló kihívások kezelésére, valamint az oktatás és képzés inkluzív, egész életen át tartó tanuláson alapuló és innovációvezérelt megközelítésére irányuló igény kielégítésére. Válaszul a Bizottság 2018.január 17-én előterjesztette az első intézkedéscsomagot, amely a kulcskompetenciák, a digitális készségek, valamint a közös értékek és az inkluzív oktatás kérdésével foglalkozik. 2018 májusában egy második intézkedéscsomag jött létre az európai oktatási térség 2025-ig történő kiépítése érdekében, amely szintén a digitális készségek központi szerepét hangsúlyozza. (27)Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában az Európai Parlament leszögezte, hogy az oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás a társadalmi kohézió alapkövét képezi a digitális társadalomban. (28)Az e program által finanszírozott korszerű digitális technológiák, például a nagy teljesítményű számítástechnika, kiberbiztonság és mesterséges intelligencia már elég kiforrottak ahhoz, hogy a kutatási szakaszból továbblépjenek az uniós szintű telepítés, bevezetés és bővítés szakaszába. Ahogy e technológiák bevezetése, ugyanúgy a készségek fejlesztése is uniós választ igényel. Szükséges a korszerű digitális készségek terén elérhető képzési lehetőségek bővítése, növelése és elérhetővé tétele az egész Unióban. Ha ez nem történik meg, az hátráltathatja a fejlett digitális technológiák zökkenőmentes bevezetését és alááshatja az uniós gazdaság általános versenyképességét. Az e program keretében támogatott intézkedések kiegészítik az ESZA, az ERFA és a Horizont Európa programok keretében támogatott intézkedéseket. (29)A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a vállalkozások és polgárok adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát és minőségét. Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik, ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit. (30)Az olyan közérdekű területeken végrehajtott digitális átalakulás, mint az egészségügy, a mobilitás, az igazságügy, a Föld/környezetvédelmi megfigyelések, az oktatás és a kultúra, szükségessé teszi a digitális szolgáltatási infrastruktúrák továbbépítését és bővítését, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló biztonságos adatcserét és ösztönzi a nemzeti fejlesztéseket. Az e rendelet szerinti koordináció a legalkalmasabb eszköz a szinergiákban rejlő lehetőségek kihasználására. (31)A 2017. október 6-i tallini nyilatkozatában az Unió Tanácsa arra a következtetésre jutott, hogy a digitális folyamat alapjaiban alakítja át társadalmunkat és gazdaságunkat, számos területen megkérdőjelezi a korábbi fejlesztési politikákat és általánosságban a közigazgatás szerepét és feladatát. Kötelességünk, hogy előre lássuk és kezeljük ezeket a kihívásokat, azért, hogy meg tudjunk felelni a polgárok és üzleti vállalkozások igényeinek és elvárásainak. (32)Az európai közigazgatások modernizálása a digitális egységes piac sikeres megvalósításához szükséges egyik fő prioritás. A stratégia félidős értékelése kiemelte, hogy szükség van a közigazgatások átalakulásának erősítésére és biztosítani kell a polgárok egyszerű, bizalmat ébresztő és zökkenőmentes hozzáférését a közszolgáltatásokhoz. (33)A Bizottság 2017. évi éves növekedési jelentése rámutat, hogy az európai közigazgatások működésének színvonala közvetlen hatást gyakorol a gazdasági környezetre, és ezáltal fontos szerepe van a termelékenység, a versenyképesség, a gazdasági együttműködés, a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításában. A hatékony és átlátható közigazgatás, valamint a hatékony igazságügyi rendszer megléte nélkülözhetetlen a gazdasági növekedés fellendítéséhez és a minőségi szolgáltatásnyújtáshoz a vállalkozások és a polgárok számára. (34)Az európai közszolgáltatások interoperabilitása az igazgatás minden szintjét érinti: az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket egyaránt. A működőképes egységes piac előtt álló akadályok lebontásán túl az interoperabilitás elősegíti a szakpolitikák sikeres megvalósítását és komoly lehetőségeket kínál a határokon átnyúló elektronikus akadályok felszámolására, tovább erősítve egyrészt új, uniós szintű közös közszolgáltatások létrejöttét, másrészt a meglévők megszilárdítását. Az európai szolgáltatások széttöredezettségének megszüntetése, az alapvető szabadságjogok és az operatív kölcsönös elismerés unión belüli biztosítása érdekében az interoperabilitás holisztikus, ágazatközi és határokon átnyúló megközelítését a leghatékonyabb és a végfelhasználók igényeire legjobban válaszoló módon kell támogatni. Ez azt feltételezi, hogy az interoperabilitást átfogóan kell értelmezni, a műszaki szinttől a jogi szintig és a terület valamennyi szakpolitikai elemére kiterjedően. Ennek megfelelően a tevékenységek köre túlmutat a megoldások szokásos életciklusán és beletartozik minden beavatkozási elem, amely általánosságban támogatja a folyamatos interoperabilitás szükséges keretfeltételeit. (35)Az interoperabilitási keretrendszer megvalósítását és a kifejlesztett megoldások interoperabilitását biztosító konkrét tevékenységekhez rendelt költségvetés 194 millió euro. A 2017. június 1-jei, az európai ipar digitalizációjáról szóló állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elegendő állami és magánforrás nyíljon meg az európai ipar digitalizációjának céljaira. (37) 2016 áprilisában a Bizottság elfogadta az Európai Ipar Digitalizálása kezdeményezést annak érdekében, hogy „Európában minden vállalkozás, legyen nagy vagy kicsi, helyezkedjen el bárhol és működjön bármely ágazatban, teljes mértékben ki tudja használni a digitális innovációk előnyeit”. (38)Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözölte az európai ipar digitalizálásáról szóló közleményt és úgy vélte, hogy a hozzá kapcsolódó dokumentumokkal együtt „az első lépést jelenti a valamennyi érdekelt állami és magánpartner szoros kölcsönös együttműködéssel végrehajtandó hatalmas európai munkaprogramban”. A kitűzött célok eléréséhez szükség lehet az egymást kiegészítő technológiák lehetőségeinek kiaknázására a hálózati és számítástechnikai területeken, amint az az európai ipar digitalizálásáról szóló közlemény leszögezi, és a „a világszínvonalú hálózati és felhőalapú infrastruktúra elérhetősége” az ipar digitalizálásának elengedhetetlen feltételének minősül. (40)A 2018 májusától alkalmazandó általános adatvédelmi rendelet a tagállamok jogrendjében közvetlenül alkalmazandó egységes szabályrendszer meghatározása révén garantálja a személyes adatok szabad áramlását a tagállamok között és megerősíti a magánszemélyek bizalmát és biztonságát, amelyek a tényleges digitális egységes piac elengedhetetlen elemei. Ezért az e program keretében végrehajtott fellépéseknek, ha személyes adatok feldolgozásával járnak, támogatniuk kell az adatvédelmi rendelet alkalmazását például a mesterséges intelligencia és a blokklánc-technológia területén. (41)A programot a szellemi tulajdonjogok végelmének és érvényesítésének nemzetközi és uniós kereteinek teljes körű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A szellemi tulajdon hatékony védelme kulcsszerepet játszik az innovációban, tehát szükséges a program hatékony végrehajtásához. (42)Az e programot végrehajtó szerveknek be kell tartaniuk az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseket, valamint az információk – különösen a nem minősített bizalmas adatok és az EU-minősített adatok – kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat is.

(43)A klímaváltozás elleni küzdelem fontosságának jelzésére, az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai iránti elkötelezettségével összhangban ez a program hozzájárul a főbb éghajlat-politikai intézkedésekhez és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások legalább 25 %-a járuljon hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez. A vonatkozó fellépések a program előkészítése és végrehajtása során kerülnek meghatározásra és a megfelelő értékelések és felülvizsgálatok keretében ismételt megvizsgálásra. (44)E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a munkaprogramok elfogadására, annak érdekében, hogy a program célkitűzései az Unió és a tagállamok prioritásaival összhangban teljesüljenek, ugyanakkor az Unió és a tagállamok közös fellépésének következetessége, átláthatósága és folyamatossága ne csorbuljon. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet 4. cikkében hivatkozott tanácsadói eljárással összhangban kell gyakorolni. (45)A munkaprogramokat elméletben, általában kétévente, többéves munkaprogramként vagy, amennyiben a program végrehajtásához kapcsolódó igények ezt indokolják, éves munkaprogramkén kell elfogadni. Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen a kontrollok költségeit, az adminisztratív terheket és meg nem felelés várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése. (46)a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (47)Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket, nevezetesen a [8], [11], [16], [21], [35], [38] és [47] cikkekben foglalt személyes adatok védelméhez való jogot, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának jogát, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát, az egészségügyet, fogyasztóvédelmet és a hatékony jogorvoslathoz való jogot és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. A tagállamoknak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazniuk ezt a rendeletet. (48)Azok a harmadik országok, melyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodás meghatározott együttműködés keretében, amennyiben a megállapodás alapján hozott határozat rendelkezik a programok végrehajtásáról. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. (49)Az Európai Parlament és a Tanácsa által Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok vonatkoznak erre a rendeletre. Ezeket a szabályokat a költségvetési rendelet tartalmazza, és ezek meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak – vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett úton történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségének ellenőrzéséről is. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogatott szabályok a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a hatékony uniós finanszírozás alapvető előfeltétele. ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy Ez a rendelet létrehozza a Digitális Európa programot (a továbbiakban: a program). A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: a)„Vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; b)„Jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; c)„Harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak;

d)„Társult ország”: olyan harmadik ország, amely részes fele egy, az Unióval megkötött nemzetközi megállapodásnak, ami a [10.] cikk szerint lehetővé teszi a programban való részvételét; „európai érdekű nemzetközi szervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelynek tagjai többségét a tagállamok alkotják, vagy amelynek központja valamely tagállamban található; e)„Digitális innovációs központ”: a program keretében feladatok elvégzésére kijelölt vagy nyílt versenyeljárásban kiválasztott jogi személy, amely az ipar digitális átalakulásának elősegítése érdekében különösen a technológiai szakértelemhez és a kísérleti létesítményekhez – mint például a berendezések és szoftvereszközök – biztosít hozzáférést. f)„Korszerű digitális készségek”: az e rendelet által támogatott technológiák megtervezéséhez, fejlesztéséhez, irányításához, bevezetéséhez és karbantartásához szükséges készségek és kompetenciák. 3. cikk A program célkitűzései (1)A program általános célkitűzése a következő: az európai gazdaság és társadalom digitális átalakulásának támogatása és az ebből fakadó előnyök eljuttatása az európai polgárokhoz és vállalkozásokhoz. A program: a)nagybani telepítés révén megerősíti Európa digitális kulcstechnológiák terén meglévő kapacitásait, b)növeli hozzáférhetőségüket és elterjedtségüket a közérdekű területeken és a magánszektorban. (2)A program a következő öt egyedi célkitűzésre irányul: a)1. sz. egyedi célkitűzés: nagy teljesítményű számítástechnika b)2. sz. egyedi célkitűzés: Mesterséges intelligencia c)3. sz. egyedi célkitűzés: Kiberbiztonság és bizalom d)4. sz. egyedi célkitűzés: Korszerű digitális készségek e)5. sz. egyedi célkitűzés: Telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás 4. cikk nagy teljesítményű számítástechnika Az Unió pénzügyi beavatkozása az 1. sz. egyedi célkitűzés alapján. A nagy teljesítményű számítástechnika célja a következő működési célkitűzések megvalósítása: a)integrált, világszínvonalú, exaszintű szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra telepítése, uniós szintű összehangolása és működtetése az Unióban, amely állami és magánfelhasználók számára, valamint állami finanszírozású kutatások céljaira nem kereskedelmi alapon lesz hozzáférhető; b)kutatás és innováció révén előálló, felhasználásra kész/működőképes technológiák telepítése annak érdekében, hogy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma jöjjön létre, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét, beleértve a hardvert, a szoftvert, az alkalmazásokat, a szolgáltatásokat, az összekapcsolásokat és a digitális készségeket; c)az exa utáni szintű infrastruktúra telepítése és működtetése, ideértve a kvantum-számítástechnikai technológiákkal való integrációt, valamint a számítástechnika számára új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése.

5. cikk Mesterséges intelligencia Az Unió pénzügyi beavatkozása a 2. sz. egyedi célkitűzés alapján. A Mesterséges intelligencia célja a következő működési célkitűzések megvalósítása: a)a mesterséges intelligencia alapvető kapacitásainak, többek között az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban lévő adatforrásoknak és algoritmuskönyvtáraknak a kiépítése és megerősítése az Unióban; b)az ilyen kapacitásokhoz hozzáférés biztosítása valamennyi üzleti vállalkozás és közigazgatási szerv számára; c)a tagállamokban meglévő mesterséges intelligenciához kapcsolódó tesztelő és kísérleti létesítmények megerősítése és hálózatba kapcsolása; 6. cikk Kiberbiztonság és bizalom Az Unió pénzügyi beavatkozása a 3. sz. egyedi célkitűzés alapján. A kiberbiztonság és bizalom célja a következő működési célkitűzések megvalósítása: a)a tagállamokkal együtt a fejlett kiberbiztonsági berendezések, eszközök és adatinfrastruktúrák beszerzésének támogatása az adatvédelmi jogszabályok teljes körű tiszteletben tartásával; b)a kiberbiztonsághoz kapcsolódó európai ismeretek, kapacitások és készségek legjobb felhasználásának támogatása; c)a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű bevezetésének támogatása a gazdaságban; d)a tagállamok és a magánszektor megerősítése annak érdekében, hogy megfeleljenek a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek 7. cikk Korszerű digitális készségek Az Unió pénzügyi beavatkozása a 4. sz. egyedi célkitűzés alapján. A „korszerű digitális készségek” támogatást biztosít a korszerű digitális készségek fejlesztéséhez a program keretében támogatott területeken, ezzel hozzájárul az Európában rendelkezésre álló tehetség bővítéséhez és előmozdítja a szakmai hozzáértés bővülését, különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, nagy adathalmazok elemzése, a kiberbiztonság, a megosztott főkönyvi technológiák, a robotika és a mesterséges intelligencia területén. A pénzügyi beavatkozás célja a következő működési célkitűzések megvalósítása: a)hosszú távú képzések és tanfolyamok tervezésének és megtartásának támogatása diákok, informatikai szakemberek és munkavállalók számára; b)rövid távú képzések és tanfolyamok tervezésének és megtartásának támogatása vállalkozók, üzleti vezetők és munkavállalók számára; c)munkahelyi gyakorlati képzés és szakmai gyakorlatok támogatása diákok, fiatal vállalkozók és diplomások számára. 8. cikk

Telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás Az Unió pénzügyi beavatkozása az 5. sz. egyedi célkitűzés alapján. A telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás az alábbi operatív célkitűzések elérését szolgálja: a)annak biztosítása, hogy a közszféra és a közérdekű területek, mint például az egészségügy és a gondozás, az oktatás, az igazságszolgáltatás, a közlekedés, az energia, a kulturális és kreatív ágazatok, a legmodernebb digitális technológiákat tudják telepíteni és elérni, különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén; b)nemzeti és regionális fellépésekkel egymást kiegészítve transzeurópai interoperábilis digitális szolgáltatási infrastruktúrák (ideértve a kapcsolódó szolgáltatásokat) telepítése, működtetése és fenntartása; c)megoldások és keretek európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok általi kifejlesztésének, aktualizálásának és felhasználásának támogatása, ideértve az interoperabilitási megoldások és keretek újbóli felhasználását; d)hozzáférés nyújtása közigazgatási szervek számára a digitális technológiák teszteléséhez és kísérleti üzemeltetéséhez, ideértve ezek határokon átnyúló felhasználását; e)a fejlett digitális és kapcsolódó technológiák, ideértve különösen a nagy teljesítményű számítástechnikát, a mesterséges intelligenciát, a kiberbiztonságot és a jövőben megjelenő technológiákat, elterjedésének támogatása az uniós vállalkozások, nevezetesen KKV-k körében; f)interoperábilis digitális szolgáltatások tervezésének, tesztelésének, végrehajtásának és telepítésének támogatása az adatvezérelt újrahasznosítható megoldási platformok révén nyújtott uniós szintű közszolgáltatások terén, az innováció előmozdítása és közös keretek létrehozása annak érdekében, hogy az európai polgárok és üzleti vállalkozások számára a közigazgatási szolgáltatások teljes potenciálja rendelkezésre álljon; g)az Unió szintjén folyamatos kapacitás biztosítása a gyorsan változó digitális trendek megfigyelésére, elemzésére és a hozzájuk történő alkalmazkodásra, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése; h)az együttműködés támogatása a megbízható infrastruktúrák európai ökoszisztémájának létrehozásában megosztott főkönyvi (pl. blokklánc) szolgáltatások és alkalmazások felhasználásával, ideértve az interoperabilitás és szabványosítás támogatását, valamint a határokon átnyúló uniós alkalmazások telepítésének szorgalmazását; i)a digitális innovációs központok hálózatának létrehozása és megerősítése. 9. cikk Költségvetés (1)A programnak a 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 9 194 000 000 EUR. (2)Az említett összeg indikatív felosztása a következő: a)legfeljebb 2 698 240 000 EUR az 1 sz. egyedi célkitűzésre: nagy teljesítményű számítástechnika b)legfeljebb 2 498 369 000 EUR a 2. sz. egyedi célkitűzésre: mesterséges intelligencia c)legfeljebb 1 998 696 000 EUR a 3. sz. egyedi célkitűzésre: kiberbiztonság és bizalom d)legfeljebb 699 543 000 EUR a 4. sz. egyedi célkitűzésre: korszerű digitális készségek e)legfeljebb 1 299 152 000 EUR az 5. sz. egyedi célkitűzésre: telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás

(3)Az (1) bekezdésben említett összeg felhasználható a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységekre, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket. (4)Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre. (5)A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni. (6)A költségvetési rendelet sérelme nélkül az első munkaprogramban szereplő projektekből származó, intézkedési kiadások 2021. január 1-jétől számolhatók el. 10. cikk A programhoz társult harmadik országok A program nyitott az alábbiak részvételére: (1)azon Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően; (2)Csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; (3)Az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; (4)Harmadik országok, a harmadik ország valamely uniós programban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás: ·az uniós programokban részt vevő harmadik ország tekintetében a hozzájárulások és az előnyök méltányos egyensúlyát biztosítja; ·meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek; ·a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört; ·garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, valamint pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. 11. cikk Nemzetközi együttműködés (1)Az Unió együttműködhet a 10. cikkben említett harmadik országokkal, más harmadik országokkal és az ilyen országok által létrehozott nemzetközi szervezetekkel és szervekkel, különösen az euromediterrán partnerség és a keleti partnerség keretében, valamint a szomszédos országokkal, különös tekintettel a Nyugat-Balkán és a fekete-tengeri régió országaira. A [19.] cikk sérelme nélkül, az ehhez kapcsolódó költségeket a program nem fedezi. (2)A 3. sz. egyedi célkitűzés (Kiberbiztonság és bizalom) 1. bekezdésében említett harmadik országokkal és szervezetekkel való együttműködés a [12]. cikk hatálya alá tartozik. 12. cikk

Biztonság (1)A program keretében végrehajtott intézkedések során be kell tartani a vonatkozó biztonsági szabályokat, különösen a minősített adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatal elleni védelmét, ideérve valamennyi nemzeti vagy uniós jogszabály betartását is. Az Unión kívül végrehajtott intézkedések esetében szükséges, hogy a fenti követelmények betartásán túl biztonsági megállapodások álljanak fenn az Unió és a tevékenység helyszínéül szolgáló harmadik ország között. (2)Adott esetben a javaslatokban és pályázatokban szerepeltetni kell egy biztonsági önértékelést, mely meghatározza az esetleges biztonsági problémákat és részletezi, hogy azokat hogyan fogják kezelni a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok betartása érdekében. (3)Adott esetben a Bizottság vagy finanszírozó szerv elvégzi a biztonsági problémákat felvető ajánlatok biztonsági ellenőrzését. (4)Adott esetben a fellépéseknek összhangban kell állniuk a Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozatával és annak végrehajtási szabályaival. (5)A munkaprogram rendelkezhet úgy, hogy a társult országokban letelepedett jogi személyek és az EU-ban letelepedett, de harmadik országból irányított jogi személyek biztonsági okokból nem jogosultak részvételre a 3. sz. egyedi célkitűzés intézkedéseinek egy részében vagy mindegyikében. Ilyen esetben az ajánlati vagy pályázati felhívások olyan jogalanyokra korlátozódnak, melyek valamely tagállamban telepedtek le vagy ilyennek minősülnek és tagállamok és/vagy tagállamok polgárai irányítása alatt állnak. 13. cikk Más uniós programokkal való szinergiák (1)A program felépítésénél fogva a más uniós finanszírozási programokkal fennálló szinergiák kihasználásával hajtandó végre, amint az a III. melléklet részletesen ismerteti, különösen az EU programokból származó kiegészítő finanszírozási megoldások révén ott, ahol ezt az irányítási módszerek megengedik; vagy egymás után, vagy egymást váltva, vagy a források egyesítésével, ideértve a fellépések közös finanszírozását is. (2)Az illetékes hatóságok közötti koordináció megfelelő mechanizmusai és megfelelő nyomonkövetési eszközök létrehozása szükséges annak érdekében, hogy szisztematikusan biztosítani lehessen a program és más vonatkozó uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák kihasználását. A megoldásoknak támogatniuk kell a párhuzamosságok elkerülését és a kiadások hatásának maximalizálását. 14. cikk A finanszírozás végrehajtása és formái (1)A program végrehajtása a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással, vagy a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában és 58. cikke (1) bekezdésének (c) pontjában említett szervekkel együttműködve közvetett irányítással történik, nevezetesen az 1. és 3. egyedi célkitűzés vonatkozásában. A finanszírozó szervek kizárólag akkor térhetnek el az e rendeletben meghatározott részvételi és terjesztési szabályoktól, ha erről a finanszírozó szervet létrehozó és/vagy rá költségvetés-végrehajtási feladatokat ráruházó alap-jogiaktus rendelkezik vagy, a költségvetési rendelet 62. cikk (1) bekezdése (c) pontjának (ii), (iii) vagy (v) alpontja alapján erről a hozzájárulási megállapodás rendelkezik és ezt a konkrét működési igények vagy a fellépés jellege megköveteli. (2)A program keretében a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában biztosítható finanszírozás, ideértve a közbeszerzést mint elsődleges formát, valamint a vissza nem térítendő támogatásokat és a pénzdíjakat. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás. (3)Egy kölcsönös biztosítási mechanizmushoz történő hozzájárulások fedezhetik a címzettek által befizetendő összegek beszedéséhez kapcsolódó kockázatokat, és a költségvetési rendelet szerint megfelelő garanciának minősülnek. Az XXX rendelet [a garanciaalapról szóló rendelet helyébe lépő rendelet] [X. cikkében] meghatározott rendelkezések alkalmazandók. 15. cikk Európai partnerségek A program európai partnerségek keretében is végrehajtható. Ide tartoznak különösen az EUMSZ 187. cikke alapján, közös vállalkozás formájában létrejött köz- és magánszféra közötti meglévő vagy új partnerségek. Ezekre a hozzájárulásokra a [Horizont Európa rendelet, hivatkozással kiegészítendő] szerint az európai partnerségekre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók. 16. cikk Digitális innovációs központok

(1)A program végrehajtásának első éve során létrehozandó a digitális innovációs központok induló hálózata. (2)Az 1. bekezdésben említett hálózat létrehozásának céljaira minden tagállam nyílt versenyeljárásban jelöl részvételre jelentkező jogalanyokat, a következő kritériumok alapján: a)megfelelő kompetenciák a digitális innovációs központok feladataihoz kapcsolódóan; b)megfelelő irányítási kapacitások, személyi állomány és infrastruktúra; c)uniós szinten megállapított igazgatási, szerződéses és pénzügyi irányítási szabályok alkalmazásához szükséges működési és jogi eszközök; d)megfelelő, lehetőleg közigazgatási szerv által nyújtott pénzügyi garanciák, amelyek megfelelnek azon uniós alapok szintjének, amelyek kezelésére felkérik. (3)A Bizottság határozatot hoz az induló hálózatot alkotó jogalanyok kiválasztásáról. Ezeket a jogalanyokat a Bizottság a tagállamok által kijelölt részvételre jelentkezők közül választja ki a 2. bekezdésben meghatározott kritériumok és az alábbi további kritériumok alapján: a)az induló hálózat finanszírozására rendelkezésre álló költségvetés; b)az az igény, hogy az induló hálózat révén biztosítva legyen az ipar szükségleteinek és a közérdekű területeknek a lefedettsége, valamint a teljes körű és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettség. (4)A további digitális innovációs központok kiválasztása nyílt versenyeljárásban történik oly módon, hogy Európa-szerte a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséget biztosítsák. A hálózatban részt vevő jogalanyok számának arányban kell állnia az adott tagállam lakosságával, és tagállamonként legalább egy digitális innovációs központ létesül. Az EU legkülső régióinak konkrét korlátainak kezelésére külön jogalanyok kijelölésére kerülhet sor e régiók igényeinek lefedésére. (5)The digitális innovációs központok finanszírozásban vissza nem térítendő támogatás formájában részesülhetnek. (6)A finanszírozásban részesült digitális innovációs központokat bevonják a program végrehajtásába, az alábbi célokból: a)KKV-knak és közepes kapitalizációjú társaságoknak szánt digitális átalakulási szolgáltatások nyújtása, ideértve a tesztelési és kísérleti létesítményeket is, olyan ágazatokban is, ahol lassú a digitális és kapcsolódó technológiák elterjedése; b)szakértelem és know-how régiók közötti átadása, különösen az egy régióban letelepedett KKV-k és közepes kapitalizációjú társaságok olyan másik régiókban létrejött digitális innovációs központokkal történő összekapcsolása, melyek a legalkalmasabbak a vonatkozó szolgáltatások nyújtására; c)tematikus szolgáltatások nyújtása, ideértve a mesterséges intelligenciához, nagy teljesítményű számítástechnikához és kiberbiztonsághoz és bizalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat, az igazgatási szervek, közszférabeli szervezetek, KKV-k és közepes kapitalizációjú társaságok számára. Az egyes digitális innovációs központok szakosodhatnak konkrét tematikus szolgáltatásokra és nem szükséges az e bekezdésben említett valamennyi tematikus szolgáltatás nyújtaniuk. d)pénzügyi támogatás nyújtása harmadik felek számára a 4. sz., fejlett digitális készségekre vonatkozó egyedi célkitűzés alapján. II. FEJEZET JOGOSULTSÁG 17. cikk Támogatható intézkedések

(1)Kizárólag az [3.] cikkben és a(z) [4.]-[8.] cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók. (2)A részvételi feltételeket a munkaprogramban kell meghatározni. 18. cikk Részvételre jogosult jogalanyok (1)A költségvetési rendelet 197. cikkében meghatározott kritériumokon túl a (2)-(4) bekezdésekben meghatározott részvételi feltételek alkalmazandók: (2)Az alábbi jogalanyok jogosultak részvételre: a)olyan jogi személyek, melyek székhellyel rendelkeznek: i. valamely tagállamban vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli országban vagy területen; ii. a programhoz társult harmadik országban; b)az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany vagy bármely nemzetközi szervezet. (3)A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak egyes intézkedésekben való részvételre, amennyiben ez a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. (4)Természetes személyek nem támogathatók, kivéve a 4. sz. egyedi célkitűzés alapján megítélt támogatásokat. Korszerű digitális készségek. (5)A munkaprogram rendelkezhet úgy, hogy a részvétel csak valamely tagállamban letelepedett kedvezményezettekre, vagy valamely tagállamban letelepedett kedvezményezettekre és meghatározott társult vagy más harmadik országokban letelepedett kedvezményezettekre korlátozódik biztonsági okokból vagy az EU stratégiai autonómiájához közvetlenül kapcsolódó fellépések alapján. (6)A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok elvileg kötelesek saját költségeit viselésére. III. FEJEZET VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK 19. cikk Vissza nem térítendő támogatások A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor.

20. cikk Odaítélési feltételek (1)Az odaítélési feltételek a munkaprogramokban és az ajánlati felhívásokban kerülnek meghatározásra, legalább az alábbi elemek figyelembevételével: a)az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében; b)a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága; c)az uniós támogatás ösztönző hatása a közcélú és magánberuházásra, amikor alkalmazható; d)pénzügyi akadályok – mint például a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége; e)a gazdasági, társadalmi, éghajlatváltozási és környezeti hatás, valamint az akadálymentes hozzáférés, amikor alkalmazható; f)transzeurópai dimenzió, amikor alkalmazható; g)kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás az Unióban, ideértve a legkülső régiókat is, amikor alkalmazható; h)amikor alkalmazható, hosszú távú fenntarthatósági terv megléte. IV. FEJEZET VEGYESFINANSZÍROZÁSI MŰVELET ÉS EGYÉB KOMBINÁLT FINANSZÍROZÁS 21. cikk Vegyesfinanszírozási műveletek Az e program keretében meghatározott vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani. 22. cikk Kumulált, kiegészítő és kombinált finanszírozás (1)Egy más uniós program keretében hozzájárulásban részesült tevékenység hozzájárulást kaphat a program keretében, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra. Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően. (2)a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek:

a)a program alapján kibocsátott pályázati felhívás keretében értékelték őket; b)megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; c)költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az adott pályázati felhívás keretében. részesülhetnek támogatásban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap+ vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap forrásaiból az (EU)XX [a közös rendelkezésekről szóló] rendelet [67]. cikkének (5) bekezdésével és az (EU)XX [a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló] rendelet [8]. cikkével összhangban, amennyiben az érintett program célkitűzéseivel konzisztensek. A támogatást nyújtó alap szabályai alkalmazandók. V. FEJEZET PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL 23. cikk Munkaprogramok (1)A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. (2)Ezeket a munkaprogramokat a program egészét lefedő többéves programként kell elfogadni. Ha konkrét végrehajtási igények indokolják, egy vagy több egyedi célkitűzést lefedő éves programként is elfogadhatók. (3)Az első többéves munkaprogramnak a mellékletben meghatározott tevékenységekre kell összpontosítania és biztosítania kell, hogy az általa támogatott fellépések ne szorítsák ki a magánfinanszírozást. Az azt követő programok tartalmazhatnak a mellékletben meg nem jelölt tevékenységeket is, feltéve, hogy azok összhangban állnak e rendelet [4. – 8.] cikkében foglalt célkitűzésekkel. (4)A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. 24. cikk Nyomon követés és jelentéstétel (1)A Program 3. cikkben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépéseinek nyomon követéséhez használandó mutatókat a II. melléklet tartalmazza. (2)Annak érdekében, hogy a program végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel. (3)A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. (4)A lehető legnagyobb mértékben fel kell használni a hivatalos uniós statisztikákat, mint például a rendszeres IKT statisztikai felméréseket. A nemzeti statisztikai intézetekkel konzultációt kell folytatni és az Eurostattal együtt be kell őket a vonni program végrehajtásának és a digitális átalakulás előrehaladásának nyomon követéséhez használt statisztikai mutatók előzetes megtervezésébe és későbbi továbbfejlesztésébe. 25. cikk Értékelés

(1)Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. (2)A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. (3)A program végrehajtásának végén, de legkésőbb négy évvel a(z) [1.] cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. (4)Az értékelési jelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program értékeléséhez szükséges adatokat az uniós források címzettjei hatékonyan, eredményesen, időben és megfelelő részletességi szinten gyűjtsék össze; (5)A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. 26. cikk Ellenőrzések (1)A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy jogalanyok – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzések képezik. (2)A kontrollrendszernek megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a biztonság és ellenőrzés között, figyelemmel a valamennyi szinten jelentkező igazgatási költségekre és egyéb kontrollköltségekre. (3)A kiadások pénzügyi ellenőrzését egységes módon kell végrehajtani, a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveinek megfelelően. (4)A kontrollrendszer részeként az ellenőrzési stratégia alapulhat a kiadások reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. (5)A különböző uniós programokból kumulált finanszírozásban részesülő intézkedéseket csak egy alkalommal szükséges ellenőrizni, minden r