[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2006

COM(2006) 641 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A 2004-es mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) - Az Európai Parlament állásfoglalásai {SEC(2006) 1376}

TARTALOMJEGYZÉK

PREAMBULUM 3

I. – A Bizottság válaszai az EP által az általános költségvetésre vonatkozó mentesítési állásfoglalásában tett ajánlásokra 4

a) Horizontális kérdések 4

b) Ágazati kérdések 5

II. – EP MENTESÍTÉS: EFA 9

III. – Az egyes ügynökségeket érintő állásfoglalások ajánlásai 10

PREAMBULUM

A jelenlegi fordítási lehetőségek adta korlátok következtében a Bizottságnak a 2004. pénzügyi évre vonatkozó európai parlamenti (EP) mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló jelentése[1] az EU minden hivatalos nyelvén ebben az összefoglaló formában jelenik meg. A Bizottságnak a Parlament valamennyi egyedi ajánlására adott részletes válaszai egy bizottsági munkadokumentumban[2] érhetők el, amelyet angolul, franciául és németül tesznek közzé. Mindkét nyomon követési jelentés az Európai Parlament 2006. április 27-én elfogadott állásfoglalásaira vonatkozik.

Ezen összefoglaló jelentés minden fejezete[3] kereszthivatkozásokkal utal a fent említett teljes bizottsági munkadokumentum megfelelő ajánlásának számára. E hivatkozások segítségével az olvasó a munkadokumentumban könnyebben megtalál minden olyan ajánlást (és a Bizottság tervezett vagy már végrehajtott intézkedését), amely egy adott fejezetre vonatkozik vagy különös jelentőségű a számára.

Mindkét jelentést az EK-Szerződés 276. cikke (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése és az EFA korábbi ad hoc költségvetési rendeletének hasonló rendelkezései alapján készítették el, amelyekben az áll, hogy „a Bizottság megtesz minden megfelelő lépést annak érdekében, hogy eleget tegyen a mentesítő határozatban foglalt észrevételeknek és az Európai Parlament kiadások végrehajtására vonatkozó egyéb észrevételeinek, valamint a Tanács mentesítésre vonatkozó ajánlását kísérő megjegyzéseknek. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottság jelentést készít az ilyen észrevételek és felvetések alapján tett intézkedésekről és különösen a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeknek adott utasításokról. Ezeket a jelentéseket a Számvevőszéknek is meg kell küldeni”. [4]

Az általános költségvetésre, az EFA-ra és az ügynökségekre vonatkozó mentesítő határozatokban a Bizottság összesen 150, a Bizottságnak tett EP ajánlást azonosított. A Bizottság megítélése szerint 51 ajánlás esetében a kívánt intézkedést már megtették, noha egyes esetekben meg kell vizsgálni azok eredményét. 85 ajánlás esetében a Bizottság hozzájárul, hogy a Parlament által javasolt intézkedést megtegyék. Végezetül a Bizottság 14 ajánlást nem fogad el, és következésképpen nem fogja megtenni a kért intézkedést[5].

I. – A Bizottság válaszai az EP által az általános költségvetésre vonatkozó mentesítési állásfoglalásában tett ajánlásokra

Az alábbiakban összefoglalás következik a Parlamentnek a 2004-es mentesítő határozataiban foglalt specifikus kéréseire adott bizottsági válaszokról.

a) Horizontális kérdések

Az elszámolások megbízhatósága (bizottsági munkadokumentum, 1-4. pont)

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők hitelesítették a nyitómérleg adatait, és a Bizottság elkészítette a nyitómérleget, amely bekerült a 2005. évi előzetes éves beszámolóba. A beszámolót időben, 2006. március 31-én benyújtották a Számvevőszéknek, amint azt a költségvetési rendelet előírja.

Integrált belső ellenőrzési keret (bizottsági munkadokumentum, 5-11. pont)

A egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv [COM(2006)9] négy témakörben tizenhat intézkedést tartalmaz, amelyek célja az ellenőrzési gyakorlat egyszerűsítése és összehangolása az információ megosztásán és a rendelkezésre álló, korlátozott ellenőrzési erőforrások jobb felhasználását célzó egységes ellenőrzés megközelítésén keresztül. Egyelőre az elsőbbséget élvező intézkedéseket vezették be, a többi, a korábbi intézkedések eredményeitől függő intézkedés kidolgozására 2007-ben kerül sor. 2009 elejéig várhatóan megfelelő előrelépés történik. Az első féléves időközi jelentést 2006. július 19-én adták át a Parlamentnek és a Tanácsnak (SEC(2006)1001).

Nyilatkozatok (bizottsági munkadokumentum, 12-20. pont)

A cselekvési terv részeként a Bizottság ösztönözte a működési szint irányítási nyilatkozatait és a nemzeti szintű összefoglaló jelentéseket. A mezőgazdaság esetében az új szabályok előírják az igazgatási nyilatkozatokat és a nemzeti összefoglaló jelentéseket[6]. Az intézményközi megállapodás elfogadása fontos előrelépést jelentett ebbe az irányba. A (44) bekezdés kimondja: „Ezért a tagállamok vállalják, hogy a rendelkezésre álló ellenőrzésekről és nyilatkozatokról éves összefoglalást készítenek a megfelelő nemzeti szinten.” A Bizottság ennek érdekében további rendelkezéseket javasolt a felülvizsgált költségvetési rendeletben (53. cikk b) pontja) és a végrehajtási szabályokban.”

Átláthatóság (bizottsági munkadokumentum, 21-24. pont)

Az Európai Átláthatósági Kezdeményezéstől a Bizottság azt várja, hogy a kérdések széles körével foglalkozó nyílt vita eredményei támogatják a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy jobban számoljanak el a közpénzek felhasználásával. A költségvetési rendelet módosítására vonatkozó felülvizsgált javaslatában a Bizottság azt az új általános kötelezettséget róná a tagállamokra, hogy információt kell átadniuk a megosztott igazgatással elköltött közösségi pénzeszközök kedvezményezettjeiről.

Éves tevékenységi jelentések (bizottsági munkadokumentum, 25-27. pont)

A reformmal létrehozott elszámoltathatósági rendszer értelmében a biztosok, a főtitkár, a belső ellenőr és a költségvetési főigazgató szintjén adott biztosítékokra vonatkozóan javasolt parlamenti intézkedések végrehajtása megkérdőjelezné a főigazgató egyéni felelősségét és csökkentené a politikai (biztosok testülete) és irányítási (főigazgató) felelősség/elszámoltathatóság megkülönböztetését. Az összefoglaló jelentés elfogadása az a jelentős lépés, amellyel a Bizottság teljes mértékben vállalja a költségvetés Szerződés szerinti végrehajtásával kapcsolatos politikai felelősséget, és amellyel kifejezésre jut a Bizottság politikai elszámoltathatósága a mentesítő hatóság felé. A 2005-ös összefoglaló jelentés következtetéseiben ezt pontosabban fogalmazza meg.

További horizontális ajánlások (bizottsági munkadokumentum, 28-32. pont)

A költségvetési rendelet módosítására vonatkozó bizottsági javaslat szerint módosítani kell a számvitelért felelős tisztviselő felelősségét. A költségvetési rendelet értelmében mielőtt az intézmény elfogadja az elszámolást, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy megbízható és valós képet ad az intézmény pénzügyi helyzetéről.

A cselekvési terv 4. intézkedésének célja intézményközi párbeszéd kezdeményezése az elszámolások alapjául szolgáló ügyletekben tolerálható kockázatokkal kapcsolatban megvizsgálandó elvek alapján. A Bizottság jelentős előrelépésként már beépítette a kérdést a költségvetési rendelet (KR) javasolt felülvizsgálatába, és kidolgozta az elvek gyakorlati alkalmazását meghatározó végrehajtási szabályokat (VSZ).

b) Ágazati kérdések

Bevétel (bizottsági munkadokumentum, 33. pont)

A GNP/GNI-re épülő negyedik saját forrás bevezetése óta a Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal a nemzeti elszámolások megbízhatóságának, összehasonlíthatóságának és átfogóságának fejlesztése érdekében. A megtett intézkedéseket a GNP-irányelv (COM (96)124 végleges, 1996.3.27.), illetve a GNI-rendelet (COM (2006) 199 végleges, 2006.5.8.) alkalmazásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági jelentés ismerteti. A Bizottság kész közvetlenül tájékoztatni az intézkedésekről az illetékes európai parlamenti bizottságot.

Közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 34-41. pont)

Annak érdekében, hogy tovább fejlesszék és erősítsék a mezőgazdasági háttérügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére vonatkozó ésszerű biztosíték általános rendszerét, a Bizottság kész végrehajtani a Számvevőszék ajánlását, mely szerint az igazoló szerveknek több munkát kellene végezniük a vizsgálati statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések ellenőrzése és hitelesítése céljából. Ennek érdekében a jelentéstételről szóló új iránymutatás értelmében az igazoló szerveknek részletesebben felül kell vizsgálniuk a kifizető ügynökség helyszíni vizsgálatokkal összefüggő igazgatási kapacitását. Az összetevők részletes felülvizsgálatával kell biztosítékot szerezniük afelől, hogy a helyszíni vizsgálatok fennálló rendszere kielégítően működött-e.

A kifizetés utáni ellenőrzések minél több tagállamra való kiterjesztése érdekében a Bizottság 2004-ben és 2005-ben tíz ellenőrzést végzett, hogy ésszerű biztosítékot szerezzen a közösségi jognak történő megfelelésről. 2006-ra nyolc további kiküldetést terveznek a 4045/89 rendelet általános alkalmazásáról. E tekintetben a megfelelési egységek a konkrét ágazati kérdésekkel foglalkozó kiküldetések részeként 2006-ban is folytatják a rendelet értékelését. Ezenkívül a Bizottság 2006. január 10-én elfogadta a 4045/89/EGK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 4/2004 rendelet módosítását.

Az új tagállamok valamennyi kifizető ügynöksége (KÜ) megkapta a végső akkreditációt. Az ideiglenes akkreditációt azzal a feltétellel adták meg, hogy a KÜ ellenőrzési rendszere eléri a minimális elfogadható szintet. A végső akkreditáció feltétele az volt, hogy az akkreditációt megelőző ellenőrzések során azonosított jelentős problémákat megoldják. A Bizottság az új tagállamokban végzett ellenőrzési kiküldetésekkel közelről felügyelte a helyzetet.

Arra az ajánlásra válaszul, mely szerint javaslatokat kell megfogalmazni annak érdekében, hogy az erdők telepítését szolgáló legfontosabb eszköz támogatásai ne haladják meg a kiosztott pénzeszközöket, a Bizottság a támogatási plafon csökkentését és a mezőgazdasági földterület helyén történő erdőtelepítés következtében elmaradt bevétel ellentételezését biztosító maximális időszak 20-ról 10 évre csökkentését javasolta. 1698/2005/EK rendeletében a Tanács 15 évre csökkentette a maximális ellentételezési időszakot.

Strukturális intézkedések (bizottsági munkadokumentum, 42-47. pont)

A Bizottság nemrégiben útmutatót tett közzé a tagállamokban az irányítás által elvégzendő napi ellenőrzésekre, illetve a kifizető hatóságok igazolási funkciójának elvégzésére vonatkozó bevett gyakorlatról.. Ezenkívül részletes ellenőrzési kézikönyveket is közzétett, és a rendszeres két- és többoldalú együttműködési találkozók során megvitatja a tagállamokkal az ellenőrzéssel kapcsolatos kérdéseket.

A 2007-2013-közötti időszakra vonatkozó rendeletek előírják, hogy a tagállamok az első ideiglenes kifizetési kérelem benyújtása előtt és legkésőbb 12 hónappal a programok jóváhagyása előtt ismertessék az irányitási és ellenőrzési rendszert és vizsgálják meg a követelményeknek való megfelelését.

A Bizottság már közzétett egy részletes iránymutatást a 2000–2006 közötti időszak lezárásáról.

A 2007–2013 programozási időszak jogalkotásában pontosították a hatályos ellenőrzési követelményeket és új rendelkezésekkel erősítették meg a keretet: a strukturális alapok esetében az éves ellenőrzési véleménnyel és az előzetes megfelelési vizsgálattal. A mezőgazdaságban a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kiadások nagy része a garanciaszabályok hatálya alá tartozik (például akkreditált kifizető ügynökségek, éves igazolás és számlaelszámolási eljárások). Az új szabályok előírják ezeket az összetevőket, beleértve az igazgatási nyilatkozatokat és a nemzeti összefoglaló jelentéseket is[7]. Ez biztosítja, hogy a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek a kezdetektől hatékonyan működjenek, a 2000–2006-os programok lezárásával kapcsolatos párhuzamos munka ellenére. A részleges lezárást illető rendelkezések is a lezárási rendszer még jelentősebb javításához vezethetnek.

Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 48-82. pont)

A belső politikák minél több szabványosított eljárása, vagyis a pénzügyi ellenőrzések megkönnyítése és a kedvezményezettek igazgatási terheinek csökkentése érdekében a Bizottság kidolgozta a 6. keretprogram ésszerűsítésére és felgyorsítására irányuló cselekvési tervet.

A 2005 áprilisában elfogadott, a 7. keretprogramról szóló bizottsági munkadokumentum 10 intézkedést javasol. Többek között az átalányösszegek és az átalányfinanszírozás kiterjesztett használata; egyetlen, közös elektronikus regisztrációs pult, ahol a résztvevők benyújthatják az alapvető jogi, igazgatási és pénzügyi adatokat; az előzetes ellenőrzések következetes alkalmazása a Közösség pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében; teljes működési autonómia biztosítása a konzorciumoknak, a Bizottság mikroigazgatásának elkerülése érdekében; a támogatható költségek egyszerűsítése a szerződők szokásos elszámolási és igazgatási gyakorlatai és elvei alapján.

Ezenkívül a Számvevőszék, a tagállamok és az érdekeltek képviselőinek részvételével tartott, az egyszerűsítéssel foglalkozó 2005. júniusi találkozó is hozzájárult e javaslatok egységesítéséhez és a további intézkedések azonosításához. Az informatikai eszközök szélesebb körű használatával egyszerűsítették a belső eljárásokat.

Létrehoztak egy kisebb résztvevőkből (KKV-k, kis kutatóintézetek és egyetemek) álló véleményező testületet, amely biztosítja, hogy az említettek érdekeit is figyelembe vegyék a 7. keretprogram szabályainak kidolgozásakor.

2005 szeptemberében újabb konferenciát szerveztek az egyszerűsítésről a közösségi finanszírozású KTF-projektek résztvevőivel, és speciális weboldalt hoztak létre a résztvevők véleményének összegyűjtése érdekében.

A Bizottság javaslataiban az oktatás, az fjúság és a kultúra keretében kidolgozandó új programokat célzó egyszerűsítő intézkedések is szerepelnek.

A Bizottság 2005. december 23-án elfogadott, a részvételről szóló EK-szabályokkal kapcsolatos javaslata tartalmazza a megbeszéléseket tükröző első szabályokat. [8]

Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 83-102. pont)

A külső fellépések területén a Bizottság folytatta a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek fejlesztésére tett erőfeszítéseit. A Parlament ajánlásának megfelelelően tovább erősítette a külső ellenőrzéseket és a végrehajtó szervezetek eddig is kiterjedt ellenőrzéseit. A külső ellenőrök feladatmeghatározásában pontos utasítások szerepelnek, és az ellenőrzés eredményeit felügyelik és nyomon követik.

A EuropeAid intézkedéseket vezetett be az ellenőrzések nyomon követésének javítása érdekében, és ebben az évben elemezte a 2005-ben véglegesített ellenőrzési jelentéseket. A CRIS-ellenőrzés, a EuropeAid Közös Relex Információs rendszerének (CRIS) speciális eleme tekintetében – amelynek célja az ellenőrzési információk adatbázisának létrehozása – a Bizottság a megszerzett tapasztalatok segítségével tovább kívánja fejleszteni a működését, hogy a központban és a delegációkban jobban kihasználhassák a rendszert.

Az Európai Parlament a kis méretű projektek esetében a szerződési és támogatási eljárások egyszerűsítését is ajánlja, hogy a szabályok alkalmazásakor a hatékonyság és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás mellett a rugalmasság is megjelenjen. Ez az ajánlás teljes mértékben összhangban van a Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok felülvizsgálatával kapcsolatos jogalkotási javaslataival. A kis értékű szerződések és támogatások esetében a Bizottság azt javasolja, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő a kockázatelemzés alapján dönthessen arról, hogy ellenőrizni kell-e a kizárási kritériumokat.

Az Európai Parlament 2004-es mentesítő állásfoglalása a következőket is tartalmazza: a fejlesztési politikával kapcsolatos ajánlások, az ENSZ-szel fenntartott kapcsolatok, valamint a Számvevőszék külön jelentései az EK külső támogatásai irányításának a bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálásáról (10/2004 külön jelentés), az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról (2/2005 külön jelentés) és az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról (4/2005 külön jelentés). Az ezekre az ajánlásokra adott bizottsági válaszok a mellékelt munkadokumentumban találhatók.

Előcsatlakozási stratégia (bizottsági munkadokumentum,-103-104. pont)

A Parlament felkérte a Bizottságot az előcsatlakozási projektek felépítésének átgondolására annak érdekében, hogy csökkentsék az előcsatlakozási eszközök végrehajtási hibáinak kockázatát. Sürgette a Bizottságot a Bulgáriát és Romániát célzó pénzeszközök irányításának és elosztásának fejlesztésére is.

A Bizottság a Phare-iránymutatások keretében már hozott intézkedéseket a projekttervezés fejlesztése érdekében. Előrelépést jelent az is, hogy a jelenlegi öt eszközt egyetlen előcsatlakozási eszköz váltja fel. Bulgária és Románia speciális esetében a Bizottság iránymutatásokat tett közzé, megerősítette a jelentéstételt, terjeszti a bevált gyakorlatokat, információt és képzést biztosít, valamint rendszeresen ellenőrzi a rendszereket és a projekteket.

Igazgatási kiadások és az ügynökségekkel kapcsolatos kérdések (bizottsági munkadokumentum, 138-150. pont)

Az általános költségvetésre és az egyes szabályozó ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalásaiban az Európai Parlament egy sor ajánlást tett a Bizottságnak az ügynökségekkel kapcsolatban. A Bizottság az alábbi horizontális pontokat szeretné kiemelni[9]:

A Bizottság elfogadja a Parlament azon ajánlását, amely szerint biztosítani kell, hogy a költségvetési rendelet (KR) jelenlegi reformjában megfelelően foglalkoznak az ügynökségek igényeivel. Az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletet (2343/2002) az általános költségvetési rendelet alapján fogadták el, ezért a rendelkezések többsége megfelelő. A cél a költségvetési és pénzügyi irányítási szabályok homogenitásának biztosítása volt az intézmények és szervek között. A homogenitás célkitűzésének eredményeként egységesedtek az intézmények és szervek elszámolásai. A Bizottság az érintett szervekkel szorosan együttműködve készítette el a költségvetési keretrendeletet. A felülvizsgált általános KR elfogadásával párhuzamosan az ügynökségek költségvetési keretrendeletét is módosítani kell. Ez alkalmat kínál az alkalmazandó rendelkezések széles körűbb vizsgálatára, figyelembe véve a felgyülemlett tapasztalatokat és a szervek sajátosságait, különös tekintettel mérerükre és költségvetésük nagyságára. Mivel azonban az általános költségvetésből támogatásban részesülő ügynökségek a mentesítési eljáráson keresztül már most is elszámoltathatók az Európai Parlament felé, a Bizottság nem ért egyet azzal, hogy az ügynökségeknek a Parlament illetékes bizottságai előtt is elszámoltathatónak kell lenniük. A Parlament mentesítési jogkörének kiterjesztése az oda eddig nem tartozó közösségi szervekre jogalkotási változásokat igényelne, amit a jogalkotó hatóság esetenként tud megvizsgálni.

Az ügynökségek független intézmények, és az ő felelősségük a személyzet felvételére, a közbeszerzésre és az elszámolásra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak való megfelelés. A Bizottság mindazonáltal iránymutatást és támogatást biztosít az ügynökségeknek az elszámolásról, a beszerzésről, a személyzeti politikáról és az ellenőrzésről, és az ügynökségek kérésére konkrét segítséget is nyújt, például segít a szabályok megértésében és értelmezésében[10]. Az ügynökségeket arra kell biztatni, hogy szükség esetén, a költségek és az ismeretek megosztása érdekében fejlesszék tovább az ügynökségközi kapcsolatokat.

A Parlament kérésének megfelelően a Bizottság 2006 végéig, az IAS által végzett ügynökségi ellenőrzési ciklus végén jelentést tesz közzé az ügynökségek belső ellenőrzéséről.

II. – EP mentesítés: EFA

A Bizottság a Parlament által az Európai Fejlesztési Alapokról (EFA) felvetett kérdések többségében hozott, illetve tervez intézkedéseket Részletes információ a bizottsági munkadokumentumban található (113-137. pont), de a Bizottság szeretné kiemelni az alábbi pontokat:

Célkitűzések és a fejlesztési politika hatásának mérése

A Bizottság ajánlásokat dolgoz ki a 2007–2013-as országonkénti programozás konkrét mutatóinak használatához. Amint azt az Európai Konszenzus előírja, a millenniumi fejlesztési célkitűzések megvalósítása és a nemzeti tulajdonjog elve az EK fejlesztési megközelítésének középpontjában áll. A programozásról szóló párbeszéd folyamán a partnerország és az Európai Bizottság közösen határoz arról, hogy például az oktatás vagy az egészségügy az együttműködés kiemelt területei közé tartozzon-e, figyelembe véve az adományozók összehangolását és a komplementaritást a párizsi nyilatkozatnak és a támogatások hatékonyságáról szóló tanácsi következtetéseknek megfelelően. Mivel a millenniumi fejlesztési célkitűzések elérésével kapcsolatos (országos szinten mért) fejlődés a kedvezményezett ország kormánya és a különböző donorok közös erőfeszítéseinek köszönhető, módszertani okokból nem mérhető egyenként a különböző adományozók hatása.

Elszámolások

A Bizottság most korszerűsíti az EFA-k elszámolási rendszerét, de késlekedést tapasztalt a Europe Aid helyi rendszerére (CRIS) vonatkozó módosítások bevezetésében. A számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb október 15-ig ellenőrzi, hogy a CRIS 2006 végéig megfelel-e az eredményelszámolás elvének. Ezért az új informatikai rendszer (ABAC-FED) végrehajtását 2008 januárjára kell halasztani.

A felügyeleti és ellenőrzési rendszerek

A Bizottság továbbra is épít az általánosságban az ellenőrzési környezetben, konkrétan a belső ellenőrzések és az ellenőrzési stratégia végrehajtásában elért jelentős előrelépésekre.

Végrehajtás

A Bizottság jelentős fejlődést ért el az EFA-k pénzeszközei végrehajtásának felgyorsításában. 2007 végéig a 9. EFA pénzeszközeit – beleértve a korábbi EFA-kból maradt pénzeszközöket – teljes egészében le kell kötni, és a kifizetések minden eddiginél magasabb szintet értek el. A projektek végrehajtásához szükséges átlagos idő 2000-ben 5 ½ év, míg 2005-ben 4 év volt.

III. – AZ EGYES ÜGYNÖKSÉGEKET ÉRINTő ÁLLÁSFOGLALÁSOK AJÁNLÁSAI

Az általános költségvetésre és az egyes szabályozó ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalásaiban az Európai Parlament egy sor ajánlást tett a Bizottságnak az ügynökségekkel kapcsolatban. Az ügynökségekkel kapcsolatos horizontális kérdések egy részére adott bizottsági válaszokat az általános költségvetésről szóló fenti rész foglalja össze. A Bizottság válaszai az egyéb horizontális kérdésekkel és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos ajánlásokra a munkadokumentumban találhatók (105-112. és 138-150. pont).

* * *

[1] A 2004-es általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2004-es mentesítés: EFA, 2004-as mentesítés: ügynökségek.

[2] Bizottsági munkadokumentum; a 2004-es mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés melléklete.

[3] Ez az összefoglaló jelentés és a teljes munkadokumentum az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó állásfoglalások struktúráját követi.

[4] Lásd a költségvetési rendelet 147. cikkét is

[5] Lásd a 12., a 13., a27., a 43., a 63., a 89., a 106., a 110., a 113., a 115., a 138., a 139., a 148. és a 149. ajánlást.

[6] 1290/2005 tanácsi rendelet (8. cikk) és 885/2006 bizottsági rendelet (3. és 7.cikk).

[7] 1290/2005 tanácsi rendelet (8. cikk) és 885/2006 bizottsági rendelet (3. és 7.cikk).

[8] COM(2005) 705 végleges.

[9] Az általános költségvetésre és az egyes ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalások az ügynökségekkel kapcsolatos horizontális kérdésekről és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos konkrét kérdésekről fogalmaznak meg ajánlásokat a Bizottságnak. A Bizottság válaszai az itt nem tárgyalt horizontális kérdésekkel és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos ajánlásokra a munkadokumentum 105-112. és 138-150. pontjában találhatók.

[10] Lásd a csatolt munkadokumentum 107., 143. és 144. pontjában említett példákat is.