A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

az 544/2009/EK rendelettel módosított, a Közösségen belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló, 2007. június 27-i 717/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet működésére vonatkozó felülvizsgálat eredményéről

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 4

2. Előzmények 5

2.1. A jelenleg hatályos rendelet 5

2.2. A piac áttekintése 5

2.3. A rendelet elfogadása óta bekövetkezett fejlemények 6

2.4. A konzultációs folyamat 7

3. Felülvizsgálat 7

3.1. A célkitűzések megvalósulása 8

3.2. Strukturális intézkedések megvalósítása 9

3.3. A rendelet időbeli hatályának és alkalmazási körének kiterjesztése 10

4. Következtetés 12

1. Bevezetés

Az Európa 2020 stratégia[1] célja, hogy „intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá tegyük az EU-t, amelyben magas a foglalkoztatottság és a termelékenység, és erős a társadalmi kohézió”. Az új stratégia építőelemeinek egyike az európai digitális menetrend[2], amely több „fő teljesítménycélt” is megfogalmazott az egységes digitális piac megvalósítása érdekében. A nemzetközi mobiltelefonos barangolási szolgáltatásokkal kapcsolatos cél az, hogy „2015-re a belföldi és roaming-tarifák nagyjából kiegyenlítődjenek”[3]. Ez a cél csak akkor érhető el, ha a mobilhírközlési piacon zajló verseny a belföldi versenypiaci árszintet közelítő áron gyors és könnyű választást biztosít a fogyasztók számára a barangolási szolgáltatások terén.

Az az érdek, hogy a barangolási szolgáltatásokkal kapcsolatos problémák megoldódjanak és ezáltal az egységes piac kézzelfogható valósággá váljék az európai polgárok és vállalkozások számára, a Bizottság által 2011. április 13-án elfogadott egységes piaci intézkedéscsomagban is megjelenik. Az egységes digitális piac az egységes piaci intézkedéscsomagban azonosított egyik olyan „mozgatórugó”, amelyen keresztül kiaknázhatók az egységes piacban a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a polgárok bizalma tekintetében meglévő lehetőségek. Ebbe a körbe tartozik egyebek mellett az Európa teljes egészére kiterjedő mobilhírközlési szolgáltatások kérdése is.

A Közösségen belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló (az 544/2009/EK rendelettel módosított) 717/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: rendelet) 2007 júniusában lépett hatályba és 2012 június 30-ig hatályos, hacsak a Parlament és a Tanács a Bizottság javaslatára – esetleg módosított formában – meg nem hosszabbítja azt. A rendelet előírja a Bizottság számára, hogy vizsgálja felül a rendelet működését, és erről legkésőbb 2011. június 30-ig tájékoztassa az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A rendelet 11. cikke szerint a Bizottság feladata annak értékelése, hogy a rendelet céljai megvalósultak-e, azaz a felhasználókat a belföldi versenypiaci árakkal összehasonlítva nem terhelik-e túlzott mértékű díjak az EU-ra kiterjedő barangolási szolgáltatások tekintetében, és a rendelet ezáltal is hozzájárul-e a belső piac zökkenőmentes működéséhez, a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósításához, a piaci verseny és az átláthatóság serkentéséhez, és eközben ösztönzi-e az innovációt és előmozdítja-e a fogyasztók választási lehetőségeinek javulását.

Ez a közlemény bemutatja a rendelet működésére vonatkozó bizottsági felülvizsgálat eredményeit, részletezi a javasolt fő szakpolitikai változtatásokat, amelyekre a vizsgálat következtetéseinek átültetése céljából szükség van, és mellékelten tartalmazza a rendelet fentieknek megfelelő módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is. Részletesebb magyarázat és indokolás a jogalkotási javaslatban és a hozzá kapcsolódó hatásvizsgálatban található. Az új javaslat jogalapját – ahogyan a rendelet esetében is – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke (az Európai Közösséget létrehozó szerződés korábbi 95. cikke) képezi.

2. Előzmények

2.1. A jelenleg hatályos rendelet

A barangolási szolgáltatások piacának sajátos szerkezetéből és határokon átnyúló jellegéből adódóan a nemzeti szabályozó hatóságok már 2005-ben elismerték, hogy nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel a barangolási szolgáltatások magas árai mögött rejlő versenyproblémák hatékony megoldására, és a tagállamok különálló intézkedései eredménytelenek és károsak lennének a belső piac létrehozására és működésére nézve.

Ezért a magas barangolási díjak problémájának biztonságos, harmonizált és időben történő megoldása érdekében uniós szintű intézkedésként az Európai Parlament és a Tanács 2007 júniusában elfogadta a mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról szóló első rendeletet (barangolási rendelet). A barangolási rendelet egy évente csökkenő árplafon („eurotarifa”) meghatározásával szabályozza a barangolásos beszédhívás- szolgáltatás nagy- és kiskereskedelmi árait. Míg a szolgáltatóknak a barangolásos beszédhívások esetében kötelezően kínálniuk kell az eurotarifát, alternatív kiskereskedelmi díjrendszereiket szabadon alakíthatják ki.

2009 júliusában a jogalkotó elfogadta a rendelet felülvizsgált változatát, amely kiterjesztette az eredeti rendelet alkalmazási területét, és hatálya alá vonta a barangolásos SMS-szolgáltatás nagy- és kiskereskedelmi és a barangolásos adatátviteli szolgáltatás nagykereskedelmi díjait. Ezenkívül az átláthatóság további javítására vonatkozó intézkedéseket is bevezetett. Ez a felülvizsgált rendelet 2012. június 30-ig hatályos. Bár a rendeletet meghatározott időtartamra fogadták el, rendelkezései lehetővé teszik a Bizottság által elvégzett felülvizsgálat fényében történő meghosszabbítást vagy módosítást.

A Bizottságnak eközben figyelemmel kell kísérnie a rendelet hatályosulását, és erről be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság 2010 júniusában időközi jelentést[4] fogadott el a barangolási rendelet működéséről.

2.2. A piac áttekintése

A barangolási mobilhírközlési szolgáltatások európai uniós piaca beszédhívási, SMS- és széles sávú adatátviteli szolgáltatásokra osztható. Az Unióban a barangolási szolgáltatások kiskereskedelmi piaca 2009-ben 4,777 milliárd EUR bevételt könyvelhetett el (71 % beszédhívás, 17 % adatforgalom és körülbelül 11 % SMS). A vállalatcsoportok közötti nagykereskedelmi forgalom bevételeinek megoszlása ettől csak kismértékben tér el, a bevétel 69, 15 és 16 %-ban oszlik meg a beszédhívások, az SMS és az adatátviteli szolgáltatások között. A nagykereskedelmi piac 2009-ben 1,253 milliárd EUR forgalmat bonyolított.

Az EU teljes mobilhírközlési szolgáltatási piaca (kiskereskedelem és nagykereskedelem együttvéve) 2008-ban mintegy 164 milliárd EUR-t tett ki, és ezen belül a barangolási bevételek az EU teljes mobilhírközlési piacának mintegy 3,68 %-át jelentik. 2007 és 2009 között a barangolásos beszédhívásokból származó bevétel az alacsonyabb árak és az alacsonyabb forgalom miatt jelentősen (3,2 %-kal) csökkent. A barangolásos SMS-szolgáltatás esetében a rendelet hatása egyértelműen kimutatható, hiszen a forgalom nagymértékű (23,1 %-os) növekedése ellenére 2009-ben az összbevétel jelentősen elmaradt a 2008-as szinttől. Végezetül az adatátviteli szolgáltatásokat tekintve a forgalom 2008–2009 közötti 43,6 %-os növekedése és a nagykereskedelmi áraknak a rendelet miatti csökkentése a bevételek csökkenéséhez vezetett. Kiskereskedelmi szinten azonban a barangolásos adatátviteli szolgáltatásokra nem vonatkozik árplafon, így a 2009. évi bevételek a 2008. évi szinten maradtak.

2.3. A rendelet elfogadása óta bekövetkezett fejlemények

A Bizottság körültekintően figyelemmel kíséri a barangolási szolgáltatások piacán zajló fejleményeket, és a rendelet működéséről szóló időközi jelentésében[5] megállapította, hogy a verseny még mindig nem elég erős. A jelentésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a barangolási rendelet végrehajtása általánosságban zökkenőmentes volt, és a szolgáltatók teljesítették az új előírásokat. A fogyasztók hasznát látják mind a barangolásos beszédhívások és SMS-szolgáltatások áraiban bekövetkezett csökkenésnek, mind az átláthatóság növekedésének, mind pedig a számlák okozta sokkhatás elleni védelemnek.

A szolgáltatók által átlagosan felszámított eurotarifa-árak és alternatív díjtétek azonban a szabályozott maximálárak körül összpontosulnak. Az árak a barangolásos adatátviteli szolgáltatások esetében is csökkentek, de a nagykereskedelmi szinten bekövetkezett árvisszaesés egyelőre még nem jelenik meg kellő mértékben a fogyasztói számlákon. A Bizottság továbbra is együttműködik az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével (BEREC), az ERG utódszervezetével, amely értékes hozzájárulást nyújtott a Bizottság számára a barangolási rendelet folyamatos nyomon követéséhez és a rendelet felülvizsgálatához.

A barangolási rendelet 11. cikke kifejezetten előírja a Bizottság számára, hogy egyéb olyan szabályozási módszereket is értékeljen az árszabályozáson kívül, amelyek segítségével létrejöhet a barangolás belső versenypiaca, és az értékelés során vegye figyelembe a BEREC elemzését. E kötelezettség teljesítése érdekében a BEREC 2010 decemberében közzétette a barangolási rendelet hatásainak teljes körű elemzését és a jövőbeni lehetséges szabályozási megközelítésekkel kapcsolatos véleményét[6].

Jelentésében a BEREC úgy véli, hogy továbbra is strukturális problémák állnak fenn a kiskereskedelem és a nagykereskedelem szintjén, ami tompítja a versenyt, és lehetővé teszi az árplafonhoz közeli árak fenntartását. A BEREC továbbá úgy gondolja, hogy a jelenlegi rendeletet ki kell terjeszteni, és a szabályozás valamilyen formáját a jövőben is fenn kell tartani, mivel a jelenlegi körülmények között fennáll a kockázata annak, hogy az árak a szabályozás megszűntével ismét emelkedésnek indulnak.

A BEREC által végzett, már említett általános adatgyűjtésen túlmenően a nemzeti szabályozó hatóságok az általános nyomonkövetési feladatuk részeként szolgáltatóspecifikus adatokat is benyújtottak közvetlenül a Bizottság számára. Ezen átfogó adatok alapján elkészült egy olyan gazdasági modell, amely képes mind a jelenlegi rendelet hatásait, mind az e jelentésben felvázolt szakpolitikai alternatívák gazdasági hatásait megbecsülni.

A Bizottsági munkatársai a barangolási rendelet felülvizsgálata során számos megbeszélést tartottak a mobilszolgáltatókkal. A Bizottság megbízásából tanulmány készült az EU barangolási piacán fennálló versenyproblémák megoldási lehetőségeiről[7].

2.4. A konzultációs folyamat

A Bizottság 2010. december 8-án kiterjedt nyilvános konzultációt indított, amely során várta a barangolási rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos véleményeket. A válaszadási arány magas volt, összesen mintegy 90 hozzászólás érkezett.

A legtöbb visszajelzés a további, 2012 után is folytatódó szabályozási beavatkozás mellett érvel. Az ágazati szereplőktől kapott válaszok vegyesek voltak, a legtöbben elismerték a további szabályozás elkerülhetetlen voltát, de néhányan azzal érveltek, hogy a verseny most már olyan szintre fejlődött, ami nem igényli a jövőbeni szabályozási beavatkozást. A legtöbb válaszadó elismerte, hogy a jelenlegi rendelet sikeresen biztosított előnyöket a fogyasztók számára. Ezzel szemben csak néhányan vélték úgy, hogy a verseny erősödött volna a rendelet hatálybalépése óta. Különösen az ágazat képviselői voltak szkeptikusak azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi modell valóban képes-e serkenteni a versenyt.

A Bizottság számos lehetőséget felvázolt a jövőbeni szabályozási megközelítésre vonatkozóan. A rendeletben előírtak szerint ezek a barangolási szolgáltatások belső piacának létrehozására felhasználható, az árszabályozástól eltérő módszereket is magukban foglaltak, például strukturális megoldásokat a verseny beindítására a barangolási piacon. Ezeket az alternatív lehetőségeket az érdekeltek megvizsgálták, de véleményük korántsem volt egységes. Egyes hálózatüzemeltetők és nemzeti hatóságok kétségüket fejezték ki a strukturális megoldásokkal kapcsolatban, mivel azokat költségesnek, időigényesnek és nehezen végrehajthatónak találták. A virtuális mobilhálózat-üzemeltetők számára biztosított kötelező hozzáférés fogadtatása semlegesebb volt, és egyes válaszadók (főként kisebb szolgáltatók) kiemelték a bennük rejlő potenciált a verseny előmozdítására. Az árplafonokon alapuló jelenlegi szabályozási modell fenntartását az érdekeltek legtöbb csoportja támogatta.

A legtöbb szolgáltató ellenezte a barangolásos adatátviteli szolgáltatás kiskereskedelmi szabályozását, míg a fogyasztók, a tagállamok és mások támogatták ezt a megközelítést. Ilyen jellegű szabályozás bevezetése esetére a hálózatüzemeltetők olyan kiskereskedelmi árplafon bevezetését javasolták, amely rugalmasságot biztosítana ezen az új és fejlődő piacon. Más érdekeltek (tagállamok, fogyasztói képviseletek és egyes virtuális mobilhálózat-üzemeltetők) azzal érveltek, hogy a kiskereskedelmi ár és a nagykereskedelmi árplafon közötti marzs túl nagy, és a verseny még nem indult meg. Széles körben elismerték, hogy a jelenlegi technológia egyelőre nem biztosít megfelelő alternatívát a barangolással szemben.

3. Felülvizsgálat

Az Európa 2020 stratégia és az európai digitális menetrend célkitűzései fényében, valamint tekintettel a barangolási rendelet működéséről szóló 2010. júniusi időközi jelentés megállapításaira, a felülvizsgálat célja az EU egészére kiterjedő barangolási szolgáltatások egységes digitális piaca működésének javítása és további fejlesztése.

3.1. A célkitűzések megvalósulása

A Bizottság folytatta a barangolási szolgáltatások piacán bekövetkező fejlemények nyomon követését. A barangolási díjak az elmúlt évek során folyamatosan csökkentek, de ez főleg a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi árak szabályozása miatt történt. Ahogy azt a Bizottság 2010. júniusi időközi jelentése[8] is megemlíti, a beszédhívások és az SMS-ek esetében a piaci verseny szintjének egyik fontos mutatója az, hogy a szolgáltatók milyen mértékben kínálnak a szabályozott maximálárnál kisebb árakat. Az átlagos díjak szintje az Unióban azonban még mindig nagyon közel áll a 2009-ben módosított rendeletben meghatározott árplafonokhoz, és ez alól egyedül a barangolásos adatátvitel nagykereskedelmi díjai jelentenek kivételt. Következésképpen az európai fogyasztók által fizetendő barangolási díjak még mindig magasak, jóval magasabbak a belföldi díjaknál, és nem a nyújtott barangolási szolgáltatások valós költségeit tükrözik. A barangolásos adatátviteli szolgáltatások esetében a kiskereskedelmi díjak a nagykereskedelmi díjaknak akár a hétszeresét is elérhetik.[9]

A barangolásos adatátviteli szolgáltatások jelentik az egyetlen olyan szolgáltatástípust, amelynek kiskereskedelmi díjszabása jelenleg nincs szabályozva. Annak ellenére, hogy a díjak a nagykereskedelmi árplafon bevezetése óta nagykereskedelmi és kiskereskedelmi szinten egyaránt csökkennek, a nagykereskedelmi árak csökkenése nem jelenik meg teljes egészében a kiskereskedelmi árakban. Következésképpen a mobilszolgáltatók haszonkulcsa még mindig nagyon magas.

A fogyasztók üdvözölték az átláthatóság javítását célzó eddigi intézkedéseket, mert azok javították a barangolási díjakkal kapcsolatos fogyasztói tudatosságot és a számlák ellenőrzésének képességét.

A kisebb szolgáltatók versenyhelyzetével kapcsolatban elmondható, hogy jelenleg nem minden szolgáltató rendelkezik hálózati hozzáféréssel barangolási szolgáltatások nyújtásához, és ez a megfelelő kereskedelmi megállapodások hiánya miatt különösen a virtuális mobilhálózat-üzemeltetőkre vonatkozik. A közelmúltban kidolgozott alternatív megoldások, mint például az internalizáció és a lokalizáció[10] adott esetben némi versenyképességi nyomást fejthetnek ki a nagykereskedelmi barangolási árakra, de nem fogják a barangolási szolgáltatások valódi alternatíváit jelenteni.

Következésképpen a jelenlegi helyzetben a piaci verseny még nem elég fejlett, és az árak még mindig a meghatározott árplafonok körül csoportosulnak. A versenykényszer hiánya mind nagy-, mind kiskereskedelmi szinten érezteti hatását, különösen azért, mert az olyan strukturális problémák, mint a piacra lépés előtt álló akadályok és a szolgáltatóváltás magas költségei továbbra is megoldatlanok maradtak. Ezért fennáll az a jelentős veszély, hogy a rendelet időbeli hatályának lejártával az árak emelkedni fognak. Ez azt is bizonyítja, hogy másféle szabályozási megközelítést lenne indokolt alkalmazni. Az árszabályozáson alapuló jelenlegi megközelítés – annak ellenére, hogy lényeges árcsökkentést eredményezett a fogyasztók számára az érintett időszakban – nem oldotta meg a barangolási szolgáltatások piacán fennálló strukturális problémákat, és ezért nem nyújt tartós megoldást.

A barangolási szolgáltatások alternatíváival kapcsolatban elmondható, hogy a fogyasztók a jelenleg elérhető technológiák egyikét sem tekintik a mobiltelefonos barangolás jó helyettesítőjének. Ennek következtében fölöttébb valószínűtlen, hogy ezek a jövőben árleszorító hatást fejtsenek ki.

3.2. Strukturális intézkedések megvalósítása

A barangolási rendelet 11. cikkében foglaltak szerint a Bizottságnak olyan egyéb szabályozási módszereket is kellett értékelnie az árszabályozáson kívül, amelyek segítségével létrejöhet a nemzetközi barangolás belső versenypiaca. Ezért a Bizottság különböző szakpolitikai lehetőségeket elemzett, amelyek részletes leírása a jelentést kísérő hatásvizsgálatban található. A barangolási piac dinamikájának serkentése céljából, valamint a különböző lehetőségek előnyeinek és hátrányainak vizsgálata alapján a Bizottság a barangolási piac keresleti és kínálati oldalát egyaránt célzó strukturális intézkedések következő kombinációját javasolja.

Várhatóan fogyasztói szinten (a keresleti oldalon) ható intézkedés

A kiskereskedelmi árakra ható versenykényszer hiányát több tényező magyarázza. Először is a szolgáltatók nincsenek versenyre ösztönözve, mert a barangolási szolgáltatásokat általában nagyobb, belföldi hívásokat is tartalmazó mobilhírközlési szolgáltatáscsomag részeként nyújtják, így azokat nem lehet új vevők elcsábítására felhasználni. Az alternatív ajánlatok fejlődését a magas szolgáltatóváltási költségek és a megfelelő alternatív szolgáltatások hiánya is hátráltatja. A BEREC úgy véli továbbá, hogy a kiskereskedelmi piacon a verseny a belföldi szolgáltatásokra koncentrálódik, és a kiskereskedelmi piac jelenleg kevés ösztönzést nyújt a kiskereskedelmi szereplők számára a barangolási ajánlatok terén folytatott agresszív versenyhez. Ezért a fogyasztók választási lehetőségeinek és a barangolási díjak áttekinthetőségének növelése hozzájárulna ahhoz, hogy végre nagyobb verseny alakuljon ki a kiskereskedelemben.

A javaslat

1. A barangolási szolgáltatások különálló értékesítésének („leválasztás”) előírása a belföldi piacon

A Bizottság azt javasolja, hogy a fogyasztóknak legyen lehetőségük lemondani a belföldi szolgáltatást nyújtó szolgáltató által ajánlott alapértelmezett barangolási szolgáltatást, és helyette egy kizárólag barangolási szolgáltatást nyújtó alternatív hazai szolgáltatót választani. Minden alkalommal, amikor a fogyasztó barangolást végez, a kiskereskedelmi szolgáltatást ezen az alternatív szolgáltatón keresztül veszi igénybe.

Az intézkedés várhatóan pozitív hatást gyakorol a versenyre a kiskereskedelem szintjén azáltal, hogy megkönnyíti a szolgáltatóváltást, és az előfizetést vásárló fogyasztók barangolással kapcsolatos tudatosságának fejlesztésével növeli a kereslet rugalmasságát. Ez egyúttal jobb áttekinthetőséget és könnyebben összehasonlítható alternatív ajánlatokat is eredményez.

Várhatóan a piac szerkezetére (a kínálati oldalra) ható intézkedés

Ahhoz, hogy a barangolási szolgáltatások kiskereskedelmi szinten bevezetett különálló értékesítése teljes mértékben eredményes legyen, azt olyan hozzáférési kötelezettséggel kell kombinálni, amely megkönnyíti a piacra lépést a meglévő és az új szolgáltatók számára, beleértve a határokon átnyúló módon barangolási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokat is, annak érdekében, hogy kiskereskedelmi szinten növekedjen a verseny dinamikája.

A javaslat

2. A piacra lépés javítása a barangolási célú nagykereskedelmi hozzáférés biztosításának kötelezővé tételével

A Bizottság olyan kötelezettség bevezetését javasolja, amely alapján a hálózatüzemeltetőknek minden, barangolási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó nagykereskedelmi hozzáférésre irányuló ésszerű kérést teljesíteniük kell.

Ez elő fogja segíti az alternatív mobiltelefonos barangolási ajánlatok kifejlődését, különösen a kisebb szolgáltatók és a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők részéről. A virtuális mobilhálózat-üzemeltetők számára lehetővé válik, hogy közvetlenül kössenek barangolási megállapodásokat másik tagállam mobilhálózat-üzemeltetőivel, illetve hogy honos országuk mobilhálózat-üzemeltetőitől szerezzenek be szabályozott nagykereskedelmi hozzáférést a barangolási szolgáltatásokra vonatkozóan.

Ez növelni fogja a versenynyomást a nagykereskedelmi piacon, és ezáltal a nagykereskedelmi szolgáltatások lehető legalacsonyabb áron történő nyújtására ösztönzi a szolgáltatókat.

A leválasztásra a fentiekben javasolt első strukturális megoldással együtt ez az intézkedés új üzleti lehetőségeket nyit meg a kisebb szolgáltatók előtt is, lehetővé téve számukra a határokon átívelő barangolási szolgáltatások nyújtását, ezáltal is hozzájárulva az egységes digitális piac zökkenőmentes működéséhez.

3.3. A rendelet időbeli hatályának és alkalmazási körének kiterjesztése

A rendelet időbeli hatályának meghosszabbítása 2022-ig

A Bizottság a rendelet érvényességét 10 évvel, 2022. június 30-ig javasolja meghosszabbítani. Az említett strukturális megoldások végrehajtása időbe telik, és piaci hatásaik sem azonnal jelentkeznek. Ezért a rendelet átmeneti árplafonok fenntartásáról rendelkezik annak érdekében, hogy a strukturális megoldások eredményes végrehajtását megelőző átmeneti időszak során is magas szintű védelmet biztosítson a fogyasztók számára. A kiskereskedelmi árplafonoknak elviekben 2016. június 30-ig indokolt fennmaradniuk. Az árplafonokat azonban korábban is meg lehet szüntetni, ha a piaci adatok megfelelő verseny kialakulására engednek következtetni. A nagykereskedelmi árplafonokat elviekben a teljes szabályozási időszak alatt fenn indokolt tartani, ezzel garantálva a megfelelő stabilitást az új piaci belépők számára, azonban ezeket is meg lehet szüntetni korábban, ha a piaci adatok a verseny megfelelő fokú fejlettségét mutatják.

A Bizottság javaslata szerint a rendelet hatályosulásának felülvizsgálatát 2015-ben, tehát egy évvel a strukturális intézkedések teljes körű bevezetésének határideje után és egy évvel a kiskereskedelmi árplafonok tervezett megszűnése előtt kell elvégezni. E felülvizsgálat keretében elsősorban azt kell elemezni, hogy a strukturális intézkedések milyen hatást gyakorolnak a barangolási piacokon folyó versenyre. Ha a felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy a rendeletben előírt strukturális intézkedések nem elegendőek ahhoz, hogy a barangolási piacokon az európai fogyasztók előnyére elősegítsék a versenyt, a Bizottságnak a helyzet orvoslása érdekében megfelelő javaslatokat kell terjesztenie az Európai Parlament és a Tanács elé. A Bizottságnak azt kell megfontolnia különösen, hogy szükséges-e a strukturális intézkedések módosítása, illetőleg az átmeneti kiskereskedelmi árplafonok bármelyikének időbeli kiterjesztése. 2015 után, a rendelet hatályának 2022-es lejártáig a Bizottság rendszeres időközönként elemezni fogja a rendelet hatályosulását, és ebben figyelembe veszi a műszaki fejlődés következményeit is.

A kiskereskedelmi árplafonok fenntartása 2016-ig és kiterjesztésük a barangolásos adatátviteli szolgáltatásokra

Kiskereskedelmi szinten a strukturális intézkedések a túlzott mértékű barangolási díjak problémájára fenntartható és versenyképes megoldást adnak anélkül, hogy hosszú távú árszabályozásra lenne szükség. Mivel azonban ezeknek a megoldásoknak a megvalósítása időbe telik, egy meghatározott időszak során átmeneti árplafonok fenntartásával kell biztosítani a fogyasztók megfelelő szintű védelmét a túlzott barangolási díjak ellen. Ezeket az átmeneti árplafonokat megfelelően magas szinten kell megállapítani ahhoz, hogy ne torzítsák a strukturális megoldások potenciális versenyelőnyeit, és teljes mértékben meg kell őket szüntetni, mihelyt a strukturális megoldások a verseny serkentésével hatékonyan kezdik szolgálni a fogyasztók érdekeit.

Ezenkívül a Bizottság a felülvizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy a nagykereskedelmi adatátviteli szolgáltatásra kiszabott árplafon ellenére a kiskereskedelmi árak még mindig igen magasak. Az adatforgalmi díjak nagykereskedelmi szinten bekövetkezett csökkenése nem jelent meg a kiskereskedelem szintjén, és a 2009-ben bevezetett átláthatósági intézkedések ellenére a fogyasztók továbbra is igen magas díjat fizetnek a barangolásos adatátviteli szolgáltatásokért. Ezzel a következtetéssel a BEREC is egyetértett, és megállapította, hogy a barangolásos adatátviteli szolgáltatások kiskereskedelmi piacán a versenykényszer még nem elég erős az árak ésszerű versenypiaci szintre csökkentéséhez, ezért szabályozási beavatkozást javasolt annak érdekében, hogy a beszédhívásokhoz és az SMS-küldéshez hasonlóan csökkenteni lehessen az adatátvitel kiskereskedelmi árait.

A javaslat

3. Az átmeneti védőháló fenntartása a kiskereskedelmi árakra vonatkozóan 2016. június 30-ig, új kiskereskedelmi árplafonnal a barangolásos adatátviteli szolgáltatások területén

Az átmeneti kiskereskedelmi árplafonok folyamatosan csökkenni fognak a strukturális megoldások bevezetésének időpontjáig (2014-ig), majd ezt követően még további két évig, 2016. június 30-ig változatlan szinten maradnak. A kiskereskedelmi árplafonok akkor szűnnek meg, ha lejár az előbb említett időszak, vagy ha a piaci adatok megfelelő verseny kialakulására engednek következtetni.

A Bizottság a 2015-ben elvégzendő felülvizsgálat keretében értékelni fogja, hogy a javasolt strukturális intézkedések elegendőek-e a barangolási piacokon folyó verseny előmozdításához. Ha nem, megfelelő javaslatokat terjeszt elő a helyzet orvoslására. A Bizottságnak ennek keretében azt kell megfontolnia különösen, hogy szükséges-e a strukturális intézkedések módosítása, illetőleg az átmeneti kiskereskedelmi árplafonok bármelyikének időbeli kiterjesztése.

A Bizottság azt javasolja, hogy a kiskereskedelmi árplafonok mechanizmusa a barangolásos adatátviteli szolgáltatásokra is terjedjen ki. Az eurotarifa hatálya alá tartozó szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatás nyújtásához a hazai szolgáltató számára elő kell írni, hogy a barangolást végző fogyasztók számára kilobájtalapú számlázást végezzenek (kivéve, ha a vevő fixáras előfizetést köt).

Ezen túlmenően az átláthatóságra és a számlázás egységesítésére vonatkozó intézkedések a jelenlegi rendelethez hasonló formában, bizonyos módosításokkal továbbra is hatályban maradnak.

A nagykereskedelmi árplafonok alkalmazási idejének meghosszabbítása 2022-ig

Az egyenlő versenyfeltételek – különösen a leválasztott barangolási szolgáltatások piacának új belépői számára történő – biztosítása érdekében a nagykereskedelmi árplafonokat az új rendelet hatályának teljes időtartamára fenn kell tartani. A strukturális intézkedések bevezetése után az árplafonokat már 2022 előtt is meg lehet szüntetni, amennyiben a piaci adatok megfelelő szintű verseny kialakulására utalnak. Ezzel összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a barangolásos adatátviteli szolgáltatások nagykereskedelmi piaca dinamikusabb, mint a beszédhívásoké és az SMS-szolgáltatásoké.

A javaslat

4. A nagykereskedelmi árplafonok fenntartása 2022-ig

Az évente fokozatosan csökkenő nagykereskedelmi árplafonok 2015. június 30-ig maradnak fenn, majd ezt követően változatlan szinten maradnak az új rendelet hatályának 2022-ben bekövetkező lejártáig.

A nagykereskedelmi árplafonok az új rendelet hatályának lejárta előtt is megszüntethetők, ha a piaci adatok megfelelő verseny kialakulására engednek következtetni.

4. Következtetés

A felülvizsgálat megállapította, hogy a barangolási rendelet által bevezetett intézkedések az elmúlt évek során az árak csökkentésével és az átláthatóság növelésével lényeges előnyöket biztosítottak a fogyasztók számára. A pozitív eredmények mellett azonban a nemzetközi mobiltelefonos barangolási piac dinamikája nem változott meg kielégítő mértékben, ami rámutat arra, hogy a jelenlegi modell kevéssé alkalmas a verseny előmozdítására és a barangolási szolgáltatások területén tapasztalható problémák tartós megoldására.

Ezenkívül a BEREC elemzése is megerősítette, hogy az elkövetkező évek során a piac erők önmagukban várhatóan nem lesznek képesek előidézni a barangolási díjak lényeges csökkenését. Ezért egyértelmű igény van a 2012 után is folytatódó szabályozási beavatkozásra.

A Bizottság a rendelet felülvizsgálatát javasolja a versenyt támogató strukturális intézkedések bevezetésével és a rendelet időbeli hatályának 2022. június 30-ig történő meghosszabbításával. A javasolt strukturális intézkedések a probléma kiváltó okait – azaz a verseny és a fogyasztók számára rendelkezésre álló választási lehetőségek hiányát – célozzák, mivel ezek állnak a magas barangolási díjak hátterében. Ezt egyrészről annak biztosításával érik el, hogy a piac nyitott legyen a különböző típusú szolgáltatók belépése előtt (ezáltal növelve a barangolási szolgáltatások kínálatát), másrésztől pedig a fogyasztók barangolási díjakkal kapcsolatos tudatosságának fejlesztésével és a fogyasztók számára rendelkezésre álló választási lehetőségek növelésével, azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a barangolási szolgáltatások különálló megvásárlását.

Ezek az intézkedések várhatóan fenntartható megoldást nyújtanak a barangolás területén zajló versenyre, mivel az általuk előidézett versenykényszer a jövőben anélkül tudja majd garantálni az alacsony kiskereskedelmi árakat, hogy hosszú távú szabályozásra lenne szükség. Ezeknek a strukturális megoldásoknak a végrehajtása és az eredmények megvalósulása azonban időbe telik, ezért a Bizottság a nagykereskedelmi árplafonok fenntartását javasolja mindaddig, amíg megfelelő piaci verseny nem alakul ki, és korlátozott ideig kiskereskedelmi szinten is javasolja a biztonsági árplafonok fenntartását, hogy így garantálja a folyamatos fogyasztóvédelmet, valamint a stabilitást és a kiszámíthatóságot a szolgáltatók számára. Ezen túlmenően a Bizottság az átmeneti kiskereskedelmi árplafonokat a barangolásos adatátviteli szolgáltatások nyújtására is ki javasolja terjeszteni.

A barangolási piac különleges jellemzőkkel bír, amelyek kivételes intézkedéseket indokolnak. Ezért ez a beavatkozás csak meghatározott időtartamra, 2022. június 30-ig szól. A Bizottság a BEREC véleményének figyelembevételével rendszeresen jelentést fog benyújtani a Tanácsnak és a Parlamentnek a rendelet működéséről, és – szükség esetén – megfontolja a módosítás lehetőségét (ideértve a rendeletben előírt átmeneti árplafonok időbeli hatályának kiterjesztését is).

A Bizottság szándékában áll minden tőle telhető módon az Európai Parlament és a Tanács segítségére lenni annak érdekében, hogy a fenti kérdések tekintetében a lehető legrövidebb időn belül megállapodás születhessen, és a mobilhírközlési szolgáltatásokat igénybe vevő európai fogyasztók már 2012. július 1-jétől élvezhessék az e javaslatok nyújtotta előnyöket. Ez azért lényeges, hogy meg lehessen felelni a polgárok jogos elvárásainak, és biztosítható legyen, hogy az EU továbbra is konkrét eredményeket tudjon felmutatni számukra.

[1] Lásd a Bizottság közleményét: Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája, COM(2010) 2020, 2010. március 3.

[2] Lásd a Bizottság közleményét: Az európai digitális menetrend, COM(2010) 245 végleges/2. 2010. augusztus 26.

[3] Lásd a digitális menetrend 2. mellékletét.

[4] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Időközi jelentés az Európai Unión belüli barangolási szolgáltatások fejlődéséről, COM(2010) 356 végleges, 2010. június 29.

[5] Lásd COM(2010) 356 végleges, 2010. június 29.

[6] Bor (10) 58., a BEREC jelentése a mobiltelefonos barangolás nemzetközi szabályozásáról.

[7] http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/docs/cons11/wik_report_final.pdf.

[8] Lásd COM(2010) 356 végleges, 2010. június 29.

[9] A számítás részletes leírását lásd a hatásvizsgálatban.

[10] További részletekért lásd a hatásvizsgálatot.