(6) A rendelet e célkitűzések elérése érdekében a polgári célú tűzfegyverek kivitelét kiviteli engedélyhez köti. Az államok olyan egységes eljárást is alkalmazhatnak, amely katonai és polgári célú tűzfegyverek kivitelére egyaránt vonatkozik. Az illetékes hatóságok a kérelmeket hatvan munkanapot meg nem haladó időtartamon belül elbírálják.

(15) Egy külső szolgáltató által elvégzett értékelő vizsgálat dokumentumokra (statisztikai adatok, szabályozási szövegek, nyilvánosságra hozott magánjellegű adatok, az interneten hozzáférhető jelentések és tanulmányok, továbbá a megkérdezett érdekelt felek által nyújtott információk), részletes online felmérésre és 48 mélyinterjúra hagyatkozott. A tíz reprezentatív tagállamra kiterjedő esettanulmányok alapján egyes kulcskérdéseket részletesebben is elemezni lehetett. A tagállamokkal konzultáltak a vizsgálat következtetéseiről, a rájuk vonatkozó ténybeli hibák elkerülése érdekében.

(7) Ennek során ellenőrizniük kell, hogy a kérelmező a harmadik célországban és adott esetben a tranzittal érintett harmadik országokban behozatali engedéllyel rendelkezik (az államok a tranzit tekintetében hallgatólagos beleegyezést is alkalmazhatnak).

(26) Az adatok megőrzési módszerei nagy eltéréseket mutatnak, és a megőrzés minimális időszaka egyes esetekben még a rendeletben előírt 20 évet sem éri el.

(27) A rendelet szerint a tagállamok alapos gyanú esetén megkeresik a behozatali harmadik országot, hogy erősítse meg az útnak indított tűzfegyverek átvételét. Tizenegy tagállam azonban sohasem kér ilyen megerősítést, köztük két fő exportőr (Franciaország, Egyesült Királyság) sem. Más nagy exportőrök ezzel szemben ezt az esetek 100 %-ában előírják. Ez a kétfajta szisztematikus gyakorlat kérdéseket vet fel a kérelmek esetenkénti elbírálása tekintetében.

(28) A behozatalt illetően bár majdnem minden tagállam alkalmaz az első Európai Unión belüli behozatali ország azonosítását lehetővé tevő, a jegyzőkönyvnek megfelelő megjelölést a 91/477/EGK irányelvben előírt egységes megjelölés mellett, egyikük azonban (Hollandia) kevésbé korlátozó megközelítést alkalmaz, mivel a rendeletben foglaltak szerint mindössze a forgalomba hozatalkor alkalmazott, a gyártó országot feltüntető egységes megjelölést írja elő.

(29) Végül a Bizottság tudomásul veszi az információgyűjtés során tapasztalt nehézségeket és a tagállamok által – többek között e jelentés elkészítése érdekében – közölt információk gyakran rendszertelen jellegét.

3.Az értékelés következtetései

3.1.Megfelelőség

(30) Az értékelés szerint a rendeletben előírt célkitűzések és intézkedések összességében megfelelőek. A tűzfegyverek illegális nemzetközi kereskedelme továbbra is jelentős aggályokat vet fel. A tűzfegyverek vámterületre történő behozatalának összehangolt ellenőrzése továbbra is kiemelt kérdés a legális kereskedelem feltételeinek szabályozása érdekében. A rendelet a kivitel tekintetében is megfelelő, és ma kétségkívül még fontosabb, mint elfogadása idején volt, tekintettel a számos Európai Unióhoz közeli országban fennálló politikai instabilitásra és fegyveres konfliktusra.

(31) A szabályok valamennyi tagállamban történő harmonizált végrehajtását csak egy európai rendelet képes garantálni, a tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkével összhangban. Az érdekelt felek egyetértenek abban, hogy nem összehangolt megközelítés esetén a bűnüldöző hatóságok nem tudnak eredményesen fellépni az illegális fegyverkereskedelemmel szemben. Emellett minden eddiginél fontosabbak azok a szabályok, amelyek a hatóságok között a hírszerzés, a kockázatelemzés és a tűzfegyverek európai uniós vámterületen történő behozatalára és kivitelére történő szabályok egységes értelmezésének garantálása céljából folytatott információcserére vonatkoznak.

(32) Az érdekelt felek általában megfelelőnek tekintik a 258/2012/EU rendelet fogalommeghatározásait. Ehhez hasonlóan megfelelőnek tűnnek a kivitel ellenőrzésére vonatkozó eljárások is, tekintettel célkitűzésükre és a kérdéses áruk érzékeny jellegére.

(33) Azok a rendelkezések azonban, amelyek az illetékes hatóságra bízzák a döntést, gyenge pontjai a rendeletnek, ennek végrehajtása és értelmezése elvileg ugyanis egységes kell, hogy legyen.

(34) Ami a behozatalt illeti, a rendelet nem állapít meg harmonizált rendszert a behozatali engedélyekre vonatkozóan, így a rendelet e tekintetben kevéssé megfelelő. Ugyanez a helyzet az Európai Unión belüli tranzit módozatait illetően, a tranzit ugyanis a vámjog hatálya alá tartozik.

3.2.A beavatkozás európai hozzáadott értéke és tartós jellege