HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 18.9.2008 
SEC(2008) 2425  
  
A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
kísérődokumentum  
 
az állatok levágásuk vagy le ölésük során való védelmér ől szóló 
 
TANÁCSI RENDELETHEZ 
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424} 
 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
kísérődokumentum  
 
az állatok levágásuk vagy le ölésük során való védelmér ől szóló 
 
TANÁCSI RENDELETHEZ 
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
Minden évben közel 360 millió sertést, juhot, kecs két és szarvasmarhát, valamint több mint 4 
milliárd baromfit ölnek le az Unió vágóhídjain. Emellett az európai sz őrmeipar mintegy 25 
millió állatot, a keltet ők pedig körülbelül 330 millió naposcsibét ölnek le. A járványos 
betegségek elterjedésének megel őzése szintén több ezernyi vagy milliónyi állat leölésével 
járhat. 
A haszonállatok leölését az állatok levá gásuk vagy leölésük során való védelmér ől szóló 
93/119/EK tanácsi irányelv
1 szabályozza. Ezt az irányelvet még egyszer sem módosították. Ez 
a hatásvizsgálat  ennélfogva f őként arra összpontos ít, hogy változtak-e a problémák, illetve 
érvényesek-e még az eredeti célok. 
A Bizottság javaslatának kiindulópontja az Eu rópai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által adott 
két tudományos vélemény elfogadása volt 2004-ben és 2006-ban, amelyek az irányelv 
technikai mellékleteinek felülvizsgálatát javasolják. Ezzel párhuzamosan az Állat-
egészségügyi Világszervezet 2005-ben két iránym utatást fogadott el az állatok levágásuk 
vagy leölésük során való védelmér ől, amelyek hasonló következtetésre jutottak. Ennek 
következményeként a Bizottság 2006-ban küls ő tanácsadót bízott meg a vágóhidak 
kábítási/leölési gyakorlatáról, valamint a gazdasági társadalmi és környezeti következményekr ől szóló tanulmány elkészítésével. A tanulmányt 2007-ben véglegesítették. 
Ugyanekkor a Bizottság konzultációt folytato tt az érdekelt felekkel és a tagállamokkal. A 
Bizottság Élelmiszerügyi és Álla tegészségügyi Hivatala szakért őinek jelentéseit elemezték, 
mivel azok tükrözik a jelenlegi irányelv tagá llami végrehajtásának állását. 2007 decemberét ől 
2008 februárjáig internetes konzultáció is folyt. 
A jogszabályok f őként a vágóhidakra, a prémes állatok tenyésztésére, a keltet őkre és a 
járvány-ellen őrzési célból végzett leölésekre vonat koznak. A legérintettebb ágazat a húsipar, 
mivel a legnagyobb számú állatot ott ölik le. A jogszabályi köve telmények is részletesebbek 
itt, ami megmagyarázza azt, hogy a hatásvizsgálat javarészt miért erre az ágazatra összpontosít. 
                                                
 
1 HL L 340., 1993.12.31., 21. o. 
 
HU 3   HU A haszonállatok leölésének helyzete jelent ősen megváltozott 1993 óta. Új technológiákat 
vezettek be, az új tudományos kutatások bizonyos területeken pedig elavulttá tették a meglév ő 
szabványokat. Társadalmunkban az  állatjólléti problémák is  megnövekedtek, és az európai 
polgárok egyre igényesebbek az élel miszerlánc e vonatkozását illet ően. A „higiéniai csomag” 
– egy sor, a vállalkozó felel ősségét hangsúlyozó uniós élelmi szer-biztonsági jogszabály – 
elfogadásával változott a jogi  környezet a vágóhidak vonatko zásában. A nagy állatjárványok 
során végzett tömeges leölések szintén kérdéseket vetettek fe l az állatok humánus leölése 
biztosításával kapcsolatban. 2006-ban a Bi zottság elfogadta az állatok védelmér ől és jóllétér ől 
szóló első közösségi cselekvési tervet, amely olya n újdonságokat vezetett be, mint például a 
jólléti mutatók vagy a további állatjólléti kutatási progr amok és referenciaközpontok 
szükségessége. 
A jelenlegi uniós jogszabállyal kapcsolatban olyan egyedi pr oblémákat is megállapítottak, 
mint amilyen az új kábítási módszerek összehangolt módszertanának hiánya, a vállalkozók egyértelm ű állatjólléti felel ősségének hiánya, az állatokat kezel ő személyzet szakértelmének 
hiánya vagy a járvány-ellen őrzési célú leölés során az állatjólléti körülmények elégtelensége. 
A haszonállatok leölése 1974 óta tartozik az uniós  jogalkotás körébe, a közösségi hatáskört 
pedig 1993-ban meger ősítették. Az érdekeltek és a tagállamok közötti konzultációk 
megerősítik a közösségi kezdeményezés jelent őségét e területen. E jogszabályok a húsiparra, 
a berendezésgyártók ágazatára és egyes gazd álkodói tevékenységekre vonatkoznak. Ezek 
mindegyike nemzetközi szinten m űködik, és uniós keretet tesz szükségessé. 
A kezdeményezésnek az e hatásvizsgál athoz kapcsolódó általános célkit űzései között szerepel 
az állatok fokozottabb védelme a levágásuk va gy leölésük során, biztosítva egyúttal az 
egységes versenyfeltételeket minden érintett vállalkozó számára, annak érdekében, hogy a 
versenyképességüket ne veszélyeztessék a termelés i költségek vagy a piacra  jutás tekintetében 
felmerülő különböz őségek. Ez a kezdeményezés hozzájárulhat a jobb 
szabályozás/egyszer űsítés politikájához. 
Az egyedi célok közé tartozik az állatok humánus  elkábítása terén az újítások ösztönzése, az 
állatjóllétnek a vágóhida k eljárásaiba történ ő jobb integrációjának bi ztosítása, az érintett 
személyzet ismereteinek b ővítése és a megfelel őbb állatvédelem a tömeges leölések során. 
A lehetőségek skálája a következ ő
ket öleli fel: nem cselekvés (= alap = 1. lehet őség), kötelez ő 
erővel nem rendelkez ő ajánlások (2. lehet őség), az irányelv módosítása (3. lehet őség) annak 
technikai mellékletein keresztül, valami nt a jogalkotás átszervezése (4. lehet őség).  
A vágási költségek a vágóhidak tevékenységei összköltségének csak egy korlátozott részét 
(20%) jelentik, de ez utóbbiak ve rsenyképességére hatással lehe tnek. Az állatok levágásával 
kapcsolatos költségek változásai azonban nemigen érintik a hús végs ő fogyasztói árát. A 
jelenlegi állatjólléti jogszabál yok nem rendelkeznek további el őírásokról a hatósági 
felügyelők vonatkozásában. Az állatjóllét kedvez ő hatással van a hús min őségére és a 
munkahelyi biztonságra, valamint pozitív piac i értékeket képvisel. Nem állapítottak meg 
jelentős környezeti hatásokat. 
A lehetőségek összehasonlításából kit űnik, hogy a nem cselekvés (1. lehet őség) a célkit űzések 
szempontjából számos hátrányos hatással jár. E lehet őség választásával valószín űleg egyik 
célkitűzés sem érhet ő el. Az állatjóllét sok tekintetben inkább romlana, a vállalkozások pedig 
tagállamonként egyre különböz őbb környezetben tevékenykednének. Ennélfogva az 
egyszerűsítés még nagyon távol van a javulást ól. Ez a helyzet néhány tagállam er őfeszítései 
ellenére sem segítené el ő az újítást. A vállalkozásokra és a hatóságokra háruló gazdasági 
költségek rövidtávon ugya n korlátozottak, a hús min őségét, a nyilvánosságban él ő képet és a 
 
HU 4   HU munkahelyi biztonságot rontó ha tások azonban hosszú távú negatív gazdasági hatással járnak 
a húságazatra. 
Figyelembe véve a célkit űzéseket, a többi lehet őség összehasonlításából kiderül, hogy a 
jogalkotás átszervezése (4. lehet őség) lenne a legel őnyösebb, bár az irányelv módosítása (3. 
lehetőség) is el őnyös lehet, míg a kötelez ő erővel nem rendelkez ő ajánlások (2. lehet őség) 
nem tennék lehet ővé a célkit űzések többségének elérését. Ennélfogva a 2. lehet őség 
önmagában nem tekinthet ő elégségesnek a problémák kezelésére, de kiegészít ő eszközként 
figyelembe vehet ő. 
A kötelez ő erővel nem rendelkez ő ajánlások (2. lehet őség) különösen az állatvédelem és a hús 
minőségének javításához járulnának hozzá. Ezek a vállalkozások közötti egységes 
versenyfeltételek megteremtésében is szerepet játszhatnak, de a lehet őség nem kötelez ő 
jellege miatt csak nagyon korlátozott módon. 
Az irányelv átszervezése (4. lehet őség) az egyetlen olyan lehet őség, ahol ösztönözni lehet az 
újítást, az egyszer űsítés pedig adott (a jogi eszköz megváltoztatása és új megközelítés 
kialakítása). Ez az iránye lv módosításánál (3. lehet őség) több el őnnyel is jár az állatvédelem 
tekintetében. Emellett ez a lehet őség járna a legkedvez őbb hatásokkal a hús min ősége, az 
intézkedéseknek a nyilvánosság körében történ ő tudatosítása és a vágóhidak jobb munkahelyi 
körülményei szempontjából. 
A 3. és a 4. lehet őség bizonyos vállalkozások számára rövid távon költségnövekedéssel jár, 
ezek hatása azonban attól is függ, hogy sor kerül- e olyan egyedi intézkedések meghozatalára, 
mint amilyenek a lehetséges átmeneti id őszakok vagy az egyedi esetekben való mentesség.  
A környezeti hatások mindegyik lehet őség tekintetében semlegesek, mivel az adatgy űjtés 
ideje alatt nem találtak bizonyítékot a lénye ges és/vagy közvetlen környezeti hatásokra. 
Az állatjólléti jogszabályok általános megfigyelésér ől a takarmány- és élelmiszerjog, valamint 
az állat-egészségügyi és az á llatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történ ő 
megfelelés ellen őrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellen őrzésekről szóló 
882/2004/EK rendelet2 rendelkezik, amely ebben a szakaszban nem javasolja olyan egyedi 
eszközök kidolgozását, amelyek igazgatás i terhet rónának a tagállamokra. 
                                                 
2 HL L 165., 2004.4.30., 1–141. o.