EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.6. 
SEC(2011) 1142 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai 
Szociális Alapra, Kohézi ós Alapra, Európai Mez őgazdasági Vidékfejle sztési Alapra és 
Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra 
és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 
1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezésér ől 
{COM(2011) 615 végleges} 
{SEC(2011) 1141 végleges}  
 
2/10 1. VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ  
Ez a hatásvizsgálat a Közös St ratégiai Kerethez tartozó Európa i Regionális Fejlesztési Alapra, 
Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mez őgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és 
Európai Tengerügyi és Halászat i Alapra vonatkozó közös rendelk ezések megállapításáról, az 
Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Sz ociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések megálla pításáról és az 1083/2006/EK re ndelet hatályon kívül helyezésér ől 
szóló rendelet (a közös rendelkezéseket tart almazó rendelet) elfogadása céljából el őterjesztett 
jogalkotási javaslathoz ta rtozik, és az Európai Regionális Fe jlesztési Alapnak (ERFA), az Európai 
Szociális Alapnak (ESZA) és a Kohézi ós Alapnak a 2013 utáni programozási id őszakban való 
működésére vonatkozó kérdésekkel foglalkozik. A hatásvizsgálatot kiegészíti az Európai 
Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó 
hatásvizsgálat. A csomag, amelynek keretébe n ez a hatásvizsgálat készült, két másik 
hatásvizsgálatot is tartalmaz: az egyik az ERFA -ra, a Kohéziós Alapra és az európai területi 
együttműködésre vonatkozó különös rendeleteket, a másik az ESZA-rendeletet tárgyalja.  
A hatásvizsgálat elkészítését k iterjedt nyilvános konzultációk el őzték meg egyrészt a kohéziós 
politika jöv őjével foglalkozó magas szint ű munkacsoport, másrészt a feltételrendszerrel foglalkozó 
munkacsoport, harmadrészt pedig az ötödi k kohéziós jelentés következtetéseir ől1 2010. november 
12. és 2011. január 31. között lefolytatott ny ilvános konzultáció keretei között.  
Az ötödik kohéziós je lentés és a 2000-t ől 2006-ig tartó id őszak különböz ő programjairól készített 
utólagos értékelések megállapít ják, hogy a kohéziós politika jelent ős mértékben hozzájárult a 
gazdasági növekedés és a jólét EU-n belüli terjes ztéséhez, és eközben eredményesen érvényesítette 
az európai politikai prioritásokat és mérsékelte  a gazdasági, a társadalmi és a területi 
különbségeket.2 Több problémával azonban még foglalkozni kell.  
1.1. Az európai hozzáadott érték megte remtésére való képességgel összefügg ő probléma 
a) A támogatások földrajzi megoszlása  
A probléma a kohéziós politika optimális területi ki terjedtségével függ össze. Egyes vélemények 
szerint a kohéziós politikának továbbra is az EU telje s egészére ki kell terjed nie, mert ezt kívánja az 
az elvárás, hogy valamennyi régióban hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia végrehajtásához, és 
tovább csökkentse az Unión belüli különbségeket. Mások azt mondják, hogy az állami 
költségvetésekre nehezed ő egyre nagyobb nyomásra va ló tekintettel az er őforrásokat 
hatékonyabban lehet felhasznál ni a gazdagabb régiókban.  
b) Korlátozott számú prioritásra összpont osítani, összhangban az Európa 2020 
stratégiával  
                                                 
1  Results of the public consultation on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion 
(„A gazdasági, a társadalmi és a területi kohézi óra vonatkozó ötödik jelentés következtetéseir ől lefolytatott nyilvános 
konzultáció eredményei”), Brüsszel, bizottsági szolgálati munkadokumentum, SEC(2011) 590 végleges, 2011. május 
13. 
2  Ötödik jelentés a gazdasági, a társadalmi és a területi kohézióról, 2010 november. Ex-Post Evaluation of Cohesion 
Policy programmes 2000-06 co-financed by th e ERDF (Objective 1 & 2) („A kohéziós politika keretében 2000 és 2006 
között az ERFA társfinanszírozása mellett (1. és 2. célkit űzés) végrehajtott programok utólagos értékelése”) 
összefoglaló jelentés, összeállította: Applica, Ismeri, The Vienna Institute for International Economic Studies, 2010. 
április. A kohéziós politika által a különbségek mérséklésében elért eredményekr ől és a folyamat kedvez őtlen 
mellékhatásairól részletesebben lásd a 2.5. szakaszt. 
 
3/10 Számos megfontolás indokolja , hogy a kohéziós politika az EU prioritásaira összpontosítson . Az 
Európa 2020 stratégia egyfel ől egyértelm ű közös célrendszert (ezen belü l kiemelt célokat és kiemelt 
kezdeményezéseket) határoz meg, másfel ől pedig világosan kit űzi a finanszírozás prioritásainak 
meghatározására szolgáló keretet. Ez azt jele nti, hogy a kohéziós politika és az Európa 2020 
stratégia közötti explicit kapcsolat lehet őséget teremt arra, hogy az EU szegényebb régióinak 
felzárkóztatása úgy kapjon továbbra is  támogatást, hogy közben a továbbfejl ődő kohéziós politika 
az egész EU gazdasági növekedésének fontos moto rjává válik. Ehhez azonban több problémát is 
kezelni kell. 
a) A stratégiai célkit űzésekre való nem kell ő összpontosítás . Több tanulmány és utólagos 
értékelés is rámutatott azokra a problémákra, amelyek a stratégiai célkit űzésekre való nem 
kellő összpontosítással, a teljes ítményorientáltság nem kielégít ő mértékével és az 
eredményességhez szükséges koncentráltság nem kell ő ösztönzésével függnek össze. A 
2007-től 2013-ig terjed ő időszakban történtek kísérletek a stratégiai prioritásokra és 
célkitűzésekre való összpontosítás fokozására, ezek azonban csupán korlátozott hatásokkal 
jártak.  
b) Az ESZA-tól remélhet ő finanszírozás mértékének kiszámíthatatlansága . Annak 
ellenére, hogy az Európa 2020 stratégia megva lósítása szempontjából  különösen fontos a 
foglalkoztatás és a szakképzés kérdésköre, a kihelyezett összegeket  tekintve a legutóbbi 
négy programozási id őszakban az ESZA relatív súlya a vizsgált három alapon (ESZA, 
ERFA, Kohéziós Alap) belül rendületlenül csökkent: míg 19 89–93-ban 40% volt, a jelenlegi 
programozási id őszakra 22%-ra esett vissza. 
c) Elégtelen koordináció . A fent említett két problémához kapcsolódik a különböz ő alapok 
(ESZA, ERFA, Kohéziós Alap), más EU-szak politikák és pénzügyi eszközök, valamint a 
tagállami nemzeti reformprogramok közötti elégtelen koordináció és komplementaritás 
kérdése. A koordinációval kapcsolatban az érdekeltek gyakran panaszkodnak az egymással 
átfedésben lév ő támogatási rendszerek túlzott komplexitására és a stratégiai szint ű 
koordináció hiányára.  
1.2. A politika eredményességével összefügg ő problémák 
Minthogy a kohéziós politika a megoszt ott irányítás elve alapján m űködik, gyakran alakul ki 
feszültség a lehet ő legjobb eredmények elérésére való  törekvés és a szigorú és id őben korlátozott 
felhasználási követelmények mellett nyújtott támogatások hét évre szóló összegének 
kiszámíthatósága iránti igény között. 
Politikai, szabályozási és intézményi keretfeltételek 
A strukturális alapok eredménye ssége attól függ, hogy mennyire megalapozottak a makrogazdasági 
politikák, mennyire kedvez ő a mikroökonómiai környezet, és mennyire er ős az intézményi keret.  
Makroszint ű költségvetési kritériumok 
A jelenlegi keretszabályozás a stabilitás i és a konvergenciaprogramok végrehajtásának 
megerősítése és a túlzott hiány kialakulásának megel őzése érdekében a Kohéziós Alap 
igénybevételét makroszint ű költségvetési kritériumokhoz köti.  A mostani szabályokat több helyütt 
indokolt lehet felülvizsgálni és hozzáigazíta ni a Stabilitási és Növekedési Paktum 
követelményeinek érvényesítését célzó, a gazdasági kormányzásra vonatkozó hatodik jogszabálycsomag keretében nemsokár a elfogadandó új intézkedésekhez. 
 
4/10 Eredményesség a kit űzött általános és konkrét célok tükrében 
Bár a 2000-t ől 2006-ig tartó id őszakról készített utóla gos értékelések szerint a kohéziós politika – 
elsősorban a stratégiai tervezés, az értékelési kultú ra és a teljesítményorient áltság vonatkozásában – 
jelentős és azonnali kedvez ő hatást fejtett ki a nemzeti szint ű szakpolitikákra, az ellen őrzés és az 
értékelés területén továbbra is van több olya n probléma, amely nehézzé teszi az eredményesség 
megítélését.  
1.3. A politika igazgatásával összefügg ő problémák 
A kohéziós politika er őforrásainak célhoz juttatása akkor valósítható meg körültekint ő, hatékony és 
eredményes módon, ha erre a célra a nemzeti és a regionális közigazgatási szervek megfelel ő, 
eredményes és átlátható struktúrákat m űködtetnek. 
1.4. Az EU-fellépés jogi alapja 
Az EU fellépését a Szerz ődés 174. cikkében meghatározott célkit űzések és a szubszidiaritás elve 
alapozza meg. A fellépés lehet őségét az Európai Unióról szóló szerz ődés 3. cikke teremti meg, 
amikor kimondja, hogy az Unió „[e]l őmozdítja a gazdasági, a társadalmi és a területi kohéziót, 
valamint a tagállamok közötti szolidaritást”, illet őleg az EUMSZ 175. cikke, mely kifejezetten 
előírja az Unió számára, hogy ezt a politikát a str ukturális alapokon keresztül valósítsa meg, és 177. 
cikke, amely meghatározza a Kohéziós Alap szerep ét. Az Európai Szociális Alap (ESZA), az 
Európai Regionális Fejlesztési Al ap (ERFA) és a Kohéziós Alap céljait a 162., a 176. és a 177. cikk 
határozza meg. 
2. CÉLKITŰZÉSEK  
Az általános célkit űzést a Szerződés fogalmazza meg: a tagállamok és a régiók kiegyensúlyozott 
és harmonikus fejl ődésének el őmozdítása, a különböz ő régiók fejlettségében mutatkozó 
különbségek csökkentése és a leghátrányosabb helyzet ű régiók elmaradottságának mérséklése.  
A konkrét célkit űzések  segíteni hivatottak a tagállamokat és a régiókat abban, hogy az Európa 
2020 stratégiával összhangban konkrét problémák kezelésén keresztül el őmozdítsák az intelligens, 
fenntartható és inkluzív növeke dés ügyét. E hatásvizsgálat tárgykörén belül konkrét célkit űzésként 
az határozható meg, hogy a strukturális ala pok és a Kohéziós Alap felhasználása: 
• úgy történjék, hogy az nagy európai hozzáadott értéket  teremtsen, 
• eredményesen történjék, azaz a lehet ő legnagyobb hatást fejtse ki, 
• hatékonyan történjék, azaz a lehet ő legkisebb legyen a szükségtelen adminisztratív 
követelmények és a túl bonyolult eljárások mi atti hatékonyságvesztés, és ösztönözve 
legyen a hatékony er őforrás-felhasználás.  
Ezek az általános elvárások a következ ő operatív célok meghatározását teszik lehet ővé: 
• a lehető legnagyobb európai hozzáadott érték me gteremtéséhez az szükséges, hogy a 
kohéziós politika er őforrásai a fenntartható fejl ődés és növekedés keretfeltételeinek 
kialakítására összpontosuljanak , 
• a keretszabályozás biztosítsa azokat a mechanizmusokat, amelyek lehet ővé teszik, hogy 
az alapok m űködése teljes mértékben igazodjék az Európa 2020 stratégiában 
 
5/10 meghatározott elvekhez, célkit űzésekhez és kiemelt célokhoz , 
• optimális koordináció  valósuljon meg az alapok között, illet őleg az alapok és más 
pénzügyi eszközök között, 
• egyértelm ű és mérhet ő célok  legyenek kit űzve, 
• megfelelő egyensúly legyen egyfel ől az irányító hatóságok és a kedvezményezettek 
igazgatási költségeinek és adminisztrác iós terheinek alacsony szinten tartása , 
másfelől az EU költségvetésével kapcsola tos kockázatok minimalizálása iránti igény 
között.  
3. VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK , ELEMZÉS ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁS  
A Bizottság 2011. június 29-én elfogadta a 2014-t ől 2020-ig terjed ő időszakra vonatkozó többéves 
pénzügyi keret elfogadását célz ó javaslatát, amelyben szorgalm azta a kohéziós finanszírozás 
eredményességének meger ősítését. Az eredményesség meger ősítése többféleképpen lehetséges.  
3.1. Az európai hozzáadott érték megteremtése 
A támogatás földrajzi koncentráltsága  szempontjából az 1. lehet őség nem vetít el őre változást, 
azaz a támogatás a kevésbé fejlett régiókra összpontosul, miközben azok a jelenlegi konvergenciarégiók, amelyek tú llépik a 75%-os határért éket, fokozatosan csökken ő támogatást 
kapnak. A 2. lehet őség hasonló ehhez, a legfontosabb különbség abban van, hogy a statisztikai 
kikerülő és a bekerül ő régiók jelenlegi rendszere helye tt egy új átmeneti kategória kerül 
bevezetésre. A 3. lehet őség gyökeresebb átalakulást irányoz el ő: csak azok a régiók kaphatnának 
kohéziós támogatást, amelyek olyan tagállamban fekszenek, amelyben az egy f őre jutó GNI kisebb 
az uniós átlag 90%-ánál. A 3. lehet őség tehát azt jelenten é, hogy sem a bekerül ő és a statisztikai 
kikerülő régiók, sem a jelenlegi versenyképességi célkit űzés hatálya alá tartozó régiók nem 
kaphatnának kohéziós támogatást.  
1. táblázat: A költségvetés felosztása az egyes lehet őségek esetében  
 1. lehetőség 2. lehetőség 3. lehetőség 
Kevésbé fejlett régiók 70,3% 67,9% 100% 
Átmeneti régiók 8,4% 13,5% 0% 
Fejlettebb régiók 21,3% 18,6% 0% 
Összesen 100% 100% 100% 
Az 1. és a 2. lehet őség – eltér ő támogatási intenzitás mellett – az EU teljes lakosságát lefedi. Tehát 
e két lehet őség esetében az EU összes régiója részes ülne kohéziós támogatásban, míg a 3. lehet őség 
esetében a kohéziós források a még fel nem zárkózott tagállamokra kon centrálódnának. A lakosság 
átfogóbb lefedettségét csak a 2. lehet őség biztosítja (az átmeneti régiók kategóriáján keresztül), és a 
három lehet őség közül ez az opció teszi lehet ővé a legnagyobb GDP-növekedést oly módon, hogy 
közben a még fel nem zárkózott régiók számára is magas támogatási intenzitást nyújt.  
Az EU prioritásaira való összpontosítás  szempontjából az 1. lehet őség a kiadásokat az EU-szint ű 
közösségi stratégiai iránymutatások alapján az Európa 2020 stratégia célkit űzéseihez társítja. A 2. 
lehetőség továbbmegy ennél: taxatív listát állít fel az Európa 2020 stratégiához közvetlenül 
kapcsolódó tematikus célkit űzésekről, és meghatározza a források felh asználásának prioritásait. Az 
 
6/10 EU prioritásaira való ö sszpontosítást segíti, hogy egyes szakpol itikai területeke n a strukturális 
alapokból nyújtandó támogatásokra minimális részarány-követelmények vonatkoznak. A 3. 
lehetőség esetében a korlátozott földrajzi hatókörnél fogva az EU pr ioritásaira csak a kevésbé fejlett 
tagállamokban volna mód összpontosítani. 
Az 1. lehet őség esetében a kiadások célkit űzésekhez társítása miatt a tagállamoknak viszonylag 
nagy a mozgásterük, miközben a 2. lehet őség érzékelhet őbb és átfogóbb kapcsolatot hoz létre az 
Európa 2020 stratégia kiemelt céljaival és az integrált iránymutat ásokkal. A 3. lehet őség csak a 
kevésbé fejlett országokban összpontosít az EU prioritásaira. Tehát a 2. lehet őség járul hozzá a 
legnagyobb mértékben a kiemelt célok te ljesüléséhez, miközben az 1. lehet őség túlságosan 
szétaprózza a kohéziós politika keretébe n rendelkezésre álló forrásokat.  
Ami az ESZA-tól remélhet ő finanszírozás láthatóságát és kiszámíthatóságát illeti, az ESZA 
relatív súlyára vonatkozóan csak a 2. és a 3. lehet őség tartalmaz minimumkövetelményt, míg az 1. 
lehetőség esetében a tagállamok szükségleteiknek megfelel ően, rugalmasan tárgyalhatnak ESZA-
keretük nagyságáról.  
A többi EU-politikával és pénzüg yi eszközzel való koordináció  területén az 1. és a 2. lehet őség 
fokozatosan biztosítja az Európa 2020 stratégiáv al való összhang megteremtését. Míg az 1. 
lehetőség laza igazodást biztosít a nem kötelez ő erejű közösségi stratégiai iránymutatások alapján, a 
2. lehetőség pedig a közös stratégiai ke reten és a partnerségi szerz ődésen keresztül átfogóbb 
összhangot tesz lehet ővé az Európa 2020 stratégia célkit űzéseivel, addig a 3. lehet őség a formális 
megfelelés megkövetelésén túl semminem ű összhangot nem garantál. Az  Európa 2020 stratégiában 
meghatározott kiemelt célok teljesítéséhez a kötelez őbb jellegű stratégiai keretnek köszönhet ően a 
2. lehetőség járul hozzá a legnagyobb mértékben, mí g ez a hozzájárulás kisebb az 1. lehet őség és – 
a nem kötelez ő jelleg és a kisebb földrajzi lefe dettség miatt – még kisebb a 3. lehet őség esetében.  
Akár a földrajzi értelemben vett koncentráltságot , akár a többi EU-politikával és pénzügyi 
eszközzel való koordináci ót tekintjük, a 2. lehet őség képviseli a legna gyobb európai hozzáadott 
értéket.  
3.2. A politika eredményességének növelése 
3.2.1.  1. lehetőség: a jelenlegi szabályozás megtartása 
Változatlan szakpolitikai eszköztár mellett a következ ő feltételrendszer  él tovább: 
− a Kohéziós Alap esetében makroszint ű költségvetési kritériu moknak kell teljesülniük 
(bár ezek érvényesítésére eddig még egyetlen esetben sem került sor), 
− teljesülniük kell az el járási szabályoknak, 
− teljesülniük kell a beruházásra közvetlenül alkalmazandó ágazati EU-szabályozásban 
rögzített feltételeknek, valamint bizonyos, a stratégiai keretekhez kapcsolódó tematikus 
kritériumoknak. 
A lehetőség legfontosabb el őnye, hogy nem változnak az irányító hatóságok által alkalmazandó 
szabályok. A legnagyobb hátrány, hogy megmara dnak az intézményi rendszerben, az uniós 
szabályozásnak való megfelelés területén, a költs égvetési politikákban és a stratégiai keretek 
vonatkozásában jelenleg fennálló hiányossá gok. A Kohéziós Alaphoz tartozó makroszint ű 
költségvetési kritériumok alkalmazása továbbra is diszkrecionális módon történik. Az a körülmény, 
hogy továbbra sincs megoldva a teljesítmény díja zása és ösztönzése, be határolná a politika 
hatékonyságának és eredményességének javítási lehet őségeit. 
 
7/10 3.2.2.  2. lehetőség: előzetes feltételrendszer 
Az előzetes feltételrendszer a stratégiai, a szabályo zási és az intézményi kerettel kapcsolatban 
meghatározott el őfeltételek meglétéhez, va lamint a politikai célkit űzéseknek az EU politikai 
iránymutatása szerinti telj esítéséhez van kötve. Az el őfeltételek gyakran már a programok 
következő nemzedékének elfogadásakor is telje sülnek, egyes esetekben azonban a konkrét 
körülményekt ől függően változtatásokat vagy kiigazításokat kell eszközölni, amihez a tagállamok 
és a régiók által kötelez ően betartandó ütemtervek is fognak tartozni. A vállalások tényleges 
teljesítését ellen őrizni fogják.  
A lehetőség legfontosabb el őnye, hogy a beruházások eredményességéhez szükséges szabályozási, 
stratégiai és intézményi el őfeltételek meghatározásával növeli a kohéziós támogatások 
eredményességét. A legnagyobb hátrány, hogy az al kalmazott megközelítésmód késleltetheti a 
programok megkezdését, és növeli az  adminisztrációs terheket. 
3.2.3.  3. lehetőség: eredményességmérési keret és teljesítési tartalék 
A lehetőség keretében olyan eredményességmérési keretet kell felállítani, amely közbens ő célok 
(„mérföldkövek”) kit űzésével biztosítja az id őszak elején meghatározott általános és konkrét célok 
teljesítésében elért el őrehaladás mérését. Ezek a mérf öldkövek kötelezettségvállalásokhoz, 
outputokhoz, valamint az adott esetnek megfelel ően kiadásokhoz és er edményekhez kapcsolódnak. 
Az eredményességmérési keretet a partnerségi szerz ődésben és a programokban kell meghatározni. 
A teljesítési  tartalékot  a tagállam azon programjai, illetve prioritási tengelyei alapján kapná meg, 
amelyek teljesítették a kit űzött mérföldköveket.  
A lehetőség legfontosabb el őnye, hogy bevezet egy olyan mechanizmust, amely ösztönzi a 
rendelkezésre álló forrásoknak az európai szinten kit űzött általános és konkrét célokra való 
felhasználását, és gondoskodik a célok teljesülésének ellen őrzéséről és jelentésér ől. A legnagyobb 
hátrányt az adminisztrációs teher növekedése, a megbízható mérési tec hnikák kialakításával 
kapcsolatos kihívások, valami nt a programok felfüggesztéséb ől adódó bizonytalanságok képezik. 
3.2.4.  4. lehetőség: a makroszint ű költségvetési kritériumok meger ősítése 
A kohéziós politikában alkalmazott makroszint ű költségvetési kritériumok két lépésben er ősíthetők 
meg: 
i. a jelenlegi végrehajtási szabályok felülvizsgál atával biztosítható a Kohéziós Alap esetében 
jelenleg is meglév ő kritériumok jobb érvényesülése: enne k érdekében például potenciális 
korai kiváltó okok építhet ők be a túlzott hiány esetén követend ő eljárásba, vagy objektív és 
átlátható el őzetes követelményrendszerhez kötve rende lkezni lehet a kötelezettségvállalások 
teljes vagy részleges progresszív felfüggesztésér ől abban az esetben, ha a tagállam többször 
megsérti a Stabilitási és Növekedési Paktumot;  
ii. a makroszint ű költségvetési kritériumok e felülvizsgált szabályai a Kohéziós Alapról a 
strukturális alapokr a is kiterjeszthet ők, hiszen ezek eredményessége is függ a gazdasági 
növekedést el ősegítő, megalapozott makroszint ű gazdaság- és költségvetési politika 
meglététől. 
3.2.5.  5. lehetőség: a 2., a 3. és a 4. lehet őség együttes alkalmazása 
Ez a lehet őség a 2., a 3. és a 4. lehet őség valamennyi alkotóelemét ma gában foglalja, beleértve a 
következőket is: (i) el őzetes feltételrendszer; (ii) az eredmé nyességmérési keret és a teljesítési 
 
8/10 tartalék; és (iii) meger ősített makroszint ű költségvetési kritériumok, beleértve a strukturális 
alapokra való kiterjesztést is. 
A lehetőség legfontosabb el őnye, hogy a politika eredményességével kapcsolatban megfogalmazott 
összes problémát kezeli. Megfelel ő stratégiai, szabályozási és intézményi feltételeket, valamint 
megalapozott makroszint ű költségvetési politikákat biztosít. Ösztönzi és az általános és a konkrét 
célokhoz viszonyítva ellen őrzi a programok tényleges eredménye sségét. A legnagyobb hátrányt a 
szükséges feltételek teljesítésével és az eredmé nyességmérési keret felállításával kapcsolatos 
adminisztrációs többlet terhek jelentik.  
3.2.6.  Az eredményességgel kapcsolatos lehet őségek összehasonlítása 
Az egyes lehet őségeket annak alapján értékeltük, hogy m ilyen mértékben járulnak hozzá (i) a 
stratégiai, a szabályozási és az intézményi  keretfeltételekkel, (ii) a makroszint ű költségvetési 
kritériumokkal és (iii) az általános és a konkr ét célok teljesítésében való eredményességgel 
kapcsolatos problémák megoldásához. A beruh ázások eredményességéhez szükséges feltételek 
figyelembevétele érdekében az egyes lehet őségeket a feltételrendszerre vonatkozó Világbank-
elvekkel3 összhangban értékeltük.  
Az 1. lehet őség nem sokban járul hozzá az eredményes támogatás el őfeltételeinek megteremtéséhez 
és a programok eredményességének ösztönzéséhez; a 2. lehet őség csak az eredményes támogatás 
előfeltételeivel foglalkozik, a pr ogramok tényleges eredményességének ösztönzésével alig; a 3. 
lehetőség pedig csak ez utóbbi ra koncentrál. A legkedvez őbbnek a 2., a 3. és a 4. lehet őség együttes 
figyelembevétele mutatkozik, amely az eredményességgel kapcsolatban felmerül ő összes 
problémára megoldást ad.  
3.3. Az igazgatás karcsúsítása, a hibakockázat minimalizálása 
3.3.1.  Egyszerűsítés: az igazgatási költségek csökkentése és a hibakockázat 
minimalizálása 
3.3.1.1.  1. lehetőség: a jelenlegi szabályozás megtartása 
− Visszatérítések a tényleges költségek alapján, kiegészítve néhány választható egyszer űsített 
költségelszámolási módszerrel 
− Nincs érdemi EU-szint ű iránymutatás az elektronikus kormányzásról4 a kohéziós politika 
végrehajtása kapcsán 
− Az irányítási és az ellen őrzési rendszerek tanúsítása nemzeti szinten történik, a folyamatot a 
Bizottság mindenre kiterjed ően ellenőrzi 
 
                                                 
3  World Bank: Review of World Bank Conditionality, Op erations Policy and Country Services („A Világbank 
feltételrendszerének, m űveleti politikájának és országszint ű szolgáltatásainak felülvizsgálata”), Világbank, Washington, 
2005. szeptember. 
4  A kohéziós politika területén az elektronikus kormányzás azt volna hivatott biztosítani, hogy a 
kedvezményezetteknek ne kelljen ugyan azt az információt többször megadniu k, és az információk rendelkezésre 
bocsátása és továbbítása elektronikus formátumban történjék.  
 
9/10 3.3.1.2.  2. lehetőség: rugalmas szabályok  
− Rugalmas, a kedvezményezettek által m űveletenként meghatározandó kifizetési lehet őségek 
− Az elektronikus kormányzás alkalmazása iránymutatás alapján 
− Az irányítási és az ellen őrzési rendszerek el őzetes értékelését a tagállam végzi (tiszta nemzeti 
szintű tanúsítás) 
 
3.3.1.3.  3. lehetőség: előíró jellegű szabályok  
− Kifizetések projektteljesítések alapján 
− EU-szintű elektronikus kormányzás, kötelez ő jelleggel 
− Az irányítási és az ellen őrzési rendszerek értékelését a Bizottság végzi 
  
3.3.1.4.  4. lehetőség: arányos rendszer  
− Kifizetések vagy a tényleges költségek alapján, vagy egyszer űsített költségelszámolási 
módszer alkalmazásával 
− Tagállami vagy regionális szint ű elektronikus kormányzás, kötelez ő jelleggel 
− Az irányítási és az ellen őrzési rendszerek el őzetes értékelésében arányos megközelítés 
érvényesül 
A különböz ő lehetőségek között a legfontosabb különbség abban van, hogy a Bizottság milyen 
mértékben vesz részt az irányítási és az ellen őrzési rendszerek értékelésében; hogy milyen, az 
eredményekhez köt ődő visszatérítési rendszerek állnak rendelkezésre; valamint hogy milyen 
mechanizmus révén történik az elektr onikus kormányzás igénybevételének el őmozdítása. 
A legkedvez őbbnek az arányos rendszer (4. lehet őség) tűnik, mert jelent ősen csökkentheti az 
ellenőrzések költségeit és a kapcsol ódó munkaterhet: az arányos ellen őrzési rendszer a 
közigazgatási szervek munkaterhét a jelenlegi szab ályozás fenntartásához ké pest körülbelül 4%-kal 
mérsékelné. Ez a lehet őség felel meg legjobban a szubszidiar itás elvének is. További 5–10%-os 
csökkentés lenne elérhet ő az uniós szabályozás végrehajtását szolgáló nemzeti szabályok és 
eljárások egyszer űsítésével és a tagállami „túlbuz góság” (az uniós szabályokon túlmen ően 
alkalmazott nemzeti szint ű követelmények burjánzásán ak) visszaszorításával. 
3.3.2.  Koordináció a kohéziós po litika eszköztárán belül 
3.3.2.1.  1. lehetőség: a jelenlegi szabályozás megtartása 
Az ERFA-ból és az ESZA-ból  finanszírozott programok csak  egyetlen alapból kaphatnak 
támogatást. Az alapok egymástól való elhatárolása  a beruházás típusa alapján történik. Operatív 
szinten egy „rugalmassági  rendelkezésnek” köszönhet ően bizonyos beruházások esetében 
ugyanakkor lehet őség van „keresztfinanszírozásra”.  
 
10/10 3.3.2.2.  2. lehetőség: az integrált programozás el ősegítése 
E lehetőség keretei között a tagállamok bátorítást kapnának arra, hogy több alapra támaszkodó 
programokat készítsenek , amit közös el őkészítési, tárgyalási, igazgatá si és végrehajtási eljárások 
támogatnának. A program által érintett szakpolitikai terület(ek) alapján a szükséges körben meghatározható lenne egy „vezet ő alap”. A vezet ő alapból származó támogatást kiegészítené a 
többi strukturális alap támogatása, ami lehet őséget adna arra, hogy a kohéziós politika különböz ő 
tematikus célkit űzései koherens módon ka pjanak támogatást.  
3.3.2.3.  3. lehetőség: az „egy politika, egy alap” elv érvényesítése 
E lehetőség keretei között az ERFA és az ESZA keretében egyetlen alapra támaszkodó és több 
alapra támaszkodó programok  egyaránt készíthet ők, és az alapok szigorúan el vannak határolva 
egymástól.  
A 2. lehet őség biztosítja a legnagyobb fokú hatékonys ágot és rugalmasságot.  Az 1. lehet őség 
igazgatási többletterhet jelent (a keresztf inanszírozás szabályozása miatt), a 3. lehet őség pedig 
merev elkülönülést eredményezne az alapok között.   
4. E
LLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A hatásvizsgálatban bemutatott választási lehet őségek arra vonatkoznak, hogy a három 
meghatározott problémakör kezelése érdeké ben hogyan alakíthatók át a politikai célkit űzések és a 
megvalósítási módszerek. Ebb ől a szempontból fontos szerep hárul az ellen őrzésre és az értékelésre. 
Az ellenőrzés és az értékelés rendsz erei mindegyik olyan lehet őség esetében meger ősödnek, amely 
változást jelent a jelenlegi sz abályozáshoz képest. Az ellen őrzés és az értékelés rendszerének 
javasolt módosításai javítják az eredményorientál tságot és az Európa 2020 stratégiával való 
összhangot.  
• Minden programhoz világosabb támogatási logika fog tartozni, amely egyértelm űen 
meghatározza, hogy a finanszírozás forrásai (az inputok) egy-egy adott támogatás (output) 
céljára felhasználva hogyan járulnak hozzá az eredmények létrehozásához. 
Az indokolt körben valamennyi program olyan közös mutatókat fog alkalmazni, amelyek igazodnak 
az Európa 2020 stratégia célkit űzéseihez. Ezek a mutatók els ősorban az outputokra, kisebb részt 
közbenső eredményekre fognak vonatkozni.