Brüsszel, 28.12.2004

COM(2004) 840 végleges

2004/0288 (CNS)

Javaslat :

A TANÁCS RENDELETE

382/2001/EK rendelet módosításáról a rendelet lejáratát, valamint a költségvetés végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezéseket illetően

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

1.1. Háttér

Az Unió mindenkor nagy jelentőséget tulajdonított a tagsággal nem rendelkező ipari országokkal való szoros politikai, gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok kialakításának[1]. Az ezekkel az országokkal fennálló kapcsolataink további erősítése érdekében fontos, hogy olyan eszköz álljon a Közösség rendelkezésére, amely lehetővé teszi számára a kétoldalú együttműködési tevékenységek végrehajtását. Ehhez a tevékenységtípushoz a jogi alapot a 2001. február 26-i 382/2001 tanácsi rendelet[2] biztosítja. Ez az eszköz a következőkre irányuló közösségi beavatkozás számára szolgál kerettel:

- az együttműködés ösztönzése az Európai Unió és a partnerországok közötti különféle kétoldalú eszközökben megállapított célkitűzések támogatására, hogy az Európai Unió és a partnerországok közötti kapcsolatok bonyolításához és továbbfejlesztéséhez kedvezőbb környezetet teremtsenek, és biztosítsák, hogy az EU, annak intézményei és politikái nagyobb ismertségre tegyenek szert ezen országok lakossága és véleményformálói körében;

- szorosabb gazdasági, kereskedelmi és pénzügyi kötelékek kialakítása az EU iparának támogatása révén az arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy ezen országok piacához jobb hozzáférést nyerjen, különösen azokban az országokban, ahol az EU-vállalatok jelenlétének konszolidálását strukturális akadályok nehezítik (Japán és Korea).

Az Európai Unió és Észak-Amerika, a Távol-Kelet és Ausztrálázsia ipari országai között ezeken az együttműködési területeken létrejött projektek és a kereskedelmi kapcsolatok e rendelet alapján és az elmúlt évtizedben elfogadott, a kétoldalú kapcsolatokat szabályozó különféle politikai eszközökben (keretmegállapodások, együttes politikai nyilatkozatok, együttes cselekvési tervek, az Új Transzatlanti Cselekvési Program, partnerségi cselekvési programok… stb.) meghatározott politikai célkitűzésekkel összhangban folyamatosan fejlődtek a közelmúltban.

1.2. Együttműködés az ipari országokkal

A rendelet integrált és koherens keretet biztosított, amelyen belül lehetőség nyílt az EU és e hat ország – az Egyesült Államok, Kanada, Japán, a Koreai Köztársaság, Ausztrália és Új-Zéland (a továbbiakban: a partnerországok) – közötti politikai és gazdasági kapcsolatok alátámasztását célzó projektek kifejlesztésére. Hasznos kiegészítésül szolgált ezenkívül a Közösség és ezen országok némelyike közötti egyedi kétoldalú megállapodásokhoz, mint az Egyesült Államokkal és Kanadával kötött felsőoktatási együttműködési megállapodás vagy a Koreai Köztársasággal kötött, a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló keretmegállapodás.

A 2001. évi rendelet két átfogó témát fed le: a) a széles alapokon nyugvó kétoldalú együttműködést és b) a kereskedelmi kapcsolatok előmozdítását, amelyek közül ez utóbbi kizárólag Japánra, illetve kisebb mértékben Koreára összpontosít.

A kétoldalú együttműködés fejlesztését szolgáló projektek

A partnerországokkal folytatott együttműködés tekintetében a 2001-es rendelet az együttműködés következő területeivel foglalkozik:

- Kulturális, felsőoktatási és emberek közötti kapcsolatok;

- Tudomány és technológia, energia, közlekedés és környezetvédelmi kérdések;

- Kétoldalú párbeszéd az EU és a partnerországok politikai, gazdasági és szociális partnerei és nem kormányzati szervezetei között;

- Vámügyi együttműködés;

A rendelet meghatároz ezenkívül egy sor olyan egyedi célkitűzést és elvet, amelyeket a közösségi finanszírozás odaítélésére nézve irányadónak kell tekinteni:

- A nyilvánosság (beleértve a döntéshozó, véleményformáló és más, terjesztőként eljáró személyeket) oktatása és tájékoztatása az EU és a partnerországok közötti kétoldalú kapcsolatokról;

- A partnerországokkal folytatott együttműködési kezdeményezések ösztönzése vagy előkészítése céljából végzett kutatómunka és tanulmányok előmozdítása számos témakörben;

- Az Európai Unió „láthatóságának” megerősítése a partnerországokban;

- Kísérleti rendszerek kidolgozása a potenciális új tevékenységek kipróbálása céljából;

A 2001-es rendelet hatálybalépése óta ez az együttműködési cselekvési program számos projekt formájában öltött testet, amelyek közül a legjelentősebbek a következők:

- Az Egyesült Államok, Kanada, Ausztrália, Új-Zéland, illetve 2004-től Japán egyetemein létrehozott EU-központok hálózatának megszilárdítása és kibővítése;

- Az Új Transzatlanti Cselekvési Program keretében a politikai párbeszéd támogatása;

- Ausztráliával és Új-Zélanddal közös kísérleti projektek támogatása a felsőoktatásban;

- Az USA és Kanada különböző agytröszt (think tank) típusú és más szervezetei által végzett kutatómunka fejlesztése;

- Az emberek közötti kapcsolatok erősítése az üzleti vagy fogyasztói párbeszédhez hasonló kezdeményezéseken keresztül;

- Különféle események szervezése a partnerországokban az EU partnerországokbeli közismertségének fokozása vagy a közvélemény konkrét EU-vonatkozású témákról való tájékoztatása céljából, így például az euró bevezetéséről vagy a bővítésről;

Az együttműködés terén a rendeletben érintett hat országból ötben összesen 23 EU-központot hoztak létre és fejlesztettek tovább, ami igen jelentős vívmány, pénzügyi szempontból pedig e fejezet legfontosabb kezdeményezése.

Az EU-központok létrehozása eredetileg az USA-ban kezdődött 1998-ban. Ezt a tapasztalatot vitte tovább és szilárdította meg a rendelet a 2001–2003 közötti időszakban, és fokozatosan kiterjesztette a többi partnerországra: Kanadára, Ausztráliára, Új-Zélandra, és végül Japánra. Az EU-központok mindegyikének a fogadó országok nagy múltú egyetemei adtak helyet, amelyek a működtetésük társfinanszírozását is biztosítják. A központok fő célkitűzése, hogy elősegítse az Európai Unió és intézményei, történelme, gazdasága és politikái megismerését a partnerországokban, konkrétan a következők segítségével:

- Az EU-ra és Európára összpontosító tanítás kidolgozása és fejlesztése;

- Az EU-hoz és a partnerországokkal való kétoldalú kapcsolataihoz tartozó témák kutatásának ösztönzése;

- Szemináriumok, műhelyek, konferenciák és más események szervezése az EU-val kapcsolatos témákról;

- Az Európai Unióról szóló tájékoztató eszközök kidolgozása (weboldalak, kiadványok, hírlevelek stb.)

- Látogatói programok és felsőoktatási csereprogramok kidolgozása;

A rendelet keretében az Egyesült Államokban 15, Kanadában 5, Ausztráliában 1, Új-Zélandon 1 és Japánban 1 központ részesült közösségi támogatásban. A kezdeményezés a széles alapokon nyugvó kutatói, oktatási és ezeken túlmutató tevékenységek révén lehetőséget adott az EU jobb megismerésére a partnerországokban. Elősegítette az EU-tanulmányok mint önálló tárgy kialakulását, továbbá hozzájárult az európai tanulmányokon belül az EU-ra jutó hangsúly növeléséhez. Ennek eredményeképpen 264 új EU-s képesítés és kurzus jött létre. Az EU politikájával foglalkozó kutatás szintén fellendült, aminek ékes bizonyítéka a téma 462 PhD hallgatója és az eddigi 1731 kutatói publikáció. Becslések szerint a központokon keresztül legalább 42 000 diplomás tett szert az EU-ra vonatkozó ismeretekre. A szerzett tapasztalatok egészét a 2001. évi rendelet 11. cikkével összhangban 2003/2004 folyamán külső értékelésnek vetették alá.

A kereskedelmi kapcsolatok ösztönzését szolgáló projektek

A 2001-es rendelet második célkitűzése az EU vállalatai piacra jutásának elősegítése és üzleti jelenlétének javítása Japán és Korea területén. A 2001–2003 közötti időszakban a rendelet szerinti közösségi finanszírozás zöme (közel 75%-a) valójában az erre a célkitűzésre irányuló programoknak jutott.

- Az ETP egy intenzív (japán vagy koreai) nyelvtanfolyamból és üzleti szemináriumok, ipari látogatások, regionális látogatások és az anyaországban teljesített időszakok sorából álló humánerőforrás-fejlesztési program. Ezt egy japán/koreai vállalatoknál teljesített gyakornoki szakasz követi, amelynek során a résztvevők valós munkakörnyezetben alkalmazhatják az elsajátított készségeket. Japánban a vezetőképző programot először 1979-ben indították el. 2004 novemberében már a 22. évfolyama végez. A 23. csoport képzése már folyik, a 24. tagjait most toborozzák. A programban mára több mint 850 európai vállalatvezető vett részt. Az ETP résztvevői körében 2003 első félévében elvégzett felmérés eredményei azt erősítették meg, hogy ez a program kiváló alapot nyújt az EU vállalatai számára üzletáguk megalapításához Japánban, a vállalatvezetők számára pedig vezetői képességeik továbbfejlesztéséhez és karrierjük előmozdításához. Tekintettel a koreai gazdaság növekvő fontosságára az EU vállalatai szempontjából, a 2001-es rendelet megfogalmazta az ETP-képzés Koreára való kiterjesztésének elvét. Ennek megfelelően 2002-ben elindították a program koreai változatát, amelyet a koreai piaci körülményekhez igazítottak. Az európai vállalatvezetők első csoportja 2003 októberében szerzett diplomát, a második csoport képzése jelenleg folyik, a harmadikat már toborozzák.

- Az EU Bejárat Japánba kampánya a 2001-es rendelettel lépett harmadik szakaszába. A Bejárat Japánba egy kereskedelemösztönző program, amely az EU KKV-inek arra irányuló erőfeszítéseit segíti, hogy fejlesszék üzletágukat és növeljék értékesítéseiket a japán piacon. A Bejárat Japánba koncepciót 1993-ban indították útnak, majd 1997 és 2001 között ennek második kiadása következett. A Bejárat Japánba jelenlegi harmadik kiadása 2002 októberében kezdődött és a tervek szerint négy évig tart. A Bejárat Japánba kampány alapját az EU KKV-i számára a Japánba irányuló ágazati kereskedelmi kiküldetések és Japánban rendezett kereskedelmi vásárokon való csoportos részvétel megszervezése képezi. A program első két kiadásában az EU mintegy 1500 KKV-je vett részt. A Bejárat Japánba harmadik kiadása a tervek szerint az EU 8 iparágából további 880 KKV-t vinne el Japánba 32 esemény keretében (többnyire kereskedelmi kiküldetésekre); az eseményeket egy 48 hónapos időszak leforgása alatt (2002–2006), négy éves körre osztva szervezik meg, a kampány záró eseményeit pedig 2006 második felére tervezik.

Mindkét program számára a bővítés eredményeképpen előállt földrajzi kiterjedés jelenti a legnagyobb kihívást: a programokat a továbbiakban az immár 25 tagállamra bővült Európai Unióban kell meghirdetni és azokra résztvevőket toborozni. A két programot a 2001-es rendelet 11. cikkének megfelelően 2003/2004 folyamán külső értékelésnek vetették alá.

1.3. Pénzügyi aspektusok

A 2001. évi rendelet 2. cikke előírja, hogy a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységekhez szükséges közösségi finanszírozás összegét a költségvetési hatóság évente állapítja meg.

A ténylegesen kiosztott költségvetés 2001-ben 15 240 000 €, 2002-ben 16 025 000 €, 2003-ban pedig 16 800 000 € volt.

A kötelezettségvállalási hitelek eddigi felhasználása a következőképpen alakult (€-ban)[3]:

+++++ TABLE +++++

2. A JELENLEGI RENDELET SZERINT FINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEK ÉS PROGRAMOK ÉRTÉKELÉSE

A 2001-es rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megszervezte az e keretben finanszírozott cselekvések és programok értékelését. Az értékelés a költségvetési források, a politikai vonatkozás és az operatív jelentőség szempontjából legfontosabb projektekre összpontosított: tárgyát a Japánban és Koreában folyó vezetőképző program, a Bejárat Japánba kampány, valamint a hat partnerország közül négyben[4] megalakított EU-központok képezték. Ezek a projektek és programok a rendelet szerint odaítélt közösségi finanszírozásnak összesen több mint 90%-át teszik ki.

Az értékelést a 2003. decembertől 2004. júniusig tartó időszak során két független, nyilvános ajánlati felhívást követően szerződtetett értékelő csoport végezte el. Mindkét értékelés megerősítette az érintett projektek és programok fontosságát.

A kezdeményezések folytatásának megfelelősége tekintetében az értékelés fő következtetései a következőképpen szóltak:

- EU-központok az USA-ban, Kanadában, Ausztráliában és Új-Zélandon

- A központokra vonatkozó kezdeményezés egészében jól halad előre, és a beruházásokat tekintve magas szintű megtérülést biztosít;

- Javasolják a kezdeményezés folytatását, illetve lehetőség szerint az EU-központok koncepció alkalmazásának kiterjesztését más régiókra és országokra;

- Javasolják a finanszírozás átszervezését egy többéves keretbe, amely a befogadó intézmények számára nagyobb fokú kiszámíthatóságot és rugalmasságot kínálna.

- Vezetőképző program és Bejárat Japánba

- Mindkét program igazodik a Japánba/Koreába irányuló kivitel növelésének célkitűzéséhez;

- Mindkét programot helyénvalónak és folytatásra érdemesnek találták;

- Mindkét program hatékonyságát közepes/magas szintre értékelték, ami a fejlesztés terén hagy még némi teret, különösen a vezetőképző programot illetően;

- Az ETP program további egyedi fejlesztési lehetőségeket rejt magában, ha azt az EU vállalatainak jelenlegi igényeihez igazítják;

- Az EU bővítése mindkét program számára új fejlesztési lehetőségeket kínál.

Az értékelés ilyenformán hitelesítette a bizottsági szolgálatok által az érintett kezdeményezések végrehajtásában képviselt megközelítést. Az értékelők azonban javasoltak néhány kiigazítást és fejlesztést, amelyeket lehetőség szerint figyelembe fognak venni.

A javasolt fejlesztések mindenekelőtt a vezetőképző programot érintik, amelyhez a szolgálatok egy alapos kiigazítási tervet dolgoztak ki a Japánban és az EU-ban egyaránt fejlődő üzleti környezet figyelembevételére. Különösen a következő szempontokat veszik gondos vizsgálat alá:

- A program időtartamának lerövidítése iránti igény, hogy jobban megfelelhessen az EU-s vállalatokra és azok vezetőire érvényes megszorításoknak és lehetőségeknek;

- A program nyelvi része és irányítási/üzleti része közötti egyensúly felülvizsgálatának igénye;

- Egy az EU-ban folyó alapképzési modul létrehozásának igénye az elsősorban Japánban (vagy Koreában) zajló, az ismereteket elmélyítő képzési modult megelőzően;

- A program végrehajtásában az EU, Japán és Korea tiszteletre méltó oktatási intézményeivel való társulás igénye;

- A programot ösztönző stratégia kiigazításának szükségessége.

Az értékelők a Bejárat Japánba kampány tekintetében nagyobb átdolgozást nem ajánlottak, ugyanakkor a következő évben sor fog kerülni a program és – a piaci körülmények alakulásának fényében – lehetséges továbbfejlesztése alapos elemzésére.

Az EU-központok kezdeményezést illetően az értékelés nem jelezte, hogy szükség volna a gyakorlat nagyobb fokú kiigazítására. Ehelyett inkább azt javasolta, hogy a bizonyítottan jó gyakorlatokat egy új finanszírozási kör érdekében általánossá lehetne tenni, valamint az EU-központoknak otthont adó partnerországokat átfogó jobb stratégiai megközelítést lehetne kidolgozni.

3. A JAVASOLT MÓDOSÍTÁS LÉNYEGE

3.1. Az időbeli hatály meghosszabbítása

A 2001-es rendelet módosítására tett javaslat fő célja a rendelet érvényességi idejének meghosszabbítása, hogy áthidalja a külkapcsolatok területén várhatóan 2007 elején, az új pénzügyi tervvel (2007–2013) egyidejűleg hatályba lépő új eszközökig tartó időszakot.

2004. február 10-i és július 14-i közleményeiben[5] a Bizottság jelezte, hogy az új pénzügyi terv időszakára a külkapcsolatok területén jelenleg meglévő nagyszámú jogi eszközt sokkal korlátozottabb számú (6) eszközzé kívánja összevonni. A jelenleg a 382/2001 tanácsi rendelet keretében az ipari országokkal folytatott tevékenységtípusokra ezért a továbbiakban nem egy különálló rendelet fog vonatkozni, hanem az új eszközök egyike[6].

A jelenleg érvényben lévő, 2005 végén lejáró rendelet és a várhatóan 2007-ben hatályba lépő jövőbeni eszközök közötti folyamatosság biztosítása érdekében a legalkalmasabb megoldás a jelenlegi rendelet hatályának megfelelő időre, szinte azonos feltételek mellett történő meghosszabbítása.

A két jogi alap közötti hézag elkerülése érdekében a jelenlegi rendelet 2 éves hosszabbítását javasolják (2007 végéig). Az új eszköz hatálybalépésekor minden esetben hatályon kívül helyezi a meghosszabbított rendeletet.

3.2. Az új költségvetési rendeletnek való megfelelés

2002. június 25-én a Tanács új költségvetési rendeletet fogadott el az Európai Közösségek általános költségvetéséről[7], amely 2003. január 1-jén lépett hatályba. A költségvetési rendelet egyes rendelkezései esetében az alkalmazás feltétele azok kifejezett említése az alap-jogiaktusban. Ez különösen az új költségvetési rendelet 114. cikkére (támogatások odaítélése természetes személyek részére) és 76. cikkének (3) bekezdésére (a költségvetési kötelezettségvállalások bontásának lehetősége) vonatkozik.

A Japánban és Koreában folyó ETP programok résztvevői jelenleg egy havi lakhatási és tartózkodási juttatásban részesülnek, amelyet képzési ösztöndíjjá kell alakítani ahhoz, hogy megfeleljen a költségvetési rendeletnek. Hasonló esetek állhatnak elő az oktatási együttműködési projektekben, így például a felsőoktatás területén folytatott EU–Ausztrália kísérleti projektekben (mobilitási ösztöndíjak a hallgatók számára) vagy az EU-központok tekintetében. Fontos megjegyezni, hogy – szem előtt tartva a programok és projektek hatékony kezelésének célkitűzését – a költségvetési rendeletben meghatározott pénzügyi rendelkezések közül számos rendelkezéstől el lehet tekinteni a természetes személyeknek nyújtott támogatások és ösztöndíjak esetében[8], ezért van szükség arra, hogy ez a lehetőség említést nyerjen az alap-jogiaktusban.

Azt javasolják ezért, hogy kihasználva a 382/2001 tanácsi rendelet időbeli hatályának meghosszabbítása kínálta lehetőséget, összhangba kell hozni azt az új költségvetési rendeletben bevezetett rendelkezésekkel:

- A költségvetési rendelet 114. cikkének megfelelően új rendelkezést kell bevezetni annak jelzésére, hogy a 2001-es rendelet 4. és 7. cikkében említett együttműködési vagy kereskedelmi kapcsolatokat előmozdító projektek végrehajtásakor támogatást lehet adni természetes személyek részére. Erre a vezetőképző program tekintetében különösen nagy szükség van (gyakornoki ösztöndíjak);

4. JOGI ALAP

A módosított rendelethez választott jogi alap részben különbözik az eredeti rendeletben használtaktól, tükrözve a Nizzai Szerződés elfogadásával bevezetett új rendelkezéseket. Ez a javaslat ezért a Szerződés (változatlan) 133. cikkén és (új) 181a. cikkén alapul (harmadik országokkal folytatott gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködés).

5. ÖSSZEFOGLALÁS

Az EU és Észak-Amerika, a Távol-Kelet és Ausztrálázsia ipari országai közötti együttműködés és kereskedelemösztönző tevékenységek folytonosságának biztosítása érdekében a külkapcsolatok területén az új pénzügyi terv (2007–2013) szerinti új eszközök elfogadásáig a 382/2001 tanácsi rendelet érvényességi idejének legfeljebb 2 évre, tehát legfeljebb 2007. december 31-ig történő meghosszabbítását javasolják.

Ezenkívül javasolják e rendelet összehangolását az új költségvetési rendelet egyes követelményeivel és lehetőségeivel, konkrétan azáltal, hogy kifejezetten megemlítik a támogatások és ösztöndíjak természetes személyek részére történő odaítélésének lehetőségét.

Az eredeti rendelet célkitűzéseit és tartalmát a javasolt módosítások nem érintik.

2004/0288 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

382/2001/EK rendelet módosításáról a rendelet lejáratát, valamint a költségvetés végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezéseket illetően

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére és 181. cikke a) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára[9],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[10],

mivel:

(1) A 2001. február 26-i 382/2001 tanácsi rendelet az Európai Unió és Észak-Amerika, a Távol-Kelet és Ausztrálázsia ipari országai közötti együttműködés és a kereskedelmi kapcsolatok előmozdítását szolgáló projektek végrehajtásáról, valamint az 1035/1999/EK rendelet[11] hatályon kívül helyezéséről 2005. december 31-ig biztosít jogi keretet az együttműködés és a kereskedelmi kapcsolatok fokozásához a fenti országokkal;

(2) 2004. február 10-i „Közös jövőnk építése – A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei (2007–2013)”[12] című közleményében a Bizottság bejelentette, hogy a Pénzügyi Perspektíva következő időszakában (2007–2013) a közösségi beavatkozás a külkapcsolatok területén egy hat eszközön alapuló, harminc különböző eszközt felváltó egyszerűsített szerkezetben történik. A javasolt eszközök egyikének, a fejlesztési együttműködés és gazdasági együttműködés finanszírozási eszközének[13] célja az, hogy jogi keretet nyújtson a közösség számos országgal történő együttműködéséhez, beleértve a 2001/382/EK tanácsi rendeletben szereplő ipari országokat. Az ipari országokkal történő együttműködés és gazdasági kapcsolatok ösztönzése ezért az új eszköz hatálya alá fog esni, amint az hatályba lép;

(3) Az eszközt létrehozó rendeletet azonban legkorábban csak 2007. január 1-jétől kell alkalmazni. Mivel döntő fontosságú az ipari országokkal való együttműködést célzó tevékenységek folyamatosságának biztosítása, el kell kerülni a 382/2001/EK tanácsi rendelet jelenleg érvényes lejárata és az új rendelet alkalmazásának kezdete közötti időszakra eső tevékenységek esetében a jogi keret esetleges hiányát. A 382/2001/EK tanácsi rendelet megfelelő meghosszabbítása lehetővé teszi az ipari országokkal való együttműködésre vonatkozó jogi keretben fennálló esetleges hézagok kitöltését, és megkönnyíti a jelenlegiről (2000–2006) a jövőbeni (2007–2013) Pénzügyi Perspektívára történő áttérést;

(4) A 382/2001/EK tanácsi rendelet meghosszabbítása annál is inkább indokolt, mivel az e rendelet keretében finanszírozott projektekről és programokról készült 2004. évi értékelés megállapította hatékonyságukat és további indokoltságukat;

(5) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK tanácsi, Euratom rendelet 114. cikke (2) bekezdése[14] úgy rendelkezik, hogy kivételes esetben lehetőség van támogatás odaítélésére természetes személyek részére, amennyiben arról az alap-jogiaktus rendelkezik. Ilyen helyzetek rendszeresen adódnak a Japánra és Koreára vonatkozó Vezetői Képzési Programok végrehajtásával kapcsolatban, és esetenként előfordulhatnak az ipari országokkal történő egyéb együttűködési tevékenységek esetében, különösen az oktatási együttműködés vagy személyek közötti csere keretében;

(6) A 382/2001/EK tanácsi rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell;

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 382/2001/EK tanácsi rendelet a következőképpen módosul:

1. Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Adott esetben, különösen az oktatási és képzési, valamint egyéb hasonló, az egyént érintő projektek esetében, a közösségi támogatás történhet természetes személyeknek nyújtott támogatások formájában. Ezek a támogatások ösztöndíj formájában nyújthatók.”

2. A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E célból a közösségi támogatás történhet természetes személyeknek nyújtott támogatások formájában. Ezek a támogatások ösztöndíj formájában nyújthatók.”

3. A 13. cikkben a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„E rendelet 2007. december 31-én hatályát veszti.”

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE + HEADING

19 05 02 - Cooperation with industrialised non-member countries

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 17,000 € million for commitment

2.2. Period of application:

2006-2007

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure:

As the Regulation does not provide for a global financial envelope deemed necessary for its entire duration, figures are provided for 2006 only.

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations

€ Million

+++++ TABLE +++++

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectives

[X] Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspectives.

Proposal may require application of the provisions of the Inter-institutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

[X] Proposal has no financial implications on revenue

3. BUDGET CHARACTERISTICS

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Treaty articles 133 and 181a

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The objectives pursued are essentially based on the joint policy statements and instruments (joint declarations, joint action plans, framework agreements, New Transatlantic Agenda and other Partnership Agendas…) between the EU and the partner countries concerned. These are major economic players and important commercial and political partners for the EU and it is vital that the bilateral political dialogue wit them is underpinned and enhanced by concrete cooperation actions. The overall objective of the Community intervention is therefore twofold:

- to contribute to the creation of a more favourable environment for the conduct and development of the political relations between the EU and the partner countries thus strengthening the determination of the EU and the partner countries to build stronger links in all relevant areas;

- to enhance the commercial relations between the EU and the partner countries, in particular Japan and Korea, by stimulating the EU business presence there;

The specific objectives of cooperation and commercial promotion initiatives towards the partner countries include among others:

(1) The promotion of a better understanding of EU related matters (institutions, policies, positions on global issues…) in the partner countries;

(2) The education and information of decision makers, opinion leaders, futures elites, the business communities and, more generally, the general public on the bilateral relations between the EU and the partner countries;

Both objectives can be attained notably through the consolidation and further development of EU Centres establishing themselves as centres of academic excellence as well as research and information reference points on EU matters in partner countries.

(3) The enhancement of people-to-people, cultural and academic exchanges between the EU and the partner countries, notably through support to projects in the field of higher education;

(4) The promotion of the dialogue between political, economic and social partners, NGOs and the civil society in all relevant sectors;

(5) The further development of cooperation in various fields of common interest for the EU and partner countries, such as: the environment, science and technology, customs, transport and energy;

(6) The facilitation of exports, investment and market access for EU goods and companies in Japan and Korea through human resource development (Executive Training programme) or through direct product exposure on, and business contacts with, the relevant market segments and actors;

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

In 2004, the main initiatives implemented during the period 2001-2004 have been the subject of an external evaluation. Two separate evaluation exercises have been carried out in parallel, one focused on the EU Centre initiative, the other focused on the initiatives relating to the promotion of commercial relations (ETP and Gateway to Japan). During the period 2001-2003 this set of initiatives has mobilised slightly over 90% of the Community funding awarded under the budget line concerned (B7-665 and then 19 05 02, cooperation with industrialised non-member countries). The evaluation carried out is therefore believed to be fully representative of the results achieved under the Regulation for the period 2001-2004. This evaluation was designed to both assess the results achieved and the impact of the initiatives and to assess their continued relevance. It therefore fulfils at the same time the objectives of an ex-post and an ex-ante evaluation.

The evaluation studies were conducted in parallel during the period December 2003 – August 2004 by two independent firms identified following an open call for tenders. In addition to these evaluation studies a survey of all the beneficiaries (response rate close to 20%) of the Executive Training Programme since its inception in 1979 was carried out during the first half of 2003. The results of this survey were fuelled into the evaluation work undertaken in 2004.

The conclusions of both evaluations are overwhelmingly positive and call for a continuation and consolidation of the initiatives. The main findings, conclusions and recommendations are as follows:

- EU Centres in the USA, Canada, Australia and New Zealand

- The centre initiative as a whole is progressing well and provide a high level of return considering the relatively small investment;

- The “EU brand” is one of the strongest potential factors contributing to the strength of the Centres;

- It is recommended to continue the initiative and where possible to extend the scope of the EU Centre concept to other regions and countries;

- It is recommended that a more strategic approach is adopted in renewing the funding cycle;

- It is recommended that funding is organised in a multi-annual framework to provide more predictability and flexibility to the host institutions;

- Executive Training Programme and Gateway to Japan

- Both programmes fit with the objectives of increasing exports to Japan/Korea;

- Both programmes are found to be highly appropriate and should be continued;

- Market circumstances an business practices in Japan / Korea have evolved but continue to justify specific support to EU companies;

- The effectiveness of both programmes is judged medium/high to high with some room for improvement, in particular as regards ETP

- The ETP programme has still a specific development potential if adapted to the current needs of the EU business;

- The Community initiatives complements well the initiatives existing at Member State level;

- The EU Enlargement provides new development opportunities for both programmes;

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

The evaluation has validated most of the lines taken by the responsible department as regards the implementation of the initiatives concerned. However some adjustments and improvements are suggested by the evaluators and will be taken into account where deemed appropriate and feasible.

The envisaged modifications concern first and foremost the Executive Training Programme, and, to a lesser extent the EU Centre initiative.

As far as the Executive Training programme –which over the past 3 year has represented alone roughly 50% of the budget allocated to cooperation with industrialised non-member countries- is concerned, the reflection of services is well advanced (a roadmap for the adaptation of the programme has already been prepared) and, as a matter of fact, the evaluation confirms most of the adaptations envisaged. These adaptations concern in particular:

- The need to shorten the duration of the programme in order to better correspond to the constraints and possibilities of EU companies and executives;

- The need to review the balance between the language component and the management / business component of the programme;

- The desirability to create an EU-based inception training module prior to the Japan (or Korea) based immersion training module

- The need to associate reputable education institutions in EU, Japan and Korea to programme delivery;

- The need to adapt the programme promotion strategy;

Proposals in this regard are under preparation and will be submitted to the programme committee in the autumn of 2004.

As far as the EU Centre initiative is concerned, the evaluation does not call for an in-depth adaptation of the experience. Rather, it suggests that the different good practices identified in the various projects are taken into account when drafting the terms of reference for the new funding cycle so that they can benefit to the entire network in the future. The evaluation recommends that more flexibility is introduced in the way the Commission awards grants to Centres. This is why it is proposed, in the amendment of the Regulation, to introduce a specific reference to the mechanism of budgetary commitment splitting which is established in article 76.3 of the Financial Regulation. This will allow the shift from an annual grant award exercise which is extremely time and work-consuming for Commission services and beneficiary institutions whilst not giving any predictability or flexibility beyond an annual horizon.

5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements

EU Centres

- Target population: leading universities in the partner countries. An indicative number of 20 to 25 Centres across the partner countries could be envisaged, in compliance with the recommendations by the evaluators.

- Specific objectives (and indicators): curriculum development (number of EU related courses created, number of students enrolled in EU-related modules); research work (number of publications, number of research fellows and scholarships); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public;

Other cooperation projects (Policy advice, Public diplomacy, People-to-people exchanges, public outreach),

- Target population: foundations, think-tanks, NGO’s, education institutions, research institutions. An average of 15/20 beneficiaries per year is envisaged.

- Specific objectives (and indicators): reinforced people-to-people links (academic exchanges, joint courses developed; student mobility; faculty mobility); research work and policy advice (number of publications and other forms of providing policy advice); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage); dialogues (relevance of sectors; number and quality of stakeholders involved);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public; enhancement of bilateral links between the EU and partner countries;

Commercial Relations

- Target population: EU companies and EU executives. ETP targets 40 participants per year for Japan and 15 for Korea. Gateway aims to bring around 220 companies per year in Japan.

- Specific objectives (and indicators): trade missions and fairs (number of EU participating companies; number of Japanese attendees; number of business leads; sales figures evolution); development of a pool of EU executives able to work in the Japanese / Korean market (number of candidates; number of graduates; career development of alumni; proportion of graduate settling in Japan/Korea);

- Implementation measures: Procurement procedures for the establishment of the programme components. Calls for proposals for the selection and award of scholarships to ETP participants.

- Outputs: enhanced EU business presence on the Japanese / Korean market; increased EU exports and investment to Japan and Korea; improved market access and regulatory framework in Japan for EU products and services; Consolidated EU business lobbying force in Japan and Korea;

5.3. Methods of implementation

The Commission will continue to implement the projects under direct management. This will involve both headquarters and the delegations concerned, under a deconcentration model.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

7.1. Impact on human resources

+++++ TABLE +++++

7.2. Overall financial impact of human resources

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

+++++ TABLE +++++

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The monitoring of projects is ensured by the desks and the delegation concerned through regular contacts / meetings with and reports from beneficiaries and contractors.

As far as ETP and Gateway to Japan in-built performance indicators are regularly updated making it possible to follow progress in implementation, measure users’ satisfaction rate, identify potential weaknesses and take the appropriate remediation measures. Follow-up questionnaires and survey of participants are organised on a regular basis to measure medium-term business impact and career development.

As far as EU Centres are concerned, planning and work programme approval mechanisms make it possible to the Delegation to ensure compliance of the activities effectively carried out with the overall and specific objectives of the initiatives. Beneficiaries report to the Commission on a regular basis. In this regards, best practices have been identified during the evaluation exercises and could be generalised for the next funding cycles (activity-based reporting and accounting). Standards indicators such as student enrolment; number of scholarships; number of teaching modules or courses; number of outreach event and related participants; number of publications… can be included in the reporting obligations of the beneficiaries for monitoring and impact measurement purposes.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

An ex-post evaluation may be organised, if deemed necessary, in 2006 or 2007. However, it should be noted that the time span between this new evaluation and the most recent one (2004) would only be in the range of 2 to 3 years.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Projects and programmes will be implemented directly by the Commission both in Brussels and, in the case of cooperation with USA and Japan, in Washington and Tokyo by the respective Delegations under a deconcentrated model for parts of the programme.

The European Commission and the European Court of Auditors may conduct on-the-spot checks and inspections of the projects and programmes, in order to safeguard the European Communities’ financial interests.

Control provisions (submission of reports, submission of justifying documents, on-site control by the Commission, by any entity mandated by the Commission or by the Court of Auditors…) are therefore included in all contracts and grant agreements.

On-the-spot audits may be carried out if deemed necessary.

[1] A rendelet értelmében a „tagsággal nem rendelkező ipari országok” megnevezés a következő országokra vonatkozik: az USA, Kanada, Japán, Ausztrália, Új-Zéland és Dél-Korea.

[2] A Tanács rendelete az Európai Unió és Észak-Amerika, a Távol-Kelet és Ausztrálázsia ipari országai közötti együttműködés és a kereskedelmi kapcsolatok előmozdítását szolgáló projektek végrehajtásáról, valamint az 1035/1999/ rendelet hatályon kívül helyezéséről, közzétéve a HL L57., 2001.2.27-i számban.

[3] További részletek a Bizottság által a Tanács és az Európai Parlament részére benyújtott COM(2004) 803 végrehajtási jelentésben olvashatók.

[4] Az Egyesült Államok, Kanada, Ausztrália, Új-Zéland. A japán intézményt csak 2003 végén alapították, így az értelemszerűen nem képezte a fenti értékelési gyakorlat tárgyát.

[5] COM(2004) 101: „Közös jövőnk építése – A kibővített Unió politikai kihívása és költségvetési eszközei (2007–2013)” és COM (2004) 487 „A 2007–2013. közötti időszakra szóló pénzügyi terv”.

[6] Az eddigi tervek szerint a 2001-es rendelet keretében végzett tevékenységeket egy a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködéssel és gazdasági együttműködéssel foglalkozó eszközbe fogják beépíteni.

[7] Az EKHL L 248., 2002.9.16-i számában kihirdetett, 2002.6.25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet.

[8] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 165. cikkének (2) bekezdése.

[9] HL C […], […], […] o.

[10] HL C […], […], […] o.

[11] HL L 57., 2001.2.27., 10. o.

[12] COM(2004) 101 végleges

[13] COM(2004) 629 végleges

[14] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.