Az alternatívbefektetésialap-kezelői irányelvet (ABAK-irányelv) a globális pénzügyi válságot követően fogadták el, miután fény derült a globális pénzügyi piacok és az azokra vonatkozó szabályozási rendszerek gyengeségeire. Ennek következtében a G20-ak vezetői megállapodtak abban, hogy a jövőbeli válságok kockázatának és nagyságrendjének minimálisra csökkentése érdekében szükséges a pénzügyi ágazat nagyobb mértékű szabályozása. Ez az alternatívbefektetés-kezelési szektorra is kiterjedt, ahol koordináltabb felügyeleti ellenőrzésre és a befektetőkkel szembeni átláthatóság növelésére volt szükség. A G20-ak célkitűzésének támogatása érdekében az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) a fedezeti alapok szabályozására vonatkozó magas szintű alapelveket adott ki, hogy irányt mutasson e területen a nemzetközi standardok kidolgozásához.

Az ABAK-irányelv a magas szintű befektetővédelem biztosítása és az uniós ABA-piaci integráció megkönnyítése érdekében a pénzügyi rendszer kockázatainak koherens felügyeleti megközelítésére törekszik. Az ABAK-oknak intézkedéseket kell hozniuk az általuk kezelt alternatív befektetési alapok (ABA) tevékenységével kapcsolatos kockázatok kezelése és szükséges átláthatóság biztosítása érdekében, miközben egyetlen engedéllyel az egész Unióban kezelhetnek és szakmai befektetők számára értékesíthetnek ABA-kat.

1.2 Jogalap

Ez a jelentés az ABAK-irányelv 69. cikkével összhangban készült. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia az ABAK-irányelv alkalmazását és hatályát, a hangsúlyt az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatokra helyezve. Értékelni kell az irányelvnek a befektetőkre, ABA-kra és ABAK-okra gyakorolt hatását az Unión belül és harmadik országokban, annak megállapítása érdekében, hogy milyen mértékben sikerült teljesíteni az ABAK-irányelvben kitűzött célokat.

A Bizottság ezzel a jelentéssel eleget tesz azon megbízatásának, hogy értékelést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ABAK-irányelv működéséről. A jelentés emellett az ABAK-irányelvet kiegészítő 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (ABAK-rendelet) 6. cikkében előírtak szerint felülvizsgálja a tőkeáttétel-számítási módszereket. A bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2020)110: Bizottsági szolgálati munkadokumentum az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásának és hatályának értékeléséről) további információkkal szolgál a következtetésekről. Egy független KPMG-jelentés közzétételére is sor került.

1.3 Módszertan és konzultációs folyamat

A Bizottság megbízott egy külső vállalkozót – a KPMG-t –, hogy végezzen általános felmérést és készítsen tényeken alapuló tanulmányt az ABAK-irányelv hatásának értékelése céljából.

Az empirikus tanulmány 15 uniós tagállamra terjedt ki. Azt értékelte, hogy az ABAK-irányelv konkrét szabályai hatékonyak, eredményesek, koherensek és relevánsak-e, és támogatták-e az uniós intézkedéseket az irányelv általános, egyedi és operatív célkitűzéseinek megvalósítása során.

A jelentésben a KPMG megállapításait más információforrások is kiegészítik, beleértve a Bizottság, az ESMA és az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) különböző munkafolyamataiból származó releváns adatfrissítéseket és információkat. A Bizottság érdekelt felekkel – köztük hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal, ágazati képviselőkkel és befektetővédelmi szervezetekkel – nyilvános konzultációk, kétoldalú és többoldalú találkozók révén megvalósuló együttműködésének eredményeit figyelembe vették. Tudományos és statisztikai kiadványok is segítségül szolgáltak e jelentés elkészítésében. Különösen hasznosak voltak például az ESMA uniós ABA-król szóló éves statisztikai jelentései az uniós ABA-k piacának ismertetése tekintetében. Egyes uniós szabályok nem megfelelő hatékonyságával kapcsolatban egyedi példák figyelembevételére is sor került.

A Bizottság 2019. szeptember 27-én konzultált a tagállamokat képviselő Európai Értékpapír-bizottság szakértői csoportjával, hogy technikai és szakpolitikai visszajelzést kapjon az ABAK-irányelv alkalmazásával és hatályával kapcsolatos lényeges kérdésekről. Az Európai Értékpapír-bizottság szakértői csoportjának tagjai felkérést kaptak írásbeli beadványok benyújtására, a jelentés pedig figyelembe veszi az így kapott álláspontokat.

2019. október 22-én a Bizottság ismertette e jelentés legfontosabb elemeit az ESMA Befektetéskezelési Állandó Bizottságával, és kérte, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok felügyeleti tapasztalatai alapján információkkal járuljon hozzá a jelentéshez.