A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a mentesítésért felelős hatóságnak a 2003-ban elvégzett belső ellenőrzésekről (a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdése) /* COM/2014/0615 final */





Tartalomjegyzék 1. Bevezetés. 3 2. Az IAS küldetése: Függetlenség, tárgyilagosság és elszámoltathatóság – A jelentés célkitűzései és hatálya 3 3. Az ellenőrzések eredményeinek áttekintése. 4 3.1. Az IAS 2013. évi ellenőrzési tervének végrehajtása. 4 3.2. Az IAS ajánlásaira vonatkozó statisztikai adatok. 4 4. Fő megállapítások és ajánlások. 5 4.1. Horizontális tevékenységek. 5 4.1.1. A végrehajtó ügynökségek új feladatokkal való megbízásáról szóló vezetői levél (több főigazgatóság) 5 4.1.2. A pénzügyi válságra visszavezethető, az ECFIN, a COMP és a MARKT Főigazgatóságnál jelentkező feladatok ellátását támogató emberierőforrás-menedzsment hatékonyságát vizsgáló teljesítmény-ellenőrzés (több főigazgatóság) 5 4.2. Mezőgazdaság, természeti erőforrások és egészségügy. 6 4.2.1. A fennmaradó hibaarány számításának korlátozott vizsgálata (1. és 2. pillér) (AGRI Főigazgatóság) 6 4.2.2. A kontrollstratégia ellenőrzése – Végrehajtás az AGRI Főigazgatóságban (AGRI Főigazgatóság) 7 4.3. Kohézió. 8 4.3.1. A REGIO Főigazgatóság teljesítménymérési rendszereinek teljesítmény-ellenőrzése (REGIO Főigazgatóság) 8 4.3.2. Az EMPL Főigazgatóság teljesítménymérési rendszereinek teljesítmény-ellenőrzése (EMPL Főigazgatóság) 9 4.4. Kutatás, energiaügy és közlekedés. 10 4.4.1. Az RTD Főigazgatóság 2012-es jelentéstételi évre vonatkozó fennmaradó hibaarányok kiszámításának és módszertanának korlátozott vizsgálata (RTD Főigazgatóság) 10 4.4.2. A TEN-T EA támogatás-kezelését vizsgáló közös IAS-IAC ellenőrzés (Ajánlatkérés – projektmenedzsment) (TEN-T EA) 10 4.4.3. A Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal kontrollstratégiájának ellenőrzése (EACI) 11 4.4.4. A hetedik keretprogram kontrollrendszereinek végrehajtása a Kutatási Végrehajtó Ügynökségben (REA) 11 4.5. Külső támogatás, fejlesztés és bővítés. 12 4.5.1. A fennmaradó hibaarány módszertanának és kiszámításának korlátozott vizsgálata (DEVCO Főigazgatóság) 12 4.5.2. A DEVCO Főigazgatóság felkészültsége az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó ellenőrzésének felülvizsgált módszerére (DEVCO Főigazgatóság) (Teljesítmény-ellenőrzés) 13 4.5.3. Közbeszerzés - decentralizált irányítás (DEVCO Főigazgatóság) 13 4.6. Oktatás és állampolgárság. 14 4.6.1. A nemzeti ügynökségek teljesítményének ellenőrzése (EAC) 14 4.7. Gazdasági és pénzügyek. 14 4.7.1. A GMES/Copernicus program teljesítményének ellenőrzése (ENTR Főigazgatóság) 15 4.8. Általános szolgálatok és humánerőforrás. 15 4.8.1. Az ESTAT Főigazgatóság felkészültsége a gazdaságirányítási keretrendszerben betöltött feladatai ellátására (ESTAT Főigazgatóság) (Teljesítmény-ellenőrzés) 15 4.9. IT-ellenőrzések. 16 4.9.1. Az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer (EU ETS) IT-rendszerének biztonságára irányuló teljesítmény-ellenőrzés (CLIMA, DIGIT Főigazgatóság és a HR Főigazgatóság biztonsági igazgatósága) 16 4.9.2. SYGMA - 1. fázis – A fejlesztési folyamat teljesítmény-ellenőrzése (CNECT és RTD Főigazgatóság) 17 5. A Bizottság pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testületével folytatott konzultáció 18 6. Következtetések. 18 1. Bevezetés E jelentés tájékoztatja a mentesítésért felelős hatóságot a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (a továbbiakban: IAS) által a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdésével összhangban elvégzett munkáról. A jelentés a Bizottság belső ellenőrének azon jelentésén alapul, amely a költségvetési rendelet 99. cikkének (3) bekezdése értelmében készült [1]a bizottsági főigazgatóságokról, szolgálatokról és végrehajtó ügynökségekről[2] szóló, az IAS által 2013-ban lezárt ellenőrzési és tanácsadói jelentései alapján. E jelentés a jogalapjának megfelelően összefoglalja az elvégzett belső ellenőrzések számát és típusát, az ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket[3]. 2. Az IAS küldetése: Függetlenség, tárgyilagosság és elszámoltathatóság – A jelentés célkitűzései és hatálya Az IAS küldetése az, hogy a belső irányítási és kontrollrendszerek ellenőrzésével – amelynek célja azok hatékonyságának értékelése és a rendszerek folyamatos fejlesztése – hozzájáruljon az Európai Bizottságban a hatékony és eredményes gazdálkodásához. Az IAS függetlenségét a költségvetési rendeletben[4] és a Bizottság által elfogadott, az IAS feladatait ismertető szabályzatban rögzítették. Az IAS ellenőrzéseiről az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottságnak tesz jelentést[5]. Az IAS a költségvetési rendeletnek, a belső ellenőrzés szakmai gyakorlatára vonatkozó nemzetközi standardoknak és a Belső Ellenőrök Intézete etikai szabályzatának megfelelően végzi munkáját. Az IAS nem ellenőrzi a tagállamok bizottsági forrásokat ellenőrző kontrollrendszereit. Ezeket az egyéni kedvezményezettek szintjéig elérő ellenőrzéseket a tagállamok belső ellenőrei, a nemzeti ellenőrzési hatóságok, a Bizottság más főigazgatóságai és az Európai Számvevőszék végzi. Az IAS azonban ellenőrzi a Bizottság szolgálatai által hozott olyan intézkedéseket, amelyek célja az uniós források folyósításáért felelős tagállami és egyéb szervek – köztük az ENSZ – felügyelete és ellenőrzése. A költségvetési rendelet rendelkezései szerint az IAS a helyszínen, így például a tagállamokban is elvégezheti ezeket a feladatokat. 3. Az ellenőrzések eredményeinek áttekintése 3.1. Az IAS 2013. évi ellenőrzési tervének végrehajtása A 2014. január 31-i határidőre az IAS végrehajtotta[6] a tervezett tevékenységeinek 100 %-át (célérték: 100 %). Az IAS 87 jelentést készített (összehasonlításképpen 2012-ben 89, 2011-ben 77 jelentés készült), beleértve 23 ellenőrzést, 59 nyomon követést, 4 korlátozott felülvizsgálatot és egy vezetői levelet. A mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázatot tartalmaz a 2011–2013 közötti időszakra meghatározott tevékenységekre és jelentésekre vonatkozó összehasonlító adatokról. 3.2. Az IAS ajánlásaira vonatkozó statisztikai adatok Az IAS 2013-ban 134 új ajánlást adott ki (ezekből 2 kritikus, 59 nagyon fontos, 67 fontos és 6 kívánatos volt). Az IAS kielégítőnek találta az ezekre az ajánlásokra készített cselekvési terveket. Az ellenőrzés alanyainak jelentései szerint a 2009–2013 között kiadott és elfogadott ajánlások 79 %-át 2014 elejéig végrehajtották. A 2009–2013 közötti időszakban kiadott „nagyon fontos” vagy „kritikus” minősítésű összes ajánlásból 10 nagyon fontos ajánlás (2,3 %) végrehajtása több mint hat hónapot késett. Három további nagyon fontos, 2009 előtt kiadott ajánlást[7] még nem hajtottak végre. Minden kritikus ajánlást végrehajtottak. Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottságot rendszeresen tájékoztatták azokról a kritikus vagy nagyon fontos ajánlásokról, amelyek végrehajtása több mint hat hónapja késik, és adott esetben emlékeztette a szolgálatokat, hogy felelősek az ajánlások végrehajtásáért. A 2009–2013 között kiadott összes elfogadott ajánlások száma, melyeknél az IAS 2013 végéig nyomon követési ellenőrzést végzett: 686. Az IAS nyomon követési ellenőrzései során megerősítést nyert, hogy az ajánlásokat kielégítő módon hajtották végre, ami hozzájárult az ellenőrzött szolgálatok kontrollrendszereinek javításához. Az IAS ebben az időszakban a nyomon követett ajánlások 96 %-át zárta le. A jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebb információt tartalmaz az új ajánlások elfogadási arányára, valamint a 2009–2013 közötti időszakhoz kapcsolódó ajánlások végrehajtására vonatkozóan. 4. Fő megállapítások és ajánlások 4.1. Horizontális tevékenységek 4.1.1. A végrehajtó ügynökségek új feladatokkal való megbízásáról szóló vezetői levél (több főigazgatóság) Ez a vezetői levél a horizontális jellegű fő kérdésekkel foglalkozik, melyek az IAS 2010. évi, a végrehajtó ügynökségekről és az ezen a területen lefolytatott későbbi ellenőrzésekről szóló összefoglaló jelentésében szerepeltek. Célja az volt, hogy segítse a vezetést a végrehajtó ügynökségek feladatokkal való megbízásában, és az ezzel járó kockázatok csökkentésében. A levélnek nem volt célja a jelenlegi állapot értékelése vagy vélemény megfogalmazása. Az első kérdés az volt, hogy a különböző opciók értékeléséhez használt költség-haszon elemzést jól meghatározott és konzisztens módszertanra kellene alapozni, ideértve a megfelelő eszközök és módszerek alkalmazását a személyzet elosztásában. Továbbá, a kiválasztott opciót rendszeresen meg kellene erősíteni a projekt életciklusa alatt. Mivel egyre több személyt alkalmaznak a végrehajtó ügynökségekben, és azok egyre több programot irányítanak, mérlegelni kellene alternatív forgatókönyveket, melyek a különböző ügynökségek olyan horizontális szolgáltatásainak, mint pl. az IT, a HR vagy a kommunikáció összevonásával lehetővé teszik a további költségmegtakarításokat és a hatékonyságnövekedést. Továbbá, nagyobb hangsúlyt kellene helyezni teljesítményük javítására az érdekeltek növekvő elvárásainak való megfelelés érdekében. Az IAS arra is rámutatott, hogy tekintettel a programirányítás delegálásának terjedelmére, megfelelő lépésekre van szükség annak biztosításához, hogy hosszú távon folyamatosan, elegendő létszám álljon rendelkezésre a szükséges profillal, az ügynökségi személyzet megtartására irányuló politika mellett. További részletekért lásd a melléklet 2.1. szakaszát. 4.1.2. A pénzügyi válságra visszavezethető, az ECFIN, a COMP és a MARKT Főigazgatóságnál jelentkező feladatok ellátását támogató emberierőforrás-menedzsment hatékonyságát vizsgáló teljesítmény-ellenőrzés (több főigazgatóság) A pénzügyi válságra visszavezethető új, kihívásokkal teli feladatok ellátása érdekében a Bizottság jelentősen megnövelte az emberi erőforrásokat az ECFIN, a COMP és a MARKT Főigazgatóságnál. Az ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy az adott főigazgatóságok emberierőforrás-menedzsmentje (a továbbiakban: EEM) hatékonyan kezelte-e a pénzügyi válságra hozott szakpolitikai válaszlépések miatt felmerült, emberi erőforrásokkal kapcsolatos kihívásokat. Az IAS szerint a három főigazgatóság igen erős elkötelezettséget mutat az emberi erőforrásokkal kapcsolatos kihívások megoldásában, ami lehetővé tette számukra politikai és operatív célkitűzéseik követését, ideértve a magából a válságból adódó célkitűzéseket. A főigazgatóságoknak, eltérő mértékben ugyan, de döntéshozatali folyamataik hatékonyabbá tétele érdekében javítaniuk kellene az EEM-eszközeiken. Tekintettel az EEM-stratégiára, a főigazgatóságoknak tovább kellene fejleszteniük többéves emberierőforrás-stratégiájukat. Elsősorban minőségi és mennyiségi elemzéseket kell elvégezniük a személyzeti igényeket illetően, és kezelniük kell az igények és a jelenlegi helyzet közötti rést. Az emberierőforrás-stratégia végrehajtását olyan eszközöknek kellene kísérnie, melyekkel mérhető, nyomon követhető a stratégia hatékonysága, és melyek lehetővé teszik az arra vonatkozó jelentéstételt. Az emberi erőforrásokkal kapcsolatos tervezést illetően olyan eszközöket kellene alkalmazniuk, melyekkel rendszeresen értékelhetik a személyzet munkaterhelését, és rangsorolhatják a feladatokat. A személyzet elosztását ennek alapján kellene végezni. A főigazgatóságoknak javítaniuk kellene az EEM-hez kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó nyomon követési és jelentéstételi folyamataikat egy átfogó, emberi erőforrásokról szóló jelentés kidolgozásával, mely kiterjed az EEM különböző szempontjaira, ideértve a kapcsolódó fő teljesítménymutatókat. Ez lehetővé tenné a főigazgatóságok számára az EEM-teljesítményük mérését, és elősegítené az emberi erőforrásokkal kapcsolatos vezetői döntéseket. Mindhárom főigazgatóság cselekvési terveket dolgozott ki, melyeket az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. Az érintett főigazgatóságokra vonatkozó részletes megállapításokat lásd a melléklet 2.3. szakaszában. 4.2. Mezőgazdaság, természeti erőforrások és egészségügy (Mezőgazdasági Főigazgatóság (AGRI), Környezetvédelmi Főigazgatóság (ENV), Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (CLIMA), Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (MARE), Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség (EAHC), Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (SANCO)) 4.2.1. A fennmaradó hibaarány számításának korlátozott vizsgálata (1. és 2. pillér) (AGRI Főigazgatóság) Az IAS első alkalommal végzett korlátozott vizsgálatotokat az AGRI (ebben a szakaszban), az RTD (lásd a 4.4.1. szakaszt) és a DEVCO (lásd a 4.5. szakaszt) Főigazgatóság által a 2012-es jelentéstételi évre vonatkozó, éves tevékenységijelentés-tervezetekben jelentett fennmaradó hibaarányok kiszámítását illetően. Az AGRI Főigazgatóság a fennmaradó hibaarányai számításában nagymértékben függ a tagállamoktól származó kontrollstatisztikáktól, melyeket az Európai Számvevőszék nem tart megbízhatónak. Következésképpen fennáll a veszélye annak, hogy az AGRI Főigazgatóság fennmaradó hibaaránya helytelen lesz. A 2012. évi éves tevékenységi jelentés utáni jelentések tekintetében javítani kellene a tagállami statisztikák megbízhatóságát.[8] Továbbá, az AGRI Főigazgatóságnak biztosítania kell, hogy a fennmaradó hibaarányok kiszámítása helyes és reprezentatív adatok alapján történjen. Az AGRI Főigazgatóságnak kezelnie kellene a jelzett következetlenségeket, és biztosítania kell, hogy a számítás tartalmazza a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos hibákat. Amennyiben a számítás nem tartalmazza ezeket, ismertetni kell a hatást. Továbbá, az AGRI Főigazgatóságnak mérlegelnie kellene a fenntartások megtételére vonatkozó eljárás kiigazítását azokban az esetekben, ahol ezt megbízható tagállami kontrollstatisztikák indokolják. Ez jobban illeszkedne a megosztott irányítást alkalmazó főigazgatóságok által használt lényegességi kritériumokhoz. Az AGRI Főigazgatóság egyetértett a korlátozott vizsgálat valamennyi megállapításával és ajánlásával, és elfogadta azokat. Az AGRI Főigazgatóság elismerte az ajánlások sürgősségét, és vállalta azok végrehajtását. Az AGRI Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. A cselekvési tervet nyomon követték a 2013. évi éves tevékenységi jelentésben, mely ismertette a figyelemreméltó haladást, melyet már a 2012. évi, de különösen a 2013. évi éves tevékenységi jelentés tekintetében tettek. További részletekért lásd a melléklet 3.1. szakaszát. 4.2.2. A kontrollstratégia ellenőrzése – Végrehajtás az AGRI Főigazgatóságban (AGRI Főigazgatóság) Ezek az ellenőrzések az IAS 2012. évi, az AGRI Főigazgatóság ellenőrzési igazgatóságán működő kontrollstratégia kialakítására irányuló ellenőrzésének folytatásai. A célkitűzés az ellenőrzési és a kontrollstratégia végrehajtásának ellenőrzése volt, különös tekintettel az ellenőrzési tevékenységek hatékony végrehajtására, azok felügyeletére, valamint a tagállami irányítási és kontrollrendszerek gyengeségeire irányuló korrekciós intézkedésekre. Az ellenőrök elismerték az AGRI Főigazgatóságnak a hibaarányok csökkentését és a költségvetés védelmét célzó jelenlegi erőfeszítéseit, melyeket feltáró és korrekciós intézkedések széles körével valósít meg. Az ellenőrzési folyamat ennek ellenére további javításra szorul, ami azért döntő fontosságú, hogy szilárd alapot nyújthasson a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági folyamathoz: az előkészítő dokumentumoknak időben kell beérkezniük, azokat adott esetben le kell fordítani és elemezni kell; optimalizálni kell a koordinációt az operatív egységekkel annak érdekében, hogy építeni lehessen azok tudására és szakértelmére, és hogy azonosítani és megfelelően kezelni lehessen a fő problémákat; a kontrollok újbóli ellenőrzését a helyszínen kell végezni; és biztosítani kell a kulcsfontosságú szakaszok megfelelő dokumentálását. Döntő fontosságú továbbá, hogy az AGRI Főigazgatóság egy olyan rendszerre tudjon támaszkodni, mely lehetővé teszi a tagállami kontrollrendszerek valós és tartós javításainak nyomon követését. Az AGRI Főigazgatóságnak véglegesítenie kellene a meglévő IT-rendszerét – beleértve az adathitelesítési ellenőrzéseket is – és ellenőrzési ajánlásainak jobb nyomon követésére kellene használnia. Továbbá, az AGRI Főigazgatóságnak ezt a rendszert kellene alkalmaznia ellenőrzései előrehaladásának, az ellenőrzései lefedettségének és célkitűzései elérésének nyomon követéséhez. Az AGRI Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 3.2. szakaszát. 4.3. Kohézió (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság (REGIO), a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (EMPL)) 4.3.1. A REGIO Főigazgatóság teljesítménymérési rendszereinek teljesítmény-ellenőrzése (REGIO Főigazgatóság) Az ellenőrzés fő célkitűzése annak értékelése volt, hogy a REGIO Főigazgatóság mekkora mértékben rendelkezik megfelelő teljesítménymérési rendszerekkel a nyomon követés, a jelentéstétel és a tevékenységek teljesítményének értékelése tekintetében, mely utóbbi egyaránt vonatkozik az operatív és igazgatási tevékenységeire (belső), és a szakpolitikai célkitűzések megvalósítására (külső). A REGIO Főigazgatóságnak jobban kellene integrálnia a prioritásait az irányítási tervbe, és ismertetnie kell a prioritások konkrét célkitűzésekhez való hozzájárulását. Továbbá, a célokat jól meg kell határozni, azokat megfelelő részcéloknak és RACER-mutatóknak[9] kell kísérniük. A szakpolitika 2014–2020 közötti végrehajtásához mutatókat kell kidolgozni, melyek minden egyes operatív program átfogó teljesítményének értékelésére épülnek. Biztosítania kell, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó értékelési stratégia a mostani időszakban levont tanulságokra épüljön, különös tekintettel arra, hogy idővel hogyan lehet hozzájutni értékelési bizonyítékokhoz és ez hogyan járul hozzá az éves tevékenységi jelentéshez és a 318. cikk szerinti jelentéshez. Továbbá, a REGIO Főigazgatóságnak az EMPL Főigazgatósággal (lásd alább) együtt stratégiát kell kidolgoznia a tagállamok által jelentett teljesítményadatok megbízhatóságának javítására, és egyúttal mérlegelnie kell a multidiszciplináris megközelítést. A REGIO Főigazgatóságnak tovább kell javítania a 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében jelentett adatok minőségét. Továbbá, a REGIO Főigazgatóságnak meg kell erősítenie a földrajzi egységek operatív programok teljesítményének nyomon követésében betöltött szerepét, és biztosítania kell, hogy az eredményeket megfelelően tükrözze az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő vezetői véleménye. A REGIO Főigazgatóságnak világos megközelítést kellene kidolgoznia a kohéziós politika teljesítményére vonatkozó megbízhatóság kialakítására és arra vonatkozóan, hogy ez a megbízhatóság hogyan nyújtható, többek között nyomon követés, értékelés és ellenőrzés révén. A REGIO Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. A további részleteket lásd a melléklet 4.2. szakaszában. 4.3.2. Az EMPL Főigazgatóság teljesítménymérési rendszereinek teljesítmény-ellenőrzése (EMPL Főigazgatóság) Az ellenőrzés fő célja a meglévő teljesítménymérési rendszerek megfelelőségének értékelése volt. Az EMPL Főigazgatóságnak jobban bele kell foglalnia irányítási tervébe a célkitűzéseket és a főigazgatóság operatív tevékenységeire tervezett eredményeket, melyek hozzájárulnak az Európai Szociális Alap (ESZA) konkrét célkitűzéseihez és a főbb horizontális és adminisztratív tevékenységek célkitűzéseihez. Tovább kell javítania a mutatóit, hogy azok megfeleljenek a RACER-kritériumoknak, és biztosítania kell, hogy célkitűzéseit jól határozza meg. Az ESZA szakpolitika 2014–2020 közötti végrehajtásához mutatókat kell kidolgozni, melyek minden egyes operatív program átfogó teljesítményének EMPL Főigazgatóság általi értékelésére épülnek. Az EMPL Főigazgatóságnak javítania kell az ESZA eredményeiről szóló jelentéstételen azáltal, hogy a jelentésbe több minőségi elemzést és kontextushoz kapcsolódó információt épít be. Továbbá, az eddigi munkája alapján tovább kell fejlesztenie a munkateher-értékeléshez használt megközelítését, hogy lefedhesse a tevékenységek széles skáláját az erőforrás-elosztás javítása érdekében. Biztosítania kell, hogy naprakész információk álljanak rendelkezésére, hogy ezeknek megfelelően fejleszthesse tovább emberierőforrás-tervét. Az EMPL Főigazgatóságnak a REGIO Főigazgatósággal együtt stratégiát kell kidolgoznia a teljesítményre vonatkozó információk megbízhatóságának javítása érdekében. Bár a hangsúly a következő programozási időszakon van, az EMPL Főigazgatóságnak javítania kell a 2007–2013 közötti időszak tekintetében jelentett adatokon. Továbbá, az EMPL Főigazgatóságnak erősítenie kell a földrajzi egységek azon szerepét, melyet az operatív programok teljesítményének nyomon követésében töltenek be, és biztosítania kell, hogy az eredmények megfelelően kifejezésre jussanak az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő vezetői véleményében. Egyértelmű megközelítést kell kidolgoznia az ESZA teljesítményére vonatkozó megbízhatóság kialakítására, ideértve a multidiszciplináris csoportok által végzett teljesítmény-ellenőrzéseket. Az EMPL Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 4.3. szakaszát. 4.4. Kutatás, energiaügy és közlekedés (Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal (EACI), Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA), A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (CNECT), Közös Kutatóközpont (JRC), Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA), Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (RTD), a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala (TEN-T EA), Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (MOVE), Energiaügyi Főigazgatóság (ENER)) 4.4.1. Az RTD Főigazgatóság 2012-es jelentéstételi évre vonatkozó fennmaradó hibaarányok kiszámításának és módszertanának korlátozott vizsgálata (RTD Főigazgatóság) A célkitűzés a 2012. évi éves tevékenységi jelentésben szereplő fennmaradó hibaarányok kiszámításának és az annak alapjául szolgáló módszertan felülvizsgálata volt. A kiszámított fennmaradó hibaarányok pontosságát érintik a közös reprezentatív ellenőrzési minta lezáratlan ellenőrzései (84%). Jóllehet az ellenőrzések késése mögötti okok közül néhányra az RTD Főigazgatóságnak nincs befolyása, azonban ettől függetlenül tovább kell javítania a közös reprezentatív ellenőrzési minta ellenőrzéseinek tervezését annak érdekében, hogy javítsa az ellenőrzési minta teljességét a jelentéstételi napra. Továbbá, az RTD Főigazgatóságnak konzervatívabb megközelítést kellene követnie az utólagos eredmények extrapolációja során, figyelembe véve annak lehetőségét, hogy az extrapolált rendszerszintű hibákból néhányat nem hajtottak végre. Az RTD Főigazgatóság elfogadta az ajánlást és kiigazítást tett a 2013. évi éves tevékenységi jelentésben. További részletekért lásd a melléklet 5.1. szakaszát. 4.4.2. A TEN-T EA támogatás-kezelését vizsgáló közös IAS-IAC ellenőrzés (Ajánlatkérés – projektmenedzsment) (TEN-T EA) Az ellenőrzés célkitűzése annak értékelése volt, hogy a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala (TEN-T EA) megfelelően és hatékonyan alkalmazza-e a közvetlen irányítás keretében kezelt támogatásokhoz kapcsolódó belső kontrollrendszert. E közös ellenőrzés a támogatásra benyújtott ajánlatok értékelési folyamatára összpontosított. Az ellenőrzés keretében nem azonosítottak jelentős kockázatokat, melyek hátrányosan befolyásolnák az ellenőrzött folyamat üzleti célkitűzéseinek elérését, További részletekért lásd a melléklet 5.2. szakaszát. 4.4.3. A Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal kontrollstratégiájának ellenőrzése (EACI) Az ellenőrzés az irányított forrásokkal kapcsolatos megbízhatóság fő alkotóelemeire, az előzetes és utólagos ellenőrzésekre, valamint a megbízhatóság éves tevékenységi jelentésben való közzétételére irányult. Az IAS azt ajánlotta, hogy az ügynökségnek átfogóan ismertetnie kellene a kontrollstratégiáját és újra kell értékelnie a belső kontrollrendszerét, ideértve a fő kontrollok és azok eredményeinek, valamint a jogszerűséggel és a szabályszerűséggel kapcsolatos konkrét megbízhatósági célkitűzések összekapcsolását. Az ügynökségnek frissítenie kellene az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők általi jelentéstétel eljárásait további, kontrollhoz kapcsolódó fő teljesítménymutatók beépítésével, és mérlegelnie kell az előzetes és az utólagos ellenőrzések újbóli kiegyensúlyozását, a megszerzendő bizonyosságnak megfelelően. Az ügynökségnek meg kellene erősítenie az előzetes ellenőrzéseit egy olyan kockázatalapú megközelítés kidolgozása révén, amely megbízható fő teljesítménymutatókra épül, emellett meg kell erősítenie a költségek elszámolhatóságának ellenőrzését és formális döntéseket kell hoznia arra vonatkozóan, hogy szakmailag illetékes személyzetet hatalmazzon fel a kifizetések jóváhagyására. Ami az utólagos ellenőrzési stratégiát illeti, az ügynökségnek jobban meg kellene határoznia és indokolnia az átfogó és a konkrét célkitűzéseket, és javítania kellene a projektek kockázatalapú kiválasztási folyamatát, és újra kellene szervezni az ügynökség utólagos ellenőrzéseinek szektorát. Végezetül, az ügynökségnek olyan csalás elleni stratégát kellene kidolgoznia, mellyel az átfogó kontrollstratégiájában biztosíthatja a csalással kapcsolatos megfelelő tudatosítást. Az ügynökség cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 5.4. szakaszát. 4.4.4. A hetedik keretprogram kontrollrendszereinek végrehajtása a Kutatási Végrehajtó Ügynökségben (REA) Az ellenőrzés keretében azt értékelték, hogy a REA kontrollstratégiája a hetedik keretprogram kontextusában az elvárt eredményeket hozta-e. A 2010–2012 között elvégzett utólagos ellenőrzések feltárták, hogy az ügynökség által irányított kkv-programokat szignifikáns hibák érintették. Az IAS azt ajánlotta az ügynökségnek, hogy értékelje ezekben a programokban a szabálytalanság és a potenciális csalás kockázatát, és tegyen arról jelentést a 2013. évi éves tevékenységi jelentésében, és teljes mértékben alkalmazza az előirányzott korrekciós intézkedéseket, továbbá indítson specifikus, fokozott ellenőrzést. A REA, amikor a 2012. évi éves tevékenységi jelentésben szereplő fenntartásokról döntött, nem a közös reprezentatív hibaarányt használta a hetedik keretprogram összes műveletére, szemben a többi kutatási főigazgatósággal. Az ügynökség ehelyett egy alternatív megközelítést választott. Továbbá, a REA a jogszerűséggel és a szabályszerűséggel kapcsolatos hibaarányt a hibák pénzügyi-költségvetési hatását jelző mutatóval helyettesítette. Az ügynökségnek ezért javítania kellene a hibaarányok és a megbízhatóság éves tevékenységi jelentésben való közzétételén. Továbbá, az ügynökségnek formalizálnia kellene egy specifikus utólagos kontrollstratégiát, mely meghatározza a célkitűzéseket, a prioritásokat és fő teljesítménymutatókat a teljesítmény nyomon követésére, és ki kell dolgoznia egy javított kockázatértékelési megközelítést a kockázatalapú kontrollok számának növelése érdekében. A kockázatalapú megközelítést az utólagos ellenőrzésekre is ki kellene dolgozni. Végezetül, az ügynökségnek meg kellene valósítania a csalás elleni megközelítést tartalmazó dokumentumában szereplő intézkedéseket, vitát kellene kezdeményeznie a kutatási ágazatban a kettős finanszírozással kapcsolatos megfelelő kockázatelemzés elvégzésének módjáról, és koordinálnia kellene a plagizálás elleni erőfeszítéseket más kutatási szolgálatokkal. A REA cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 5.5. szakaszát. 4.5. Külső támogatás, fejlesztés és bővítés (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság (DEVCO), Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO), Bővítési Főigazgatóság (ELARG), Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI)) 4.5.1. A fennmaradó hibaarány módszertanának és kiszámításának korlátozott vizsgálata (DEVCO Főigazgatóság) A célkitűzés a 2012. évi éves tevékenységi jelentésben a fennmaradó hibaarány kiszámításának és az annak alapjául szolgáló módszertan felülvizsgálata volt. A DEVCO Főigazgatóság 2011-ben tanulmányt készített a fennmaradó hibaarányának számításáról, ami fontos lépés volt a megbízhatóság kialakítása folyamatának javítása felé. Az IAS vizsgálata feltárta azokat a gyengeségeket, melyek a hibaarány becsült része kiszámításának megbízhatóságában rejlenek, mint pl. egy olyan módszertan hiányát, melyet következetesen alkalmaznának a hibák becslésére azokban az esetekben, amikor hiányzik a háttérdokumentáció, valamint a hibaarány és a megbízhatóság más alkotóelemeinek az éves tevékenységijelentés-tervezetbe való beépítésével kapcsolatos gyengeségeket. Továbbá, az IAS arra a megállapításra jutott, hogy a 2012. évi éves tevékenységi jelentés tervezete nem tartalmazott elegendő információt a jelenlegi kontrollok költséghatékonyságának értékelésére (ideértve a fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányt). Egy ilyen értékelés alapján a DEVCO Főigazgatóság azonosíthatná a költséghatékony lehetőségeket és/vagy azokat a területeket, amelyeknél a kontrollokat át lehetne alakítani. Az IAS javasolta a következő jelentéstételi évre, hogy a DEVCO Főigazgatóság hozzon megfelelő lépéseket a Közös Relex Információs Rendszerből (CRIS) kivonatolt, konzisztenciaellenőrzésen már átesett tranzakciókat tartalmazó adatbázis használatának biztosítására. A DEVCO Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. Az IAS megállapította, hogy a DEVCO Főigazgatóság megfelelő lépéseket tett a végleges 2012. évi éves tevékenységi jelentés fennmaradó hibaarányról szóló leíró részének javítására. További részletekért lásd a melléklet 6.1. szakaszát. 4.5.2. A DEVCO Főigazgatóság felkészültsége az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó ellenőrzésének felülvizsgált módszerére (DEVCO Főigazgatóság) (Teljesítmény-ellenőrzés) Az Európai Számvevőszéknek a megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó ellenőrzése során alkalmazott új megközelítése várhatóan növeli a jelentett hibaarányokat, mivel kizárja a mintából a kevesebb hibalehetőséget tartalmazó előfinanszírozási tranzakciókat, és 100 %-ban számszerűsíti a közbeszerzésekkel kapcsolatos összes komoly szabálytalanságot valamennyi irányítási mód esetében. E tekintetben az IAS ellenőrzést végzett a DEVCO Főigazgatóságnak az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó ellenőrzésének felülvizsgált módszerére való felkészültségére irányulóan. Az ellenőrzés rámutatott arra, hogy a DEVCO Főigazgatóság megfelelő előkészületeket tett az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó ellenőrzésének felülvizsgált módszeréhez kapcsolódó, mentesítési kockázatok csökkentése érdekében. A DEVCO Főigazgatóság átfogó cselekvési tervet készített a megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó ellenőrzésének felülvizsgált módszerhez kapcsolódó potenciális kérdések, valamint a külső ellenőrei által, vagy a DEVCO Főigazgatóság belső ellenőrzési részlege, illetve az IAS által feltárt egyéb kérdések megválaszolására. További részletekért lásd a melléklet 6.2. szakaszát. 4.5.3. Közbeszerzés - decentralizált irányítás (DEVCO Főigazgatóság) Az ellenőrzés célkitűzése az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és az uniós költségvetés decentralizált irányítás alá tartozó közbeszerzéseinek odaítélési és szerződéskötési eljárásaihoz kapcsolódó belső kontrollrendszer, kockázatkezelési és irányítási eljárások megfelelőségének és hatékony alkalmazásának ellenőrzése volt. Az ellenőrzés két esetre világított rá, melyek az etikai elvek azonosításához és alkalmazásához, valamint az összeférhetetlenség megelőzéséhez kapcsolódnak. Az IAS ezért azt javasolta, hogy a DEVCO Főigazgatóság tisztázza ezeket a gyakorlati iránymutatásában. A DEVCO Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 6.4. szakaszát. 4.6. Oktatás és állampolgárság (Kommunikációs Főigazgatóság (COMM), Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (EAC)/Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA), Belügyi Főigazgatóság (HOME), Jogérvényesülési Főigazgatóság (JUST)) 4.6.1. A nemzeti ügynökségek teljesítményének ellenőrzése (EAC) A nemzeti ügynökségeket a résztvevő országok nemzeti hatóságai jelölték ki az egész életen át tartó tanulás programja és a Fiatalok lendületben programok végrehajtására. A kiszervezés, mint irányítási forma, az EAC Főigazgatóság szakpolitikai célkitűzéseinek elérésére nézve további kockázatokkal jár a felügyeleti rendszerének létrehozásában. Az ellenőrzés fő célkitűzése annak értékelése volt, hogy az EAC Főigazgatóság felállított-e hatékony teljesítménymérési rendszert a nemzeti ügynökségek teljesítményének nyomon követésére, értékelésére és a teljesítményről való jelentéstételre. Az ellenőrzés rámutatott arra, hogy bár jelenleg számos intézkedés van folyamatban az EAC Főigazgatóságban a teljesítménymérési rendszer 2014–2020 közötti időszakra szóló meghatározása terén, az EAC Főigazgatóságnak erősítenie kellene hatékonyságát, nevezetesen azon mutatók tekintetében, amelyek kifejezetten a nemzeti ügynökségeknek nyújtott működési támogatás eredményes és költséghatékony felhasználását mérik. Továbbá, egyértelműen össze kell kapcsolni a nemzeti ügynökségek és a Bizottság célkitűzéseit. Az EAC Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 7.1. szakaszát. 4.7. Gazdasági és pénzügyek (Versenypolitikai Főigazgatóság (COMP), Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN), Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság (ENTR), Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság (MARKT), Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság (TAXUD), Kereskedelmi Főigazgatóság (TRADE)) 4.7.1. A GMES/Copernicus program teljesítményének ellenőrzése (ENTR Főigazgatóság) Az uniós Föld-megfigyelési program (GMES) ellenőrzésének célja az irányítási struktúrák, a kockázatkezelés és a belső kontrollrendszerek hatékonyságának értékelése volt a GMES irányításának támogatása érdekében. Az ellenőrzésre a GMES 2011–2013 között végrehajtott kezdeti műveletei, és a program operatív fázisa – új nevén Copernicus – közötti átmeneti időszakban került sor. A Copernicus több mint háromszorosára fogja növelni az uniós költségvetésből származó teljes hozzájárulást. Az IAS javasolja az űrkomponens irányítási keretének javítását, a nyomon követési rendszerek és megállapodások fejlesztését és mélyreható elemzések elvégzését a Copernicus operatív fázisába való átmenet hatékony előmozdítása érdekében. Az ENTR Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 8.1. szakaszát. 4.8. Általános szolgálatok és humánerőforrás (Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság (HR), Költségvetési Főigazgatóság (BUDG), Fordítási Főigazgatóság (DGT), Informatikai Főigazgatóság (DIGIT), Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO), Eurostat (ESTAT), Jogi Szolgálat (SJ), Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (OIB), Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (OIL), Kiadóhivatal (OP), Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO), Tolmácsolási Főigazgatóság (SCIC), Főtitkárság (SG)) 4.8.1. Az ESTAT Főigazgatóság felkészültsége a gazdaságirányítási keretrendszerben betöltött feladatai ellátására (ESTAT Főigazgatóság) (Teljesítmény-ellenőrzés) A gazdasági és pénzügyi válság számos kulcsfontosságú strukturális gyengeségre mutatott rá az EU gazdasági és monetáris uniójának gazdasági irányításában. A válasz részeként megerősítették és kiterjesztették az ESTAT Főigazgatóság felelősségeit. Az ESTAT Főigazgatóság amellett, hogy kiváló minőségű adatokat szolgáltat az államadósságról és az államháztartási hiányról, a statisztikák manipulálásának kivizsgálására vonatkozó szabályok és eljárások létrehozásáért felelős. Ez volt a tárgya az ESTAT Főigazgatóság felkészültségét vizsgáló ellenőrzésnek. Az IAS javasolta az ESTAT Főigazgatóságnak, hogy hozzon azonnali lépéseket az operatív eljárásainak és technikai iránymutatásainak formalizálására, a kapott jogi tanácsok egyidejű beépítésével. Az ESTAT Főigazgatóságnak értékelnie kell a humánerőforrás- és kompetenciaigényeit annak érdekében, hogy elláthassa új vizsgálati feladatait. Következésképpen az irányítási tervének tartalmaznia kell ezeket az igényeket. Az ESTAT Főigazgatóságnak biztosítania kellene továbbá, hogy az „upstream” konzultációs látogatásainak[10] tervezéséhez használt kockázatmodellje megfeleljen valamely elismert minőségbiztosítási rendszernek (QMS). Az ESTAT Főigazgatóságnak biztosítania kellene továbbá a hozzáadott értéket azáltal, hogy következtetéseit időben továbbítja a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak. Az IAS továbbá azt javasolja az ESTAT Főigazgatóságnak, hogy minden egyes ad hoc látogatást[11] világosan indokoljon meg, és az ad hoc látogatásairól küldjön összefoglalót a fő érdekelteknek. Az ESTAT Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, melyet az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. Az IAS a legutóbbi nyomonkövetési ellenőrzésében elismerte az elért haladást. További részletekért lásd a melléklet 9.1. szakaszát. 4.9. IT-ellenőrzések 4.9.1. Az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer (EU ETS) IT-rendszerének biztonságára irányuló teljesítmény-ellenőrzés (CLIMA, DIGIT Főigazgatóság és a HR Főigazgatóság biztonsági igazgatósága) A Bizottságnak, mint az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer (EU ETS) IT-rendszerének irányításáért felelős szervnek, biztosítania kell, hogy az IT-rendszer biztonsági gyengeségeit ne használják ki illegálisan, ami a szén-dioxid-piac működésképtelenségét és torzulását eredményezheti. Mindez reputációs és pénzügyi következményeket vonhat maga után az intézmény számára. Az ellenőrzés átfogó célkitűzése annak értékelése volt, hogy a jelenleg működő kontrollrendszer biztosította-e a megfelelő biztonsági intézkedések azonosítását, és azok hatékony végrehajtását az EU ETS rendszerben. Az ellenőrzés a CLIMA Főigazgatóságot, a DIGIT Főigazgatóságot és a HR Főigazgatóság biztonsági igazgatóságát vizsgálta, összhangban azok szerepével és irányítási kötelezettségeivel. Az IAS ellenőrzése rámutatott arra, hogy a CLIMA Főigazgatóság által azonosított biztonsági intézkedések indokoltak, tekintettel a rendszer összetettségére és a rendszert érő kihívásokra. Azonban az ennek eredményeként elvégzett biztonsági ellenőrzéseket csak részben hajtották végre. Ez többek között az ETS-projekt meglévő irányítási struktúrájának[12] a következő területeket érintő kihívásainak tudható be: kötelező döntések meghozatala és azok végrehajtásának biztosítása, valamint a résztvevők ellentétes álláspontjainak és főbb nézeteltéréseinek kibékítése a fő szereplők közötti együttműködés, valamint az ETS IT-rendszeréhez szükséges biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos megfelelő döntésekhez szükséges információk áramlásának elősegítése céljából. Mindhárom főigazgatóság cselekvési terveket dolgozott ki, melyeket az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 10.3. szakaszát. 4.9.2. SYGMA - 1. fázis – A fejlesztési folyamat teljesítmény-ellenőrzése (CNECT és RTD Főigazgatóság) A CNECT Főigazgatóság (a rendszer tulajdonosa) és az RTD Főigazgatóság (a rendszer szolgáltatója) a SYGMA fejlesztésének főszereplői, mely egy több főigazgatóságot átfogó, jelenleg a kutatással foglalkozó főigazgatóságok irányítása alatt álló projekt, melynek célja a hetedik keretprogram/CIP, a Horizont 2020 és a kutatással foglalkozó főigazgatóságok által irányított egyéb, nem kutatási támogatások támogatáskezelési folyamatait támogató IT-rendszer biztosítása. A SYGMA-nak a támogatáskezelés ésszerűsítési folyamatának középpontjában kell állnia és közös támogatáskezelési rendszerré kell válnia[13]. Az ellenőrzés célja a SYGMA kezelése hatékonyságának és eredményességének értékelése volt, különös tekintettel az IT-projekt irányítására, valamint az IT-műveletek irányítására és azok készenállására. A SYGMA projekt IT-fejlesztési részét eddig megfelelően irányították, és nem voltak jelentős eltérések az eredeti tervtől. Azonban az ágazati jogalap és a harmonizált üzleti folyamatok meghatározásának még függőben levő jóváhagyása miatt az IT-fejlesztés nem stabil üzleti folyamatokra és üzleti követelményekre, hanem feltételezésekre épült. Mindkét főigazgatóság cselekvési terveket dolgozott ki az elfogadott ajánlásokra, melyeket az IAS megfelelőnek talált az azonosított kérdések megoldására. További részletekért lásd a melléklet 10.4. szakaszát. 5. A Bizottság pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testületével folytatott konzultáció A pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testület 2013-ban egyetlen rendszerbeli problémát sem jelzett az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 73. cikkének (6) bekezdése[14] szerint. 6. Következtetések Az IAS ebben az évben és a korábbi években végzett ellenőrzéseire válaszul készült cselekvési tervek végrehajtása hozzájárul a Bizottság belsőkontroll-keretének folyamatos javításához. Az IAS a cselekvési tervek végrehajtására vonatkozóan nyomon követési ellenőrzéseket fog lefolytatni, amelyeket az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság vizsgál meg, majd megfelelő módon tájékoztatja a biztosi testületet. Az IAS továbbra is a pénzügyi, a szabályszerűségi és az informatikai ellenőrzésekre összpontosít, de fokozni fogja a teljesítmény-ellenőrzési tevékenységeket is. [1] E jelentés tartalmazza a 2014. február 1-jéig véglegesített ellenőrzési és tanácsadói jelentéseket. [2] A jelentés nem tartalmazza azonban a decentralizált európai ügynökségeknél, az Európai Külügyi Szolgálatnál, illetve az IAS által ellenőrzött más szerveknél végzett ellenőrzéseket, mivel ezek vonatkozásában különálló éves jelentések készülnek. [3] Ezt a Belső Ellenőrök Intézete által közzétett, a belső ellenőrzés szakmai gyakorlatára vonatkozó nemzetközi standardok 2060 sz. teljesítménystandardja írja elő. [4] A költségvetési rendelet 100. cikke. [5] Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság segíti a biztosi testület munkáját annak biztosításával, hogy a bizottsági szolgálatok kellőképpen figyelembe vegyék az IAS, a belső ellenőrzési részlegek és az Európai Számvevőszék munkáját, és hogy azt megfelelően nyomon kövessék. [6] A mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum áttekintést nyújt az összes lezárt és nyomon követési ellenőrzési tevékenységről. [7] IAS - 2006 - DIGIT - 001 Adatközpont - Műveletek és biztonság, IAS - 2007 - DIGIT - 001 Vállalati adathálózati infrastruktúrák és szolgáltatások és IAS.B - 2008 - ADMIN - 004 Biztonsági ellenőrzések. [8] Várható, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló új jogszabályok és azok megerősített ellenőrzési kerete a jövőben javítani fogja a helyzetet. [9] RACER: releváns, elfogadott, hiteles, könnyen megvalósítható és tartós (5. sz. belsőkontroll-standard) [10] Az „upstream” konzultációs látogatásokat arra alakították ki, hogy azonosítsák az „upstream” adatforrásokból származó kockázatokat vagy potenciális problémákat túlzotthiány-eljárások keretében. [11] Ad hoc látogatásokra akkor kerül sor, amikor a tagállamban felmerült, különösen fontos kérdés nem oldható meg másképpen, csak helyszíni találkozó keretében. Bár ezeket a látogatásokat kifejezetten nem említi a felülvizsgált 479/2009/EK rendelet, az ESTAT Főigazgatóság úgy véli, hogy ugyanazok a hozzáférési jogok illetik meg, mint a módszertani látogatás keretében. [12] Az irányítási struktúra a következő egységekből áll: főigazgatói szinten az ETS projektek irányítóbizottsága, annak igazgatói szinten működő előkészítő csoportja, és a technikai szintet képviselő biztonsági munkacsoport. [13] A támogatáskezelés ésszerűsítésére irányuló eljárást 2011 márciusában indították Šefčovič alelnök „A bizottsági IT legjobb kihasználása” című közleményét követően. A cél a bizottsági erőforrások és befektetések hatékony felhasználása, és annak biztosítása, hogy a tényleges üzleti igényeket hatékony IT-eszközök támogassák. [14] Az alkalmazási szabályok 117. cikke szerint: „Ezen éves jelentés [vagyis a 99. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés] említést tesz minden olyan rendszerbeli problémáról is, amelyet a költségvetési rendelet 73. cikkének (6) bekezdése szerint létrehozott szakosított testület tárt fel.