ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
35.

kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a költségvetési hatóságot, és számoljon be a végrehajtás erősítését célzó lépésekről; a strukturális és kohéziós alapok végrehajtásának meggyorsításáról szóló 2008. november 21-i közös nyilatkozatnak megfelelően továbbra is észrevételeket kíván tenni; bízik a végrehajtás felgyorsításának más politikai területekre való kiterjesztésében is;
77.

egyetért a Bizottság megközelítésével, hogy a 2009-ben javasolt 3,7 %-os fizetéskiigazítást, amely a Bíróság Bizottság számára kedvező ítélete esetén teljes mértékben kifizethetővé válik, elővigyázatossági okokból be kell tervezni a költségvetésbe; megjegyzi, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt a tervezett bérkiigazítás a jövőre vonatkozóan még ilyen magas szintű arány figyelembe vételével is 2010 végére továbbra is körülbelül 2,2 % lesz, majd 2011 végére 1,3 %-ra csökken; felkéri a Bizottságot, hogy indokolja meg a számításait;
6.

úgy véli, hogy az 5. fejezetre vonatkozó jelenleg 20 %-os alap a korábbi helyzethez képest most korlátozóbb, mivel a Parlament saját maga számára meghatározott, 1988-as nyilatkozatában elő nem irányozott kiadásokat is fedeznie kell majd; emlékeztet arra, hogy 2006 óta a Parlament betervezett olyan kiadásokat is, mint a képviselők statútumával kapcsolatos (a tagállamok számára megtakarításokat eredményező), az asszisztensek statútumával kapcsolatos és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő új szerepével kapcsolatos kiadások, valamint az általános szükségleteinek - beleértve a bővítéseket is - kielégítését szolgáló kiterjesztett ingatlanpolitikájával kapcsolatos kiadásokat is;
3.

ennek tükrében mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válság következtében az állami beruházások a fenti területek némelyikén csökkentek, mivel a tagállamoknak újra kellett gondolniuk költségvetésüket; e tendencia visszafordítását sürgeti, és határozott véleménye, hogy ha az EU egésze meg akarja valósítani az EU 2020 stratégiát, akkor a befektetéseket uniós és nemzeti szinten is garantálni kell; úgy gondolja, hogy az uniós költségvetés a tagállamok gazdaságélénkítési politikáit erősítő eszköz szerepét töltheti be azáltal, hogy ösztönzi és támogatja a növekedést és a foglalkoztatást erősítő nemzeti beruházásokat; ennek kapcsán rámutat, hogy kiemelkedően fontos az uniós költségvetést az EU 2020 stratégia céljaival összehangolni; arra is emlékeztetni kíván, hogy a fiatalok képzésének, mobilitásának és foglalkoztatásának, valamint a kkv-k és a kutatás-fejlesztés támogatásának az uniós költségvetésben kiemelkedő szerepet kell kapnia; hangsúlyozza, hogy mindez teljes összhangban van az európai szemeszter dinamikájával, amely a helyesebb európai gazdaságirányítást szolgáló új mechanizmusként azt a célt tűzte ki, hogy fokozza az uniós és a nemzeti költségvetések egységességét, szinergiáit és egymást kiegészítő jellegét az Európa 2020 közösen kialakított céljainak megvalósítása során;
33.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika már régen bizonyította hozzáadott értékét mint szükséges beruházási eszköz a növekedés és a munkahelyteremtés hatékony serkentése érdekében a régiók beruházási szükségleteinek pontos kielégítésével, ezáltal hozzájárulva nemcsak a különböző térségek közötti különbségek csökkentéséhez, hanem a gazdasági fellendüléshez és az Unió egészének fejlődéséhez is; a strukturális alapokat is kulcsfontosságú eszköznek tekinti – mind pénzügyi nagyságrendjük, mind a kitűzött célok miatt – az EU gazdasági fellendülésének felgyorsítása és az Európa 2020 stratégiában foglalt fenntartható növekedési és foglalkoztatási célok elérése érdekében; ezért üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy – amennyiben lehetséges – a strukturális alapokból 82 milliárd euró kiosztatlan összeget egyes tagállamokban újraprogramozzon kkv-k és a fiatalok foglalkoztatása javára, a Parlament 2013-as elsődleges céljaival összhangban; megállapítja, hogy a Bizottság szerint ezzel összefüggésben 7,3 milliárd euró összegű uniós finanszírozást gyorsított teljesítésre vagy újrafelosztásra különítettek el; továbbra is megfelelő tájékoztatást kér e kezdeményezés nemzeti szintű végrehajtásáról, a növekedésre és foglalkoztatásra kifejtendő várható hatásáról és a 2013. évi költségvetésre esetlegesen gyakorolt hatásáról;
4.

hangsúlyozza, hogy az Austria Tabaknak, a Bruck an der Leitha körzet akkoriban második legnagyobb munkáltatójának – melyhez sok kisvállalkozás is kapcsolódott – a bezárása a körzetet különösen nehéz helyzetbe hozta; megállapítja, hogy 2011 szeptemberében az előző év azonos hónapjával összehasonlítva a megüresedett állások száma mintegy megfeleződött (-47 %), míg Alsó-Ausztria vonatkozásában (NUTS II szint) és országosan is a visszaesés kisebb mértékű volt (-4 %, illetve - 7 %); továbbá utal a statisztikai adatokra, melyek szerint Alsó-Ausztria hét NUTS III régiója közül már 2006 és 2010 között is itt volt a legmagasabb a munkanélküliségi ráta (4), az elbocsátott munkavállalóknak tehát nem egyszerű más területen elhelyezkedni, és mivel sokuknak alacsony fizetéssel járó állásuk volt, az újrakezdés még nehezebb;
8.

úgy véli, hogy a 2012-ben elkezdett munkája alapján az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja hasznos szerepet tölthetne be ebben a reformfolyamatban megtakarítási lehetőségek beazonosítása, valamint a hatékonyság javítására irányuló elképzelések átgondolása és Költségvetési Bizottság számára való bemutatása révén; megállapítja, hogy a munkacsoport már jórészt teljesítette a 2011 végén számára – különösen az utazási költségek csökkentése tekintetében – meghatározott célkitűzéseket; a munkacsoport előzetes megállapításai fényében, melyek többek között az Európai Parlament és az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusa, valamint egyes tagállami parlamentek költségvetésének összevetésén alapulnak, ösztönzi a munkacsoport munkájának folytatását és egy vonatkozó cselekvési terv kidolgozását, melyet a Költségvetési Bizottság és az Elnökség számára kellene benyújtani véleményezésre a 2014-es parlamenti költségvetési eljárás során; emlékeztet a 2012. október 23-i állásfoglalására (6), mely szerint azt várja a tanulmánytól, hogy „hosszú távú megtakarításokat érjen el a Parlament költségvetését tekintve, és elképzeléseket mutasson be a hatékonyság 2013-ban és az azt követő években történő fokozására vonatkozóan”; megállapítja, hogy az Európai Parlament lakosonkénti összkiadása nem éri el a hozzá hasonló tagállami parlamentek és az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusa kiadásainak szintjét; megjegyzi továbbá, hogy a Parlament ellenőrzési szerepét erősíteni kell, és célzottabb kutatási támogatást kell biztosítani számára, annak érdekében, hogy be tudja tölteni a demokratikus képviseletben játszott szerepét;
16.

helyteleníti a Tanács által a kifizetések terén végrehajtott csökkentéseket, amelyek a 2013-ra elfogadott költségvetéshez képest (az 1–5. sz. költségvetés-módosítást is beleértve) 9,5 milliárd (9 500 millió) euró (6,6 %) csökkenést eredményeztek; megerősíti, hogy annak ellenére, hogy a 2014–2020-as időszakra alacsonyabb többéves pénzügyi keretet fogadtak el és a múltbeli kötelezettségvállalásokat feltétlenül be kell tartani, a Tanács továbbra is vakon követi a kifizetések szintjének mesterséges csökkentésén alapuló múltbeli stratégiáját, anélkül, hogy figyelembe venné a valós szükségleteket és a megosztott irányítás alapján viszonylag takarékos kiadásokat, biztosítandó a tagállamok befektetéseinek nyilvánvaló megtérülését;
238.

üdvözli az „Overview Report on the Results of the Thematic Audit on Management Verifications Conducted by Member States” (Áttekintő jelentés a tagállamok által elvégzett irányítási vizsgálat tematikus ellenőrzésének eredményeiről) című dokumentum előterjesztését; rámutat arra, hogy a jelentésből kiderül, hogy a kontrollhatóságok jelentős hiányosságokat mutatnak az alábbi területeken: a közigazgatási hatóságok és a közreműködő szervek folyamatainak szervezése hiányosságokat mutat, a kontrollok gyakorta pusztán formális jellegűek, megsértik a közbeszerzési szabályokat, a feladatok kiosztását nem kíséri képzés és felügyelet, valamint hiányos az adminisztratív kapacitás és iránymutatás, és üdvözli a benne foglalt ajánlásokat, beleértve az egyszerűsített költségelszámolás végrehajtását valamennyi tagállamban egyszerűsítéssel foglalkozó szemináriumokkal, a külön költségellenőrző csoportokon keresztüli fokozott irányítást, a kedvezményezettek gyakoribb helyszíni ellenőrzését, az átruházott hatáskörrel rendelkező szervek és irányító szervek jobb felügyeletét a jóváhagyásoknak a ténylegesen kezelhető kérdésekre való korlátozásával, valamint a cselekvési terveket a hiányosságok megállapítása esetén;
62.

üdvözli, hogy számos ügynökség jelentős erőfeszítéseket tett az összeférhetetlenségi politikájával és gyakorlatával kapcsolatos tájékoztatás biztosítása érdekében, és elismeri, hogy számos helyes gyakorlati megoldást vezettek be, és más ügynökségek által is megfontolandó, helyes gyakorlatként kifejezetten üdvözli, hogy a feladatok elosztása tekintetében az EASA egyéves tilalmi időszakot vezetett be, amelynek értelmében a szervezet új munkatársai nem kaphatnak olyan munkát, amelyen az elmúlt öt évben közvetlenül dolgoztak;
47.

felszólítja a Számvevőszéket, hogy – ellenőrzési hatáskörét más ügynökségekre is kiterjesztve – továbbra is kövesse nyomon az ügynökségek által az ajánlásai teljesítésére hozott intézkedéseket, valamint hogy a közeljövőben egy ebben a tárgyban készült különjelentésben mutassa be észrevételeit; nyomatékosan kéri az ügynökségeket, hogy továbbra is tegyenek jelentést a mentesítésért felelős hatóságnak az ezen a területen elért előrehaladásról;
8.

emlékezteti a Számvevőszéket arra, hogy az ütemterveket fejleszteni kell akkor is, ha határidő nincs kijelölve, amint arra a számvevőszéki különjelentések is például szolgálnak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrzés megállapításainak időszerűsége továbbra is messze van a hosszú távú céloktól; kéri a Számvevőszéket, hogy hangolja össze a célkitűzéseket, és a 2013–2017-es stratégia tekintetében fordítson fokozott figyelmet az ellenőrzési stratégia egyes állomásai minőségének javítására;
6.

a Számvevőszék jelentése alapján tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás 2013 során tovább javított irányítási, igazgatási, pénzügyi és számviteli eljárásain, és e tekintetben feljegyzi a támogatáskezelő eszköz (GMT eszköz) befejezését is; felszólítja a közös vállalkozást, hogy fejezze be a GMT eszköz integrálását, illetve, hogy az eszközbe építse be az utólagos ellenőrzési gyakorlatokra vonatkozó összes információt;
11.

az ügynökség tájékoztatása alapján tudomásul veszi, hogy 2014-ben felülvizsgálták a partner-, beteg-, egészségügyi és fogyasztói szervezetekre alkalmazandó átláthatósági kritériumokat a finanszírozás átláthatóságának fokozása érdekében; tudomásul veszi, hogy elfogadták a betegektől, fogyasztóktól és egészségügyi szervezetektől kapott pénzügyi információk értékelésének részletes követelményeiről szóló dokumentumot; tudomásul veszi továbbá, hogy ezt a dokumentumot használják annak megítélésére is, hogy az egyes szervezetek részt vehetnek-e az ügynökséggel való párbeszédben; emlékeztet, hogy a dokumentum megköveteli, hogy a szervezeteknek a párbeszéd kezdetét jelentő találkozók elején be kell vallaniuk mindennemű összeférhetetlenséget; sajnálattal veszi tudomásul a visszavonulási időszakok 5 évről 3 évre való csökkenését; sajnálattal nyugtázza a közvetlen és a közvetett összeférhetetlenség közötti önkényes különbségtétel fennmaradását; felhívja az ügynökséget, hogy készítse el és tegye fel a honlapjára azon betegszervezetek listáját, amelyekkel együttműködik, az átláthatóság fokozása érdekében utalva a szervezetek finanszírozási forrásaira is;
25.

egyetért a Bizottság által 2014. január 23-án a Parlamentnek írt levélben kifejtett állásponttal, miszerint jó lenne, ha a Parlament továbbra is megadná, elhalasztaná vagy elutasítaná a többi intézmény – beleértve a Tanácsot is – mentesítését, ahogyan azt eddig is tette;
11.

nyugtázza, hogy az ügynökség 65 %-os küszöbértéket vezetett be arra vonatkozóan, hogy egy pályázónak hogyan kell teljesítenie annak érdekében, hogy felvételi beszélgetésre hívják be; felhívja az ügynökséget annak a helyzetnek a figyelembevételére, amikor több pályázó is ugyanakkora pontszámot ér el, és kéri az ügynökséget, hogy világos politikában határozza meg, hogy objektív és átlátható kritériumok alapján mely pályázók lesznek jogosultak a felvételi elbeszélgetésen való részvételre, és határozza meg e pályázók minimális és maximális számát; sürgeti az ügynökséget, hogy 2015. szeptember vége előtt fogadja el a fent említett belső szabályokat, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a nyomon követés eredményeiről;
9.

hangsúlyozza a benyújtott beruházási terv és uniós költségvetés egymást kiegészítő jellegét, valamint a gazdaság beindítására, illetve a munkahelyteremtés élénkítésére irányuló közös elkötelezettségüket; rámutat, hogy az uniós költségvetés önmagában is kiemelt szerepet és küldetést betöltő fontos beruházási eszköz, amely már eddig is vitathatatlan európai hozzáadott értékű, kézzelfogható eredményekkel szolgált; meggyőződése, hogy a beruházási hiány orvoslása, valamint annak érdekében, hogy a közkiadások maximális hatást gyakorolhassanak a reálgazdaságra, minden arra irányuló erőfeszítést meg kell tenni, hogy szinergiák jöjjenek létre nem csak a beruházási terv és az uniós költségvetés, hanem a nemzeti költségvetések között is; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy meg kell szüntetni a beruházások előtti jelenlegi akadályokat, különös tekintettel a szabályozási keret egyértelműsége és kiszámíthatósága tekintetében;
4.

emlékeztet, hogy az Intézet kiegészítő utólagos ellenőrzéseket vezetett be a támogatási ügyletekre, hogy ezek jogszerűségéről és szabályszerűségéről második szinten is bizonyosságot nyerjen; tudomásul veszi, hogy az Intézet helyszíni ellenőrzéseket is végzett, amelyek a 2013. évi támogatási szerződések keretében kifizetett támogatások mintegy 40 %-át felölelték; megjegyzi, hogy ezen ellenőrzések nyomán 263 239 eurót fizettettek vissza az összesen ellenőrzött 29 163 272 EUR összegből; tudomásul veszi, hogy az ellenőrzött mintában feltárt hibaarány 0,90 %, a fennmaradó hibaarány pedig 0,69 %, amely nem éri el a 2 %-os lényegességi küszöböt; megállapítja, hogy a Számvevőszék a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes értékelésében semmilyen megjegyzést vagy megállapítást nem tett az előzetes vagy utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatban;
3.

nyugtázza, hogy az intézet 2014. évi költségvetését bizonytalanság övezte a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel és a Horizont 2020-szal kapcsolatos, 2013-ban zajló tárgyalások miatt; nyugtázza, hogy az intézet igazgatótanácsa úgy határozott, hogy óvatosan közelíti meg a költségvetés-tervezést, és a költségvetésnek csak egy részét fordította a 2014-es támogatási megállapodások első részletére; megállapítja továbbá, hogy továbbra is nagy a fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok aránya; megjegyzi, hogy ez abból adódott, hogy a TIT-ek kevés támogatási kérelmet nyújtottak be, és hogy a magasabb összegek odaítélése kockáztatta volna a TIT-ek üzleti tervének teljes megvalósítását; elismeri, hogy az intézet és a TIT-ek operatív tevékenysége jellegénél fogva többéves, amit a kifejezetten az intézet számára engedélyezett eltérés is tükröz, amelynek értelmében a törölt előirányzatokat három évig újból beillesztheti a költségvetésébe;
E.

az FCH2 tagjai a Bizottság által képviselt Unió, a New Energy World Industry Grouping ipari csoport (a továbbiakban: „NEW-IG ipari csoport”) és a New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (a továbbiakban: „kutatási csoport”);
30.

úgy véli, hogy a KAP igazgatási és ellenőrzési kiadásai (4 milliárd EUR) tetemesek, és a hangsúlyt az ellenőrzések hatékonyságának javítására kell helyezni, nem pedig azok számának növelésére; ebben az összefüggésben kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a vidékfejlesztési kiadások területén jelentkező hibák fő okaira; úgy véli, hogy a tagállamoknak adott esetben az alábbiakra vonatkozó megelőző és helyesbítő intézkedéseket kell tenniük: a) Közbeszerzés az előzetes feltételrendszer koncepciójának alkalmazása során a tagállamok dolgozzanak ki és biztosítsanak a kedvezményezettek számára részletes iránymutatást a közbeszerzési szabályok alkalmazásával kapcsolatban; ebbe a folyamatba a közbeszerzési szabályok betartását figyelemmel kísérő tagállami hatóságokat is be kell vonni; a szabálytalanságok következő három fő típusára kell összpontosítani: megfelelő versenyeztetés nélküli indokolatlan közvetlen odaítélés; a kiválasztási és odaítélési feltételek nem megfelelő alkalmazása, valamint az ajánlattevőkkel való egyenlőtlen bánásmód; b) A szabályok szándékos megkerülése a tagállamok vidékfejlesztési programjaik konkrét támogathatósági és kiválasztási feltételei alapján határozzanak meg iránymutatásokat, ezzel is segítve az értékelőket a potenciálisan csalárd esetek kiszűrésében; c) Agrár-környezetvédelmi kifizetések a tagállamok terjesszék ki adminisztratív ellenőrzéseik hatókörét olyan kötelezettségvállalásokra, amelyeket dokumentumok alapján is ellenőrizni lehet, és amelyeket jelenleg csak az 5%-os helyszíni ellenőrzések során vizsgálnak; ezenkívül a csökkentések és szankciók rendszerét úgy kell kialakítani, hogy tényleges visszatartó erővel rendelkezzenek a potenciális szabályszegőkre nézve;
12.

ismételten aggódik amiatt, hogy az EKSZ személyzeti összetételében továbbra is egyensúlyhiány tapasztalható a nemek és az állampolgárság tekintetében; üdvözli a közelmúltbeli előrelépéseket, ugyanakkor megjegyzi, hogy a nemek közötti egyensúlyhiány – különösen a magasabb besorolási fokozatokban és a vezető beosztásokban – továbbra is jelentős; sajnálja az egyik nem alacsony arányát az EKSZ székhelyén (16 %) és a képviseletvezetői beosztásokban (23 %) betöltött felső vezetői pozíciókban, és elvárja, hogy a jövőbeni éves jelentések a nemek közötti egyenlőség javulásáról számoljanak be; ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EKSZ-ben aránytalanul sok magas besorolási fokozatú álláshely van;
510.

sajnálja, hogy a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” területen, amelyhez a közlekedés is tartozik, a közlekedés a legkisebb részét teszi ki (0,8 milliárd euró) a Számvevőszék által auditált teljes összegnek (13 milliárd euró), 2014-ben 5,6 %-os volt a becsült hibaarány, magasabb, mint 2013-ban ugyanezen a területen (4,0 %), amelyet főleg a jogosulatlanul elszámolt költségek megtérítése okozott, ám egyúttal a közbeszerzési szabályok be nem tartása is; kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket a fenti helyzet orvoslása érdekében (beleértve a számlák gondosabb ex antevizsgálatát a hibák észlelése és korrigálása érdekében a költségtérítés előtt);
5.

rámutat, hogy 1 062 kifizetést (28,6 %) a költségvetési rendeletben rögzített határidőt meghaladva hajtottak végre, ami 2013-hoz képest 10,6 %-os növekedést jelent; aggodalommal állapítja meg, hogy az átlagos kifizetési késedelem 2013-hoz képest 2014-ben három nappal – 24 napra – nőtt; a hivatal tájékoztatása alapján nyugtázza, hogy több intézkedést is bevezettek a késedelmes kifizetések arányának csökkentésére, és hogy az arány 2015-ben csökkent is; felhívja a hivatalt, hogy számoljon be mentesítésért felelős hatóságnak a helyzet orvoslására tett intézkedésekről;
12.

úgy véli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) különösen fontos szerepet tölt be az Unió munkahelyteremtésre és növekedésre vonatkozó kiemelt célkitűzésének megvalósítása tekintetében; ismételten hangsúlyozza, hogy elkötelezett e program folyamatos finanszírozása mellett, annak érdekében, megerősítsék azt, és így több fiatalnak, köztük az EU-ba érkező fiatal migránsoknak tudják biztosítani a munkaerőpiacra való tényleges belépést azáltal, hogy jó minőségű ajánlatokat kapnak, illetve továbbképzésekben vagy tanulószerződéses gyakorlati képzés részesülnek; sajnálja, hogy az EU 2016-os költségvetésének tárgyalása során nem képeztek új kötelezettségvállalási előirányzatokat az IFK további finanszírozására, miközben az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is a legmagasabb szintjén van az EU-ban; emlékeztet arra, hogy ezt a célkitűzést azzal együtt kell vizsgálni, hogy elő kell mozdítani a mobilitást a fiatalok körében, amit az Erasmus+ program is támogat; kiemeli a három intézmény (Parlament, Tanács, Bizottság) 2016-os költségvetésre vonatkozó közös nyilatkozatának jelentőségét, amely kijelenti, hogy „az ifjúsági munkanélküliség csökkentése továbbra is kiemelt politikai prioritás mindannyiuk számára,” ezért a három intézmény újólag megerősíti azzal kapcsolatos elkötelezettségét, hogy „a lehető legjobban kihasználják az annak kezeléséhez rendelkezésre álló költségvetési erőforrásokat, különös tekintettel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre”; megállapítja, hogy a kezdeményezés végrehajtásában tapasztalt kezdeti késedelmek és az IFK operatív programok hatóságainak kijelölése terén számos tagállamban tapasztalt késlekedés ellenére a jelenlegi végrehajtási adatok teljes felvevőképességet jeleznek; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016. április végéig nyújtsa be az IFK-ra vonatkozó értékelését, és mindenképpen kellő időben ahhoz, hogy a 2017-es uniós költségvetésbe be lehessen venni a program meghosszabbítását; hangsúlyozza, hogy a TPK félidei felülvizsgálata részeként fognak tartós megoldást találni az IFK új kötelezettségvállalási előirányzatokon keresztüli finanszírozására; e tekintetben hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy azokban a régiókban, ahol magas az ifjúsági munkanélküliség, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) ugyanannyi nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, 25 év alatti fiatal (NEET-fiatal) kapjon támogatást, mint ahány munkavállaló;
4.

üdvözli az ITER tanácsának 2016. június 15–16-i ülésén meghozott következtetéseit, amelyek megerősítették, hogy az ITER-projekt most a helyes irányba halad oly módon, amely lehetővé fogja tenni az ütemtervre és a járulékos költségekre vonatkozó megbízható, valószerű és részletes javaslattételt a First Plasmáig, jóváhagyták az ITER-projekt frissített integrált ütemtervét, amely a First Plasma időpontjául 2025 decemberét tűzi ki, kimondták, hogy a projekt eddigi összes mérföldkövének időben vagy határidő előtt történő sikeres lezárása az ITER-szervezet és a nemzeti ügynökségek azon közös képességének pozitív jelzése, hogy továbbra is a frissített integrált ütemtervnek megfelelően teljesítsenek, valamint hangsúlyozták, hogy a fokozottan hatékony döntéshozatalról tett tanúbizonyság, a kockázatok jobb megértése és a kötelezettségvállalások szigorú betartása ismételten megalapozza az az iránti bizalmat, hogy az ITER-projekt fenn fogja tartani jelenlegi lendületét;
F.

mivel az olaj világpiacának legutóbbi zavarai, Európa (kínai termelőkkel szembeni) egyre gyengülő pozíciója a nemzetközi műtrágya-kereskedelemben, valamint az Európán kívüli alacsony költségű gázrégiók következtében az Eesti Energia AS, a Nitrofert AS és a Viru Keemia Grupp AS üzemeket zárt be vagy csökkentette a termelést, és ennek eredményeképpen csoportos létszámcsökkentésekre került sor;
3.

megállapítja, hogy a Régiók Bizottságának költségvetése elsősorban igazgatási jellegű, és jelentős részét az ott dolgozókhoz kapcsolódó kiadások teszik ki, a fennmaradó rész pedig az épületekhez, a berendezésekhez, a felszerelésekhez kapcsolódó és egyéb fenntartási költségekből áll össze; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a teljesítményalapú költségvetés-tervezést nem csak egészében a Régiók Bizottsága költségvetésére kellene alkalmazni, hanem konkrét, mérhető, reális és határidőhöz kötött célokat is magában kellene foglalnia az egyes osztályok, egységek és a személyzet tagjainak éves terveihez; e tekintetben felszólítja a Régiók Bizottságát, hogy napi műveleteibe is jobban vezesse be a teljesítményalapú költségvetés-tervezés elvét;