HU ECB-PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2014. november 11.) 
a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálásáról 
(CON/2014/80) 
 Bevezetés és jogalap 
2014. október 2-án az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól (MNB) 
a hitelintézetek és befektetési vállalkozások esetlege s fizetésképtelenség ének, illetve várható 
fizetésképtelenségének felmérése tekintetében vizsgálandó egyes követelményekr ől szóló 
rendelettervezetre (a továbbiakban: rendelette rvezet) vonatkozó vélemény megalkotására.  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 2. 
cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet a pénzintézetekre 
vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását  lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1. A rendelettervezet célja  
1.1. A magyar Országgy űlés a közelmúltban fogadta el a hitelintézetek és befektetési vállalkozások 
szanálására vonatkozó 2014. évi XXXVII.
2 törvényt (a továbbiakban: a szanálásról szóló törvény) a 
2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv3 (a továbbiakban: a bankok helyreállításáról és 
szanálásáról szóló irányelv) magyar jogba történ ő átültetése érdekében. Az EKB a szanálásról 
szóló törvény tervezetér ől a CON/2014/624 véleményben fejtette ki észrevételeit. Ez a jogszabály 
teszi lehet ővé a korai beavatkozást és a szanálási eszközöknek az MNB, mint a fizetésképtelen, 
illetve várhatóan fizetésképtelenné váló hitelinté zetek és befektetési vállalkozások kezelésére 
kijelölt hatóság által történ ő használatát. 
                                                 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
2  Közzétéve a Magyar Közlöny 2014/98 számában. 
3  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások 
helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létreh ozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 
2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 
1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).  
4  Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
2 1.2. A bankok helyreállításáról és szanálásáról szól ó irányelv 32. cikke határozza meg a szanálás azon 
feltételeit, amelyet a szanálásról szóló törvény 17. cikke ültetett át a magyar jogba. A szanálásról 
szóló törvény5 továbbá felhatalmazza az MNB elnökét arra, hogy a hitelintézetek és befektetési 
vállalkozások szanálásával kapcsolatos eljárásra vonatkozó szempontrendszert határozzon meg. 
Ennek megfelel ően, annak vizsgálata lehet ővé tétele érdekében, hogy a szanálásról szóló törvény 
17. szakasz (1) bekezdése a)–c) pontjában foglalt feltételek teljesülnek-e, a rendelettervezet:  
 a hitelintézetek és befektetési vállalkoz ások fizetésképtelenné, illetve várhatóan 
fizetésképtelenné válásának értékelése érdekében az el őírások megsértésének 
megállapítására vonatkozó számszer űsíthető szempontrendszert határoz meg; 
 a hitelintézetek és befektetési vállalkozások t őkekövetelményére vonatkozó olyan, fels ő 
határként alkalmazandó százalékokat határoz me g, amelyek elérése esetén egy intézmény 
fizetésképtelenné válónak tekinthet ő, illetve tekintend ő; 
 meghatározza a részletes szempontrendszerre  vonatkozó szabályokat, amelyeket az MNB 
figyelembe fog venni egy hitelintézet vagy befektetési vállalkozás fizetésképtelenné válására 
vonatkozó döntés meghozatala során. 
1.3. A rendelettervezet várhatóan 2015. január 1-jén lép hatályba. A rendelettervezethez csatolt 
általános indoklás szerint az MNB felül kívánja vizsgálni a rendelettervezet rendelkezéseit azt 
követően, hogy a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (6) 
bekezdésében foglaltaknak megfelel ően az Európai Bankfelügyeleti Hatóság iránymutatást bocsát 
ki azon különböz ő körülmények értelmezése tekintetében, amelyek esetében egy intézményt 
fizetésképtelennek, vagy valószín űleg fizetésképtelenné válónak tekintenek. 
 
2. Észrevételek 
2.1.  A 98/415/EK tanácsi határozat 1. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban ez a 
vélemény kizárólag azon kérdéseket vizsgálja, amelyek túlmutatnak a bankok helyreállításáról és 
szanálásáról szóló irányelv magyar jogba történ ő puszta átültetésén.  
2.2.  A valamely intézményt fizetésképtelenné, vagy valószín űleg fizetésképtelenné nyilvánító 
felügyeleti határozatokat eseti alapon kell meghozn i, az egyedi esetre vonatkozó valamennyi 
körülmény elemzésének vizsgálatát követ ően6. Az ilyen döntéseknek tehát olyan egyedi 
mérlegelési elemeket kell magukba fogl alniuk, amelyek nem határozhatók meg el őzetesen. Ez 
került tükrözésre a bankok helyreállításáról és  szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (4) 
bekezdésének a) pontjában, amely magában foglalja annak megfontolását, hogy a m űködési 
engedély fenntartásának feltételét képez ő követelmények megsértésre, illetve valószín űsíthetően 
megsértésre kerülnek-e oly módon, amely indokolná a m űködési engedély illetékes hatóság általi 
                                                 
5  Lásd a szanálásról szóló törvény 145. cikke (2) bekezdése d) és e) pontját. 
6  Az egyéb körülmények figyelembe vételére vonatkozó példaként lásd a rendelettervezet 3. szakaszát, valamint a 4. 
szakasz (2) bekezdését.  
ECB-PUBLIC  
3 visszavonását, továbbá az egy el őre meghatározott küszöbérték felállítá sa nélkül hivatkozik a teljes 
szavatolót őke, illetve a szavatolót őke jelent ős részének elvesztésére . Erre tekintettel a 
szavatolót őkével kapcsolatos követelményekre vonatkozó olyan küszöbértékekre való hivatkozás, 
amely alatt egy intézmény fizetésképtelennek min ősíthető, iránymutatásul szolgálhat az érintett 
intézmények számára, és csökkentheti a felügyeleti tétlenség terjedelmét. A fentiekre tekintettel, 
továbbá hivatkozással a szanálásról szóló törvény 145.  szakasz (2) bekezdésének d) és e) pontjaira, 
amelyek az EKB értelmezésében az MNB elnökét arra hatalmazzák fel, hogy számszer űsíthető 
szempontrendszert, és nem pedig kötelez ő küszöbértékeket határozzon meg, ezeknek a 
küszöbértékeknek mindössze jelzés érték űnek kellene lenniük. 
2.3.  A fenti szempontrendszer meghatározása során jelent őséggel bír egy alapos hatásvizsgálat 
elvégzése a meg nem felelés azon tényleges szintjének megállapítása érdekében, amely egy adott 
intézmény fizetésképtelenségét okozná. A rendelettervezethez csatolt általános indoklás nem 
tartalmaz arra vonatkozó inform ációt, hogy az MNB elvégzett- e egy ilyen hatásvizsgálatot. 
Amennyiben egy ilyen hatásvizsgálat elvégz ésére nem került sor, úgy az EKB egy ilyen 
hatásvizsgálatnak a rendelettervezet elfogadását megel őzően történ ő elvégzését javasolja annak 
eldöntése érdekében, hogy a 4. szakasz (1) bekezdésének b) pontjában hivatkozott százalékos arány 
nem szorul-e felülvizsgálatra. 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján. 
 
 Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. november 11-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Mario DRAGHI