[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.1.2006

COM(2006) 31 végleges

2004/0117 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS AJÁNLÁSA

AZ EURÓPAI AUDIOVIZUÁLIS ÉS INFORMÁCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK IPARÁNAK VERSENYKÉPESSÉGÉVEL KAPCSOLATOSAN A KISKORÚAK ÉS AZ EMBERI MÉLTÓSÁG VÉDELMÉRŐL, VALAMINT A VÁLASZADÁSI JOGRÓL

(előterjesztő: a Bizottság az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján)

2004/0117 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS AJÁNLÁSA

AZ EURÓPAI AUDIOVIZUÁLIS ÉS INFORMÁCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK IPARÁNAK VERSENYKÉPESSÉGÉVEL KAPCSOLATOSAN A KISKORÚAK ÉS AZ EMBERI MÉLTÓSÁG VÉDELMÉRŐL, VALAMINT A VÁLASZADÁSI JOGRÓL

1. ELőZMÉNYEK

A javaslat továbbítása a Tanácsnak és az Európai ParlamentnekCOM(2004) 341 végleges - 2004/0117 (COD)az EK-Szerződés 157. cikke (1) bekezdésének megfelelően 2004. május 7.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: 2005. február 9.

A Régiók Bizottsága véleményének időpontja: nem adott ki véleményt

Az Európai Parlament véleménye – első olvasat: 2005. szeptember 7.

2. A BIZOTTSÁGI JAVASLAT CÉLJA

A javaslat célja az európai audiovizuális és információs szolgáltatások iparának versenyképességével kapcsolatosan a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről, valamint a válaszadási jogról szóló európai parlamenti és tanácsi ajánlás elfogadása. A javaslat a Bizottságnak a Tanács és az Európai Parlament részére készült, az európai audiovizuális és információs szolgáltatások iparának versenyképességét a kiskorúak és az emberi méltóság védelme összehasonlítható és hatékony szintjének elérése céljából bevezetett nemzeti keretprogramok által történő fejlesztéséről szóló, 1998. szeptember 24-i 98/560/EK tanácsi ajánlás alkalmazásáról szóló második értékelési jelentésének folytatása.

3. A Bizottság véleménye az Európai Parlament módosításairól

3.1. A Bizottság által elfogadott módosítások

1. módosítás, amely korlátozza az ajánlás hatályát: „Európai audiovizuális és on-line információs szolgáltatások ipara” .

21. módosítás, amely megállapítja, hogy ezen ajánlás nem akadályozza a tagállamokat a szólásszabadsággal kapcsolatos alkotmányos előírásaik és más jogszabályaik vagy jogi gyakorlataik alkalmazásában.

25. módosítás, amely megállapítja, hogy a tagállamoknak a következőkkel elő kell mozdítaniuk az új kommunikációs médiumokat használó szakmabeliek, közvetítők és felhasználók felelősségteljes hozzáállását: az éberségre sarkallás és jelentéstétel az illegálisnak tekintett oldalakról; magatartási kódex felvázolása a szakmabeliekkel és a nemzeti és európai szintű szabályozó hatóságokkal együttműködésben; és a vélemény- és sajtószabadság sérelme nélkül az audiovizuális és on-line információs szolgáltatási ipar arra biztatásával a nemen, faji vagy etnikai hovatartozáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen különbségtétel elkerülése minden audiovizuális vagy on-line információs szolgáltatásban, valamint a kirekesztés elleni küzdelem.

35. módosítás, amely ajánlja, hogy a tagállamok az ezen ajánlás alkalmazásában hozott rendelkezésekről annak elfogadását követően két évvel jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak.

3.2. A Bizottság által részben vagy alapvetően elfogadott módosítások:

A gyermekek jogainak tekintetében a Bizottság alapvetően elfogadhatja a 2. módosítást a következő rész elhagyásával: „ Az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés II. részében található ”; a törlés azért szükséges, mivel egyelőre nem lehetséges az Alkotmányt létrehozó szerződésre való utalás.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 4. módosítást a következő rész törlésével: „ Az emberi méltóság elidegeníthetetlen; nem ismer el semmilyen kirekesztést vagy korlátozást, és minden, nemzeti vagy nemzetközi szinten az emberi jogok védelmére megalkotott jogi eszköz alapját és eredetét jelenti;”

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 6. módosítást a következő rész elhagyásával: „ az illegális tartalmak terjedését megelőző intézkedések elfogadása ”; a törlés azért szükséges, mivel az ilyen intézkedések elfogadását a harmadik pillér biztosítja.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 7. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ Az új információs és kommunikációs technológiák folyamatos fejlődésével az Európai Közösség számára sürgőssé válik az állampolgárok teljes és megfelelő érdekvédelmének biztosítása e területen egyrészt az audiovizuális és információs szolgáltatások szabad átadásával és szabad nyújtásával, másrészt pedig annak biztosításával, hogy tartalmuk legális, tiszteletben tartja az emberi méltóság elvét, és nem okoz kárt a kiskorúak általános fejlődésében. ”

A Bizottság elfogadhatja a 8. módosítást a következő újraszövegezéssel: Az európai audiovizuális és információs szolgáltatások iparának versenyképességét a kiskorúak és az emberi méltóság védelme összehasonlítható és hatékony szintjének elérése céljából bevezetett nemzeti keretprogramok által történő fejlesztéséről szóló, 1998. szeptember 24-i 98/560/EK tanácsi ajánlás az audiovizuális és információs szolgáltatások tartalmával kapcsolatban az első olyan közösségi szintű jogi eszköz, amely az átvitel módjától függetlenül a nyilvánosság számára hozzáférhető audiovizuális és információs szolgáltatással kapcsolatosan foglalkozik a kiskorúak és az emberi méltóság védelmének kérdésével . A határok nélküli televíziózásról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv 22. cikke már foglalkozott a kiskorúak és az emberi méltóság védelmének kérdésével a televízióműsor-terjesztő tevékenységek kapcsán; ”. E megfogalmazás nagyobb összhangban áll az 1998-as ajánlás 5. preambulumbekezdésével.

A Bizottság elfogadhatja a 9. módosítást a következő szöveggel való kiegészítéssel: „ Ilyen fellépéseknek számolniuk kell egyrészt az emberi méltóság védelmének elvével, másrészt pedig a szólásszabadsággal, különös tekintettel a tagállamok azon felelősségére, hogy meghatározzák a gyűlöletkeltés vagy a hátrányos megkülönböztetésre buzdítás fogalmát nemzeti jogszabályaiknak és erkölcsi értékeiknek megfelelően. ”

A Bizottság elfogadhatja a 10. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ Célszerű, hogy a Tanács és a Bizottság a partnerségi egyezmények és együttműködési programok felülvizsgálatakor, tárgyalásakor vagy megkötésekor különös figyelmet szenteljen ezen ajánlás végrehajtására , szem előtt tartva a gyártók, forgalmazók és audiovizuális tartalmat és Internet-hozzáférést szolgáltatók általános jellegét; ” Az újrafogalmazás azért szükséges, mert a harmadik országokkal folytatott tárgyalások összefüggésében a Bizottság a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvek keretében és bizonyos számú kényszerítő körülmény figyelembevételével dolgozik.

A Bizottság elfogadhatja a 11. módosítást a következő szövegrész törlésével: „ mivel az Internet okozta veszélyek elleni védelem legjobb formája minden esetben a megelőzés és a nagyobb mértékű szülői felügyelet; ”. A „ legjobb formája minden esetben ” túlzottan feltétlen jelleget ölt, ezért nem megfelelő.

A Bizottság elfogadhatja a 12. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ Egészében nézve az audiovizuális ágazat önszabályozása hatékony kiegészítő lépést jelent, de nem elegendő a kiskorúak káros üzenetektől való megvédésére. A szólásszabadságon és az állampolgári jogok tiszteletén alapuló európai audiovizuális térség fejlődésének alapját a nemzeti és európai törvényalkotók, szabályozó hatóságok, iparágak, társulások, állampolgárok és a civil társadalom folyamatos párbeszédének kell jelentenie; ”.

A Bizottság elfogadhatja a 14. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ A tagállamok a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben meghatározott, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv (a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv) módosításáról szóló, 1997. június 30-i 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel kapcsolatos nyilvános konzultációban javaslatot tettek arra, hogy a médiaismeretekkel kapcsolatos intézkedések elfogadásának szükségét vegyék fel a 98/560/EK ajánlás által felölelt témakörök közé; ”. A megfelelő terminus a „médiaismeretek”.

A Bizottság elfogadhatja a 15. módosítást a „ jelenlegi ” szó beillesztésével a „ön- és együttszabályozó szervek között” szókapcsolat elé.

A Bizottság elfogadhatja a 16. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ (8) Ahogy azt a nyilvános konzultációk során a 97/36/EK irányelv kapcsán javasolták, a válaszadási jog vagy azzal egyenértékű jogorvoslat kapcsán helyénvaló az on-line médiához fordulás, és az érintett médium és szolgáltatás különleges jellemzőinek figyelembevétele. ”

A Bizottság elfogadhatja a 18. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ Az árukínálat és a szolgáltatásnyújtás, illetve az ezekhez történő hozzáférés tekintetében a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslata előterjesztésekor a Bizottság megjegyezte, hogy a nemek médiában, illetve reklámokban történő ábrázolása fontos kérdéseket vet fel a férfiak és nők méltóságának védelmével kapcsolatban, ugyanakkor a többi alapvető jog fényében, beleértve a média szabadságát és pluralitását, arra a következtetésre jutott, hogy e kérdéseket nem lenne helyénvaló az említett javaslatban megválaszolni, de leltározni kell őket, és ha szükséges, megtenni a megfelelő intézkedéseket. ”

A Bizottság elfogadhatja a 19. módosítást a következő szövegrész: „ Noha a szabályozás nem lehetősége, a média az önkéntes önszabályozást előmozdító magatartási kódex alapján mégis képes a hátrányos megkülönböztetés leküzdésére. ”, illetve az „ezért” szó törlésével az azt követő mondatból.

A Bizottság elfogadhatja a 20. módosítást a következő szövegrész elhagyásával: „ mint a napilapok, folyóirato, és különösen a videojátékok, ”.

A Bizottság elfogadhatja a 22. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ I. AJÁNLJA, hogy a tagállamok az audiovizuális és on-line információs szolgáltatások ipara fejlődésének előmozdítása érdekében a következő módon tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a kiskorúak és az emberi méltóság védelmének biztosítására minden audiovizuális és on-line információs szolgáltatásban: ”.

A Bizottság elfogadhatja a 23. módosítást a következő újraszövegezéssel:

„ (1) annak megfontolása, hogy a hazai jogba vagy gyakorlatba az on-line médiával kapcsolatos válaszadási jogra vagy azzal egyenértékű jogorvoslatra vonatkozó intézkedéseket vezessenek be kellő tekintettel a hazai vagy alkotmányos jogszabályi rendelkezéseikre, és azon lehetőség sérelme nélkül, hogy annak módját az egyes médiatípusok sajátosságaihoz igazítsák;

(2) promóció a technológiafejlesztési kezdeményezések ösztönzésére, a műsorszóró szolgáltatásokkal kapcsolatosan már létező jogi és egyéb intézkedések mellett és azokkal összhangban, illetve az érintett felekkel szoros együttműködésben:

– fellépés a kiskorúak számára az on-line audiovizuális és on-line információs szolgáltatások felelősségteljes használatának elősegítése érdekében, főként azáltal, hogy a szülőket, nevelőket és tanárokat – különösen a médiaismereten és a médiaoktatási programokon keresztül – fokozottabban ráébresztik az új szolgáltatásokban rejlő lehetőségekre, illetve megismertetik velük azokat az eszközöket, melyek segítségével e szolgáltatások a kiskorúak számára biztonságossá válhatnak.

– fellépés – adott esetben és szükség esetén – a kiskorúak számára a minőségi tartalom és szolgáltatások beazonosításának, illetve az azokhoz történő hozzáférés elősegítése érdekében, beleértve az oktatási létesítményekben és a nyilvános helyeken történő hozzáférés biztosítását.

A médiaismeretekkel kapcsolatos lehetséges fellépésekre kiemelt példák a II. mellékletben találhatóak. ”

valamint amennyiben a rendelkezések a II. melléklet „Példák a médiaismeretekkel kapcsolatos lehetséges fellépésekre” cím alá kerülnek:

„II. melléklet

A lehetséges médiaismereti fellépések példái:

– nevelők és tanárok további képzése gyermekvédelmi szervezetekkel az Internethasználatról az iskolai oktatásban és a gyermekeknek megtanítandó biztonságos használat oktatási módszereiről;

– különleges Internetképzés gyermekeknek egészen kis kortól, beleértve a szülők számára nyílt órákat, hogy elmagyarázzák az Internet használatát, a csapdákat és a veszélyeket gyermekeknek és szülőknek egyaránt;

– az iskolai tanterv szerves részét képző integrált oktatási megközelítés és médiaismereti programok az Internet veszélyeinek szem előtt tartása érdekében, különös tekintettel a chatszobákra és fórumokra;

– Az állampolgárokat célzó nemzeti információs kampányok szervezése a kommunikációs média bevonásával a közvélemény figyelmének felkeltésére az Internet veszélyeire és a büntetésekre (információ a panasztételi lehetőségről és a szülői felügyelet alkalmazásáról). Különleges kampányok szervezése olyan célcsoportoknak, mint az iskolák, szülői szervezetek, felhasználók stb.

– Az Internet veszélyeiről szóló („Biztonságos szörfölés az Interneten”, „Nem kívánt üzenetek szűrése”) és a káros hatású vagy illegális honlapokról való jelentés- vagy panasztételre lehetőséget nyújtó forró drótok használatával kapcsolatos információs csomagok terjesztése;

– a telefonos forró drótokat létrehozó vagy azok teljesítményét javító megfelelő intézkedések a káros hatású honlapokra tett panaszok könnyebb tárolása és az e honlapokról tett jelentések lehetővé tétele érdekében.

– a gyermekek méltóságának egyik legsúlyosabb megsértése, az internetes gyermekpornográfia elleni hatékony küzdelmet lehetővé tevő fellépés;

– a kiskorúak elleni erőszak elítélését és az áldozatok pszichológiai, erkölcsi és gyakorlati támogatását célzó reklámkampányok. ”

A Bizottság elfogadhatja a 24. módosítást a 23. módosításbeli változtatásokkal és újraszövegezéssel.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 26. módosítást a következő rész törlésével: „ az internetes bűncselekmények egyetemleges vagy CASCADING felelősségi rendszere jogi rendszerükbe vonásának megfontolása; ”, mivel ez a harmadik pillér körébe tartozik, és nem tartozik az ajánlás hatályába; és a (4) bekezdés következő újraszövegezésével: „ a nemzeti hatóságokhoz átirányított egyéni telefonvonal a világhálón történő illegális és/vagy gyanús tevékenységek jelentésére; ”.

A Bizottság részben elfogadhatja a 29. módosítást a következő újraszövegezéssel:

„ (1) bizonyos előnyöket nyújtó intézkedések kialakítása a kiskorúak számára, beleértve az audiovizuális és on-line információs szolgáltatásokhoz való nagyobb hozzáférésük megkönnyítését és az esetlegesen káros tartalmak elkerülését célzó kezdeményezéseket. Ennek részét képezhetné a tagállamok szabályozó, önszabályozó és együttszabályozó szerveinek együttműködésén és az olyan kérdéseket, mint a korkategóriákat és/vagy a bizonyos korhoz kötött ajánláshoz vezető tartalmi szempontokat jelölő közös leíró jellegű szimbólumrendszer legjobb gyakorlatainak megosztásán keresztüli harmonizáció. Ez például a III. mellékletben kiemelt lehetséges fellépéseken keresztül valósulhatna meg.”

„III. MELLÉKLET

A kiskorúak javára az iparágak és az érdekelt felek lehetséges fellépéseinek példái:

– a felhasználó számára egy internetszolgáltatónál való feliratkozáshoz kötött hatékony és felhasználóbarát szűrési rendszer szisztematikus előírása, számításba véve a mobiltelefonon keresztüli internet-hozzáférést lehetővé tevő technológiai fejlődést;

– kifejezetten gyermekeknek szánt, az internetszolgáltató vagy a mobiltelefon-szolgáltató által automatikus szűrési rendszerrel felszerelt internet-hozzáférés nyújtása;

– a látogatott honlapokon lehetséges káros tartalomra való figyelmeztetés érdekében ösztönzés a rendelkezésre álló honlapok rendszeresen frissített bemutatásának szolgáltatására, a honlapok besorolását az összes tagállamban közös rövidítések használatával egyszerűbbé téve.

– figyelmeztető bannerek elhelyezése a keresőprogramokon a lehetséges veszélyekre és a telefonos forró drótokra való figyelemfelhívás érdekében.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 30. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ 1.a) megvizsgálja az olyan szűrők létrehozásának lehetőségét, amelyek megakadályozzák a gyermekpornográfiát tartalmazó és az emberi méltóságot sértő anyagok interneten keresztüli terjedését.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 31. módosítást a következő rész törlésével: „ olyan protokollok használata, mint a PICS (Platform for Internet Content Selection – Internetes tartalomszűrő szoftver)” , mivel egy ponton már elavult, különleges protokollok említése nem tűnik megfelelőnek.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 33. módosítást a következő újraszövegezéssel:

„ II a) Megjegyzendő , hogy a Bizottság:

1) összefüggésben a 2005–2008. többéves, bizontságos internet- és új on-line technológiahasználatot előmozdító közösségi programmal szándékában áll az európai állampolgárokat megcélzó, minden kommunikációs médiumot használó tájékoztató fellépések előmozdítása a nyilvánosságnak az Internet kockázataira, a felelősségteljes és biztonságos használatára, a panasztétel módjára és a szülői felügyelet aktiválására vonatkozó tájékoztatása érdekében . Különleges kampányok szervezése olyan célcsoportoknak, mint az iskolák, a szülői szervezetek és a felhasználók;

2) szándékában áll egy európai ingyenes telefonszám bevezetési vagy egy létező szolgáltatás kiterjesztési lehetőségének feltérképezése az internethasználónak való segítségnyújtás érdekében azáltal, hogy a rendelkezésre álló panasztételi rendszerhez és információforráshoz irányítja, illetve információt nyújt szülőknek a szűrőszoftver hatékonyságáról ,

3) szándékában áll egy általános, a kiskorúakat és jogaikat tiszteletben tartó felügyelt honlapoknak fenntartott második szintű domainnév (pl. .KID.eu) létrehozását támogató lehetőség felkutatása .

4) továbbra is építő jellegű és folyamatos párbeszédet tart fenn a tartalomszolgáltatói szervezetekkel, a fogyasztói szervezetekkel és minden érintett féllel;

5) szándékában áll az önszabályozó szervek hálózatba szerveződésének, valamint a közöttük megvalósuló tapasztalatcserének a megkönnyítése és támogatása a magatartási kódexek és az önszabályozáson alapuló megközelítések hatékonyságának felmérésére a kiskorúak védelmének lehető legmagasabb követelményeinek biztosítása érdekében. ”

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 36. módosítást a nem megfelelő „ beleértve az európai szintű kötelező erejű jogszabályok” rész törlésével.

A Bizottság alapvetően elfogadhatja a 37. módosítást a következő újraszövegezéssel: „ Minimális elvek az on-line médiával kapcsolatos válaszadási jog vagy azzal egyenértékű jogorvoslat biztosítására, a hazai jogban hozott intézkedések vagy gyakorlat nemzeti szinten történő végrehajtásához. ”

A Bizottság részben elfogadhatja a 38. módosítást bizonyos részek újraszövegezésével és áthelyezésével. A Bizottság számára elfogadható (teljes) szöveg a következő lenne:

„ I. MELLÉKLET

Célkitűzés: Intézkedések bevezetése a tagállamok hazai jogába vagy gyakorlatába annak érdekében, hogy biztosítsák az on-line médiával kapcsolatos válaszadási jogot vagy azzal egyenértékű jogorvoslatok, kellő tekintettel hazai vagy alkotmányos jogszabályi rendelkezéseikre, és azon lehetőség sérelme nélkül, hogy annak módját az egyes médiatípusok sajátosságaihoz igazítsák.

A „médium” minden olyan szerkesztett információt a nyilvánosság körében terjesztő kommunikációs eszközre utal, mint a napilap, a folyóirat, a rádió, a televízió és a web-alapű hírszolgáltatás.

– A tagállamok által elfogadott egyéb polgári, közigazgatási és büntetőjogi rendelkezések sérelme nélkül, nemzetiségétől függetlenül bármely természetes vagy jogi személy, amelynek jogos érdekeit, különösen, de nem kizárólag megbecsülését és jó hírnevét megsértették azáltal, hogy bizonyos tényeket egy kiadványban vagy adásban megjelentettek, annak joga van a válaszadáshoz vagy azzal egyenértékű jogorvoslathoz. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a válaszadási jog vagy egyéb jogorvoslati eszközök tényleges gyakorlását ésszerűtlen kikötések vagy feltételek ne akadályozzák meg.

– A válaszadás vagy egyenértékű jogorvoslat jogát egy tagállam joghatósága alá tartozó on-line média vonatkozásában szükséges biztosítani.

– A tagállamok meghozzák azon intézkedéseket, amelyek biztosítják a válaszadás jogát vagy az azzal egyenértékű jogorvoslatok jogát, és meghatározzák az ezek gyakorlására követendő eljárást. Biztosítják különösen, hogy erre megfelelő időtartam álljon rendelkezésre, és hogy az eljárások alkalmasak legyenek arra, hogy a jogokat vagy az egyenértékű jogorvoslatot a más tagállamokban honos vagy letelepedett természetes vagy jogi személyek megfelelően gyakorolhassák.

– A válaszadási jog nemcsak jogszabályokon, hanem együttszabályozási és önszabályozási intézkedéseken keresztül is biztosítható;

– A válaszadási jog különösen megfelelő jogorvoslat az on-line közegben, mivel lehetővé teszi a vitatott információ azonnali javítását, és könnyű csatolni az érintett személy válaszait. Ugyanakkor a választ a megindokolt kérelemtől számított ésszerű időn belül olyan időpontban és olyan módon kell megküldeni, amely megfelel a kérelem által említett közzétételnek vagy adásnak.

– Rendelkezni kell olyan eljárásokról, amelyek által biztosított lehet a bírósági vagy hasonló független szerv általi felülvizsgálat a válaszadási vagy azzal egyenértékű jogorvoslathoz fűződő jog gyakorlásával kapcsolatos viták esetén.

– A válaszadás vagy egyenértékű jogorvoslat jogának gyakorlására irányuló kérelem visszautasítható, amennyiben az igénylőnek nem fűződik jogos érdeke az ilyen válaszadás közzétételéhez, illetve ha a válaszadás büntethető cselekedettel járna, a tartalomszolgáltató polgári jogi eljárással lenne sújtható, vagy a válaszadás közszemérem normáinak megsértésével járna.

– a válaszadási jog nem sért más, olyan személyek rendelkezésére álló jogorvoslatot, akik méltósághoz, becsülethez, jó hírnévhez vagy a magánélet tiszteletben tartásához való jogát a média megsértette.

– A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a válaszadási jog (vagy azzal egyenértékű jogorvoslat) hatékony gyakorlása és a szólásszabadsághoz való jog indokolatlanul ne korlátozódjék. ”

3.3. Következtetés

Az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a fentiekben meghatározottak szerint módosítja javaslatait.