[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 31.05.2005

COM(2005) 223 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az Európai Parlament és a Tanács hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2002. november 25-i 2150/2002/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésében és 5. cikke (1) bekezdésében említett kísérleti tanulmányok állásáról

1. BEVEZETÉS

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HULLADÉKRA VONATKOZÓ STATISZTIKÁKRÓL SZÓLÓ, 2002. NOVEMBER 25-I, 2150/2002/EK RENDELETE [1] (Hulladék-statisztikai rendelet) 2002. december 29-én lépett hatályba. A rendelet keretrendszert állapít meg a közösségi statisztikák elkészítése, a hulladékkeletkezés, -hasznosítás, és -ártalmatlanítás tekintetében.

A Közösségnek rendszeres, közösségi szintű, a vállalatoknál és a háztartásokban keletkező hulladékra és az azzal való gazdálkodásra vonatkozó statisztikákra van szüksége a hulladékpolitika végrehajtásának ellenőrzése érdekében.

A rendelet a hulladékra vonatkozó statisztikák előállításának összetettségét és nehézségét figyelembe véve készült el. A Tanáccsal és az Európai Parlamenttel együttműködve, a rendelet kidolgozása során megállapodás történt, miszerint számos kísérleti tanulmányra lesz szükség a hulladékra vonatkozó statisztikák új területeivel kapcsolatos néhány alapvető kérdés tisztázásához. Ezek a területek különösen a „mezőgazdaságban, vadászatban, erdészetben és halászatban” keletkezett hulladékkal kapcsolatos statisztikák (4. cikk (3) bekezdés), és a „Hulladék behozatallal és kivitellel” kapcsolatos statisztikák (5. cikk (1) bekezdés), amelyekről a Hulladékszállítási rendeletben[2] nem szerepel összegyűjtött adat.

A Hulladék-statisztikai rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében kiköti, hogy „A Bizottság e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a 4. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kísérleti tanulmányok állásáról . ”

Ez a jelentés ennek a követelménynek eleget tesz.

A kötelező kísérleti tanulmányokon kívül a tagállamokat felkérik arra, hogy végezzenek kísérleti tanulmányokat a „csomagolási hulladékról” (I. melléklet 2. szakasz 2. pont) és az „előkészítő műveletekről” (II. melléklet 8. szakasz 3. pont). Amennyiben szükséges, a Bizottság ezen „önkéntes” alapon elvégzett kísérleti tanulmányok eredményeit és következtetéseit arra használja fel, hogy további szükséges végrehajtási intézkedéseket fogadjon el.

2. A KÍSÉRLETI TANULMÁNYOKRA VONATKOZÓ PROGRAM

A Bizottság egy olyan kísérleti tanulmányokra vonatkozó programot állított össze, amelyet a tagállamokban és a tagjelölt országokban kell végrehajtani. A tanulmányok elvégzéséhez az országoknak pénzügyi támogatást biztosítanak. Annak ellenére, hogy a program elindítása késett és nehézségekbe ütközött, a Bizottság megítélése szerint jó kezdetett vett, és hosszú távon pozitív hatásai lesznek a Bizottságra és minden tagállamra nézve.

2.1. A kísérleti tanulmányok keretrendszere

2.1.1. A hulladék behozatalára és kivitelére vonatkozó statisztikák

A Hulladék-statisztikai rendelet 5. cikke kiköti, hogy ”A Bizottság összeállít egy, a tagállamok által végrehajtandó, a hulladék behozatalára és kivitelére vonatkozó kísérleti tanulmányokra vonatkozó programot.” A kísérleti tanulmányok következtetései alapján a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a hulladékexport és -import kísérleti tanulmányaiban vizsgált tevékenységek és jellemzők statisztikai felmérésének lehetőségeiről.

A hulladék behozataláról és kiviteléről szóló kísérleti tanulmányok által megválaszolandó egyik legfontosabb kérdés a statisztikákban megjelenő adatok részletességének mértéke. Ez egy második kérdést is felvet, nevezetesen azt, hogyan lehetne a Hulladékszállítási rendeletben megállapított jelentési kötelezettséget a Hulladék-statisztikai rendeletbe építeni. Másképp fogalmazva: a Hulladékszállítási rendelet alapján jelentett (veszélyes) hulladék kivitelével és behozatalával kapcsolatos adatokat hogyan lehetne statisztika input adataként felhasználni?

A harmadik felmerült kérdés arra vonatkozott, hogyan lehet adatot gyűjteni a nem veszélyes hulladékok behozatalára és kivitelére vonatkozóan. Jóllehet a hulladékok úgynevezett „zöld” jegyzékét a Hulladékszállítási rendelet magában foglalja, jelentéstételi kötelezettség nem vonatkozik rá.

Az egy összehangolt módszertanra operatív javaslatok előirányzását célzó munka strukturálása érdekében, a feladatmeghatározás a következőképp alakul:

- Általános információ a (környezeti) politika szükségleteiről.

Európai uniós és nemzeti szinten ez a hulladék behozatalra és kivitelre vonatkozó statisztikai adatok iránti igényt jelenti.

- Konkrét információ a hulladék- és adatgyűjtésről.

Ez a meglévő adatforrások mellett azokat a hulladékáramokat érinti, amelyekre nem vonatkozik a Hulladékszállítási rendelet, amelyeknek a Hulladék-statisztikai rendelet alkalmazási körébe kellene tartozniuk, illetve a jelentési kötelezettség összesítését, a lehetséges adatforrások feltérképezését – különösen a „zöld” jegyzékben felsorolt hulladék tekintetében –, és a csomagolási hulladékot érinti.

- Következtetések és ajánlások.

Ez olyan adatgyűjtési módszerre vonatkozó javaslatot érint, amelyik valóságszerű és kezelhető, és (esetleg) ország-specifikus, de a végleges adatokra vonatkozóan bizonyos, minden országban felhasználható, harmonizált minőségi előírásokat biztosít.

2.1.2. A mezőgazdasági, vadászati, erdészeti és halászati hulladékokra vonatkozó statisztikák

A legtöbb országban nem létezett semmiféle módszertan az olyan statisztikákra, amelyek a mezőgazdasági, a vadászati, az erdészeti (NACE besorolás A kategória) és a halászat (NACE besorolás B kategória) gazdasági ágazatoknál felmerülő hulladékokra vonatkoznak. A Hulladék-statisztikai rendelet 4. cikkének (3) bekezdése előírja egy a kísérleti tanulmányokat célzó program kidolgozását az említett gazdasági tevékenységeknél képződő hulladékokra vonatkozóan egy rendszeres adatgyűjtési módszer kidolgozásának céljából.

E terület nehézségei abból fakadnak, hogy nem világos, az itt keletkezett sok maradvány közül melyekre vonatkozik a jelentéstételi kötelezettség, és melyekre nem. A végrehajtási fázis során világos döntéseket kell hozni, és megegyezésekre kell jutni e hulladékok azonosítását illetően.

További nehézség, hogy az e gazdasági tevékenységeken belül működő statisztikai populáció igen nagy és sok olyan mezőgazdasági kistermelőből vagy társaságból áll, akiknek hiányosak a hulladékkal kapcsolatos megfelelő ismeretei, és nem vezetnek teljes körű nyilvántartást. Az adatgyűjtési rendszereknek jól kidolgozottnak és jól szervezettnek kell lenniük.

Az egy összehangolt módszertanra operatív javaslatok előirányzását célzó munka strukturálása érdekében, a feladatmeghatározás a következőképp alakul:

- Általános információ a (környezeti) politika szükségleteiről.

Ez e terület statisztikai igényeit érinti.

- Konkrét információ a hulladék- és adatgyűjtésről.

A hulladékgazdálkodási gyakorlat leírása ezekben az ágazatokban, e gazdasági tevékenységekhez sorolandó hulladékkategóriákra, valamint e kategóriáknak a vonatkozó hulladék-nómenklatúra szerinti osztályozására vonatkozó javaslatok. Emellett a meglévő adatforrásokat fel kell térképezni, és az ágazatok becslési és modellezési módszertanát fejleszteni kell. Végül figyelembe kell venni a jelentéstétel minimum küszöbeivel (3. cikk (2) bekezdés) járó következményeket.

- Következtetések és ajánlások.

A hulladék behozatalra és kivitelre vonatkozó adatokat illetően ez olyan adatgyűjtési módszerre vonatkozó javaslatot érint, amelyik valóságszerű és kezelhető, és (esetleg) ország-specifikus, de a végleges adatokra vonatkozóan bizonyos, minden országban felhasználható, harmonizált minőségi előírásokat biztosít.

2.2. Eddigi eredmények és tapasztalatok

2003 májusában hivatalos levélben korlátozott ajánlattételi felhívást küldtek ki az Európai Statisztikai Rendszernek (ESS), a csatlakozni kívánó országok nemzeti statisztikai intézeteinek és az Európai Gazdasági Térségnek (EGT). A sajátos helyzet miatt (az Eurostat finanszírozására vonatkozó határozat késői elfogadása 2003-ban), csak 2003 decemberében lehetett megkötni a kísérleti tanulmányokra vonatkozó első támogatási megállapodásokat. A második korlátozott ajánlattételi felhívást 2003 októberében küldték ki, és a támogatási megállapodásokat 2004 márciusában kötötték meg. E jelentés elkészítésének idején, 2004 novemberében, a legtöbb kísérleti tanulmány még kivitelezés alatt áll.

2.2.1. A hulladék behozatalára és kivitelére vonatkozó statisztikák

Eddig két, a hulladék behozatalával és kivitelével kapcsolatos tanulmányt véglegesítettek, 2005 áprilisában az összes jelenleg folyamatban lévő tanulmány lezárul. Az 1. táblázat áttekintést nyújt a hulladék behozatalra és kivitelre vonatkozó kísérleti tanulmányokról. A programban összesen 10 ország vett részt, hárman közülük az „új” tagállamokból és a csatlakozni kívánó országokból valók. A kísérleti tanulmányokban résztvevő intézmények legtöbbje nemzeti statisztikai hivatal (NSH), ám környezetvédelmi intézmények (környezetvédelmi minisztériumok vagy nemzeti környezetvédelmi hivatalok) is részt vesznek.

1. táblázat : kísérleti tanulmányok a hulladék-behozatalra és kivitelre vonatkozó statisztikákról

Ország | Közösségi hozzájárulás (euróban) | Kedvezményezettek társfinanszírozása (%) | Időtartam (hónap) | Kezdet | Lejárat időpontja |

1 | Franciaország | 29,400 | 0% | 15 | 2003. december | 2005. március |

2 | Portugália | 27,714 | 20% | 12 | 2003. november | 2004. november |

3 | Finnország | 40,000 | 0% | 12 | 2003. december | 2004. december |

4 | Németország | 39,889 | 18% | 4 | 2003. december | 2004. április |

5 | Olaszország | 40,000 | 19% | 8 | 2004. március | 2005. január |

6 | Svédország | 39,698 | 0% | 5 | 2004. március | 2004. július |

7 | Szlovák Köztársaság | 25,000 | 0% | 11 | 2004. március | 2005. február |

8 | Románia | 24,800 | 0% | 12 | 2004. március | 2005. március |

9 | Luxemburg | 35,550 | 0% | 12 | 2004. április | 2005. április |

10 | 24,909 | 0% | 12 | 2004. március | 2005. március |

Az itt ismertetett eredmények előzetesek, mivel a tanulmányok többsége még kivitelezés alatt áll. A már véglegesített két tanulmány a hulladék-behozatalról és -kivitelről készült statisztikák gyártásához a legmegfelelőbb adatforrásnak a külkereskedelmi statisztikát tekinti, különösen a következő hulladéktípusok tekintetében: fémhulladék, műanyag hulladék, papír- és kartonpapír hulladék, üveghulladék, textilhulladék és égési hulladék.

A közös paramétereken alapuló, rendelkezésre álló statisztikák és valamennyi tagállam által használt, harmonizált nómenklatúra használatával járó általános előnyt sérti az a tény, hogy a tagállamok pénzbeli értékben kifejezve különböző határértéket alkalmaznak a vállalkozásokra háruló igazgatási terhek csökkentése érdekében. Ez azt jelenti, hogy az adatok nem teljesen összehasonlíthatóak, és ez oda vezethet, hogy a ténylegesen forgalomba került hulladék mennyiségét alulbecsülik. Például bizonyos KN-kódok egy kód alatt tartalmazzák a hulladékot és a termékeket, míg más kódok alá olyan hulladékok tartoznak, amelyekre a Hulladékszállítási rendelet jelentéstételi kötelezettsége részlegesen vagy teljes mértékben kiterjed. Ráadásul a külkereskedelmi statisztikák nem szolgáltatnak közvetlen információt a hulladék-termelő iparról, sem arról, hogy a hulladék milyen kezelésen megy keresztül az importáló országban.

Jelenleg az említetteken kívül semmilyen más, azonosított forrás nem egészítheti ki a Hulladékszállítási rendeletben a hulladékáramokra vonatkozó adatokat.

2.2.2. A mezőgazdasági, vadászati, erdészeti és halászati hulladékokra vonatkozó statisztikák

Miután az ezekből a gazdasági tevékenységekből származó hulladékokra vonatkozó statisztikai adatokat a legtöbb tagállamban nem gyűjtötték össze rendszeresen, a témával kapcsolatos kísérleti tanulmányok különleges hangsúlyt kaptak. A 2. táblázat áttekintést nyújt ezekről a kísérleti tanulmányokról.

2003 végén és 2004 elején 15 projekt kezdte vizsgálni a hulladékgazdálkodási gyakorlatokat és az azoknak megfelelő adatgyűjtési lehetőségeket. A résztvevő országok többsége a „régi” tagállamokból való, 5 tanulmányt „új” tagállamok végeznek, és egy tanulmányt az Európai Gazdasági Térséghez tartozó ország nemzeti statisztikai intézete készíti. 2004. november elejére 4 tanulmányt véglegesítettek, és a fennmaradó tanulmányok túlnyomó többségét 2005 elején befejezik. A kísérleti tanulmányokban résztvevő intézmények nemzeti statisztikai intézetek és környezetvédelmi intézmények (környezetvédelmi minisztérium vagy környezetvédelmi hivatal).

2. táblázat : Kísérleti tanulmányok a mezőgazdasági, vadászati, erdészeti és halászati hulladékra vonatkozó statisztikákról

Ország | Közösségi hozzájárulás (euróban) | Kedvezményezettek társfinanszírozása (%) | Időtartam (hónap) | Kezdet | Lejárat időpontja |

1 | Belgium | 33,667 | 0% | 20 | 2003. október | 2005. június |

2 | Svédország | 44,560 | 10% | 4 | 2003. november | 2004. május |

3 | Franciaország | 48,000 | 65% | 15 | 2003. december | 2005. március |

4 | Finnország | 20,000 | 0% | 16 | 2003. december | 2005. április |

5 | Olaszország | 30,481 | 0% | 8 | 2003. december | 2004. augusztus |

6 | Hollandia | 39,484 | 0% | 9 | 2003. december | 2004. szeptember |

7 | Ausztria | 47,293 | 18% | 12 | 2003. december | 2004. december |

8 | Németország | 40,000 | 0% | 8 | 2003. december | 2004. augusztus |

9 | Norvégia | 34,115 | 15% | 9 | 2004. április | 2004. december |

10 | Észtország | 28,000 | 0% | 12 | 2004. március | 2005. február |

11 | Szlovénia | 29,900 | 0% | 8 | 2004. március | 2004. november |

12 | Szlovák Köztársaság | 25,000 | 0% | 11 | 2004. március | 2005. február |

13 | Litvánia | 25,694 | 0% | 12 | 2004. március | 2005. március |

14 | Lettország | 23,058 | 0% | 12 | 2004. március | 2005. március |

15 | Olaszország | 20,000 | 0% | 8 | 2004. március | 2004. november |

A legtöbb figyelmet a mezőgazdasági hulladékra vonatkozó statisztikák kapták, mivel nagyon összetettnek bizonyultak. Az adatok időbeni és országok közötti összehasonlításakor a terminológia és a fogalommeghatározás rendkívül fontos. A Hulladék-statisztikai rendelet II. melléklete 1. szakaszának 2. pontja értelmében a keletkezés helyszínén újra feldolgozott hulladékra nem vonatkoznak a hulladékkezeléssel kapcsolatos statisztikák. Ezen felül a mezőgazdasági ágazat más ágazatból származó hulladék befogadója is. A kommunális szennyvíziszapot, a komposztokat és a biológiailag lebontható hulladékok anaerob erjedéséből származó szermaradékokat műtrágyaként és talajjavító szerként használják, az élelmiszeriparból származó hulladékot talajban történő kezelésre lehet használni.

A mezőgazdasági ágazatban ezért szükséges részletesen rávilágítani arra, mely anyagokra vagy vegyi anyagokra vonatkoznak a hulladék-statisztikai jelentéstételi kötelezettségek, melyek azok az esetek, ahol a hulladékot a termelés helyszínén használják fel újra, és hogyan kell jelentést tenni azokról a hulladékokról, amelyek más gazdasági ágazatokban keletkeztek, de a mezőgazdasági ágazaton belül kezeltek.

Tekintettel azon hulladéktípusok széles skálájára, amelyek ezekből a gazdasági tevékenységekből keletkeznek, az adatgyűjtést illetően különböző módszerek ötvözése lenne a legmegfelelőbb. A hulladékok nyilvántartásba vételéhez használt különféle nyilvántartási, vagy igazgatási rendszerek tűnnek a legelőnyösebbnek. A tevékenységre vonatkozó, rendelkezésre álló adatokhoz kapcsolódó hulladék-tényezők is elképzelhetők, ám a mértékadó hulladék-tényezők megállapításához részletes tanulmányozás szükséges. A rendszeres mezőgazdasági felmérések révén hozzáférhető statisztikákat adatforrásként veszik figyelembe a becslési modellek kidolgozásánál.

Még mindig vannak olyan nyitott kérdések, amelyekre várhatóan a hátralevő kísérleti tanulmányok adják meg a választ.

3. PÉNZÜGYI SZEMPONTOK

A Hulladék-statisztikai rendelet 4. cikkének (3) bekezdése, és 5. cikkének (3) bekezdése kiköti, hogy „ A Bizottság a kísérleti tanulmányok elvégzéséhez szükséges költségeket akár 100%-ban finanszírozza.” A jelenlegi kísérleti tanulmány program teljes költségvetésére összesen 816 212 eurót utaltak ki, mely összegből 326 960 euro áll rendelkezésre a hulladék kiviteléről és behozataláról szóló kísérleti tanulmányokra, és 489 252 euro azokra a kísérleti tanulmányokra, amelyek a mezőgazdasággal, vadászattal, erdészettel és halászattal kapcsolatos hulladék-statisztikákra vonatkoznak.

Jóllehet a rendelet előírja a tanulmányok elkészítésével járó költségek akár 100%-ban történő finanszírozását, a 25 tanulmány közül hétnek a kedvezményezett országok is társfinanszírozói. Összhangban a Közösség költségvetési rendeletével[3], a következő ajánlattételi felhívásnál a kedvezményezett országnak társfinanszírozóként a költségek legalább 10%-át kell fizetnie.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A hulladék behozatalára és kivitelére vonatkozó statisztikákról szóló kísérleti tanulmányok első eredményei azt mutatják, hogy bár a külkereskedelmi statisztikákat a legjobb forrásként azonosították, mégsem nyújtanak teljes körű adatokat, amelyekkel a Hulladék-szállítási rendeletben szereplő adatokat ki lehetne egészíteni. Számos olyan hulladékkategóriára, amelyre vonatkozóan még statisztikai adatokat kell gyűjteni, konkrét megoldást még nem jelöltek meg, ezért további tanulmányok szükségesek.

Tekintettel a mezőgazdaságból, vadászatból, erdészetből és halászatból származó hulladékkal kapcsolatos statisztikákra, sokféle hulladékáramot kell figyelembe venni, és a legégetőbb kérdés az, hogy a hulladék-statisztika milyen mértékben terjed ki a bioorganikus hulladékra. Egy másik fontos szempont a mezőgazdasági ágazaton belüli hulladékkezelés, és hogy milyen mértékben szerepel a hulladék-statisztikákban.

2005-ben a kísérleti tanulmányok mindkét területén sor kerül ajánlattételi felhívásra. A feladatmeghatározást az eddig szerzett tapasztalatok figyelembe vételével alakítják át.

A Hulladék-statisztikai rendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a hulladékexport és -import kísérleti tanulmányaiban vizsgált tevékenységek és jellemzők statisztikai felmérésének lehetőségeiről. Ugyanakkor naprakész információval szolgálnak a mezőgazdaságból, vadászatból, erdészetből és halászatból származó hulladékkal kapcsolatos tevékenységekről és eredményekről, valamint a csomagolási hulladékról és az előkészítő kezelésekről.

[1] HL L 332., 2002.12.9., 1.o., legutóbb az 574/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 90., 2004.3.27. 15.o.) módosított rendelet

[2] A Tanács 1993. február 1-i 259/93/EGK rendelete az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről, HL L 30., 1993.2.6., 1. o Legutóbb a 2557/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 349., 2001.12.31., 1.o.) módosított rendelet

[3] A Tanács 1605/2002/EK Euratom rendelete (2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16).