(1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Ausztriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta.

(4)Ausztria 2017. április 21-én benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. május 2-án 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság további iránymutatást nyújtott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan.

(6)Ausztria jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik. 2017. évi stabilitási programjában a kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartási hiány 2017-ben a GDP 1,0 %-ára, majd 2021-ben a GDP 0,3 %-ára javul. A középtávú költségvetési cél – 2016-ig a GDP 0,45 %-ának, majd azt követően a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – az előrejelzés szerint 2019-ben teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2021-re fokozatosan 71,0 %-ra csökken a 2016-os 84,6 %-ról. A költségvetési előrejelzés alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv optimista, 2017 és 2018 tekintetében a beruházások és az export gyors növekedését feltételezi.

(7)A stabilitási program jelzi, hogy a rendkívüli menekültbeáramlás és a biztonsági intézkedések jelentős hatást gyakoroltak a költségvetésre, és megfelelő bizonyítékokat tartalmaz e költségvetési többletteher nagyságára és jellegére vonatkozóan. A Bizottság szerint a 2016-ban figyelembe vehető többletkiadások a rendkívüli menekültbeáramlással kapcsolatban a GDP 0,25 %-át, a biztonsági intézkedésekkel összefüggésben pedig a GDP 0,04 %-át tették ki. A biztonsági intézkedéseknek a 2016-os évhez képest 2017-ben jelentkező többlethatása a jelenlegi becslések szerint a GDP 0,01 %-át teszi ki. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása és a terrorista veszély súlyossága kivételes események, jelentős hatással vannak az osztrák államháztartásra, és a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyezteti a pénzügyi fenntarthatóságot. Következésképpen a menekültekkel és a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos többletkiadások figyelembevétele érdekében 2016 tekintetében csökkentették a középtávú költségvetési cél teljesítéséhez előírt kiigazítás mértékét. 2017-et illetően a figyelembe vehető összegekre is kiterjedő végső értékelésre az osztrák hatóságok által megadott tényadatok alapján, 2018 tavaszán kerül majd sor.

(8)A Tanács 2016. július 12-i ajánlása szerint Ausztriának biztosítania kell, hogy a középtávú költségvetési céltól való eltérés csak a rendkívüli menekültbeáramlás költségvetésre gyakorolt hatásához kapcsolódó engedményre korlátozódjon, és ennek érdekében 2017-ben a GDP 0,3 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást kell elérnie, kivéve, ha a középtávú költségvetési cél ennél kisebb kiigazítással is teljesíthető. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenlegnek – a biztosított engedményeket is figyelembe véve – 2017-ben stabil szinten kell maradnia. A Bizottság előrejelzése szerint fennáll a kockázata annak, hogy Ausztria 2017-ben némileg el fog térni ettől a követelménytől. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján Ausztriának biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 2,2 %-ot, ami a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű strukturálisegyenleg-javulásnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a kockázata, hogy Ausztria 2018-ban némileg fog térni ettől a követelménytől. Ausztria ugyanakkor az előrejelzések szerint 2017-ben és 2018-ban egyaránt megfelel majd az adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy Ausztriának a megfelelés érdekében 2017-ben és 2018-ban készen kell állnia további intézkedések végrehajtására.

(9)A nyugdíj- és egészségügyi kiadások a gyorsan idősödő népesség miatt közép- és hosszú távon közepes kockázatot jelentenek a költségvetési fenntarthatóságra nézve. Európa más országaival összehasonlítva a nyugdíjakra fordított közkiadások összege viszonylag magas, és 2060-ra várhatóan a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben emelkedik. Ezzel szemben az uniós átlag várhatóan a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékben csökken ugyanezen időszak alatt. A közelmúltbeli reformok ellenére továbbra is alacsony a tényleges nyugdíjbavonulási életkor, és ez az egyik legfőbb oka a magasabb nyugdíjkiadásoknak. A tényleges nyugdíjbavonulási életkor jelenleg 60 év és 3 hónap, ami messze elmarad az uniós átlagtól, amely a férfiak esetében 63 év és 6 hónap, a nők esetében 62 év és 6 hónap (2014-es adatok). Ezen túlmenően a nőkre vonatkozó jelenlegi 60 éves kötelező nyugdíjkorhatár a legalacsonyabbak közé tartozik az EU-ban, és csak 2024-től kezdődően fogják összehangolni azt a férfiakra vonatkozó nyugdíjkorhatárral. A népességelöregedés miatt a kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam változásaihoz történő igazítása segítene a nyugdíjak fenntarthatóságának biztosításában, részben azáltal is, hogy hozzájárulna a tényleges nyugdíjbavonulási életkor megemeléséhez.

(10)Az egészségügyre fordított közkiadások a már jelenleg is magas szintről közép- és hosszú távon várhatóan jelentősen növekedni fognak, konkrétan a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértékben 2060-ra, szemben a 0,9 %-os uniós átlaggal. A magas egészségügyi kiadások elsősorban a kiterjedt kórházi ágazatnak tudhatók be, míg a kevésbé költséges járóbeteg-ellátás nincs teljesen kihasználva. A kórházi kiadásoknak az összes egészségügyi kiadáson belüli aránya a legmagasabbak között van az EU-ban. Ezért az alapellátás megerősítésére irányuló legújabb kezdeményezéseket átfogóan végre kell hajtani, és ennek részét képezi az egészségügyi szolgáltatók és a társadalombiztosítási alapok közötti új pénzügyi megállapodások létrejöttének támogatása is. Mindemellett Ausztria kórházi ágazata nem használja ki jól a hatékony közbeszerzési lehetőségeket, például az EU egészére kiterjedő pályáztatást (ennek mértéke a GDP 0,23 %-a szemben a GDP 0,62 %-ának megfelelő uniós átlaggal), a beszerzések összevonását vagy a nem áralapú odaítélési szempontokat.

(11)A pénzügyi kiegyenlítésről szóló 2017. évi törvény segített egyszerűsíteni a különböző ausztriai kormányzati szintek közötti pénzügyi kapcsolatokat. Mindazonáltal a hatáskörök és a pénzügyi konstrukciók tekintetében a költségvetési keretrendszer továbbra is túlságosan összetett, és még minding nincs megfelelő összhang a helyi önkormányzatok és a szövetségi tartományi kormányzatok korlátozott bevételteremtési hatáskörei és kiterjedt kiadási feladatai között.

(12)Miközben a 2016-os adóreform nyomán az adóék 49,5 %-ról 46,7 %-ra csökkent, ez továbbra is magasnak számít a 40,6 %-os uniós átlaghoz képest (az adatok egy egyedülálló, gyermektelen, átlagjövedelemmel rendelkező adózóra vonatkoznak). Mivel az adósávok nincsenek az inflációhoz indexálva, az adóék az éves adófék hatására ismét fokozatosan nőni fog. Ezzel szemben a növekedést jobban elősegítő bevételi forrásokat – így például a rendszeres vagyonadókat – nem kellőképpen veszik igénybe, aminek elsősorban az adóbázisra vonatkozó adatok elavultsága az oka. A rendszeres vagyonadókból származó bevételek nagyon alacsony mértékűek Ausztriában: mindössze a GDP 0,2 %-át teszik ki, miközben az uniós átlag 2014-ben a GDP 1,6 %-a volt. Hasonlóképpen, az energia implicit adókulcsa is viszonylag alacsony, ami arra utal, hogy kihasználatlan lehetőségek vannak a környezetvédelmi adók terén, amelyek egyúttal pozitív magatartási ösztönzőket is tartalmaznak.

(13)Bár az osztrák munkaerőpiac jobban teljesít, mint a legtöbb uniós ország munkaerőpiaca, továbbra is vannak kihívások. Például alacsony a nők munkaerőpiaci potenciáljának kihasználtsága, ami tükröződik a nemek közötti jelentős bérszakadékban is, amely többek között a részmunkaidős foglalkoztatás magas arányára vezethető vissza. 2015-ben a nemek közötti bérkülönbség 21,7 % volt, szemben a 16,3 %-os uniós átlaggal. A részmunkaidőben dolgozó nők átlagot meghaladó és magas aránya mögött részben a gyermekekkel és idősekkel kapcsolatos gondozási feladatok húzódnak meg. A 3 éves kor alatti gyermekeket kiszolgáló kisgyermekgondozási férőhelyek aránya 25,5 %-on állt 2015-ben, ami még mindig jelentősen elmarad a 33 %-os barcelonai célkitűzéstől.

(14)Az oktatás területén Ausztria már túllépte az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseit. Ugyanakkor az oktatási eredmények nagymértékben függnek a társadalmi-gazdasági háttértől, miként azt a 2015-ös OECD PISA-felmérés eredményei is megerősítették. Továbbá a migráns háttérrel rendelkező tanulók oktatási eredményei számottevően rosszabbak, mint a migráns háttérrel nem rendelkezőké. A 2015-ös adatok szerint a külföldi születésű tanulók háromszor nagyobb valószínűséggel hagyják el az iskolát felső középfokú tanulmányaik befejezése előtt, mint az osztrákként születettek. Az integrációs kihívás a bevándorlók Ausztriában született gyermekeit is érinti. Mindemellett Ausztria számára kihívást jelent a menedékkérők és menekültek nagy tömegeinek az oktatási rendszerbe történő integrálása is.

(15)A bankszektorban lezajló fejlemények folyamatos, ugyanakkor lassú javulás irányába mutatnak. Az osztrák bankok tőkeellátottsága elmarad az uniós versenytársakétól, profittermelő képességükre pedig nyomás nehezedik a hazai piacon. A nemzetközi műveletek tekintetében számos közép-, kelet- és délkelet-európai piacon javult az eszközök minősége és a jövedelmezőség, de sebezhető pontok még mindig találhatók. Ugyanakkor az ingatlanárak emelkedése és a jelzáloghitelezés ismételt felfutása rávilágít a makroprudenciális intézkedések fontosságára.

(16)2016-ban újra növekedésnek indultak a beruházások Ausztriában, de a kkv-k beruházásai és a szolgáltatási ágazatban megvalósított beruházások tekintetében változatlanul gyengeségek tapasztalhatók. Ausztria felismerte a vállalkozásalapításnak és a cégek növekedésének a pótló beruházásokon túlmutató új beruházások és kapcsolódó a munkahelyteremtés szempontjából betöltött jelentőségét. Ausztria ezért nagyratörő célokat tűzött maga elé, hogy előmozdítsa a digitális átalakulást, valamint hogy kezelje hagyományosan alacsony vállalkozásalapítási rátáját (7,4 %, míg az uniós átlag 10,8 %) és a növekvő vállalkozások alacsony részarányát (a gyorsan növekvő vállalkozások aránya 7,3 % szemben a 9,2 %-os uniós átlaggal). Már bejelentettek néhány konkrét intézkedést, amelyek a beruházási akadályok csökkentése mellett a tőkefinanszírozás keretfeltételeinek javítására, a vállalkozókészség előmozdítására, valamint adózási ösztönzőkre irányulnak.

(17)Továbbra is jelentős szabályozási akadályok állnak fenn az üzleti szolgáltatások és a szabályozott szakmák terén, és az uniós átlaghoz képest szigorúbbak a korlátozások, különösen az építészek és mérnökök tekintetében. Ezen túlmenően az említett szakmák mellett az ügyvédek, a könyvelők, az adótanácsadók, a szabadalmi ügyvivők, az ingatlanügynökök és az idegenvezetők esetében a lemorzsolódó vállalkozások aránya számottevően elmarad az uniós átlagtól, ami arra enged következtetni, hogy Ausztriában relatíve alacsony a dinamizmus és a verseny a szakmai szolgáltatások terén. Az említett akadályok közé tartoznak többek között 1) a részesedési és társasági formával kapcsolatos korlátozások az építészek, mérnökök és szabadalmi ügyvivők tekintetében, 2) a multidiszciplináris korlátozások az építészek és mérnökök tekintetében, valamint 3) az építészek, a mérnökök és az idegenvezetők részére fenntartott különösen széles tevékenységi kör. Ezen akadályok leépítése fokozhatná a versenyt, így több vállalkozás lépne be a piacra, aminek előnyeit a fogyasztók az alacsonyabb árak révén élvezhetnék. A szolgáltatáspiaci akadályok kezelését célzó intézkedéscsomag részeként 2017 januárjában a Bizottság egy közleményében ajánlásokat fogalmazott meg e probléma orvoslása érdekében.

(18)Ausztria jelentős erőfeszítéseket tett a menedékkérők fogadása, valamint a menekültek és más bevándorlók integrálása érdekében. Mindazonáltal a migráns háttérrel rendelkező személyek – és különösen az Unión kívül született nők és az álláskereső menekültek – munkaerőpiaci integrációja továbbra is kihívást jelent.

(19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ausztria gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ausztriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Ausztria fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(20)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Ausztria 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Folytasson a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban levő költségvetési politikát, hogy 2018-ban elérje középtávú költségvetési célját, figyelembe véve a kivételes eseményekkel összefüggésben kapott engedményeket. Biztosítsa az egészségügyi rendszer és a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát. Észszerűsítse és egyszerűsítse a különböző kormányzati szintek hatásköreit, valamint hangolja össze finanszírozásukat és felelősségi köreiket.

2.Többek között az egész napos gondozási szolgáltatások nyújtásán keresztül javítsa a nők munkaerőpiaci eredményeit. Javítsa a hátrányos helyzetű és különösen a migráns háttérrel rendelkező fiatalok oktatási eredményeit. Az adminisztratív és szabályozási akadályok leépítése, a piacra lépés megkönnyítése és a vállalkozások növekedésének előmozdítása útján ösztönözze a beruházásokat a szolgáltatási ágazatban.