HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Strasbourg, 2013.2.5.  
COM(2013) 45 final 
2013/0025 (COD) 
  
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára 
való felhasznál ásának megel őzéséről 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
{SWD(2013) 21 final} 
{SWD(2013) 22 final}  
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. A  JAVASLAT  HÁTTERE 
A javaslat okai és céljai 
A javasolt intézkedések f ő célja a bels ő piac erősítése a határokon átnyúló egyszer űsítés 
révén, a társadalom érdekeinek a b űnözéssel és a terrorista cselekményekkel szembeni 
védelme, az Európai Unió gazdasági jólétének meg őrzése hatékony üzleti környezet 
biztosítása révén, a pénzügyi  stabilitáshoz való hozzáj árulás a pénzügyi rendszer 
megbízhatóságának, megfelel ő működésének és integritásának védelme révén.  
Ezek a célok a következ őkkel érhet ők el: az uniós és a nemzetközi módszerek összhangjának 
biztosítása; a nemzeti szabályok összehangolása és rugalmas végrehajtásuk; annak biztosítása, 
hogy a szabályok a kockázatokra összpontosítsanak és az újonnan felmerül ő veszélyek 
kezelése érdekében kiigazításra kerüljenek. 
Emellett a javaslat beilleszti  és hatályon kívül helyezi a 2 005/60/EK irányelvre vonatkozó 
végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 2006/70 bizottsági 
irányelvet1, így valamennyi érdekelt szempontjából javítja a pénzmosás elleni jogi keret 
érthetőségét és hozzáférhet őségét. 
A Bizottság a jelenlegi javaslatot az Unió által a pénzmosásra adott büntet őjogi válasz 
megerősítésével szándékozik kiegészíteni. Köve tkezésképp a tervek szerint 2013-ban az 
Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (EUMSZ) 83. cikke (1) bekezdése alapján e 
bűncselekményhez kapcsolódó büntet őjogi harmonizációra vonatkozó javaslatra kerül sor2. 
Háttér-információk 
A korlátok megsz űnése a bels ő piacon belül nemcsak a jogszer űen működő vállalkozások 
létrehozását vagy fejlesztését könn yíti meg az EU-ban, de több lehet őséget is biztosíthat a 
pénzmosásra és a terrorizmusfinansz írozásra. A pénzmosásban részt vev ő bűnözők ezért 
megkísérelhetik elfedni vagy eltitkolni a szóba n forgó vagyontárgyak val ódi jellegét, forrását 
vagy tulajdonjogát és átalakít ani azokat látszólag jogszer ű jövedelemmé. Emellett a 
terrorizmusfinanszírozáshoz legi tim és jogellenes tevékenység révén egyaránt lehet forrást 
teremteni, mivel a terrorista szervezetek olyan bevételteremt ő tevékenységekkel 
foglalkozhatnak, amelyek önmagukban jogszer űek lehetnek vagy legalábbis annak t űnhetnek. 
A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás így komoly kockázatot jelent a pénzügyi rendszer 
integritása, megfelel ő működése, hírneve és stabilitása szempontjából, ami a szélesebb 
társadalomra nézve súlyos  következményekkel járhat. 
A pénzügyi rendszer és a bels ő piac megfelel ő működésének védelme érdekében uniós 
jogszabályok elfogadására került sor. Azonban a pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási 
fenyegetések változása, amelyet megkönnyít a technológia és a b űnözők rendelkezésére álló 
módszerek állandó fejl ődése, a megfelel ő válasz érdekében a jo gi keret folyamatos 
kiigazítását teszi szükségessé. 
                                                 
1 HL L 214., 2006.8.4., 29. o. 
2 http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/docs/2013_home_006_money_laundering_en.pdf 
HU 3   HU A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint  terrorizmus finanszí rozása céljára való 
felhasználásának megel őzéséről szóló, 2005. október 26- i 2005/60/EK irányelv3 (a 
továbbiakban: a pénzmosás elleni harmadik irá nyelv) uniós szinten létrehozza a hitelintézetek 
és a pénzügyi intézmények megbízhatóságának, integritásának és stabilitásának, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalomnak a pé nzmosási, valamint terrorizmusfinanszírozási 
kockázatokkal szembeni védelmére irányuló keretet. Az uniós szabályok els ősorban a 
Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Acti on Task Force – FATF) által elfogadott 
nemzetközi standardokra épülnek, és mivel az irányelv a minimális harmonizációra vonatkozó 
megközelítést követi, e jogi keretet nemzeti szinten elfogadott szabályok egészítik ki. 
Nemzetközi szinten a FATF végrehajtotta a nem zetközi standardok teljes felülvizsgálatát és 
2012 februárjában egy sor új  ajánlást fogadott el.  
E nemzetközi folyamattal párhuzamosan az Eur ópai Bizottság is elindította az európai 
keretszabályok felülvizsgálatát. Az irányelv mostani felülvizsgálata kiegészíti a módosított 
FATF-ajánlásokat, amelyek önmagukban a pénzmosá s és a terrorizmus finanszírozása elleni 
küzdelem keretének alapvet ő megerősítését jelentik. Az irányelv tovább er ősíti a módosított 
ajánlások elemeit, mindenekel őtt a hatály tekintetében (bevonja a szerencsejáték-szervez őket 
és azokat a személyeket, akik legalább 7 500 euró érték ű árukkal kereskednek), és a tényleges 
tulajdonosokra vonatkozó információval (az in formációt a kötelezett jogalanyok és az 
illetékes hatóságok rendelkezésére kell boc sátani), és a szankciókra vonatkozó el őírásokkal 
összefüggésben. Továbbá figyelembe veszi annak szükségességét, hogy a jogi keret 
kiigazításával javítani kell a pénzmosás elleni  intézkedések hatékonyságát annak biztosítása 
érdekében, hogy a kockázatértékelést a megfelel ő szinten és kell ő rugalmassággal hajtsák 
végre, lehet ővé téve a különböz ő helyzetekhez és szerepl őkhöz való igazodást. 
Következésképp az irányelv, miközben magas színvonalú közös el őírásokat állapít meg, 
előírja a tagállamok, a felügyeleti hatóságok  és a kötelezett jogalanyok számára, hogy 
értékeljék a kockázatokat és tegyenek megfelel ő intézkedéseket azo k enyhítésére. Ennek 
eredményeként az irányelv a hozandó konkrét inté zkedések tekintetében kevésbé részletes. 
Meglévő rendelkezések ezen a területen 
A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem uniós keretének biztosítása 
érdekében számos jogi eszköz elfogadá sára került sor. A legfontosabbak: 
– a pénzmosás elleni harmadik irányelv, am ely magában foglalja a 40 FATF-ajánlás 
többségét és a 9 különleges FATF-ajánlás némelyikét;  
– a pénzátutalásokat kísér ő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 
1781/2006/EK rendelet
4, amely végrehajtja az elektroni kus átutalásokról szóló VII. 
különleges FATF-ajánlást; 
– a Közösség területére belép ő, illetve a Közösség terü letét elhagyó készpénz 
ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26-i 1889/2005/EK rendelet5, amely végrehajtja a 
készpénzfutárokról szóló IX . különleges FATF-ajánlást; 
                                                 
3 HL L 309., 2005.11.25., 15. o. 
4 HL L 345., 2006.12.8., 1. o. 
5 HL L 309., 2005.11.25., 9. o. 
HU 4   HU – a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. december 13-i 2007/64/EK 
irányelv6 (a pénzforgalmi irányelv), amely a pénzmosás elleni harmadik irányelvvel 
együtt végrehajtja az alternatív átutalás ról szóló VI. különleges FATF-ajánlást; 
– a terrorizmus leküzdése ér dekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben 
hozott különleges korl átozó intézkedésekr ől szóló, 2001. december 27-i 
2580/2001/EK tanácsi rendelet7, amely – az Al-Qaida és a Tálibán elleni ENSZ-
szankciók végrehajtására vonatkozó 2002. május 27-i 881/ 2002/EK rendelettel8 
együtt – végrehajtja a terroristák pénzes zközeinek befagyasztásáról szóló III. 
különleges FATF-ajánlás egy részét.  
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkit űzéseivel  
A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elle ni küzdelem keretének javasolt kiigazítása 
teljes mértékben összhangban van más terü letek uniós szakpolitikáival. Mindenekel őtt a 
következőkkel: 
– a stockholmi program9, amelynek célja a polgárokat szolgáló és véd ő, nyitott és 
biztonságos Európa megteremtése, és felk éri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a 
pénzmosás elleni küzdelem kereté ben fejlesszék tovább a FIU-k közötti 
információcserét; 
– az Európai Unió bels ő biztonsági stratégiája10, amely azonosítja az EU biztonsága 
előtt az elkövetkez ő években álló legsürget őbb kihívásokat és a 2011–2014 közötti 
időszakra öt stratégiai célt, valamint egye di fellépéseket javasol Unió biztonságának 
erősítéséhez. Ez magában foglalja a pénzmo sás megakadályozását és a terrorizmus 
megelőzését. Kifejezetten elismerték, hogy a jogi  személyek és jogi megállapodások 
átláthatóságának meger ősítése céljából szükség van a pénzmosás és a terrorizmus 
finanszírozása elleni küzdelem uniós keretének frissítésére; 
– mivel fennáll annak a lehet ősége, hogy az új technológiák at kihasználják az ügyletek 
és a személyazonosság elfedéséhez, font os, hogy a tagállamok tudatában legyenek a 
technológiai fejl ődésnek és a bels ő piacon történ ő elektronikus tranzakciókhoz 
kapcsolódó elektronikus azonosításról és  megbízható szolgáltatásokról szóló 
rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatnak11 megfelel ően modellezzék az 
elektronikus azonosítás, az elektronikus aláírás és a megbízható elektronikus 
szolgáltatások használatát;  
– Az Európai Bizottság 2012 márciusában elfogadta a b űncselekményekb ől származó 
jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló 
javaslatot12, amelynek célja annak biztosítása,  hogy a tagállamok – a szükséges 
intézményi háttérrel, pénzügyi és emberi er őforrásokkal ellátott – hatékony 
                                                 
6 HL L 319., 2007.12.5., 1. o. 
7 HL L 344., 2001.12.28., 70. o. 
8 HL L 139., 2002.5.29., 9. o. 
9 HL C 115., 2010.5.4., 1. o. 
10 A Bizottság közleménye az Európai Parl amentnek és a Tanácsnak „Az EU bels ő biztonsági 
stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé”, COM(2010) 673 végleges.  
11 COM(2012) 238/2 
12 Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a b űncselekményekb ől származó jövedelemnek az 
Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról (COM(2012) 085 final). 
HU 5   HU rendszerrel rendelkezzenek a b űncselekményekb ől származó vagyon 
befagyasztására, igazgatására és elkobzására; 
– az adatvédelem tekintetében a pénzmosá s elleni harmadik irányelvnek az 
egyértelm űséget szolgáló javasolt módosításai teljes mértékben összhangban vannak 
a Bizottságnak az adatvédelemre vonatkozó legújabb javaslataival13, ehhez 
kapcsolódva egy különös rendelkezés14 előírja, hogy az EU vagy a tagállami jog a 
rendelettervezetben el őírt kötelezettségek és jogok alkalmazási körét számos 
meghatározott indok alapján korlátozza, ideértve a b űncselekmények megel őzését, 
vizsgálatát, felderítését és büntet őeljárás lefolytatását; 
– a szankciók tekintetében a javaslat egy sor minimális, elveken alapuló szabályt 
tervez bevezetni a közigazgatási szankciók meger ősítéséhez, ami teljes mértékben 
megfelel a pénzügyi szolgáltatások ág azatában a szankciórendszerek meger ősítéséről 
szóló bizottsági közleményben15 körvonalazott politikának; 
– a pénzügyi szolgáltatásokhoz va ló hozzáférés tekintetében elismerték azt a tényt, 
hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinansz írozás elleni küzdelemmel összefügg ő 
biztosítékokra vonatkozó túlz ottan óvatos megközelítés az zal a – nem tervezett – 
következménnyel járhat, hogy jogszer űen működő vállalkozásokat és fogyasztókat 
kizárnak a pénzügyi rendszerb ől. A problémával nemzetközi szinten is 
foglalkoztak16, hogy iránymutatással segítsék  az országokat és pénzügyi 
intézményeiket a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozó olyan intézkedések kialakítása során, amelyek megfelelnek a pénzügyi 
szolgáltatásokhoz való hozzáf érés nemzeti céljának, anélkül, hogy veszélyeztetnék a 
bűnüldözés terén már meglév ő szabályokat. Uniós szinten a pénzügyi 
szolgáltatásokhoz való hozzáfér és kérdésének megvitatása jelenleg a bankszámlákról 
szóló intézkedéscsomaggal összefügg ő munka része; 
– az olyan személyekkel és hatóságokkal (ide értve a bíróságokat és a közigazgatási 
hatóságokat) folytatott együttm űködés tekintetében, aki/amelyek érintettek az adók 
és egyéb közterhek megállapításával és be hajtása, az azokkal kapcsolatos végrehajtás 
vagy büntet őeljárás, illetve a fellebbezések elbírálása terén, a javaslat összhangban 
van az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi megközelítéssel
17, amennyiben beillesztésre ke rült egy konkrét utalás az 
adóbűncselekményekre a súlyos b űncselekmények között, így az adób űncselekmény 
a pénzmosás alapb űncselekményének tekinthet ő. Az ügyfél-átvilá gítási eljárás 
                                                 
13 A személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a b űncselekmények megel őzése, nyomozása, 
felderítése, büntet őeljárás lefolytatása vagy büntet őjogi szankciók végrehajtása céljából végzett 
feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmér ől és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 
európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat (COM(2012) 010 final) és a személyes 
adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmér ől és az ilyen adatok szabad áramlásáról 
(általános adatvédelmi rendelet) szóló európai parl amenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat 
(COM(2012) 011 final).   
14 Az általános adatvédelmi rendelet 21. cikke. 
15 COM(2010) 716 végleges. 
16 „Anti-money laundering and terrorist financing measures and Financial Inclusion” („A pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések és a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés”) FATF, 
2011. június. 
17 Az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem meger ősítésére irányuló cselekvési tervet el őterjesztő 
bizottsági közlemény, am elyet a Bizottság 2012. december 6-án fogadott el (COM(2012)722 final). 
HU 6   HU megerősítése a pénzmosás elleni küzdelem céljából szintén hozzá járul az adócsalás 
és adókikerülés megakadályozásához. 
2. AZ  ÉRDEKELT  FELEKKEL  FOLYTATOTT  KONZULTÁCIÓK  
EREDMÉNYEI,  HATÁSVIZSGÁLATOK 
Konzultáció az érdekeltekkel 
A Bizottság 2012 áprilisában jelentést fogadott el a pénzmosás elleni harmadik irányelvr ől és 
valamennyi érdekeltt ől kért észrevételeket. A je lentés számos azonosított f ő témára 
összpontosított (többek között például a ko ckázatalapú megközelítés alkalmazására, a 
hatályos keret alkalmazási körének kiterjes ztésére, az ügyfél-átvilágítás módszerének 
kiigazítására, a bejelentési kötelezettségek és a felügyeleti hatáskörök egyértelm űsítésére, a 
FIU-k együttm űködésének meger ősítésére stb.), mely témák lényegesek voltak a pénzmosás 
elleni harmadik irányelv felülvizsgálata szempontjából.  
A Bizottság 77 észrevételt kapot t az érdekeltek széles körét ől, így állami hatóságoktól, a civil 
társadalom képvisel őitől, üzleti szövetségekt ől és gazdasági társaságoktól, amelyek 
különböző területeken tevékenyke dnek (többek között a pénz ügyi szolgáltatások, a 
szerencsejáték-ágazat, a szabad fogl alkozások, az ingatlanágazat, a vagyonkezel ői és vállalati 
szolgáltatások terén). A konzultáci ón kívül is érkeztek további  megjegyzések, állásfoglalások 
és hozzájárulások.  
A konzultáció eredménye18 összességében rámutat a bizottsági jelentésbe foglalt kérdések és 
problémák általános meger ősítésére, valamint arra, hogy  a módosított FATF-standardokkal 
való javasolt összehangolás és egyes területek (például az adatvédelem, valamint a szabályok 
alkalmazásának módja határokon át nyúló helyzetekben) egyértelm űvé tétele széles körben 
támogatott.  
Szakértői vélemények felhasználása 
Jelentős erőfeszítések történtek bizonyítékok összegy űjtésére ezen a területen, valamint a 
különböző érdekeltek teljes kör ű bevonásának biztosítására.  
Mindenekel őtt 2010 során a Bizottság megbízásából a Deloitte küls ő tanácsadóként 
tanulmányt19 készített a pénzmosás elleni harmadik irányelv alkalmazásáról.  
Hatásvizsgálat 
A Bizottság hatásvizsgálatot20 végzett, amelynek keretében elemezte a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás lehe tséges következményeit. Amennyi ben a pénzügyi rendszer nem 
tudja megel őzni a pénzmosást és a terro rizmusfinanszírozást, ennek hátrányos (a nemzetközi 
tőkemozgás megzavarásából, a befektetések visszaeséséb ől és a csekélyebb gazdasági 
növekedésb ől eredő) gazdasági hatása lehet, és a pénz ügyi piac stabilitásá nak gyengüléséhez 
vezethet (mivel más pénzügyi közvetít ők tartózkodnak az üzleti tevékenységben való 
                                                 
18 Az összefoglaló nyilatkozat elérhet ő a következ ő internetes oldalon: 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm  
19 A tanulmány elérhet ő a következ ő internetes oldalon: 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm  
20 A hatásvizsgálat elérhet ő a következ ő internetes oldalon: 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm  
HU 7   HU részvételt ől, a rendszer veszít hírnevéb ől, csökken a bizalom és prudenciális kockázatok 
jelentkeznek).  
Az alábbi problémaforrások vizsgálatára került sor:  – a hatályos uniós szabályok eltér ő alkalmazása a tagállamokban, ami a jogbiztonság 
csökkenéséhez vezet; 
– hiányosságok és joghézagok a jele nlegi uniós szabályozásban; 
– a jelenlegi szabályok és a nemrég módosított nemzetközi standardok összhangjának 
hiánya.  
Ehhez a következ ő operatív célkit űzések megvalósítása szükséges:  
– a nemzeti szabályok összehangolása és – a dott esetben – rugalmas végrehajtásuk a 
jelenlegi követelmények meger ősítése és tisztázása révén;  
– a jelenlegi követelmények meger ősítése és tisztázása révén annak biztosítása, hogy a 
szabályok a kockázatokra összpontosítsanak, és az újonnan felmerül ő fenyegetések 
kezelése érdekében kiigazításra kerülnek; 
– annak biztosítása, hogy az uniós megközelítés összhangban legyen a nemzetközi 
szinten érvényesül ő megközelítéssel, az alkalmazási kör kiterjesztése, valamint a 
jelenlegi követelmények meger ősítése és tisztázása révén. 
A hatásvizsgálat arra a következ tetésre jutott, hogy a jelenlegi helyzet ja vítása szempontjából 
a legjobb megoldás a következ ő lenne:  
– a hatály kiterjesztése a szerenc sejátékok lefedése céljából : az irányelv hatályának 
kiterjesztése, hogy a kaszinók mellett a telj es szerencsejáték-ága zatra alkalmazandó 
legyen; 
– az árukkal keresked őkre vonatkozó küszöbérték : a hatály sz űkítése és a nagy érték ű 
árukkal keresked ő, készpénzes ügyl eteket lebonyolító s zemélyekre vonatkozó 
ügyfél-átvilágítási küszöbé rték csökkentése 15 00 0 EUR-ról 7 500 EUR-ra; 
– szankciórendszerek : minimális, elveken alapul ó szabályok bevezetése a 
közigazgatási szankciók meger ősítéséhez; 
– statisztikai adatok összehasonlíthatósága:  a statisztikai adatok összegy űjtésére és 
bejelentésére vonatkozó követelmények meger ő
sítése és pontosítása; 
– adatvédelem:  olyan előírások meghatározása az irányelvben, amelyek egyértelm űbbé 
teszik a pénzmosás és terrorizmusfinanszí rozás elleni küzdelem és az adatvédelmi 
követelmények kölcsönhatását; 
– az adóbűncselekmények bevonása az  irányelv hatálya alá : az adóbűncselekményekre 
mint alapb űncselekményekre való explicit hivatkozás beillesztése;  
– a tényleges tulajdonosra vonat kozó információ hozzáférhet ősége:  valamennyi 
gazdasági társaság számára el ő kell írni, hogy rendelkezzenek információval 
tényleges tulajdonosaikra vonatkozóan; 
HU 8   HU – a tényleges tulajdonos azonosítása: annak a szabálynak a fenntartása, hogy 25 %-os 
részesedés esetén az érintett té nyleges tulajdonosnak tekintend ő és azonosítandó, de 
tisztázni kell, hogy mire ut al a 25 %-os küszöb; 
– a székhely szerinti és a f ogadó tagállam felügyeleti hatáskörei a pénzmosás elleni 
küzdelem tekintetében : új szabályok bevezeté se, amelyek egyértelm űvé teszik, hogy 
azok a fióktelepek és leányvállalatok, am elyek másik tagállamban találhatók, mint 
ahol a központi irodájuk van, a fogadó tagállam pénzmosás elleni szabályait alkalmazzák, és a székhely szerinti és a fogadó tagállam felügyeletei közötti 
együttműködési megállapodások meger ősítése; 
– több országra kiterjed ő együttműködés a pénzügyi hírszerz ő egységek (FIU-k) között : 
új előírások bevezetése, amelyek er ősítik a FIU-k hatáskörét és együttm űködését; 
– tagállami kockázatértékelések : a tagállamok által nemzeti szinten elvégzend ő 
kockázatértékelésre és a kockázatok enyhíté sére irányuló intézkedések megtételére 
vonatkozó el őírás bevezetése; 
– ügyfél-átvilágítás : a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egyes, nagy kockázatot 
jelentő esetekben fokozott ügyfél-átvilág ításra kerüljön sor, míg lehet ővé kell tenni 
számukra azt is, hogy kisebb kockázat esetén engedély ezzék az egyszer űsített ügyfél-
átvilágítást; 
– harmadik országok el őírásainak egyenérték űsége: az ún. „fehér lista” 
alkalmazásának megszüntetése; 
– kockázatérzékeny megközelítés a felügyelet terén:  annak kifejezett elismerése az 
irányelvben, hogy a felügyelet végrehajtható kockázatérzékenységi alapon; 
– politikai közszerepl ők kezelése:  új – kockázatérzékeny intézkedések alkalmazását 
előíró – követelmények bevezetése a belföldi politikai közszerepl őkre és a 
nemzetközi szervezetekben dol gozó politikai közszerepl ő
kre. 
Emellett a hatásvizsgálat el emezte a jogalkotási javaslat oknak az alapjogokra gyakorolt 
hatását. Az Alapjogi Chartával összhangban a javaslatok mindenekel őtt törekednek a 
személyes adatok védelmének biztosítására (a Charta 8. cikke), azon feltételek tisztázása révén, melyek alapján személyes adatok táro lhatók és továbbíthat ók. A javaslatok nem 
jelentenek változást a hatékony jogo rvoslathoz és a tisztességes el járáshoz való jog (a Charta 
47. cikke) való jog szempontjából, így nincsenek azokra hatással,  és azokat az irányelv nem 
sérti, ahogy azt az Európai Unió Bírósága is meger ősítette (C-305/05. számú ügy). A 
javaslatok kell ően figyelembe veszik a magánélet tisztel etben tartását (7. cikk), a vállalkozás 
szabadságát (16. cikk) és a megkülönböztetés tila lmát (21. cikk). Végül, a javaslat közvetve 
hozzájárul az élethez való jog védelméhez (a Charta 2. cikke). 
3. A
 JAVASLAT  JOGI  ELEMEI 
Jogalap 
A jelenlegi javaslat jogalapja az EUMSZ 114. cikke.  
HU 9   HU Szubszidiaritás és arányosság 
Az Európai Unióról szóló szerz ődés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás és arányosság 
elvének megfelel ően a javaslat célkit űzéseit a tagállamok nem tudják kielégít ően 
megvalósítani, és ezért azok uni ós szinten jobban megvalósíthat ók. A javaslat nem lépi túl a 
célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. 
A pénzmosás elleni harmadik irányelv (2) preambulumbekezdése hangsúlyozza, hogy uniós 
szinten olyan intézkedésekre van szükség, amelyek célja a hitelintézetek és pénzügyi 
intézmények megbízhatóságának, integritásána k és stabilitásának, valamint a pénzügyi 
rendszer mint egész iránti bizalomnak a védelme: „a Közösség fellépése szükséges ezen a területen annak elkerülé se érdekében, hogy a tagállamok olyan intézkedéseket fogadjanak el 
pénzügyi rendszereik védelme érdekében, amelyek nem lennének összhangban a bels ő piac 
működésével, valamint a jogállamiság és  a közösségi közrend szabályaival”. 
A jelentős feketepénz-áramlás árthat a pénzügyi szektor stabilitásának és hírnevének, és 
fenyegetést jelent az egységes piacra nézv e; a kizárólag tagállami szinten elfogadott 
intézkedések hátrányos hatásokkal járhatna k az uniós egységes piac szempontjából: a 
pénzügyi rendszereik védelmére irányuló tagá llami szabályok összehangolásának hiánya 
összeegyeztethetetlen lehet a bels ő piac működésével és elaprózottságot eredményezhet. Az 
uniós fellépés az Unión belüli egyenl ő feltételek fenntartása érde kében is indokolt, hiszen így 
a jogalanyok a pénzmosás és terrorizmus fina nszírozása elleni küzdelem tekintetében 
valamennyi tagállamban összehangolt köt elezettségek hatálya alá tartoznak. 
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a java solt módosítások arányosak a célokkal. A hatá lyra és az 
ügyfél-átvilágításra vonatkozó küszöbértékek bevezet ésével a Bizottság arányos lépéseket tett 
az irányelv alkalmazhatóságának adott esetben szükséges korlátozásához. Emellett az irányelv 
lehetővé teszi, hogy a kkv-k olyan megel őző intézkedéseket tegyenek, amelyek arányosak a 
kötelezett jogalany méretével és  jellegével. Ugyanakkor – az egyéni igényekhez igazított és 
rugalmas kockázatalapú megközelítés biztosítása révén – a tagállamok nincsenek korlátozva 
abban, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el és hajtsanak végre, amelyek azon jelent ős 
fenyegetések kezeléséhez szükségesek, amelyekkel nemzeti szinten szembekerülnek. Ezek az intézkedések jobban illeszkednek egy irányelv hez, mint egy teljes mértékben harmonizált 
rendelethez, mivel a folyamatok uniós szint ű bevonása biztosítja a jobb koordinációt és a 
szupranacionális módszerek kidolgozását, meghatározott területek további harmonizációjával együtt, ami biztosítja, hogy az uniós célok is teljesüljenek. Bár a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni hatékony rendsze r biztosítása költségek kel jár a kötelezett 
jogalanyok szempontjából (a hatásvizsgálat elemzi ezeket a költségeket), a Bizottság úgy véli, hogy a pénzmosás és terrorizmusfinanszíro zás megakadályozásához kapcsolódó el őnyök 
továbbra is ellensúlyozzák a költségeket. 
Az új nemzetközi standardok értéke lése 2013 negyedik negyedévében kezd ődik meg. Ha a 
Bizottság nem jelzi egyértelm űen és kell ő időben, hogy végrehajtásukra vonatkozóan mi az 
Unió tervezett megközelítése, fennáll annak a kockázata, hogy azok az uniós tagállamok, 
amelyeket el őször értékelnek, olyan me goldást választanak, amel y esetleg nincs összhangban 
a javasolt uniós megközelítéssel, így megne hezítik a közös uniós szabályokról való 
megegyezést. 
Végül, a módosított nemzetközi standardok elf ogadásával a Bizottság és valamennyi uniós 
tagállam (közvetlenül vagy a FATF-ben, ille tve a Moneyval-ban fennálló tagsága révén) 
kötelezettséget vállalt azok végrehajtására.  
HU 10   HU 4. KÖLTSÉGVETÉSI  VONZATOK   
A javaslatnak nincsenek az Eur ópai Unió költségvetését érint ő vonzatai. 
5. KIEGÉSZÍT Ő INFORMÁCIÓK   
A javaslat részletes magyarázata 
A pénzmosás elleni harmadik irányelv f ő módosításai:  
– az irányelv hatályának kiterjesztése : a hatályra vonatkozóan két f ő módosítást 
tartalmaz a javaslat:  
a) a nagy érték ű árukkal keresked ő, készpénzfizetést teljesít ő személyekre 
vonatkozó küszöbérték 15 000 EUR-ról 7 500 EUR-ra csökken. Jelenleg azok az árukkal keresked ő személyek tartoznak az irá nyelv hatálya alá, akik 
legalább 15 000 EUR összeg ű készpénzfizetéseket te ljesítenek vagy fogadnak. 
A tagállamok információi szerint ezt  a viszonylag magas küszöbértéket 
kihasználták a b űnözők, ezért a javaslat azt 7 500 euróra csökkenti. Emellett az 
új javaslat el őírja, hogy a keresked ők hajtsanak végre ügyfél-átvilágítást, ha 
legalább 7 500 euró összeg ű alkalmi ügyletet bonyolítanak le, ez a korábbi 
15 000 eurós küszöbérték csökkentését je lenti. Mind a meghatározás, mind a 
küszöbérték azon intézkedések szigor ítását jelenti, amelyek célja, hogy 
megakadályozza ezen keresked ők pénzmosási célból történ ő kihasználását az 
EU-ban; 
b) az irányelv hatálya magában f oglalja a szerencsejáték-szervez őket 
(összhangban a bels ő piacon az információs társadalommal összefügg ő 
szolgáltatások, különösen az elektron ikus kereskedelem, egyes jogi 
vonatkozásairól szóló, 2000. június  8-i 2000/31/EK irányelvvel
21). A 
pénzmosás elleni jelenleg hatályos ha rmadik irányelv és a módosított FATF-
ajánlások el őírásai szerint csak a kaszinók tartoznak a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni j ogszabályok hatálya alá. Az uniós 
tapasztalatok szerint ebb ől következ ően a szerencsejáték-ágazat más területeit 
kihasználhatják a b űnözők. 
– kockázatalapú megközelítés:  Az irányelv elismeri, hogy a kockázatalapú 
megközelítés alkalmazása a pénzügyi rendszerre és az általánosabb gazdasági stabilitásra ható kockáza tok azonosításának és enyh ítésének hatékony módja a bels ő 
piacon. A javasolt új intézkedések bizonyítékokon alapuló intézkedések 
végrehajtását írják el ő három f ő területen, mely intézkedések mindegyikét 
figyelembe veend ő tényezők minimális listájával, ille tve az európai felügyeleti 
hatóságok által kidolgozandó irá nymutatással egészítenék ki: 
a) a tagállamok számára el őírják a területükön felmerül ő kockázatok azonosítását, 
értelmezését és enyhítését. Ezt szupranacionális szinten (például az európai felügyeleti hatóságok vagy az Europol által) elvégzend ő kockázatértékelés 
egészítheti ki, és az eredményeket meg kell osztani a többi tagállammal és a 
kötelezett jogalanyokkal. Ez lenne a kockázatalapú megközelítés kiindulási 
                                                
 
21 HL L 178., 2000.7.17., 1. o. 
HU 11   HU pontja és lehet ővé tenné, hogy az uniós válaszhoz hozzájáruljanak a tagállamok 
nemzeti tapasztalatai;  
b) az irányelv hatálya alá tart ozó kötelezett jogalanyok számára el őírják 
kockázataik azonosítását, értelmezését és enyhítését, valamint azt, hogy 
dokumentálják és tartsák naprakészen az általuk elvégzett kockázatértékelést. 
Ez alapvet ő eleme a kockázatalapú megközelítésnek, és lehet ővé teszi a 
tagállami illetékes hatóságok (például a felügyeletek) számára, hogy mélyrehatóan megvizsgálják és megért sék az általuk fe lügyelt kötelezett 
jogalanyok döntéseit. Végül, azoknak, akik kockázatalapú megközelítést 
alkalmaznak, teljes mértékben elszám oltathatóknak kell lenniük döntéseikkel 
összefüggésben;  
c) a javaslat elismeri, hogy a felügyeletek er őforrásait azokra a területekre lehet 
összpontosítani, ahol nagyobb a pénzmosás, valamint a terrorizmusfinanszírozás kockázata. A kockázatalapú megközelítés alkalmazása azt jelentené, hogy a bizonyítékokat a kockázatok célzottabb kezelésére használnák fel. 
– egyszerűsített és fokozott ügyfél-átvilágítás: a javaslat el őírja a kötelezett jogalanyok 
számára, hogy nagyobb kockázat esetén tegyenek meger ősített intézkedéseket, 
ugyanakkor lehet ővé teszi az egyszer űsített intézkedések alkalmazását, amennyiben 
bizonyítható, hogy a kockázatok kisebbek. Me gállapításra került, hogy a jelenleg 
hatályos (harmadik) pénzmosás elleni irányelv egyszer űsített ügyfél-átvilágításra 
vonatkozó el őírásai túlzottan megenged őek, és egyes ügyfél- vagy ügyletkategóriák 
mentesülnek az ügyfél-átvilágít ási követelmények alól. A módosított irányelv ezért 
szigorítaná az egyszer űsített ügyfél-átvilág ításra vonatkozó szabályokat és nem 
engedélyezné, hogy egyes helyzetekben ment ességet lehessen alkalmazni. Ehelyett a 
kockázatok alapján kell indokolni az arra  vonatkozó döntéseket, hogy mikor kell 
egyszerűsített ügyfél-átvilágítást al kalmazni és hogyan, és me ghatározásra kerülnek a 
figyelembe veend ő tényezőkre vonatkozó minimális követelmények. Az egyik olyan 
helyzetre vonatkozóan, amikor minden esetben fokozott ügyfél -átvilágítást kell 
végrehajtani, nevezetesen a politika közszerepl ők vonatkozásában, az irányelv 
előírásai szigorúbbá váltak azáltal, hogy azokra a politikai közszerepl őkre is 
alkalmazandók, akiket belföldön bíznak meg fontos politikai f unkcióval, illetve 
azokra is, akik nemzetközi szervezetnél dolgoznak. 
– a tényleges tulajdonosra vonatkozó információk:  A módosított irányelv új 
intézkedéseket javasol annak érdekébe n, hogy a tényleges tulajdonosokra vonatkozó 
információk tekintetében nagyobb egyértelm űséget és jobb hozzáférhet ő
séget 
biztosítson. El őírja a jogi személyek számára, hogy rendelkezzenek információval 
tényleges tulajdonosaikra vonat kozóan. Ezt az információt az  illetékes hatóságok és a 
kötelezett jogalanyok számára is rendelk ezésre kell bocsátani. Jogi megállapodások 
esetében a vagyonkezel ő társaságok számára el ő kell írni, hogy nyilatkozzanak 
státuszukról, amint ügyféllé válnak és az el őbbiekhez hasonlóan a tényleges 
tulajdonlásra vonatkozó információt az ille tékes hatóságok és a kötelezett jogalanyok 
számára rendelkezésre kell bocsátani.  
– harmadik ország egyenérték űsége:  A módosított irányelv megszünteti a pozitív 
egyenérték űségre vonatkozó el őírásokat, mivel az ügyfél-á tvilágítási szabályok 
nagyobb mértékben kockázatalapúvá válnak és a földrajzi tényez őkön alapuló 
HU 12   HU mentességek alkalmazása kevésbé releváns. A pénzmosás elleni harmadik irányelv 
jelenlegi rendelkezései el őírják annak megállapítását, hogy a harmadik országok 
rendelkeznek-e olyan pénzmosás és terrori zmusfinanszírozás elleni rendszerekkel, 
amelyek egyenérték űek az uniós szabályokkal. Ezt az információt aztán felhasználták 
arra, hogy az ügyfél-átvilágít ás egyes aspektusai te kintetében mentességet 
alkalmazzanak.  
– közigazgatási szankciók:  a közigazgatási szankciók összehangolására vonatkozó 
bizottsági politikának megfelel ően a módosított irányelv egy sor olyan szankciót 
tartalmaz, amelyekkel a tagállamoknak rendelkezniük kell az irányelv alapvet ő – 
mindenekel őtt az ügyfél-átvilágításra, a nyilv ántartásra, a gyanús ügyletekre 
vonatkozó bejelentésekre, valamint a bels ő ellenőrzésekre vonatkozó – el őírásainak 
rendszeres megsértése esetére. 
– pénzügyi hírszerz ő egységek:  a javaslat beillesztené a tagállamok pénzügyi 
információs egységeinek az inform ációcsere terén folytatott együttm űködésére 
vonatkozó rendelkezésekr ől szóló, 2000. október 17-i 2000/ 642/IB tanácsi határozat 
előírásait és jobban kiterjes ztené, valamint meger ősítené az együttm űködést. 
– az európai felügyeleti hatóságok: A javaslat számos olyan te rületet tartalmaz, ahol a 
tervek szerint az európai felügyel eti hatóságok munkájára van szükség. 
Mindenekel őtt az EBH, az EBFH és az EÉPH felk érést kap arra, hogy értékelje az 
Unióban felmerül ő pénzmosási és terrorizmusf inanszírozási kockázatokat és 
terjesszen el ő véleményt. Emellett a kockázatala pú megközelítésre helyezett nagyobb 
hangsúly szükségessé teszi, hogy a tagállamok és a pénzügyi intézmények jelentősebb iránymutatást kapjanak a rra vonatkozóan, hogy milyen tényez őket kell 
figyelembe venni az egyszer űsített és a fokozot t ügyfél-átvilágítás alkalmazásakor, 
valamint kockázatalapú felügyelet végrehajtása esetén. Továbbá az európai felügyeleti hatóságokat felkérték, hogy dolgozzanak ki szabályozási technikai 
standardokat egyes olyan kérdések re vonatkozóan, amikor a pénzügyi 
intézményeknek bels ő ellenőrzéseiket speciális hely zetekhez kell igazítaniuk. 
–
 adatvédelem : A javaslat tükrözi annak a szük ségességét, hogy egyensúlyt kell 
teremteni a megbízható rendszerek és ellen őrzések, valamint a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás elleni megel őző intézkedések és az adatalanyok jogainak 
védelme között. 
– átültető intézkedések: A javaslat összetettsége és hatálya miatt a tagállamok számára 
előírják, hogy továbbítsák a nemzeti rendelkezéseik és ezen irányelv el őírásai közötti 
korrelációs táblázatot. 
Európai Gazdasági Térség  
A javaslat az EGT-orszá gok szempontjából releváns. 
HU 13   HU 2013/0025 (COD) 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valam int terrorizmus finanszírozása céljára 
való felhasználásának megel őzéséről 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 114. cikkére, 
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követ ően, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
1,  
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére2, 
az európai adatvédelmi biztossa l folytatott konzultációt követ ően3, 
rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A jelent ős feketepénz-áramlás árthat a pénzügyi szektor stabilitásának és hírnevének, 
és fenyegetést jelent az egységes piacra nézve; a terrorizmus társadalmunk alapjait 
támadja meg. A büntet őjogi megközelítésen túl a pé nzügyi rendszeren keresztül 
történő megelőző erőfeszítések hozhatnak eredményt.  
(2) A b űnözőknek és társaiknak a b űnözésből származó bevételek eredetének leplezésére 
vagy a jogszer űen, illetve a jogellenesen szerzett pénzeknek terroris ta célokra való 
átirányítására irányuló er őfeszítései súlyosan veszélyezt ethetik a hitelintézetek és 
pénzügyi intézmények megbízhatóságát, inte gritását és stabilitását, valamint 
a pénzügyi rendszer egésze iránti bizal mat. A pénzmosásban részt vev ők, valamint a 
terrorizmus finanszírozói b űnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében 
megpróbálhatják kihasználni a t őke szabad mozgását és a pénzügyi szolgáltatásnyújtás 
szabadságát, ami az egységes pénzügyi té rség velejárója, amennyiben bizonyos 
koordinációs intézkedések nem kerü lnek elfogadásra uniós szinten.  
                                                
 
1 HL C […], […], […] o. 
2 HL C […], […], […] o. 
3 HL C […], […], […] o. 
HU 14   HU (3) A jelenlegi javaslat a pénzmosás jelentet te fenyegetéssel foglal kozó negyedik irányelv. 
A pénzügyi rendszerek pénzmosás céljá ra való felhasználásának megel őzéséről szóló, 
1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv4 a pénzmosást a kábítószeres 
bűncselekmények szempontjából határozta meg, és kötelezettségeket kizárólag a 
pénzügyi szektorra rótt. A 91/308/EGK tan ácsi irányelvet módos ító 2001. decemberi 
2001/97/EK európai parlamen ti és tanácsi irányelv5 a hatályt mind a 
bűncselekmények, mind a lefedett foglalkozás ok és tevékenységi körök tekintetében 
kiterjesztette. A Pénzügyi Akció Munkacsop ort (Financial Acti on Task Force, a 
továbbiakban: FATF) 2003 júniusában módosította ajánlásait, hogy azokat a 
terrorizmus finanszírozására is kiterjessze és részletese bb követelményeket vezetett be 
az ügyfél azonosításával és adatainak ellen őrzésével kapcsolatban, valamint azokra a 
helyzetekre vonatkozóan, amikor a pé nzmosás nagyobb kockázata fokozott 
intézkedéseket tehet indokolttá, illetve amikor a kisebb kockázat kevésbé szigorú 
ellenőrzést is lehet ővé tesz. Ezeket a módosításokat tükrözte a pénzügyi rendszereknek 
a pénzmosás, valamint terrorizmus finans zírozása céljára való  felhasználásának 
megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelv6, és a „politikai közszerepl ők” fogalmát, valamint az egyszer űsített ügyfél-
átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi 
tevékenység alapján nyújtott mentessé g technikai követelményeit illet ően a 
2005/60/EK európai parlamenti és tanács i irányelvre vonatkozó végrehajtási 
intézkedések megállapításáról szóló, 2006. augusztus 1-jei bizottsági irányelv7. 
(4) Pénzmosásra és a terrorizmus finanszíro zására gyakran nemzetközi összefüggésekben 
kerül sor. A kizárólag nemzeti vagy akár uniós szinten elfogadott intézkedések a 
nemzetközi koordináció és együttm űködés figyelembevétele nélkül nagyon korlátozott 
hatással járnának. Ezért az Un ió által e téren elfogadott intézkedéseknek összhangban 
kell lenniük az egyéb nemzetközi fórumokon tett lépésekkel. Az uniós fellépésnek 
továbbra is különös figyelmet kell ford ítania a pénzmosás és a terrorizmus 
finanszírozása elleni harc ban élen járó nemzetközi testületnek, a Pénzügyi Akció 
Munkacsoport által megfogalmazott ajánlá sokra. A pénzmosás és a terrorizmus 
finanszírozása elleni küzdelem hatékonyságának meger ősítése céljából a 2005/60/EK 
és a 2006/70/EK irányelveket össze ke ll hangolni a FATF 2012 februárjában 
elfogadott és kiterjesztett új ajánlásaival.  
(5) Ezenkívül a pénzügyi rends zerrel való visszaélés a b űncselekményb ől származó vagy 
akár tiszta pénzek terrorista célok  felé irányítása által egyértelm ű kockázatot jelent 
a pénzügyi rendszer integritására, megfelel ő működésére, hírnevére és stabilitására. 
Ennek megfelel ően ezen irányelv megel őző intézkedéseinek nem kizárólag 
a bűncselekményb ől származó pénzek felhasználására kell kiterjedniük, hanem a 
pénzeknek vagy vagyontárgyaknak a terrorizmus céljaira történ ő gyűjtésére is. 
(6) A nagy összeg ű készpénzfizetések esetén fennáll a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás kockázata. Az el ővigyázatosság fokozása és a 
készpénzfizetések kockázatainak enyhítése  céljából az irányelv hatályát indokolt 
kiterjeszteni az árukkal keresked ő természetes vagy jogi személyekre, amennyiben 
legalább 7 500 euró összegben teljesíte nek vagy fogadnak készpénzfizetést. A 
                                                 
4 HL L 166., 1991.6.28., 77. o. 
5 HL L 344., 2001.12.28., 76. o. 
6 HL L 309., 2005.11.25., 15. o. 
7 HL L 214., 2006.8.4., 29. o. 
HU 15   HU tagállamok dönthetnek szigorúbb el őírások, többek között al acsonyabb küszöbérték 
elfogadásáról. 
(7) A tagállamok meghatározása szerinti j ogi szakembereknek indokolt ezen irányelv 
rendelkezéseinek hatálya alá tartozniuk, ha pénzügyi vagy társasági ügyletekben 
vesznek részt, ideértve az adótanácsadá st is, mivel ezekben az esetekben a legnagyobb 
a kockázata annak, hogy ezen jogi szakembe rek szolgáltatásaival visszaélnek a 
bűnözői cselekményb ől származó jövedelem tisztára mosása vagy a terrorizmus 
finanszírozása céljából. Helyénvaló azonban mentességet nyújtani a bírósági eljárás 
előtt, folyamán és azt követ ően, vagy az ügyfél jogi he lyzetének tisztázása során 
szerzett információkra vonatkozó bejelent ési kötelezettség alól. Ily módon a jogi 
tanácsadásra továbbra is vonatkoznia kell  a szakmai titoktartás kötelezettségének, 
kivéve, ha a jogi tanácsadó pénzmo sási vagy terrorizmusfinanszírozási 
tevékenységekben vesz rész t, ha a jogi tanácsot pénzmosás vagy terrorizmus 
finanszírozásának céljára nyújtják, vagy ha a jogász tudja, hogy az ügyfél a jogi 
tanácsot pénzmosás vagy terrorizmus  finanszírozása érdekében kéri. 
(8) A közvetlenül összehasonlítható szolgáltatások tekintetében ugyanolyan módon kell 
eljárni, amennyiben azokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó szakemberek 
bármelyike nyújtja. Az Európai Unió Alapj ogi Chartájában garant ált jogok tiszteletben 
tartásának biztosítása érdekében, egyes ta gállamokban az ügyfelet jogi eljárásokban 
védő vagy képvisel ő, vagy az ügyfél jogi helyzet ét tisztázó könyvvizsgálók, küls ő 
könyvszakért ők és adótanácsadók esetében az á ltaluk e feladatok ellátása során 
szerzett információknak nem kell az ezen irányelvben szabályozott bejelentési kötelezettségek alá tartozniuk. 
(9) Fontos kifejezetten kiemelni azt, hogy a közvetlen és közvetett adózáshoz kapcsolódó 
adóbűncselekmények a módosított FATF-ajá nlásokkal összhangban bekerültek a 
bűnözői cselekmény ezen irányelvben találhat ó széles fogalommeghatározásába.  
(10) Szükség van azoknak a természetes személ yeknek az azonosítására, akik valamely jogi 
személy fölött tulajdonosi vagy ellen őrzési jogokat gyakorolna k. Bár a részesedés 
arányának ismerete nem eredményezi automatikusan a té nyleges tulajdonos 
személyének megállapítását, olyan bizonyító tényez ő, amelyet figyelembe kell venni. 
A tényleges tulajdonosok személyazono sságának megállapítá sát és az adatok 
ellenőrzését adott esetben indokolt kiterjes zteni olyan jogalanyokra, amelyek más 
jogalanyok fölött tulajdonj oggal rendelkeznek, és a tu lajdonosi láncot addig a 
természetes személyig kell köve tni, aki azon jogi személy fölött gyakorol tulajdonosi 
vagy ellen őrzési jogokat, aki vagy amely az ügyfél. 
(11) A tényleges tulajdonosra vonatkozó pontos  és naprakész információ szükségessége 
alapvető tényező azon b űnözők felderítése során, akik személyazonosságukat 
egyébként valamely társasági struktúr a mögé rejthetik. A tagállamoknak ezért 
helyénvaló biztosítaniu k, hogy a vállalkozások meg őrizzék a tényleges tulajdonosaikra 
vonatkozó információkat és azokat az illeté kes hatóságok és a kötelezett jogalanyok 
rendelkezésére bocsássák. Emellett a vagyonkezel őknek nyilatkozniuk kell 
státuszukról a kötelezett jogalanyok felé. 
(12) Ezen irányelv a hatá lya alá tartozó kötelezett j ogalanyok által végzett olyan 
tevékenységekre is alkalmazandó, melyeket  az interneten keresztül folytatnak. 
HU 16   HU (13) Aggályokra ad okot a szerencs ejáték-ágazat felhasználása a b űnözői cselekményb ől 
származó jövedelem tisztára mosása céljából. Az ágazattal összefügg ő kockázatok 
enyhítése és a szerencsejáték-szervez ők közötti egyenl őség biztosítása érdekében 
indokolt el őírni valamennyi szerencsejáték-szervez ő számára, hogy végezzen ügyfél-
átvilágítást azon egyedi ügyletek eseté n, amelyek összege legalább 2000 EUR. A 
tagállamoknak mérlegelniük kell ennek a küszöbértéknek az alkalmazását a 
nyereményfelvétel és a pénzértékkel rendelkez ő tétek esetében. A fizikai 
létesítményekkel (például kaszinók és játéktermek) rendelkez ő szerencsejáték-
szervezőknek biztosítaniuk kell, hogy az ügyfél-átv ilágítás, amennyiben a létesítmény 
bejáratánál történik, összekapcsolható legye n az ügyfél által az említett létesítményben 
végrehajtott ügyletekkel.  
(14) A pénzmosás és a terrorizmus finans zírozásának kockázata  nem minden esetben 
ugyanaz. Ennek megfelel ően kockázatalapú megközelítést kell alkalmazni. A 
kockázatalapú megközelítés nem va lamely indokolatlanul megenged ő lehetőség a 
tagállamok és a kötelezett jogalanyok szám ára. Sokkal inkább a tényeken alapuló 
döntéshozatal alkalmazását jelenti az Európai Unióban felmerül ő pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockázatok és az e tevékenységekben részt vev ők célzottabb 
kezelésére. 
(15) A tagállamoknak szükségük van a kock ázatalapú megközelítés alátámasztására a 
felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszíro zási kockázatok azonosítása, megértése 
és enyhítése érdekében. A kockázatazonosí tás szupranacionális megközelítésének 
fontosságát nemzetközi szinten is felismert ék, és az európai felügyeleti hatóság 
(Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 
2009/78/EK bizottsági határozat  hatályon kívül helyezésér ől szóló, 2010. november 24 
1093/2010/EU európai parlamen ti és tanácsi rendelettel8 létrehozott Európai 
Bankhatóságot (a továbbiakban: EBH); az eu rópai felügyeleti hatóság (az Európai 
Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság)  létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK 
határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül 
helyezésér ől szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU  európai parlamenti és tanácsi 
rendelettel9 létrehozott Európai Biztosítás- és  Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot (a 
továbbiakban: EBFH); és az európai fe lügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci 
Hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon  kívül helyezésér ől szóló, 2010. november 
24-i 1095/2010/EU európai parlam enti és tanácsi rendelettel
10 létrehozott Európai 
Értékpapírpiaci Hatóságot (a továbbiakban:  EÉPH) meg kell bízni azzal a feladattal, 
hogy adjon véleményt a pénzügyi ágazatot érint ő kockázatokról. 
(16) A tagállami szinten vé gzett kockázatelemzés eredmé nyeit adott esetben a kötelezett 
jogalanyok rendelkezésére kell bocsátani, hogy azonosítani, értelmezni és enyhíteni 
tudják saját kockázataikat. 
(17) Az uniós szint ű kockázatok jobb megértése és e nyhítése érdekében a tagállamoknak 
kockázatelemzéseik eredményeit adott esetben meg kell osztaniuk egymással, a Bizottsággal, az EBH-val, az EBFH-val és az EÉPH-val. 
                                                
 
8 HL L 331., 2010.12.15., 12. o. 
9 HL L 331., 2010.12.15., 48. o. 
10 HL L 331., 2010.12.15., 84. o. 
HU 17   HU (18) Az irányelv rendelkezéseinek alkalm azásakor helyénvaló figyelembe venni azon 
kisméretű kötelezett jogalanyok jellemz őit és szükségleteit, am elyek a hatálya alá 
tartoznak, és olyan bánásmódot kell bi ztosítani, amely megfelel a kisméret ű kötelezett 
jogalanyok konkrét igényeinek és üzleti tevékenységük jellegének. 
(19) Maguk a kockázatok jellegüknél fogva  változók, és a változók önmagukban vagy 
együttesen növelhetik vagy csökkenthetik a felmerül ő potenciális kockázatot, és így 
hatással vannak a megel őző intézkedések, például az ügyf él-átvilágítási intézkedések 
megfelelő szintjére. Így bizonyos körülmények között meger ősített átvilágítást kell 
alkalmazni, míg más esetekben egyszer űsített átvilágítás elegend ő lehet.  
(20) Fel kell ismerni, hogy bizonyos helyzetek nagyobb kockáza tot jelentenek a pénzmosás 
vagy a terrorizmusfinanszírozás s zempontjából. Bár minden ügyfél 
személyazonosságát és üzleti profilját meg kell állapítani, vannak olyan esetek, amikor 
különösen szigorú ügyfél-azonosítási és adatellen őrzési eljárásokra van szükség. 
(21) Ez különösen igaz az olyan magánszemél yekkel való üzleti kapcsolatokban, akik 
fontos állami pozíciókat töltenek vagy tö ltöttek be, különösen, ha ezek a személyek 
olyan országokból származnak, ahol elterj edt a korrupció. Az ilyen kapcsolatok 
a pénzügyi szektort mindenekel őtt jelentős, a hírnevet érint ő és jogi kockázatoknak 
tehetik ki. A korrupció elleni küzdelemre irányuló nemzetközi er őfeszítés is indokolja 
az ilyen esetekben alkalmazott fokozott figyelmet, és megfelel ő megerősített ügyfél-
átvilágítási intézkedések alkalmazását olya n személyek esetében, akik hazai szinten 
vagy külföldön kiemelked ő politikai szerepet töltenek vagy töltöttek be, illetve 
nemzetközi szervezetek vezet ő személyiségei. 
(22) A fels ő vezetés üzleti viszony létesítéséhez adott jóváhagyásának megszerzése nem 
teszi szükségessé minden esetben az igazg atótanács jóváhagyását. Indokolt, hogy a 
jóváhagyást megadhassa olyan személy, aki megfelel ő ismeretekkel rendelkezik arra 
vonatkozóan, hogy az intézmény milyen mértékben kitett pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak és megfelel ő vezetői hatáskörrel rendelkezik 
ahhoz, hogy a kockázati kitettség te kintetében döntéseket hozzon. 
(23) Az üzleti késedelmekhez és a hatékonyság csökkenéséhez vezet ő ismételt ügyfél-
azonosítási eljárás elkerülése érdekében helyénvaló megfelel ő biztosítékok mellett 
megengedni az olyan ügyfelek kötelezett joga lany általi befogadá sát, akiknek az 
azonosítását máshol már elvégezték. Az okban az esetekben, amikor valamely 
kötelezett jogalany harmadik sz emély által el végzett ellen őrzésre hagyatkozik, az 
ügyfél-átvilágítási eljá rás alkalmazása azon köt elezett jogalany végs ő felelőssége, 
amelynél az ügyfelet befogadják. A harmad ik személy vagy az a személy, aki az 
ügyfelet bevezette, az ügyfélle l való, ezen irányelv hatá lya alá tartozó kapcsolata 
erejéig továbbra is felel az ezen irányelvben foglalt el őírások betartásáért, beleértve a 
gyanús ügyletek bejelentésére és a nyilvántartások meg őrzésére vonatkozó 
kötelezettségét is. 
(24) A kötelezett jogala nyok és az irányelv hatály a alá nem tartozó, küls ő természetes vagy 
jogi személyek között fennálló, szerz ődésen alapuló meghatalmazotti vagy 
kiszervezési kapcsolat esetében a kötel ezett jogalany részeként tevékenyked ő 
meghatalmazottakra vagy a kiszervezett szolgáltatás nyújtójára vonatkozó bármely, pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefügg ő kötelezettség 
csak a szerz ődésen alapulhat, és nem ezen az irá nyelven. Az ezen irányelvnek való 
HU 18   HU megfelelés felel őssége továbbra is az irányelv hatá lya alá tartozó kötelezett jogalanyt 
terheli.  
(25) Valamennyi tagállam létrehozott va gy létre kell hoznia pénzügyi hírszerz ő egységeket 
(Financial Intelligence Unit, a továbbiakban: FIU) a kapott információk gy űjtésére és 
elemzésére azzal a céllal, hogy a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és leküzdése érdekébe n megállapítsa az összefüggést a gyanús 
műveletek és a mögöttes b űnözői cselekmény között. A gyanús ügyleteket a pénzügyi 
hírszerző egységnek kell jelenteni, amely országos központként m űködik a gyanús, 
lehetséges pénzmosásra vagy terrorizmusf inanszírozásra utaló ügyletekre vonatkozó 
bejelentések és egyéb információk fogadá sa, elemzése és az illetékes hatóságokhoz 
történő továbbítása tekintetében. Ez nem ké nyszerítheti a tagállamokat olyan meglév ő 
bejelentési rendszereik megváltoztatására, amelyekben a bejelentés az ügyészségeken 
vagy egyéb b űnüldöző hatóságokon keresztül történik, amennyiben az információ 
azonnal és sz űrés nélkül továbbításra kerül a pénzügyi hírszerz ő egységek felé, oly 
módon, hogy ez lehet ővé tegye számukra feladatuk megfelel ő elvégzését, ideértve az 
egyéb pénzügyi hírszerz ő egységekkel való nemzetközi együttm űködést is. 
(26) A gyanús ügyletek végrehajtásá nak általános tilalmától eltér ően a kötelezett 
jogalanyok az illetékes hatóságok értesítését megel őzően végrehajthatják a gyanús 
ügyleteket, ha a végrehajtá s elkerülése nem lehetséges, vagy ha a végrehajtás 
elmaradása egy feltételezett pénzmosá si vagy terrorizmusfinanszírozási m űvelet 
kedvezményezettjének felderítését valószín űleg akadályozná. Ez azonban nem érinti 
a tagállamok által vállalt azon nemzetköz i kötelezettségeket, hogy a terroristák, 
terroristaszervezetek vagy a te rrorizmust finanszírozó sz emélyek pénzeszközeit és 
vagyonát az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelel ően haladéktalanul befagyasszák. 
(27) A tagállamoknak lehet őséget kell adni arra, hogy a 2. cikk (1) bekezdése 3. a), b) és d) 
pontjában említett szakmák megfelel ő önszabályozó testületét jelöljék ki, mint a FIU 
helyett els ő fokon tájékoztatandó hatóságot. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának 
ítélkezési gyakorlatával összhangban egy, els ő fokon az önszabályozó testületnek 
jelentést tev ő rendszer fontos biztosítékot jelent az alapvet ő jogok védelmének 
fenntartása szempontjából, mivel a jogászokra alkalmazandó bejelentési kötelezettségeket érinti.  
(28) Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy élni kíván a 33. cikk 
(2) bekezdésében meghatározott ment ességgel, engedélyezheti vagy el őírhatja az ott 
említett személyeket képvisel ő önszabályozó testületnek, hogy az e személyekt ől az 
említett cikkben meghatározott körülmények között kapott információt ne továbbítsa a FIU felé.  
(29) Számos esetben érte fenyegetés vagy ellenséges fellépés azokat a munkavállalókat, 
akik bejelentést tettek pénzmosásra ut aló gyanújukról. Bár ez az irányelv nem 
avatkozhat be a tagállamok bírósági  eljárásaiba, ez rendkívül jelent ős kérdés 
a pénzmosás és a terrorizmus finans zírozása elleni rendszer hatékonysága 
szempontjából. Indokolt, hogy a tagállamok tu datában legyenek a problémának, és 
minden t őlük telhet őt megtegyenek annak érdeké ben, hogy a munkavállalókat 
megvédjék az ilyen fenyegetést ől vagy ellenséges fellépést ől.  
HU 19   HU (30) A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az  egyének védelmér ől és az ilyen 
adatok szabad áramlásáról sz óló, 1995. október 24-i 95/46/ EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelv11 – a nemzeti jogba átültet ő jogszabályok szerint – alkalmazandó a 
személyes adatok ezen irányelv alkalmazásában történ ő feldolgozására.  
(31) Az irányelv végrehajtásá nak egyes aspektusai adatok gy űjtését, elemzését, tárolását és 
megosztását foglalják magukban. Az ezen irányelvben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés érdeké ben engedélyezni kell a személyes adatok 
feldolgozását, beleértve az ügyfél-átvilágítás végrehajtá sát, a folyamatos ellen őrzést, a 
szokatlan és gyanús ügyletekkel kapcsolatos nyomozást és azok bejelentését, valamely 
jogi személy vagy társulás jelleg ű jogi megállapodás té nyleges tulajdonosának 
azonosítását, az információ illetékes ható ságok, illetve pénzügyi intézmények általi 
megosztását. Az összegy űjtött személyes adatoknak szigorúan az irányelv el őírásainak 
betartásához szükséges adat okra kell korlátozódniuk, és nem dolgozhatók fel tovább a 
95/46/EK irányelvvel összeegyeztethetetl en módon. Szigorúan meg kell tiltani 
mindenekel őtt a személyes adatok kereskedelmi célból történ ő további feldolgozását. 
(32) A pénzmosás és a terrorizmus finanszíro zása elleni küzdelmet minden tagállam fontos 
közérdekként ismeri el.  
(33) Az irányelv nem érinti a büntet őügyekben folytatott rend őrségi és igazságügyi 
együttműködés keretében feldolgozott személye s adatok védelmét, többek között a 
2008/977/IB kerethatározat rendelkezéseit. 
(34) Az irányelv alkalmazásában feldolgozott személyes adatokra alkalmazandó az 
adatalany hozzáférési joga. Azonban az adatalanynak a gyanús ügyletekr ől szóló 
bejelentésekben lev ő információkhoz való hozzáférése súlyosan aláásná a pénzmosás, 
illetve a terrorizmus finanszírozása elle ni küzdelem hatékonyságát. Ezért indokolt 
lehet e jognak a 95/46/EK irányelv 13. cikkében megállapíto tt szabályok szerinti 
korlátozása. 
(35) Azok a személyek, akik valamely h itelintézet vagy pénzügyi intézmény számára 
szerződés alapján csupán papíralapú dokume ntumok elektronikus adatokká való 
átalakítását végzik, nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ugyanígy azon 
természetes vagy jogi személyek sem, akik vagy amelyek a hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények számára a pén zeszközök továbbításával kapcsolatos 
üzenetküld ő vagy egyéb támogató rendszert, illet ve elszámolási vagy kiegyenlítési 
rendszert m űködtetnek. 
(36) A pénzmosás és a terrorizmus finanszí rozása nemzetközi problémák, és az ellenük 
folytatott küzdelemnek globálisnak kell le nnie. Amennyiben az uniós  hitelintézetek és 
pénzügyi intézmények olyan harmadik or szágokban rendelkeznek fióktelepekkel és 
leányvállalatokkal, amelyekben e területen elégtelen a jogi sz abályozás, az egy 
intézményen vagy intézménycsoporton belül nagyon eltér ő előírások alkalmazásának 
elkerülése érdekében ezeknek az uniós el
őírásokat kell alkalmazniuk, vagy ha ez 
lehetetlen, akkor értesíteniük kell a székhe lyük szerinti tagállam illetékes hatóságait.  
(37) A kötelezett jogalanyok számára – ahol  ez alkalmazható – visszajelzést kell adni a 
gyanús ügyletekkel összefüggésben általuk tett bejelentések hasznosságáról és 
nyomon követésér ől. Ennek lehet ővé tétele érdekében és azért, hogy ellen őrizhető 
                                                 
11 HL L 281., 1995.11.23., 31. o. 
HU 20   HU legyen a pénzmosás és a terrorizmus fina nszírozása elleni küzdelmet szolgáló 
rendszereik eredményessége, a tagállamokna k erre vonatkozó sta tisztikákkal kell 
rendelkezniük és ezeket folyamatosan töké letesíteniük kell. Az uniós szinten gy űjtött 
statisztikai adatok min őségének és összhangjának további javítása érdekében a 
Bizottságnak nyomon kell követnie a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni 
küzdelem alakulását az Unióban, és rends zeresen áttekintés t kell közzétennie. 
(38) Az illetékes hatóságoknak biztosítani uk kell, hogy a pénzváltó  iroda, vagyonkezelési 
vagy vállalati szolgáltatást nyújtó sz ervezet vagy szerencsejáték-szervez ő tekintetében 
azok a személyek, akik ténylegesen irányí tják e jogalanyok üzleti tevékenységét, 
valamint a tényleges tulajdonosok megf eleljenek a szükséges alkalmassági 
feltételeknek. Az egyes személyek alkalm assági feltételeknek való megfelelése 
megállapítására szolgáló szempontoknak minimálisan annak szükségességét kell tükrözniük, hogy az ilyen jogalanyokat megóvják attól, hogy vezet őik vagy tényleges 
tulajdonosaik b űnözési célból velük visszaéljenek. 
(39) A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozá sának transznacionális jellegére tekintettel 
az uniós FIU-k közötti koordináció és együttm űködés rendkívül fontos. Ezt az 
együttműködést eddig csak a tagállamok pénzügyi hírszerz ő egységeinek az 
információcsere terén folytatott együttm űködésére vonatkozó rendelkezésekr ől szóló, 
2000. október 17-i 2000/642/IB tanácsi határozat
12 szabályozta. A FIU-k közötti jobb 
koordináció és együttm űködés, és különösen annak bi ztosítása érdekében, hogy a 
gyanús ügyletekr ől tett jelentések eljussanak azon tagállam pénzügyi hírszerz ő 
egységéhez, amely számára az a leghasz nosabb, az irányelvbe részletesebb, 
mélyrehatóbb és naprakész szabályokat kell beépíteni. 
(40) Az uniós FIU-k közötti információcsere javítása kiemelt jelent őségű a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás transznacionális jellegének kezelése szempontjából. A 
tagállamoknak ösztönözniük kell az info rmációcserére szolgáló biztonságos 
berendezések – különösen a FIU.net decentral izált számítógépes hálózat, valamint a 
hálózat által kínált m ódszerek – használatát. 
(41) A pénzmosás és a terrorizmus fi nanszírozása elleni küzdelem jelent őségének arra kell 
ösztönöznie a tagállamokat, hogy haté kony, arányos és visszatartó erej ű szankciókat 
állapítsanak meg a nemzeti jogban az ezen  irányelv alapján elfogadott nemzeti 
rendelkezések betartásának elmulasztása esetére. A tagállamok jelenleg az alapvet ő 
megelőző intézkedések megszegése tekintetében közigazgatási intézkedések és 
szankciók széles skálájával rendelkeznek. Ez  a sokféleség hátrányos lehet a pénzmosás 
és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén tett er őfeszítések szempontjából 
és azzal a kockázattal jár, hogy az uniós fellépés elapró zottá válik. Indokolt ezért, 
hogy az irányelv egy sor közigazgatási intézkedést és szankciót tartalmazzon, amelyek a tagállamok rendelkezésére állnak az ügyfél-átvilágítási intézkedésekhez, a nyilvántartáshoz, a gyanús ügyletekre von atkozó bejelentésekhez, valamint a 
kötelezett jogalanyok bels ő ellenőrzéséhez kapcsolódó el őírások rendszeres 
megsértése esetére. Az intézkedések körének kell ően szélesnek kell lennie ahhoz, 
hogy lehet ővé tegye a tagállamok és az illeté kes hatóságok számára, hogy figyelembe 
vegyék a kötelezett jogalanyok közötti különbségeket, különösen a pénzügyi 
intézmények és egyéb kötelezett jogala nyok esetében, tekint ettel méretükre, 
jellemzőikre és tevékenységi területeikre. Az irányelv alkalmazása során a 
                                                
 
12 HL L 271., 2000.10.24., 4. o. 
HU 21   HU tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ezen irányelvvel összhangban 
kiszabott közigazgatási intézkedések és  szankciók, valamint  a nemzeti joggal 
összhangban kiszabott büntet őjogi szankciók ne sértsék a ne bis in idem elvet. 
(42) A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó t echnikai standardoknak biztosítaniuk kell a 
következetes harmonizációt és a betétesek, befektet ők és fogyasztók megfelel ő 
védelmét az egész Unióban. Hatékony és helyénvaló megoldás lenne az EBH-t, az EBFH-t és az EÉPH-t, mint nagyon jelent ős szakértelemmel rendelkez ő szervet a 
Bizottsághoz benyújtandó olyan szabályo zási technikaistandard-tervezetek 
kidolgozásával megbízni, amelyek nem ig ényelnek szakpolitikai döntéseket.  
(43) Az EBH, az EBFH és az EÉPH álta l ezen irányelv 4 2. cikkének megfelel ően 
kidolgozott szabályozási technikaistandard -tervezeteket a Bizottságnak az Európai 
Unió működéséről szóló szerz ődés 290. cikke alapján, felhat almazáson alapuló jogi 
aktusok útján kell elfogadnia, az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban.  
(44) Figyelembe véve, hogy a 2005/60/EK és a 2005/70/EK irányelvet lényegesen és 
alapvetően kellene módosítani, az egyértelm űség és a következetesség érdekében a két 
irányelvet össze kell vonni és új irányelvvel kell felváltani. 
(45) Mivel ezen irányelv célkit űzését, nevezetesen a pénzügyi rendszernek a pénzmosás és 
a terrorizmusfinanszírozás megel őzése, vizsgálata és felderítése révén történ ő 
védelmét a tagállamok egyedül nem tudják kielégít ően megvalósítani, mivel a 
tagállamok által pénzügyi rendszereik védelme érdekében elfogadott egyedi 
intézkedések adott esetben nem lennének összhangban a bels ő piac működésével, 
valamint a jogállamiság és a közösségi közrend szabályaival, és ezért az a fellépés terjedelme és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió 
intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerz ődés 5. cikkében 
meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelel ően. Az említett cikkben 
meghatározott arányosság elvének megfelel ően ez az irányelv nem lépi túl az 
e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. 
(46) Az irányelv tiszteletben tartja az alapvet ő jogokat, és figyele mbe veszi különösen az 
Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, mindenekel őtt a magán- és 
családi élet tiszteletben tartását, a személyes adatok védelméhez való jogot, a 
vállalkozás szabadságát, a megkülönbözteté s tilalmát és a hatékony jogorvoslathoz, 
valamint a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jogot. 
(47) Az Európai Unió Alapjogi Chartájá nak a mindenfajta megkülönböztetést tiltó 21. 
cikkével összhangban a tagállamoknak biztos ítaniuk kell, hogy ennek az irányelvnek a 
végrehajtása az ügyfél-átvilá gítással összefüggésben vég zett kockázatértékelések 
tekintetében megkülönbözte tés nélkül történik. 
(48) A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. 
szeptember 28-i együttes poli tikai nyilatkozatával összha ngban a tagálla mok vállalták, 
hogy az átültet ő intézkedéseikr ől szóló értesítéshez indokolt  esetben egy vagy több 
olyan dokumentumot mellékelnek, amely megma gyarázza az irányelv elemei és az azt 
átültető nemzeti jogi eszközök megfelel ő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv 
tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt, 
HU 22   HU ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET: 
I. FEJEZET 
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 
1. SZAKASZ  
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK  
1. cikk 
(1) A tagállamok biztosítják a pénzmosás és a terrorizmus finanszí rozásának tilalmát. 
(2) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következ ő szándékos elkövet ői 
magatartás min ősül pénzmosásnak: 
a) vagyon átváltása vagy átruhá zása annak ismeretében, hogy az b űnözői 
cselekményb ől vagy ilyen cselekményben való közrem űködésből származik, 
a vagyon jogellenes eredetének elrejtése vagy leplezése céljá ból, vagy az ilyen 
cselekmény elkövetésében részt vev ő személy tevékenysége jogi 
következményeinek elkerüléséhez nyújtott segítség céljából; 
b) a vagyon valódi természetének, forrásán ak, helyének, rendelkezésre állásának, 
mozgásának, a hozzá f űződő jogoknak vagy tulajdon jogának elrejtése vagy 
leplezése, annak ismeretében, hogy az b űnözői cselekményb ől vagy ilyen 
cselekményben való közrem űködésből származik; 
c) vagyon megszerzése, birtoklása vagy használata a szerzés id őpontjában annak 
ismeretében, hogy az b űnözői cselekményb ől vagy ilyen cselekményben való 
közreműködésből származik; 
d) az a), b) és c) pontokban említett  bármely cselekmény elkövetésében való 
részvétel, elkövetésére való szövetkezés , elkövetésének megkísérlése, valamint 
elkövetésének támogatása, pártolása, el ősegítése és ajánlása. 
(3) A cselekmény akkor is pénzmosásnak min ősül, ha a tisztára mosandó vagyont 
eredményez ő cselekményeket más tagállam vagy egy harmadik ország területén 
hajtották végre. 
(4) Ezen irányelv alkalmazásában „terrorizmus  finanszírozása”: pénzeszközök bármely, 
közvetlen vagy közvetett módon történ ő rendelkezésre bocsátása vagy gy űjtése azzal 
a szándékkal vagy annak tudatában, hogy azt  teljesen vagy részben a terrorizmus 
elleni küzdelemr ől szóló, a 2008. november 28-i 2008/919/IB tanácsi 
HU 23   HU kerethatározattal13 módosított, 2002. június 13-i 2 002/475/IB tanácsi kerethatározat14 
1–4. cikkében meghatározott b űncselekmények elkövetésére fogják felhasználni. 
(5) A (2) és a (4) bekezdésben említett cselekmények tényállási elemeként megkívánt 
ismeretre, szándékra vagy célzatra az objektív ténybeli körülményekb ől lehet 
következtetni. 
2. cikk 
(1) Ez az irányelv a következ ő kötelezett jogalanyokra alkalmazandó: 
(1) hitelintézetek; 
(2) pénzügyi intézmények; 
(3) a szakmai tevékenységük folytatása során eljáró alábbi jogi és természetes 
személyek: 
a) könyvvizsgálók, küls ő könyvelők és adótanácsadók; 
b) közjegyz ők és más független jogi hivatás képvisel ői, ha azok akár az 
ügyfelük nevében vagy javára bármilyen pénzügyi vagy ingatlanügyletben eljárnak, vagy ügyfelüknek az alábbiakra vonatkozó 
ügyletek tervezésében vagy végreh ajtásában nyújtanak segítséget: 
i. ingatlanvagyon vagy üzleti részesedés adásvétele; ii. az ügyfél pénzének, érté kpapírjainak vagy más vagyoni 
eszközeinek kezelése; 
iii. bank-, takarék- vagy értékpapírszámlák megnyitása vagy kezelése; iv. társaságok létesítéséhez, m űködtetéséhez vagy vezetéséhez 
szükséges vagyoni hozzájárulások megszervezése; 
v. vagyonkezel ő társaságok, társaságok vagy hasonló struktúrák 
létesítése, m űködtetése vagy vezetése; 
c) az a) vagy b) pont hatálya alá nem tartozó vagyonkezel ői vagy vállalati 
szolgáltatók; 
d) ingatlanügynökök, beleértve a bérbeadással foglalkozó ügynököket; 
e) árukkal keresked ő más természetes vagy jogi személyek, amennyiben 
legalább 7 500 EUR összeg ű készpénzfizetést teljesítenek vagy kapnak, 
attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen m űveletben vagy több, 
összetartozónak t űnő műveletben kerül sor; 
f) szerencsejáték-szervez ők. 
                                                
 
13 HL L 330., 2008.12.9., 21–23. o. 
14 HL L 164., 2002.6.22., 3. o. 
HU 24   HU (2) A tagállamok határozhatnak úgy is, hogy a pénzügyi tevékenységgel alkalmi vagy 
nagyon korlátozott alapon foglalkozó termés zetes vagy jogi személyek, akik vagy 
amelyek esetében alacsony a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás előfordulásának kockázata, nem tartoznak az irányelv hatálya alá, feltéve, hogy a 
természetes vagy jogi személy teljesíti a következ ő kritériumok mindegyikét: 
a) a pénzügyi tevékenység ab szolút értékben korlátozott; 
b) a pénzügyi tevékenység ügyl etenkénti alapon korlátozott; 
c) a pénzügyi tevékenység nem képez f ő tevékenységet; 
d) a pénzügyi tevékenység kiegészíti a f ő tevékenységet és közvetlenül 
kapcsolódik hozzá; 
e) a fő tevékenység nem az (1) bekezdésben említett tevékenység, az (1) bekezdés 
3.e) pontjában említett tevé kenység kivételével; 
f) a pénzügyi szolgáltatást csak a f őtevékenység ügyfeleine k nyújtják és nem a 
nyilvánosságnak. 
Az előző albekezdés nem alkalmazandó a bels ő piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról 
és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezésér ől szóló, 2007. november 13-i 
2007/64/EK európai parlamen ti és tanácsi irányelv
15 4. cikke 13. pontja szerinti 
készpénzátutalási tevékenységgel foglalkoz ó jogi és természetes személyekre.  
(3) A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a tagállamok el őírják, hogy a pénzügyi 
tevékenység teljes árbevétele  nem haladhat meg egy megfelel ően alacsony 
küszöbértéket. E küszöbértéket a pé nzügyi tevékenység típusától függ ően nemzeti 
szinten határozzák meg. 
(4) A tagállamok a (2) bekezdés b) pontjána k alkalmazásában ügyfelenként és egyedi 
ügyletenként maximális küszöbértéket alkalmaznak, függetle nül attól, hogy az 
ügyletet egyetlen m űveletben vagy több, összetartozónak t űnő műveletben hajtják 
végre. E küszöbértéket a pénz ügyi tevékenység típusától függ ően nemzeti szinten 
kell meghatározni. A küszöbértéknek kell ően alacsonynak kell lennie annak 
biztosítása érdekében, hogy a kérdéses  ügylettípusok gyakorlati szempontból 
megvalósíthatatlan és hatástalan m ódszert jelentsenek a pénzmosás vagy a 
terrorizmus finanszírozása  tekintetében, továbbá ne m haladhatja meg az 1 000 EUR-
t. 
(5) A tagállamok a (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában el őírják, hogy a pénzügyi 
tevékenység árbevétele nem haladhatja meg az érintett természetes vagy jogi személy 
teljes árbevételének 5 %-át. 
(6) A pénzmosás vagy a terrorizmus finanszíro zása kockázatának e cikk alkalmazásában 
történő értékelése során a tagállamok különös figyelmet fordítanak valamennyi olyan 
pénzügyi tevékenységre, amely – jellegénél  fogva – különösen alkalmas arra, hogy a 
                                                 
15 HL L 319., 2007.12.5., 1. o. 
HU 25   HU pénzmosás vagy a terrorizmus finanszí rozása céljából felhasználják vagy 
visszaéljenek vele. 
(7) Az e cikk alapján hozott bármely határozat tartalmazza az alapjául szolgáló 
indokokat. A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a körülmények megváltozása esetén a határozatot vi ssza lehessen vonni. 
(8) A tagállamok kockázatalapú ellen őrzési tevékenységeket alakítanak ki, vagy egyéb 
más megfelel ő intézkedést tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az e cikk 
alapján hozott határozatok által nyújtott mentességekkel ne lehessen visszaélni. 
3. cikk 
Ezen irányelv alkalmazásában: 
(9) „hitelintézet”: a hitelintézetek  tevékenységének megkezdésér ől és folytatásáról szóló, 
2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
16 4. cikkének 
1. pontjában meghatározott hitelintézet, id eértve az Unión belül vagy azon kívül 
központi irodával rendelkez ő hitelintézeteknek az említett irányelv 4. cikkének 3. 
pontja szerinti, az Unióban található fióktelepeit; 
(10) „pénzügyi intézmény”:  
a) a hitelintézett ől eltérő vállalkozás, amelynek tevékenységi körébe a 
2006/48/EK irányelv I. mellékletének  2–12., 14. és 15. pontjában felsorolt egy 
vagy több m űvelet elvégzése tartozik; ez ma gában foglalja a pénzváltási 
tevékenységeket is ("bu reaux de change");  
b) az életbiztosításról szóló, 2002. novemb er 5-i 2002/83/EK európai parlamenti 
és tanácsi irányelv17 szerint engedélyezett biztos ítótársaság, am ennyiben az az 
említett irányelvben meghatározott tevékenységet folytat;  
c) a pénzügyi eszközök piacairól szól ó, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv18 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában 
meghatározott befektetési vállalkozás; 
d) a részvényeit vagy befektetési jegye it forgalmazó kollektív befektetési 
vállalkozás; 
e) a biztosítási közvetítésr ől szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv19 2. cikkének 5. pontjában meghatározott 
biztosításközvetít ő, kivéve az említett irányelv 2. cikkének 7. pontjában foglalt 
biztosításközvetít őt életbiztosítások és más befektetési célú biztosítások 
közvetítése esetén; 
                                                 
16 HL L 177., 2006.6.30., 1. o. 
17 HL L 345., 2002.12.19., 1. o. 
18 HL L 145., 2004.4.30., 1. o. 
19 HL L 9., 2003.1.15., 3. o. 
HU 26   HU f) az a)–e) pontokban említett, az Euró pai Unión belül vagy azon kívül központi 
irodával rendelkez ő pénzügyi intézményeknek az Európai Unióban található 
fióktelepei; 
(11) „vagyon”: az a dolog, akár materiális, akár  immateriális, ingó va gy ingatlan, fizikai 
vagy eszmei, valamint bármilyen formáj ú olyan jogi dokumentum vagy okirat, 
ideértve az elektron ikust és digitálist is, amel y bizonyítja az ilyen dolgokban 
megtestesült jogcímet vagy bennük lév ő érdekeltséget; 
(12) „bűnözői cselekmény”: a következ ő súlyos b űncselekmények elkövetésében való 
mindenfajta b űnözői részvétel; 
a) a terrorizmus elleni küzdelemr ől szóló, a 2008. november 28-i 2008/919/IB 
tanácsi kerethatározatta l módosított 2002/475/IB tan ácsi kerethatározat 1–4. 
cikkében meghatározott cselekmények; 
b) a kábítószerek és pszichotróp a nyagok tiltott kereskedelme elleni 1988. évi 
ENSZ-egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett bármely bűncselekmény; 
c) az Európai Unió tagállamaiban a b űnszervezetben való részvétel 
bűncselekménnyé nyilvánításáról szóló, 1998. december 21-i 98/733/IB tanácsi 
együttes fellépés
20 1. cikkében meghatározott b űnszervezetek tevékenységei; 
d) az Európai Közösségek pé nzügyi érdekeinek védelmér ől szóló egyezmény21 1. 
cikke (1) bekezdésében és 2. cikkében  meghatározott, az Unió pénzügyi 
érdekeit sért ő, legalább súlyosnak min ősülő csalás; 
e) korrupció; f) minden olyan b űncselekmény – többek között a közvetlen és közvetett 
adózáshoz kapcsolódó adób űncselekmények –, amely maximálisan legalább 
egy év szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással büntetend ő, illetve azon 
államok esetében, amelyeknek a jogrendszere a b űncselekményekre 
legalacsonyabb büntetési tételt ír el ő, minden olyan b űncselekmény, amely 
legalább hathónapos szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással büntetend ő;  
(13) „tényleges tulajdonos”: azon természetes személy(ek), amely(ek) az ügyfél végs ő 
tulajdonosa(i), vagy azt végs ő soron ellen őrzi (ellenőrzik), és/vagy az a természetes 
személy, amelynek megbízásából valamely ügyletet végrehajtanak, vagy valamely 
tevékenységet folytatnak. A tényleges tula jdonos fogalma legalább magában foglalja: 
a) gazdasági társaságok esetében: 
i. azon természetes személy(ek), aki(k) valamely jogalanyban szerzett 
közvetlen vagy közvetett tulajdon, illetve a jogalany részvényeinek vagy 
szavazati jogainak megfelel ő százaléka fölötti ellen őrzés révén – 
beleértve a bemutatóra szóló ré szvények birtoklását is – végs ő soron a 
                                                
 
20 HL L 351., 1998.12.29., 1. o. 
21 HL C 316., 1995.11.27., 49. o. 
HU 27   HU jogalany tulajdonosa(i), vagy azt ellen őrzi (ellenőrzik), amennyiben ez a 
jogalany nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre az uniós 
jogi szabályozással vagy azokkal egyenérték ű nemzetközi standardokkal 
összhangban lév ő közzétételi követelmények vonatkoznak; 
a 25 % plusz egy részvény a tulajdonl ás vagy a részvénytulajdon révén 
gyakorolt ellen őrzés bizonyítéka és a köz vetlen vagy közvetett tulajdon 
valamennyi szintjére alkalmazandó; 
ii. amennyiben bármilyen kétség merü l fel azzal kapcsola tban, hogy az i. 
pontban meghatározott személy(ek) a tényleges tulajdonos(ok), az(ok) a 
természetes személy(ek), aki(k) ellen őrzést gyakorol(nak) valamely 
jogalany vezetése felett; 
b) olyan jogalanyok, például alapítv ányok, valamint társulás jelleg ű jogi 
megállapodások, így vagyonkezel ő társaságok esetében, amelyek 
pénzeszközöket kezelnek és osztanak el: 
i. az(ok) a természetes személy(ek), aki(k) ellen őrzést gyakorol(nak) egy 
társulás jelleg ű jogi megállapodás vagy j ogalany vagyonának legalább 
25 %-a felett; valamint 
ii. abban az esetben, ha a leend ő kedvezményezetteket már meghatározták, 
az(ok) a természetes személy(ek), aki(k) egy társulás jelleg ű jogi 
megállapodás vagy jogalany vagyona legalább 25 %-ának a kedvezményezettje(i); vagy 
iii. abban az esetben, ha a társulás jelleg ű jogi megállapodás vagy jogalany 
hasznát élvez ő egyéneket még ezután kell meghatározni, azon személyek 
csoportja, akiknek legf őbb érdeke a társulás jelleg ű jogi megállapodás 
vagy jogalany létrehozása, illetve m űködtetése. Vagyonkezel ő társaság 
jellemzők vagy csoport alapján kijelölt kedvezményezettjei esetén a 
kötelezett jogalanyok elegend ő információt szereznek a 
kedvezményezettr ől, hogy meggy őződjenek arról, hogy a kifizetés 
időpontjában, illetve akkor, amikor a ke dvezményezett a szerzett jogait 
érvényesíteni szándékozik, meg tudj ák állapítani a kedvezményezett 
személyazonosságát; 
(14) „vagyonkezel ői és vállalati szolgáltató”: bármely olyan természetes vagy jogi 
személy, aki harmadik személyek részére a következ ő szolgáltatások bármelyikét 
üzletszerűen nyújtja: 
a) társaságok vagy más jogi személyek alapítása; 
b) társaság igazgatójaként vagy ügyvezet őjeként, személyegyesít ő társaságban 
tagként vagy más jogi személyek eset én hasonló tisztségben folytatott 
tevékenység, vagy ilyen tevékenység vé gzésének megszervezése más személy 
részére; 
c) székhely, üzleti cím, levelezési vagy igazgatási cím, továbbá bármely más 
kapcsolódó szolgáltatás nyújtása társaság, személyegyesít ő társaság vagy más 
jogi személy, illetve társulás jelleg ű jogi megállapodás részére; 
HU 28   HU d) kifejezett vagyonkezel ő társaság vagy hasonló társulás jelleg ű jogi 
megállapodás vagyonkezel őjeként végzett tevékenység vagy ilyen tevékenység 
végzésének megszervezése más személy részére; 
e) eljárás részvényesi meghatalmazottké nt más személy javára vagy ilyen 
eljárásról való gondoskodás más személy számára, amely nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre az uniós jogszabál yoknak vagy azokkal 
egyenérték ű nemzetközi standardoknak megfelel ő közzétételi követelmények 
vonatkoznak; 
(7) a) „külföldi politikai közszerepl ők”: olyan természetes sz emélyek, akik fontos 
közfeladatokat látnak vagy láttak el va lamely harmadik ország megbízásából; 
b) „belföldi politikai közszerepl ők”: olyan természetes személyek, akik valamely 
tagállam megbízásából fontos közfe ladatokat látnak vagy láttak el; 
c) „valamely nemzetközi szervezet megbí zásából fontos közfeladatot ellátó 
személy”: nemzetközi szervezet igazgatója, igazgatóhelyettese, vagy az igazgatótanács tagja, vagy egyenérték ű feladatot ellátó személy; 
d) „fontos közfeladat ellátásával megbí zott természetes személyek” a következ ők: 
i. államf ők, kormányf ők, miniszterek és miniszterhelyettesek vagy 
államtitkárok; 
ii. országgy űlési képvisel ők; 
iii. a legfels őbb bíróságok, alkotmánybíróságok és magas rangú bírói 
testületek tagjai, akik döntései  ellen – kivételes körülményekt ől 
eltekintve – rendszerint nem lehet fellebbezni; 
iv. a számvev őszékek és a központi bankok igazgatósági tagjai; 
v. nagykövetek, ügyviv ők és a fegyveres er ők magas rangú tisztvisel ői; 
vi. állami tulajdonú vállalatok ügyv iteli, igazgatási vagy felügyel ő 
testületének tagjai. 
 Az i.–vi. pontban meghatározott kategóriák egyikébe sem értend ők bele a 
középvezet ők vagy a beosztottak; 
e) „közvetlen hozzátartozók” a következ ők: 
i. a házastárs; ii. a házastárssal egyenrangúnak tekintett élettárs; iii. a gyermekek és azok házastársai vagy élettársai; iv. a szül ők; 
(f) „közeli kapcsolatban álló személyek” a következ ők: 
HU 29   HU i. bármely természetes személy, aki a (7) bekezdés a)–d) pontjában említett 
személlyel közösen jogalanyok és társulás jelleg ű jogi megállapodások 
tényleges tulajdonosaként ismert vagy ve le szoros üzleti kapcsolatban áll; 
ii. bármely természetes személy, ak i egyedüli tényleges tulajdonosa egy 
jogalanynak vagy társulás jelleg ű jogi megállapodásnak, amelyr ől tudott, 
hogy gyakorlatilag a (7) bekezdés a)–d) pontjában említett személy 
javára hozták létre; 
(8) „felső vezetés”: olyan tisztségvisel ő vagy alkalmazott, aki megfelel ő ismeretekkel 
rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az in tézmény milyen mértékben kitett 
pénzmosási és terrorizmusfinans zírozási kockázatoknak és megfelel ő vezetői 
hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kockázati kitettség tekintetében döntéseket hozzon. Nem szükséges, hogy minden esetbe n az igazgatótanács tagja legyen; 
(9) „üzleti kapcsolat”: olyan üzleti, szakma i vagy kereskedelmi kapcsolat, amely a 
kötelezett jogalanyok szakmai tevékenységéhez kapcsolódik, és amely a kapcsolat 
létesítésekor várhatóan tartós lesz; 
(10) „szerencsejáték-szolgáltatás”: bármely ol yan szolgáltatás, amely pénzbeli tétre 
játszott szerencsejátékot foglal magá ban, többek között olyanokat is, amelyek 
esetében valamilyen készségre van szükség, beleértve a lottó- és kaszinójátékokat, a pókert és a fogadást, mely szolgáltatások nyújtása valame ly fizikai létesítményben, 
vagy bármely, például elektronikus m ódon, vagy más, a kommunikációt lehet ővé 
tevő módon távolból és a szolgáltatás igénybe vev őjének egyedi kérésére történik;  
(11) a „csoport”: fogalmát a pénzügyi kongl omerátumhoz tartoz ó hitelintézetek, 
biztosítóintézetek és befekt etési vállalkozások kiegészít ő felügyeletér ől szóló, 2002. 
december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
22 (2) cikkének 12. 
pontja határozza meg. 
                                                 
22 HL L 35., 2003.2.11., 1. o. 
HU 30   HU 4. cikk 
(12) A tagállamok biztosítják, hogy ezen irá nyelv rendelkezéseit te ljes mértékben vagy 
részben kiterjesztik a 2. ci kk (1) bekezdése szerinti kötel ezett jogalanyo któl eltér ő, 
olyan tevékenységeket folytató szakmákr a és vállalkozáskategóriákra, amelyeknél 
különösen valószín ű, hogy azokat pénzmosási célra vagy terrorizmus 
finanszírozására használják fel. 
(13) Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy ezen irányelv rendelkezéseit a 2. cikk 
(1) bekezdésében említettekt ől eltérő szakmákra és vállalkozáskategóriákra is 
kiterjeszti, err ől a döntésér ől tájékoztatja a Bizottságot. 
5. cikk 
A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megel őzése érdekében a tagállamok az ezen 
irányelv hatálya alá tartozó területen szigor úbb rendelkezéseket is  elfogadhatnak, vagy 
hatályban tarthatnak. 
2. SZAKASZ  
KOCKÁZATÉRTÉKELÉS  
6. cikk 
(14) Az Európai Bankhatóság (a továbbiakba n: EBH), az Európai Biztosítás- és 
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (a tová bbiakban: EBFH), és az Európai 
Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbia kban: EÉPH) együttes véleményt ad a 
pénzmosási és terrorizmusfinans zírozási kockázatok által a bels ő piacra gyakorolt 
hatásról.  
A véleményt ezen irányelv hatálybalépésének id őpontjától számított két éven belül 
kell előterjeszteni. 
(15) A Bizottság rendelkezésre bocsátja a véle ményt, hogy támogassa a tagállamokat és a 
kötelezett jogalanyokat a pénzmosási és  terrorizmusfinanszírozási kockázatok 
azonosítása, kezelése és enyhítése során. 
7. cikk 
(16) Valamennyi tagállam megfelel ő lépéseket tesz azon pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockázatok az onosítása, értékelése, értelmezése és 
enyhítése tekintetében, amelyekkel szembekerü l és az értékelést naprakészen tartja.  
HU 31   HU (17) Valamennyi tagállam kijelöli azt a hatósá got, amely koordinálja az (1) bekezdésben 
említett kockázatokra adott nemzeti válaszokat. A hatóság kilétér ől értesíteni kell a 
Bizottságot, az EBH-t, az EBFH-t és az EÉPH-t, valamint a többi tagállamot.  
(18) Az (1) bekezdés szerinti értékelések végreh ajtásakor a tagállamok felhasználhatják a 
6. cikk (1) bekezdésében említett véleményt. 
(19) Valamennyi tagállam elvégzi az (1) bekezdésben említett értékelést, és: 
a) felhasználja az értékelé s(eke)t a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása 
elleni küzdelemre vonatkozó szabályainak  javítására, különösen azon területek 
meghatározása révén, ahol a kötelezett jogalanyoknak meger ősített 
intézkedéseket kell alkalmazniuk, és a dott esetben megállapítja, hogy milyen 
intézkedésekre van szükség; 
b) az értékelés(eke)t felhasználja ar ra, hogy hozzájáruljon a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre irányuló er őforrások elosztásához 
és rangsorolásához; 
c) a megfelel ő információkat a kötelezett joga lanyok rendelkezésére bocsátja a 
pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokra vonatkozó saját értékeléseik végrehajtásához. 
(20) A tagállamok kockázatértékeléseik eredmé nyeit a többi tagállam és a Bizottság, 
valamint – kérésre – az EBH, az EBFH  és az EÉPH rendelkezésére bocsátják. 
8. cikk 
(21) A tagállamok biztosítják, hogy a kötele zett jogalanyok megtegyék a megfelel ő 
lépéseket pénzmosási és terrorizmusfinan szírozási kockázataik megállapításához és 
értékeléséhez, figyelembe véve többek között olyan kockázati tényez őket, mint az 
ügyfelek, országok vagy földrajzi területe k, termékek, szolgálta tások, ügyletek és 
teljesítési csatornák. Ezeknek a lépésekne k arányosaknak kell lenniük a kötelezett 
jogalany jellegével és méretével. 
(22) Az (1) bekezdésben említett ér tékeléseket dokumentálni kell, naprakészen kell tartani 
és az illetékes hatóságok, valamint az önszabályozó test ületek rendelkezésére kell 
bocsátani.  
(23) A tagállamok biztosítják, hogy a köteleze tt jogalanyok rendelkezzenek az uniós és 
tagállami szinten, valamint  a kötelezett jogalanyok sz intjén azonosított pénzmosási 
és terrorizmusfinanszírozási kockázatok e nyhítésére és hatékony kezelésére irányuló 
politikákkal, ellen őrzésekkel és eljárásokka l. A politikáknak, ellen őrzéseknek és 
eljárásoknak arányosaknak kell lenniük a szóban forgó kötelezett jogalanyok 
jellegével és méretével. 
(24) A (3) bekezdésben említett politikák és eljárások közé tartoznak legalább a 
következők: 
a) bels ő politikák, eljá rások és ellen őrzések kialakítása, ideértve az ügyfél-
átvilágítást, bejelentést, nyilvántartást, bels ő ellenőrzést, megfeleléskezelést 
HU 32   HU (többek között, amennyiben a vállalko zás mérete és jellege indokolja, a 
megfelelési tisztségvisel ő kinevezését vezet ői szinten) és a munkavállalók 
átvilágítását; 
b) adott esetben – tekintettel a vállal kozás méretére és jellegére – független 
ellenőrzési funkció, amelynek célja az a) pontban említett bels ő intézkedések, 
eljárások és ellen őrzések tesztelése. 
(25) A tagállamok el őírják, hogy a kötelezett jogalanyok ké rjenek jóváhagyást a fels ő 
vezetéstől a bevezetett politikákra és eljárá sokra vonatkozóan, és adott esetben 
nyomon követik és meger ősítik a hozott intézkedéseket. 
II. FEJEZET 
ÜGYFÉL-ÁTVILÁGÍTÁS 
1. SZAKASZ  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
9. cikk 
A tagállamok megtiltják a hitelintézeteik és pénzügyi intézményeik számára, hogy nem névre 
szóló számlákat vezessenek vagy nem névr e szóló takarékbetétkönyveket nyissanak. 
A tagállamok minden esetben el őírják, hogy a meglév ő, nem névre szóló számlák vagy 
takarékbetétkönyvek tulajdonosait és  kedvezményezettjeit – a lehet ő leghamarabb, és minden 
esetben még a számlák vagy takarékbetétkönyvek bármilyen módon történ ő felhasználását 
megelőzően – ügyfél-átvilágítá snak vessék alá. 
10. cikk 
A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok a következ ő esetekben ügyfél-
átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak: 
a) üzleti kapcsolat létesítésekor; b) legalább 15 000 euró összeg ű alkalmi ügylet teljesítése kor attól függetlenül, hogy az 
ügyletre egyetlen m űveletben vagy több, összetartozónak t űnő műveletben kerül sor; 
c) árukkal keresked ő természetes vagy jogi személye k esetében legalább 7 500 euró 
összegű alkalmi ügylet készpénzben történ ő teljesítésekor attól függetlenül, hogy az 
ügyletre egyetlen m űveletben vagy több, összetartozónak t űnő műveletben kerül sor; 
HU 33   HU d) szerencsejáték-szolgál tatások nyújtói esetében, am ennyiben legalább 2 000 EUR 
összegű alkalmi ügyletet hajtanak végre, a ttól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen 
műveletben vagy több, összetartozónak t űnő műveletben kerül sor;  
e) pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása  gyanújának esetében, tekintet nélkül 
bármilyen eltérésre, kivételre vagy küszöbértékre; 
f) ha kétség merül fel a korábban szerze tt ügyfél-azonosító adatok valódiságával vagy 
megfelelőségével kapcsolatban. 
11. cikk 
(26) Az ügyfél-átvilágítási intézkedések a következ őket foglalják magukban: 
a) az ügyfél azonosítása és személyazonosságának ellen őrzése, megbízható és 
független forrásból származó doku mentumok, adatok vagy információk 
alapján; 
b) a tényleges tulajdonos  azonosítása, és ésszer ű intézkedések meghozatala 
személyazonosságának olyan ellen őrzése céljából, hogy az ezen irányelv 
hatálya alá tartozó intézmény vagy személy biztos legyen abban, hogy ki 
a tényleges tulajdonos, ideértve a jogi személyek, vagyonkezel ő társaságok és 
hasonló, társulás jelleg ű jogi megállapodások vonatkozásában ésszer ű 
intézkedések meghozatalát az ügyfél tulajdonosi és irányítási rendszerének megértése céljából; 
c) értékelés és – adott esetben – inform ációszerzés az üzleti kapc solat céljáról és 
tervezett jellegér ől; 
d) az üzleti kapcsolat folyamatos nyo mon követése, ideértve a kapcsolat 
fennállása folyamán teljesített ügyletek elemzését annak biztosítása érdekében, 
hogy a végrehajtott ügyletek összhangban legyenek az intézménynek vagy a személynek az ügyfélr ől, az üzleti és kockázati profilról szerzett ismereteivel, 
ideértve, ahol szükséges, a pénzeszközök forrását is, valamint annak 
biztosítása, hogy a dokumentumok, adat ok és információk naprakészek 
legyenek. 
(27) A tagállamok biztosítják, hogy a köteleze tt jogalanyok az (1) bekezdésben 
megállapított ügyfél-átvilágítási követe lmények mindegyikét alkalmazzák, de 
ezeknek az intézkedéseknek a mértékét meghatározhatják kockázatérzékenység 
alapján. 
(28) A tagállamok el őírják, hogy a kötelezett j ogalanyok a pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésekor vegyék figyelembe legalább az I. mellékletben meghatá rozott változókat. 
(29) A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok bizonyítani tudják az illetékes 
hatóságok vagy az önszabályozó testületek  felé, hogy az intézkedések az általuk 
azonosított pénzmosási és terrorizmusfi nanszírozási kockázatokra tekintettel 
megfelelők. 
HU 34   HU (30) Életbiztosítási vagy egyéb, befektetésekh ez kapcsolódó biztosítási vállalkozások 
esetében a tagállamok bizt osítják, hogy a pénzügyi int ézmények az ügyfélre és a 
tényleges tulajdonosra vonatkozóan el őírt ügyfél-átvilágítási intézkedések mellett 
hajtsák végre a következ ő ügyfél-átvilágítási intézkedés eket az életbiztosítási és 
egyéb, befektetésekhez kapcsolódó biztosítási kötvények kedvezményezettjei tekintetében, amint a kedvezmény ezettet azonosítják vagy kijelölik: 
a) olyan kedvezményezettek esetében, amelyek konkrétan megnevezett 
természetes vagy jogi személ yek, illetve társulás jelleg ű jogi megállapodások, 
a személy neve; 
b) jellemz ők vagy csoport alapján, illetve  egyéb módon kijelölt 
kedvezményezettek esetén elegend ő információ megszerzése a szóban forgó 
kedvezményezettekr ől annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény 
meggyőződjön arról, hogy a kifizetés id őpontjában meg tudja állapítani a 
kedvezményezett személyazonosságát. 
Az a) és b) pontban említett mindkét esetben a kedvezményezettek 
személyazonosságára vonatkozó adatellen őrzésnek a kifizetéssel egyidej űleg kell 
megtörténnie. Amennyiben az életbizt osítást vagy az egyéb, befektetésekhez 
kapcsolódó biztosítást részben vagy egés zben harmadik félre ruházzák át, az a 
pénzügyi intézmény, amelynek tudomása va n az átruházásról, a természetes vagy 
jogi személyre, illetve jogi megállapodásra történ ő átruházás id őpontjában azonosítja 
a tényleges tulajdonost, aki saját hasznára  megkapja az átruházott kötvény értékét. 
12. cikk 
(31) A tagállamok el őírják, hogy az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonosságára 
vonatkozó adatellen őrzésnek az üzleti kapcsolat létesítése vagy az ügylet 
végrehajtása el őtt kell megtörténnie. 
(32) Az (1) bekezdést ől eltérően, a tagállamok engedélyezhetik, hogy az ügyfél és 
a tényleges tulajdonos szem élyazonosságának adatellen őrzése az üzleti kapcsolat 
létrehozása során történjen meg, am ennyiben ez a szokásos üzletmenet 
megszakításának elkerülése érdekében szükséges, és ha a pénzmosásnak vagy a terrorizmus finanszírozásának csekély kockázata áll fenn. Ebben az esetben ezen 
eljárásokat az els ő kapcsolatfelvételt követ ően a lehet ő leghamarabb végre kell 
hajtani. 
(33) Az (1) és (2) bekezdést ől eltér
ően, a tagállamok lehet ővé tehetik 
a bankszámlanyitást, feltéve, hogy megfelel ő biztonsági el őírások biztosítják, hogy 
sem az ügyfél, sem a nevében eljá ró személy nem végezhet m űveleteket az (1) és (2) 
bekezdések rendelkezéseinek maradéktalan teljesítéséig. 
(34) A tagállamok el őírják, hogy olyan esetekben, am ikor az érintett intézmény vagy 
személy nem tud megfelelni valamely ügyfél  esetében a 11. cikk (1) bekezdése a)–c) 
pontjának, akkor az érinte tt ügyfélre vonatkozóan nem hajthat végre az ügyfél 
megbízása alapján bankszámlán keresztül m űveleteket, nem létesíthet vele üzleti 
kapcsolatot, nem hajthat végre számára tranzakciókat, és mérlegeli az üzleti 
kapcsolat megszüntetését, és az ügyfélle l kapcsolatban a 32. cikknek megfelel ően 
HU 35   HU gyanús ügyletr ől szóló bejelentést kész ít a pénzügyi hírszerz ő egység (a 
továbbiakban: FIU) részére. 
A tagállamok nem alkalmazzák az el őző albekezdést közjegyz őkre, egyéb független 
jogi hivatás képvisel őire, könyvvizsgálókra, küls ő könyvelőkre és adótanácsadókra, 
azonban a mentesség szigor úan csak akkor alkalmazható, ha ügyfeleik jogi 
helyzetének megállapítását végzik, illetve amikor bírósági eljárásokban, illetve 
azokkal kapcsolatosan ügyfeleik védelmét vagy képviseletét látják el, beleértve az 
eljárás kezdeményezésére vagy annak el kerülésére vonatkozó tanácsadást is. 
(35) A tagállamok el őírják, hogy a kötelezett jogalanyok ne csak valamennyi új ügyfél 
esetében alkalmazzanak ügyfél-átvilágítási  eljárást, hanem kockázatérzékenységi 
alapon megfelel ő időszakokban a meglév ő ügyfelek esetében is, többek között akkor 
is, ha az ügyfél releváns körülményei változnak. 
2. SZAKASZ  
EGYSZER ŰSÍTETT ÜGYFÉL -ÁTVILÁGÍTÁS  
13. cikk 
(36) Amennyiben valamely tagállam vagy köt elezett jogalany alacsony kockázatú 
területeket azonosít, a tagállam lehet ővé teheti a kötelezett jogalanyok számára, hogy 
egyszerűsített ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak.  
(37) Az egyszer űsített ügyfél-átvilágítási inté zkedések alkalmazását megel őzően a 
kötelezett jogalanyok meggy őződnek arról, hogy az ügyfél kapcsolat vagy az ügylet 
kockázatának szintje alacsony.  
(38) A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok végrehajtsák az ügylet vagy 
az üzleti kapcsolat kell ő ellenőrzését, hogy fel tudják tárn i a szokatlan vagy gyanús 
ügyleteket. 
14. cikk 
A tagállamok és a kötelezett jogalanyok az ügyféltípushoz, országhoz vagy földrajzi 
területhez, valamint meghatározott termék ekhez, szolgáltatás okhoz, ügyletekhez vagy 
teljesítési csatornákhoz kapcsolódó pénzmosá si és terrorizmusfinanszírozási kockázatok 
értékelésekor figyelembe veszik legalább a potenciálisan alacsony kockázattal járó 
helyzetekre vonatkozóan a II. me llékletben meghatározott tényez őket. 
15. cikk 
Az EBH, az EBFH és az EÉPH az illetékes ható ságoknak és a 2. cikk (1) bekezdésének 1. és 
2. pontjában említett kötelezett jogalanyoknak címzett iránymutatást bocsát ki az 
1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet , illetve az 1095/2010/ EU rendelet 16. 
cikkének megfelel ően a figyelembe veend ő kockázati tényez őkről és/vagy az azokban a 
HU 36   HU helyzetekben meghozandó intézkedésekr ől, amikor egyszer űsített ügyfél-átvilágítási 
intézkedések indokoltak. Külön figyelmet kell ford ítani a vállalkozás jellegére és méretére, és 
amennyiben megfelel ő és arányos, különös intézkedéseket kell el őirányozni. Az iránymutatást 
ezen irányelv hatálybalépésének id őpontjától számított két éven belül kell kibocsátani. 
3. SZAKASZ  
FOKOZOTT ÜGYFÉL -ÁTVILÁGÍTÁS  
16. cikk 
(39) Az irányelv 17–23. cikkében meghatározott esetekben és egyéb, a tagállamok vagy a 
kötelezett jogalanyok által magasabb kockázatot jelent őnek tekintett esetekben a 
tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy fokozott ügyfél-
átvilágítási intézkedéseket alkalma zzanak a szóban forgó kockázatok megfelel ő 
kezelése és enyhítése céljából. 
(40) A tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok  számára, hogy – a lehet őségekhez 
mérten – vizsgálják meg valamennyi olya n bonyolult vagy szokatlanul nagy ügylet 
és szokatlan ügylettípus hátterét és céljá t, amelynek nincs látható gazdasági vagy 
nyilvánvalóan jogszer ű célja. Mindenekel őtt meg kell er ősíteniük az üzleti kapcsolat 
nyomon követésének mértékét és jellegé t annak meghatározásához, hogy a szóban 
forgó ügyletek vagy tevékenységek szokatlannak vagy gyanúsnak t űnnek-e. 
(41) A tagállamok és a kötelezett jogalanyok a pé nzmosási és terrorizmusfinanszírozási 
kockázatok értékelésekor figyelembe veszik legalább a potenciálisan nagy kockázattal járó helyzetekre vonatkozóan a III. mellékletben meghatározott tényezőket. 
(42) Az EBH, az EBFH és az EÉPH az illetékes hatóságoknak és a 2. cikk (1) 
bekezdésének 1. és 2. pontjában em lített kötelezett jogalanyoknak címzett 
iránymutatást bocsát ki az 1093/2010/EU re ndelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve 
az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelel ően a figyelembe veend ő kockázati 
tényezőkről és/vagy az azokban a helyzetekben meghozandó intézkedésekr ől, amikor 
fokozott ügyfél-átvilágítási in tézkedések indokoltak. Az ir ánymutatást ezen irányelv 
hatálybalépésének id őpontjától számított két éven belül kell kibocsátani. 
17. cikk 
Harmadik országokbeli intézményekkel folytatott, határon átnyúló levelez ő banki kapcsolatok 
esetében a tagállamok a 11. cikkben meghatározo tt ügyfél-átvilágítási in tézkedések mellett a 
hitelintézeteik számára el őírják, hogy: 
a) gy űjtsenek elegend ő információt a levelezett intézményt ől ahhoz, hogy teljes 
mértékben megértsék a levelezett üzleti te vékenységének jellegét, és nyilvánosan 
rendelkezésre álló információkból megállapítsák az intézmény hírnevét és a felügyelet min őségét; 
HU 37   HU b) mérjék fel a levelezett intézménynek a pé nzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni 
ellenőrző eszközeit; 
c) szerezzék meg a fels ő vezetés jóváhagyását az új levelez őbanki kapcsolat létesítése 
előtt; 
d) dokumentálják minden egyes intézmény felel ősségi körét; 
e) a továbbításos számlák tekintetében gy őződjenek meg arról, hogy a levelezett 
hitelintézet igazolta a levelez ő számláihoz közvetlen hozzáféréssel rendelkez ő 
ügyfelek személyazonosságát, és végrehajtott a folyamatos átvilágításukat, valamint 
győződjenek meg arról is, hogy a levelezett intézmény kérésre közölni tudja 
a vonatkozó ügyfél-átvilá gítási adatokat. 
18. cikk 
A külföldi politikai közszerepl őkkel folytatott ügyletek vagy üz leti kapcsolatok tekintetében a 
tagállamok a 11. cikkben meghatározott ügyfél-átvil ágítási intézkedések mellett a kötelezett 
jogalanyok számára el őírják, hogy: 
a) rendelkezzenek megfelel ő kockázatalapú eljárásokkal annak megállapításához, hogy 
az ügyfél vagy az ügyfél tényleges tulajdonosa politik ai közszerepl ő-e; 
b) szerezzék meg a fels ő vezetés jóváhagyását az ilyen ügyfelekkel va ló üzleti kapcsolat 
létesítéséhez vagy folytatásához; 
c) tegyenek megfelel ő intézkedéseket az üzleti kapcso lat vagy az ügylet tárgyát képez ő 
vagyon és pénzeszközök forrásána k megállapítása érdekében; 
d) kísérjék folyamatosan fokozott figyelemmel az üzleti kapcsolatot. 
19. cikk 
A belföldi politikai közszerepl őkkel vagy valamely nemzetközi szervezet megbízásából 
fontos közfeladatot ellátó személlyel folytatott ügyletek vagy üzleti kapcsolatok tekintetében a tagállamok a 11. cikkben meghatározott ügyfél-á tvilágítási intézkedések mellett a kötelezett 
jogalanyok számára el őírják, hogy: 
a) rendelkezzenek megfelel ő kockázatalapú eljárásokkal annak megállapításához, hogy 
az ügyfél vagy az ügyfél tényleges tulajdonosa politik ai közszerepl ő-e; 
b) amennyiben a szóban forgó személlyel fo lytatott üzleti kapc solat nagy kockázatot 
jelent, alkalmazzák a 18. cikk b), c) és  d) pontjában említett intézkedéseket. 
20. cikk 
A kötelezett jogalanyok ésszer ű intézkedéseket tesznek a nnak megállapítására, hogy az 
életbiztosítási kötvény vagy más, befe ktetéshez kapcsolódó biztosítási kötvény 
kedvezményezettje és/vagy – amennyiben szükséges – a kedvezményezett tényleges tulajdonosa politikai közszerepl ő-e. Az említett intézkedéseket legkés őbb a kifizetéssel 
HU 38   HU egyidejűleg vagy a kötvény egészben vagy részben történ ő átruházásakor kell megtenni. 
Nagyobb kockázat megállapítása esetén a tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok 
számára, hogy a szokásos ügyfél-átvilágítási intézkedések végrehajtása mellett:  
a) a kötvény hozamának kifizetése el őtt tájékoztassák a fels ő vezetést;  
b) végezzenek meger ősített vizsgálatot a kötvénytulajdono ssal folytatott teljes üzleti 
kapcsolatra vonatkozóan. 
21. cikk 
A 18., 19. és 20. cikkben említett intézk edéseket a politikai közszerepl ők közvetlen 
hozzátartozóira és a politikai közszerepl őkkel közeli kapcsolatban álló személyekre is 
alkalmazni kell.  
22. cikk 
Amennyiben a 18., 19. és 20. cikkben említett személy valamely tagállam vagy harmadik 
ország, illetve nemzetközi szervezet általi, fontos közfeladattal va ló megbízása megsz űnik, a 
kötelezett jogalanyok számára el ő kell írni, hogy vegyék figyelembe az említett személlyel 
összefüggésben továbbra is felmerül ő kockázatokat, és alkalmazzanak megfelel ő, valamint 
kockázatérzékeny intézkedéseket mindaddig, amíg a személy már nem min ősül kockázatot 
jelentőnek. Ennek az id őszaknak legalább 18 hónapnak kell lennie. 
23. cikk 
(43) A tagállamok megtiltják a hitelintézeteknek, hogy fiktív bankkal létesítsenek vagy 
tartsanak fenn levelez őbanki kapcsolatot, és el őírják, hogy a hitelintézetek hozzanak 
megfelelő intézkedéseket annak biztosítás ára, hogy nem kezdeményeznek vagy 
folytatnak levelez ő banki kapcsolatot olyan bankkal, amelyr ől tudják, hogy 
megengedi számláinak valamely fiktív bank általi használatát. 
(44) Az (1) bekezdés alkalmazásában „fiktív  bank”: hitelintézet vagy azzal megegyez ő 
tevékenységeket folytató intézmény, amel yet olyan joghatóság alatt jegyeztek be, 
amelyben nem rendelkezik érdemi ügyvitelt és vezetést magában foglaló fizikai 
jelenléttel, továbbá az intézmény nincs kapcsolatban egy szabályozott pénzügyi 
csoporttal sem. 
4. SZAKASZ  
HARMADIK FELEK ÁLTALI TELJESÍTÉS  
24. cikk 
A tagállamok engedélyezhetik az ezen irányelv hatálya alá tartozó intézmények és személyek 
számára, hogy harmadik félre hagyatkozzanak a 11. cikk (1) bekezdésének a)–c) pontjában 
HU 39   HU megállapított követelmények teljesítése teki ntetében. Az e követelmények teljesítésére 
vonatkozó végs ő felelősséget azonban továbbra is a harm adik félre hagyatkozó kötelezett 
jogalany viseli. 
25. cikk 
(45) E szakasz alkalmazásában „harmadik fél” minden, a 2. cikkben felsorolt kötelezett 
jogalany vagy valamely tagállamban vagy harmadik országban található egyéb intézmény vagy személy, aki az ezen irányelvben megállapítottakkal egyenérték ű 
ügyfél-átvilágítási és nyilvánt artási követelményeket alka lmaz, és az ezen irányelv 
előírásainak betartásával összefügg ő felügyeletére a VI. fejezet 2. szakaszával 
összhangban kerül sor. 
(46) A tagállamok figyelembe veszik a földra jzi kockázatok tekintetében rendelkezésre 
álló információt annak megállapításakor, hogy valamely harmadik ország teljesíti-e az (1) bekezdésben el őírt feltételeket, és tájékoztatják egymást, a Bizottságot, 
valamint az EBH-t, az EBFH-t és az EÉPH-t az ezen irányelv alkalmazásának 
megfelelő mértékben és az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU 
rendelet vonatkozó rendelkezéseivel  összhangban azokról az esetekr ől, amikor úgy 
ítélik meg, hogy a harmadik ország teljesíti ezeket a feltételeket. 
26. cikk 
(47) A tagállamok biztosítják, hogy a köteleze tt jogalanyok a 11. ci kk (1) bekezdésének 
a)–c) pontjában megállapított követelmé nyekre vonatkozó, szükséges információkat 
megszerezzék attól a harmadik félt ől, amelyre hagyatkoznak. 
(48) A tagállamok biztosítják, hogy azok a köt elezett jogalanyok, amelyekhez az ügyfél 
tartozik, megtegyék a szükséges lépéseket ahhoz, hogy az ügyfél vagy a tényleges tulajdonos azonosítási és ellen őrzési adatainak, valamint a személyazonosságára 
vonatkozó egyéb releváns dokumentációnak a vonatkozó másolatait a harmadik fél – 
kérésre – haladéktalanul továbbítja. 
27. cikk 
A tagállamok biztosítják, hogy a következ ő feltételek teljesülése esetén a székhely szerinti 
illetékes hatóság (csoportra  vonatkozó politikák és ellen őrzések esetén) és a fogadó állam 
szerinti illetékes hatóság (fi óktelepek és leányváll alatok esetén) úgy teki ntheti, hogy valamely 
kötelezett jogalany a csoportra vonatkozó programja révén alkalmazza a 25. cikk (1) bekezdésében és a 26. cikkben el őírt intézkedéseket: 
a) a kötelezett jogalany olyan harmadik fé l által biztosított információra támaszkodik, 
amely ugyanannak a csoportnak a tagja; 
b) az említett csoport ezen irányelvnek vagy egyenérték ű szabályoknak megfelel ő 
ügyfél-átvilágítási intézkedéseket, ny ilvántartásra vonat kozó szabályokat és 
pénzmosás, valamint terrorizmusfinan szírozás elleni programot alkalmaz; 
HU 40   HU c) a b) pontban felsorolt követelmények ha tékony végrehajtását valamely illetékes 
hatóság csoportszinten felügyeli. 
28. cikk 
Ez a szakasz nem vonatkozik a kiszervezéses  vagy meghatalmazotti jogviszonyokra, amelyek 
esetében szerz ődéses megállapodás alapján a kiszer vezett szolgáltatás nyújtóját vagy 
a meghatalmazottat a kötelezett jogalany részének kell tekinteni. 
III. FEJEZET 
A TÉNYLEGES TULAJD ONLÁSRA VONATKOZÓ 
INFORMÁCIÓK 
29. cikk 
(49) A tagállamok biztosítják, hogy a területükön létrehozott társaságok vagy jogalanyok 
megfelelő, pontos és id őszerű információkat szerezzenek és tartsanak fenn tényleges 
tulajdonosaikról. 
(50) A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1 ) bekezdésében említett információhoz az 
illetékes hatóságok és a köt elezett jogalanyok megfelel ő időben hozzáférjenek. 
30. cikk 
(51) A tagállamok biztosítják, hogy a törvénye ik hatálya alá tartozó kifejezett 
vagyonkezel ő társaság vagyonkezel ői megfelel ő, pontos és id őszerű információt 
szerezzenek és tartsanak fenn a tényleges tulajdonlásra vonatkozóan a vagyonkezel ő 
társaság tekintetében. Ezek az információk tartalmazzák többek között a célvagyon alapítójának, a vagyonkezel ő(k)nek, (adott esetben) az ellen őrnek, a 
kedvezményezetteknek vagy a kedvezmény ezettek csoportjának, valamint a 
vagyonkezel ő társaság fölött tényleges ellen őrzést gyakorló más természetes 
személynek a személyazonosságát. 
(52) A tagállamok biztosítják, hogy a vagyonkezel ők közöljék a kötelezett jogalanyokkal 
státuszukat, amennyiben vagyonkezel őként üzleti kapcsolato t létesítenek vagy a 10. 
cikk b)–d) pontjában megállapított küsz öbértéket meghaladó alkalmi ügyletet 
hajtanak végre. 
(53) A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett információkhoz 
az illetékes hatóságok és a köt elezett jogalanyok megfelel ő időben hozzáférhessenek. 
(54) A tagállamok biztosítják, hogy a vagyonkezel őéhez hasonló struktúrával és 
funkcióval rendelkez ő, egyéb típusú jogalanyokra és jogi megállapodásokra az (1)–
(3) bekezdésben megállapítottaknak megfelel ő intézkedések legyenek 
alkalmazandók. 
HU 41   HU IV. FEJEZET 
BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEK 
1. SZAKASZ  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
31. cikk 
(55) A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megel őzése, feltárása és az azzal 
kapcsolatos nyomozás érdekében minden tagállam pénzügyi hírszerz ő egységet 
(FIU) hoz létre. 
(56) A tagállamok írásban közlik a Bizottsággal a FIU-k elnevezését és címét.  
(57) A FIU központi országos egységként jön létre. A FIU feladata az olyan információk 
átvétele (és a megengedett mértékben az információkérés), elemzése, és az illetékes hatóságokkal való közlése, valamint az olyan információk felfedése, amelyek 
pénzmosással vagy kapcsolódó alapb űncselekményekkel, illetve terrorizmus 
finanszírozásával állhatnak kapcsolatban, vagy amelyeket nemzeti jogszabály, illetve 
rendelet ír el ő. Feladatainak ellátása érdekében a FIU-t megfelel ő forrásokkal kell 
ellátni. 
(58) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a FIU megfelel ő időben, közvetlenül vagy 
közvetve hozzáférhessen azokhoz a pénzügyi, igazgatási és b űnüldöző hatósági 
információkhoz, amelyekre feladatainak megfelel ő ellátásához szüksége van. 
Emellett a FIU-knak reagálniuk kell tagállamuk b űnüldöző hatóságainak 
információkéréseire, kivéve, ha ténybeli okok alapján feltételezhet ő, hogy a szóban 
forgó információ átadása hátrányos hatással járna folyamatban lev ő nyomozás vagy 
elemzések szempontjából, vagy – kivételes körülmények esetén – ha az információk felfedése aránytalanul hátrányosan érintené  valamely természetes vagy jogi személy 
jogos érdekeit, illetve az informáci ókérés célja szempontjából lényegtelen. 
(59) A tagállamok biztosítják, hogy a FIU felhatalmazást kapjon sürg ős intézkedések 
közvetlen vagy közvetett végrehajtására, ha fennáll a gyanú, hogy valamely ügylet 
pénzmosáshoz vagy terrorizmusfinanszír ozáshoz kapcsolódik, és felfüggessze az 
ügyletet, illetve megtagadja a tervezett ügylet jóváhagyását annak érdekében, hogy a 
gyanú meger ősítéséhez elemezni lehessen az ügyletet. 
(60) A FIU elemz ő funkciója egyrészt operatív elemzésb ől áll, amely egyedi esetekre és 
konkrét célokra összpontosít, má srészt stratégiai elemzésb ől, amely a pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási trende kkel és módszerekkel foglalkozik. 
HU 42   HU 32. cikk 
(61) A tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok, és amennyiben alkalmazható, 
igazgatóik és munkavállalóik s zámára, hogy teljes mértékben m űködjenek együtt a 
következők révén: 
a) saját kezdeményezésükre a FIU haladéktal an tájékoztatása, ha az ezen irányelv 
hatálya alá tartozó intézmé ny vagy személy tudomására  jut, vagy feltételezi, 
illetve alapos gyanúval rendelkezik arra vonatkozóan, hogy pénzeszközök 
bűnözői cselekmény jövedelméb ől származnak vagy terrorizmus 
finanszírozásához kapcsolódnak, és ily en esetben azonnali válaszadás a FIU 
további információt igényl ő kérésére; 
b) kérésére a FIU haladéktalan ellá tása minden szükséges információval 
a vonatkozó jogszabályok által megá llapított eljárásoknak megfelel ően. 
(62) Az e cikk (1) bekezdésében említett info rmációt annak a tagállamnak a pénzügyi 
hírszerző egységéhez kell továbbítani, amelynek a területén az információt továbbító 
intézmény vagy személy található. Az információt a 8. cikk (4) bekezdésében el őírt 
eljárásokkal összhangban kijelölt szem ély(ek) továbbítja (továbbítják). 
33. cikk 
(63) A 32. cikk (1) bekezdését ől eltérően, a 2. cikk (1) bekezdésének 3.a), b) és 
d) pontjában említett személyek esetében a tagállamok kijelölh etik az érintett 
szakmának egy megfelel ő önszabályozó testületét, mint a 32. cikk (1) bekezdésében 
említett információkról tájékoztatandó hatóságot.  
 A (2) bekezdés sérelme nélkül, a kijelölt önszabályozó testület az els ő albekezdésben 
említett esetekben haladéktalanul és sz űrés nélkül továbbítja az információkat a FIU-
nak. 
(64) A tagállamok nem alkalmazzák a 32. cikk (1) bekezdésében megállapított 
kötelezettségeket a közjegyz őkre, független jogi hivatások képvisel őire, 
könyvvizsgálókra, küls ő könyvel őkre és adótanácsadókra, a mentesség azonban 
szigorúan csak azokra az információkra vonatkozik, amelyeket azok valamely 
ügyfelükt ől kapnak, vagy valamely ügyfelükr ől szereznek be az ügyfelük jogi 
helyzetének megállapításakor vagy az ügyfél nek a bírósági eljá rásban vagy azzal 
kapcsolatban történ ő védelme vagy képviseletének ellátása során, ideértve az 
eljárások indítására vagy azok elkerülésére  vonatkozó tanácsadást,  attól függetlenül, 
hogy az ilyen információ kézhezvételére vagy megszerzésére ezen eljárások el őtt, 
alatt vagy után kerül sor. 
34. cikk 
(65) A tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok szám ára, hogy mindaddig ne hajtsák 
végre az olyan ügyleteket, am elyekkel összefüggésben t udják vagy feltételezik, hogy 
pénzmosással vagy a terrorizmus finanszí rozásával kapcsolatosak, amíg végre nem 
hajtják a 32. cikk (1) bekezdésének a) pont ja szerinti intézkedések elvégzését.  
HU 43   HU  A tagállamok jogszabályainak megfelel ően utasítás adható arra, hogy ne hajtsák 
végre az ügyletet. 
(66) Arra utaló gyanú esetén, hogy az ilyen ügylet  tárgya pénzmosás vagy terrorizmus 
finanszírozása, és ha az ügylet ilyen módon való megakadályozása lehetetlen, vagy 
az akadályozhatná a feltéte lezett pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása 
kedvezményezettjeinek felderítését, akkor a kötelezett jogalanyok azt követ ően 
haladéktalanul értesítik a FIU-t. 
35. cikk 
(67) A tagállamok biztosítják, hogy ha a kötel ezett jogalanyoknál a 45. cikkben említett 
illetékes hatóságok ál tal végzett ellen őrzések során vagy bármilyen más módon az 
említett hatóságok olyan tényeket tárnak fel,  amelyek pénzmosással vagy terrorizmus 
finanszírozásával állhatnak kapcsolatba n, akkor azonnal tájékoztatják a FIU-t. 
(68) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a törvé ny vagy rendelet által a részvény- és 
devizapiacok, valamint a származtatott pénzügyi eszközök piacának ellen őrzésére 
felhatalmazott felügyeletek tájékoztassák a FIU-t, ha olyan tényeket tárnak fel, 
amelyek pénzmosással vagy terrorizmus fina nszírozásával állhatnak kapcsolatban. 
36. cikk 
Ha a kötelezett jogalany, illet ve a kötelezett jogalany igazgatója vagy alkalmazottja 
jóhiszeműen a 32. és a 33. cikkben említett információka t fed fel a 32. cikk (1) bekezdése és a 
33. cikk szerint, az nem eredményezi egy szerz ődés vagy bármilyen törvényi, jogszabályi 
vagy közigazgatási rendelk ezés által az adatközlés vonatkozásában el őírt korlátozás 
megszegését, és nem vonja maga után a kötelez ett jogalanynak, illetve az igazgatójának vagy 
alkalmazottainak semmilyen felel ősségét. 
37. cikk 
A tagállamok meghoznak minden megfelel ő intézkedést a kötelezett jogalany azon 
alkalmazottainak fenyegetés vagy ellenséges fellépés veszélyét ől való védelme érdekében, 
akik akár bels ő eljárásokban, akár a FIU-nak pénzmo sás vagy terrorizmusfinanszírozás 
gyanúját jelentik be. 
2. SZAKASZ  
INFORMÁCIÓ FELFEDÉSÉNEK TILALMA  
38. cikk 
(69) A kötelezett jogalanyok, valamint igazgatói k és alkalmazottaik nem tájékoztathatják 
sem az érintett ügyfelet, sem egyéb harmadik  felet arról, hogy a 32. és a 33. cikkel 
HU 44   HU összhangban adatokat továbbítottak, ille tve arról, hogy pénzmosással vagy 
terrorizmus finanszírozásáva l kapcsolatos nyomozás folyik, vagy arra kerülhet sor. 
(70) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az információknak a 
tagállamok illetékes hatóságai – ideértve az önszabályozó testületeket is – részére, vagy bűnüldözés céljából történ ő felfedésére. 
(71) Az (1) bekezdésben el őírt tilalom nem akadályozza az információk felfedését a 
tagállamok vagy olyan harmadik országok int ézményei között, ahol ezen irányelvvel 
egyenérték ű követelmények alkalmazandók, feltéve, hogy ugyanahhoz a csoporthoz 
tartoznak.  
(72) Az (1) bekezdésben említett tilalom ne m akadályozza az információk felfedését 
a 2. cikk (1) bekezdése 3.a) és b) pontjában említett tagállambeli vagy olyan harmadik országbeli személyek között,  ahol ezen iránye lvvel egyenérték ű 
követelmények alkalmazandók, ha az érintett személyek szakmai tevékenységüket, akár alkalmazottként, akár más m ódon, ugyanazon jogi személyen vagy egy 
hálózaton belül folytatják.  
 Az els ő albekezdés alkalmazásában hálózatn ak kell tekinteni azt az átfogóbb 
szervezetet, amelyhez a személy tartozik, és amelynek közös tulajdonosai és közös 
vezetése van, valamint közös megfelelés-ellen őrzéssel rendelkezik. 
(73) A 2. cikk (1) bekezdésének 1. és 2. pontjában, valamint 3. a) és b) pontjában említett 
jogalanyok vagy személyek esetében az e ci kk (1) bekezdése sz erinti tilalom nem 
akadályozza az információk fe lfedését az érintett intézmények vagy személyek 
között azokban az esetekben, amelyek ugya nazon ügyfélre és ugyanazon ügyletre 
vonatkoznak, amelyben két vagy több in tézmény vagy személy vesz részt, 
amennyiben azok valamely tagállamban va gy olyan harmadik országban találhatók, 
ahol ezen irányelvvel egyenérték ű követelmények alkalmazandók, és ha azok 
ugyanazon szakmához tartoznak, valamint ha a szakmai titoktartásra és a személyes 
adatok védelmére vonatkozó el őírások hatálya alá tartoznak.  
(74) Ha valamely, a 2. cikk (1) bekezdése 3. a) és b) pontjában említett személy 
megkísérli meggy őzni az ügyfelet arról, hogy hagyj on fel valamely jogellenes 
tevékenységgel, ez nem eredményezi az információ (1) bekezdés szerinti felfedését. 
V. FEJEZET 
NYILVÁNTARTÁS ÉS STATISZTIKAI ADATOK  
39. cikk 
A tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok számár a, hogy a nemzeti jognak megfelel ően 
őrizzék meg az alábbi dokument umokat és információkat bármilyen esetleges pénzmosásnak 
vagy terrorizmusfinanszírozásnak a FIU vagy más illetékes hatóság általi megel őzése, 
feltárása és az azzal kapcso latos nyomozás során történ ő felhasználás céljából: 
HU 45   HU a) ügyfél-átvilágítá s esetében az el őírt bizonyítékok másola ta vagy kivonatai az 
ügyfelükkel való üzleti kapcsolat lezárását követ ő öt évig. Az említett id őszak leteltét 
követően a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog másként nem 
rendelkezik, amelynek el őírásai meghatározzák, hogy a kötelezett jogalanyoknak 
mely körülmények között le het vagy kell tovább meg őrizniük az adatokat. A 
tagállamok csak akkor tehetik lehet ővé vagy írhatják el ő az adatok további 
megőrzését, ha arra a pénzmosás va gy terrorizmusfinanszírozás megel őzése, feltárása 
és az azzal kapcsolatos nyomozás cél jából szükség van. A maximális meg őrzési 
időszak az üzleti kapc solat lezárását követ ően nem haladhatja meg a tíz évet; 
b) üzleti kapcsolatok és ügyl etek esetében az alátámasztás ul szolgáló, eredeti iratokból 
vagy a vonatkozó nemzeti szabályozás ér telmében a bírósági eljárásokban 
elfogadható másolatokból álló bizonyíték és adatok az ügyletek végrehajtását vagy 
az üzleti kapcsolat megsz űnését követ ő ötéves id őszakon át, attól függ ően, hogy 
melyik következik be hamarabb. Az említett id őszak leteltét követ ően a személyes 
adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog másként nem rendelkezik, amelynek előírásai meghatározzák, hogy a kötelezett jogalanyoknak mely körülmények között 
lehet vagy kell tovább meg őrizniük az adatokat. A tagállamok csak akkor tehetik 
lehetővé vagy írhatják el ő az adatok további meg őrzését, ha arra a pénzmosás vagy 
terrorizmusfinanszírozás megel őzése, feltárása és az azzal kapcsolatos nyomozás 
céljából szükség van. A maximális meg őrzési időszak az ügylet végrehajtását vagy 
az üzleti kapcsolat lezárását követ ően – attól függ ően, melyikre kerül sor hamarabb – 
nem haladhatja meg a tíz évet.  
40. cikk 
A tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok s zámára, hogy rendelkezzenek olyan 
rendszerekkel, amelyek segítségével képesek te ljes mértékben és gyorsan reagálni a FIU-tól 
vagy a nemzeti jogukkal összhangban más hatóságoktól érkez ő megkeresésekre arra 
vonatkozóan, hogy tartanak-e, vagy az el
őző öt év során tartottak-e fenn üzleti kapcsolatot 
meghatározott természetes vagy jogi személ yekkel, valamint e kapcsolat jellegére 
vonatkozóan. 
41. cikk 
(75) A tagállamok – a 7. cikk szerinti nemzeti kockázatértékelés elkészítése céljából – 
biztosítják, hogy a rendszerek  hatékonyságával összefügg ő kérdésekre vonatkozó 
átfogó statisztika révén ellen őrizni tudják a pénzmosás és a terrorizmus 
finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló rendszereik hatékonyságát. 
(76) Az (1) bekezdésben említett statisztikák közé tartoznak a következ ők: 
a) az irányelv hatálya alá tart ozó ágazatok méretére és jelent őségére vonatkozó 
adatok, többek között a jogalanyok és személyek száma és az egyes ágazatok 
gazdasági jelent ősége; 
b) a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás  elleni tagállami rendszer bejelentési, 
nyomozati és igazságügyi szakaszair a vonatkozó adatok, tö bbek között a FIU-
nak bejelentett gyanús ügyletek száma,  az ilyen bejelentésekre adott 
visszajelzések, és éves szinten a vizsgált  esetek száma, a vádemeléssel érintett 
HU 46   HU személyek száma, a pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással 
kapcsolatos b űncselekmények miatt elítélt személyek száma és a befagyasztott, 
lefoglalt vagy elkobzott vagyon euróban kifejezett értéke. 
(77) A tagállamok biztosítják statisztikai jelent éseik összevont áttekintésének közzétételét 
és a (2) bekezdésben említett statisztikákat eljuttatják a Bizottságnak. 
VI. FEJEZET 
POLITIKÁK, ELJÁRÁSOK ÉS FELÜGYELET 
1. SZAKASZ  
BELSŐ ELJÁRÁSOK , KÉPZÉS ÉS VISSZAJELZÉS  
42. cikk 
(78) A tagállamok a valamely csoporthoz tartozó kötelezett jogalanyok számára el őírják, 
hogy csoportszint ű politikákat és eljárásokat hajtsanak végre, többek között 
adatvédelmi politikát, valamint az információk csoporton belüli – a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elle ni küzdelem célját szolgá ló – megosztására vonatkozó 
politikát és eljárásokat. Az említett politikákat és eljárásokat hatékonyan kell végrehajtani a tagállamokban és harmadik  országokban található fióktelepek és 
többségi tulajdonú leányvállalatok szintjén. 
(79) A tagállamok biztosítják, hogy amennyibe n a kötelezett jogalanyoknak olyan 
harmadik országban van fióktelepük va gy többségi tulajdonú leányvállalatuk, 
amelyekben a pénzmosás és a terrorizmusfi nanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó 
minimumkövetelmények a tagállam által el őírtakhoz képest kevésbé szigorúak, a 
harmadik országban található fióktelep  vagy többségi tulajdonú leányvállalat a 
tagállami el őírásokat hajtja végre, többek köz ött az adatvédelemre vonatkozóan, 
amennyiben a harmadik ország törv ényei és rendeletei azt lehet ővé teszik. 
(80) A tagállamok, valamint az EBH, az EBFH és az EÉPH tájékoztatják egymást azokról 
az esetekr ől, ahol egy harmadik ország jogi szabályozása nem teszi lehet ővé az (1) 
bekezdésben el őírt intézkedések alkalmazását és a megoldáshoz összehangolt 
intézkedésre van szükség. 
(81) A tagállamok el őírják, hogy azokban az esetekben, amikor az (1) bekezdés els ő 
albekezdésében meghatározott intézkedés ek alkalmazását egy harmadik ország 
jogszabályai nem teszik lehet ővé, a kötelezett jogalanyok kiegészít ő intézkedéseket 
tegyenek, hogy hatékonyan kezeljék a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának kockázatát, és  tájékoztassák a székhelyük  szerinti felügyeleteket. 
Amennyiben a kiegészít ő intézkedések nem elegend őek, a székhely szerinti ország 
illetékes hatóságai mérlegelik további fel ügyeleti intézkedések végrehajtását, többek 
HU 47   HU között adott esetben felszólítják a pénz ügyi csoportot, hogy a fogadó országban 
fejezze be m űködését. 
(82) Az EBH, az EBFH és az EÉPH szabályozás i technikaistandard-tervezeteket dolgoz 
ki, amelyekben pontosan meghatározza az e cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő intézkedések típusait és a 2. cikk (1 ) bekezdése 1. és 2. pontja szerinti 
kötelezett jogalanyok által végrehajtandó mi nimális intézkedéseket, amennyiben a 
harmadik ország jogi szabályozása nem teszi lehet ővé az (1) és a (2) bekezdésben 
előírt intézkedések alkalmazását. Az EBH, az EBFH és az EÉPH az említett 
szabályozási technikaistandard-tervezeteket ezen irányelv hatálybalépésének napjától 
számított két éven belül benyújtja a Bizottsághoz. 
(83) A Bizottság felhatalmazást kap az (5) bekezdésben említett szabályozási 
technikaistandard-tervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU 
rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkében me gállapított eljárással 
összhangban történ ő elfogadására. 
(84) A tagállamok biztosítják, hogy legyen lehet őség az információ csoporton belüli 
megosztására, feltéve, hogy az nem érinti a FIU vagy más illetékes hatóság által 
a nemzeti jognak megfelel ően bármilyen lehetséges pénzmosási vagy 
terrorizmusfinanszírozási ügyben folyta tott nyomozást vagy azzal kapcsolatos 
elemzést. 
(85) A tagállamok el őírhatják a területükön letele pedett, a 2009/110/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv
23 szerinti olyan elektroni kuspénz-kibocsátók és a 
2007/64/EK parlamenti és tanácsi irányelv24 szerinti olyan pénzforgalmi szolgáltatók 
számára, amelyeknek a központi irodája másik tagállamban vagy az Unión kívül van, hogy jelöljenek ki központi kapcsolattartó pontot a területükön a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemr e vonatkozó szabályoknak való megfelelés 
ellenőrzésére.  
(86) Az EBH, az EBFH és az EÉPH szabályozás i technikaistandard-tervezeteket dolgoz 
ki azokra a kritériumokra vonatkozóan, am elyek alapján meghatározható, hogy mely 
helyzetben indokolt a (8 ) bekezdés szerinti központi kapcsolattartó pont kijelölése és 
annak milyen feladatokat kell ellátnia. Az  EBH, az EBFH és az EÉPH e szabályozási 
technikaistandard-tervezeteket eze n irányelv hatálybalépésének id őpontjától 
számított két éven belül benyújtja a Bizottsághoz. 
(87) A Bizottság felhatalmazást kap a (9) bekezdésben említett szabályozási 
technikaistandard-tervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU 
rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkében me gállapított eljárással 
összhangban történ ő elfogadására. 
43. cikk 
(88) A tagállamok el őírják, hogy a kötelezett jogala nyok kockázataikkal, jellegükkel és 
méretükkel arányos intézkedéseket tegyenek annak érdekében, hogy érintett 
                                                
 
23 HL L 267., 2009.10.10., 7. o. 
24 HL L 319., 2007.12.5., 1. o. 
HU 48   HU alkalmazottaik ismerjék az irányelvnek megfelel ően elfogadott el őírásokat, többek 
között a vonatkozó adatvédelmi követelményeket. 
Ezek az intézkedések magukban foglalják az  érintett alkalmazottaik részvételét 
a folyamatos speciális képzési programokban, amelyek segítséget jelentenek számukra az olyan m űveletek felismerésében, amelyek pénzmosással vagy 
a terrorizmus finanszírozásával lehetnek kapcsolatban, és útmutatást nyújtanak az 
ilyen esetekben követend ő eljárásra. 
Ha a 2. cikk (1) bekezdésének 3. pontjába n felsorolt bármelyik kategóriába tartozó 
természetes személy szakmai tevékenységét egy jogi személy alkalmazottjaként végzi, akkor az ebben a szakaszban fogla lt kötelezettségek i nkább arra a jogi 
személyre, mint a természetes személyre vonatkoznak. 
(89) A tagállamok biztosítják, hogy a köteleze tt jogalanyok hozzáféréssel rendelkezzenek 
a a pénzmosás, valamint a terrorizmusfinanszírozás elkövet őinek módszereire és a 
gyanús ügyletek felismerését lehet ővé tevő jelzésekre vonatkozó naprakész 
információkhoz. 
(90) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy – ha megvalósítható – id őben visszajelzést 
adjanak a feltételezett pénzmosásra vagy terrorizmusfinanszírozásra vonatkozó 
bejelentések hatékonyságáról és nyomon követésér ől. 
2. SZAKASZ  
FELÜGYELET  
44. cikk 
(91) A tagállamok el őírják, hogy a pénzváltást végz ő irodákat, a vagyonkezel ői és 
vállalati szolgáltatást nyújtókat ny ilvántartásba kell venni, vagy m űködésüket 
engedélyhez kell kötni, illetve a szerencsejáték-szervez őknek engedéllyel kell 
rendelkezniük.  
(92) Az (1) bekezdésben említett jogalanyok esetében a tagállamok el őírják az illetékes 
hatóságok számára annak biztosítását, hogy azok a személyek, akik az ilyen 
jogalanyok vállalkozását tényle gesen irányítják, vagy irányí tani fogják, vagy az ilyen 
jogalanyok tényleges tulajdonos ai alkalmas és megfelel ő személyek legyenek. 
(93) A 2. cikk (1) bekezdése 3. a), b), d) és e) pontjában említett kötelezett jogalanyok 
tekintetében a tagállamok biztosítjá k, hogy az illetékes hatóságok megtegyék a 
szükséges intézkedéseket annak megakadályozására, hogy b űnözők vagy társaik az 
érintett kötelezet t jogalanyokban jelent ős vagy ellen őrző részesedéssel 
rendelkezzenek, illetve jelent ős vagy ellen őrző részesedés tényleges tulajdonosai 
legyenek, vagy azokban vezet ői feladatokat lássanak el. 
HU 49   HU 45. cikk 
(94) A tagállamok el őírják az illetékes hatóságoknak, hogy kísérjék hatékonyan 
figyelemmel az irányelv követelményein ek való megfelelést és tegyék meg 
a szükséges intézkedéseket a megfelelés biztosítására.  
(95) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelel ő hatáskörrel 
rendelkezzenek többek között a megfelel és nyomon követése és az ellen őrzések 
végrehajtása szempontjából fontos adat szolgáltatásra vonatkozó hatáskörrel, 
valamint azt, hogy feladata ik ellátásához megfelel ő pénzügyi, humán és m űszaki 
erőforrás álljon rendelkezésükre. A tagá llamok biztosítják, hogy a hatóságok 
személyzete megfeleljen a magas szak mai színvonal fenntartására vonatkozó 
előírásoknak, többek között a titoktartá sra és az adatvédelemre vonatkozó 
szabályoknak, és megfelel ően pártatlanok, valamint  képzettek legyenek.  
(96) A hitelintézetek és pénzügyi intézmények, valamint a szerencsejáték-szervez ők 
esetében az illetékes hatóságok meger ősített felügyeleti jogkörrel rendelkeznek, 
nevezetesen a helyszíni vizs gálatok végzésének lehet őségével. 
(97) A tagállamok biztosítják, hogy azok a kötelezett jogalanyok, amelyek más 
tagállamokban fióktelepeket  vagy leányvállalatokat m űködtetnek, tiszteletben tartsák 
e tagállamok irányelvet átültet ő nemzeti rendelkezéseit.  
(98) A tagállamok biztosítják, hogy annak a tagá llamnak az illetékes hatóságai, amelyben 
a fióktelep vagy leányvá llalat található, együttm űködjenek azon tagállam illetékes 
hatóságaival, amelyben a kötelezett jogala ny központi irodája található, biztosítandó 
ezen irányelv el őírásainak hatékony felügyeletét.  
(99) A tagállamok biztosítják, hogy azok az illetékes hatóságok, amelyek 
kockázatérzékeny felügyeleti megközelítést alkalmaznak:  
a) egyértelm űen tudatában legyenek az  országukban felmerül ő pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak;  
b) a helyszínen és azon kívül hozzáf érjenek valamennyi, a kötelezett jogalanyok 
ügyfeleivel, termékeivel és szolgáltatásaival összefügg ő konkrét belföldi és 
nemzetközi kockázatokra vonatkozó információhoz; valamint  
c) a helyszíni és küls ő felügyelet gyakoriságát és intenzitását a kötelezett 
jogalanyok kockázati profiljához és az országban felmerül ő pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockázatokhoz igazítsák.  
(100)  A kötelezett jogalanyok pénz mosási és terrorizmusfinanszírozási kockázati 
profiljának, többek között a meg nem fe lelés kockázatának értékelését id őszakosan 
és akkor is felül kell vizsgálni, ha a kötelezett jogalany vezetésében és m űködésében 
jelentős esemény vagy változás következik be. 
(101)  A tagállamok biztosítják, hogy az illetéke s hatóságok figyelembe vegyék a kötelezett 
jogalanyok rendelkezésére álló mérl egelési jogkört és megfelel ően ellenőrizzék az 
ebbe a mérlegelési jogkörbe tartozó kockázatértékeléseket, valamint politikáik, bels ő 
ellenőrzéseik és eljárásaik megfelel őségét és végrehajtását. 
HU 50   HU (102)  A 2. cikk (1) bekezdése 3. a), b) és d)  pontjában felsorolt kötelezett jogalanyok 
esetében a tagállamok lehet ővé tehetik, hogy az (1) bekezdésben meghatározott 
feladatokat önszabályozó testületek végezzék, feltéve, hogy azok eleget tesznek e cikk (2) bekezdésének. 
(103)  Az EBH, az EBFH és az EÉPH az illeték es hatóságoknak címzett iránymutatást 
bocsát ki az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendele t, illetve az 
1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelel ően azon tényez őkre vonatkozóan, 
amelyeket a kockázatérzékenységi alapon vé gzett felügyelet esetén kell alkalmazni 
Külön figyelmet kell fordítani a vállalkozás mé retére és jellegére, és ha szükséges és 
arányos, különös intézkedéseket kell el őirányozni. Az iránymutatást ezen irányelv 
hatálybalépésének id őpontjától számított két éven belül kell kibocsátani. 
3. SZAKASZ  
EGYÜTTM ŰKÖDÉS 
I. ALSZAKASZ  
NEMZETI EGYÜTTM ŰKÖDÉS  
46. cikk 
A tagállamok biztosítják, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben 
részt vev ő döntéshozók, FIU-k, b űnüldöző hatóságok, felügyeletek és egyéb illetékes 
hatóságok hatékony mechanizmussal rendelkezzenek, amely lehet ővé teszi számukra, hogy a 
pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre irányuló politikáik és 
tevékenységük kidolgozása és végrehajtása terén együttm űködjenek, és azt összehangolják. 
II. ALSZAKASZ  
EGYÜTTM ŰKÖDÉS AZ EBH- VAL, AZ EBFH- VAL ÉS AZ EÉPH- VAL 
47. cikk 
Az illetékes hatóságok ellátják az EBH-t, az EB FH-t és az EÉPH-t az ezen irányelv szerinti 
feladataik végrehajtásához szükséges információkkal. 
HU 51   HU III. ALSZAKASZ  
EGYÜTTM ŰKÖDÉS A FIU- K KÖZÖTT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL  
48. cikk 
A Bizottság támogatást adhat a koordináci ó megkönnyítéséhez, beleértve a FIU-k közötti 
információcserét az Unión belül. Rendszeresen találkozókat szervezhet a tagállami FIU-k képviselői számára az együttm űködés megkönnyítéséhez és az együttm űködéshez kapcsolódó 
kérdésekre vonatkozó eszmecseréhez. 
49. cikk 
A tagállamok biztosítják, hogy pénzügyi hírszerz ő egységeik a lehet ő legnagyobb mértékben 
együttműködjenek, függetlenül attól, hogy közigazgatási, b űnüldöző, igazságügyi vagy 
többféle feladatot ellátó hatóságok. 
50. cikk 
(104)  A tagállamok biztosítják, hogy a FIU-k – saját kezdeményezésre vagy kérésre – 
kicserélik az olyan információkat, amelyek az információk feldolgozása vagy elemzése, illetve a FIU-nak a pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos pénzügyi m űveletekre, valamint a részt vev ő természetes vagy jogi 
személyekre vonatkozó vizsgála ta során fontosak lehetnek . Az erre vonatkozó kérés 
tartalmazza a releváns tényeket, háttér-infom ációt, a kérés indokát és azt, hogy a kért 
információt milyen módon használják fel. 
(105)  A tagállamok biztosítják, annak el őírását, hogy a kérést átvev ő FIU a számára 
belföldön rendelkezésre álló ha táskörét teljes mértékben fe lhasználja az információ 
megszerzésére és elemzésére, amikor válasz t ad egy másik uniós FIU (1) bekezdés 
szerinti információkérésére. A kérést átvev ő FIU megfelel ő időben választ ad, és 
mind az információt kér ő FIU, mind az információt  biztosító FIU lehet őség szerint 
biztonságos digitális módszert ha sznál az információcseréhez.  
(106)  A FIU megtagadhatja az olyan informáci ók felfedését, amelyek a megkeresett 
tagállamban folyó nyomozást akadályozhatjá k, vagy kivételes körülmények esetén, 
ha az információk felfedése aránytalanul hátrányosan érintené valamely természetes vagy jogi személy, vagy az érintett ta gállam jogos érdekeit, illetve a cél 
szempontjából lényegtelen. Az elutasítást megfelel ően indokolni kell az információt 
kérő FIU számára. 
51. cikk 
A 49. és az 50. cikknek megfelel ően kapott információt és dokumentumokat a FIU 
feladatainak az irányelv szerin ti végrehajtására kell felhasználni. A 49. és az 50. cikk szerinti 
információk és dokumentumok továbbítása sorá n a továbbító FIU korlátozhatja vagy 
feltételekhez kötheti a szóban forgó információ felhasználását. Az információt fogadó FIU minden ilyen korlátozásnak és feltételnek eleget tesz. Ez nem befolyásolja a FIU által a 
HU 52   HU pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megel őzése, feltárása és az azzal kapcsolatos 
nyomozás terén végzend ő feladatokhoz kapcsolódó nyomozás vagy büntet őeljárás során 
történő felhasználást. 
52. cikk 
A tagállamok biztosítják, hogy a FIU-k minden szükséges intézkedést megtegyenek, beleértve 
a biztonsági intézkedéseket is, annak bi ztosítására, hogy a 49. és az 50. cikknek megfelel ően 
továbbított információkhoz más hatóságok, szerv ezetek vagy hivatalok ne férhessenek hozzá, 
kivéve, ha az információt nyújtó FIU ahhoz el őzetesen hozzájárul. 
53. cikk 
(107)  A tagállamok ösztönzik, hogy pénzügyi hírszerz ő egységeik a FIU-k közötti 
kommunikáció védett csatornáit vegyék igénybe, és használják a FIU.net 
decentralizált számítógépes hálózatot. 
(108)  A tagállamok biztosítjá k, hogy pénzügyi hírszerz ő egységeik – az ebben az 
irányelvben meghatározott feladata ik teljesítése érdekében – m űködjenek együtt 
kifinomult technológiák alkalmazása érdekében. Ezek a technológiák lehet ővé teszik, 
hogy a FIU-k a személyes adatok teljes védelmének biztosítása mellett anonim 
módon összevessék adataikat más FIU-kal annak érdekében, hogy felkutassák a FIU-
k vizsgálatainak más tagállamokban találh ató alanyait és azonosítsák jövedelmüket 
és pénzeszközeiket. 
54. cikk 
A tagállamok biztosítják , hogy pénzügyi hírszerz ő egységeik együttm űködnek az Europollal 
az olyan elvégzett elemzések tekintetébe n, amelyeknek legalább két tagállamot érint ő, határon 
átnyúló dimenziójuk van. 
4. SZAKASZ  
SZANKCIÓK  
55. cikk 
(109)  A tagállamok biztosítják, hogy a kötelezett jogalanyok az ezen irányelv alapján 
elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért felel ősségre vonhatóak legyenek.  
(110)  A tagállamok büntet ő szankciók kiszabásához va ló jogának sérelme nélkül, 
a tagállamok biztosítják, hogy az  illetékes hatóságok megfelel ő közigazgatási 
intézkedéseket tehessenek és közigazgatási  szankciókat vethessenek ki, amennyiben 
a kötelezett jogalanyok megsértik az ezen ir ányelv végrehajtása során elfogadott 
nemzeti rendelkezéseket, és biztosítsák azok alkalmazását. Az intézkedéseknek és szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erej űeknek kell lenniük. 
HU 53   HU (111)  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a kötelezettségek jogi személyre 
vonatkoznak, szankciók legyenek alkalmazhatók a vezet ő testület ta gjaira vagy 
bármely más egyénre, aki a nemzeti el őírások szerint felel ős a kötelezettség 
megszegéséért. 
(112)  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek minden olyan 
vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. Az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörük gyakor lása során szorosan együttm űködnek annak 
biztosítása érdekében, hogy a közigazgatási intézkedések vagy szankciók elérjék a 
kívánt hatást, és t öbb országra kiterjed ő esetek kezelése során koordinálják 
intézkedéseiket. 
56. cikk 
(113)  Ez a cikk alkalmazandó legalább azokban a helyzetekben, amikor a kötelezett 
jogalanyok rendszeresen megsértik a következ ő cikkekben el őírt követelményeket: 
a) 9–23. cikk (ügyfél-átvilágítás) b) 32., 33. és 34. cikk (gyanús ügyletek bejelentése); c) 39. cikk (nyilvántartás); valamint d) 42. és 43. cikk (bels ő ellenőrzések). 
(114)  A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett esetekben az 
alkalmazható közigazgatási intézkedések és  szankciók magukban foglalják legalább 
a következ őket:  
a) nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a 
jogsértés természetét; 
b) végzés, amely el őírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon 
fel az adott magatartással és tartóz kodjon a magatartás megismétlését ől; 
c) olyan kötelezett jogalany esetén, am ely engedélyezés hatálya alá tartozik, az 
engedély visszavonása; 
d) a kötelezett jogalany vezet ő testülete valamely – felel ősnek tartott – tagjának 
átmeneti eltiltása funkciójá nak az intézményekben történ ő gyakorlásától; 
e) jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az ado tt jogi személy el őző üzleti 
évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10%-áig; 
f) természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb 
5 000 000 EUR összegben, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, ennek az összegnek a nemzeti pénznemben kifejezett értéke ezen irányelv hatálybalépésének napján; 
g) közigazgatási pénzbírság a jogsértésb ől származó nyereség vagy az azáltal 
elkerült veszteség összeg ének legfeljebb kétszereséig, amennyiben a veszteség, 
illetve a nyereség meghatározható. 
HU 54   HU Az e) pont alkalmazásában, ha a jogi személy egy anyavállalat leányv állalata, a vonatkozó 
teljes éves árbevétel a végs ő anyavállalat konszolidá lt beszámolójából ered ő, előző üzleti évi 
teljes éves árbevétel. 
57. cikk 
(115)  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az ezen irányelv átültetése 
során elfogadott nemzeti rendelkezések me gsértése esetén ki szabott szankciókat 
vagy intézkedéseket haladéktalanul közzét egyék, beleértve a jogsértés típusára és 
jellegére, valamint a felel ős személyek személyazonosságára vonatkozó 
információkat, kivéve, ha az  ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi 
piacok stabilitását. Ha a közzététel arányt alan kárt okozna az érintett feleknek, az 
illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat. 
(116)  A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciók vagy intézkedések 
típusának és a közigazgatási pénzbírság szintjének meghatározásakor az illetékes 
hatóságok minden lényeges körülményt figyelembe vegyenek, többek között: 
a) a jogsértés súlyossága és id őtartama; 
b) a felel ős természetes vagy jogi személy felel ősségének mértéke; 
c) a felel ős természetes vagy jogi személynek a szóban forgó személy teljes 
árbevételében vagy éves jövedelm ében kifejezett pénzügyi ereje; 
d) a felel ős természetes vagy jogi személy á ltal elért nyereség vagy elkerült 
veszteség jelent ősége, amennyiben ezek meghatározhatók; 
e) harmadik feleknek a jogsértés által okozott vesztesége, amennyiben 
meghatározható; 
f) a felel ős természetes vagy jogi személ y illetékes hatósággal való 
együttműködésének szintje; 
g) a felel ős természetes vagy jogi személ y általi korábbi jogsértések. 
(117)  Az EBH, az EBFH és az EÉPH az illeték es hatóságoknak címzett iránymutatást 
bocsát ki az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendele t, illetve az 
1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelel ően a 2. cikk (1) bekezdése 1. és 2. 
pontjában felsorolt kötelezett jogalanyokra alkalmazandó közigazgatási intézkedések 
és szankciók típusáról és a köz igazgatási pénzbírságok mértékér ől. Az iránymutatást 
ezen irányelv hatálybalépésének id őpontjától számított két éven belül kell 
kibocsátani. 
(118)  Jogi személyek esetén a tagállamok bi ztosítják, hogy ezek le galább az 56. cikk 
(1) bekezdésében foglalt azon szabálysértésekért felel ősségre vonhatók legyenek, 
amelyeket az ő javukra egy olyan személy követett  el, aki vagy maga, vagy a jogi 
személy egy szervének részeként já rt el, és a jogi személyben vezet ő tisztséget tölt be 
a következ ők szerint: 
a) a jogi személy képviseletének joga; 
HU 55   HU b) a jogi személy nevében történ ő döntéshozatal jogköre; vagy 
c) a jogi személyen belüli ellen őrzés gyakorlásának jogköre. 
(119)  A (4) bekezdésben említett esetek mellett a tagállam ok biztosítják, hogy a jogi 
személyek felel ősségre vonhatók legyenek, ha a (4) bekezdésben foglalt személyek 
egyike általi felügyelet vagy ellen őrzés hiánya az 56. cikk (1) bekezdésében említett 
jogsértéseknek egy neki alárendelt szem ély általi, a jogi személy javára történ ő 
elkövetését tette lehet ővé. 
58. cikk 
(120)  A tagállamok biztosítják, hogy az illeté kes hatóságok hatékony mechanizmusokat 
hozzanak létre annak ösztönzése érdekébe n, hogy az illetékes hatóságok értesüljenek 
az ezt az irányelvet végrehajtó ne mzeti rendelkezések megsértésér ől. 
(121)  Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következ ők: 
a) a jogsértésekr ől szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó 
konkrét eljárások;  
b) az intézményen belüli jogsértést bejelent ő intézményi alka lmazottak megfelel ő 
védelme; 
c) a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelent ő személy, mind a 
jogsértésért feltételezetten felel ős természetes személy esetében, a 95/46/EK 
irányelvben meghatározott elveknek megfelel ően. 
(122)  A tagállamok el őírják a kötelezett jogalanyok számára, hogy legyenek megfelel ő 
eljárásaik, amelyekkel az alkalmazottaik  egy meghatározott független és anonim 
csatornán keresztül bels őleg jelenthetik a jogsértéseket. 
VII. FEJEZET 
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 
59. cikk 
Ennek az irányelvnek a hatálybalépését követ ő négy éven belül a Bizottság jelentést készít 
ezen irányelv végrehajtásáról, és azt benyújtj a az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. 
60. cikk 
A 2005/60/EK és a 2006/70/EK irányelv [ dátum – a 61. cikk els ő albekezdésében 
meghatározott id őpontot követ ő napon ] kezdődő hatállyal hatályát veszti. 
HU 56   HU A hatályon kívül helyezett irányelvekre való  hivatkozásokat erre az irányelvre való 
hivatkozásként kell értelm ezni, a IV. mellékletben fogl alt megfelelési táblázattal 
összhangban. 
61. cikk 
(123)  A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkés őbb 
[az elfogadástól számított két év]-ig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.  
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 
(124)  A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon f őbb rendelkezéseinek 
szövegét, amelyeket az ezen irányelv álta l szabályozott területen fogadnak el. 
62. cikk 
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon 
lép hatályba. 
63. cikk 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Strasbourgban, -án/-én. 
Az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
HU 57   HU I. MELLÉKLET  
A kockázati változók következ ő, nem teljes listáját a kötelezet t jogalanyok figyelembe veszik 
annak meghatározásakor, hogy a 11. cikk (3) bekezdésének megfelel ően milyen mérték ű 
ügyfél-átvilágítási intézkedéseket alkalmazzanak: 
i. valamely számla vagy kapcsolat célja; ii. az ügyfél által elhelyezend ő eszközök szintje vagy a végrehajtott ügyletek mérete; 
iii. az üzleti kapcsolat rendszeressége vagy id őtartama. 
HU 58   HU II. MELLÉKLET  
A 14. cikkben említett potenciálisan alacsony kockázatra vonatkozó tényez ők és 
bizonyítéktípusok nem teljes listája: 
1. Ügyfélkockázati tényez ők: 
(a) tőzsdén jegyzett állami társaságok, amelyekre közzétételi követelmények 
vonatkoznak (t őzsdei szabályok vagy jogi el őírások, illetve más érvényesíthet ő 
eszköz révén), amelyek a té nyleges tulajdonlás megfelel ő átláthatóságának 
biztosítására vonatkozó követe lményeket keletkeztetnek; 
(b) közigazgatási hatóságok vagy állami vállalatok; 
(c) olyan ügyfelek, amelyek a (3) bekezdésben meghatározott alacsony kockázatot 
jelentő földrajzi területen re ndelkeznek lakóhellyel. 
2. Termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez va gy teljesítési csatornához kapcsolódó 
kockázati tényez ők: 
(d) olyan életbiztosítási kötvények, amelyek díja alacsony; 
(e) nyugdíjrendszerekhez kapcsolódó biztosítási  kötvények, ha nem tartalmaznak 
visszaváltási záradékot, és a kötvényt ne m lehet biztosítékké nt felhasználni; 
(f) alkalmazottaknak nyugellátást nyújtó nyugdíj- , járadék- és ha sonló rendszer, 
amelyben a hozzájárulás a bérekb ől való levonással történik, és a rendszer 
szabályai nem engedik meg a rendszerben lév ő tagi részesedés 
engedményezését; 
(g) pénzügyi termékek vagy szolgáltatás ok, amelyek egyes ügyféltípusok számára 
megfelelően meghatározott és korlátozott szolgáltatásokat nyújtanak, hogy 
pénzügyi integrációs cél ból javuljon a hozzáférés; 
(h) olyan termékek, amelyek esetében a pénzmosási/terrorizmusfinanszírozási 
kockázatot más tényez ők, például az elektronikus pénzeszközök korlátozása 
vagy a tulajdonlás átláthatósága (pél dául az elektroni kuspénz-kibocsátó 
intézmények tevékenységének megkezdésér ől, folytatásáról és prudenciális 
felügyeletér ől szóló 2009/110/EK irányelvben meghatározott egyes 
elektronikuspénz-típusok) révén kezelik. 
3. Földrajzi kockázati tényez ők: 
(i) más uniós tagállamok, 
(j) a pénzmosás és terrorizmusfinanszíro zás elleni küzdelemmel összefüggésben 
hatékony rendszerekkel rendelkez ő harmadik országok; 
(k) olyan harmadik országok, amelyekben hiteles források szerint alacsony szint ű a 
korrupció vagy más b űnözői tevékenység 
HU 59   HU (l) olyan harmadik országok, amelyek a pénz mosás és terrorizmusfinanszírozás 
elleni küzdelemmel összefüggésben a FATF-ajánlásokkal összhangban lev ő 
előírások hatálya alá tartoznak, hatékonyan végrehajtották ezeket az 
előírásokat, és az említett el őírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében 
az ajánlásokkal összhangban lev ő felügyeletük vagy ellen őrzésük hatékony. 
HU 60   HU III. MELLÉKLET  
A 16. cikk (3) bekezdésében említett potenciálisan magasabb kockázatra vonatkozó tényez ők 
és bizonyítéktípusok nem teljes listája: 
1. Ügyfélkockázati tényez ők: 
(m) az üzleti kapcsolat szokatlan körülmények között zajlik; 
(n) az ügyfelek a (3) bekezdésben megha tározott országokban rendelkeznek 
lakóhellyel; 
(o) olyan jogi személyek vagy megá llapodások, amelyek magánvagyon-kezel ő 
gazdasági egységek;  
(p) olyan társaságok, amelyeknek névl eges részvénytulajdonosaik vagy 
bemutatóra szóló részvényeik vannak; 
(q) nagy készpénzforgalmat lebonyolító vállalkozások; 
(r) a társaság tulajdonosi s zerkezete szokatlannak vagy túlzottan összetettnek 
tűnik, tekintettel a társaság üzleti tevékenységének jellegére. 
2. Termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez va gy teljesítési csatornához kapcsolódó 
kockázati tényez ők: 
(s) magánbanki szolgáltatások; 
(t) olyan termékek vagy ügyletek, amelyeknél az anonimitás el őnyben részesített; 
(u) nem személyes üzleti ka pcsolatok vagy ügyletek; 
(v) ismeretlen vagy nem kapcsolt harmadik felek; 
(w) új termékek vagy új üzleti gyakor latok, többek között új teljesítési 
mechanizmus, valamint új vagy fejl ődő technológiák alkalmazása mind új, 
mind korábban meglév ő termékek esetében. 
3. Földrajzi kockázati tényez ők: 
(x) olyan országok, amelyek hiteles források – például nyilvános FATF-
nyilatkozatok, kölcsönös értékelés vagy rész letes értékelési jelentések, illetve 
közzétett nyomonkövetési jelentések – s zerint nem rendelkeznek a pénzmosás 
és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel összefüggésben hatékony rendszerekkel;  
(y) olyan országok, amelyekben hite les források szerint jelent ős a korrupció vagy 
más bűnözői tevékenység; 
(z) olyan országok, amelyek például az ENSZ  által megállapított szankciók, 
embargó vagy hasonló intézked és hatálya alá tartoznak; 
HU 61   HU (aa) olyan országok, amelyek terroristák tevékenységét finanszírozzák vagy 
támogatják, vagy területükön isme rt terrorista szervezetek m űködnek. 
HU 62   HU IV. MELLÉKLET  
A 60. cikkben említett megfelelési táblázat. 
A 2005/60/EK irányelv.  Ez az irányelv  
1. cikk 1. cikk 
2. cikk 2. cikk 
3. cikk 3. cikk 
4. cikk 4. cikk 
5. cikk 5. cikk 
 6–8. cikk 
6. cikk 9. cikk 
7. cikk 10. cikk 
8. cikk 11. cikk 
9. cikk  12. cikk 
10. cikk, (1) bekezdés 10. cikk, d) pont 
10. cikk, (2) bekezdés - 
11. cikk  13., 14. és 15. cikk 
12. cikk  - 
13. cikk 16–23. cikk 
14. cikk 24. cikk 
15. cikk - 
16. cikk 25. cikk 
17. cikk  - 
18. cikk 26. cikk 
 27. cikk 
19. cikk 28. cikk 
 29. cikk 
 30. cikk 
HU 63   HU 20. cikk  - 
21. cikk 31. cikk 
22. cikk 32. cikk 
23. cikk 33. cikk 
24. cikk 34. cikk 
25. cikk 35. cikk 
26. cikk 36. cikk 
27. cikk 37. cikk 
28. cikk 38. cikk 
29. cikk - 
30. cikk 39. cikk 
31. cikk 42. cikk 
32. cikk 40. cikk 
33. cikk 41. cikk 
34. cikk 42. cikk 
35. cikk 43. cikk 
36. cikk  44. cikk 
37. cikk 45. cikk 
 46. cikk 
37a. cikk 47. cikk 
38. cikk 48. cikk 
 49–54. cikk 
39. cikk 55–58. cikk 
40. cikk - 
41. cikk - 
41a. cikk - 
41b. cikk - 
HU 64   HU 42. cikk 59. cikk 
43. cikk - 
44. cikk 60. cikk 
45. cikk 61. cikk 
46. cikk 62. cikk 
47. cikk 63. cikk 
 
A 2006/70/EK irányelv  Ez az irányelv  
1. cikk - 
2. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 3. ci kk, (7) bekezdés, d), e) és f) pont 
2. cikk, (4) bekezdés  - 
3. cikk  - 
4. cikk 2. cikk, (2)–(8) bekezdés 
5. cikk  - 
6. cikk  - 
7. cikk  -