HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 60/13

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 60/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„ZAGORSKI PURAN”

EU-szám: HR-PGI- 0005-01234-2014.5.27.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Leírás

„Zagorski puran”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Zagorski puran” a kötetlen tartásmóddal (legeltetéssel) szabadban nevelt őshonos horvát zagorjei pulykafajta hat–nyolc hónapos egyedeinek levágásából nyert termék.

A „Zagorski puran” friss vagy fagyasztott állapotban kerül forgalomba tisztított, hasított testként nyakkal és belsőséggel együtt, vagy tisztított, hasított féltestként. Belsőség alatt értendő a máj és a tisztított gyomor, amelyek a tisztított, hasított test mellett kerülnek forgalomba, míg a szív, vesék és légzőszervek a tisztított, hasított testben maradnak. A „Zagorski puran” vágására október 1. és április 30. között kerül sor.

A pulyka fajként van regisztrálva a FAOSTAT adatbázisban (http://faostat3.fao.org/home), míg a „Zagorski puran” fajtaként van regisztrálva a FAO központi DAD-IS (http://dad.fao.org/) és FABIS (http://efabis.tzv.fal.de/) adatbázisában.

A termék a következő jellemzőkkel rendelkezik:

— a nőstények (tyúkok) esetében a tisztított, hasított test tömege legfeljebb 3,5 kg, míg a hímek esetében legfeljebb 5,5 kg,

— a forgalomba kerülő tisztított, hasított testen nem lehet látható külső sérülés,

— a tisztított, hasított testen nem maradhatnak tollak,

— a tisztított, hasított test – a halványtól a világossárgáig terjedő – bőrszínének egységesnek kell lennie,

— a tisztított, hasított test húsának színe fehéres rózsaszín, amely a combokon fokozatosan sötét rózsaszínbe megy át,

— a hasított test nyakánál és hasnyílásánál látható zsírréteg színe sárga,

— a hasított testből természetes módon kiálló szegycsont egyfajta „kitüremkedés” a hasított test elülső részén,

— a hímeknél ez a kitüremkedés nagyobb, mint a nőstényeknél,

— a bőr tapintásra tömör és kemény. A lábak szorosan a test mellett vannak.

A „Zagorski puran” húsa csak főzve ehető. Az izmok nagy zsírtartalmának, továbbá omlós és rugalmas állagának köszönhetően a hús rendkívül szaftos. A főtt húséra emlékeztető enyhe és kellemes aromája és íze minden nemkívánatos idegen anyagtól mentes. A főtt pulykamell húsa fehér, míg az elülső negyed húsa barna színű.

A Hrvatsko Zagorjében élő és a „Zagorski puran” előállításához használt zagorjei pulyáknak négy fajtájuk ismert: bronzszárnyú, feketeszárnyú, szürkeszárnyú és világosszárnyú.

DNS vizsgálatok megerősítik, hogy a zagorjei pulyka összes fajtájánál változatlan formában található meg ugyanaz az ovalbumin gén, a negatív környezeti hatások pedig alig módosították a fajták fenotípusos jellemzőit. Az elvégzett mérések és összehasonlítások is azt mutatják, hogy nincs különbség a „Zagorski puran” pulykafajták húsminősége és izom-vázrendszerének felépítése között.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A zagorjei pulykák takarmányozása két fázisban történik a tenyészidőszak során. A nyolchetes korig tartó első fázisban a csirkéknél hagyományos étrend és/vagy összetett takarmány alkalmazható. A hagyományos étrend leggyakrabban főtt tojás, túró, tej, kukoricadara és zöld növények (csalán, lucerna stb.) keverékét jelenti.

A tenyészidőszak második részében – a csirkék 32 hetes koráig – az étrend alapját a legeltetés adja, kukoricával és/vagy összetett takarmánnyal kiegészítve.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végezni

A vágásra és „Zagorski puran” név alatti forgalomba hozatalra szánt őshonos „Zagorski puran” pulykafajta egyedeit a 4. pont szerinti meghatározott földrajzi területen kell tartani, nevelni és takarmányozni.

Előállítási fázisok:

a csirkék tenyésztése és nevelése

a zagorjei pulykák tartása

a zagorjei pulykák takarmányozása

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A csomagoláson – a „Zagorski puran” felirat mellett – fontos jól láthatóan feltüntetni a csomagolt termék tartalmát. A „meso purana” („hím pulyka húsa”) felirat külön sorban szerepel a hím pulyka hasított egésztestének csomagolásán, míg a „meso purice” („nőstény pulyka húsa”) felirat külön sorban szerepel a pulykatyúk (nőstény) hasított egésztestének csomagolásán. Csomagolt hasított féltest esetén „polovica” („féltest”) és „sa iznutricama” („belsőséggel”) vagy „bez iznutrica” („belsőség nélkül”) felirat egészíti ki a „meso purana” vagy „meso purice” szavakat.

A címkén szereplő „Zagorski puran” felirat mellé nem kerülhet semmilyen más szó, mint például: „domaći” („helyi”), „tradicionalni” („hagyományos”), „pravi” („valódi”), „autohtoni” („őshonos”), „izvorni” („eredeti”) stb.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

Hrvatsko Zagorje térségéhez tartozik Krapina-Zagorje megye egész területe, Varaždin megye egész területe, valamint Zágráb megyének a Krapina-Zagorje és Varaždin megyével határos szélei, különös tekintettel a következő településekre: Brdovec, Marija Gorica, Pušća, Dubravica, Luka, Jakovlje, Bistra és Bedenica.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Zagorski puran” termék alapját a húsminőséggel szerzett jó hírnév képezi. A „Zagorski puran” jó hírnevét – különös tekintettel a termék exportjára – számos fennmaradt beszámoló megemlíti. Ezek a beszámolók bizonyítják a termék neve (a húsminőség a szabadban nevelt pulykák kötetlen tartásmódjától függ) és az előállítás földrajzi területe (Hrvatsko Zagorje) közötti kapcsolatot.

Földrajzi szempontból Hrvatsko Zagorje egy erdőkben gazdag, dimbes-dombos völgy. Nedves kontinentális éghajlatát mérsékelten meleg nyarak és hideg, csapadékos telek jellemzik. A főként dombos terepviszonyok miatt a terület soha nem volt alkalmas intenzív növénytermesztésre és intenzív állattenyésztésre. Ez is hozzájárult a zagorjei pulykák tartásának kialakulásához. A gabonafélék közül itt főként kukoricát termesztenek és használnak a zagorjei pulykák takarmányozásához. A lakott területek zsúfoltsága és a rendelkezésre álló termőföldek szűkössége miatt Hrvatsko Zagorje mezőgazdasági üzemei hagyományosan és általában kicsik.

A kis mezőgazdasági üzemekben hagyományos módon, kötetlen tartásban nevelik a zagorjei pulykákat. A hagyományos tartási mód alapja az, hogy a zagorjei pulykák életük nagy részét a szabadban töltik. A legelőkön kívül a réteken, gyümölcsösökben és ligetekben is szabadon mozgó madarak táplálékát rovarok, szöcskék és földigiliszták adják, ami kiegészítő fehérjeforrást jelent számukra.

Hrvatsko Zagorje kontinentális – egymástól jól elkülönülő évszakokkal jellemzett – éghajlata szintén jól illik a zagorjei pulyák életritmusához, amit az egész éven át tartó nevelési ciklus fázisai is mutatnak. Tavasszal és nyáron – vagyis az év melegebb részében – kedvezőek a viszonyok a csirkék tenyésztéséhez és kikeléséhez. Ezt követi a nevelés „meleg fázisa”, melynek során a fiatal pulykákat épületekben tartják. Ez a fázis a madarak körülbelül nyolchetes koráig tart. Ebben a fázisban csak a tenyésztők takarmányozzák az állatokat. A beltéri nevelés időtartama során, illetve a „meleg fázis” vége felé szemölcsszerű képződmények (húscsap vagy „csombók”) jelennek meg a fiatal madarak fején és torkán, ami az állatok betegséggel szembeni rezisztenciájának a jele. Ezt az időszakot a tenyésztők a tartási tapasztalatok és a madarak életkora alapján ismerik fel; körülbelül nyolchetes kor után az állatok életkorának meghatározása már nem hetekben-hónapokban, hanem a testükön jelentkező külső változások szerint történik. A húscsapok megjelenése után a pulykák kikerülnek a szabadba, hogy egy körülkerített területen belül szabadon mozogva keressék meg táplálékukat. Ezzel megkezdődik a nevelés „hideg fázisa”, amikor a madarak már a tenyésztő beavatkozása nélkül önállóan látják el magukat.

A nevelési időszak vége egybeesik a régi naptári év vége és az új naptári év eleje körüli ünnepekkel (karácsony, újév), amikor a tenyészállományok kivételével lényegében az összes kifejlett pulyka vágóhídra kerül, ahonnan tisztított, hasított egésztest vagy féltest formájában kerül forgalomba. Ezt a hagyományos – egy teljes éves ciklusból álló – pulykanevelési módszert a mai napig sikerült fenntartani.

A zagorjei pulykák nevelése már a tizenhatodik század második fele óta folyik Hrvatsko Zagorjében. A Zágrábi Egyetem Mezőgazdasági Tanszékéhez tartozó Állattenyésztési Intézet professzoraként ismert Georg Kodinetz által idézett velencei törvényhatósági nyilvántartások tanúbizonysága szerint az első zagorjei pulykák Itáliából kerültek Hrvatsko Zagorjébe, az első sült pulykát pedig az Úr 1561-ik évében, Nagyboldogasszony ünnepén szolgálták fel a lepoglavai pálosok asztalára, és ezt követően indult meg tartásuk a térségben.

Az előállítás felfutása szorosan kapcsolódik a „Zagorski puran” exportjához. A madarak exportja a 19. század végén kezdődött és az 1930-as években volt a legintenzívebb.

A zagorjei pulykák kötetlen tartásmódja azt jelenti, hogy a növekedésük viszonylag lassú, hiszen legalább hat hónap alatt lesznek vágásérettek, míg a hibridpulykák mindössze három hónapos hízlalással érik el a vágásérett állapotot. (Kerep egyetemi disszertációja, Regresijske analize u opisivanju rasta pura, 2014).

Mivel a pulykák a szabadban legelésznek, a „Zagorski puran” tisztított, hasított testének bőrszíne a halványtól a világossárgáig terjed, a bőr alatti zsírrétegek pedig jól láthatóak és sárga színűek; ezzel szemben a „Nicholas” fajta pigment nélküli bőrének színe a halványtól a világosig terjed, a bőr alatti zsírréteg pedig vékony vagy teljesen hiányzik. Elemzések szerint a „Zagorski puran” szegycsontján levő hús zsírtartalma 10,32 %, míg a nagyüzemi hibridfajtáknál ugyanez az érték csak 6,91 % (Analytical report, Euroinspekt Croatiakontrola, 2014).

A „Zagorski puran” esetében pontosan a szabadban legelészés és a természetes ütemű növekedés eredményezi a masszív testfelépítést és a viszonylag sok sárgás zsírszövetet. Nagyobb zsírtartalma miatt több intramuszkuláris zsír található benne, ezért a „Zagorski puran” főtt húsa szaftosabb, puhább és rugalmasabb, mint a hibridpulykák húsa (Analytical report, Faculty of Food Technology and Biotechnology, University of Zagreb, 2015).

Zlatko Janječić disszertációja R. Latinović (1987) tudományos munkájára hivatkozik, ahol a pulykahús négy kategóriába van sorolva: I (mellhús), II (combok), III (szárnyak) és IV (hát). A fenti besorolás és saját kutatásai alapján Zlatko Janječić megállapította, hogy a „Zagorski puran” húsa jórészt a második, harmadik és negyedik kategóriába tartozik, míg a „Nicholas” és „Jonson” fajták húsának nagy része főként az első kategóriába sorolható. A „Zagorski puran” esetén a mellhús átlagosan a hasított test 31,52 %-át teszi ki, míg a „Nicholas” hibrid esetén ugyanez az érték 37,58 %. Bár az első (mell) kategóriába sorolt húst tartják a legértékesebbnek, a „Zagorski puran” esetében a darabolásnak és a besorolásnak nincs kereskedelmi jelentősége, hiszen a hagyományos elkészítés szerint a „Zagorski puran” a hasított test méretétől függetlenül egészben van megsütve. Ezzel szemben a hibridpulykákat a hasított test méretének szem előtt tartásával választják ki a nagyüzemi termeléshez. (Zlatko Janječić disszertációja (2002), Fenotipske i genotipske odlike Zagorskih purana [A „Zagorski puran” fenotípusos és genotípusos jellemzői]).

Terméknévként a „Zagorski puran” először a 20. század elején jelent meg a szakirodalomban. Bár a zagorjei pulyka 2000-ben elismert fajtaként bekerült a FAO fajtanyilvántartásába, a köznyelvben hagyományosan a mai napig a „Zagorski puran” elnevezés használatos (Zadruga PZ Puran zagorskih brega dokumentumai, Krapina, 2004–2014). A „Zagorski puran” a leggyakrabban használt elnevezés, amikor a különböző receptismertetők és szakfolyóiratok pulykaételekre hivatkoznak (Gastroturizam ismertető, 2011, és Meso szakfolyóirat, 2009. évi 6. szám).

A piacon a „Zagorski puran” mindig is egyedi húsminőségű különlegességnek számított, ami Hrvatsko Zagorje térségéhez és a szabadban nevelt állatok kötetlen tartásához kapcsolódik. A „Zagorski puran” külső megjelenésére és minőségére vonatkozó utalásokat az alábbi idézetek támasztják alá:

Az export kapcsán Georg Kodinetz ezt írja: „Az exportőrök szerint a legjobb minőségű árut a Hrvatsko Zagorje térségből származó »Zagorski puran« pulykák és pulykatyúkok jelentik” (Kodinetz, Beitrag zur Kenntnis der Rasse und der Entwicklung des Zagorianer Truthuhnes (Meleagris gallopavo) in C. Kronacher, Zeitschrift für Tierzüchtung and Züchtungsbiologie, Berlin, 1940).

A Slovenec és a Domoljub szlovén újság szerint: „Horvátország »Zagorski puran« néven közismert egyetlen specialitását a világ minden piacán jól ismerik. Export útján eljutott már az Egyesült Királyságba, Svájcba, Németországba, Olaszországba, Belgiumba és még Franciaországba is, ahol – annak ellenére, hogy kiváló saját pulykáik vannak és nem akarnak pulykahúst – nagyra értékelik a horvát pulyka minőségét” (Slovenec, „Gospodarstvo”, 1941; Domoljub, „Kaj je novega?”, 1941).

A „Zagorski puran” hírnevét, továbbá a termék és az előállítás földrajzi területe közötti kapcsolatot egy 2010-ben elvégzett kérdőíves vizsgálat eredményei is bizonyítják. Arra a kérdésre, hogy szerintük miként jellemezhető legjobban a „Zagorski puran”, a fogyasztók többsége (90 %) azt válaszolta, hogy számukra ez a termék az egészséges és kiváló minőségű húst jelenti. Arra a kérdésre, hogy a fogyasztók Horvátország melyik részével társítják leginkább a pulykát, a válaszadók 61 %-a „Hrvatsko Zagorje” térségét említette. A fogyasztók 87 %-a válaszolt igennel arra a kérdésre, hogy hallottak-e már a „Zagorski puran” termékről (Anketa Valicon, Žnidar et al., 2011).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PURANI/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20ZAGORSKI%20PURAN.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.