P6_TC1-COD(2004)0065

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2005. szeptember 28-án került elfogadásra az éves és összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2005/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésének g) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [2],

mivel:

(1) Jelenleg a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv [3], a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv [4], a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelv [5] és a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 1991. december 19-i 91/674/EGK tanács irányelv [6] megköveteli, hogy az éves beszámolókat, illetve az összevont (konszolidált) beszámolókat az ilyen vizsgálatok elvégzésére jogosult egy vagy több személy vizsgálja meg.

(2) A Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján, a számviteli dokumentumok kötelező könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személyek működésének engedélyezéséről szóló, 1984. április 10-i 84/253/EGK nyolcadik tanácsi irányelv [7] meghatározta a kötelező könyvvizsgálat elvégzéséért felelős személyek jóváhagyására vonatkozó feltételeket.

(3) A Közösségben nincs összehangolt megközelítés a kötelező könyvvizsgálat terén, ezért a Bizottság 1998-as, "A kötelező könyvvizsgálat az Európai Unióban, a további lépések" [8] című közleményében javasolta egy könyvvizsgálatért felelős bizottság létrehozását, amely további intézkedéseket dolgozhat ki a könyvvizsgálói szakma és a tagállamok közötti szoros együttműködés alapján.

(4) E bizottság munkája alapján a Bizottság 2000 novemberében "A kötelező könyvvizsgálat minőségbiztosítása az EU-ban: minimális követelmények" [9] címmel, illetve 2002 májusában "A bejegyzett könyvvizsgálók függetlensége az EU-ban: alapelvek" [10] címmel ajánlásokat adott ki.

(5) Ezen irányelv célja a kötelező könyvvizsgálatra vonatkozó követelmények nagymértékű – jóllehet nem teljes – harmonizációja. A kötelező könyvvizsgálatot előíró tagállam szigorúbb követelményeket is megállapíthat, hacsak ezen irányelv másképp nem rendelkezik.

(6) A bejegyzett könyvvizsgálók által ezen irányelv alapján megszerzett könyvvizsgálói képesítéseket egyenértékűnek tekintik. Ezért a tagállamok számára már nincs lehetőség arra, hogy fenntartsák azt a helyzetet, hogy egy könyvvizsgáló cégnél a szavazati jogok többségét helyileg jóváhagyott könyvvizsgálóknak kell gyakorolnia, vagy hogy egy könyvvizsgáló cég ügyviteli vagy irányító szervének tagjait helyileg kell jóváhagyni.

(7) A kötelező könyvvizsgálat olyan tárgykörök megfelelő ismeretét teszi szükségessé mint a versenyjog, a pénzügyi jog és a szociális jog. Az ilyen ismereteket ezért vizsga révén ellenőrizni kell, mielőtt egy másik tagállamból származó bejegyzett könyvvizsgálót jóváhagynak.

(8) A harmadik személyek védelme érdekében valamennyi jóváhagyott könyvvizsgálót és könyvvizsgáló céget a nyilvánosság számára hozzáférhető nyilvántartásba kell venni, amely alapvető információkat tartalmaz a bejegyzett könyvvizsgálóról, illetve könyvvizsgáló cégről.

(9) A bejegyzett könyvvizsgálók meg kell, hogy feleljenek a legszigorúbb etikai követelményeknek. Ezért rájuk szakmai etikai szabályok kell, hogy vonatkozzanak, amelyek kiterjednek legalább közérdekű funkciójukra, feddhetetlenségükre, pártatlanságukra valamint szakmai felkészültségükre és kellő gondosságukra. A bejegyzett könyvvizsgálók közérdekű funkciója azt jelzi, hogy emberek és intézmények széles köre bízik meg a bejegyzett könyvvizsgáló munkájának jó minőségében. A jó minőségű könyvvizsgálat javítja a pénzügyi beszámolók feddhetetlenségét és hatékonyságát, és ezzel hozzájárul a piacok rendezett működéséhez. A Bizottság elfogadhat végrehajtási intézkedéseket a szakmai etikáról, amelyek mintegy minimumszabályként érvényesülnek. Ennek során figyelembe lehet venni a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetségének (IFAC) etikai kódexében szereplő elveket.

(10) Fontos, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek tartsák tiszteletben ügyfeleik magánéletét, ezért rájuk szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályok kell hogy vonatkozzanak, amelyek azonban nem csorbíthatják ezen irányelv megfelelő érvényesülését. Ezek a titoktartási szabályok szintén vonatkoznak minden olyan bejegyzett könyvvizsgálóra vagy könyvvizsgáló cégre, amelyek az adott könyvvizsgálói feladatot már nem végzik.

(11) A bejegyzett könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló cégeknek a kötelező könyvvizsgálat elvégzése során függetlennek kell lenniük. A könyvvizsgálat alá eső egységet tájékoztathatják a könyvvizsgálatból eredő ügyekről, de távol kell maradniuk azok belső döntéshozatali folyamataitól. Ha olyan helyzetbe kerülnek, amelyben a függetlenségüket sértő veszély még az ennek csökkentése érdekében alkalmazott biztonsági intézkedések ellenére is túl nagy, vissza kell lépniük vagy tartózkodniuk kell a könyvvizsgálat elvégzésétől. Az a következtetés, amely értelmében a könyvvizsgáló függetlenségét veszélyeztető kapcsolat áll fenn, eltérhet a könyvvizsgáló és az auditált egység, illetve a hálózat és az auditált egység közötti kapcsolat tekintetében. Amennyiben egy, a 2. cikk 14. pontja szerinti csoportos könyvvizsgálónak, vagy a 86/635/EGK irányelv 45. cikkében említett hasonló jogalanynak a nemzeti szabályozás szerint lehetősége van, illetve köteles belépni egy non-profit könyvvizsgáló testületbe, egy objektív, ésszerű és jól tájékozott fél nem jutna arra a következtetésre, hogy a tagok és a tagjaikat vizsgáló non-profit jogalanyok közötti tagságon alapuló viszony sérti a bejegyzett könyvvizsgáló függetlenségét, feltéve hogy amikor egy ilyen könyvvizsgáló jogalany valamely tagjának kötelező könyvvizsgálatát végzi, a függetlenség elvét alkalmazzák a könyvvizsgálatot végző könyvvizsgálókra valamint azon személyekre, akik helyzetüknél fogva befolyásolni tudják a kötelező könyvvizsgálatot. A bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét érintő veszélyre példa a közvetlen vagy közvetett pénzügyi érdekeltség a könyvvizsgálat alá eső cégben, és járulékos, nem könyvvizsgálói szolgáltatások ellátása. Az könyvvizsgálat alá eső egységtől kapott díjak szintje és/vagy a juttatások struktúrája is veszélyeztetheti a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét. Az e veszélyeket enyhítő vagy megszüntető biztosítékok típusai magukba foglalják a tiltást, a korlátozást, az egyéb politikákat és eljárásokat és közzétételi követelményeket. A bejegyzett könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló cégeknek meg kell tagadniuk minden olyan járulékos, nem könyvvizsgálói szolgáltatás elvállalását, amely veszélyezteti függetlenségüket. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el a függetlenségről, amelyek mintegy minimumszabályként érvényesülnek. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie "A bejegyzett könyvvizsgálók függetlensége az EU-ban: alapelvek" című, 2002. május 16-i bizottsági ajánlásban meghatározott alapelveket. A könyvvizsgálók függetlenségének meghatározásához egyértelműnek kell lennie a "hálózat" fogalmának, amelyben a könyvvizsgálók tevékenykednek. E tekintetben különféle körülményeket kell mérlegelni, mint például az olyan eseteket, amelyekben a struktúra hálózatként határozható meg, mert profit- és költségmegosztásra irányul, ami abból is kiderül, ha a bejegyzett könyvvizsgálóknak és/vagy könyvvizsgáló cégeknek általában közös ügyfélkörük van a könyvvizsgálat terén. A rendelkezésre álló valamennyi ténybeli körülmény alapján kell megítélni és mérlegelni a hálózat fennállásának igazolására vonatkozó kritériumokat.

(12) Önellenőrzés vagy érintettség esetén, amikor biztosítani kell a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét, a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég helyett a tagállamnak kell eldöntenie, hogy a bejegyzett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek el kell-e állnia, vagy tartózkodnia kell-e a vizsgálandó ügyfeleinek könyvvizsgálatától. Mindez ugyanakkor nem vezethet olyan helyzethez, amelyben a tagállamoknak általános kötelessége, hogy megakadályozzák, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek a vizsgált ügyfeleiknek nem könyvvizsgálati szolgáltatásokat nyújtsanak. Annak meghatározására, hogy megfelelő-e vagy sem, hogy egy bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ne végezzen kötelező könyvvizsgálatot érintettség vagy önellenőrzés esetén a bejegyzett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég függetlenségének megőrzése céljából, számításba kell venni, hogy a vizsgált közérdekű jogalany kibocsátott-e átruházható értékpapírokat, amelyeket valamely szabályozott piacra bevezettek a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [11]4. cikke (1) bekezdésének 18. pontja értelmében.

(13) Fontos biztosítani, hogy valamennyi bejegyzett könyvvizsgáló a közösségi jog által előírt egységesen kiváló minőséget nyújtsa. Ezért valamennyi kötelező könyvvizsgálatot a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak megfelelően kell elvégezni. Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [12]összhangban és a Bizottság által 2002. február 5-én az Európai Parlamentben a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabályok végrehajtásáról tett nyilatkozatra kellő tekintettel kell elfogadni. A Bizottságot a nemzetközi könyvvizsgálati standardok szakmai megbízhatóságának értékelése terén egy könyvvizsgálói szakmai bizottság vagy csoport segíti, és a munkába be kell vonni a tagállamok hatósági felügyeleti szerveit is. A harmonizáció maximális fokának elérése érdekében a tagállamok csak abban az esetben írhatnak elő további nemzeti könyvvizsgálói eljárásokat vagy követelményeket, ha ezek az éves vagy összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatának alkalmazási körével kapcsolatos konkrét nemzeti jogszabályi követelményekből fakadnak, tehát ezeket a követelményeket nem fedik le az átvett nemzetközi könyvvizsgálati standardok. A tagállamok fenntarthatják ezeket a járulékos könyvvizsgálati eljárásokat, amíg az általuk a későbbiekben elfogadott nemzetközi könyvvizsgálati standardok le nem fedik ezeket a könyvvizsgálati eljárásokat vagy követelményeket. Amennyiben azonban az elfogadott nemzetközi könyvvizsgálati standardokban olyan könyvvizsgálati eljárások szerepelnének, amelyek teljesítése jogilag ellentétes lenne a kötelező könyvvizsgálat alkalmazási körével kapcsolatos konkrét nemzeti jogszabályi követelményekből fakadó nemzeti szabályozással, a tagállamok a nemzetközi könyvvizsgálati standardok összeütköző részét kiiktathatják ezen összeütközés fennállásának idejére, feltéve hogy a 26. cikk (3) bekezdésében említett intézkedések alkalmazásra kerülnek. A tagállamok bármilyen további intézkedésének vagy kiiktatásnak növelnie kell a társaságok éves beszámolóinak magas szintű hitelességét, valamint a köz javát kell szolgálnia. A fentiekből szintén következik, hogy a tagállamok például megkövetelhetnek egy további, a felügyelő bizottság részére készítendő könyvvizsgálói jelentést, vagy a nemzeti vállalatirányítási szabályokon alapuló egyéb jelentéstételi és könyvvizsgálati követelményeket írhatnak elő.

(14) Ahhoz, hogy a Bizottság nemzetközi könyvvizsgálati standardot fogadhasson el a Közösségben történő alkalmazás céljából, arra van szükség, hogy azt nemzetközi szinten általánosan elfogadják, és hogy valamennyi érdekelt fél teljes részvétele mellett dolgozzák ki, nyílt és átlátható eljárást követően, hogy hozzájáruljon az éves és az összevont (konszolidált) beszámolók hitelességéhez, és hogy az európai közjót szolgálja. A standardok részét képező nemzetközi könyvvizsgálói gyakorlatról szóló hirdetmények elfogadásának szükségességét eseti alapon, komitológiai eljárás alapján kell megvizsgálni. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az elfogadási folyamat megkezdése előtt megvizsgálják, hogy teljesülnek-e ezek a követelmények, és a vizsgálat eredményéről jelentést tesz a Könyvvizsgálói Szabályozó Bizottság tagjainak.

(15) Az összevont (konszolidált) beszámolók esetén fontos, hogy világosan meghatározásra kerüljenek a csoport elemeinek vizsgálatát végző bejegyzett könyvvizsgálók közötti feladatok. Ennek érdekében a csoportos könyvvizsgálónak teljes felelősséget kell vállalnia a könyvvizsgálói jelentésért.

(16) Az azonos könyvvizsgálati standardokat alkalmazó cégek közötti összehasonlíthatóság és a nyilvánosság könyvvizsgálati feladatok iránti bizalmának növelése érdekében a Bizottság közös könyvvizsgálói jelentést fogadhat el az éves beszámolók, illetve összevont (konszolidált) beszámolók vizsgálatáról, amelyeket a jóváhagyott nemzetközi könyvvizsgálati standardok alapján készítettek, kivéve abban az esetben, ha e jelentéshez közösségi szinten már elfogadtak megfelelő standardot.

(17) A rendszeres ellenőrzések megfelelő eszközei annak, hogy a kötelező könyvvizsgálatok állandóan kiváló minőségűek legyenek. A bejegyzett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket ezért olyan minőségbiztosítási rendszer alá kell vetni, amelyet a vizsgált bejegyzett könyvvizsgálóktól és könyvvizsgáló cégektől független módon szerveznek meg. A minőségbiztosításról szóló 29. cikk alkalmazásához a tagállamok dönthetnek úgy, hogy ha az egyéni könyvvizsgálóknak közös minőségbiztosítási módszerük van, csak a könyvvizsgáló cégekkel kapcsolatos követelményeket kelljen tekintetbe venni. A tagállamok a minőségbiztosítási rendszert megszervezhetik oly módon, hogy minden egyéni könyvvizsgálónál legalább hatévente elvégezzenek egy minőségbiztosítási felülvizsgálatot. E tekintetben a minőségbiztosítási rendszer finanszírozásának mentesnek kell lennie minden nem kívánatos befolyástól. A Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy a minőségbiztosítási rendszerek szervezésével kapcsolatos ügyekben végrehajtási intézkedéseket fogadjon el olyan esetekben, amikor a nyilvánosság bizalma a minőségbiztosítási rendszer iránt komolyan megrendül. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a hatósági felügyeleti rendszeren keresztül hogy összehangolt megközelítést találjanak a minőségbiztosítási felülvizsgálatok elvégzésére az érintett felekre nehezedő szükségtelen terhek elkerülése érdekében.

(18) A vizsgálatok és a megfelelő szankciók hozzájárulnak a kötelező könyvvizsgálat nem megfelelő végrehajtásának megelőzéséhez és kijavításához.

(19) A tagállamoknak a honos ország szabályozása elvének megfelelően a bejegyzett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket felügyelő hatékony hatósági felügyeleti rendszert kell megszervezniük. A hatósági felügyeletre vonatkozó szabályoknak hatékony együttműködést kell biztosítaniuk közösségi szinten a tagállamok felügyeleti tevékenysége terén. Fontos, hogy a hatósági felügyeleti rendszert olyan, nem gyakorló szakemberek irányítsák, akik járatosak a kötelező könyvvizsgálat által érintett területeken. A tagállamok mindazonáltal engedélyezhetik a gyakorló szakemberek egy kisebb körének, hogy részt vegyenek a hatósági felügyeleti rendszer irányításában. Ezek a nem gyakorló személyek olyan szakemberek lehetnek, akik soha nem álltak kapcsolatban a könyvvizsgálói szakmával, vagy akik elhagyták ezt a szakmát. A tagállamok illetékes hatóságainak lehetőség szerint egymással együtt kell működniük az általuk jóváhagyott bejegyzett könyvvizsgálókkal vagy könyvvizsgáló cégekkel kapcsolatos felügyeleti feladataik elvégzése érdekében. Egy ilyen együttműködés nagyban hozzájárulhat a közösségi kötelező könyvvizsgálat állandó kiváló minőségének biztosításához. Mivel szükséges európai szinten biztosítani a hatékony együttműködést és koordinációt a tagállamok által kinevezett illetékes hatóságok között, az együttműködés biztosításáért felelős egyetlen szerv kijelölése nem érinti az egyes hatóságok lehetőségét a közvetlen együttműködésre a tagállamok más illetékes hatóságaival.

(20) A 32. cikk (3) bekezdésének (A hatósági felügyelet alapelvei) betartásának biztosítására a nem gyakorló szakembernek jártasnak kell lennie a kötelező könyvvizsgálat szempontjából releváns területeken, vagy azért, mert korábbi szakmai tapasztalata erre alkalmassá teszi, vagy pedig mert megfelelő ismeretekkel rendelkezik a 8. cikkben felsorolt területek legalább egyikén.

(21) A bejegyzett könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget a vizsgált jogalany részvényeseinek közgyűlése vagy tagjai jelölik ki. A könyvvizsgáló függetlenségének védelme érdekében fontos, hogy felmentésre csak megfelelő indokok esetén kerülhessen sor, és akkor, ha ezeket az indokokat közlik a hatósági felügyeletért felelős hatósággal vagy hatóságokkal.

(22) A közérdekű jogalanyokat nagyobb figyelem kíséri és gazdaságilag jelentősebb szerepet töltenek be, ezért éves vagy összevont (konszolidált) beszámolóik kötelező könyvvizsgálatakor szigorúbb követelményeket kell alkalmazni.

(23) A könyvvizsgálati bizottságok és a hatékony belső ellenőrzési rendszer hozzájárul a pénzügyi, működési és megfelelőségi kockázatok minimumra csökkentéséhez és a pénzügyi jelentéstétel minőségének javításához. A tagállamok tekintettel lehetnek a jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói, illetve felügyelő bizottsági tagjai szerepéről és az igazgatóság (felügyelő bizottság) által létrehozott bizottságokról szóló, 2005. február 15-i bizottsági ajánlásra [13], amely meghatározza, hogyan kell létrehozni a könyvvizsgálati bizottságokat, és azoknak hogyan kell működniük. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a könyvvizsgálati bizottsághoz vagy hasonló szervhez rendelt feladatokat az ügyviteli vagy felügyelő szerv mint egész láthassa el.

(24) A könyvvizsgálati bizottság feladatai tekintetében a 41. cikk szerint a bejegyzett könyvvizsgáló, illetve könyvvizsgáló cég semmilyen módon nincs alárendelve a bizottságnak.

(25) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy azon kollektív befektetési vállalkozásokként működő közérdekű jogalanyokat is mentesítik a könyvvizsgálati bizottság felállításának kötelezettsége alól, amelyek átruházható értékpapírjait a szabályozott piacon bevezették. Ez a lehetőség figyelembe veszi, hogy nem mindig lesz szükség könyvvizsgálati bizottság felállítására azokban az esetekben, amikor a kollektív befektetési vállalkozás csupán a vagyonkoncentráció célját szolgálja. A pénzügyi jelentés és a kapcsolódó kockázatok sem hasonlíthatók más közérdekű jogalanyokéihoz. Emellett az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) és azok kezelő cégei szigorúan meghatározott szabályozási környezetben működnek, és olyan konkrét irányítási mechanizmusok alá tartoznak, mint a letéteményesük által gyakorolt ellenőrzések. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ebben a különös esetben az EU által harmonizált kollektív befektetési vállalkozásokkal azonos elbánást biztosítsanak azon kollektív befektetési vállalkozások részére, amelyeket a 85/611/EGK irányelv [14]nem harmonizált, de amelyekre az abban foglaltaknak megfelelő biztosítékok vonatkoznak.

(26) A közérdekű jogalanyok könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálók függetlenségének megerősítése érdekében az ilyen jogalanyok vizsgálatát végző fő könyvvizsgáló partner(ek)nek cserélődnie kell. Ezen cserélődés megszervezéséhez a tagállamoknak meg kell követelniük, hogy a vizsgált jogalannyal foglalkozó fő könyvvizsgáló partner(ek) változzon, míközben lehetővé teszik azon könyvvizsgáló cég számára, amelyhez a fő könyvvizsgáló partner(ek) tartozik (tartoznak), hogy továbbra is e jogalany bejegyzett könyvvizsgálója legyen. Amennyiben egy tagállam a kitűzött célok elérése érdekében szükségesnek tartja, lehetősége van arra, hogy ehelyett megkövetelje, hogy a 42. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül jelöljenek ki más könyvvizsgáló céget.

(27) A tőkepiacok egymással való kapcsolata kiemeli annak szükségességét, hogy a harmadik országból származó könyvvizsgálók által a közösségi tőkepiaccal kapcsolatban végzett munka esetében is kiváló minőséget kell biztosítani. Az érintett könyvvizsgálókat ezért nyilvántartásba kell venni abból a célból, hogy minőségellenőrzés, valamint vizsgálati és szankciórendszer alá lehessen őket vetni. A viszonosság elvén nyugvó eltéréseket a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben végrehajtandó egyenértékűségi értékeléstől függően kell lehetővé tenni. Általában abban a jogalanyban, amely a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése 18. pontjának értelmében szabályozott piacon átruházható értékpapírokat bocsát ki, a könyvvizsgálatot minden esetben olyan könyvvizsgálónak kell végeznie, aki vagy be van jegyezve egy tagállamban, vagy pedig annak a harmadik országnak az illetékes hatóságai felügyelik, ahonnan a könyvvizsgáló származik, ha arról az országról a Bizottság vagy egy tagállam elismeri, hogy eleget tesz az EU-követelményekkel egyenértékű követelményeknek a felügyeleti alapelvek, a minőségbiztosítási rendszerek és a vizsgálati és szankciórendszerek terén, és ez az elismerés kölcsönös. Ha egy tagállam egyenértékűnek ismeri el egy harmadik ország minőségbiztosítási rendszerét, ez nem jelenti azt, hogy ezt a nemzeti egyenértékűségi értékelést minden más tagállamnak is kötelező elfogadnia, sem azt, hogy a Bizottság ilyen értelmű döntése eleve feltételezhető.

(28) A nemzetközi csoportos könyvvizsgálatok összetettsége jó együttműködést kíván a tagállamok és a harmadik országok illetékes hatóságai között. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országok illetékes hatóságai hozzáférjenek a könyvvizsgálati munkaanyagokhoz és egyéb dokumentumokhoz a nemzeti illetékes hatóságokon keresztül. Az érintett felek jogainak védelme érdekében és egyidejűleg ezen anyagokhoz és dokumentumokhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy közvetlen hozzáférést biztosítsanak a harmadik országok illetékes hatóságai számára a nemzeti illetékes hatóság beleegyezésével. A hozzáférés engedélyezésének egyik lényeges feltétele az, hogy a harmadik országbeli illetékes hatóságok eleget tegyenek a Bizottság által a megfelelőnek ítélt kritériumoknak. A Bizottsági erről szóló döntéséig – és annak sérelme nélkül – a tagállamok vizsgálhatják, hogy a kritériumok megfelelőek-e.

(29) Az információk 36. és 47. cikk szerinti közzétételének összhangban kell lennie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [15]meghatározott, személyes adatok harmadik országnak történő átadására vonatkozó szabályokkal.

(30) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban és a Bizottság által az Európai Parlamentben 2002. február 5-én a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabályok végrehajtásáról kiadott nyilatkozatra kellő tekintettel kell elfogadni. Ebből a célból létre kell hozni egy olyan bizottságot, amely segíti a Bizottságot.

(31) Az Európai Parlamentnek a módosítások és végrehajtási intézkedések tervezetének első átadásától kezdve három hónapot kell biztosítani azok megvizsgálására és a véleményalkotásra. Sürgős és megfelelően indokolt esetben ugyanakkor lehetővé kell tenni ezen időszak lerövidítését. Amennyiben ezen időtartam alatt az Európai Parlament állásfoglalást fogad el, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia a tervezett módosításokat vagy intézkedéseket.

(32) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban kell elfogadni.

(33) A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban az ezen irányelvben előírt intézkedések, amelyek a nemzetközi könyvvizsgálati standardok egységes csoportjának alkalmazását, az oktatási követelmények frissítését, a szakmai etika meghatározását, valamint a tagállamok illetékes hatóságai közötti és az ezen hatóságok és a harmadik országok hatóságai közötti együttműködés gyakorlati megvalósítását írják elő, szükségesek a kötelező könyvvizsgálat minőségének további javítására és harmonizációjára a Közösségben, a tagállamok között, illetve harmadik országokkal folytatott együttműködés elősegítésére, valamint a kötelező könyvvizsgálatba vetett bizalom erősítésére vonatkozó célok eléréséhez.

(34) A bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég és a vizsgált jogalany közötti kapcsolat terén történő nagyobb átláthatóság biztosítása céljából módosítani kell a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvet azért, hogy kötelező legyen a könyvvizsgálati díj és a nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért fizetett díj éves beszámolókhoz és összevont (konszolidált) beszámolókhoz fűzött megjegyzésekben történő nyilvánosságra hozatala.

(35) A 84/253/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, mivel nem tartalmaz átfogó szabályokat, amelyek olyan könyvvvizsgálati struktúrát biztosítanak, mint a hatósági felügyelet, a fegyelmi rendszerek, illetve a minőségbiztosítási rendszerek, és mivel nem ír elő kifejezetten a tagállamok és a harmadik országok között szabályozási együttműködést. A jogbiztonság érdekében azonban egyértelműen szükséges annak meghatározása, hogy a 84/253/EGK irányelv alapján jóváhagyott bejegyzett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket ezen irányelv szerint jóváhagyottnak kell tekinteni.

(36) A bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek felelősek azért, hogy munkájukat kellő gondossággal végezzék, és ez a felelősség kiterjed a szándékos gondatlanság miatt okozott pénzügyi károkra is. Mindazonáltal a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek azon lehetőségét, hogy szakmai kártérítésre vonatkozó biztosítást kössenek, befolyásolhatja az, hogy korlátlan pénzügyi felelősséggel tartoznak-e. A maga részéről a Bizottság meg kívánja vizsgálni e kérdéseket, figyelembe véve, hogy az egyes tagállamok között a felelősségi rendszerek jelentősen eltérhetnek,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv az éves és az összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatára vonatkozó szabályokat állapítja meg.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1. "kötelező könyvvizsgálat" az éves beszámolók, illetve az összevont (konszolidált) beszámolók közösségi jog által előírt vizsgálata;

2. "bejegyzett könyvvizsgáló" az a természetes személy, akit valamely tagállam illetékes hatóságai jóváhagynak ezen irányelvvel összhangban kötelező könyvvizsgálat elvégzése céljából;

3. "könyvvizsgáló cég": olyan jogi személy vagy bármely más jogalany, amely jóváhagyást kap valamely tagállam illetékes hatóságaitól ezen irányelvvel összhangban kötelező könyvvizsgálat elvégzésére, függetlenül társasági formájától;

4. "harmadik országbeli könyvvizsgáló jogalany": olyan jogalany – függetlenül annak társasági formájától –, amely éves beszámolók és összevont (konszolidált) beszámolók könyvvizsgálatát végzi egy harmadik országban bejegyzett társaság számára;

5. "harmadik országbeli könyvvizsgáló": az a természetes személy, aki éves beszámolók és összevont (konszolidált) beszámolók könyvvizsgálatát végzi egy harmadik országban bejegyzett társaság számára;

6. "csoportos könyvvizsgáló": azon bejegyzett könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló cég(ek), aki(k), illetve amely(ek) az összevont (konszolidált) beszámoló kötelező könyvvizsgálatát végzi(k);

7. "hálózat": az a nagyobb kiterjedésű struktúra, amelynek célja

- olyan együttműködés, amelyhez bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek tartoznak, valamint

- egyértelműen a profit vagy a költségek megosztása, vagy közös tulajdonban működik, közös irányítással vagy vezetéssel, közös minőségellenőrzési politikával és eljárásokkal, közös üzletstratégiával rendelkezik, közös márkanevet használ, vagy megosztja a szakmai erőforrások meghatározó részét;

8. "könyvvizsgáló cég fióktelepe" bármely vállalkozás – függetlenül társasági formájától –, amely a könyvvizsgáló céghez közös tulajdon, ellenőrzés vagy irányítás révén kapcsolódik;

9. "könyvvizsgálói jelentés" a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által készített, a 78/660/EGK irányelv 51a. cikkében és a 83/349/EGK irányelv 37. cikkében említett jelentés;

10. "illetékes hatóságok": a jogszabály által kijelölt azon hatóságok vagy szervek, amelyek a bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek vagy azok meghatározott vonatkozásainak szabályozásáért és/vagy felügyeletéért felelősek; az adott cikkben az "illetékes hatóságra" való hivatkozás az azon cikkben említett feladatokért felelős hatóságra vagy szerv(ek)re való hivatkozást jelenti;

11. "nemzetközi könyvvizsgálati standardok": a könyvvizsgálatról szóló nemzetközi standardok, és a kapcsolódó hirdetmények és standardok, amennyiben azok a kötelező könyvvizsgálatra vonatkoznak;

12. "nemzetközi számviteli standardok" a Nemzetközi Számviteli Standardok (IAS), a Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Standardok (IFRS) és a kapcsolódó értelmezések (SIC-IFRIC értelmezések), e standardok későbbi módosításai és a kapcsolódó értelmezések, a Nemzetközi Számviteli Standard Testület által kiadott és elfogadott jövőbeli standardok és kapcsolódó értelmezések;

13. "közérdekű jogalanyok": azok a valamely tagállam jogszabályai alá tartozó jogalanyok, amelyek átruházható értékpapírjai bármely tagállam szabályozott piacán bevezetésre kerültek a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontja értelmében, továbbá hitelintézetek a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [16]1. cikkének 1. pontja értelmében, valamint a 91/674/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett biztosítóintézetek. A tagállamok más jogalanyokat is közérdekű jogalanynak nyilváníthatnak, például az olyan jogalanyokat, amelyek a közérdek szempontjából jelentősek tevékenységük természete, méretük vagy alkalmazottaik száma miatt;

14. "szövetkezet": az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet [17]1. cikkében meghatározott európai szövetkezet, vagy bármilyen más, a közösségi jog értelmében kötelező könyvvizsgálatot igénylő szövetkezet, mint a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 1. pontja szerinti hitelintézetek és a 91/674/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott biztosítóintézetek;

15. "nem gyakorló szakember": bármely olyan természetes személy, aki a hatósági felügyeleti rendszer irányításában való részvételét megelőzően legalább három évig nem végzett kötelező könyvvizsgálatot, nem rendelkezett szavazati joggal könyvvizsgáló cégben, nem volt tagja könyvvizsgáló cég igazgatási vagy irányító szervének, és nem állt alkalmazásban vagy bármilyen más kapcsolatban könyvvizsgáló céggel;

16. "fő könyvvizsgáló partner(ek)":

a) az a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgálók, akiket a könyvvizsgáló cég meghatározott könyvvizsgálói megbízatásra a könyvvizsgáló cég képviseletében elvégzendő kötelező könyvvizsgálat elsőrendű felelőseként jelölt ki; vagy

b) csoportos könyvvizsgálat esetében legalább az a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgálók, akiket a könyvvizsgáló cég a csoport szintjén a kötelező könyvvizsgálat elvégzésének elsőrendű felelőseként jelölt ki, és az a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgálók, akiket a jelentős leányvállalatok szintjén elsőrendű felelősként jelöltek ki; vagy

c) az(ok) a bejegyzett könyvvizsgáló(k), aki(k) aláírjá(k) a könyvvizsgálói jelentést.

II. FEJEZET

JÓVÁHAGYÁS, FOLYAMATOS KÉPZÉS ÉS KÖLCSÖNÖS ELISMERÉS

3. cikk

Bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyása

(1) Kötelező könyvvizsgálatot kizárólag a kötelező könyvvizsgálatot előíró tagállam által jóváhagyott bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek végezhetnek.

(2) Minden tagállamnak ki kell jelölnie a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyásáért felelős illetékes hatóságokat.

Az illetékes hatóságok lehetnek szakmai egyesületek, feltéve hogy azok nyilvános felügyeleti rendszer alá tartoznak ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően.

(3) A 11. cikk sérelme nélkül a tagállamok illetékes hatóságai csak azokat a természetes személyeket hagyhatják jóvá bejegyzett könyvvizsgálóként, akik eleget tesznek legalább a 4. és a 6–10. cikkben meghatározott feltételeknek.

(4) A tagállamok illetékes hatóságai könyvvizsgáló cégként csak azokat a jogalanyokat hagyhatják jóvá, amelyek megfelelnek az alábbi a)–d) pontban foglalt feltételeknek. A tagállamok további feltételeket csak a c) ponttal kapcsolatban állapíthatnak meg. E feltételeknek arányban kell állniuk a kitűzött célokkal, és nem haladhatják meg a szigorúan szükséges mértéket.

a) Azon természetes személyek, akik kötelező könyvvizsgálatot végeznek a cég nevében, meg kell hogy feleljenek legalább a 4. és a 6–12. cikkben előírt feltételeknek, és az adott tagállamban is bejegyzett könyvvizsgálóként jóváhagyott személyek kell, hogy legyenek.

b) A szavazati jogok többségével a tagállamok valamelyikében jóváhagyott könyvvizsgáló cégek vagy olyan természetes személyek kell, hogy rendelkezzenek, akik megfelelnek legalább a 4. és a 6–12. cikkben előírt feltételeknek; a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ilyen természetes személyek egyben a tagállamok valamelyikében jóváhagyott személyek kell, hogy legyenek. A 86/635/EGK irányelv 45. cikkében említett szövetkezetek és hasonló jogalanyok kötelező könyvvizsgálatának céljára a tagállamok a szavazati jogokkal kapcsolatban más konkrét rendelkezéseket is megállapíthatnak.

c) A cég ügyviteli vagy irányító szerve tagjai legfeljebb 75 %-os többségét valamely tagállamban jóváhagyott könyvvizsgáló cégek vagy legalább a 4. és a 6–12. cikkben előírt feltételeknek megfelelő természetes személyek kell, hogy alkossák; a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ilyen természetes személyek a tagállamok valamelyikében szintén jóváhagyott személyek kell, hogy legyenek. Ha az ügyviteli vagy irányító szervnek legfeljebb két tagja van, e tagok egyikének legalább meg kell felelnie az e bekezdésben meghatározott feltételeknek.

d) A cég meg kell, hogy feleljen a 4. cikkben megszabott feltételnek.

4. cikk

Jóhírnév

A tagállam illetékes hatóságai csak jóhírnévvel rendelkező természetes személyt vagy céget hagyhatnak jóvá.

5. cikk

A jóváhagyás visszavonása

(1) Vissza kell vonni a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég jóváhagyását, ha ezen személy vagy cég jóhírneve jelentősen romlott. A tagállamok mindazonáltal megállapíthatnak egy ésszerű határidőt, amelyen belül a jóhírnévre vonatkozó követelményeket teljesíteni lehet.

(2) Vissza kell vonni a könyvvizsgáló cég jóváhagyását, ha a 3. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontjában előírt feltételek már nem állnak fenn. A tagállamok azonban ésszerű időtartamot határozhatnak meg e feltételek teljesítésére.

(3) Ha a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég engedélyét bármilyen okból visszavonják, azon tagállam illetékes hatóságának, ahol az engedély visszavonásra került, tájékoztatnia kell a visszavonás tényéről és okairól azon tagállamok érintett illetékes hatóságait, ahol a bejegyzett könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget szintén jóváhagyták, és amely hatóságok adatai szerepelnek az előző tagállam nyilvántartásában a 15. cikk (3) bekezdése alapján.

6. cikk

Képzettség

A 11. cikk sérelme nélkül természetes személy kötelező könyvvizsgálatot csak akkor végezhet, ha elérte az egyetemi felvételi vagy azzal egyenértékű szintet, azt követően elvégzett egy elméleti oktatást biztosító tanfolyamot, gyakorlati képzésen vett részt és teljesítette az érintett tagállam által elismert vagy államilag szervezett egyetemi záróvizsgát vagy azzal egyenértékű szakmai vizsgát.

7. cikk

A szakmai felkészültség szintjének vizsgálata

A 6. cikkben említett szakmai felkészültségi vizsga garantálja a kötelező könyvvizsgálat szempontjából lényeges tantárgyak elméleti ismeretének szükséges szintjét és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességét. Ezen vizsga legalább részben írásbeli kell hogy legyen.

8. cikk

Elméleti ismereti teszt

(1) A vizsga részét képező elméleti ismereti teszt különösen a következő tantárgyak elméleti ismeretét vizsgálja:

a) általános számviteli elmélet és elvek,

b) az éves és összevont (konszolidált) beszámolók elkészítésével kapcsolatos jogi követelmények és normák,

c) nemzetközi számviteli standardok,

d) pénzügyi elemzés,

e) költség és vezetési számvitel,

f) kockázatkezelés és belső ellenőrzés,

g) számvitel és szakmai készségek,

h) a kötelező könyvvizsgálattal és bejegyzett könyvvizsgálókkal kapcsolatos jogi követelmények és szakmai normák,

i) nemzetközi könyvvizsgálati standardok,

j) szakmai etika és függetlenség.

(2) Az elméleti ismereti teszt legalább az alábbi tantárgyakra is ki kell, hogy terjedjen, amennyiben ezek a könyvvizsgálat szempontjából relevanciával bírnak:

a) társasági jog és vállalatirányítás,

b) csődjog és hasonló eljárások,

c) adójog,

d) polgári és kereskedelmi jog,

e) társadalombiztosítási jog és munkajog,

f) információtechnológia és számítógépes rendszerek,

g) vállalatgazdaságtan, általános és pénzügyi gazdaság,

h) matematika és statisztika,

i) a vállalkozások pénzügyi irányításának alapelvei.

(3) A Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kiigazíthatja a (1) bekezdésben említett elméleti ismereti teszt részét képező tantárgyak jegyzékét. Ezen végrehajtási intézkedések elfogadása során a Bizottság figyelembe veszi a könyvvizsgálat és a könyvvizsgálói szakma fejlődését.

9. cikk

Mentesülések

(1) 7. és 8. cikktől eltérve a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az a személy, aki a 8. cikkben említett egy vagy több tantárgyból teljesített egy egyetemi, vagy azzal egyenértékű vizsgát, vagy ilyen tantárgy(ak)ból egyetemi fokozata, vagy azzal egyenértékű képesítése van, ezen tantárgy(ak) tekintetében mentesülhet az elméleti ismereti teszt alól.

(2) A 7. cikktől eltérve a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 8. cikkben említett egy vagy több tantárgyból egyetemi fokozattal vagy azzal egyenértékű képesítéssel rendelkező személy mentesül az ilyen tantárgyak elméleti ismereteinek gyakorlati alkalmazására vonatkozó képességet vizsgáló teszt alól, ha államilag elismert vizsgával vagy diplomával igazolt gyakorlati képzésben részesült e tantárgyakból.

10. cikk

Gyakorlati képzés

(1) Annak biztosítása érdekében, hogy az elméleti ismereteket gyakorlatban is lehessen alkalmazni, amelyet a vizsga során ellenőriznek, a gyakornok legalább hároméves gyakorlati képzésen kell hogy részt vegyen, többek között az éves beszámolók, összevont (konszolidált) beszámolók vagy hasonló pénzügyi kimutatások terén. Az ilyen gyakorlati képzés legalább kétharmadát a bármely tagállamban jóváhagyott bejegyzett könyvvizsgálónál vagy könyvvizsgáló cégnél kell teljesíteni.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy minden képzést olyan személyek tartsanak, akik esetében megfelelően garantált, hogy képesek megtartani a gyakorlati képzést.

11. cikk

Képesítés hosszú távú gyakorlati tapasztalat révén

A tagállamok jóváhagyhatnak olyan személyt, aki nem teljesíti a 6. cikkben megállapított, bejegyzett könyvvizsgálóra vonatkozó feltételeket, ha az alábbiak egyikét tudja igazolni:

a) 15 évig olyan szakmai tevékenységben vett részt, amely lehetővé tette számára, hogy megfelelő gyakorlatra tegyen szert a pénzügyek, a jog és a számvitel területén, valamint teljesítette a 7. cikkben említett szakmai felkészültségi vizsgát, vagy

b) hét évig ezen területeken szakmai tevékenységben vett részt és emellett részt vett a 10. cikkben említett gyakorlati képzésben, valamint teljesítette a 7. cikkben említett szakmai felkészültségi vizsgát.

12. cikk

Gyakorlati és elméleti képzés kombinációja

(1) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 8. cikkben említett területeken végzett elméleti képzés ideje a 11. cikkben említett szakmai tevékenység időszakába beleszámít, feltéve, ha az ilyen képzést államilag elismert vizsgával igazolják. Az ilyen oktatásnak legalább egyévesnek kell lennie és legfeljebb négy évvel csökkentheti a szakmai tevékenység időszakát.

(2) A szakmai tevékenység és a gyakorlati képzés ideje nem lehet rövidebb, mint az elméleti és a 10. cikkben megkövetelt gyakorlati képzés időtartama.

13. cikk

Folyamatos képzés

A tagállamok biztosítják, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók megfelelő folyamatos képzési programban vegyenek részt azért, hogy elméleti ismereteiket, szakmai készségeiket és értékeiket kellően magas szinten tartsák, és hogy a folyamatos képzési követelmények be nem tartása a 30. cikkben említett megfelelő szankciókat vonja maga után.

14. cikk

Más tagállamok bejegyzett könyvvizsgálóinak jóváhagyása

A tagállamok illetékes hatóságai megállapítják az azon bejegyzett könyvvizsgálók jóváhagyására vonatkozó eljárásokat, amelyeket más tagállamokban jóváhagytak. Ezek az eljárások követelhetnek meg többet, mint a 89/48/EGK tanácsi irányelv [18] 4. cikkével összhangban álló alkalmassági teszt teljesítését. Az alkalmassági teszt, amelyet az érintett tagállamban érvényes nyelvi szabályok által megengedett nyelvek egyikén kell lebonyolítani, csak a bejegyzett könyvvizsgálónak az érintett tagállam jogszabályainak és rendeleteinek megfelelő ismeretére terjed ki, amennyiben az releváns a kötelező könyvvizsgálat szempontjából.

III. FEJEZET

NYILVÁNTARTÁS

15. cikk

Niylvános nyilvántartás

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a bejegyzett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket a 16. és 17. cikkel összhangban nyilvános nyilvántartásba vegyék. Kivételes körülmények között a tagállamok eltekinthetnek az e cikkben és a 16. cikkben említett közzétételi követelményektől, de csak olyan mértékben, amennyire az szükséges valamely személy személyes biztonságát fenyegető közvetlen és jelentős veszély enyhítése érdekében.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy minden bejegyzett könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég a nyilvános nyilvántartásban külön azonosító számot kapjon. A bejegyzési adatokat elektronikus formában kell tárolni a nyilvántartásban, és elektronikus úton hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

(3) A nyilvános nyilvántartásnak tartalmaznia kell a 3. cikkben említett jóváhagyásért, a 29. cikkben említett minőségbiztosításért, a 30. cikkben említett, a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek elleni vizsgálatokért és szankciókért, valamint a 32. cikkben említett hatósági felügyeletért felelős illetékes hatóságok nevét és címét is.

(4) A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános nyilvántartás legkésőbb … [] működőképes legyen.

16. cikk

A bejegyzett könyvvizsgálók nyilvántartásba vétele

(1) A nyilvános nyilvántartásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia a bejegyzett könyvvizsgálókról:

a) név, cím és bejegyzési szám;

b) adott esetben azon könyvvizsgáló cég neve, címe, honlapjának címe és nyilvántartási száma, ahol a bejegyzett könyvvizsgáló alkalmazásban áll, vagy partnerként vagy egyéb más minőségben dolgozik;

c) más tagállamok illetékes hatóságainál bejegyzett könyvvizsgálóként és harmadik országokban könyvvizsgálóként történő bármely más nyilvántartásba vétel a nyilvántartásba vevő hatóság(ok) nevével, és adott esetben a bejegyzési számokkal együtt.

(2) A 45. cikknek megfelelően nyilvántartásba vett harmadik országbeli könyvvizsgálóknak a nyilvántartásban egyértelműen így kell szerepelniük, nem pedig bejegyzett könyvvizsgálókként.

17. cikk

Könyvvizsgáló cégek bejegyzése

(1) A nyilvános nyilvántartásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia a könyvvizsgáló cégekről:

a) név, cím és bejegyzési szám;

b) társasági forma;

c) kapcsolattartási adatok, elsődleges kapcsolattartó személy, és adott esetben a honlap címe;

d) a tagállamban található valamennyi iroda címe;

e) a könyvvizsgáló cég által foglalkoztatott, vagy ott partnerként vagy más minőségben dolgozó valamennyi bejegyzett könyvvizsgáló neve és bejegyzési száma;

f) valamennyi tulajdonos és részvényes neve és vállalati címe;

g) az ügyviteli és irányítási szerv valamennyi tagjának neve és céges címe;

h) adott esetben hálózati tagság és a tagsággal rendelkező cégek és fióktelepek név- és címjegyzéke vagy az ilyen adatokhoz való nyilvános hozzáférést biztosító hely feltüntetése;

i) más tagállamok illetékes hatóságainál bejegyzett könyvvizsgálóként és harmadik országokban könyvvizsgálóként történő bármely más nyilvántartásba vétel a nyilvántartásba vevő hatóság(ok) nevével, és adott esetben a bejegyzési számokkal.

(2) A 45. cikknek megfelelően nyilvántartásba vett harmadik országbeli könyvvizsgáló jogalanyoknak a nyilvántartásban egyértelműen így kell szerepelniük, nem pedig könyvvizsgáló cégekként.

18. cikk

A nyilvántartott adatok frissítése

A tagállamok biztosítják, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek haladéktalanul bejelentsék a nyilvános nyilvántartást vezető illetékes hatóságnak a nyilvános nyilvántartásban szereplő adatokban bekövetkező minden változást. A nyilvántartást minden bejelentést követően haladéktalanul frissíteni kell.

19. cikk

A bejegyzési adatok kapcsán fennálló felelősség

A megfelelő illetékes hatóságok részére a 16., 17. és 18. cikkel összhangban szolgáltatott adatokat a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég aláírásával látja el. Amennyiben az illetékes hatóság úgy rendelkezik, hogy az adatokat elektronikus formában kell szolgáltatni, ennek például eleget lehet tenni az elektronikus aláírása vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [20] 2. cikkének 1. pontja értelmében vett elektronikus aláírással.

20. cikk

Nyelv

(1) A nyilvános nyilvántartásba felvett információkat az érintett tagállamban alkalmazandó nyelvi szabályok által megengedett nyelvek egyikén kell megfogalmazni.

(2) A tagállamok engedélyezhetik, hogy az információkat ezen felül a Közösség más hivatalos nyelvén/nyelvein is felvegyék a nyilvános nyilvántartásba. A tagállamok megkövetelhetik, hogy az információk fordítását hitelesítsék.

Az érintett tagállamnak minden esetben biztosítania kell, hogy a nyilvántartásból kitűnjön, hogy a fordítást hitelesítették-e.

IV. FEJEZET

SZAKMAI ETIKA, FÜGGETLENSÉG ÉS SZAKMAI TITOKTARTÁS

21. cikk

Szakmai etika

(1) A tagállamok biztosítják, hogy minden bejegyzett könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég szakmai etikai elvek hatálya alá tartozzon. Ezeknek ki kell terjedniük legalább közérdekű funkciójukra, feddhetetlenségükre és pártatlanságukra, valamint szakmai felkészültségükre és kellő gondosságukra.

(2) A könyvvizsgálói feladatkörbe vetett bizalom és az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadhat a szakmai etikai elvekről szóló végrehajtási intézkedéseket.

22. cikk

Függetlenség és pártatlanság

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a kötelező könyvvizsgálat végzésekor a bejegyzett könyvvizsgáló és/vagy a könyvvizsgáló cég független legyen a vizsgált jogalanytól és a vizsgált jogalany döntéshozatalában ne vegyen részt.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ne végezhesse el a kötelező könyvvizsgálatot, ha a bejegyzett könyvvizsgáló, a könyvvizsgáló cég vagy azon hálózat, amelyhez tartozik és a vizsgált jogalany között olyan közvetett vagy közvetlen pénzügyi, üzleti, munkáltatói vagy más kapcsolat áll fenn, beleértve a nem könyvvizsgálati, kiegészítő szolgáltatások nyújtását, amely alapján pártatlan, ésszerű és a tájékozott harmadik személy arra a következtetésre juthatna, hogy az csorbítja a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét. Ha a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlensége önellenőrzés, érintettség, közbenjárás, bizalmi viszony vagy fenyegetés miatt veszélybe kerül, a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég köteles biztosítékokat alkalmazni az ilyen veszélyek csökkentése érdekében. Amennyiben a veszély jelentősége az alkalmazott biztosítékokhoz képest olyan jellegű, hogy az a függetlenséget sérti, a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nem végezheti el a kötelező könyvvizsgálatot.

A tagállamok emellett biztosítják, hogy közérdekű jogalanyok kötelező könyvvizsgálata esetében, amennyiben a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségének biztosítása érdekében szükséges, önellenőrzés vagy érintettség fennállása esetén a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ne végezhesse el kötelező könyvvizsgálatot.

(3) A tagállamok biztosítják, hogy a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég dokumentálja a könyvvizsgálati munkadokumentumokból kitűnő függetlenségét érintő jelentős veszélyeket, valamint az e veszélyek csökkentésére alkalmazott biztosítékokat.

(4) A könyvvizsgálói szakmába vetett bizalom biztosítása és az (1) és (2) bekezdések egységes alkalmazása érdekében, a Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadhat a szakmai etikát érintő, elvi alapú végrehajtási intézkedéseket az alábbi kérdésekről:

a) a (3) bekezdésben említett veszélyek és biztosítékok;

b) azon esetek, amikor a (3) bekezdésben említett veszélyek jelentősége olyan mértékű, hogy a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlensége sérül;

c) annak meghatározása, hogy a (2) bekezdés második albekezdésében említett önellenőrzés vagy érintettség eseteiben mikor megengedett, és mikor nem a kötelező könyvvizsgálat elvégzése.

23. cikk

Titoktartás és szakmai titoktartás

(1) A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő titoktartási és szakmai titoktartási szabályok révén védelmet élvezzen valamennyi információ és dokumentum, amelyhez a kötelező könyvvizsgálat elvégzése során a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég hozzáfér.

(2) A bejegyzett könyvvizsgálókhoz vagy könyvvizsgáló cégekre vonatkozó titoktartási és szakmai titoktartási szabályok nem gátolhatják ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazását.

(3) Ha egy bejegyzett könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget egy másik bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég vált fel, a korábbi bejegyzett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek a belépő bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég számára hozzáférést kell biztosítania a vizsgált jogalanyt érintő minden lényeges információhoz.

(4) A bejegyzett könyvvizsgálóra vagy könyvvizsgáló cégre, amely befejezte részvételét egy adott könyvvizsgálói megbízatásban, illetve a korábbi bejegyzett könyvvizsgálóra vagy könyvvizsgáló cégre ezen könyvvizsgálói megbízatás vonatkozásában továbbra is vonatkoznak az (1) és (2) bekezdés rendelkezései.

24. cikk

A könyvvizsgáló cégek nevében kötelező könyvvizsgálatot végző bejegyzett könyvvizsgálók függetlensége és pártatlansága

A tagállamok biztosítják, hogy a könyvvizsgáló cég tulajdonosai vagy részvényesei valamint az ilyen cég, illetve kapcsolt cég ügyviteli, irányító és felügyeleti szerveinek tagjai ne avatkozzanak be semmilyen módon a kötelező könyvvizsgálat végrehajtásába, amely veszélyezteti azon bejegyzett könyvvizsgáló függetlenségét és pártatlanságát, aki a kötelező könyvvizsgálatot a könyvvizsgáló cég nevében végzi.

25. cikk

Könyvvizsgálói díjak

A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő szabályok legyenek érvényben, amelyek előírják, hogy a kötelező könyvvizsgálatért felszámolt díjak:

a) a könyvvizsgálattal érintett jogalany számára nyújtott további szolgáltatásoktól függetlenek és ezáltal semmilyen módon nem befolyásoltak;

b) nem alapulnak semmilyen előre nem látható eseményen.

V. FEJEZET

KÖNYVVIZSGÁLATI STANDARDOK ÉS KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS

26. cikk

Könyvvizsgálati standardok

(1) A tagállamok megkövetelik, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság által elfogadott nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban végezzék el a kötelező könyvvizsgálatokat. A tagállamok továbbra is alkalmazhatnak nemzeti könyvvizsgálati standardokat egészen addig, amíg a Bizottság el nem fogad olyan nemzetközi standardokat, amelyek ugyanazokra a területekre vonatkoznak. Az elfogadott nemzetközi könyvvizsgálati standardokat teljes egészében közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Közösség valamennyi hivatalos nyelvén.

(2) A Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozhat nemzetközi könyvvizsgálati standardok Közösségen belüli alkalmazhatóságáról. A Bizottság csak akkor fogadja el a nemzetközi könyvvizsgálati standardok Közösségen belüli alkalmazását, ha azok:

a) nemzetközileg általánosan elfogadottak és szabályszerű eljárás, hatósági felügyelet és átláthatóság mellett dolgozzák ki őket; és

b) hozzájárulnak az éves, illetve az összevont (konszolidált) beszámolók magas szintű hitelességéhez és minőségéhez a 78/660/EGK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében és a 83/349/EGK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elvekkel összhangban; és

c) az európai közjó javát szolgálják.

(3) A tagállamok csak akkor rendelhetnek el könyvvizsgálati eljárásokat vagy a nemzetközi könyvvizsgálati standardok mellett, vagy kivételes esetekben azok helyett, további követelményeket, ha ezek a kötelező könyvvizsgálat hatókörével kapcsolatos külön nemzeti jogi követelményekből fakadnak. A tagállamok biztosítják, hogy ezek a könyvvizsgálati eljárások vagy követelmények megfeleljenek a (2) bekezdés b) és c) pontjában foglaltaknak, és ezeket elfogadásukat megelőzően közlik a Bizottsággal és a tagállamokkal. Valamely nemzetközi könyvvizsgálati standard egyes részei kiiktatásának kivételes esetében legalább hat hónappal annak nemzeti szintű elfogadása előtt, vagy egy nemzetközi könyvvizsálati standard elfogadásának idején már létező előírások esetében a vonatkozó nemzetközi könyvvizsgálati standard elfogadását követő legkésőbb három hónapon belül a tagállamok közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal konkrét nemzeti jogi előírásaikat, illetve azt, hogy miért tartják továbbra is fent azokat.

(4) Az 53. cikk (1) bekezdésében szereplő átültetési határidő lejártát követő két évig az éves beszámolók és összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatával kapcsolatban a tagállamok további követelményeket írhatnak elő.

27. cikk

Az összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálata

A tagállamok biztosítják, hogy egy vállalatcsoport összevont (konszolidált) beszámolójának kötelező könyvvizsgálata esetén:

a) a csoportos könyvvizsgáló teljes felelősséggel tartozzon az összevont (konszolidált) beszámolókkal kapcsolatos könyvvizsgálói jelentésért;

b) a csoportos könyvvizsgáló végezzen felülvizsgálatot és megőrizze a harmadik ország könyvvizsgálója vagy könyvvizsgálói, a bejegyzett könyvvizsgáló(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló jogalany(ok) és könyvvizsgáló cég(ek) által a csoportos könyvvizsgálat céljából végzett könyvvizsgálói munkáról szóló felülvizsgálatának dokumentációját. A csoportos könyvvizsgáló által megőrzött dokumentációnak megfelelőnek kell lenni arra, hogy az érintett illetékes hatóság megfelelően áttekinthesse a csoportos könyvvizsgáló munkáját;

c) ha vállalatcsoport egy részének könyvvizsgálatát olyan harmadik országbeli könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló jogalany(ok) végzik, amely harmadik országgal nem kötöttek a 47. cikkben említett együttműködési megállapodást, a csoportos könyvvizsgáló felelős a harmadik országbeli könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló jogalany(ok) által végzett munka dokumentációja egy példányának, beleértve a csoport könyvvizsgálata szempontjából releváns munkaanyagok megfelelő eljuttatásáért a hatósági felügyeleti szervekhez kérelem alapján. Ezen eljuttatás biztosítása érdekében a csoportos könyvvizsgáló meg kell, hogy őrizze ezen dokumentáció egy példányát, vagy meg kell, hogy állapodjon a harmadik országbeli könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel, hogy ezekhez kérelem esetén megfelelően és korlátozásmentesen hozzáférhessen, vagy bármilyen egyéb megfelelő intézkedést tehessen. Ha jogi vagy egyéb akadályok gátat vetnek annak, hogy a könyvvizsgálói munkaanyag a harmadik országból a csoportos könyvvizsgálóhoz kerüljön, a csoportos könyvvizsgáló által megőrzött dokumentációnak magában kell foglalnia annak bizonyítékát, hogy megtette a megfelelő lépéseket arra, hogy hozzáférést kapjon a könyvvizsgálói dokumentációhoz, és a nemzeti jogszabályokból fakadó jogi akadályokon kívüli akadályok esetén meg kell jelölnie a hozzáférés akadályának indokát is.

28. cikk

Könyvvizsgálói jelentés

(1) Ha könyvvizsgáló cég végzi el a kötelező könyvvizsgálatot, akkor legalább a kötelező könyvvizsgálatot a könyvvizsgáló cég nevében elvégző bejegyzett könyvvizsgáló(k)nak alá kell írnia a könyvvizsgálói jelentést. Rendkívüli körülmények esetén a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ezt az aláírást nem kell közzétenni, ha e közzététel bármely személy személyes biztonságára közvetlen és jelentős veszélyt jelenthet. Az érintett személy(ek) nevét az érintett illetékes hatóságoknak minden esetben ismerniük kell.

(2) A 78/660/EGK irányelv 51a. cikke (1) bekezdésének a) pontja ellenére és abban az esetben, ha a Bizottság nem fogadott el a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő közös könyvvizsgálói szabványjelentést, a48. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, a könyvvizsgálói szakmába vetett lakossági bizalom javítása céljából a Bizottság az éves vagy összevont (konszolidált) beszámolókra vonatkozóan elfogad egy közös könyvvizsgálói szabványjelentést, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően kell elkészíteni.

VI. FEJEZET

MINŐSÉGBIZTOSÍTÁS

29. cikk

Minőségbiztosítási rendszerek

(1) A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi bejegyzett könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég minőségbiztosítási rendszer alá tartozzon, amely legalább az alábbi feltételeknek felel meg:

a) a minőségbiztosítási rendszert olyan módon kell megszervezni, hogy az független legyen az ellenőrzött bejegyzett könyvvizsgálóktól és könyvvizsgáló cégektől és a VIII. fejezetben leírt hatósági felügyelet alá tartozzon;

b) a minőségbiztosítási rendszer finanszírozását biztosítani kell, és ennek mentesnek kell lennie a bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek minden lehetséges befolyásától;

c) a minőségbiztosítási rendszernek megfelelő forrásokkal kell rendelkeznie;

d) a minőségbiztosítási ellenőrzéseket végrehajtó személyeknek megfelelő szakmai képzettséggel és a kötelező könyvvizsgálat valamint a pénzügyi jelentések területén releváns tapasztalattal kell rendelkeznie azzal együtt, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos külön képzésben is részesültek;

e) az adott minőségbiztosítási ellenőrzési feladatok elvégzésére olyan objektív eljárás során kell kiválasztani az embereket, amely biztosítani hivatott, hogy nincs összeférhetetlenség az ellenőrök és az ellenőrzés által érintett bejegyzett könyvvizsgáló illetve könyvvizsgáló cég között;

f) a kiválasztott könyvvizsgálói akták megfelelő vizsgálata által támogatott minőségbiztosítási ellenőrzés hatáskörének ki kell terjednie az érvényes könyvvizsgálati standardoknak és függetlenségi követelményeknek való megfelelés, az elköltött források mennyiségének és minőségének, a megállapított könyvvizsgálói díjak, valamint a könyvvizsgáló cég belső minőségellenőrzési rendszerének értékelésére;

g) a minőségbiztosítási ellenőrzés végén olyan jelentés készül, amelyben szerepelnek a minőségbiztosítási ellenőrzés fő következtetései;

h) a minőségbiztosítási ellenőrzésekre legalább hatévente kell, hogy sor kerüljön;

i) a minőségbiztosítási rendszer átfogó eredményeit évente közzé kell tenni;

j) a minőségellenőrzési ajánlásokat a bejegyzett könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló cégeknek ésszerű időn belül a gyakorlatban is követniük kell.

Ha a j) pontban említett ajánlásokat nem követik a gyakorlatban, a bejegyzett könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel szemben el kell rendelni – adott esetben – a 30. cikkben említett fegyelmi intézkedéseket vagy szankciókat.

(2) A Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően végrehajtási intézkedéseket fogadhat el annak érdekében, hogy növelje a könyvvizsgálat iránti lakossági bizalmat, és hogy biztosítsa az (1) bekezdés a), b) és e)-j) pontjainak egységes alkalmazását.

VII. FEJEZET

VIZSGÁLATOK ÉS SZANKCIÓK

30. cikk

Vizsgálatok és szankciók rendszere

(1) A tagállamok biztosítják, hogy hatékony vizsgálati és szankciórendszerek állnak rendelkezésre a kötelező könyvvizsgálat nem megfelelő végrehajtásának felderítésére, kijavítására és ellenőrzésére.

(2) A tagállamok polgári jogi felelősségi rendszereinek sérelme nélkül a tagállamok hatékony, arányos és elrettentő szankciókat írnak elő a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek számára, ha a kötelező könyvvizsgálatokat nem ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezéseknek megfelelően végzik.

(3) A tagállamok előírják, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek ellen elrendelt intézkedéseket vagy szankciókat megfelelően nyilvánosságra hozzák. A szankcióknak ki kell terjedniük a jóváhagyás visszavonásának lehetőségére.

31. cikk

A könyvvizsgáló felelőssége

A Bizottság 2006 vége előtt jelentést tesz az európai tőkepiacokon végzett kötelező könyvvizsgálatokra vonatkozó jelenlegi nemzeti szabályok hatásairól, valamint a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek biztosításának feltételeiről, beleértve a pénzügyi felelősség korlátainak elemzését. A Bizottság, ahol szükséges, nyilvános konzultációt folytat. E jelentés alapján a Bizottság, amennyiben szükségesnek ítéli, ajánlásokat tesz a tagállamoknak.

VIII. FEJEZET

HATÓSÁGI FELÜGYELET ÉS A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI SZABÁLYOZÁSI RENDELKEZÉSEK

32. cikk

A hatósági felügyelet alapelvei

(1) A tagállamok hatékony hatósági felügyeleti rendszert hoznak létre a (2)-(7) bekezdésekben meghatározott elvek alapján a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek számára.

(2) Valamennyi bejegyzett könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég hatósági felügyelet alá tartozik.

(3) A hatósági felügyeleti rendszert nem gyakorló szakemberek szabályozzák, akik a kötelező könyvvizsgálat területén releváns ismeretekkel rendelkeznek. A tagállamok azonban a gyakorló szakemberek egy kis része számára lehetővé teheti, hogy bekapcsolódjon a hatósági felügyeleti rendszer irányításába. A hatósági felügyeleti rendszer irányításában részt vevő személyeket független és átlátható jelölési eljárás útján kell kiválasztani.

(4) A hatósági felügyeleti rendszernek az alábbiak terén kell felügyeletet ellátnia:

a) a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyása, és

b) az etikai normák, a könyvvizsgáló cégekre és a könyvvizsgálat belső minőségellenőrzésére vonatkozó normák elfogadása, valamint

c) folyamatos képzés, minőségbiztosítás, valamint vizsgálati és fegyelmi rendszerek.

(5) A hatósági felügyeleti rendszert fel kell jogosítani arra, hogy szükség esetén vizsgálatokat folytasson a bejegyzett könyvvizsgálókkal és könyvvizsgáló cégekkel szemben, és fel kell ruházni azzal a joggal is, hogy megtehesse a megfelelő intézkedéseket.

(6) A hatósági felügyeleti rendszernek átláthatónak kell lennie. Magában kell foglalnia az éves munkaprogramok valamint tevékenységi jelentések közzétételét.

(7) A hatósági felügyeleti rendszert megfelelően finanszírozni kell. A hatósági felügyeleti rendszer finanszírozásának biztonságosnak kell lennie, és mentesnek a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek minden nem kívánatos befolyásától.

33. cikk

A hatósági felügyeleti rendszerek közötti együttműködés közösségi szinten

A tagállamok biztosítják, hogy a hatósági felügyeleti rendszerek szabályozási rendelkezései közösségi szinten hatékony együttműködést tesznek lehetővé a tagállamok felügyeleti tevékenységei terén. Ennyiben a tagállamok egy jogalanyt jelölnek ki, amely feladata konkrétan az együttműködés biztosítása.

34. cikk

A szabályozási rendelkezések kölcsönös elismerése a tagállamok között

(1) A tagállamok szabályozási rendelkezései tiszteletben tartják a honos ország szabályozásának elvét, és az azon tagállam általi felügyeletet, ahol a bejegyzett könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget jóváhagyják és a vizsgált jogalany székhelye van.

(2) Az összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálata esetén az összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatát megkövetelő tagállam nem rendelhet el további követelményeket kötelező könyvvizsgálat kapcsán a bejegyzés, a minőségbiztosítás ellenőrzése, a könyvvizsgálati standardok, az etika és a másik tagállamban alapított leányvállalat kötelező könyvvizsgálatát végző bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlensége terén.

(3) Azon vállalat esetében, amelynek értékpapírjait a cég bejegyzett székhelyének tagállamától eltérő tagállam szabályozott piacán bevezetik, az értékpapírok forgalmazásának helye szerinti tagállam nem szabhat meg további követelményeket a kötelező könyvvizsgálat kapcsán a bejegyzés, a minőségbiztosítás ellenőrzése, a könyvvizsgálati standardok, az etika és a cég éves vagy összevont (konszolidált) beszámolóinak kötelező könyvvizsgálatát végző bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlensége terén.

35. cikk

Az illetékes hatóságok kijelölése

(1) A tagállamok kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot az ezen irányelv által meghatározott feladatok ellátására. A tagállamok a kijelölésről tájékoztatják a Bizottságot.

(2) Az illetékes hatóságokat úgy kell megszervezni, hogy ne merüljön fel összeférhetetlenség.

36. cikk

A tagállamok közötti szakmai titoktartási és szabályozási együttműködés

(1) A tagállamok jóváhagyásért, nyilvántartásba vételért, minőségbiztosításért, ellenőrzésért és a szabályok betartásáért felelős illetékes hatóságai szükség esetén együttműködnek egymással az ezen irányelv értelmében felelősségi körükbe tartozó feladataik ellátása céljából. Az adott tagállam jóváhagyásért, nyilvántartásba vételért, minőségbiztosításért, ellenőrzésért és a szabályok betartásáért felelős illetékes hatóságai segítséget nyújtanak más tagállamok illetékes hatóságainak. Az illetékes hatóságok különösen a kötelező könyvvizsgálatok végrehajtásával kapcsolatos vizsgálatok terén információt cserélnek és együttműködnek.

(2) A szakmai titoktartási kötelezettség minden olyan személyre vonatkozik, aki az illetékes hatóságoknál dolgozik, vagy dolgozott. A szakmai titoktartás alá tartozó információk nem közölhetők más személlyel vagy hatósággal, kivéve valamely tagállam jogszabálya, rendelete vagy közigazgatási eljárásai alapján.

(3) A (2) bekezdés nem gátolja az illetékes hatóságokat a bizalmas információk cseréjében. Az ilyen módon rendelkezésre bocsátott információk a szakmai titoktartás kötelezettsége alá esnek, amely köti az illetékes hatóságok által foglalkoztatott, vagy korábban foglalkoztatott személyeket.

(4) Az illetékes hatóságok kérelemre és indokolatlan késedelem nélkül rendelkezésre bocsátják az (1) bekezdésben említett célra kért valamennyi információt. Szükség esetén az ilyen kérelmet kapó illetékes hatóságok haladéktalanul megteszik a szükséges intézkedéseket a kért információk beszerzésére. Ha a megkeresett illetékes hatóság nem képes haladéktalanul rendelkezésre bocsátani a kért információt, értesíti a megkereső illetékes hatóságot ennek okairól. Az ilyen módon rendelkezésre bocsátott információk a szakmai titoktartás kötelezettsége alá esnek, amely köti az illetékes hatóságok által foglalkoztatott, vagy korábban foglalkoztatott személyeket, akik megismerték az információkat.

Az illetékes hatóságok megtagadhatják az információra irányuló kérést, ha:

a) az információ kiadása hátrányosan érintheti az adott állam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét, vagy sérti a nemzetbiztonsági szabályokat, vagy

b) ugyanezen intézkedések tekintetében és ugyanazon bejegyzett könyvvizsgálókkal vagy könyvvizsgáló cégekkel szemben az érintett állam hatóságai előtt már kezdeményeztek bírósági eljárást, vagy

c) ha az érintett állam illetékes hatóságai már jogerős ítéletet hoztak ilyen személyekkel szemben, ugyanezen tevékenységekért.

Azon hatóságok, amelyek az (1) bekezdés értelmében jutnak információkhoz, azokat csak ezen irányelv hatókörén belüli funkcióik gyakorlásához, valamint az ezen funkciók gyakorlásával konkrétan összefüggő közigazgatási vagy bírósági eljárások összefüggésében használhatják fel, a bírósági eljárások során rájuk vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül.

(5) Ha egy illetékes hatóság meg van győződve arról, hogy ezen irányelv rendelkezéseivel ellentétes tevékenységeket végeznek vagy végeztek egy másik tagállam területén, ezt a lehető legkonkrétabb módon bejelenti a másik tagállam illetékes hatóságának. A másik tagállam illetékes hatósága megteszi a megfelelő intézkedést, a lehető legteljesebb mértékig tájékoztatja az értesítő illetékes hatóságot az eredményről és a jelentős közbenső fejleményekről.

(6) A tagállam illetékes hatósága azt is kérheti, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága ez utóbbi területén vizsgálatot folytasson.

Kérheti továbbá, hogy saját személyzetének néhány tagja számára engedélyezzék, hogy a vizsgálat során ezen másik tagállam illetékes hatóságának személyzetét elkísérjék.

A vizsgálat az elvégzésének helye szerinti tagállam átfogó felügyelete alá tartozik annak teljes időtartama alatt.

Az illetékes hatóságok megtagadhatják az eljárást az első albekezdésben meghatározott vizsgálat elvégzésére vonatkozó kérelemre vagy azon kérelemre, hogy a második albekezdésben meghatározottak szerint személyzetét egy másik tagállam illetékes hatóságainak személyzete kísérje el, ha egy ilyen vizsgálat hátrányosan érintené az érintett állam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét, vagy ha ugyanezen intézkedések tekintetében és ugyanazon bejegyzett könyvvizsgálókkal vagy könyvvizsgáló cégekkel szemben az érintett állam hatóságai előtt már kezdeményeztek bírósági eljárást, vagy ha az érintett állam illetékes hatóságai már jogerős határozatot hoztak ilyen személyekkel szemben, ugyanezen tevékenységekért.

(7) A Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően végrehajtási intézkedéseket fogadhat el a (2)-(4) bekezdésben meghatározott információcserére vonatkozó eljárásokról és a határokon átnyúló vizsgálatok részletes szabályairól.

IX. FEJEZET

KIJELÖLÉS, FELMENTÉS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

37. cikk

Bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek kijelölése

(1) A bejegyzett könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget a vizsgált jogalany részvényeseinek vagy tagjainak közgyűlése jelöli ki.

(2) A tagállamok engedélyezhetnek alternatív rendszereket vagy szabályokat a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kijelölésében, feltéve hogy ezek a rendszerek vagy szabályok a bejegyzett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek a könyvvizsgált jogalany ügyviteli szervének ügyvezető tagjaitól vagy irányító szervétől való függetlenségének biztosítását szolgálják.

38. cikk

A bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek felmentése és lemondása

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek csak megfelelő indok alapján legyenek felmenthetők; nem megfelelő indok a felmentésre, ha csak a vélemények térnek el a számviteli vagy könyvelési eljárások tekintetében.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a vizsgált jogalany és a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég tájékoztassa a hatósági felügyeletért felelős hatóságot vagy hatóságokat a megbízatás időtartama alatt történt felmentésről vagy lemondásról, és ezt megfelelően indokolja.

39. cikk

Nem jegyzett közérdekű jogalanyokra történő alkalmazás

A tagállamok mentesíthetik az e fejezetben foglalt egy vagy több követelmény alól azon közérdekű jogalanyokat, amelyek nem bocsátottak ki a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontja értelmében vett szabályozott piacon bevezetett átruházható értékpapírokat, illetve e jogalanyok bejegyzett könyvvizsgálóját/könyvvizsgálóit vagy könyvvizsgáló cégét/cégeit.

X. FEJEZET

A KÖZÉRDEKŰ JOGALANYOK KÖTELEZŐ KÖNYVVIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

40. cikk

Átláthatósági jelentés

(1) A tagállamok biztosítják, hogy minden pénzügyi év végét követő három hónapon belül a közérdekű jogalanyok kötelező könyvvizsgálatát/könyvvizsgálatait végző bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek éves átláthatósági jelentést tesznek közzé honlapjukon, amely legalább a következőket tartalmazza:

a) a jogi struktúra és tulajdonosi szerkezet leírása;

b) ha a könyvvizsgáló cég egy hálózathoz tartozik, a hálózat valamint a hálózatban szereplő jogi és szerkezeti rendelkezések leírása;

c) a könyvvizsgáló cég irányítási struktúrájának leírása;

d) a könyvvizsgáló cég belső minőségellenőrzési rendszerének leírása és az ügyviteli vagy irányító szerv nyilatkozata a rendszer működésének hatékonyságáról;

e) arra való utalás, hogy mikor került sor a 29. cikkben említett legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzésre;

f) azon közérdekű jogalanyok felsorolása, amelyekre nézve a könyvvizsgáló cég az utóbbi évben kötelező könyvvizsgálatot végzett;

g) a könyvvizsgáló cég függetlenségi gyakorlatáról szóló nyilatkozat, amely azt is alátámasztja, hogy a függetlenségi kritérium belső ellenőrzése megtörtént;

h) a könyvvizsgáló cég által, a bejegyzett könyvvizsgálók 13. cikkben említett folyamatos képzésével kapcsolatban követett politikáról szóló nyilatkozat;

i) a könyvvizsgáló cég fontosságát bemutató pénzügyi adatok, úgy mint az éves vagy összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatából származó díjakra vetített teljes bevétel valamint az egyéb biztosítási szolgáltatásokért, adótanácsadói szolgáltatásokért és egyéb nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámolt díjak;

j) partneri díjak alapjáról szóló információk.

A tagállamok rendkívüli esetekben valamely személy személyes biztonságát fenyegető közvetlen és jelentős veszély enyhítéséhez szükséges mértékben eltekinthetnek az f) pontban szereplő követelmény alkalmazásától.

(2) Az átláthatósági jelentést a bejegyzett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek alá kell írnia. Ennek eleget lehet tenni például az 1999/93/EK irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében vett elektronikus aláírással.

41. cikk

Könyvvizsgálati bizottság

(1) Minden közérdekű jogalanynak rendelkeznie kell könyvvizsgálati bizottsággal. A tagállamok meghatározzák, hogy a könyvvizsgálati bizottság az ügyviteli szerv nem ügyvezető tagjaiból és/vagy a vizsgált jogalany felügyelő bizottságának tagjaiból, és/vagy a vizsgált jogalany részvényesi közgyűlésének döntésével kinevezett tagokból álljon-e. A könyvvizsgálati bizottság legalább egy tagja független kell, hogy legyen, és rendelkeznie kell számviteli és/vagy könyvvizsgálati ismeretekkel.

A tagállamok lehetővé tehetik, hogy a 2003/71/EK irányelv [21]2. cikke (1) bekezdése f) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelő közérdekű jogalanyoknál a könyvvizsgálati bizottság feladatkörét a teljes ügyviteli vagy felügyelő szerv lássa el, feltéve hogy amennyiben e szerv elnöke vezetőségi tag, akkor nem tölti be egyúttal a könyvvizsgálati bizottság elnöki tisztségét is.

(2) Az ügyviteli, irányító vagy felügyelő szerv tagjainak, illetve a vizsgált jogalany részvényeseinek közgyűlése által kinevezett egyéb tagok felelősségének sérelme nélkül a könyvvizsgálati bizottság többek között:

a) figyelemmel kíséri a pénzügyi jelentés folyamatát;

b) figyelemmel kíséri a cég belső ellenőrzésének, adott esetben belső vizsgálatának és kockázatkezelő rendszereinek hatékonyságát;

c) nyomon követi az éves és összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatát;

d) felülvizsgálja és figyelemmel kíséri a bejegyzett könyvvizsgáló és a könyvvizsgáló cég függetlenségét és különösen a vizsgált jogalany részére nyújtott további szolgáltatásokat.

(3) Közérdekű jogalanyoknál az ügyviteli szerv vagy a felügyelő bizottság általi, bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kijelölésére irányuló javaslatnak a könyvvizsgálati bizottság ajánlásán kell alapulnia.

(4) A bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég köteles a kötelező könyvvizsgálat során felmerülő kulcsfontosságú kérdésekről jelentést tenni a könyvvizsgálati biztosságnak, különösen a belső ellenőrzés pénzügyi jelentési folyamattal kapcsolatos jelentős hiányosságairól.

(5) A tagállamok lehetővé tehetik vagy dönthetnek úgy, hogy a (1)-(4) bekezdés rendelkezései ne vonatkozzanak azokra a közérdekű jogalanyokra, amelyek rendelkeznek a vizsgálandó jogalany bejegyzése szerinti tagállamban érvényben lévő rendelkezéseknek megfelelően alapított és működő, a könyvvizsgálati bizottsághoz hasonló testülettel. Ilyen esetben a jogalanynak tájékoztatást kell adnia arról, hogy melyik testület látja el e funkciókat, továbbá a testület összetételéről.

(6) A tagállamok a könyvvizsgálati bizottság felállítására vonatkozó kötelezettség alól mentesíthetik:

a) azokat a közérdekű jogalanyokat, amelyek a 83/349/EGK irányelv 1. cikke szerinti leányvállalatok, ha a vállalatcsoport szinten megfelel az (1)-(4) bekezdésben foglalt követelményeknek;

b) azokat a közérdekű jogalanyokat, amelyek a 85/611/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében kollektív befektetési vállalkozások; a tagállamok mentesíthetik továbbá azokat a közérdekű jogalanyokat, amelyek egyedüli célja a köz által rendelkezésre bocsátott tőke kollektív befektetése, és amelyek a kockázatmegosztás elve alapján működnek, valamint nem törekednek a mögöttes befektetések kibocsátói feletti jogi vagy irányítói ellenőrzés megszerzésére, feltéve hogy ezeket a kollektív befektetési vállalkozásokat az illetékes hatóságok engedélyezték, azok felügyelete alatt állnak és a 85/611/EGK irányelvben előírtakkal megegyező, letétkezelői végrehajtó szereppel rendelkeznek;

c) azokat a közérdekű jogalanyokat, amelyek kizárólag a 2003/71/EK irányelv végrehajtásáról szóló 2004. április 29-i 809/2004/EK bizottsági rendelet [22]2. cikkének 5. pontjában meghatározott eszközökkel fedezett értékpapírok kibocsátójaként működnek; ilyen esetekben a tagállamok megkövetelik, hogy a jogalany hozza nyilvánosságra azokat az okokat, amelyek miatt nem tartja megfelelőnek sem könyvvizsgálati bizottság, sem könyvvizsgálati bizottsági szerepet betöltő ügyviteli vagy irányító szerv alkalmazását.

d) a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 1. pontja szerinti hitelintézetek, amelyek részvényeit a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésének 18. pontja szerint nem vezették be valamely tagállam szabályozott piacán, és amelyek kizárólag – folyamatos vagy ismétlődő módon – hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsátottak ki, feltéve hogy a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok teljes névértéke 100000000 euro alatt marad, továbbá hogy nem adtak ki a 2003/71/EK irányelv szerinti tájékoztatót.

42. cikk

Függetlenség

(1) A 22. és 24. cikkben meghatározott rendelkezéseken felül a tagállamok biztosítják, hogy a közérdekű jogalanyok kötelező vizsgálatát/vizsgálatait végző bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek:

a) évente írásban igazolják a könyvvizsgálati bizottságnak, hogy függetlenek a vizsgált közérdekű jogalanytól;

b) évente tájékoztassák a könyvvizsgálati bizottságot a vizsgált jogalanynak nyújtott minden további szolgáltatásról; és

c) évente megvitassák a könyvvizsgálati bizottsággal a függetlenségüket érintő veszélyeket, valamint az általuk a 22. cikk (3) bekezdése szerint dokumentált veszélyek csökkentésére alkalmazott biztosítékokat.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a kötelező könyvvizsgálati megbízást kapott fő könyvvizsgáló partner(ek) a megbízatástól számítva maximum hétéves időszakonként cserélődnek, és egy legalább kétéves időszak után vehetnek ismét részt a vizsgált jogalany könyvvizsgálatában.

(3) A kötelező könyvvizsgálatot a könyvvizsgáló cég nevében elvégző bejegyzett könyvvizsgáló, illetve fő könyvvizsgáló partner a könyvvizsgálatban betöltött bejegyzett könyvvizsgálói vagy fő könyvvizsgáló partneri szerepéről történő lemondását követő két évig nem tölthet be kulcsfontosságú vezető tisztséget a vizsgált jogalanynál.

43. cikk

Minőségbiztosítás

A 29. cikkben említett minőségbiztosítást legalább háromévente el kell végezni azon bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek vonatkozásában, amelyek közérdekű jogalanyok kötelező könyvvizsgálatát végzik.

XI. FEJEZET

NEMZETKÖZI VONATKOZÁSOK

44. cikk

Harmadik országbeli könyvvizsgálók jóváhagyása

(1) A viszonosság függvényében a tagállam illetékes hatóságai bejegyzett könyvvizsgálóként jóváhagyhatnak harmadik országbeli könyvvizsgálót, ha az igazolja, hogy eleget tesz a 4. és a 6-13. cikkekben megállapítottakkal egyenértékű követelményeknek.

(2) A tagállam illetékes hatóságainak, az (1) bekezdés követelményeinek eleget tevő harmadik országbeli könyvvizsgáló jóváhagyása előtt, alkalmazniuk kell a 14. cikkben megállapított követelményeket.

45. cikk

Harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok nyilvántartásba vétele és felügyelete

(1) A tagállam illetékes hatóságai valamennyi, harmadik országbeli könyvvizsgálót és könyvvizsgáló jogalanyt bejegyeznek a 15. és 17. cikkel összhangban, akik/amelyek könyvvizsgálói jelentést bocsát rendelkezésre egy Közösségen kívül bejegyzett társaság éves vagy összevont (konszolidált) beszámolójáról, amelynek átruházható értékpapírjait ezen tagállam szabályozott piacán bevezették a 2004/39/EK irányelv 4. cikk (1) bekezdése 18. pontjának értelmében kivéve, amikor a társaság kizárólag hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsát ki, amelyeket valamelyket tagállam szabályozott piacára a 2004/109/EK [23]irányelv (átláthatóság) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján vezettek be, és amelynek az egy egységre eső névértéke legalább 50000 euro, illetve – egyéb pénznemben meghatározott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amelynek névértéke a kibocsátás időpontjában legalább 50000 euro összeggel egyenértékű.

(2) A 18. és 19. cikket alkalmazni kell.

(3) A tagállamok a harmadik országbeli bejegyzett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat felügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciós rendszerük alá sorolják. A tagállamok mentesíthetik a harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat minőségbiztosítási rendszerük alól, ha egy másik tagállam vagy egy harmadik ország – a 46. cikkel összhangban azzal egyenértékűnek minősített – minőségbiztosítási rendszere, már elvégezte a harmadik országbeli könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalanyon a minőségi felülvizsgálatot a megelőző három év folyamán.

(4) A 46. cikk sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett, a tagállamban nem bejegyzett, harmadik országbeli könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló jogalanyok által kiállított éves vagy összevont (konszolidált) beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentéseknek nincs jogi hatása ebben a tagállamban.

(5) A tagállamok csak akkor jegyezhetnek be harmadik országbeli könyvvizsgáló jogalanyokat, ha:

a) megfelelnek a 3. cikk (3) bekezdésében foglaltakkal egyenértékű követelményeknek;

b) a harmadik országbeli könyvvizsgáló jogalany ügyviteli vagy irányító szerve tagjainak többsége megfelel a 4-10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek;

c) a harmadik országbeli könyvvizsgáló cég nevében könyvvizsgálatot végző harmadik országbeli könyvvizsgáló megfelel a 4-10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek;

d) az (1) bekezdésben említett éves vagy összevont (konszolidált) beszámolók könyvvizsgálatát a 26. cikkben említett nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal, valamint a 22., 24. és 25. cikkben megállapított követelményekkel, vagy ezekkel egyenértékű standardokkal és követelményekkel összhangban végzik;

e) honlapjukon olyan éves átláthatósági jelentést tesznek közzé, amely tartalmazza a 40. cikkben említett információkat, vagy ezzel egyenértékű közzétételi követelményeknek tesznek eleget.

(6) Az (5) bekezdés d) pontja egységes alkalmazásának biztosítása céljából az ott említett egyenértékűséget a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben ki kell értékelnie és arról a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoznia kell. Amíg a Bizottság meg nem hozza határozatát, a tagállamok értékelhetik az (1) bekezdésben említett egyenértékűséget, de csak addig, amíg a Bizottság nem hozott semmilyen határozatot.

46. cikk

Eltérés az egyenértékűség esetében

(1) A tagállamok viszonosság alapján csak akkor tekinthetnek el a 45. cikk (1) és (3) bekezdésében foglalt követelmények alkalmazásától, illetve ezeket csak akkor módosíthatják, ha ezek a harmadik országbeli könyvvizsgáló jogalanyok vagy könyvvizsgálók olyan hatósági felügyeleti, minőségbiztosítási, vizsgálati és szankciós rendszerek alá tartoznak a harmadik országban, amelyek a 29., 30. és 31. cikkben foglalt követelményekkel egyenértékű követelményeknek megfelelnek.

(2) Az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása céljából az ott említett egyenértékűséget a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben ki kell értékelnie és arról a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoznia kell. Amíg a Bizottság meg nem hozza határozatát, a tagállamok értékelhetik az (1) bekezdésben említett egyenértékűséget, vagy más tagállamok által elvégzett értékelésekre támaszkodhatnak. Ha a Bizottság úgy határoz, hogy nem teljesül az (1) bekezdésben említett egyenértékűségi követelmény, felhatalmazhatja az érintett könyvvizsgáló jogalanyokat, hogy egy megfelelő átmeneti időszak alatt az érintett tagállam követelményeivel összhangban folytassák könyvvizsgálói tevékenységüket.

(3) A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal:

a) a (2) bekezdésben említett egyenértékűségre vonatkozó értékelésüket; és

b) a harmadik országbeli hatósági felügyeleti, minőségbiztosítási, vizsgálati és szankciós rendszerekkel való együttműködésre vonatkozó rendelkezéseik fő elemeit, az (1) bekezdés alapján.

47. cikk

Együttműködés a harmadik országok illetékes hatóságaival

(1) A tagállamok engedélyezhetik, hogy az általuk jóváhagyott bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek birtokában lévő könyvvizsgálati munkaanyagok vagy egyéb dokumentumok átadását harmadik ország illetékes hatóságainak, feltéve hogy:

a) ezek a könyvvizsgálati munkaanyagok vagy egyéb dokumentumok olyan cégek könyvvizsgálataihoz kapcsolódnak, amelyek e harmadik országban bocsátottak ki értékpapírokat, vagy amelyek olyan csoport részét képezik, amely kötelező összevont (konszolidált) beszámolókat bocsát ki abban a harmadik országban;

b) az átadás a hazai illetékes hatóságokon keresztül történik a harmadik ország illetékes hatóságaihoz, azok kérelme alapján;

c) az érintett harmadik ország illetékes hatóságai megfelelnek azoknak a követelményeknek, amelyeket megfelelőnek nyilvánítottak a (3) bekezdés szerint;

d) léteznek viszonosságon alapuló megállapodások a munkavégzés részletes szabályairól az érintett illetékes hatóságok között;

e) a személyes adatok harmadik ország részére történő átadása a 95/46/EK irányelv IV. fejezetével összhangban történik.

(2) Az (1) bekezdés d) pontjában említett munkavégzési szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy:

a) az illetékes hatóságok megindokolják a könyvvizsgálói munkaanyagokra és egyéb dokumentumokra irányuló kérelem célját;

b) a harmadik ország illetékes hatóságai által foglalkoztatott vagy korábban foglalkoztatott személyek, akik információkhoz férnek hozzá, szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak;

c) a harmadik ország illetékes hatóságai a könyvvizsgálati munkaanyagokat és egyéb dokumentumokat csak olyan hatósági felügyeleti, minőségbiztosítási és vizsgálati feladataik ellátására használhatják fel, amelyek megfelelnek a 29., 30. és 32. cikkben meghatározott követelményekkel egyenértékű követelményeknek;

d) bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég birtokában lévő könyvvizsgálói munkaanyagokra vagy egyéb dokumentumokra vonatkozó, harmadik ország illetékes hatóságától érkező kérelem elutasítható, ha e munkaanyagok vagy egyéb dokumentumok kiszolgáltatása hátrányosan érintené a Közösség vagy az érintett tagállam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét, vagy ha az érintett állam hatóságai előtt ugyanezen személyek ellen és ugyanezen cselekmények kapcsán már bírósági eljárás indult.

(3) Az (1) bekezdés c) pontjában említett megfelelőségről a Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján dönt az illetékes hatóságok közötti együttműködés megkönnyítése érdekében. A megfelelőséget a tagállamokkal együttműködve, a 36. cikkben foglalt vagy azzal lényegében egyenértékű működési eredmények alapján kell értékelni. A tagállamok megteszik azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a Bizottság határozatának.

(4) Kivételes esetekben és az (1) bekezdéstől való eltéréssel a tagállamok megengedhetik, hogy az általuk jóváhagyott bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek közvetlenül a harmadik ország illetékes hatóságainak adják át könyvvizsgálói munkaanyagokat vagy egyéb dokumentumokat, feltéve hogy:

a) e harmadik országban az illetékes hatóságok vizsgálatokat kezdeményeztek;

b) az átadás nem ellentétes azon kötelezettségekkel, amelyeknek a bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek meg kell hogy feleljenek a könyvvizsgálati munkaanyagok és egyéb dokumentumok hazai illetékes hatóságok részére történő átadása kapcsán;

c) léteznek olyan megállapodások a munkavégzés részletes szabályairól e harmadik ország illetékes hatóságaival, amelyek lehetővé teszik a tagállam illetékes hatóságainak, hogy viszonossági alapon közvetlenül hozzáférjenek a könyvvizsgáló cégek könyvvizsgálói munkaanyagaihoz és egyéb dokumentumaihoz;

d) a harmadik ország megkereső illetékes hatósága előre tájékoztatja a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég hazai illetékes hatóságát minden tájékoztatás iránti közvetlen kérelemről, megjelölve annak indokait;

e) a (2) bekezdésben említett feltételek teljesülnek.

(5) A Bizottság a 48. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghatározhatja a (4) bekezdésben említett kivételes eseteket az illetékes hatóságok közötti együttműködés megkönnyítése. valamint a bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása céljából.

(6) A tagállamok közlik a Bizottsággal az (1) és (4) bekezdésben említett munkavégzésre vonatkozó megállapodásokat.

XII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

48. cikk

A bizottság

(1) A Bizottságot a könyvvizsgálati szabályozási bizottság segíti (a továbbiakban: a bizottság), amely a tagállamok képviselőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság képviselője.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkében megállapított szabályozási eljárást kell alkalmazni, tekintettel e határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3) A már elfogadott végrehajtási intézkedések sérelme nélkül, és a 26. cikk rendelkezéseinek kivételével, ezen irányelv elfogadását követően két évvel, de legkésőbb 2008. április 1-én, fel kell függeszteni ezen irányelv azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek technikai szabályok, módosítások és határozatok elfogadását teszik szükségessé a (2) bekezdésnek megfelelően. A Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás alapján megújíthatja az érintett rendelkezéseket, és ennek érdekében a fent említett időszak lejárta előtt felülvizsgálja azokat.

(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

49. cikk

A 78/660/EGK irányelv és a 83/349/EGK irányelv módosítása

(1) A 78/660/EGK irányelv a következőképpen módosul:

a) A 43. cikk (1) bekezdése az alábbi ponttal egészül ki:

"15. külön-külön a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által az éves beszámolók kötelező könyvvizsgálatáért a pénzügyi évre számlázott díjak összessége és az egyéb biztosítási szolgáltatásokért, adótanácsadói szolgáltatásokért és egyéb nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért számlázott díjak összessége.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ez a követelmény ne vonatkozzék az olyan társaságokra, amelyek a 83/349/EGK irányelv 1. cikkének megfelelően elkészítendő összevont (konszolidált) beszámolóban szerepelnek, feltéve hogy az összevont (konszolidált) beszámolóhoz fűzött megjegyzések tartalmazzák ezt az információt."

b) A 44. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

"(1) A tagállamok engedélyezhetik a 11. cikkben említett társaságoknak egyszerűsített kiegészítő melléklet készítését beszámolójukról a 43. cikk (1) bekezdésének 5-12. pontjában, 14. pontjának a) alpontjában és 15. pontjában megkövetelt adatok mellőzésével. A mellékletnek azonban valamennyi érintett tételre vonatkozóan összevontan kell tartalmaznia a 43. cikk (1) bekezdésének 6. pontjában előírt adatokat."

c) A 45. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

"(2) Az (1) bekezdés b) pontját kell alkalmazni a 43. cikk (1) bekezdésének 8. pontjában előírt adatokra is.

A tagállamok engedélyezhetik a 27. cikkben említett társaságok számára a 43. cikk (1) bekezdésének 8. pontja által előírt adatok elhagyását. A tagállamok a 27. cikkben említett társaságok számára a 43. cikk (1) bekezdésének 15. pontja által előírt adatok elhagyását is engedélyezhetik, amennyiben ezt az információt a [8. társasági jogi irányelv] 32. cikkében említett hatósági felügyelet részére rendelkezésére bocsátják, amikor azt ezen hatósági felügyelet kéri."

(2) A 83/349/EGK irányelv 34. cikke az alábbi ponttal egészül ki:

"16. külön-külön a bejegyzett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által az összevont (konszolidált) beszámolók kötelező könyvvizsgálatáért a pénzügyi évre számlázott díjak összessége és az egyéb biztosítási szolgáltatásokért, adótanácsadói szolgáltatásokért és egyéb nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért számlázott díjak összessége."

50. cikk

A 84/253/EGK irányelv hatályon kívül helyezése

A 84/253/EGK irányelv az 54. cikkben bekezdésében feltüntetett időponttól hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

51. cikk

Átmeneti rendelkezés

Azon bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégeket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai a 84/253/EGK irányelvvel összhangban az 53. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezések hatálybalépése előtt hagytak jóvá, úgy kell tekinteni, mint amelyeket ezen irányelvvel összhangban hagyták jóvá.

52. cikk

Minimum harmonizáció

Ezen irányelv eltérő rendelkezése hiányában, a kötelező könyvvizsgálatot előíró tagállamok szigorúbb követelményeket írhatnak elő.

53. cikk

Átültetés

(1) A tagállamok … belül [] elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

54. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

55. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt …

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL C 157., 2005.6.28., 115. o.

[2] Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i álláspontja.

[3] HL L 222., 1978.8.14., 11. o. A legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított irányelv.

[4] HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb a 2003/51/EK irányelvvel módosított irányelv.

[5] HL L 372., 1986.12.31., 1. o. A legutóbb a 2003/51/EK irányelvvel módosított irányelv.

[6] HL L 374., 1991.12.31., 7. o. A 2003/51/EK irányelvvel módosított irányelv.

[7] HL L 126., 1984.5.12., 20. o.

[8] HL C 143., 1998.5.8., 12. o.

[9] HL L 91., 2001.3.31., 91. o.

[10] HL L 191., 2002.7.19., 22. o.

[11] HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

[12] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[13] HL L 52., 2005.2.25., 51. o.

[14] A Tanács 1985. december 20-i 85/611/EGK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 375., 1985.12.31., 3. o.). A legutóbb a 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.) módosított irányelv.

[15] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[16] HL L 126., 2000.5.26., 1. o.A legutóbb a 2005/1/EK irányelvvel módosított irányelv.

[17] HL L 207., 2003.8.18., 1. o.

[18] A Tanács 1988. december 21-i 89/48/EGK irányelve a legalább hároméves szakoktatást és szakképzést lezáró felsőfokú oklevelek elismerésének általános rendszeréről (HL L 19., 1989.1.24., 16. o. A legutóbb a 2001/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 206., 2001.7.31., 1. o.) módosított irányelv.

[] Három évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

[20] HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

[21] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/71/EK irányelve az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról (HL L 345., 2003.12.31., 64. o.).

[22] HL L 149., 2004.4.30., 1. o.

[23] Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2004/109/EK irányelve a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.).

[] Az ezen irányelv hatálybalépését követő 24 hónapon belül.

--------------------------------------------------