1.Bevezetés

A piacvédelmi eszközök a dömpingellenes intézkedések, a szubvencióellenes intézkedések és a védőintézkedések hármasából állnak. A dömpingellenes és a szubvencióellenes intézkedések célja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok – például a dömpingelt / támogatott behozatal – negatív hatásainak ellensúlyozása, míg a védőintézkedések célja, hogy átmeneti jelleggel védelmet nyújtsanak a gazdasági ágazatoknak a behozatal előre nem látható és jelentős megnövekedése esetén. A védőintézkedések abban is különböznek a másik két eszköztől, hogy míg a védőintézkedéseket származástól függetlenül az összes behozatalra alkalmazzák, a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések adott országra (vagy inkább adott vállalatra) vonatkoznak.

A piacvédelmi intézkedések alkalmazása során szigorúan be kell tartani a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályait. A piacvédelmi intézkedések helytelen alkalmazása jogellenes és indokolatlan intézkedések alkalmazásához vezet, ami negatív hatást gyakorol a szabad és tisztességes kereskedelemre. Ez különösen a védőintézkedések esetében jellemző, mivel ez az intézkedésfajta korlátozza leginkább a kereskedelmet, és a védőintézkedésekre vonatkozó szabályok még a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre vonatkozó szabályoknál is szigorúbbak.

Az elmúlt évek során a gazdasági világválságra visszavezethetően egyre fokozottabb mértékben folyamodtak piacvédelmi intézkedések alkalmazásához. Gazdasági válságok idején – amikor bizonyos ágazatokban a hazai fogyasztás visszaesik – természetes, hogy a vállalatok más értékesítési lehetőségeket keresnek termékeik részére, és figyelmük középpontjába az exportpiacok kerülnek. Ebből kifolyólag kulcsfontosságú, hogy ezeket az exportlehetőségeket ne hátráltassák jogosulatlan piacvédelmi intézkedésekkel, amelyek indokolatlanul korlátozzák a piacra jutást.

A WTO tagjai jogosultak piacvédelmi intézkedésekkel élni. Az Európai Unió maga is rendszeresen folyamodik ezen eszközökhöz (a védőintézkedések kivételével), viszont ilyenkor kiegyensúlyozott és mértéktartó megközelítést követ, és magára nézve a WTO-s kötelezettségvállalásokon is túlmutató szigorú követelményeket alkalmaz. Az Unió elvárja a kereskedelmi partnereitől, hogy a piacvédelmi eszközök alkalmazása kapcsán betartsák a WTO keretében elfogadott kötelező szabályokat. Ezzel összefüggésben a Bizottság folytatta arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kereskedelmi partnerei körében előmozdítsa a piacvédelmi eszközök alkalmazása terén bevált módszereket, továbbá még intenzívebbé tette ellenőrzési tevékenységét.

A harmadik országok által alkalmazott piacvédelmi eszközök gyakorlata és a WTO előírásainak való megfelelés tekintetében feltárt rendszerszintű problémák kezelése érdekében a Bizottság minden indokolt esetben fellép. A Bizottság szisztematikusan benyújtja írásbeli észrevételeit, továbbá egyre fokozottabb mértékben vesz részt harmadik országok piacvédelmi eszközeivel összefüggő nyilvános meghallgatásokon, különösen akkor, ha a kérdés kapcsán uniós exportőrök jogai és érdekei indokolatlanul sérülnek.

Emellett a Bizottság részletes, a piacvédelmi intézkedésekről szóló képzést biztosít a harmadik országok vizsgálóhatóságainál dolgozó tisztviselők részére azzal a céllal, hogy terjessze a piacvédelmi eszközökhöz kapcsolódó vizsgálatok tekintetében saját maga által követett szigorú szabályokat, és ezáltal javítsa a harmadik országok által elvégzett vizsgálatok minőségét. Ilyen képzést a Bizottság általában évente egyszer szervez – egyhetes szeminárium formájában – mintegy öt országból érkező legfeljebb 25 résztvevő részére. A nagy érdeklődésre való tekintettel 2014-ben egy második szemináriumot is megszerveztek. A 2014-ben lebonyolított két képzésen Izrael, Koszovó, Pakisztán, Panama, Tádzsikisztán, Ukrajna, Vietnam, a Dominikai Köztársaság és Törökország tisztviselői vettek részt. Ezenfelül a piacvédelmi eszközök bizottsági szakértői egy Rabatban lebonyolított szeminárium keretében marokkói tisztviselőknek is képzést tartottak. 2014-ben Egyiptomból és Tunéziából is érkeztek arra irányuló megkeresések, hogy a Bizottság szakértői tartsanak helyszíni képzést a piacvédelmi eszközökről az ottani tisztviselők részére.

Ez a jelentés bemutatja a harmadik országok által folytatott – az uniós kivitelt kedvezőtlenül érintő vagy potenciálisan kedvezőtlenül érintő – piacvédelmi tevékenységek terén megfigyelhető általános tendenciákat (a harmadik országok dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedései vagy az Unió egészére vagy egyes tagállamokra irányulnak). A jelentés továbbá országokra lebontott konkrét elemzéssel és a mellékletben közölt részletes számadatokkal alátámasztva áttekintést nyújt arról, hogy mit takar a harmadik országok piacvédelmi intézkedéseinek nyomon követése.

2.Általános tendenciák

2013-hoz hasonlóan a harmadik országok 2014-ben is intenzíven alkalmazták a piacvédelmi eszközöket.

Jóllehet a hatályos intézkedések száma – főleg bizonyos intézkedések hatályvesztése miatt – 140-re csökkent (számuk 2013-ban még 152 volt), 2014-ben 34 új intézkedést hoztak (2013-ban 27-et), és 41 új vizsgálatot indítottak (2013-ban 43-at). Várható tehát, hogy a tevékenységek intenzitása 2015-ben sem változik.

A hatályos intézkedések száma összesen

Forrás: a WTO és az Európai Unió statisztikai adatai

Ami az alkalmazott eszközök típusait illeti, a 140 hatályos intézkedésből 104 dömpingellenes intézkedés, 4 szubvencióellenes intézkedés, 32 pedig védőintézkedés; (fontos megjegyezni, hogy nem mindegyik védőintézkedésnek van az uniós kivitelt érintő hatást). A 2014-ben elrendelt 34 új intézkedés 19 dömpingellenes, 1 szubvencióellenes és 14 védőintézkedést takar. Ami a megindított új vizsgálatokat illeti, védőintézkedésekkel kapcsolatban 23, dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban 17 vizsgálatot indítottak, szubvencióellenes intézkedéssel kapcsolatban pedig egy vizsgálat indult. A védőintézkedésekkel kapcsolatban 2013-ban megindított új vizsgálatok száma csökkenő tendenciára utalt, különösen a dömpingellenes vizsgálatok számához viszonyítva. A tendenciát azonban a 2014-es év nem erősítette meg. Valójában a védőintézkedésekkel kapcsolatban 2014-ben megindított vizsgálatok száma (23) éppen olyan magas, mint 2012-ben, és csak 2009-ben volt ennél magasabb, amikor védőintézkedésekkel kapcsolatban 31 új vizsgálatot indítottak.

Úgy tűnik, hogy 2014-ben bizonyos ágazatok különösen érintettek voltak. Az acélipart érintően például gyakran hoznak piacvédelmi intézkedéseket, különösen a mediterrán térségben, de Latin-Amerikában is. A 2014-ben megindított új vizsgálatok közül 12 az acéliparra vonatkozott. Nem sokkal lemaradva, második helyen a vegyipar szerepel, mely ágazatra vonatkozóan 2014-ben 11 új vizsgálatot indítottak meg. 2014-ben különösen sok figyelmet kapott a papírgyártás is: öt új vizsgálatot indítottak meg, amelyeket 2015 elején egy újabb követett.