i)az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, többek között a biztonságos, tápláló élelmiszerek fenntartható termelése és az állatjólét terén.

E célkitűzések teljesítése érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell a KAP keretében nyújtott támogatások egyszerűbbé és eredményesebbé tételéről. Ehhez a rendeletben említett beavatkozástípusok alapján a saját körülményeiknek megfelelő beavatkozásokat fognak kidolgozni. A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a környezet- és éghajlat-specifikus célokra, a generációs megújulásra és a szakpolitika végrehajtásának korszerűsítésére, törekedve a tudás, a tanácsadás és az új (digitális) technológiák hatékonyabb felhasználására.

A tagállamok a KAP-stratégiai tervben mutatják be a konkrét uniós célkitűzések teljesítéséhez javasolt beavatkozásokat. A jogszabályok szabályokat állapítanak meg a KAP-stratégiai terv tartalmáról, a Bizottságnak pedig ellenőriznie kell majd a terveket és jóvá kell hagynia azokat. A KAP-stratégiai terv egyesíteni fogja a KAP-hoz tartozó, az EMGA (ideértve a piacok közös szervezéséről szóló rendelet értelmében eddig létrehozott ágazati programokat) és az EMVA keretében finanszírozott támogatási eszközök zömét. Így tagállamonként egyetlen egységes beavatkozási stratégia készül. A KAP-stratégiai tervben a tagállamok a közösen meghatározott eredménymutatók felhasználásával megállapítják a programozási időszakban elérni kívánt célokat.

A KAP-stratégiai tervek kidolgozását követően a tagállamok a közös mutatók rendszerére támaszkodva évente jelentést készítenek a végrehajtásban elért előrehaladásról. A tagállamok és a Bizottság nyomon követik az előrehaladást és értékelik a beavatkozások eredményességét.

A KAP-stratégiai tervről szóló rendelet

Az I. cím a rendelet hatályára vonatkozó rendelkezéseket és fogalommeghatározásokat foglal magában.

A II. cím a KAP általános és konkrét célkitűzéseit ismerteti, amelyeket a tagállamok által a KAP-stratégiai tervükben kidolgozott beavatkozások útján kell teljesíteni. A III. cím a KAP-stratégiai tervekre alkalmazandó közös követelményeket és több beavatkozáshoz is kapcsolódó elemeket vezet be. A közös követelmények olyan általános elvek és alapvető jogok betartását érintik, mint például a versenytorzulás elkerülése, a belső piac tiszteletben tartása és a megkülönböztetésmentesség; ezenkívül kiterjednek a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) belső támogatásra vonatkozó szabályainak betartására is. Magukban foglalnak továbbá bizonyos, a KAP-ra vonatkozó tervekben meghatározandó konkrét elemekkel kapcsolatos követelményeket is, például a tekintetben, hogy mi minősül mezőgazdasági területnek, mezőgazdasági tevékenységnek, ki tekintendő valódi mezőgazdasági termelőnek, illetve fiatal mezőgazdasági termelőnek. E szakasz bemutatja a feltételesség alapján teljesítendő kötelezettségeket (vagyis azon kötelezettségeket, amelyeket a területalapú kifizetések minden kedvezményezettjének teljesítenie kell a helyes mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatban), továbbá az uniós jogból fakadó kötelezettségeket és a jól működő mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások szükségességét.

Végezetül e cím ismerteti azokat a beavatkozástípusokat, amelyeket a tagállamok a KAP-stratégiai tervük megvalósításához alkalmazhatnak. A beavatkozástípusok a beavatkozásoknak a tagállamok által a KAP-stratégiai tervükben felhasználható, tágan meghatározott kategóriái.

A IV. cím pénzügyi rendelkezéseket tartalmaz. Magában foglal többek között a pénzügyi előirányzatok tagállamonkénti és alapok szerinti elosztására vonatkozó előírásokat, és meghatározza az előirányzatoknak az alapok közötti átcsoportosítására alkalmazható rugalmasságot. Megállapítja az EMVA-ra vonatkozó hozzájárulási arányokat a tagállamokban felmerülő közkiadások tekintetében, és egyes konkrét célokat illetően rögzíti a pénzügyi előirányzatok minimumát vagy maximumát.

Az V. cím a KAP-ra vonatkozó stratégia tervre alkalmazandó szabályokat ismerteti. Felsorolja, mely elemeket kell a tagállamoknak figyelembe venniük a KAP-stratégiai terv összeállítása során, továbbá ismerteti a terv minimális tartalmát, ideértve a célokat és a pénzügyi tervezést. Ez a cím ismerteti továbbá a KAP-stratégiai terv Bizottság általi jóváhagyásának szabályait, továbbá azt, hogy hogyan lehet módosítani a tervet.

A VI. cím a koordináció és az irányítás szükséges elemeit mutatja be. Felelősségi köröket rendel a tagállamok hatóságaihoz a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó speciális feladatok kapcsán. Monitoringbizottságot hoz létre, amelyben valamennyi érdekelt részt vesz. Hálózatokat is kialakít, amelyek célja a KAP-stratégiai tervek sikeres megvalósításának előmozdítása. Ezek a hálózatok nemzeti és uniós szinten egyaránt kialakításra kerülnek. Végül pedig ez a cím európai innovációs partnerséget hoz létre a tudás- és innovációcsere előmozdítására.

A VII. cím a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keret bevezetéséről rendelkezik, és szabályokat állapít meg a tekintetben, hogy a tagállamoknak mit és mikor kell jelenteniük a KAP-stratégiai tervük megvalósításának előrehaladásával kapcsolatban, és hogyan kell az előrehaladást nyomon követni és értékelni. Ez a cím tartalmazza többek között a jó környezeti és éghajlati teljesítményért járó teljesítménybónuszra vonatkozó szabályokat.

Végül pedig a VIII. és a IX. cím a versenyszabályokra vonatkozik, amelyek többek között az állami támogatási szabályok alkalmazásáról rendelkeznek, továbbá tartalmazza a záró rendelkezéseket, amelyek megállapítják, hogy mely rendeletek vesztik hatályukat, és hogy e rendeletet mikortól kell alkalmazni.