ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6

Az EGSZB fontosnak tartja rámutatni, hogy a nem ipari méretekben működő, testreszabott környezetvédelmi technológiákra is különös figyelmet kellene fordítani. Már a „Testreszabott környezetvédelmi technológiák jelenéről és jövőjéről a csatlakozó országokban” című véleményében (NAT/203, 2004. március 31.) is rámutatott, hogy a nagy, központi megoldások mellett sokszor más alternatívák is léteznek, illetve kifejlesztendők. A kutatóintézetek és a befektetők érdeklődése gyakran nem terjed ki a testreszabott, decentralizált, kisipari technológiai megoldásokra, mert ezekkel nem vagy csak kismértékben lehet pénzt keresni, éppen azért, mivel olcsóak, mégis hatékonyak. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy az akkori véleményben megfogalmazott ajánlásokat építse be új cselekvési tervébe.
3.7

Az EGSZB üdvözli az európai alapítvány statútumának a javasolt rendeletben szereplő más fő jellemzőit is, amelyekre egy korábbi véleményében már javaslatot tett, így például az alábbiakat: a) a legalább két tagállamban tevékenységet végző európai alapítványok európai dimenziója. Ennek a határokon átnyúló komponensnek elvárásként kellene szerepelnie az európai alapítvány nyilvántartásba vételekor és fennállása során, b) az európai alapítványok legyen létrehozhatók ex nihilo módszerrel, nemzeti alapítvány európai alapítvánnyá való átalakulásával, illetve nemzeti alapítványok egyesülésével. csak olyan jogi és természetes személyek dönthessenek európai alapítvány megalapítása mellett, akik európai szinten tevékenykednek vagy ennek kialakításán dolgoznak, ami valamennyi tagállam számára biztosítékot jelent arra nézve, hogy a nemzeti alapítványi keret sajátosságai megmaradnak, c) az európai alapítvány minimális vagyonának (25 000 euró) meghatározása a hitelezők védelmének anélkül történő erősítésére, hogy a kis kezdeményezések elindítását megakadályozná, d) kiterjedt jogképesség, amelybe beletartozik az ingó és ingatlan tulajdon birtoklásának, valamint legális forrásból származó bármiféle ajándék vagy támogatás – köztük részvények és más forgalomképes értékpapírok – elfogadásának és megtartásának a joga, és e) az európai alapítványok közhasznúsági célkitűzésének keretében az európai alapítványok azon lehetősége, hogy gazdasági tevékenységet végezzenek közvetlen módon vagy másik jogi személy által – feltéve, hogy a bevételeket és a többleteket az adott közhasznú cél érdekében használják fel.
4.2.5

Az EGSZB is kedvezően fogadja azt az Európai Bizottság által kiemelt elgondolást, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalása globális szinten is hozzájárul a tisztességes verseny feltételeinek előmozdításához a kereskedelem és a befektetések területén. Bizonyított tény, hogy az alvállalkozókra is kiterjedő nemzetközi keretmegállapodásokon keresztül az európai illetőségű nagyvállalatok úttörő szerepet játszottak bizonyos szociális, környezetvédelmi és jó kormányzási normáknak a kereskedelembe történő bevezetésében. Az OECD-iránymutatásokhoz való csatlakozás éppen ezért helyénvaló javaslat, amelynek megvan az az előnye is, hogy fellebbezési mechanizmust is magában foglal jogvita esetére. Ezek az iránymutatások egyúttal arra is utalnak, hogy a releváns, megbízható és ellenőrizhető vállalkozási adatok évente történő közzétételének kívánalmát általánossá kell tenni.
3.4

A délkelet-ázsiai bontótelepeken a biztonsági és egészségügyi körülmények rendkívül rosszak. A nehézgépek és a védőfelszerelés hiánya miatt nagy a súlyos balesetek kockázata. Egy indiai kormányjelentés szerint 1996 és 2003 között az alangi bontótelepeken 434 baleset történt, ezek összesen 209 munkás életét követelték. Pakisztánban arról számolnak be, hogy az országban 1986 és 2006 között több mint 400 munkás vesztette életét, és 6 000-en sérültek meg súlyosan. Becslések szerint a mérgező anyagok megelőző vagy védelmi intézkedések nélküli kezelése és belélegzése következtében ezrek szenvednek gyógyíthatatlan betegségekben. A munkavállalók többnyire a legszegényebb régiókból származnak, iskolázatlanok, munkaszerződés és beteg- vagy balesetbiztosítás nélkül dolgoznak, és nem tömörülhetnek szakszervezetbe. Indiai tanulmányokból az is kiderült, hogy magas a gyermekmunka aránya. Az összes munkavállaló egynegyede 18 évnél fiatalabb, 10 %-uk még a 12. életévét sem töltötte be.
4.2

Az EGSZB támogatja azokat a törekvéseket, amelyek a regisztrációs folyamat során a Certificate of Conformity rendszer által alkalmazott Whole Vehicle Type Approval adatokat veszi alapul. Ez ugyan bővebb, mint az 1. sz. melléklet adattartalma, de nemzetközileg elfogadott, és már több tagország is ennek alapján regisztrál.
4.1

Most, három évvel az Európa 2020 stratégia elindítása után egyértelmű, hogy számos tagállam elkötelezett amellett, hogy bevonja a szociális partnereket és a szervezett civil társadalmat az európai szemeszterbe, valamint nemzeti eljárásaikba. E kötelezettségvállalás alkalmazása azonban egyenetlen; többféle szintje létezik. Még ahol létezik is ez a kötelezettségvállalás, a partnereket ott is különféle mértékben vonják be a folyamatba. Bár sok tagállam valóban tájékoztatja partnereit, és kikéri véleményüket, a folyamatnak gyakran nincs súlypontja, a résztvevők szemszögéből nézve összefüggéstelennek tűnhet, és azt a benyomást keltheti, hogy hiányzik belőle az átfogó stratégia. Másokkal együtt az EGSZB mindenekelőtt azt kifogásolta, hogy a határidők olyan szorosak, hogy gyakran szinte semmi időt nem hagynak a szociális partnerekkel, a civil szervezetekkel, illetve a regionális és nemzeti parlamentekkel folytatott érdemi vitákra. Ezek a kifogások nem csak nemzeti szinten merülnek fel; sok európai szintű szervezet is felteszi a kérdést, hogy vajon nem lehetne-e tökéletesíteni az európai szemeszter folyamatát és irányítását, valamint az Európa 2020 stratégia keretében folytatott nyomon követést. Saját szerepének és lehetséges hozzájárulásának pontosabb meghatározása érdekében az Európai Parlament szakpolitikai ajánlásokat tett, (2) és rövidesen a Régiók Bizottsága is közzéteszi saját iránymutatásait.
4.3.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a munkaerőpiacnak nemcsak a kínálati, hanem a keresleti oldalával is foglalkozik. A vállalatok Európában központi szereplői a munkaerő-piaci válság leküzdésének. Főként a kis- és középvállalatok azok, amelyeknek az elmúlt években kedvező a mérlegük az alkalmazásokat tekintve. Ezért létfontosságú a kkv-k tőkéhez való hozzáférésének fejlesztése és a vállalkozásindítás költségeinek 25 %-kal való csökkentése. Folyamatos erőfeszítések irányulnak a vállalatok adminisztratív terheinek csökkentésére. Az Európai Bizottság szerint ez jelentős gazdasági hatással járna az EU gazdaságára: a GDP kb. 1,5 %-kal, vagyis mintegy 150 milliárd euróval növekedne, anélkül, hogy ugyanakkor csökkenne a munkavállalók védelme. A szociális vállalkozások és a civil társadalmi szervezetek is hozzájárulhatnak a foglalkoztatottság növeléséhez, amint az EGSZB véleményeiben is több ízben hangsúlyozta. (9) Ezenkívül nemrég a CCMI egyik saját kezdeményezésű véleménye (10) is utalt arra, hogy a szövetkezetek, különösen a munkavállalói szövetkezetek, a válságos időkben is több munkahelyet biztosítanak, amennyiben a munkahelyek védelme érdekében csökkentik a nyereséget.
3.2

Az EGSZB emlékeztet rá, hogy a szociális jogszabályok és különösen a szociális biztonsági rendszerekre vonatkozó rendelkezések túlléphetnek az európai földrajzi térség keretén, és azon kívül is alkalmazhatók. Így az olyan elvek, mint a tagállamok munkavállalói közötti egyenlő bánásmód, az EU területén kívül is védelmet nyújthatnak az uniós munkavállalók számára, és jogi hatásokkal járhatnak. Az Európai Unió Bíróságának (EUB) a következő ügyekben hozott ítéletei: Boukhalfa, C-214/94 (egy belga munkavállaló, aki alacsonyabb bért kapott, mint az algériai német konzulátusi képviseleten dolgozó német kollégái), Hirardin, 112/75, Fiège 110/73, Horst C-247/96 és Van Roosmalen, 300/84 (az Algériában és Belga Kongóban teljesített biztosítási időszakok Franciaország, illetve Belgium általi elismerése valamennyi uniós polgár és nem csak a francia és belga állampolgárok számára) jól illusztrálják, hogy a megkülönböztetés tilalmának elve az országhatárokon kívül is alkalmazható, még az Unió területén kívüli esetekben is. Ezt az értelmezést megerősítették a Prodest, 237/83 és az Aldewered, C-60/93 ügyekben hozott ítéletek is, amelyekkel az EUB elismerte az 1408/71/EGK rendelet (5) alkalmazásának megalapozottságát olyan esetekben, amikor uniós munkavállalókat ideiglenesen harmadik országokba küldenek ki.
3.11.3

Valamennyi életbeléptetett intézkedés ellenére keserűséggel kell megállapítanunk, hogy továbbra is zavartalanul űzhetik ezeket a tisztességtelen gyakorlatokat, példa erre legutóbbi a Libor-ügy, amikor is a rendkívüli haszon elérése érdekében a viszonyítási alapként használt kamatlábakat manipulálták. Ez a magatartás, amelyek az európai pénzügyi ipar csak igen kis hányadát érinti, rombolja az egész rendszer hírnevét és az évek munkájával felépített bizalmi tőkét. A pénzügyi közösség egészének meg kell őriznie az igen magas szintű és szigorú etikai normákat. A bankszövetségeknek súlyosan büntetniük kell a fő magatartási elveket megsértő vállalatokat és személyeket, akár ki is zárva koncesszióikból a súlyosan jogsértő cselekmények által kompromittáltakat, megtiltva számukra mindenféle banki tevékenységet. Túl gyakran fordult elő, hogy hallgatásba burkolóztak a nyilvánvalóan törvénytelen, és emellett gyakran illegális viselkedésformákkal szemben.
1.2

Egy olyan kedvezőtlen gazdasági időszakban, mint a jelenlegi, amelyet az emberek számára rendkívül megterhelő költségvetési kiigazítások jellemeznek, Európa – és ezzel együtt az európai kezdeményezések – megítélése is meglehetősen negatív. Az európai intézményeknek ezért külön erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy nyitottabbá váljanak, valamint világosabbá és egyértelműbbé tegyék az egyes döntéseik mögött meghúzódó okokat. Az Európai Bizottságnak – egyetlen olyan európai intézményként, amely jogalkotási javaslatokat tehet – külön felelőssége, hogy amellett, hogy tájékoztatja a polgárokat, meg is győzze őket javaslatainak hasznosságáról. Az EGSZB is erre törekszik, és az Európai Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a többi európai intézménnyel, többek között a konzultatív szerepet betöltőkkel is.
6.2.1

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság már korábban is foglalkozott ezzel a kérdéssel (felmérések a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásáról, illetve a kkv-k finanszírozásának indexe). Üdvözli azt az európai bizottsági javaslatot, hogy szorosabban együtt kell működni a bankszövetségekkel, és tanácsot kell kérni más intézményektől (EKB, EBH). Az EGSZB ajánlja, hogy kkv-szervezeteket és tagállami szintű intézményeket is vonjanak be. Az EGSZB sajnálja, hogy a cselekvési terv nem említi a nemzetközi szervezetekkel, például az OECD-vel való együttműködés megerősítését annak érdekében, hogy adatokat és statisztikákat (16) lehessen gyűjteni a finanszírozáshoz való hozzáférésről.
3.4

A nemzetközi és sok esetben a belföldi kártyarendszerek üzleti modellje is bankközi díjakon alapul, amelyeket több-kevesebb mértékben mind a nemzeti versenyhatóságok, mind pedig az Európai Bizottság kifogásolt. Nemrég a Bíróság is megerősítette az Európai Bizottság 2007-es, a MasterCard határokon átnyúló bankközi díjait tiltó döntését. Az EGSZB megjegyzi, hogy a bankközi díjon alapuló üzleti modellek mindeddig nem tudtak megfelelni a SEPA céljainak, vagyis annak, hogy ne legyen különbség a határokon átnyúló és a belföldi tranzakciók díjai között. Ezenkívül hiányzik az az önszabályzó mechanizmus is, amely biztosítja, hogy több tranzakció esetén kevesebb a bankközi díj, valamint hiányoznak az alacsony értékű fizetések esetében alkalmazható alternatív árképzési lehetőségek is. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy valamennyi szereplő számára stabilizálja a hosszú távú üzleti környezetet, figyelembe véve a más olyan régiók (pl. Ausztrália) tapasztalataiból levont tanulságokat is, amelyek szabályozást fogadtak el ezen a téren, valamint egyenlő versenyfeltételeket biztosítva a kártyarendszerek különböző üzleti modelljei számára.
4.7

A javasolt és elfogadott stratégiai tervnek megfelelően működő, vízzel kapcsolatos európai innovációs partnerségnek magában kellene foglalnia a megfelelő európai technológiai platformokat is, amelyek nemcsak egy adott hely vagy ágazat valós helyzetéről szolgáltatnak információkat, hanem olyan egységek is, amelyek részt vesznek az új technológiák kutatásában, fejlesztésében és megvalósításában is (16).
5.2

Az Európai Bizottság egy fontos megjegyzése, hogy „A nemzeti szabályozó hatóságok egyfelől azt a következtetést vonták le, hogy Európában egyetlen atomerőművet sem kell technikai okokból leállítani, másfelől pedig helyes gyakorlatokat jelöltek meg.” (COM(2012) 571 final) Ez a megállapítás azonban meghatározott időn belül megvalósítandó ajánlásokhoz és fejlesztésre vonatkozó kérésekhez kötött: mi történik, ha ezeket a határidőket nem tartják be? Elképzelhető, hogy bizonyos technikai kérések, pl. vastagabb vasbeton-padlózat kialakítása (a franciaországi Fessenheimben), az épületek megerősítése (fűtőelemek pihentető medencéi) megvalósítása lehetetlen: hogy fognak határozni az országok? Emlékeztetni kell arra is, hogy az erőművek egy része a Three Mile Island-i és a csernobili baleset után nem hozta meg az ajánlott védekezési intézkedéseket.
1.12

Bár a klinikai vizsgálatokat legtöbbször gyógyászati termékekre vonatkozóan folytatják le, érdemes megemlíteni, hogy azokat – illetve a klinikai teljesítőképesség-vizsgálatokat – egyes esetekben orvostechnikai eszközök és in vitro diagnózisok terén is alkalmazhatják. Az Európai Bizottság közelmúltbeli, orvostechnikai eszközökről (1) és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről (2) szóló rendeletekre vonatkozó javaslatai követelményeket tartalmaznak a klinikai teljesítőképesség-vizsgálatok tekintetében. Valószínűleg és különösen a személyre szabott orvoslás terén gyakoribbakká fognak válni a gyógyszerészeti és a diagnosztikai orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos, együttes vizsgálatok. Biztosítani kell ezért a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények és engedélyezési eljárások kompatibilitását, továbbá minél hatékonyabban el kell kerülni az átfedéseket.
4.1.4

Üdvözlendő, hogy az Európai Bizottság az idén iránymutatásokat adott ki az ágazati versenyképességre gyakorolt hatások felméréséhez (Operational guidance for assessing impacts on sectoral competitiveness within the Commission Impact Assessment system). Ez a versenypolitika szempontjából is hasznos eszköz.
2.3

A célkitűzések 2020-ra történő megvalósítása érdekében az Európai Bizottság az új személygépkocsikra vonatkozóan a következő részletes szabályokat határozza meg: — A javaslat értelmében a jármű rendeltetését kifejező paraméter továbbra is a jármű tömege menetkész állapotban. — A küszöbértékgörbe lineáris marad, meredeksége pedig 60 %-os a referencia-gépkocsiállományhoz képest, amely – a 2015. évi küszöbértékgörbéhez igazodva – továbbra is a 2006. évi gépkocsiállomány. — 2020 és 2023 között a 35 g/km-nél alacsonyabb kibocsátású gépkocsik tekintetében 1,3-as szorzóval alkalmazott extra kibocsátási egységek kerülnek bevezetésre; az említett időszakban gyártónként összesen legfeljebb 20 000 jármű számára osztható ki ilyen extra kibocsátási egység. — A szakosodott gyártókra vonatkozó külön célérték 2020. évi hatállyal aktualizálásra kerül. — Az évente kevesebb, mint 500 új személygépkocsi nyilvántartásba vételét eredményező gyártók mentesülnek a szén-dioxid-kibocsátási határérték teljesítésének kötelezettsége alól. — Az odaítélés időpontját illetően rugalmasabbá válik a kis mennyiségben termelő gyártók mentesítése. — A vizsgálati eljárás várható felülvizsgálata után is figyelembevételre kerülnek az ökoinnovációk. — A többletkibocsátási díj továbbra is járművenként 95 EUR minden g/km többletkibocsátás után.
4.4.

Akár jelentős különbségek is fennmaradhatnak például abból adódóan, hogy az egyes tagállamok gyakoribb időközönként is előírhatják a vizsgálatokat (3.1.2. pont). Érthető, hogy az Európai Bizottság nem kíván kevésbé szigorú előírásokat megfogalmazni azoknak a tagállamoknak, amelyek már régóta gyakoribb ütemezésben írják elő a vizsgálatokat. Az is igaz ugyanakkor, hogy az egymástól igencsak eltérő helyzetek elfogadása nem segíti elő az egységes szabályozást, ami végső soron e javaslatok célja lenne: egységes időszakos műszaki vizsgálat az EU egész területén.
5.8

Az EGSZB örömmel fogadja, hogy a magas szintű csoport szemléletmódot váltott, és a K+F támogatása helyett egy kiegyensúlyozott hárompilléres megközelítésre helyezte a hangsúlyt. E tekintetben a 7. keretprogram most eléggé hiányosnak tűnik. Az EGSZB azonban még így is aggódik amiatt, hogy az EU-ban esetleg nincs elegendő olyan vállalat, amelynek megvan a kellő képessége, megfelelő termékeket állít elő és világszinten eléggé ismert ahhoz, hogy a kutatási és fejlesztési pillér eredményeit sikerre vigye és eladhatóvá tegye. A javaslat egésze azon a feltételezésen alapul, hogy a második és a harmadik pillér a kulcsfontosságú alaptechnológiákat piacképessé tudja tenni. A valóságban a kulcsfontosságú alaptechnológiákat többnyire az olyan csúcstechnológia-gyártó cégek viszik sikerre, mint az Apple, a BMW, a Bayer, a Rolls Royce vagy az Airbus. Az EU-nak a tagállamokkal együtt stratégiát kell kidolgoznia arra, hogy még több világszínvonalú, késztermékeket előállító vállalatot tudjon támogatni és fejleszteni. A már működő vállalatokat pedig arra kell ösztönözni, hogy termékválasztékukat a világpiacot megcélozva sok kulcsfontosságú alaptechnológia felhasználásával készült új termékekkel bővítsék. A közlemény többször is említi, hogy a kulcsfontosságú alaptechnológiák elősegíthetik a növekedést és a munkahelyteremtést. Az EGSZB ezt más szemszögből látja: inkább a kulcsfontosságú alaptechnológiákat használó vállalatok serkenthetik a növekedést és teremthetnek munkahelyeket. Az EU-nak több vállalatra van szüksége, olyan termékekkel és piacokkal, amelyek ki tudják használni a kulcsfontosságú alaptechnológiákat.
1.6

A rendkívüli ügyvezető kinevezése egy nagymértékben kényszerítő jellegű, korai beavatkozási intézkedés, amelyet akkor kell alkalmazni, amikor az összes többi, kevésbé kényszerítő intézkedés lehetőségét kimerítették. Azonban előfordulhatnak olyan esetek is, amikor egy intézmény pénzügyi helyzetének jelentős romlása túl gyorsan következik be, és a rendkívüli ügyvezetőt anélkül kell kinevezni, hogy megvárnák a 23. cikk (1) bekezdésében javasolt kevésbé kényszerítő korai beavatkozási intézkedések végrehajtását. Ilyen körülmények között egy rendkívüli ügyvezető kinevezése még akkor is lehetséges kellene, hogy legyen, ha a 24. cikkben részletezett kiváltó feltételek (azaz „…a 23. cikkel összhangban hozott egyéb intézkedések nem elegendőek a romlás visszafordításához…”) nem teljesülnek.
5.3

Bár a KSK-ban meghatározott fő célkitűzések helyesek, a rugalmasságnak is fontos szerepet kellene kapnia. A partnerségi szerződéseknek tekintettel kell lenniük a helyi és regionális érdekekre. Lehetővé kell tenni, hogy egyedi regionális prioritások is finanszírozáshoz jussanak. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvének továbbra is középponti szerepet kell betöltenie az EU kohéziós politikájának végrehajtása során.
—

Fontolják meg Eric A. Posner és E. Glen Weyl, a Chicagói Egyetem professzorainak javaslatát, mely szerint: „bevezetésének feltételeként minden új terméket a kormánynak jóvá kellene hagynia. A jóváhagyás akkor adható meg, ha a termék a reálgazdaságot szolgálja, és elutasítandó, ha pusztán spekulatív célja van”. – An FDA for Financial Innovation: Applying the Insurable Interest Doctrine to Twenty-First-Century Financial Markets (A pénzügyi innováció funkcionális adatelemzése: A biztosítható érdek elvének alkalmazása a XXI. századi pénzügyi piacokra – 2012. február 23.).
1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság jelen véleménye egy olyan tanácsi irányelvjavaslatra válaszul került megfogalmazásra, amely gyorsreagálási mechanizmust vezetne be annak érdekében, hogy a tagállamok eredményesebben küzdhessenek a héacsalás ellen, elsősorban a héafizetési kötelezettséggel kapcsolatos derogáció bevezetéséhez szükséges idő csökkentése révén. Az intézkedés annak kockázatát is megszünteti, hogy olyan héacsalás-elleni tagállami fellépéseket vezessenek be, amelyek nem bírnak jogi alappal az uniós szabályozásban.
3.4.1

Általános szabályként a halászati lehetőségeket az érintett mélytengeri fajok kiaknázásának olyan szintjén kell meghatározni, amely összhangban van a legnagyobb fenntartható hozammal. E fenntarthatóság biztosítása érdekében több intézkedésről is rendelkezik a javaslat: először is, ki kell dolgozni a halászati engedélyek egy olyan rendszerét, amelynek értelmében minden vállalkozónak célfajként meg kell jelölnie egy vagy több fajt a kialakított listákon szereplő fajok közül. Az EGSZB megállapítja, hogy az ebben a javaslatban szereplő listák, amelyek az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) keretében kötött megállapodásokból származnak, hosszabbak, mint a jelenlegiek, és olyan halászati tevékenységeket is tartalmaznak, amelyeket nem említ a mélytengeri halászatról szóló rendelet. Másodszor, nagyobb szerepet kapnak a tudományos adatok, bár megjegyzendő, hogy a tagállamok többségében működnek olyan tudományos testületek és szervezetek, amelyek a fenntartható halászat számára felhasználható, példás munkát végeztek.
3.10

Másodszor pedig nem sikerült a gazdaságpolitikának a belső és külső keresletben mutatkozó hiányt leküzdeni. A tagállami költségvetési politikák célszámainak feltűnő szigorítása, valamint az, hogy túl korán, túl radikálisan és ráadásul ezzel párhuzamosan az összes országban átálltak a költségvetési megszorításokra, a belső piaci kereslet valamennyi fontos összetevőjét visszafogta. Az is egyértelmű, hogy a külföldi kereslet is csak korlátozott hatással van a növekedésre, ha a legfontosabb kereskedelmi partnerek – azaz a többi tagállam – is megszorításokat vezet be. A belső piaci kereslet visszaesése tehát még kiegészül az exportesélyek kölcsönös csökkentésével is.
3.4

Az államilag meghatározott energiaárak létezése, mely elsősorban nemzeti politikai megfontolásoknak tudható be, az Unió érdekeivel ellentétes protekcionista megközelítést tükröz, és fékezi az energia tényleges árának a fogyasztók magatartásában való visszatükröződését: csak időleges jelleggel fogadható el a vele élni kívánó tagállamok vonatkozásában. A költségeknek (a széndioxiddal kapcsolatos költségeket is beszámító) tényleges változását tükröző árjelzéseket kell a fogyasztókhoz és a beruházókhoz eljuttatni, hogy jövőbeli döntéseiket ésszerűen hozhassák meg. A valós költségekhez igazodó energiaár egyik eleme a fogyasztás kordában tartásának, valamint annak, hogy a fogyasztók szükségképpen változtassanak magatartásukon, és tevékenyebb szerepet vállaljanak a most kiépülő új modell megvalósításában.
4.6

A jobb végrehajtás szempontjából az alábbi konkrét területekre kell figyelni: — Garantálni kell, hogy a vizsgálat során ne hagyják figyelmen kívül a biodiverzitásra gyakorolt hatásokat. Az ilyen környezeti hatások gyakran kumulatívak, és mértékük miatt nem elemzik őket, pedig akár jelentősek is lehetnek. — Biztosítani kell a nyilvános részvételt már a környezeti hatásvizsgálati folyamat első fázisaiban is. — Egyértelművé kell tenni, hogy miként lehet beépíteni a vizsgálatokba a harmadik felek észrevételeit és szakértelmét. — Biztosítani kell a környezetvédelmi beszámolók és vizsgálatok függetlenségét és magas színvonalát. — Vizsgálatokra és egyértelmű eljárásokra van szükség azokban az esetekben, amikor a javasolt hatásmérséklés nem eredményes, és jelentős negatív környezeti hatások lépnek fel. — Biztosítani kell, hogy a javasolt hatásmérséklési intézkedéseket ténylegesen végre is hajtják.