HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 228/75

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra (…) a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról

COM(2009) 14 végleges – 2009/0001 (COD)

2009/C 228/13

2009. február 3-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra (…) a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról”

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Elnöksége 2009. február 24-én megbízta az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciót a bizottsági munka előkészítésével.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. március 24–25-én tartott, 452. plenáris ülésén (a 2009. március 24-i ülésnapon) Umberto BURANI-t nevezte ki főelőadóvá, majd 95 szavazattal 3 ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Összefoglaló és következtetések

1.1 A jelenlegi válság szükségessé teszi a pénzügyi tevékenységeket szabályozó normák egészének felülvizsgálatát; a Larosière csoport jelentésében a felügyelet tekintetében számos olyan ajánlás szerepel, mely egyúttal a normákból és a múltbeli attitűdökből fakadó gyengeségek figyelmes elemzése.

1.2 Az Európai Bizottság vizsgált javaslata összhangban van az ajánlásokkal és bizonyos értelemben elébe is megy azoknak: közösségi alapokat nyújt három struktúra támogatására, melyek technikai és jogi eszközöket biztosítanak a felügyeleti hatóságnak (EFRAG, IASCF és PIOB). Ezeknek a támogatásoknak a révén biztosítható e szervek külső befolyásoktól mentes függetlensége. Az EGSZB egyetért ezzel, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy e három szervet szakemberek hozták létre szakemberek számára, és akkor is magánszektorbeli szervek maradnak, ha a standardokat belefoglalják a közösségi vagy nemzetközi jogszabályokba. Így nehéz különválasztani a közérdeket azoktól a tevékenységektől, amelyeket a szakemberek számára végeznek.

1.3 Egyes tevékenységeik támogatására szintén pénzügyi hozzájárulásban részesülnek a felügyeleti bizottságok, amelyek az Európai Bizottság által létrehozott, a nemzeti felügyeleti hatóságok tagjaiból álló tanácsadó és támogató testületek. A speciális tevékenységek célja a hatóságok személyzetének képzése és az információs technológiai projektek kezelése. Az EGSZB aggályainak ad hangot ezzel kapcsolatban: mivel a képzés és a projektek kedvezményezettjei a tagállamok, nem világos, hogy miért a közösségi alapokat kellene felhasználni.

2. Bevezetés

2.1 Az egész világot sújtó jelenlegi válság olyan katasztrófákat idézett és idéz elő folyamatosan, amelyek nagyságrendje még mindig nem felbecsülhető, azonban kétségkívül rendkívül magas. A gazdasági és szociális téren megnyilvánuló súlyos következményeken túlmenően a válságnak van egyetlen pozitív eleme: ez pedig azoknak az elveknek a szigorú felülvizsgálata, amelyeken a nemzetközi pénzügyek eddig nyugodtak, és azoké a bizonyosságoké, amelyek enyhítették a pénzügyi tevékenységekben rejlő kockázat észlelését.

2.2 A felülvizsgálat a zűrzavarban érintett valamennyi résztvevő részéről őszinte önkritikát követel meg saját magatartásával, értékeléseivel és tevékenységeivel kapcsolatban: a pénzügyi szereplők, jogalkotók, felügyeleti hatóságok, minősítő intézetek, közgazdászok mindegyike osztozik a felelősségben. Egyébiránt senkinek sincs teljes és egyéni felelőssége: a jelenlegi események és a múltbéli attitűdök azt mutatják, hogy a válság okok láncolatának és egymástól kölcsönösen függő hatásoknak az eredménye.

2.3 A válság számos oka között a felügyelet terén meglévő hiányosságok különösen egyértelművé váltak: a szabályok látszólag jól meghatározottak, ám nem bizonyultak megfelelőnek a már ismert események elleni küzdelemre, még kevésbé azok előrejelzésére, sőt egyes esetekben ők maguk idézték azokat elő. E kérdés vizsgálata és a hiányosságok orvoslására vonatkozó ajánlások képezik a Larosière csoport jelentésének tárgyát. Az Európai Bizottság javaslata, mely összhangban van ezekkel az ajánlásokkal és megfelelő módon elébe is megy azoknak, közösségi program megvalósítását célozza azon tevékenységek támogatására, melyek eszközöket biztosítanak a pénzügyi tevékenységek ellenőrzése hatékonyságának javítására.

2.4 eszközöket nyújt az értékpapír-piacok, a banktevékenységek, illetve a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíj felügyeletével foglalkozó hatóságoknak. A három kedvezményezett jogi struktúra a következő: a pénzügyi beszámolás területén a European Financial Reporting Advisory Group (Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport) (EFRAG) és az International Accounting Standards Committee Foundation (Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány) (IASCF), a könyvvizsgálat területén pedig a Public Interest Oversight Board (Közérdekű Felügyeleti Tanács) (PIOB).

2.5 A program szerint egyes tevékenységeik támogatására szintén pénzügyi hozzájárulásban részesülnek a felügyeleti bizottságok, amelyek jogi személyiséggel nem rendelkező, az Európai Bizottság által a három említett szakterületen létrehozott, a nemzeti felügyeleti hatóságok tagjaiból álló független tanácsadó testületek. Ezek a bizottságok véleményező, nézetütköztető és tanácsadó testületként segítik az Európai Bizottság tevékenységét, és „elősegítik a közösségi jogszabályok következetes és kellő időben történő végrehajtását a tagállamokban”. A három felügyeleti bizottság európai szinten nem rendelkezik jogi személyiséggel. Szerződéskötési képességük biztosítása érdekében azonban jogi személyiséggel rendelkező támogató szervezeteket kellett létrehozni azokban a tagállamokban, ahol a bizottságok találhatók, azaz az Egyesült Királyságban a bankfelügyeletre (CEBS), Franciaországban az értékpapírokra (CESR), Németországban pedig a biztosításra és a foglalkoztatói nyugdíjra (CEIOPS).

3. Megjegyzések és észrevételek

3.1 Az EGSZB helyesli az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy a Larosière-bizottság ajánlásaival összhangban egyre tökéletesebb eszközöket biztosítsanak a pénzügyi szektor ellenőrzésére. Ezenkívül megjegyzi, hogy semmi újdonság nincs sem a három támogatásban részesített jogi struktúra, sem pedig a pénzügyi hozzájárulásban részesülő kedvezményezett bizottságok küldetésében és feladataiban. A pénzügyi hozzájárulások tehát a jelenlegi helyzet javítására szolgálnak, ami a struktúrákkal való megelégedettségről árulkodik, egyben arról is, hogy e szervek tisztában vannak azzal, hogy javítani vagy bővíteni kell szolgáltatásaikat.

3.2 A pénzügyi tájékoztatás terén működő két szerv, az IASCF és az EFRAG, magas színvonalú nemzetközi számviteli standardokat dolgoz ki, amelyeket részben beépítettek a közösségi jogszabályokba. Az Európai Bizottság szerint ezek biztosítják, „hogy a befektetők, hitelezők és más érdekeltek kellő időben, megbízható és lényegi információhoz jussanak a társaságok pénzügyi helyzetéről”. A tények azonban cáfolják ezt az állítást: bármilyen reform életbe léptetése előtt a felelősöknek válaszolniuk kell arra a kérdésre, hogy a kudarc a számviteli standardok hiányosságainak vagy e standardok nem megfelelő alkalmazásának tulajdonítható-e.

3.2.1 A legérzékenyebb szektorban, az értékpapír-piacon, ahol a legnagyobb hiányosságok jelentkeztek, és ahol az IASCF és az EFRAG szabályai érvényesek, az Európai Bizottság egyértelműen hangsúlyozza, hogy a „végeredményben érdekelt felek indokolatlan befolyásával”, valamint „az érdekelt felektől származó önkéntes finanszírozással szembeni kitettséggel” szembeni függetlenség rendkívül fontos, és a támogatások egyik indoka. Ezt a témát a múltban már felvetette az ECOFIN-Tanács és az Európai Parlament, de most egy másik kérdés is felmerül: mivel ezeknek a szerveknek forrásokra van szükségük kényes feladatuk ellátásához, a „támogatás” elegendő-e függetlenségük biztosításához? Az EGSZB szerint ezt a kérdést alaposabban meg kellene vizsgálni.

3.3 Ugyanezek a megállapítások érvényesek a könyvvizsgálatra is a PIOB-nak nyújtott támogatással kapcsolatban. Ennek a szervnek a feladata az, hogy felügyelje az ISA-k (International Standards for Auditing) elfogadásához vezető folyamatot és az IFAC (International Standards for Auditing, Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség) egyéb közérdekű tevékenységeit. Az ISA-knak a közösségi jogba való lehetséges átvétele (2006/43/EK irányelv) miatt fontos a standardok semlegessége, továbbá az, hogy a PIOB vezető szerveinek tíz tagja közül kettőt az Európai Bizottság jelölt ki.

3.4 A „támogatások” témájával kapcsolatban az EGSZB végül egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a nemzetközi standardokért felelős szerveket megfelelő eszközökkel kell ellátni ahhoz, hogy biztosítani lehessen működőképességüket és függetlenségüket. Ez a kérdés többé-kevésbé explicit formában többször felmerül, ami félreérthetetlenül egy alapvető problémára utal: ezeket a szerveket a szektorok hozták létre, hogy maguknak a szektoroknak a számára szabályokat és standardokat dolgozzanak ki; ezek akkor is magánszektorbeli szervek maradnak, ha a szabályokat és standardokat belefoglalják az állami-közösségi jogszabályokba. Így nehéz ugyanazon a szerven belül különválasztani a közérdeket azoktól a tevékenységektől, amelyeket az e szervek felett törvényes ellenőrzést gyakorló szektorok számára végeznek.

3.5 A felügyeleti bizottságok részére nyújtott pénzügyi hozzájárulások célja elsősorban a nemzeti felügyeleti hatóságok személyzetének képzése és az információs technológiai projektek kezelése. Amint már elhangzott, ezek a bizottságok független, az Európai Bizottság által létrehozott tanácsadó testületek, amelyek a nemzeti hatóságokból állnak. A személyzet képzése (a Larosière-csoport 19. ajánlása) és a projektek kezelése kétségtelenül fontos, a tagállamok számára teljes mértékben hasznos feladat: az EGSZB nem érti, hogy ezeket a lépéseket a közösségi költségvetés helyett miért nem maguk a tagállamok finanszírozzák.

3.6 Javaslata végén az Európai Bizottság kijelenti, hogy a támogatások kedvezményezettjeinek kijelölésével kapcsolatban be kell vezetni egy rugalmassági kritériumot: a válság elleni küzdelemre szolgáló mechanizmusok részletesebb vizsgálata új szervek létrehozását vagy a jelenlegiek új feladatokkal történő megbízását teheti szükségessé, vagy egy már kiválasztott kedvezményezett mellett egy másikat is ki kellhet jelölni. Az EGSZB-nek nincs kifogása ez ellen, de felhívja a figyelmet arra, hogy a szükségesnél nagyobb mértékben nem lenne helyes növelni a programban részt vevő szervek számát. Amennyire lehet, érdemesebb lenne a meglevő szervek funkcióit bővíteni.