Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Bulgária 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Bulgária 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2013/0352 final - 2013/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Bulgária 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Bulgária 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Bizottság javaslatai alapján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[5], melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az Európai Unió állam- és kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) A Tanács 2012. július 6-án ajánlást fogadott el Bulgária 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Bulgária 2011-2015-ös időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramját. (5) A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést[6], amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[7], amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A Bizottság 2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Bulgáriára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit[8]. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon követést és szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. A folyamatos figyelemmel kísérés különösen a vállalati szektor hitelállományának leépítése, a külső pozíciók folyamatos kiigazítása, a versenyképesség és a munkaerőpiac miatt indokolt. (8) Bulgária 2013. április 19-én benyújtotta a 2012–2016-os időszakra vonatkozó, 2013. évi konvergenciaprogramját és 2013. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (9) A 2013. évi konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy Bulgáriában az államháztartás helyzete összességében rendezett. A középtávú költségvetési célt 2012-ben sikerült elérni. A konvergenciaprogramban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2013–2014-es időszakra megalapozott: 2013-ra 1,0 %-os, 2014-re 1,8 %-os éves növekedéssel számol. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-növekedés 2013-ban 0,9 %-os, 2014-ben 1,7 %-os lesz. A programban felvázolt költségvetési stratégia célja, hogy a költségvetés strukturális egyenlegét a programidőszak egésze alatt a középtávú költségvetési cél közelében tartsák. A program megerősíti a GDP -0,5 %-aként meghatározott korábbi középtávú költségvetési célt, amely meghaladja a Stabilitási és Növekedési Paktum által előírt értéket. Az újrakalkulált strukturális költségvetési egyenleg alapján – amely várhatóan enyhén romlani fog a GDP 0,4 %-ának megfelelő 2012-es hiányhoz képest és a 2013–2016-os időszakban eléri a GDP 0,7–0,8 %-át – a konvergenciaprogram által lefedett időszakban Bulgária némileg elmarad majd a középtávú költségvetési céltól. Az államháztartási kiadások növekedésének mértéke – a diszkrecionális bevételi intézkedéseket is figyelembe véve – a 2013–2015-ös időszakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum kiadási referenciaértékeinek, 2016-ban azonban nem. Az adósságráta nem éri el a GDP 60 %-át, és a konvergenciaprogram szerint várhatóan 2014-ben a GDP 20,4 %-ának megfelelő értéken tetőzik, onnantól kezdve pedig a teljes programidőszak alatt csökken. Ehhez hasonlóan a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése is 20,3 %-os GDP-arányos államadóssággal számol 2014-re. (10) Az elmúlt években Bulgária jelentősen megerősítette a költségvetési keretét, ami hozzájárult a költségvetési fegyelem fenntartásához és a költségvetési politika hitelességének növeléséhez. A 2014-ben hatályba lépő új államháztartási törvény megtartja a meglévő számszerűsített költségvetési szabályokat, tovább erősíti az önkormányzati szintre vonatkozó követelményeket és korszerűsíti a hároméves, középtávú költségvetési tervezési keretet. Fontos, hogy a hatóságok az eddigi ütemben folytassák a reformokat és készítsék elő a terepet az új törvény végrehajtásához, többek között hozzák létre a tervezett költségvetési hatóságot és egyértelműen határozzák meg annak feladatait, biztosítsák működési függetlenségét és a szükséges erőforrásokat. Bőven lenne mit javítani az adószabályoknak való megfelelés terén, ami egyúttal lehetővé tenné Bulgária számára, hogy a magasabb növekedést ösztönző kiadásokat finanszírozzon. Jóllehet Bulgária tett néhány érdemi lépést a megfelelési költségek csökkentése és a bevételek beszedésének javítása érdekében, az adórendszert érintően továbbra is komoly probléma az adócsalás és az adóigazgatás alacsony fokú hatékonysága. Az adóbeszedés igazgatási költségei magasak, csakúgy, mint a vállalkozásoknak az adófizetéssel összefüggésben felmerülő költségei. Az adószabályoknak való megfelelés javítása érdekében tett intézkedések ellenére a feketegazdaság részaránya vélhetően továbbra is magas, visszaszorítására kitartó, hosszú távú erőfeszítésekre van szükség. (11) A munkaerőpiacról történő idő előtti kivonulás jelentős kihívás a nyugdíjrendszer megfelelőségének javítása és a munkaerő-kínálat szempontjából. Az idősebb munkavállalók, és különösen az idősebb nők foglalkoztatási rátája az uniós átlag alatt van, ami azt eredményezi, hogy az ellátásban részesülők jelentős részének a nyugdíjjogosultsága nem éri el a szükséges szintet. Ugyan fontos reformintézkedések születtek ezen a téren, de a bizonyos foglalkozások tekintetében még meglévő különleges engedmények csökkentik a tényleges nyugdíjbavonulási életkort. A nyugdíjkorhatár emelésére irányulóan tett erőfeszítések fenntartása mellett Bulgáriának elő kell készítenie a teljes pályafutásuk alatt járulékot fizető férfiakra és nőkre egyformán érvényes kötelező nyugdíjkorhatár bevezetését, és erre vonatkozóan céldátumot kell meghatároznia. A visszaélések érdemi visszaszorítása szempontjából fontos lépés lenne a rokkantnyugdíjas ellátások feltételeinek és ellenőrzésének (pl. a munkaképességre vonatkozó feltételnek) a felülvizsgálata. (12) Bulgáriában gondot okoz az átlag alatti és csökkenő foglalkoztatás, továbbá a régiók és a népesség egyes csoportjai között a munkanélküliség tekintetében mutatkozó különbségek. A válság különösen súlyosan érintette az alacsony képzettségű munkavállalókat, és jelentősen megnövelte az ifjúsági munkanélküliséget. A tartós munkanélküliek száma gyorsabban emelkedett, mint az EU többi részében. Megújítása esetén a foglalkoztatási szolgálat a hatékonyabb tanácsadáson, a célzott foglalkoztatási intézkedéseken és a készségekkel kapcsolatos jövőbeli elvárások pontosabb előrejelzésén keresztül meghatározó szerepet tölthet be a bulgáriai munkaerő-piaci kereslet és kínálat összehangolásában. A megvalósítás alatt lévő ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés korai értékelése segíthet abban, hogy az erőforrásokat biztosan azokra az intézkedésekre fordítsák, amelyek munkahelyteremtésben mért hozadéka a legnagyobb. Továbbra is kihívást jelent annak biztosítása, hogy a minimálisan fizetendő társadalombiztosítási járulék úgy járuljon hozzá a feketegazdaság visszaszorításához, hogy közben a költségek növekedése miatt az alacsony képzettségű munkavállalók ne szoruljanak ki a munkaerőpiacról. Az Európai Unióban a bolgár lakosság van leginkább kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának. A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni nemzeti stratégia végrehajtását kiemelt feladatként kell kezelni. Javítani kell a szociális transzferekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést és azok hatékonyságát, különösen a gyerekek és az idősebb emberek tekintetében. A nemzeti romaintegrációs stratégiát konkrét intézkedéseket tartalmazó cselekvési tervnek kell kísérnie, biztosítani kell hozzá a szükséges forrásokat, és ki kell dolgozni az intézkedések hatásának mérésére szolgáló monitoring mechanizmust. (13) Az oktatási rendszer minőségének és hatékonyságának átfogó javítása egyike a Bulgária előtt álló kihívásoknak. Az iskolai oktatásról szóló törvény 2013 vége előtti végleges elfogadása keretet biztosítana a szükséges reformokhoz, ideértve a tananyag korszerűsítését, valamint a tanárképzés és a tanárok ösztönzőinek fejlesztését is. A felsőoktatásban csak nagyon korlátozott előrelépés történt a reformok terén. A felsőoktatás által kínált végzettségek és a munkaerő-piaci kereslet közötti jelentős eltérések hozzájárulnak a strukturális munkanélküliséghez, és akadályozzák a magas hozzáadott értéket előállító, innovatív ágazatok fejlődését. A felsőoktatás rossz teljesítménye az intézményi szinten hiányzó ösztönzőkkel, illetve az egyes kutatók és tanárok kvalitásaival magyarázható. Az egészségügyi rendszer minőségének és finanszírozásnak javítása régóta meglévő kihívás Bulgáriában. Az egészségügyi finanszírozás átláthatóságának növelése hozzájárulna az ágazat növekedésének és versenyképességének javulásához. Az egészségügyi kiadásokon belül alacsony a járóbeteg-ellátásra fordított kiadások aránya, ami korlátozza a költséghatékony egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A betegek által közvetlenül teljesítendő fizetések magas aránya miatt a népesség bizonyos szegmensei effektíve ki vannak zárva az egészségügyi szolgáltatásokból. Bulgária komoly kihívások előtt áll a kórházi ágazat ésszerűsítése és irányítása terén. (14) A bulgáriai üzleti környezet javítása, így például az állami szolgáltatások hatékonyságának javítása nagyban hozzájárulna a hazai vállalatok versenyképességéhez, és vonzóbbá tenné az országot a külföldi beruházók számára. Az elektronikus kormányzati szolgáltatások gyorsabb, rendszerszerű bevezetése komoly lehetőségeket tartogat, és – egyéb előnyei mellett – csökkentené a vállalkozások megfelelési költségeit és adminisztratív terheit. A gazdasági társaságokra vonatkozó jogszabályok, például a késedelmes fizetésekre és fizetésképtelenségre vonatkozó eljárások teljes körű végrehajtása és érvényesítése jelentős mértékben javítanák a keretfeltételeket, nem utolsó sorban a kkv-k számára. A kkv-k fejlődését továbbra is hátráltatja a finanszírozási forrásokhoz való nem megfelelő hozzáférés. A jól működő, független igazságszolgáltatás a fenntartható gazdasági fejlődés egyik alapfeltétele. Az elmúlt években Bulgáriában történt előrehaladás az igazságszolgáltatási rendszer reformja és különösen a jogi és intézményi keretek korszerűsítése terén. Ugyanakkor bőven maradt még tennivaló az új keret teljes körű kihasználása, az eredmények fenntarthatóságának biztosítása és a reformokért érzett felelősség minden szintre kiterjedő javulása érdekében. A korrupció elleni küzdelem jegyében tett erőfeszítések fokozása szintén hozzájárulna az üzleti környezet javításához. (15) A szükséges állami beruházások szempontjából továbbra is kritikus jelentőséggel bír az uniós források hatékony felhasználása. A közbeszerzési szabályozás 2011-es reformja fontos lépés volt a szabálytalanságok nyomon követése, megelőzése és büntetése szempontjából. Jóllehet hatályba léptek a többek között az uniós társfinanszírozásban megvalósuló projektre is vonatkozó új szabályok, a közbeszerzési hatóság jogköreinek kibővítése tovább javítaná az előzetes ellenőrzések hatékonyságát. (16) A kulcsfontosságú gazdasági ágazatok szabályozó hatóságainak kapacitása és függetlensége fontos keretfeltételek a versenyképesség szempontjából. A bulgáriai közlekedési infrastruktúra bizonyos területeken fejlődött ugyan az elmúlt években, de a szolgáltatásnyújtás és a karbantartás megfelelő szintű hatékonyságához még jelentős erőfeszítésekre van szükség. A belső energiapiacból fakadó kötelezettségeinek Bulgária egyelőre nem tett teljes mértékben eleget. Továbbra is jelentős kihívások mutatkoznak mind a nagykereskedelmet, mind a kiskereskedelmet illetően. A tartósan fennálló piaci akadályok, a garantált megtérülési megállapodások és a szabályozott árak, továbbá a villamos energia és a földgáz nagykereskedelmi piacának hiánya aggodalomra okot adó területek. Az egyetlen energiaellátási útvonaltól való függése miatt Bulgária nagy mértékben ki van szolgáltatva az ellátásbiztonsági sokkoknak. A diverzifikáció fokozása és az ellátásbiztonság javítása érdekében fel kell gyorsítani a villamosenergia- és a földgázellátás rendszerösszekötő kapacitásainak fejlesztésére irányuló projekteket. Az energiahatékonyság alacsony foka jelentős gazdasági terhet jelent mind a vállalkozások, mind a lakossági fogyasztók számára. Különösen az épületek energiahatékonyságának javítása terén kínálkoznak komoly lehetőségek, függetlenül attól, hogy köz- vagy magántulajdonban lévő épületekről van szó. (17) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–7. ajánlás tükrözi a Bizottságnak az európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (18) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Bulgária konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét[9] különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. (19) A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Bulgária nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 3–5. ajánlás tükrözi, AJÁNLJA, hogy Bulgária 2013–2014-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. A középtávú költségvetési célnak való megfelelést biztosítva tartsa fenn a költségvetés rendezett helyzetét, továbbá folytasson a konvergenciaprogramban felvázoltnak megfelelő növekedésbarát költségvetési politikát. Az adóbevételek növelése céljából, az adószabályok és az adóbeszedési eljárások valamennyi szempontjának megerősítése érdekében hajtson végre átfogó adóstratégiát, többek között az adóbeszedés javítására, a feketegazdaság visszaszorítására és a megfelelési költségek csökkentésére irányulóan. A költségvetési politika nyomon követésére, elemzésére és azzal kapcsolatos tanácsadás céljából hozzon létre egy független intézményt. 2. Építse le a korai nyugdíjbavonulás lehetőségeit, vezessen be a férfiakra és a nőkre egyformán érvényes kötelező nyugdíjkorhatárt, hajtson végre aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, amelyek révén az idősebb munkavállalók tovább maradhatnak a munkaerőpiacon. A visszaélések hatékony korlátozása érdekében szigorítson a rokkantsági nyugellátásokra való jogosultsági kritériumokon és azok ellenőrzésén. 3. Gyorsítsa fel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés nemzeti intézkedéseit, például az ifjúsági garancia alkalmazásán keresztül. Korszerűsítse a foglalkoztatási szolgálatot úgy, hogy az hatékony tanácsadással segíthesse az álláskeresőket, és kiépíthesse a készségek munkaerő-piaci keresletének előrejelzésére és a kereslet és a kínálat összehangolására szolgáló kapacitásait. Javítson az aktív munkaerő-piaci intézkedéseken, különösen a nemzeti foglalkoztatási programok tekintetében. Vizsgálja felül a társadalombiztosítási járulékfizetés alsó küszöbértékeit annak biztosítása érdekében, hogy a túl magas költségek miatt a rendszer ne szorítsa ki az alacsony képzettségű munkavállalókat a munkaerőpiacról. Gondoskodjon a nemzeti szegénységi és romaintegrációs stratégia konkrét intézkedéseinek végrehajtásáról. Javítsa a szociális transzferekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést és ezek hatékonyságát, különösen a gyerekek és az idősebb emberek tekintetében. 4. Alkossa meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és folytassa a felsőoktatás reformját, többek között a felsőoktatás által kínált végzettségeknek a munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazításán, illetve az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra közötti együttműködés megerősítésén keresztül. Javítsa a hátrányos helyzetű, és különösen a roma gyerekek inkluzív oktatáshoz való hozzáférését. Gondoskodjon az egészségügyi ellátáshoz való hatékony hozzáférésről, és a kórházfinanszírozás eredményekhez kapcsolásán és a járóbeteg-ellátás fejlesztésén keresztül javítson az egészségügyi szolgáltatások árazásán. 5. A bürokrácia csökkentésén, az elektronikus kormányzatra vonatkozó stratégia és a késedelmes fizetésekre vonatkozó szabályozás végrehajtásán keresztül tegyen további lépéseket az üzleti környezet javítása érdekében. Javítsa az igazságszolgáltatás minőségét és fokozza annak függetlenségét, továbbá folytasson hatékonyabb küzdelmet a korrupció ellen. Javítsa a kkv-k és az induló vállalkozások finanszírozáshoz jutásának feltételeit. 6. Gyorsítsa fel az uniós források lehívását. A közbeszerzési hatóság előzetes ellenőrzési hatáskörének kibővítésén keresztül, a szabálytalanságok megelőzése érdekében gondoskodjon a közbeszerzési jogszabályok helyes végrehajtásáról. 7. Erősítse meg a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségét és igazgatási kapacitását, különösen az energia- és a fuvarozási ágazatban, valamint a hulladékkezelés és a vízgazdálkodás területén. Számolja fel a piaci akadályokat, a kvótákat, területi korlátozásokat és a szabályozott árakat, továbbá a villamos energia és a földgáz átlátható nagykereskedelmi piacának megteremtésével alakítson ki megfelelő piaci kereteket. Az ellátási zavarok kezelése érdekében gyorsítsa fel a villamosenergia- és a földgázellátás rendszerösszekötő kapacitásainak fejlesztésére irányuló projekteket. Fokozza az energiahatékonyság javítására irányuló erőfeszítéseket. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2013) 352 final. [4] P7_TA(2013)0052 és P7_TA(2013)0053. [5] A Tanács 2013. április 22-i 2013/208/EU határozata. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 114 final. [9] Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében.