A Belső Ellenőrzési Szolgálat nem ellenőrzi a tagállamok uniós forrásokat ellenőrző kontrollrendszereit. Ezek az ellenőrzések elérnek az egyéni kedvezményezettek szintjéig, és a tagállamok belső ellenőrei, a nemzeti ellenőrzési hatóságok, a Bizottság más főigazgatóságai és az Európai Számvevőszék végzi el őket. A Belső Ellenőrzési Szolgálat azonban ellenőrzi a Bizottság által hozott olyan intézkedéseket, amelyek célja az uniós források folyósításáért felelős i. tagállami és ii. egyéb szervek – köztük az ENSZ – felügyelete és ellenőrzése. A költségvetési rendelet rendelkezései szerint a Belső Ellenőrzési Szolgálat a helyszínen, így például a tagállamokban is elvégezheti ezeket a feladatokat.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak tesz jelentést, és működését illetően is neki tartozik elszámolással. A Belső Ellenőrzési Szolgálat: i. beszámol az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak az ellenőrzései során felmerülő jelentős kérdésekről és az ellenőrzött folyamatok fejlesztési lehetőségeiről; ii. éves átfogó véleményt fogalmaz meg a bizottsági pénzgazdálkodásának helyzetéről; valamint iii. az éves ellenőrzési tervében foglaltak alapján (legalább évente) jelentést készít küldetéséről és teljesítményéről. Ez a jelentés a jelentős kockázati kitettségekkel, ellenőrzési kérdésekkel, intézményirányítási kérdésekkel és egyéb ügyekkel foglalkozik.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat munkájának függetlenségét a költségvetési rendelet és a Belső Ellenőrzési Szolgálat Bizottság által elfogadott működési szabályzata() rögzíti. E szabályzat értelmében a Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőreinek a tárgyilagos ítélőképességük megőrzése és az összeférhetetlenség elkerülése érdekében fenn kell tartaniuk függetlenségüket az általuk vizsgált tevékenységek és műveletek tekintetében. Tárgyilagosságuk tényleges vagy látszólagos csorbulása esetén a részletes körülményeket nyilvánosságra kell hozni. Ha a belső ellenőr szükségesnek ítéli, közvetlenül a Bizottság elnökéhez, illetve biztosi testülethez is fordulhat.

A 2019. évi eredeti terv 44 ellenőrzési tevékenységet tartalmazott (köztük ellenőrzéseket, felülvizsgálatokat és tanácsadási tevékenységeket, de nyomon követést nem). E tevékenységeket a 2020. január 31-i határidőig tervezték lezárni. Ezenkívül terv további 29 olyan tevékenységet is tartalmazott, amelyeket e határidő előtt terveztek elkezdeni, és a 2020. évi határidő után kívántak lezárni. A 2019. évi tervet az év közepén aktualizálták. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság az eredeti és a naprakésszé tett tervet is mérlegelte.

Az alábbiakban a Belső Ellenőrzési Szolgálat következtetései találhatók a 2019-ben végzett ellenőrzések teljesítménnyel kapcsolatos különböző szempontjairól.

4.1.1.A programok harmadik felek általi végrehajtására vonatkozó felügyeleti stratégiák

A Belső Ellenőrzési Szolgálat az előző években több olyan ellenőrzést is végzett, amely a programok (és/vagy szakpolitikák) harmadik felek általi végrehajtására vonatkozóan a főigazgatóságoknál és szolgálatoknál kialakított felügyeleti eljárásokra irányult. A pénzgazdálkodásról szóló átfogó véleményében a Belső Ellenőrzési Szolgálat öt egymást követő évben (2015 és 2019 között) figyelemfelhívó megjegyzést fogalmazott meg a szakpolitikákat végrehajtó harmadik felekkel kapcsolatos felügyeleti stratégiákra vonatkozóan. A 2019. évi ellenőrzések vegyes képet mutatnak: az ellenőrzött felügyeleti stratégiák eredményességét illetően hiányosságokra derült fény (a 2019-ben lezárt öt ellenőrzésből háromnál). Ezt a vegyes képet az alábbi négy pontban ismertetjük részletesen.

·2019-ben két ellenőrzést végeztek az Energiaügyi Főigazgatóságnál és a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságnál. E két ellenőrzés nyomán nem született kritikus vagy nagyon fontos ajánlás a meglévő felügyeleti eljárásokban tapasztalható hiányosságokkal kapcsolatosan. Azonban az Energiaügyi Főigazgatóság atomerőművek leszerelését segítő támogatási programot végrehajtó felhatalmazott szervekre vonatkozó kontrollstratégiájának ellenőrzése az előfinanszírozások elszámolását illetően feltárt egy hiányosságot, amely nem kapcsolódik közvetlenül a felügyeleti stratégiákhoz.

·A Kutatási és Innovációs Főigazgatóságnál egy ellenőrzést hajtottak végre az „InnovFin – uniós finanszírozás innovátoroknak” program kapcsán. Az InnovFin a „Horizont 2020” program keretében végrehajtott fellépések közé tartozik, és kutatási és innovációs tevékenységeket folytató vállalkozásoknak és egyéb szervezeteknek nyújt segítséget a hitel- és tőkefinanszírozáshoz való könnyebb hozzájutásban. Különféle strukturált hitel- és tőkefinanszírozási termékek révén elősegíti a vállalkozások közvetlen hitelhez juttatását, végrehajtására pedig az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap kapott felhatalmazást. A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság által az InnovFin végrehajtásának és teljesítményének felügyeletére és figyelemmel kísérésére bevezetett belső kontrollok ugyan jól megtervezett felügyeleti stratégián alapulnak, ennek ellenére hiányosságok merültek fel a teljesítménymérési keretében, és ezáltal az eredményessége értékelésének alapjául szolgáló adatok megbízhatóságát illetően.

·A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságnál a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének irányítására, figyelemmel kísérésére és felügyeletére vonatkozó folyamatok gyakorlati alkalmazhatóságával összefüggésben tárt fel hiányosságokat a Belső Ellenőrzési Szolgálat. A gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerére jelenleg irányadó jogszabályokat kimondottan a szubszidiaritás elve jellemzi. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a Bizottságnak korlátozottak a lehetőségei arra, hogy e rendszer irányításába beavatkozzon. A 2020 utáni időszakra vonatkozó közös agrárpolitikára vonatkozó javaslatok még inkább ebbe az irányba mutatnak. Mindazonáltal a Belső Ellenőrzési Szolgálat a következő területeken talált hiányosságokat: i. a tagállamoknak nyújtott támogatás és iránymutatás; ii. a tagállamoktól kapott tájékoztatás; iii. a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének főigazgatóság általi figyelemmel kísérése és értékelése.

·A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, valamint a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság több monitoringtevékenység révén folyamatosan figyelemmel kíséri a 2014 és 2020 közötti operatív programok végrehajtását. E monitoringtevékenységek közé tartozik: i. a tagállami monitoringbizottságokban való részvétel; ii. éves végrehajtási jelentések felülvizsgálata; iii. éves felülvizsgálati ülések tartása az irányító hatóságokkal; valamint iv. több ad hoc tevékenység, például a tagállamokkal tartott kétoldalú megbeszélések, projektlátogatások és a tagállamok célzott támogatása. A főigazgatóságok e különböző monitoringtevékenységek révén értékelik az operatív programok végrehajtásában elért haladást, feltárják a végrehajtási hiányosságokat, valamint nyomon követik, hogyan kezelik tagállamok ezeket a hiányosságokat. Az egyik legfontosabb nyomonkövetési esemény a 2019 közepén végrehajtott teljesítményértékelés és a programok teljesítménymérési keretében meghatározott részcélok elérésének értékelése. A főigazgatóságok összességében véve eredményesen figyelemmel kísérik a programok végrehajtását és teljesítményét, és a teljesítményértékelést is jól előkészítették, ugyanakkor továbbra is akadnak hiányosságok a következő területeken: i. programok teljesítményének értékelése; ii. a végrehajtási hiányosságok feltárása és a kezelésükre irányuló intézkedések meghozatala; valamint iii. a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága esetében a teljesítményadatok megbízhatósága.

4.1.2.Kiválasztott főigazgatóságokra és szolgálatokra vonatkozó kontrollstratégiák

A főigazgatóságoknak és a szolgálatoknak gondoskodniuk kell az uniós költségvetésből finanszírozott programok és projektek jogszerűségéről, szabályszerűségéről, valamint hatékony és eredményes pénzgazdálkodásáról. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők kontrollstratégiát dolgoznak ki. Ez a stratégia kiterjed az előzetes és az utólagos kontrollokra, amelyek az éves megbízhatósági nyilatkozat alapjául szolgáló fő építőelemek. A Belső Ellenőrzési Szolgálat 2019-ben különbféle ellenőrzéseket végzett e téren, és több hiányosságot feltárt e folyamatok teljesítményét illetően. Ezeket a hiányosságokat a lenti pontok ismertetik.

·A Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség felelős a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program keretébe tartozó projektek végrehajtásért. A Belső Ellenőrzési Szolgálat megállapította, hogy az ügynökség kontrolltevékenységeinek tervezése és kialakítása során nem használt fel kockázattal kapcsolatos információkat a végrehajtandó kontrollok szintjének meghatározásához. Szintén megállapítást nyert, hogy az ügynökség a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program nem értékelte e kontrollok költséghatékonyságát az általa végrehajtott többi programtól elkülönítve, miközben valamennyi általa irányított programnál elvégzi az összes kontroll költséghatékonyságának átfogó értékelését.

·A Belső Ellenőrzési Szolgálat a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatóságán belül az uniós küldöttségeknél és a székhelyen is hiányosságot tárt fel az ellenőrzések figyelemmel kísérését és a szükséges intézkedések meghozatalát illetően. Hasonló hiányosságra derült fény az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatóságánál: noha a kontrollterv és az éves ellenőrzési terv létrejöttéhez vezető kockázatértékelésre jól kidolgozott iránymutatás vonatkozik, továbbra is vannak hiányosságok az ellenőrzési eredmények nyomán hozott intézkedésekben és a fő teljesítménymutatók kialakításában.

·Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatóságánál a szabályszerűséggel, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással kapcsolatos hiányosságokat tárt fel a Belső Ellenőrzési Szolgálat az egyenlegkifizetés előtti, előzetes kontrollokban és az utólagos ellenőrzésekben. Ha ezek a hiányosságokat nem kezelik időben, akkor idővel a kontrollstratégia eredményességére is kihatással lehetnek.

·A Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat a következők támogatása céljából finanszíroz projekteket: i. polgári válságkezelési missziók; valamint ii. előkészítő, nyomon követő és biztonsági intézkedések, például közös biztonság- és védelempolitikai missziók. Bizonyosságot szerez a költségvetés végrehajtásáról következők révén: i. előzetes és utólagos kontrollok és belső monitoringeljárások rendszere; ii. a Bizottság és az egyes közös kül- és biztonságpolitikai missziók között létrejött megállapodásokban foglalt kötelezettségek; valamint iii. egyedi intézkedések, például a missziók által végzett külső ellenőrzések és pénzügyi beszámolás. Az ellenőrök késedelmet tapasztaltak a misszióknak adott megbízatások lezárásában és eredménytelen kockázatcsökkentő intézkedéseket a nem pillérek alapján értékelt szomáliai misszióra szánt uniós költségvetés végrehajtása esetében.

·Végezetül a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság, amely a Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóság nevében is ellátja az utólagos ellenőrzési feladatokat, összességében véve bevezette az ellenőrzési tevékenység irányításához szükséges folyamatokat, köztük a záróelszámolási eljárást is. Mindazonáltal hiányosságok tapasztalhatók azt ellenőrzési tevékenység keretében és tervezésében, az ellenőrzési terv végrehajtásában, valamint a záróelszámolási eljárásban, mindezek pedig kihatással lehettek e folyamatok eredményességére a gyakorlatban. Ezek a hiányosságok ugyan nem kérdőjelezik meg a főigazgató megbízhatósági nyilatkozatát, ugyanakkor felvetik azt a kérdést, hogy a főigazgatóság a jelenlegi keretek között rendelkezik-e a gyakorlatban e hiányosságok kezeléséhez szükséges kapacitással.

4.1.3.Emberierőforrás-gazdálkodási folyamatok

A Belső Ellenőrzési Szolgálat az elmúlt években különféle ellenőrzéseknek vetette alá több bizottsági főigazgatóság és szolgálat emberierőforrás-gazdálkodási folyamatait. 2018-ban vezetői levelet küldött a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságnak, hogy ismertesse az ezen ellenőrzések keretében feltárt közös problémákat.

Noha az előző emberierőforrás-gazdálkodási ellenőrzések alapján megfogalmazott nagyon fontos ajánlások teljesültek, a 2019-ben végrehajtott három emberierőforrás-gazdálkodási ellenőrzésből kettő továbbra is kimutatta a korábbi években feltárt problémákat. A Belső Ellenőrzési Szolgálat az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságnál és az Európai Csalás Elleni Hivatalnál is hiányosságokat talált a feladatok és a készségek feltérképezésében, a munkamennyiség felmérésében és a személyzet elosztásában. Ezenkívül a Belső Ellenőrzési Szolgálat a következőket ajánlotta az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságnak: i. dolgozzon ki átfogó emberierőforrás-gazdálkodási stratégiát az ügyviteli stratégiájával összhangban; valamint ii. hajtsa végre a szükséges operatív intézkedéseket. Az Európai Csalás Elleni Hivatal már készített emberierőforrás-gazdálkodási stratégiai tervet. Most az e stratégiai tervben rögzített célokat konkrét tevékenységekbe és az e tevékenységek gyakorlati végrehajtását biztosító monitoringintézkedésekbe kell átültetnie az operatív céljai elérésének előmozdítása érdekében.

Ezzel szemben a Kereskedelmi Főigazgatóságnál végrehajtott emberierőforrás-gazdálkodási ellenőrzés nyomán nem született kritikus vagy nagyon fontos ajánlás.

A Közös Kutatóközpontnál a létesítménygazdálkodás ellenőrzése két problémát tárt fel a következőkkel kapcsolatosan: i. igazgatási és irányítási struktúrák; valamint ii. megfelelő személyi állomány és szakértelem biztosítása a létesítménygazdálkodással és infrastruktúrával kapcsolatos tevékenységekhez.

Végezetül az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóságnál az „Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” Igazgatóság hatékonyságának és eredményességének ellenőrzése a következő területeken tárt fel hiányosságokat: i. a tevékenységekhez rendelt személyi állomány; ii. időnyilvántartás; valamint iii. a teljesítmény figyelemmel kísérése. Ha ezeket a hiányosságokat nem kezelik, azzal azt kockáztatják, hogy nem tudnak a szükséges biztosítékokkal szolgálni arra, hogy a tagállamokban és az exportáló országban működő kontrollrendszerek megfelelnek a szabályozási követelményeknek.