[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.20.

COM(2010) 766 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatandó konzultációk megkezdéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatandó konzultációk megkezdéséről

1. Háttér

1975-ös függetlensége óta Bissau-Guinea szoros kapcsolatokat tart fenn az Európai Unióval, amely már több mint 500 millió EUR-t költött el az országgal folytatott együttműködés céljaira. Bissau-Guinea mindazonáltal továbbra is törékeny országnak tekinthető az etnikai feszültségek, az aránytalanul nagy méretű, nem professzionális és rendkívül átpolitizált hadsereg, valamint az általános szegénység miatt. Ehhez hozzáadódik a kábítószer-kereskedelemből származó pénzeknek néhány éve a társadalom különböző rétegeire (hadsereg, politikai pártok, kormány stb.) gyakorolt korrumpáló hatása; e tényező a szomszédos országok stabilitására is károsan hat, és a határok – a szabad mozgás, valamint a casamance-i és guineai (Conakry) feszült biztonsági helyzet miatt kialakult – átjárhatóságának tudható be.

2009 első félévében ismét feszültebbé vált az ország politikai és biztonsági helyzete. A feszültség a fegyveres erők vezérkari főnöke és Joao Viera köztársasági elnök márciusi meggyilkolásával érte el tetőpontját. Ugyanez év június elején a területi igazgatásért felelős miniszter és egy korábbi védelmi miniszter ellen követtek el gyilkos merényletet, több állami vezetőt pedig letartóztattak. A letartóztatott személyiségek mindegyike igen közel állt Vieira elnökhöz, és a hatóságok szerint államcsínyre készültek.

Mindezen tragikus események ellenére a Vieira elnök utódjának megválasztása céljából rendezett előrehozott elnökválasztás békésen zajlott le. A július 26-i második forduló során Malam Bacai Sanha (PAIGC) szerezte meg a győzelmet a szavazatok 63,31 %-ával. Az új köztársasági elnök 2009. szeptember 8-án lépett hivatalba öt évre szóló megbízatással, az ország miniszterelnöke pedig Carlos Gomez lett. Beiktatási beszédében az új elnök hangsúlyozta, hogy a nemzeti megbékélést, a büntetlenség elleni küzdelmet és a biztonsági szektor reformját sorolja a legfontosabb feladatai közé.

Néhány nappal később a haditengerészet főnökét, a reformeszméiről ismert José Zamora Induta admirálist megerősítették a fegyveres erők vezérkari főnöke tisztségében. Október végén az elnök alaposan átalakította kormányát. A tárcák többségénél változások történtek, és új arcok kerültek színre. Nem sokkal később új főügyészt neveztek ki, aki az ügyészség teljesítményének javítását kapta fő feladatául, úgy a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, mint a 2009 márciusában és júniusában elkövetett politikai gyilkosságok felelőseinek felkutatására indított hivatalos nyomozás előrehaladása terén.

Az újonnan hatalomra került politikai csoport a jelek szerint elődeinél elszántabban kíván szembeszállni az ország bajaival. A katonai köröknek a politikai életre gyakorolt jelentős befolyása azonban továbbra is rendkívül aggasztó és az ország kiegyensúlyozottságát veszélyeztető tényező.

Az EU oly módon próbálta orvosolni ezt a helyzetet, hogy folyamatosan növelte a Bissau-Guineának a biztonsági ágazat reformjához nyújtott támogatást, mely reform alapvetően fontos ahhoz, hogy újra polgári ellenőrzés alá kerüljön a katonaság. Az Európai Unió az Európai Fejlesztési Alapon keresztül nyújtott támogatások mellett a biztonsági ágazati reform végrehajtásában is segítette a Bissau-guineai hatóságokat, nevezetesen a közös biztonság- és védelempolitika (a továbbiakban: KBVP) keretében 2008 májusában elindított támogató misszió révén, amelynek feladata, hogy támogatást nyújtson a hatóságoknak – azaz a hadseregnek, a rendőrségnek és az ügyészségi hivatalnak – a nemzeti biztonsági ágazati reform stratégiájának kidolgozásához.

Az elért eredmények ellenére 2010. április 1-jén beigazolódtak a félelmek: a fegyveres erők vezérkari főnökének helyettese, Antonio Injai tábornok utasítására egy lázadó katonai csoport letartóztatta Zamora vezérkari főnököt (jelenleg is letartóztatásban van), valamint a miniszterelnököt, akit életveszélyesen megfenyegettek, majd néhány óra múltán szabadon bocsátottak.

Az áprilisi államcsínyt követően Injai tábornok de facto vezérkari főnöknek nyilvánította magát, majd 2010. június 25-én az elnök a kormány javaslata alapján – a nemzetközi közösség figyelmeztetései ellenére – hivatalos rendelettel is kinevezte erre a tisztségre.

2. Az Európai Unió reakciói

Az Európai Unió – a főképviselője által április 2-án közzétett közlemény útján – elítélte az április 1-jei államcsínyt, és azt „az érvényben lévő alkotmányos rend megsértésének” nevezte, illetve felszólította a Bissau-guineai hatóságokat, hogy törekedjenek a demokratikus rend mielőbbi visszaállítására. Az Afrikai Unió és az ECOWAS hasonló tartalmú közleményeket bocsátott ki.

Április 13-án a Tanács Politikai és Biztonsági Bizottsága arra a következtetésre jutott, hogy gondolkodási időre van szükség az Európai Unió jövőbeni Bissau-guineai kötelezettségvállalása tekintetében, illetve minden olyan szükséges támogatást meg kell adni a polgári hatóságoknak, ami lehetővé teszi számukra a helyzet hathatós rendezését.

Április 14-én a Tanács Afrika-munkacsoportja felkérte az Európai Unió bissaui misszióvezetőit, hogy lépjenek fel a Bissau-guineai hatóságoknál, és a cotonoui megállapodás 8. cikke alapján kezdeményezzenek velük fokozott politikai párbeszédet, amely a következőkre terjed ki: i. a vezérkari főnök és a 2010. április 1-je óta fogva tartott többi személy azonnali szabadon bocsátása; ii. az április 1-jei események közreműködőinek jogi felelősségre vonása, és ellenük fegyelmi eljárás indítása, iii. a szükséges engedelmesség és a kellő tisztelet megadása a törvényes demokratikus hatóságoknak. E fellépésre 2010. április 19-én került sor.

Április 26-án a Tanács Afrika-munkacsoportja megvizsgálta az EU bissaui misszióvezetőinek jelentését, és fontosnak tartotta megjegyezni az alábbiakat: i. a biztonsági ágazati reform kiemelt fontosságú a demokrácia és az ország stabilitása szempontjából, ii. az EU jövőbeni Bissau-guineai kötelezettségvállalása annak függvénye, hogy miként alakul az ország politikai helyzete.

Április 30-án a Politikai és Biztonsági Bizottság a következőkre szólította fel a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot: i. haladéktalanul tegyenek javaslatokat egy olyan rövid távú intézkedéscsomagra, amely kedvezően befolyásolhatja a Bissau-guineai helyzetet, ii. június végéig végezzék el az EU Bissau-guineai kötelezettségvállalására vonatkozó stratégia felülvizsgálatát az Unió rendelkezésére álló valamennyi eszköz igénybevételével. Az EU és különösen a KBVP kötelezettségvállalásáról szóló végső döntést 2010 júliusában kell meghozni e stratégiai felülvizsgálat eredményétől és a Bissau-guineai helyzet alakulásától függően.

Május 7-én a Tanács megerősítette, hogy a Bissau-guineai biztonsági ágazati reformra irányuló KBVP-kötelezettségvállalás szeptember 30. után az alábbiak teljesüléséhez kötött: i. visszatérés az alkotmányos rendhez; ii. a korábbi vezérkari főnök, Zamora Induta szabadon bocsátása; iii. büntetőeljárás indítása az április 1-jei eseményekben közreműködő személyek ellen, iv. a biztonsági ágazati reformról szóló jogszabálycsomag elfogadása.

Május hónapban a Tanács Főtitkársága és a Bizottság által javasolt rövid távú intézkedések alapján közös misszióra került sor Bissau-Guineában a Bizottság, a Tanács és az Afrika-munkacsoport elnökségének részvételével. A misszió arra a következtetésre jutott, hogy a Bissau-guineai hatóságok – miközben egyetértenek az EU-nak az államcsínyről készített elemzésében szereplő megállapításokkal – nem képesek az alkotmányos rend visszaállítására irányuló uniós feltétel teljesítésére.

Ilyen előzmények után a főképviselő 2010. július 5-i közleményében megdöbbenésének adott hangot Antonio Injai tábornok vezérkari főnökké történő kinevezése miatt, tekintettel arra, hogy utóbbi az április 1-jei államcsíny fő felelősének számít. A főképviselő ezenkívül aggályát fejezte ki Zamora Induta törvénytelen fogva tartása miatt is, és felkérte a Bissau-guineai hatóságokat, hogy vessenek véget ennek az állapotnak. Közleményében a főképviselő kijelentette, hogy az országban tapasztalható helyzet Bissau-Guinea emberi jogokra, demokráciára és jogállamiságra vonatkozó kötelezettségvállalásai megsértésének fogható fel – mely szempontok a Cotonoui Megállapodás lényeges elemeit képezik –, és felveti annak szükségességét, hogy az Európai Unió vizsgálja felül a Bissau-guineai átfogó szerepvállalását. Az Afrikai Unió, az ECOWAS és az Egyesült Államok hasonlóan elítélő tartalmú közleményt bocsátott ki.

Július 7-én a Tanács Afrika-munkacsoportja tanulmányozta az EU bissaui misszióvezetőinek új jelentését. Az Afrika-munkacsoport i. kedvezően fogadta a misszióvezetők ajánlásait; ii. sajnálkozását fejezte ki Injai tábornok vezérkari főnökké történő kinevezése miatt, és úgy vélte, fennáll a lehetősége, hogy e kinevezéssel Bissau-Guinea megsértette a demokrácia és a jogállamiság elveit, valamint a Cotonoui Megállapodás lényeges elemeit; iii. felszólította a misszióvezetőket, hogy állítsák össze azon egyének listáját, akik a krónikus instabilitásért felelősek és/vagy törvénytelen tevékenységekben vettek részt, és adott esetben az EU célzott szankciókat hajthat végre ellenük, iv. üdvözölte a nemzetközi közösség egyöntetű reakcióját, és hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az EU a nemzetközi közösség többi tagjával – nevezetesen az Afrika Unióval, az ECOWAS-szal és az ENSZ-szel – szoros összhangban alakítsa ki reakcióját.

Július 9-én a Politikai és Biztonsági Bizottság a következőkről határozott: i. a biztonsági ágazati reformra irányuló jelenlegi KBVP-missziót le kell zárni, ii. fel kell szólítani a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat az Európai Unió Bissau-guineai jelenlétének a biztonsági ágazati reform területének szakértőivel történő erősítésére.

Végül a főképviselő július 27-én kelt levelében arról tájékoztatta a miniszterelnököt, hogy az EU a jelenlegi KBVP-missziót 2010. szeptember 30-án végleg lezárja, és – tekintettel az aktuális politikai légkörre – új misszió indítására nincs lehetősége, valamint hogy az EU teljes Bissau-guineai kötelezettségvállalásának a két fél közötti fokozott politikai párbeszéden alapuló áttekintésére van szükség.

3. A Bizottság javaslata

A Bizottság véleménye szerint a 2010. április 1-jei államcsíny és annak egyik legfőbb felbujtója vezérkari főnökké történő kinevezése alapjaiban változtatta meg a politikai és biztonsági környezetet Bissau-Guineában, és önmagában is Bissau-Guineának az emberi jogok és a jogállamiság – melyek a Cotonoui Megállapodás lényeges elemei – tiszteletben tartására tett kötelezettségvállalása megsértésének minősül.

A 2000. június 23-án Cotonouban aláírt és 2010. június 22-én Ouagadougouban módosított AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikkének (2) bekezdése hivatkozik a partnerség alapját képező lényeges elemekre, melyeket a 9. cikk határoz meg. A felek belső és nemzetközi politikájukat a demokratikus elvek, a jogállamiság és az emberi jogok alapján alakítják ki, amelyek a megállapodás lényeges elemeit képezik. Ezen elvek figyelembevételével és tekintettel azokra a körülményekre, amelyek között 2010. április 1-jén katonai államcsíny ment végbe Bissau-Guineában, a Bizottság megállapítja a fenti lényeges elemek különösen súlyos és nyilvánvaló megsértését, és ezt a helyzetet az említett megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti különösen sürgős esetnek tekinti. Szükségesnek véli tehát, hogy konzultációkat kezdjenek a Bissau-Guineában hatalmat birtokló hatóságokkal annak érdekében, hogy a demokratikus rend visszaállítása céljából megvizsgálják a válság lehetséges megoldásait. E konzultációkra a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 96. cikkének megfelelően kerül majd sor, alapvető céljuk pedig az, hogy az érintett hatóságokkal megvitassák a kötelezettségvállalások listáját, amely nevezetesen a következőkre terjed ki:

- Zamora Induta altengernagy és a 2010. április 1-jei események során letartóztatott többi személy törvénytelen fogva tartásának megszüntetése,

- a 2009. március 1-je és 2010. április 1-je közötti eseményekkel kapcsolatos vizsgálatok teljesen független megindítása és lezárása,

- olyan feddhetetlen személyiségek kinevezése a Bissau-guineai fegyveres erők élére, akik korábban nem vettek részt erőszakos cselekményekben és nem tanúsítottak alkotmányellenes magatartást,

- minden olyan szakértői misszió és polgári vagy katonai eszköz elfogadása a hatóságok részéről, amelyet az ECOWAS/CPLP és/vagy egyéb partnerek javasolnak a biztonsági ágazati reform felügyeletére és támogatására, valamint a politikusok védelmének biztosítására,

- a biztonsági ágazati reformra vonatkozó jogszabálycsomag jóváhagyása, hatályba léptetése és közzététele,

- a biztonsági ágazati reform végrehajtását célzó operatív program kormány általi jóváhagyása,

- bármely más olyan intézkedés, amelynek köszönhetően javulhat az ország demokratikus kormányzása és előrehaladhat a biztonsági ágazati reform.

E párbeszéd lehetőséget nyújt arra, hogy a bissau-guineai hatóságok meghozzák a jelenlegi válságból való kilábalás érdekében szükséges intézkedéseket, illetve az Európai Unió megítélhesse, hogy e párbeszéd alapján milyen mértékben támogathatja a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás elveinek tiszteletben tartására irányuló kezdeményezéseket.

Ennek megfelelően a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak, hogy a csatolt levéltervezetnek megfelelően kérje fel a Bissau-guineai Köztársaságot a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján konzultációk folytatására.

E konzultációk eredményének megszületéséig a Bizottság védintézkedéseket tesz a Bissau-Guineában végzett fejlesztési együttműködési műveletekre vonatkozóan, a már végrehajtás alatt álló szerződésekhez kapcsolódó kifizetések, a humanitárius vagy közvetlenül a lakosság javára szolgáló fellépések, a regionális jellegű vagy a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő projektek, valamint a jövőbeni projektek végrehajtását célzó előkészítő tevékenységek kivételével, a különböző eszközök és finanszírozási megállapodások különös feltételeinek betartása mellett.

A már megszilárdult gyakorlatnak megfelelően és tekintettel Bissau-Guinea különleges helyzetére, az Afrikai Unió, az ECOWAS és a CPLP meghívást kap a konzultációkon való részvételre.

MELLÉKLET

Levéltervezet

Tisztelt Köztársasági Elnök Úr!

Tisztelt Miniszterelnök Úr!

A 2010. április 1-jei államcsíny óta az Európai Unió (a továbbiakban: EU) több ízben kifejezte aggályait amiatt, hogy egyes magas rangú katonatisztek nem tartják tiszteletben a demokratikus jogrendet, illetve sérülnek az emberi jogok Bissau-Guineában. Az EU arra kérte a Bissau-guineai hatóságokat, hogy törekedjenek a demokratikus rend mielőbbi visszaállítására. Annak ellenére, hogy az Európai Unió 2010. április 19-én fellépést kezdeményezett országuk hatóságainál, 2010 májusában pedig a Bizottság, a Tanács és Spanyolország közös missziójára került sor, több tényező arra enged következtetni, hogy Bissau-Guinea sajnos nem indult el a kívánt irányba, ami – az egyre növekvő kábítószer-kereskedelemmel összefüggésben – az EU szerint igen komoly aggodalomra ad okot.

2010. július 5-i közleményében a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselő, a Bizottság alelnöke erőteljesen reagált Injai tábornok vezérkari főnökké történő kinevezésére, valamint aggályát fejezte ki Zamora Induta altengernagy törvénytelen fogva tartása miatt is, és felkérte a Bissau-guineai hatóságokat, hogy vessenek véget ennek az állapotnak.

2010. július 27-i levelében a főképviselő/alelnök tájékoztatta Önt arról, hogy az EU a biztonsági ágazati reformra irányuló jelenlegi támogató misszióját 2010. szeptember 30-án lezárja, és – tekintettel az ország aktuális politikai légkörére – új misszió indítására nincs lehetősége, valamint hogy az EU teljes Bissau-guineai kötelezettségvállalásának fokozott politikai párbeszéden alapuló áttekintésére van szükség.

Mivel súlyosan és nyilvánvalóan megsértették a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 9. cikkében megállapított lényeges elemeket, a megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján az EU és annak tagállamai nevében ezúton tisztelettel felkérjük Bissau-Guineát, hogy a megállapodás előírásainak megfelelően folytasson konzultációt a helyzet közösen történő, alapos és konstruktív vizsgálata, valamint lehetséges megoldása céljából. E konzultációk alapvető célja a kötelezettségvállalások listájának áttekintése az érintett hatóságokkal az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság szempontjából, különös tekintettel a következőkre:

- Zamora Induta altengernagy és a 2010. április 1-jei események során letartóztatott többi személy törvénytelen fogva tartásának megszüntetése,

- a 2009. március 1-je és 2010. április 1-je közötti eseményekkel kapcsolatos vizsgálatok teljesen független megindítása és lezárása,

- olyan feddhetetlen személyiségek kinevezése a Bissau-guineai fegyveres erők élére, akik korábban nem tanúsítottak alkotmányellenes magatartást és nem vettek részt erőszakos cselekményekben,

- minden olyan polgári vagy katonai szakértői misszió elfogadása a hatóságok részéről, amelyet az ECOWAS/CPLP és/vagy egyéb partnerek javasolnak a biztonsági ágazati reform felügyeletére és támogatására, valamint a politikusok védelmének biztosítására,

- a biztonsági ágazati reformra vonatkozó jogszabálycsomag jóváhagyása, hatályba léptetése és közzététele;

- a biztonsági ágazati reform végrehajtását célzó operatív program kormány általi jóváhagyása,

- bármely más olyan intézkedés, amelynek köszönhetően javulhat az ország demokratikus kormányzása és előrehaladhat a biztonsági ágazati reform.

A megbeszélések remélhetőleg lehetővé teszik a Bissau-guineai fél számára a jelenlegi helyzet rendezéséhez szükséges megfelelő intézkedések meghozatalát. Javasoljuk, hogy a konzultációkra legkésőbb a jelen levelünk kézhezvételétől számított 30 napon belül kerüljön sor az Európai Unió Tanácsának brüsszeli székhelyén. Mivel a konzultációk a kormányzással kapcsolatos különböző – köztük jogalkotási és igazságszolgáltatási – kérdésekre is kiterjednek, azokon kívánatos lenne a legmagasabb szintű állami vezetők részvétele. A tárgyalásokon való részvételre meghívást kap az Afrikai Unió, az ECOWAS és a CPLP is.

E konzultációk eredményének megszületéséig a Bizottság védintézkedéseket tesz a Bissau-Guineában végzett fejlesztési együttműködési műveletekre vonatkozóan, a már végrehajtás alatt álló szerződésekhez kapcsolódó kifizetések, a humanitárius vagy közvetlenül a lakosság javára szolgáló fellépések, a regionális jellegű vagy a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő projektek, valamint a jövőbeni projektek végrehajtását célzó előkészítő tevékenységek kivételével, a különböző eszközök és finanszírozási megállapodások különös feltételeinek betartása mellett.

Tisztelettel,

a Bizottság részéről (Andris Piebalgs) | a Tanács részéről (Catherine Ashton) |

Másolat:

A Bissau-guineai Köztársaság nagyköveteaz AKCS–EU Miniszterek Tanácsának Elnökeaz AKCS Nagykövetek Bizottságának Elnökeaz AKCS Államok Csoportjának Főtitkára