HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2004.7.14. 
COM(2004) 486 végleges 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  Technikai melléklet 
  
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVEI 
a hitelintézetek tevéke nységének megkezdésér ől és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 
2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irán yelv és a befektetési vállalkozások és 
hitelintézetek t őkemegfelelésér ől szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv 
átdolgozásáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
  
{SEC(2004) 921} 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
- 
 
HU 3   HU Javaslat: 
TANÁCSI IRÁNYELV 
[…]-ról/ről 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak […] cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára1, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére2, 
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére3, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére4, 
mivel: (1) [Initial capital…] . 
(2) [Initial capital…] , 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
1. cikk 
[…] 
[…] cikk 
A tagállamok legkés őbb […]-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. 
Erről haladéktalanul tájékoz tatják a Bizottságot. 
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az inté zkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az 
irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdet ésük alkalmával ilyen hivatkozást kell f űzni. A 
hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 
                                                
 
1 HL C […]., […], […]. o. 
2 HL C […]., […], […]. o. 
3 HL C […]., […], […]. o. 
4 HL C […]., […], […]. o. 
 
HU 4   HU […] cikk 
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hiva talos Lapjában való kihirdetését követ ő […] 
napon lép hatályba. 
[…] cikk 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/én 
 a Tanács részér ől 
 az elnök  […] 
 
HU 5   HU MELLÉKLET  
 
ò új szöveg 
V. melléklet – A kockázatok szervezésének  és kezelésének technikai kritériumai  
1. IRÁNYÍTÁS  
1. A 11. cikkben említett vezet ő testület határozza meg a szervezeten belüli feladatok 
elkülönítésével és az ös szeférhetetlenség megel őzésével kapcsolatos szabályokat. 
2. KOCKÁZATOK KEZELÉSE  
2. A 11. cikkben említett vezet ő testület hagyja jóvá és vizsgálja felül rendszeresen 
azon kockázatok átvállalására, kezelésére, ellen őrzésére és csökkentésére szolgáló 
stratégiákat és szabályzatokat, amelyeknek a hitelintézet kitett vagy kitetté válhat, 
beleértve azokat is, amelyek a bból a makrogazdasági környezetb ől fakadnak, 
amelyben a hitelintézet m űködik az üzleti ciklus á llapotához viszonyítva. 
3. HITEL - ÉS PARTNERKOCKÁZAT  
3. A hitelnyújtásnak megbízható és jól me ghatározott kritériumokon kell alapulnia. A 
hitelek jóváhagyási, módosítási, megújítási és  refinanszírozási eljárását egyértelm űen 
kell megállapítani. 
4. A különböz ő hitelkockázatot hordozó portfoliók és kitettségek folyamatos nyomon 
követését és ellen őrzését, beleértve a problémás hite lek azonosítását és kezelését, 
illetve a megfelel ő értékelési korrekciók végrehaj tását és céltartalékok képzését 
hatékony rendszerek m űködtetésével kell végrehajtani. 
5. A hitelportfoliók diverzifikációjának a hitelintézet célpiaca ihoz és átfogó 
hitelstratégiájához kell illeszkednie. 
4. REZIDUÁLIS KOCKÁZAT  
6. Annak kockázatát, hogy a hitelintézet álta l alkalmazott, elismert hitelkockázat 
mérséklési technikák a vártnál ke vésbé bizonyulnak hatékonynak, írásbeli 
eljárásrendekkel és szabályzatokka l kell kezelni és szabályozni. 
5. KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT  
7. A partnerrel, kapcsolatban álló partne rek csoportjaival és  ugyanazon gazdasági 
ágazatbeli, földrajzi régióbeli vagy ugya nazon tevékenység vagy árucsoportbeli 
partnerekkel szembeni kitettségekb ől, a hitelkockázat mérséklés alkalmazási 
technikákból, beleértve a közvetett nagymérték ű kockázatvállalásból (például 
 
HU 6   HU egyetlen biztosítéknyújtó) származó koncentrációs kockázatot írásbeli 
eljárásrendekkel és szabályzatokka l kell kezelni és szabályozni. 
6. ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI KOCKÁZATOK  
8. Az értékpapírosítási ügyletekb ől fakadó kockázatokat, amel yekkel kapcsolatban a 
hitelintézetek kockázat-átadóként vagy szponzorként lépnek fel, megfelel ő 
szabályzatokkal és eljárásrendekkel kell  értékelni és kezelni, különösen annak 
biztosítására, hogy az ügylet  gazdasági tartalma teljes mértékben tükröz ődjön a 
kockázatértékelési és -kezelési döntésekben.  
9. Lejárat el őtti visszaadás lehet őségét biztosító ki kötéssel rendelkez ő rulírozó 
értékpapírosítási ügyletek kezdeményez ő hitelintézeteinek a terv szerinti és a lejárat 
előtti visszaadás hatásait megragadó likvi ditási tervekkel kell rendelkezniük. 
7. NEM KERESKEDELMI TEVÉKENYSÉGEKB ŐL SZÁRMAZÓ KAMATKOCKÁZAT  
10. Rendszereket kell bevezetni az esetleges kamatváltozásokból származó kockázatok 
értékelésére és kezelésére, mivel ezek a h itelintézet nem kereskedelmi tevékenységeit 
is érintik. 
8. MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT  
11. Szabályzatokat és eljárásokat kell bevezetni a m űködési kockázat tekintetében a 
kitettség értékelésére és kezelésér e, amelyek tartalmazzák a ritkán el őforduló, de 
súlyos következményekkel járó eseménye ket is. A 4. cikk (22) bekezdésében 
megállapított meghatározás sérelme nélkül  a hitelintézeteknek meg kell határozniuk, 
hogy e szabályzatok és eljárásrendek alkalmazásában mi képez m űködési kockázatot. 
12. Vészhelyzeti és üzletmenet-folytonossági  terveket kell készíteni a hitelintézet 
folyamatos m űködésének, valamint a súlyos üz letviteli fennakadások esetén 
bekövetkez ő veszteségek mérséklésére. 
9. LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT  
13. A nettó finanszírozási pozíció és  követelmények folyamatos és el őremutató módon 
történő mérésére és kezelésére szolgáló sz abályzatokat és eljá rásrendeket kell 
bevezetni. Alternatív forgatókönyveket kell me ghatározni, és rendszeresen felül kell 
vizsgálni a nettó finanszírozási pozíció val kapcsolatos döntéseket alátámasztó 
feltételezéseket. 
14. Likviditási válság kezelésére szolgáló vészhelyzeti tervekne k kell rendelkezésre 
állniuk. 
 
HU 7   HU VI. melléklet  
 
Sztenderd módszer  
 
1. rész – Kockázati súlyok  
1. KÖZPONTI  KORMÁNYZATOKKAL  VAGY  KÖZPONTI  BANKOKKAL  
SZEMBENI  KITETTSÉGEK 
1.1. Kezelés 
1. A (2)-(8) bekezdés sérelme nélkül a központi kormányzatokkal és központi 
bankokkal szembeni kitettségekre 100 %-os kockázati súlyt kell alkalmazni. 
2. Azokat a központi kormányzatokkal és közpon ti bankokkal szembeni kitettségeket, 
amelyeknél rendelkezésre áll egy kijelölt küls ő hitelmin ősítő intézmény által 
készített hitelmin ősítés, az 1. táblázat szerinti kockázati súlyokba kell sorolni, 
összhangban az illetékes hatóságok által, elismert küls ő hitelminősítő intézmények 
részéről megállapított hitelmin ősítés hat fokozatba történ ő besorolásával.  
1. táblázat 
Hitelminősí
tési 
besorolás 1 2 3 4 5 6
Kockázati 
súly 0
%2
0
%5
0
%1
0
0
%1
0
0
%1
5
0
%
3. Az Európai Központi Bankkal szembeni k itettségekhez 0%-os kockázati súlyt kell 
rendelni. 
1.2. Az ügyfél nemzeti pénznemé ben denominált kitettségek 
4. Az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörére is figyelemmel a központi 
kormányzatokkal és központi bankokkal szembeni, nemzeti pénznemben denominált 
és finanszírozott kitettségekhez a (2) be kezdésben megjelölt kockázati súlynál 
kisebbet lehet rendelni. 
5. Ha a (4) bekezdésben említett mérlegelési jogkört egy tagállam illetékes hatósága 
gyakorolja, egy másik tagállam illetékes hatóságai is engedélyezhetik 
hitelintézeteiknek, hogy ugyan azt a kockázati súlyt alka lmazzák az említett központi 
kormányzatokkal és központi bankokkal szembeni, a saját nemzeti pénznemében 
denominált és finanszírozo tt kitettségekre vonatkozóan. 
6. Ha a Közösségben alkalmazott felügyeleti és szabályozási rendelkezésekkel legalább 
egyenérték ű rendelkezéseket alkalmazó harmadik ország illetékes hatóságai a 
központi kormányzatokkal vagy központi bank okkal szembeni, hazai pénznemben 
 
HU 8   HU denominált és finanszírozott kitettségekh ez az (1)-(2) bekezdés ben jelölt kockázati 
súlynál kisebbet rendelnek, a kkor a tagállamok engedélyez hetik hitelintézeteiknek, 
hogy az ilyen jelleg ű kitettségekre ugyanilyen módon alkalmazzák a kockázati 
súlyokat. 
1.3. Exporthitel hivatalok  általi hitelmin ősítés alkalmazása 
7. Egy exporthitel hiva tal általi hitelmin ősítés csak akkor ismerhet ő el, ha az alábbi 
feltételek valamelyikének megfelel: 
a) a hitelmin ősítés egy, a “hivatalosan támoga tott exporthitelek irányelveir ől 
szóló OECD-megállapodásban” résztvev ő exporthitel hivatal konszenzusos 
kockázatmin ősítése 
b) az exporthitel hivatal közzéteszi hitelmin ősítéseit, és az exporthitel hivatal az 
OECD által elfogadott módszereket alkalmazza, illetve a hitelmin ősítéshez a 
hét minimális exportbiztosítási díj (M EBD) egyike társul, amelyet az OECD 
által elfogadott módszerek határoznak meg. 
8. Az olyan kitettségekhez, amelyekre vonat kozóan – kockázati kategóriába sorolási 
céllal – egy exporthitel hivatal általi hitelmin ősítést ismernek el, a 2. táblázat szerinti 
kockázati súlyt kell rendelni. 
2. táblázat 
MEBD 1 2 3 4 5 6 7 
Kockáza
ti súly 0% 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
2. REGIONÁLIS  KORMÁNYZATOKKAL  VAGY  HELYI  HATÓSÁGOKKAL  
SZEMBENI  KITETTSÉGEK 
9. A (10)-(12) bekezdés sérelme nélkül a regionális kormányzatokkal és helyi 
hatóságokkal szembeni kitetts égeket az intézményi k itettségekkel azonosan kell 
súlyozni. Az illetékes hatóságok mérlegel ési jogkörének gyakorlása független a 80. 
cikkben meghatározott illetéke s hatóságok általi mérlegelés i jogkör gyakorlásától. A 
rövid lejáratú kitettségekre nem alkalmazh ató a (30), (31) és (36) bekezdésben 
meghatározott kedvez őbb elbírálás. 
10. Az illetékes hatóságok mérlegelési j ogkörére is figyelemmel a regionális 
kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembe ni kitettségeket k ezelhetik úgy, mint 
az azonos joghatóság alá tartozó központi kormányzattal szembeni kitettségeket, ha 
nincs kockázati különbség az ilyen kite ttségek között, mert a regionális 
kormányzatok bevételképz ő hatáskörrel és intézmén yi háttérrel rendelkeznek, 
amelyek a nemteljesítés kockázatának csökkentésére szolgálnak.  
11. Ha a (10) bekezdésben említett mérlegelési jogkört egy tagállam illetékes hatósága 
gyakorolja, egy másik tagállam illetékes hatóságai is engedélyezhetik 
 
HU 9   HU hitelintézeteiknek, hogy ugyanazt a kock ázati súlyt alkalmazzák a regionális 
kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségeknél,. 
12. Ha – a Közösségben használt felügyeleti és szabályozási rendelkezésekkel legalább 
egyenérték ű rendelkezéseket alkalmazó – harmadik  ország illetékes hatóságai, a 
regionális kormányzatokkal va gy helyi hatóságokkal sz embeni kitettségeket 
ugyanúgy kezelik, mint a központi kormányzatai kkal szembeni kitettségeket, akkor a 
tagállamok engedélyezhetik hitelintézeteiknek, hogy az ilyen jelleg ű kitettségekre 
vonatkozóan ugyanekkora kockázati súlyokat alkalmazzanak. 
3. ADMINISZTRATÍV  TESTÜLETEKKEL  ÉS NEM  ÜZLETI  JELLEG Ű 
VÁLLALKOZÁSOKKAL  SZEMBENI  KITETTSÉGEK 
3.1. Kezelés 
13. A (14)-(18) bekezdés sérelme nélkül a közig azgatási szervekkel és nem üzleti jelleg ű 
vállalkozásokkal szembeni kitettségekr e 100%-os kockázati súlyt kell alkalmazni. 
3.2. Állami szektorbeli intézmények 
14. A (15)-(17) bekezdés sérelme nélkül az á llami szektorbeli intézményekkel szembeni 
kitettségekre 100%-os kockázati súlyt kell alkalmazni. 
15. Az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörér e is figyelemmel az állami szektorbeli 
intézményekkel szembeni kitettségeket intézményekkel szembeni kitettségeként is 
kezelhetik. Az illetékes hatóságok e mérleg elési jogkörének gyakorlása független a 
80. cikkben meghatározott, illetékes ha tóságok általi mérlegelési jogkör 
gyakorlásától. A rövid lejáratú kitettségek (30), (31) és (36) bekezdésben 
meghatározott kedvez őbb elbírálása nem alkalmazható. 
16. Ha egy tagállam illetékes hatósága gyakorolja annak mérlegelési jogkörét, hogy az 
állami szektorbeli intézményekkel szembeni kitettségeket intézményekkel szembeni 
kitettségekként lehessen kezeli, egy másik tagállam illetékes hatóságai is 
engedélyezhetik hitelintézeteiknek, hogy ugyanakkora kockázati súlyt alkalmazzanak 
az állami szektorbeli intézményekkel szembeni kitettségekre vonatkozóan. 
17. Ha egy, a Közösségben használtakkal legalább egyenérték ű felügyeleti és 
szabályozási rendelkezéseket alkalmazó harm adik ország illetékes hatóságai az 
állami szektorbeli intézményekkel szembeni kitettségeket intézményekkel szembeni 
kitettségként kezelik, a tagállamok e ngedélyezhetik hitelintézeteiknek, hogy az 
állami szektorbeli intézményekkel szembe ni kitettségeket ugya nilyen kockázati 
súllyal vegyék figyelembe. 
3.3. Egyházak és vallási közösségek 
18. A közjogi értelemben jogi  személyiséggel rendelkez ő egyházakkal és vallási 
közösségekkel szembeni kite ttségeket állami szektorbeli intézményekkel szembeni 
kitettségként kell kezelni, amennyiben azok az azt lehet ővé tevő jogszabályoknak 
megfelelően szednek adót. 
 
HU 10   HU 4. MULTILATERÁLIS  FEJLESZTÉSI  BANKOKKAL  SZEMBENI  
KITETTSÉGEK 
4.1. Hatály 
19. A 78-83. cikk alkalmazásában az Amerika-közi Befektetési Társaság multilaterális 
fejlesztési banknak tekintend ő. 
4.2. Kezelés 
20. A (21) és (22) bekezdés sérelme né lkül a multilaterális fejlesztési bankokkal 
szembeni kitettségeket a (28)-(31) bekezdésnek megfelel ően ugyanúgy kell kezelni, 
mint a hitelintézetekkel szembe ni kitettségeket. A rövid lejá ratú kitettségek (30), (31) 
és (36) bekezdésben meghatározott kedvez őbb elbírálása nem alkalmazható. 
21. A következ ő multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségekhez 0%-os 
kockázati súly társul: 
a) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank; 
b) a Nemzetközi Pénzügyi Társaság; 
c) az Amerika-közi Fejlesztési Bank; 
d) az Ázsiai Fe jlesztési Bank; 
e) az Afrikai Fejlesztési Bank; 
f) az Európai Tanács Fejlesztési Bankja; 
g) az Északi Beruházási Bank; 
h) a Karibi Fe jlesztési Bank; 
i. az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank; 
j) az Európai Beruházási Bank, 
k) az Európai Beruházási Alap; 
l) a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség. 
22. 20%-os kockázati súlyt kell alkalmazni az Euró pai Befektetési Alapnál jegyzett, de 
be nem fizetett t őkére. 
5. NEMZETKÖZI  SZERVEZETEKKEL  SZEMBENI  KITETTSÉGEK 
23. A következ ő nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségekhez 0%-os kockázati 
súly társul: 
a) az Európai Közösség; 
 
HU 11   HU b) a Nemzetközi Valutaalap; 
c) a Nemzetközi Fizetések Bankja. 
6. INTÉZMÉNYEKKEL  SZEMBENI  KITETTSÉGEK 
6.1. Kezelés 
24. A (26)–(27) és (28)-(31) be kezdésben leírt két módszer  valamelyike szolgál az 
intézményekkel szembeni kitettségek kockázati súlyának meghatározására. 
6.2. A nem min ősített intézményekkel szembeni kitettségek minimális kockázati 
súlya 
25. A nem min ősített intézménnyel szembeni kitetts égekre vonatkozóan nem lehet a 
központi kormányzattal szembeni kitettségeknél kisebb kockázati súlyt alkalmazni. 
6.3. Központi kormányzati kockázati súlyozáson alapuló módszer 
26. Az intézményekkel szembeni kitettségekhez azt hitelmin ősítési besorolás szerinti 
kockázati súlyt kell rendelni, ami – a 3. táblázattal összhangban - az intézmény 
székhelye szerinti közpon ti kormányzathoz tartozik. 
3. táblázat 
Központi 
kormányzat 
hitelminősítési 
besorolása 1 2 3 4 5 6 
Kitettség kockázati 
súlya 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
27. Azoknál az intézményekkel szembeni kitettsé geknél, ahol az intézmény székhelye 
egy olyan országban található, am elynek központi kormányzata nem min ősített, a 
kockázati súly legfeljebb 100% lehet. 
6.4. Hitelmin ősítésen alapuló módszer 
28. Azokhoz az eredetileg három hónapnál hosszabb tényleges lejárati id ővel 
rendelkez ő, intézményekkel szembeni kitettségekhez, amelyeknél rendelkezésre áll 
egy külső hitelminősítő intézmény által készített hitelmin ősítés, a 4. táblázat szerinti 
kockázati súlyokat kell rendelni, összhangba n azzal, ahogy az illetékes hatóságok az 
elismert küls ő hitelminősítő intézmények által készített min ősítéseket megfeleltetik a 
6 fokozatú hitelmin ősítési besorolás egyes kategóriáinak. 
4. táblázat 
Hitelminősítési 1 2 3 4 5 6 
 
HU 12   HU besorolás 
Kockázati súly 20% 50% 50% 100% 100% 150% 
 
29. A nem min ősített intézményekkel szembeni kite ttségekhez 50%-os kockázati súlyt 
kell rendelni. 
30. Azokhoz az eredetileg három hónap vagy annál rövidebb tényleges lejárat id ővel 
rendelkez ő, intézményekkel szembeni kitettségekhez, amelyeknél rendelkezésre áll 
egy külső hitelminősítő intézmény által készített hitelmin ősítés, az 5. táblázat szerinti 
kockázati súlyokat kell rendelni, összhangba n azzal, ahogy az illetékes hatóságok az 
elismert küls ő hitelminősítő intézmények által készített min ősítéseket megfeleltetik a 
6 fokozatú hitelmin ősítési besorolás egyes kategóriáinak. 
5. táblázat 
Hitelminősítési 
besorolás 1 2 3 4 5 6 
Kockázati súly 20% 20% 20% 50% 50% 150% 
 
31. A nem min ősített intézményekkel szembeni, három hónap vagy annál rövidebb, 
eredeti tényleges lejárattal rendelkez ő kitettségekhez 20%-os kockázati súlyt kell 
rendelni. 
6.5. Kapcsolat a rövid lejáratú hitelmin ősítéssel 
32. Ha a (28)-(31) bekezdésben meghatározott  módszert alkalmazzák az intézményekkel 
szembeni kitettségekre, akkor azok ka pcsolata a vonatkozó, rövid távú min ősítéssel 
az alábbiak szerint alakul: 
33. Ha a kitettség nem rendelkezik rövid távú min ősítéssel, a (30) bekezdésben a rövid 
lejáratú kitettségekre meghatározott általános, kedvez őbb elbírálást kell alkalmazni 
az összes, három hónapnál nem hosszabb eredeti lejárattal rendelkez ő, 
intézményekkel szembeni kitettségre. 
34. Ha a kitettség rendelkezik rövid távú min ősítéssel, és ez a min ősítés egy, a rövid távú 
kitettségek kezelésére a (30) bekezd ésben feltüntetett vagy azzal megegyez ő 
kockázati súly alkalmazását határozza meg, a rövid távú min ősítést csak az adott 
kitettségre lehet alkalmazni. Egyéb rövid tá vú kitettségek esetén a (30) bekezdésben 
meghatározott rövid távú kitettsé gekre vonatkozó általános kedvez őbb elbírálást kell 
alkalmazni. 
35. Ha a kitettség rendelkezik rövid távú min ősítéssel, és ez a min ősítés egy, a rövid távú 
kitettségek kezelésére a (30) bekezdésben kedvez őbb vagy azonos kockázati súly 
alkalmazását írja el ő, akkor a rövid távú kitett ségek általános, kedvez őbb elbírálása 
nem alkalmazható, és az összes nem min ősített, rövid távú követeléshez a vonatkozó 
rövid távú min ősítéshez használt kockázati súlyt kell rendelni. 
 
HU 13   HU 6.6. Az adós nemzeti pénznemében denomi nált rövid lejáratú kitettségek 
36. Amennyiben az illetékes hatóságok saját mérlegelési jogkörükben eljárva a központi 
kormányzatokkal és központi bankokkal szem beni kitettségekre vonatkozóan a (4)-
(6) bekezdésben leírt módszert alkalmazzák, az eredetileg három hónapos vagy annál 
rövidebb, tényleges lejáratú, nemzeti pénz nemben denominált és finanszírozott 
intézményekkel szembeni kitettségekhez – mindkét, a (26)-(27) és (28)-(31) 
bekezdésben leírt módszer alapján – olyan kockázati súlyt lehet rendelniük, amely 
egy kategóriával kedvez őtlenebb, mint a (4)-(6) bekezdésben leírt, a központi 
kormányzattal szembeni k itettségekhez rendelt kedvez őbb kockázati súly. 
37. A három hónap vagy annál rövidebb, ered eti tényleges lejárattal rendelkez ő, az 
ügyfél nemzeti pénznemében denominált és finanszírozott kitettségekhez nem lehet 
20%-nál kisebb kockázati súlyt rendelni. 
6.7 Befektetések szavatoló t őke-elemként elismert eszközökbe 
38. Intézmények által kibocsátott,  részvényként vagy szavatoló t őke-elemként elismert 
eszközökbe történ ő befektetésekhez 100%-os kockázat i súlyt kell rendelni, kivéve, 
ha azt levonják a szavatoló t őkéből. 
7. VÁLLALATOKKAL  SZEMBENI  KITETTSÉGEK 
7.1. Kezelés 
39. Azokhoz a kitettségekhez, amelyeknél rendelkezésre áll egy küls ő hitelmin ősítő 
intézmény által készített hitelmin ősítés, az 5. táblázat szerinti kockázati súlyokat kell 
rendelni, összhangban azzal, ahogy az il letékes hatóságok az elismert küls ő 
hitelminősítő intézmények által készített min ősítéseket megfeleltetik a 6 fokozatú 
hitelminősítési besorolás egyes kategóriáinak. 
5. táblázat 
Hitelminősítési 
besorolás 1 2 3 4 5 6 
Kockázati súly 20% 50% 100% 100% 150% 150% 
 
40. Azok a kitettségekre vonatkozóan, amelyeknél nem áll rendelkezésre hitelmin ősítés, 
100%-os kockázati súly, vagy az adott köz ponti kormányzathoz tartozó kockázati 
súly közül a magasabbat kell alkalmazni. 
8. LAKOSSÁGI  KITETTSÉGEK 
41. Azokhoz a kitettségekhez, amelyek megf elelnek a 79. cikk (2) bekezdésében 
felsorolt kritériumoknak, az illetékes  hatóságok mérlegelési jogkörére is 
figyelemmel, 75%-os kockázati súlyt lehet alkalmazni. 
 
HU 14   HU 9. INGATLANNAL  FEDEZETT  KITETTSÉGEK 
42. A (43)-(57) bekezdés sérelme nélkül az ingatlannal teljes kör űen fedezett 
kitettségekhez 100%-os kock ázati súlyt kell rendelni. 
9.1. Lakóingatlanra bejegyzett jelzáloggal fedezett kitettségek 
43. 35%-os kockázati súlyt kell rendelni azokhoz a kitettségekhez, amelyekre olyan 
lakóingatlanra bejegyzett jelzálog nyújt teljes kör ű és hiánytalan, az illetékes 
hatóságokat meggy őző fedezetet, amelyben a tulajdonos benne lakik vagy lakni fog, 
illetve amelyet a tulajdonos bérbe ad vagy bérbe fog adni. 
44. A finnországi lakásépítési társaság okról szóló 1991. évi törvény vagy kés őbbi 
hasonló jogszabály szerint m űködő finn lakásépít ő társaságok részvényeivel teljes 
körűen és hiánytalanul, az illetéke s hatóságok számára hitelt érdeml ő módon 
fedezett, olyan lakóingatlanra vonatkozó ki tettségekhez, amelyben a tulajdonos lakik, 
lakni fog vagy bérbe ad, 35%-os kockázati súlyt kell rendelni. 
45. Mérlegelési jogkörük gyakorlása során az il letékes hatóságok az alábbi feltételek 
teljesülésér ől győződnek meg: 
a) az ingatlan értéke ténylegesen nem függ az ügyfél hitelmin ősítésétől. Ez a 
követelmény nem zárja ki az olyan esetek et, amikor kizárólag makrogazdasági 
tényezők befolyásolják az ingatlan ér tékét és az ügyfél teljesít őképességét; 
b) az adós kockázata ténylegesen nem az alapul szolgáló ingatlan vagy projekt 
teljesítőképességét ől függ, hanem az adós egyéb forrásokból történ ő 
adósságvisszafizetési képességét ől. A hitel visszafizetése önmagában 
ténylegesen nem függ semmily en, biztosítékként alapul szolgáló ingatlan által 
generált pénzáramlástól; 
c) teljesülnek a VIII. melléklet 2. rés zének (8) bekezdésében meghatározott 
minimumkövetelmények, valamint a VIII. melléklet 3. részének (63)-(66) 
bekezdésében meghatározott értékelési szabályok; 
d) az ingatlan értéke jelent ősen meghaladja a kitettségek értékét. 
46. Az illetékes hatóságok eltekinthetnek a (45) bekezdés b) pontjában szerepl ő feltétel 
alkalmazásától azon kitettségek esetében, amelyek teljes kör űen és hiánytalanul a 
területükön található lakóingatlanra bejegyz ett jelzáloggal fedezettek, ha bizonyítani 
tudják, hogy fejlett és hosszú múltra visszatekint ő lakóingatlan-piac m űködik a 
területükön olyan alacsony vesz teségi arányszámokkal, amel yek indokolttá teszik az 
ilyen elbírálást.  
47. Amennyiben a (46) bekezdésben szerepl ő mérlegelési jogkört egy tagállam illetékes 
hatósága gyakorolja, egy másik tagállam illetékes hatósága engedélyezheti 
hitelintézetei számára, hogy 35%-os kockázat i súlyt alkalmazzanak az ilyen, teljes 
körűen és hiánytalanul, lakóingatlanra beje gyzett jelzáloggal fedezett kitettségekre 
vonatkozóan. 
 
HU 15   HU 9.2. Kereskedelmi ingatlan-jelzál oggal fedezett kitettségek 
48. Az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörér e is figyelemmel, az illetékes hatóságok 
számára hitelt érdeml ő módon, az irodára vagy egyéb kereskedelmi helyiségre 
bejegyzett jelzáloggal teljes kör űen és hiánytalanul fedezett kitettségekhez 50%-os 
kockázati súlyt rendelhet ő, ha az ingatlan az illetékes hatóság illetékességi területén 
található. 
49. Az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörére is figyelemmel, a teljes kör űen és 
hiánytalanul – az illetékes hatóságok számára hitelt érdeml ő módon – a finn 
lakásépítési társaságokról sz óló 1991. évi törvény vagy kés őbbi hasonló jogszabály 
szerint működő finn lakásépít ő társaságok részvényeivel fedezett, irodákhoz és egyéb 
kereskedelmi helyiségekhez kapcsolódó k itettségekhez 50%-os kockázati súlyt lehet 
rendelni.  
50. Az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörére is figyelemmel, az olyan ingatlan-lízing 
ügyletekkel kapcsolatos kitettségeknél,  amelyek joghatósági területükön lév ő 
irodákra és egyéb kereskedelmi helyis égekre vonatkoznak, és amelyekre olyan 
kötelező jogszabályi el őírások vonatkoznak, amely szerint a lízingbe adó teljes 
egészében megtartja a bérbe adott eszköz tulajdonjogát amíg a haszonbérl ő nem 
gyakorolja vételi jogát, 50%-os kockázati súlyt alkalmazhatnak.  
51. A (48)-(50) bekezdés alkalmazása az alábbi feltételek teljesülését ől függ: 
a) az ingatlan értéke ténylege sen nem függhet az ügyfél hitelmin ősítésétől. Ez a 
követelmény nem zárja ki az olyan esetek et, amikor kizárólag makrogazdasági 
tényezők befolyásolják az ingatlan ér tékét és az ügyfél teljesít őképességét; 
b) az adós kockázata ténylegesen nem f ügghet az alapul szolgáló ingatlan vagy 
projekt teljesít őképességét ől, hanem annak az adós egyéb forrásokból történ ő 
adósságvisszafizetési képességét ől kell függenie. Magának a hitelnek a 
visszafizetése ténylegesen nem függhe t semmilyen, biztosítékként szolgáló 
ingatlan által generált pénzáramlástól; 
c) teljesülnek a VIII. melléklet 2. rés zének (8) bekezdésében meghatározott 
minimumkövetelmények, valamint a VIII. melléklet 3. részének (63)-(66) 
bekezdésében meghatározott értékelési szabályok; 
52. Az 50%-os kockázati súly a hitelnek arra  a részére vonatkozik, amely nem haladja 
meg az alábbi feltételek szerint kiszámított határértéket: 
a) a szóban forgó ingatlan  piaci értékének 50%-a; 
b) Az ingatlan piaci értékének 50%-a, vagy a hitelbiztosítéki érték 60%-a közül az 
alacsonyabb, azokban a tagállamokban, amelyek törvényi vagy rendeleti 
rendelkezésekben szigorú kritériumokat álla pítottak meg a hite lbiztosítéki érték 
meghatározására vonatkozóan. 
53. Az (52) bekezdésben meghatározott hatá rértékeket meghaladó hitelrészre 100%-os 
kockázati súlyt kell alkalmazni. 
 
HU 16   HU 54. Amennyiben a (48)-(50) bekezdésben szerepl ő mérlegelési jogkört egy tagállam 
illetékes hatósága gyakorolja, egy másik tagállam illetékes hatósága engedélyezheti 
hitelintézetei számára, hogy 50%-os kockázati súlyt alkalm azzanak olyan kitettségek 
esetén, amelyek teljes kör űen és hiánytalanul, kereskedelmi ingatlanra bejegyzett 
jelzáloggal fedezettek. 
55. Az illetékes hatóságok eltekinthetnek a (51) bekezdés b) pontjában szerepl ő 
feltételtől azoknál a kitettségeknél, amelyek teljes kör űen és hiánytalanul a 
területükön találhat ó kereskedelmi ingatlanra beje gyzett jelzáloggal fedezettek, ha 
bizonyítani tudják, hogy fejlett és hosszú múltra visszatekint ő kereskedelmi 
ingatlanpiac m űködik a területükön olyan veszteségi arányszámokkal, amelyek a 
következő határértékeket nem haladhatják meg: 
a) a piaci érték 50%-a, (vagy ahol alkalm azható, a hitelbiztosítéki érték 60%-a, ha 
ez alacsonyabb) nem haladhatja meg egy tetsz őleges évben a kinnlev ő hitelek 
0,3%-át; 
b) a kereskedelmi ingatlannal fedezett hitelekb ől fakadó összesített veszteség nem 
haladhatja meg bármely évben a kinnlev ő hitelek 0,5%-át. 
56. Ha az (55) bekezdésben említett feltételek  bármelyike, bármely évben nem teljesül, 
megszűnik az említett kedvezmény alkalmazására szolgáló jogosultság, és annak 
ismételt alkalmazása el őtt újra eleget kell tenni az (51) bekezdés b) pontjában 
található második feltételnek.  
57. Amennyiben a (55) bekezdésben szerepl ő mérlegelési jogkört egy tagállam illetékes 
hatósága gyakorolja, egy másik tagállam illetékes hatósága engedélyezheti 
hitelintézetei számára, hogy 50%-os kockázat i súlyt alkalmazzanak az ilyen, teljes 
körűen és hiánytalanul, lakói ngatlanra bejegyzett jelzáloggal fedezett kitettségekre 
vonatkozóan. 
10. KÉSEDELMES  TÉTELEK 
58. Az (59)-(62) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül bármely, 90 napon túli 
késedelembe esett fedezetlen tételhez az alábbi kockázati súlyt kell rendelni: 
a) 150%, ha az értékelési korrekció kevese bb, mint a kitettség értékelési korrekció 
előtti bruttó értéke nem biztosított részének 20%-a; 
b) 100%, ha az értékelési korrekció lega lább a kitettség értékelési korrekció el őtti 
bruttó értéke nem bizt osított részének 20%-a; 
c) 50%, az illetékes hatóságok mérlegel ési jogkörére is figyelemmel, ha az 
értékelési korrekció legalább a ki tettség értékelési korrekció el őtti bruttó értéke 
nem biztosított részének 50%-a; 
59. A késedelmes tétel biztosított részének meghatározása esetében az elismert 
biztosítékok és garanciák azonosak a koc kázatmérséklési célokr a elismertekkel. 
60. Ezzel együtt ott, ahol a késedelmes téte l a kockázatcsökkentési célokra elismert 
biztosítékoktól eltér ő biztosítékokkal teljes kör űen biztosított, az i lletékes hatóságok 
 
HU 17   HU szigorú m űködési kritériumokon alapulva , a biztosíték jó min őségének biztosítása 
érdekében, mérlegelési jogkörükben eljárva engedélyezhetik 100%-os kockázati súly 
alkalmazását, amennyiben az értékelési kor rekció eléri a kitettség értékelési 
korrekció el őtti bruttó értékének 15%-át. 
61. A (43)-(47) bekezdésben említett kitettségekhez 100% kockázati súlyt kell rendelni 
az értékelési korrekció levonása után, amennyiben ezek 90 napnál hosszabb ideje 
késedelmesek. Ha az értékelési korrekciók nem haladják meg a kitettség értékelési 
korrekció el őtti bruttó értékének 20%-át, a kitettség fennmaradó részére 
alkalmazandó kockázati súlyt az illetékes hatóságok saját mérlegelési jogkörükben 
eljárva 50%-ra csökkenthetik. 
62. A (48)-(57) bekezdésben említett kitettség ekhez 100% kockázati súlyt kell rendelni, 
amennyiben ezek 90 napnál hosszabb ideje késedelmesek. 
11. KIEMELKED Ő KOCKÁZATI  KATEGÓRIÁBA  SOROLANDÓ  TÉTELEK 
63. Az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörére is figyelemmel, a különösen 
kiemelked ő kockázati kategóriához, úgymint a kockázati t őketársaságokba való 
befektetésekhez, ille tve a privát részvénybefektetése khez kapcsolódó kitettségekhez, 
150%-os kockázati súlyt kell rendelni. 
64. Az előző szakaszok rendelkezéseinek értelmében az illetékes hatóságok 
engedélyezhetik 150%-os kockázati súly alka lmazását a nem késedelmes tételekre is, 
illetve azokra, amelyekre értékelési korre kciót határoztak me g az alábbi kockázati 
súly hozzárendelése céljából: 
a) 100%, ha az értékelési korrekció lega lább a kitettség értékelési korrekció el őtti 
bruttó értékének 20%-a; 
b) 50%, ha az értékelési korrekció legalább a kitettsé g értékelési korrekció el őtti 
bruttó értékének 50%-a. 
12. FEDEZETT KÖTVÉNY FORMÁJÚ KITETTSÉGEK 
65. A “fedezett kötvények” a 85/611/EGK irányelv 22. cikkének (4) bekezdésében 
meghatározott kötvények, amelyeket az alábbi elismert eszközök valamelyike fedez: 
a) központi kormányzatokkal, központi ba nkokkal, multilaterális fejlesztési 
bankokkal, nemzetközi szervezetekkel szem beni vagy ezek által biztosított 
kitettségek, amelyek megfelelnek az e mellékletben megállapított 1. 
hitelminőségi besorolásnak; 
b) állami szektorbeli intézményekkel, regionális  kormányzatokkal és helyi 
hatóságokkal szembeni vagy ezek által biztosított kitettségek, amelyeket a (15), 
(9) és (10) bekezdés szerint úgy sú lyoznak, mint az intézményekkel vagy 
központi kormányzatokkal és központi bankok kal szembeni kitettségeket, és 
amelyek megfelelnek az e mellékl etben megállapított 1. hitelmin őségi 
besorolásnak; 
 
HU 18   HU c) intézményekkel szembeni kitettségek, amelyek megfelelnek az e mellékletben 
megállapított 1. hitelmin őségi besorolásnak. Az ilyen jelleg ű kitettségek teljes 
összege nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézmény kinnlev ő, fedezett 
kötvényei névleges összegének 10%-át.  A 10%-os korlátozás nem vonatkozik 
azokra a kitettségekre, amelyeket az ingatlannal fedezett kölcsönök felvev ői 
által végrehajtott, a fedezett kötvények birtokosaihoz továbbított kifizetések 
eredményeztek; 
d) a (44) bekezdés szerinti la kóingatlanokkal vagy finn lakásépít ő társaságok 
részvényei formájában biztosított hitele k, ahol a zálogjog a megterhelt ingatlan 
értékének 80%-án belüli, els őbbségi zálogjoggal kombinált; 
e) a (49) bekezdés szerinti keresked elmi ingatlanokkal vagy finn lakásépít ő 
társaságok részvényeinek formájában bi ztosított hitelek, ahol a zálogjog a 
megterhelt ingatlan érté kének 60%-án belüli, els őbbségi zálogjoggal 
kombinált. Az illetékes hatóságok elismerhetnek olyan kereskedelmi 
ingatlannal fedezett hiteleket, amelyek a 60%-os hitelérték arányt meghaladják, 
de a 70%-os szintet nem, ha a fedezet t kötvényt biztosító óvadékolt összérték 
legalább 10%-kal meghaladja a fedezett kötvény névleges összegét, és a 
kötvénytulajdonos követelése eléri a IX. mellékletben meghatározott 
jogbiztonsági el őírásokat. A kötvénytula jdonos követelése els őbbséget kell 
élvezzen az összes többi, biztos ítékkal szembeni követéssel szemben. 
66. A hitelintézeteknek a fedezett kötvényeket bizt osító ingatlanok esetében teljesíteniük 
kell a VIII. melléklet 2. ré szének (8) bekezdése szerinti minimumkövetelményeket, 
illetve a VIII. melléklet 3. részének (6 3)-(66) bekezdése szerinti értékelési 
szabályokat. 
67. A (65) és (66) bekezdést ől függetlenül, azok a fedezett kötvények, amelyek 
megfelelnek a 85/611/EGK irányelv 22. cikkének (4) bekezdésében szerepl ő 
meghatározásnak, és azokat 2007. december 31-e el őtt bocsátottak ki, lejáratukig 
ugyancsak jogosultak a kedvez őbb elbírálásra. 
68. A fedezett kötvényekhez rendelt kockázati sú lyt az azokat kibocsátó hitelintézet 
fedezetlen, nem alárendelt kitettségei alapján kell meghatározni. Az alábbi, kockázati 
súlyok közti megfeleltetést kell alkalmazni: 
a) ha az intézménnyel szembeni kitettsé gekhez 20%-os kockázati súlyt rendelnek, 
a fedezett kötvények esetében10%-os kockázati súlyt kell alkalmazni; 
b) ha az intézménnyel szembeni kitettsé gekhez 50%-os kockázati súlyt rendelnek, 
a fedezett kötvények esetében 20%-os kockázati súlyt kell alkalmazni; 
c) ha az intézménnyel szembeni kitettségekhez 100%-os kockázati súlyt 
rendelnek, a fedezett kötvények esetében 50%-os kockázati súlyt kell 
alkalmazni; 
d) ha az intézménnyel szembeni kitettségekhez 150%-os kockázati súlyt 
rendelnek, a fedezett kötvények eset ében 100%-os kockázati súlyt kell 
alkalmazni; 
 
HU 19   HU 13. ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI  POZÍCIÓKAT  MEGTESTESÍT Ő TÉTELEK 
69. Az értékpapírosítási pozíci ók kockázattal súlyozott kite ttségértékét a 94-101. cikk 
rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni. 
14. HITELINTÉZETEKKEL  ÉS VÁLLALATOKKAL  SZEMBENI  RÖVID  
LEJÁRATÚ  KITETTSÉGEK 
70. Az olyan intézményekkel vagy vállalatokkal s zembeni, rövid lejáratú kitettségekhez, 
amelyeknél rendelkezésre áll egy küls ő hitelmin ősítő intézmény által készített 
hitelminősítés, a 6. táblázat szerinti kockázati súlyokat kell rendelni, összhangban 
azzal, ahogy az illetékes hatóságok az elismert küls ő hitelminősítő intézmények által 
készített min ősítéseket megfeleltetik a 6 fokozatú hitelmin ősítési besorolás egyes 
kategóriáinak. 
6. táblázat 
Hitelminősítési 
besorolás 1 2 3 4 5 6 
Kockázati súly 20% 50% 100% 150% 150% 150% 
 
15. KOLLEKTÍV  BEFEKTETÉSI  FORMÁBAN  FENNÁLLÓ  KITETTSÉGEK 
71. A (72)-(78) bekezdés sérelme nélkül a kollektív befektetési formában fennálló 
kitettségekhez 100%-os kock ázati súlyt kell rendelni. 
72. A kollektív befektetési formában fennálló kitettségekhez, amelyeknél rendelkezésre 
áll egy küls ő hitelmin ősítő intézmény által készített hitelmin ősítés, a 7. táblázat 
szerinti kockázati súlyokat kell rendelni, összhangban azzal, ahogy az illetékes 
hatóságok az elismert küls ő hitelminősítő intézmények által készített min ősítéseket 
megfeleltetik a 6 fokozatú hitelmin ősítési besorolás egyes kategóriáinak. 
7. táblázat 
Hitelminősítési 
besorolás 1 2 3 4 5 6 
Kockázati súly 20% 50 100% 100% 150% 150% 
 
73. Amennyiben az illetékes hatóságok szerint a kollektív befektet ési formában lev ő 
pozícióhoz kiemelked ő kockázat társul, a pozícióhoz 150%-os kockázati súly 
alkalmazását kell elrendelniük. 
 
HU 20   HU 74. A hitelintézetek a (76)-(78) bekezdés sz erint is meghatározhatják egy kollektív 
befektetési formára vonatkozó kockázati sú lyt, amennyiben az alábbi elismerhet őségi 
kritériumok teljesülnek: 
a) a kollektív befektetési formát olya n társaság kezeli, amely egy tagállam 
felügyelete vagy egy hiteli ntézet illetékes hatóságá nak engedélyezési jogköre 
alá tartozik, ha:  
i. azt olyan társaság kezeli, amel y a közösségi jogban lefektetettel 
egyenérték űnek minősülő felügyelet hatálya alá tartozik, és 
ii. az illetékes hatóságok közti együttm űködés megfelel ően biztosított; 
b) a kollektív befektetési forma kibocsá tási tájékoztatója vagy annak megfelel ő 
dokumentuma magában fogl alja az alábbiakat: 
– az eszközkategóriák, amelyekbe a kollek tív befektetési forma befektethet, 
– ha befektetési korlát alkalmazandó, a rela tív korlátok és az ezek kiszámítására 
szolgáló módszerek; 
c) a kollektív befektetési forma gazdasági tevékenységér ől legalább évente 
egyszer jelentés készül annak érdekében, hogy lehet ővé tegye az eszközök és 
források, valamint a bevétel és a m űködés értékelését a tárgyid őszakban. 
75. Ha egy illetékes hatóság egy harmadik ország beli kollektív befekt etési formát a (74) 
bekezdés a) pontja szerint elismertként j óváhagy, akkor egy másik tagállam illetékes 
hatósága saját hatáskörben végzett értékelés nélkül felhasználhatja ezt az elismerést. 
76. Amennyiben a hitelintézet ismeri a kollekt ív befektetési forma portfolióját képez ő 
kitettségeket, akkor ezeket a kitettségeket figyelembe veheti a kollektív befektetési 
forma átlagos kockázati súlyának a (78) -(83) cikkben meghatározott módszerekkel 
összhangban történ ő számításához. 
77. Amennyiben a hitelintézet nem ismeri a kol lektív befektetési forma portfolióját 
képező kitettségeket, a kollektív befektetés i forma átlagos kockázati súlyát a (78)-
(83) cikkben meghatározott módszerek szerin t számíthatja ki, az alábbi szabályokra 
is figyelemmel: feltételezhet ő, hogy a kollektív befektetési forma a meghatalmazása 
által megengedett maximális mértékig el őször a legmagasabb t őkekövetelményt 
előíró kitettségi kategóriákba fe ktet be, majd pedig csökken ő sorrendben végzi a 
befektetést, amíg el nem éri a te ljes befektetésre vonatkozó fels ő határt. 
78. A hitelintézetek harmadik fél közrem űködését is igénybe ve hetik egy kollektív 
befektetési forma kockázati súlyának a (76) és (77) bekezdésben meghatározott 
módszerek szerinti kiszámítására és jelent ésére, ha a kiszámítás és jelentéstétel 
megbízhatósága megfelel ően biztosított. 
 
HU 21   HU 16. EGYÉB TÉTELEK 
16.1. Kezelés 
79. A 86/635/EGK irányelv 4. cikké nek (10) bekezdése értelm ében a tárgyi eszközökhöz 
100%-os kockázati súlyt kell rendelni. 
80. Amennyiben egy intézmény az el őtörlesztéshez és aktív id őbeli elhatárolásokhoz 
nem képes a 86/635/EGK irányelv szerin t meghatározni a partnert, 100%-os 
kockázati súlyt kell alkalmazni. 
81. A beszedés alatt lev ő készpénztételekhez 20%-os koc kázati súlyt kell rendelni. A 
készpénz-állományhoz és az azzal egyenérték űnek minősülő tételekhez 0%-os 
kockázati súlyt kell rendelni. 
82. A tagállamok 10 %-os súlyozást alkalmazhat nak a székhely szerinti tagállamaik 
bankközi és államadósság piacára szakosodo tt, az illetékes hatóságok szigorú 
felügyelete mellett tevékenyked ő intézményekkel szembeni kitettségekre, 
amennyiben ezek az eszköztételek a székhe ly szerinti tagállam illetékes hatóságai 
számára kielégít ő módon teljes kör űen és hiánytalanul biztosítottak 0%-os vagy 
20%-os kockázati súlyozású eszköztételekkel, amit az illetékes hatóságok megfelel ő 
biztosítékként ismernek el  
83. A részvénytulajdonnál és egyéb részes edési viszonyoknál 100%-os kockázati súlyt 
kell alkalmazni, kivéve, ha azokat levonják a szavatoló t őkéből.  
84. Saját trezorokban vagy az aranyrúd kötelezettségekkel fedezett rész mértékéig letétbe 
helyezett aranyrudak esetében 0%-o s kockázati súlyt kell alkalmazni. 
85. Eszközeladási és visszavá sárlási megállapodások, valamint fedezetlen határid ős 
vásárlások esetében a szóban forgó esz közökhöz kapcsolódó kockázati súlyokat, nem 
pedig az ügyletben érintett,  ellenoldalú felekhez kapcsolódó súlyozásokat kell 
használni. 
86. Amennyiben egy hitelintézet nyújt hite lkockázat fedezetet bizonyos számú 
kitettségre vonatkozóan olyan feltétellel , hogy ezeknél a kitettségeknél az n-edik 
nemteljesítés váltja ki a fizetést, és ez a hitelkockázati esemény felmondja a 
szerződést, valamint a termék egy elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által 
készített küls ő hitelmin ősítéssel rendelkezik, a 78-83. cikkben el őírt kockázati 
súlyokat kell alkalmazni. Ha a terméket nem min ősítette egy elismert küls ő 
hitelminősítő intézmény, a kockázattal súlyozott kitettségérték megállapításához az 
n-1 kitettséget kivéve maximum 125%-ig összesítik a kosárban szerepl ő kockázati 
súlyait, valamint ezt megszo rozzák hitelderivatíva által nyújtott fedezet névértékével. 
Az összesítésben nem szerepl ő n-1 kitettségeket annak al apján határozzák meg, hogy 
azok az összes olyan kitettséget tartal mazzák, amelyek az összesítésben szerepl ő, 
kockázattal súlyozott kitettségértékek bá rmelyikénél kisebb kockázattal súlyozott 
kitettségértéke t képeznek. 
 
HU 22   HU 2. rész - Küls ő hitelmin ősítő intézmények elismerése és hitelmin ősítéseik megfeleltetése  
1. MÓDSZEREK 
1.1. Tárgyilagosság 
1. Az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a hitelmin ősítés kategóriákba 
sorolására alkalmazott módszer szigor ú, rendszeres, folyamatos és a múltbeli 
tapasztalatok alapján ér vényesítésre kerül-e. 
1.2. Függetlenség 
2. Az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a módszer küls ő politikai 
befolyásoktól vagy kényszert ől, illetve a hitelmin ősítést befolyásolható gazdasági 
nyomásgyakorlástól mentes-e. 
3. A külső hitelmin ősítő intézmények módszereinek f üggetlenségét az illetékes 
hatóságoknak az alábbi tényez őknek megfelel ően kell ellen őrizniük: 
a) a küls ő hitelminősítő intézmények tulajdonosi és  szervezeti struktúrája; 
b) a küls ő hitelminősítő intézmények pénzügyi er őforrásai; 
c) a küls ő hitelminősítő intézmények alkalmazottai és tapasztalatuk; 
d) a küls ő hitelminősítő intézmények vállalatirányítása. 
1.3. Folyamatos felülvizsgálat 
4. Az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a küls ő hitelmin ősítő 
intézmények hitelmin ősítései folyamatos felülvizsgál atnak vannak-e alávetve, illetve 
hogy a hitelmin ősítések a pénzügyi feltételek változásaihoz igazodnak-e. Egy ilyen 
jellegű felülvizsgálatot minden jelent ős esemény után, de legalább évente egyszer el 
kell végezni. 
5. Az elismerés el őtt az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy az értékelési 
módszereket minden piaci szegmensre az alábbi el őírásoknak megfelel ően 
határozzák-e meg, úgymint: 
a) az utótesztelést legalább egy évre visszamen ően el kell végezni; 
b) a küls ő hitelmin ősítő intézmények által végzett felülvizsgálati folyamat 
rendszerességét az illet ékes hatóságoknak nyomon kell követniük; 
c) a küls ő hitelmin ősítő intézményeknek tájékozta tniuk kell az illetékes 
hatóságokat a min ősített szervezet ügyvezetéséhez f űződő kapcsolataikról. 
6. Az illetékes hatóságoknak meg kell tenniük azokat a szükséges intézkedéseket, 
amelyek révén a küls ő hitelminősítő intézményekt ől azonnal tájékoztatást kaphatnak, 
mihelyt bármely jelent ős változás következik  be a hitelmin ősítés kategóriákba 
sorolásának módszertanában.  
 
HU 23   HU 1.4. Átláthatóság és nyilvánosságra hozatal 
7. Az illetékes hatóságoknak meg kell tenniük azokat a szükséges intézkedéseket annak 
biztosítás érdekében, hogy a küls ő hitelmin ősítő intézmények által alkalmazott, a 
hitelminősítések meghatározására szolgáló m ódszerekben alapelvei nyilvánosan 
hozzáférhet őek legyenek az összes lehetséges fe lhasználó részére annak eldöntésére 
céljából, hogy azokat megfelel ő módon vezették-e le. 
2. EGYEDI  HITELMIN ŐSÍTÉSEK 
2.1. Hitelesség és piaci elfogadás 
8. Az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a hitelmin ősítések felhasználói a 
külső hitelmin ősítő intézmények egyes hitelmin ősítéseit a piacon hitelesnek és 
megbízhatónak ismerik-e el. 
9. A hitelesség értékelését az illetékes ha tóságoknak kell elvégezniük, az alábbi 
tényezőknek megfelel ően: 
a) a küls ő hitelminősítő intézmények piaci részesedése; 
b) aküls ő hitelminősítő intézmények által termelt bevételek, és tágabb értelemben 
a külső hitelminősító intézmények pénzügyi forrásai; 
c) a min ősítés árképzés alapjául szolgál-e. 
2.2. Átláthatóság és nyilvánosságra hozatal 
10. Az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy ezek a hitelmin ősítések 
egyenérték ű feltételekkel állnak-e rendelkezésre legalább azok számára, akiknek 
jogos érdeke f űződik azok megismeréséhez. 
11. Az illetékes hatóságok különösen azt ellen őrzik, hogy ezek a hitelmin ősítések a 
belföldi felekkel egyenérték ű feltételekkel állnak-e azon külföldi felek 
rendelkezésére, akiknek jogos érdeke f űződik azok megismeréséhez. 
3. MEGFELELTETÉS 
12. Az egyes hitelmin ősítések által kifejezett relatív kockázatok közötti különbségtétel 
érdekében az illetékes ha tóságoknak mennyiségi tényez őket kell figyelembe venniük, 
mint például az ugyanazon hitelmin ősítés alá tartozó elemek hosszú távú 
nemteljesítésének arányát. A közelmú ltban alapított, valamint azon küls ő 
hitelminősítő intézmények esetében, amelyek cs ak kevés nemteljesítési adattal 
rendelkeznek, az illetékes hatóságoknak fel kell kérniük a küls ő hitelmin ősítő 
intézményt , hogy becsülje meg az ugyanazon hitelmin ősítés alá tartozó elemekhez 
kapcsolódó hosszú távú nemteljesítések arányát. 
13. Az egyes hitelmin ősítések által kifejezett relatív kockázatok közötti különbségtétel 
érdekében, az illetékes ható ságoknak mennyiségi tényez őket kell figyelembe 
venniük, úgymint a küls ő hitelmin ősítő intézmények által min ősített kibocsátók 
 
HU 24   HU körét, a küls ő hitelmin ősítő intézmények által min ősített hitelmin ősítések körét, a 
hitelminősítés értelmezését és a nemteljesítésnek a küls ő hitelminősítő intézmények 
által alkalmazott meghatározását. 
14. Az illetékes hatóságoknak össze kell hasonlítaniuk az adott küls ő hitelmin ősítő 
intézmények egyes hitelmin ősítéseihez tartozó nemteljesítések arányát, és ezeket egy 
olyan benchmarkkal kell összehasonlítani, amel ynek alapja az a nemteljesítési arány, 
amelyet más küls ő hitelmin ősítő intézmények tapasztalták azon kibocsátókkal 
kapcsolatban, amelyeket az illetékes hatóságok egyenérték ű hitelkockázatot 
képviselőnek tekintenek. 
15. Amennyiben az illetékes hatóságok megítélése  szerint a nemteljesítések aránya egy 
bizonyos küls ő hitelmin ősítő intézmények által adott hitelmin ősítés esetében 
lényegesen és rendszeresen magasabb, mint  a benchmark, az illetékes hatóságoknak 
az adott küls ő hitelmin ősítő intézmények hitelmin ősítéseihez nagyobb kockázati 
kategóriát kell rendelniük a hitelmin ősítési kategóriák közül. 
16. Amennyiben az illetékes ható ságok növelték egy adott küls ő hitelminősítő intézmény 
általi egyedi hitelmin ősítéshez társuló kockázati súlyt, és a küls ő hitelmin ősítő 
intézmény bizonyítani tudja, hogy a hitelmin ősítéseknél tapasztalt nemteljesítések 
aránya már nem lényegesen és rendszeresen magasabb a benchmarknál, az illetékes 
hatóságok visszaállíthatják a küls ő hitelmin ősítő intézmény hitelmin ősítéseinek 
eredeti hitelmin ősítési kategória besorolását.  
 
HU 25   HU 3. rész – A küls ő hitelmin ősítő intézmények hitelmin ősítéseinek használata a kockázati 
súlyok meghatározására  
1. KEZELÉS  
1. Egy intézmény egy vagy több elismert küls ő hitelminősítő intézményt jelölhet ki az 
eszközökre és mérlegen kívüli téte lekre alkalmazandó kockázati súlyok 
meghatározására. 
2. Amennyiben egy hitelintézet egy elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által 
készített hitelmin ősítések használata mellett dönt  bizonyos kategóriákba tartozó 
tételek besorolására, a kapott hitelmin ősítéseket kell használnia az összes, a 
kategóriába tartozó kitettségre vonatkozóan. 
3. Amennyiben egy hitelintézet egy elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által 
készített hitelmin ősítések alkalmazása mellett dönt, a min ősítéseket a kés őbbiekben 
is folyamatosan és következetesen kell alkalmaznia. 
4. Egy hitelintézet csak azokat a küls ő hitelmin ősítő intézmények által kiadott 
hitelminősítéseket használhatja, amelyek figyelembe veszik mind a t őkeösszeget, 
mind pedig az ehhez kapcsolódó kamatköveteléseket. 
5. Ha csak egy, kijelölt küls ő hitelminősítő intézményt ől származó, min ősített tételre 
vonatkozó hitelmin ősítés áll rendelkezésre,  akkor azt a hitelmin ősítést kell 
alkalmazni a szóban forgó tétel koc kázati súlyának meghatározására. 
6. Ha két, kijelölt küls ő hitelmin ősítő intézményt ől származó, min ősített tételre 
vonatkozó hitelmin ősítés áll rendelkezésre, és ez a kett ő különböz ő kockázati 
súlyoknak felel meg egy min ősített tétellel kapc solatban, a magasabb kockázati súlyt 
kell alkalmazni. 
7. Ha több mint két, kijelölt küls ő hitelmin ősítő intézményt ől származó, min ősített 
tételre vonatkozó hitelmin ősítés áll rendelkezésre, a két legalacsonyabb kockázati 
súlyt eredményez ő két min ősítésre kell hivatkozni. Ha a két legalacsonyabb 
kockázati súly különböz ő, akkor a magasabbat kell alkalmazni. Ha a két 
legalacsonyabb kockázati súly azonos, a kkor ugyanazt a kockázati súlyt kell 
alkalmazni. 
8. A hitelintézeteknek megre ndelésre készült hitelmin ősítéseket kell alkalmazniuk. Az 
illetékes hatóságok engedélyezhetik a h itelintézeteknek számára meg nem rendelt 
hitelminősítéseket használatát is. 
2. KIBOCSÁTÓI ÉS KIBOCSÁTÁSI HITELMIN ŐSÍTÉS  
9. Amennyiben egy adott kibocsátási progr amra vagy ügyletre vonatkozóan, amelyhez 
egy kitettséget alkotó tétel tartozik, létezik hitelmin ősítés, azt a hitelmin ősítést kell 
felhasználni az illet ő tételre alkalmazandó kockázati súly meghatározására. 
10. Amennyiben egy adott tételre nem léte zik közvetlenül alkalmazható hitelmin ősítés, 
de létezik hitelmin ősítés egy olyan adott kibocsátási programra vagy ügyletre, 
 
HU 26   HU amelyhez a kitettséget alkotó tétel nem tartozik, vagy létezik egy általános 
hitelminősítés a kibocsátóra vonatk ozóan, akkor a hitelmin ősítést abban az esetben 
kell alkalmazni, ha az magasabb kockázati súlyt képez, mint egyébként képezne, 
vagy alacsonyabb kockázati súlyt képez, és a kérdéses kitettség az adott kibocsátási 
programnál vagy ügyletnél, illetve a kibocsátó nem alárendelt fedezetlen 
kitettségeinél minden tekintetben azonos vagy magasabb besorolású, 
11. A (9) és (10) bekezdés nem akadályoz hatja e melléklet 1. része (65)-(68) 
bekezdésének alkalmazását. 
12. Egy vállalatcsoporton belüli ki bocsátóra vonatkozó hitelmin ősítések nem 
alkalmazhatók egy ugyanazon vállalatcso porthoz tartozó másik kibocsátóra 
vonatkozó hitelmin ősítésként. 
3. HOSSZÚ TÁVÚ ÉS RÖVID TÁVÚ HITELMIN ŐSÍTÉSEK  
13. A rövid távú hitelmin ősítések csak rövid távú eszközt vagy mérlegen kívüli tételeket 
megtestesít ő, intézményekkel és vállalatokkal sz embeni kitettségekre alkalmazhatók. 
14. Bármely rövid távú hitelmin ősítés csak arra a tételre alkalmazható, amelyre a rövid 
távú hitelmin ősítés vonatkozik, és nem használh ató bármely más tételre vonatkozó 
kockázati súlyok meghatározására. 
15. A (14) bekezdést ől eltérve, ha egy rövid távú, fedezetlen ügylethez 150%-os 
kockázati súlyt rendelnek, akkor az illet ő ügyfél összes, nem min ősített, fedezetlen – 
rövid vagy hosszú távú – k itettségére vonatkozóan 150%-o s kockázati súly kell 
alkalmazni. 
16. A (14) bekezdést ől eltérve, ha egy rövid távú, min ősített ügylethez 50%-os kockázati 
súlyt rendelnek, egyetlen nem min ősített, rövid távú kitettségre vonatkozóan sem 
alkalmazható 100%-nál alacsonyabb kockázati súly. 
4. HAZAI PÉNZNEMBELI ÉS DEVIZÁS TÉTELEK  
17. Egy ügyfél hazai pénznemben denomin ált tételére vonatkozó hitelmin ősítés nem 
használható fel ugyanezen ügyfél más devizában denominált kitettségéhez tartozó 
kockázati súly meghatározására.. 
18. A (17) bekezdést ől eltérve, amennyiben egy kite ttség egy bank által a piacon 
elsőbbségi hitelez őként elismert multilaterális fejles ztési bank által nyújtott hitelben 
történő részvételéb ől ered, az illetékes hatóságok engedélyezhetik az ügyfél hazai 
pénznembeli tételére vonatkozó hitelmin ősítés felhasználását a kockázati súly 
megállapítása céljából. 
 
HU 27   HU VII. melléklet  
 
Belső minősítésen alapuló módszer  
 
1. rész – Kockázattal súlyozott kitett ségértékek és várható veszteségek  
1. HITELKOCKÁZATRA VONATKOZÓ KOCKÁZATTAL  SÚLYOZOTT 
KITETTSÉGÉRTÉKEK  
1. Eltérő rendelkezés hiányában a bemen ő paramétereket, a nemteljesítési 
valószínűséget (PD), a nemteljesíté skori veszteségrátát (LGD) és a lejárati értéket 
(M) a 2. részben meghatározotta k szerint kell meghatározni,  a kitettség értéket pedig 
a 3. részben meghatározottak szerint. 
2. A kitettségek kockázattal súlyozott kitettségértékeit az alábbi képleteknek 
megfelelően kell kiszámítani:  
1.1. Vállalatokkal, intézményekkel, közpon ti kormányzatokkal és központi 
bankokkal szembeni kite ttségek kockáza ttal súlyozott kitettségértékei 
3. A (4)-(8) bekezdésre is figyelemmel a vállalatokkal, intézményekkel, központi 
kormányzatokkal és központi bankokkal szembe ni kitettségek kockázattal súlyozott 
kitettségértékeit az aláb bi képleteknek megfelel ően kell kiszámítani:  
Korreláció (R) = ( ) ( ) () ( )
()() ( ) () [] 50 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Lejárati tényez ő (b) = () ()2ln* 05478.0 11852.0 PD − 
Kockázati súly (RW) 
=() ( ) ()()() [ ] ( )
() ( ) () 06.1*5.12**5.2 1* *5.11* * 999.0* 1/ * 1 *
15.0 5.0
b M bLGD PD G R R PDG R N LGD
−+ −− −+ −
−−
 
Az N( x) jelöli egy sztenderd normál eloszlású véletlen változó kumulatív 
eloszlásfüggvényét (annak valószín űségét, hogy egy sztenderd normál eloszlású, 
nulla átlagú, egy szórású véletlen változó kisebb vagy egyenl ő x-szel). )(zG jelöli 
egy sztenderd normál eloszlású véletlen vá ltozó inverz kumulatív eloszlásfüggvényét 
(olyan x érték, ami esetén teljesül, hogy )(xN= z).  
Kockázattal súlyozott kitettségérték = RW * kitettség értéke 
4. Vállalatokkal szembeni kitettségek esetéb en, ahol az éves ö sszes árbevétel azon 
konszolidált vállalatcsoport esetében, amelynek a cég tagja, kevesebb, mint 50 millió 
euró, a hitelintézetek a következ ő korrelációs képletet al kalmazhatják a vállalati 
kitettségek kockázati súlyának kiszámítására: Ebben a képletben az S az éves összes 
árbevételt jelöli millió euróban, ahol te ljesül, hogy 5 millió euró <= S <= 50 millió 
euró. Az 5 millió eurónál kisebb árbevételeket az 5 millió euró árbevétel 
 
HU 28   HU kategóriának megfelel ően kell kezelni. Vásárolt követe lések esetén az éves összes 
árbevétel a poolban szerepl ő egyes kitettségek súlyozott átlaga. 
Korreláció (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () []
()() 45/5 1*04.050 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−− −−−+−− −−×
SEXP PD EXPEXP PD EXP
 
A hitelintézeteknek a vállal atcsoport konszolidált mérlegf őösszegével kell 
helyettesíteniük az éves összes árbevételt, ha az éves összes árbevétel nem jellemzi 
megfelelően a cég méretét, és a mérlegf őösszeg az árbevételnél jellemz őbb mutató.  
5. Speciális hitelezési ügyletek finanszírozás ával kapcsolatos kitettségeknél, amelyek 
esetében a hitelintéze t nem tudja bizonytani, hogy PD  becslései megfelelnek a 4. 
részben meghatározott minimumkövetelmé nyeknek, az 1. táblázat szerint kell 
kijelölni a kitettségekhez tartozó kockázati súlyokat. 
1. táblázat  
Fennmaradó 
lejárat 1. 
kategória 2. 
kategória 3. 
kategória 4. 
kategória 5. 
kategória 
Kevesebb, mint 
2,5 év 50% 70% 115% 250% 0% 
2,5-vel egyenl ő 
vagy annál több 70% 90% 115% 250% 0% 
 
Az illetékes hatóságok engedélyezhetik  egy hitelintézet számára, hogy az 1. 
kategóriájú kitettség ekhez általában 50%-os, a 2. kategóriába tartozókhoz pedig 
70%-os kedvez őbb kockázati súlyt rendeljenek, felté ve, hogy a hitelintézet jegyzési 
és egyéb kockázati jellemz ői lényegesen er ősebbek a vonatkozó kategória esetében.  
Kockázati súlyoknak speciális  hitelezési ügyletek finanszírozásához történ ő 
társításánál az alábbi tényez őket kell figyelembe venni: Pénzügyi er ő, politikai és 
jogi környezet, ügylet és/vagy eszközjellemz ők, a szponzor és fejleszt ő ereje, 
beleértve bármely magán- és közszféra köz ti partnerség bevételeit, fedezettségét.  
6. Ahhoz, hogy a megvásárolt vállalati követelést vállala tok számára el őirányzott 
módon lehessen kezelni, a vásárolt vállalati követelésnek teljesíten ie kell a 4. rész 
(104)-(108) bekezdésében meghatározott  minimumkövetelményeket. Azoknál a 
vásárolt vállalati követeléseknél, am elyek ezen kívül a (12) bekezdésben 
meghatározott feltételeket is teljesítik, és ahol felesleges teher lenne a hitelintézet 
számára a vállalati kitettségekre a 4.  részben meghatározott mennyiségi normák 
alkalmazása, a 4. részben a lakossági kitettségi számításra használt szabványt 
alkalmazhatják. 
7. A vásárolt vállalati követe léseknél a visszafizetend ő árengedményeknél, 
biztosítékoknál vagy részlege s garanciáknál, amelyek els ő veszteségviselési 
 
HU 29   HU védelmet biztosítanak nemteljesí tési veszteségekre, vagy mindkett őre, első 
veszteségvisel ő pozícióként kezelhet ők az IRB értékpapírosítás keretében. 
8. Amennyiben egy hitelintézet bizonyos számú kitettségnél olyan feltétellel nyújt 
hitelkockázat fedezetet, hogy azokná l az n-edik nemteljesítés vált ja ki a fizetést, és ez 
a hitelkockázati esemény felmondja a szerz ődést, akkor a 94-101. cikkben el őírt 
kockázati súlyokat alkalmazzák, ha a termék egy elismert küls ő hitelmin ősítő 
intézmény által készített küls ő hitelminősítéssel rendelkezik. Ha a termék nem egy 
elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által min ősített, a kosárban található 
kitettségek kockázati súlya ö sszeadódik, kivéve az n-1. k itettséget, ahol a várható 
veszteség összege megszorozva 12,5-tel, és  a kockázattal súlyozott kitettségérték 
nem haladhatja meg a fedezet névleges össz egét, amelyet a hitelderivatívának 12,5-
tel történ ő megszorzásával kapunk meg. Az összesítésb ől kizárandó n-1. 
kitettségeket azon az ala pon határozzák meg, hogy magukba foglalják azokat a 
kitettségeket, amelyek mindegyike egy kise bb kockázattal súlyozott kitettségértéket 
képez, mint az összesítésben foglalt kockázattal súlyozott kitettségértékek 
bármelyike. 
1.2. Kockázattal súlyozott kitettségérték lakossági kitettségeknél 
9. A (10) és (11) bekezdésre is figyelemmel a kockázattal súly ozott kitettségértékeket a 
lakossági kitettségekre az alábbi képleteknek megfelel ően számítják ki:  
Korreláció (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () [] 35 1/ *35 11*16.0 35 1/ *35 1 03.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Kockázati 
súly:
() ( ) ()()() [ ] ( ) 06.1*5.12* * 999.0* 1/ * 1 *5.0 5.0LGD PD G R R PDG R N LGD − −+ −−
 
() ( ) ()()() [ ] ( ) 06.1*5.12* * 999.0* 1/ * 1 *5.0 5.0LGD PD G R R PDG R N LGD − −+ −−
 
Az N( x) jelöli egy sztenderd normál eloszlású véletlen változó kumulatív 
eloszlásfüggvényét (annak valószín űségét, hogy egy sztenderd normál eloszlású, 
nulla átlagú, egy szórású véletlen változó, kisebb vagy egyenl ő x-szel). )(zG jelöli 
egy sztenderd normál eloszlású véletlen vá ltozó inverz kumulatív eloszlásfüggvényét 
(olyan x értéke, ami esetén teljesül, hogy )(xN= z).  
Kockázattal súlyozott kitettségér ték = RW * kitettség értéke 
10. Az ingatlannal fedezett lakos sági kitettségeknél 0,15 érték ű korrelációval (R) kell 
felváltani a (9) bekezdésben meghatározott korrelációs képlettel kiszámított értéket. 
11. Az a)-e) pontok szerinti min ősített rulírozó lakossági kitettségeknél 0,04 érték ű 
korrelációval (R) kell felváltani a (9 ) bekezdésben meghatározott korrelációs 
képlettel kiszámított értéket. 
A kitettségek min őségi rulírozó lakossági kitettségeknek min ősülnek abban az 
esetben, ha eleget teszne k az alábbi feltételeknek: 
 
HU 30   HU a) A kitettségek természetes személyekkel szembeniek 
b) A kitettségek rulírozók, fedeze tlenek, és amíg igénybe nem vették őket, a 
hitelintézet feltétel nélkül felmondhatja őket. (Ebben a szövegkörnyezetben a 
rulírozó kitettségek olyan kitettségek , amelyek esetén az ügyfelek fennálló 
tartozásainak összege a kölcsönfelvételi és visszafizetési döntések alapján egy 
adott, a hitelintézet által meghatározott határértékig ingadozhat.) Az igénybe 
nem vett kötelezettségvállalások feltétel  nélkül felmondhatók, ha a feltételek 
lehetővé teszik a hitelintézet számára azo k felmondását a fogyasztóvédelmi és 
kapcsolódó jogszabályok által lehet ővé tett legnagyobb mértékig. 
c) Az egy személlyel szembeni maximális  kitettség a részportfolióban legfeljebb 
100 000 euró lehet. 
d) A hitelintézet bizonyítani tudj a, hogy az e bekezdésben szerepl ő korrelációs 
képlet használata olyan por tfoliókra korlátozódik, amel yek a veszteségi rátája 
az átlagos veszteségi rátá hoz viszonyítva alacsonyabb,  különösen az alacsony 
PD sávban. A felügyeleti hatóság oknak felül kell vizsgálniuk a min őségi 
rulírozó lakossági részportfoliókr a, valamint az összesített min őségi rulírozó 
portfoliókra vonatkozó veszteségi ráta relatív volatilitását, és meg kell 
osztaniuk a min őségi rulírozó lakossági veszte ségi ráták tipikus jellemz őire 
vonatkozó információt a különböz ő joghatósági területek között. 
e) Az illetékes hatóság egyetért azzal, hogy a min őségi rulírozó, lakossági 
kitettségként történ ő kezelés összhangban áll a rész portfolió alapjául szolgáló 
kockázati jellemz őkkel. 
12. Ahhoz, hogy a vásárolt követeléseket lakossá gi követelésként lehessen kezelni, 
azoknak meg kell felelniük a 4. rész, (104)-(108) bekezdésében meghatározott 
minimumkövetelményeknek, és az alábbi feltételeknek: 
a) A hitelintézet a követeléseket nem kapcsolt, harmadik félt ől vásárolta, és a 
követeléseknek az adóssal szembeni ki tettsége nem ölel fel semmilyen 
közvetlenül vagy közvetetten a hitelintézett ől származó kitettséget. 
b) A vásárolt követelések az eladó és ügyfél közti független üzleti kapcsolat révén 
jönnek létre. Mint ilyenek, nem ismerhet ők el vállalatok köz ti követelések és 
olyan a követelések, amelye k kölcsönös vásárlási és eladási viszonyban álló 
cégek közti ellenszámlák alá tartoznak. 
c) A vásárló hitelintézetnek követe lése áll fenn a vásárolt követelésb ől származó 
bevételre, vagy a bevételek arányos kamataira. 
d) A vásárolt követelések portfoliója kell ően diverzifikált.  
13. Az IRB értékpapírosí tás keretében els ő veszteségvisel ő pozícióként kezelhet ők az 
olyan vásárolt vállalati köve telések, visszafizetend ő árengedmények, valamint 
biztosítékok vagy részleges garanciák, am elyek nemteljesítési veszteségekre, 
behajtható összegre, vagy mindkett őre vonatkozó els ő veszteségi fedezetet 
biztosítanak. 
 
HU 31   HU 14. A vásárolt lakossági követelések hibrid poo ljai esetében, ahol a vásárló hitelintézetek 
nem tudják elkülöníteni az ingatlannal biztosított kitettségeket és a min őségi rulírozó 
lakossági kitettségeket az egyéb lakossági kitettségekt ől, a vonatkozó kitettségekre 
legmagasabb t őkekövetelményt eredményez ő lakossági kockázati súlyt kell 
alkalmazni.  
1.3. Részvénykitettségekre vonatkozó kock ázattal súlyozott kitettségértékek 
15. Az illetékes hatóságok jóváhagyásától függ ően, egy hitelintézet eltér ő portfoliók 
esetében eltér ő módszereket alkalmazhat, am ennyiben a hitelintézet bels őleg maga is 
eltérő módszereket alkalmaz. Amennyiben enge délyezik a hitelin tézet számára az 
eltérő módszerek alkalmazását, a hitelinté zetnek bizonyítania kell az illetékes 
hatóságok számára, hogy választását követke zetesen hajtja végre, és ezt nem a 
szabályozási arbitrázs érdekében teszi.  
16. A (15) bekezdést ől eltérve, az illetéke s hatóságok kiegészít ő szolgáltatá sokat nyújtó 
vállalkozások számára engedélyezhetik a kockázattal súlyozott kitettségérték 
részvénykitettségekkel kapcsolatban történ ő alkalmazását a nem hiteljelleg ű 
kötelezettséget megtestesít ő eszközök kezelési módja szerint.  
1.3.1.  Egyszerű kockázati súlyozási módszer  
17. A kockázattal súlyozott kitettségértékeket a következ ő képleteknek megfelel ően kell 
kiszámítani: 
Kockázati súly (RW) = 190% megfelel ően diverzifikált portfoliókban található 
magántőke kitettségek esetében. 
Kockázati súly (RW) = 290% t őzsdén kereskedett részvénykitettségnél 
Kockázati súly (RW) = 370% minde n egyéb részvénykitettségnél. 
Kockázattal súlyozott kitettségér ték = RW * kitettség értéke  
18. A nem kereskedési könyvben nyilvántartott rö vid készpénz pozíci ókat és derivatíva 
eszközöket ugyanazon részvényekben lev ő hosszú pozíciókkal ellensúlyozhatják, 
feltéve, hogy ezek az eszközöket kifejezette n az adott részvénykite ttség fedezeteként 
jelölték ki, és ezek legalább még egy évig fedezetül szolgálnak. Az egyéb rövid 
pozíciókat hosszú pozícióként kell kezelni  úgy, hogy az egyes pozíciók abszolút 
értékét megszorozzák a vonatkozó kockázat i súllyal. Lejárati eltéréssel rendelkez ő 
pozíciók esetében a módszer megegyezik a vállalati kitettségeknél alkalmazottal.  
19. A hitelintézetek a részvénykitettség el őre nem rendelkezésre boc sátott hitelkockázati 
fedezetét a 90-93. cikkben meghatározott módszerekkel összhangban ismerhetik el. 
1.3.2.  PD/LGD módszer  
20. A kockázattal súlyozott kitettségért ékeket a (3) bekezdésben szerepl ő képletek 
szerint kell kiszámítani. Ha az in tézmények nem rendelkeznek elégséges 
információval a nemteljesítés 4. rész (44)-(48) bekezdésében meghatározott 
fogalmának használatára, akkor 1,5-ös szorzót kell a kockázati súlyokra vonatkozóan 
alkalmazni.  
 
HU 32   HU 21. Az egyes kitettségi szinteken a 12,5-tel me gszorzott várható veszteség összege és a 
kockázattal súlyozott kitettségérték összege nem haladhatja meg a 12,5-tel 
megszorzott kitettség értéket. 
22. A hitelintézetek a 90-93. ci kkben meghatározott módszerek szerint elismerhetik a 
részvénykitettségre  vonatkozó, el őre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati 
fedezetet. Ennek feltétele, hogy a fedezetet nyújtóval szembeni kitettségre vonatkozó 
90%-os LGD érték. 65%-os LGD alkalmazható a kell ően diverzifikált portfoliókban 
található magánt őke befektetési-kitettségekre. E rendelkezés alkalmazásában az M 
értékének 5 évnek kell lennie.  
1.3.3.  Belső modellek módszere  
23. A kockázattal súlyozott kitettségérték az inté zményi részvénykitetts égre vonatkozó, a 
negyedéves bevétel és egy hosszú távú mintaid őszakra számított 12,5-tel 
megszorzott kockázatmentes ráta közti különbségre 99 százalékos egyoldali 
konfidencia intervallumú becslést adó bels ő kockázati érték modellb ől levezetett 
potenciális veszteség összege. Az egyedi kitettségek szintjén a kockázattal súlyozott 
kitettségérték nem lehet kisebb a PD/LGD módszer által megkövetelt minimális 
kockázattal súlyozott kitettség érték és az ennek megfelel ő várható veszteség 12,5-tel 
megszorozott értékének összegénél. 
24. A hitelintézetek elismerhe tik egy részvénypozíció el őre rendelkezésre nem bocsátott 
hitelkockázati fedezetét.  
1.4. Egyéb, nem hitelkötel ezettséget megtestesít ő eszközökre vonatkozó kockázattal 
súlyozott kitettségérték 
25. A kockázattal súlyozott kite ttségértékeket a következ ő képleteknek megfelel ően 
számítják ki: 
Kockázattal súlyozott kitettségér ték = 100% * kitettség értéke 
2. A VÁSÁROLT KÖVETELÉSEK BEHAJTHATÓ ÖSSZEGÉNEK KOCKÁZATÁRA 
VONATKOZÓ KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK KISZÁMÍTÁSA  
26. Vásárolt vállalati és lako ssági követelések behajthat ó összegének kockázatára 
vonatkozó kockázati súlyok: 
A kockázati súlyokat a (3) bekezdésben szerepl ő képlet szerint kell kiszámítani. A 
PD és LGD bemen ő paramétereit a 2. részben, a kite ttség értéket pedig a 3. részben 
meghatározottak szerint kell kiszámítani, és az M értékének 1 évnek kell lennie. Ha a 
hitelintézetek az illetékes hatóságok számára biz onyítani tudják, hogy a behajtható 
összegre vonatkozó kockázat jelentéktele n, azokat nem szükséges elismertetni.  
3. A VÁRHATÓ VESZTESÉGEK KISZÁMÍTÁSA  
27. Eltérő rendelkezés hiányában a PD és LGD bemen ő paramétereit a 2. részben, a 
kitettség értéket pedig a 3. részben meghatározottak szerint kell kiszámítani. 
 
HU 33   HU 28. A vállalatokkal, intézményekkel, központi kormányzatokkal és központi bankokkal 
szembeni és lakossági kitettségeket a következ ő képletek szerint kell kiszámítani:  
Várható veszteség (EL) = PD × LGD 
Várható veszteség (EL) = EL × kitettség értéke 
A vásárolt kitettségek díjait EL-ként kell kezelni. 
29. Ha a hitelintézetek az (5) bekezdésben meghatározott módszereket alkalmazzák a 
kockázati súlyok társításához, a speciál is hitelezési ügyletek finanszírozási 
kitettségeihez tartozó EL értékeket a 2. táblázat szerint kell meghatározni. 
2. táblázat 
Fennmaradó lejárat 1. 
kategória 2. 
kategória 3. 
kategória 4. 
kategória 5. 
kategória 
Kevesebb, mint 2,5 
év 0% 5% 35% 100% 625% 
2,5 évvel egyenl ő 
vagy annál több 5% 10% 35% 100% 625% 
 
Amennyiben az illetékes hatóságok engedélyezték egy hitelintézet számára, hogy az 
1. kategóriájú kitettségeknél általában 50%-o s, a 2. kategóriájú kitettségeknél pedig 
70%-os kedvez őbb kockázati súlyokat alkalmazzon, az EL értéke az 1. kategóriájú 
kitettségeknél 0%, a 2. kategóriájúaknál 5%.  
30. Ha a kockázattal súlyozott kitettségértéket  a (17)-(19) bekezdésben meghatározott 
módszerekkel összhangban számítják ki, a részvénykitettségek várható veszteségét a 
következő képletek szerint kell kiszámítani:  
Várható veszteség (EL) = EL × kitettség értéke 
Az EL értékek az alábbiak szerint alakulnak: 
Várható veszteség (EL) = 10% megfelel ően diverzifikált por tfoliókban található 
magántőke befektetési-kitettségek esetében 
Várható veszteség (EL) = 10% a t őzsdén forgalmazott részvénykitettségek 
esetében. 
Várható veszteség (EL) = 30% az össz es többi részvényk itettség esetében. 
31. Ha a kockázattal súlyozott kitettségértéket  a (20)-(22) bekezdésben meghatározott 
módszerek szerint számítják ki, a részvénykitettségek várható veszteségét a 
következő képletek szerint kell kiszámítani:  
Várható veszteség (EL) = PD × LGD 
 
HU 34   HU Várható veszteség (EL) = EL × kitettség értéke 
32. Ha a kockázattal súlyozott kitettségértékek et a (23)-(24) bekezdésben meghatározott 
módszerek szerint számítják ki, a részvénykitettségek várható vesztesége 0 %. 
33. A vásárolt követelés behajtható összeg ének kockázatára vonatkozó várható 
veszteséget az alábbi képletek  szerint kell kiszámítani:  
Várható veszteség (EL) = PD × LGD 
Várható veszteség (EL) = EL × kitettség értéke 
4. A VÁRHATÓ VESZTESÉGEK KEZELÉSE  
34. A (28), (29) és (33) bekezdéssel összha ngban kiszámított várható veszteséget ki kell 
vonni az ezen kitettségre vonatkozó értékh elyesbítések és céltartalékok összegéb ől. 
A vásárolt kitettségekre  a 3. rész (1) bekezdése szer inti vonatkozó engedményeket az 
értékelési korrekciókkal azonos módon kell ke zelni; a vásáro lt kitettségekre a 3. rész 
(1) bekezdése szerint vonatkozó díjakat ho zzá kell adni a várható veszteségekhez. Az 
értékpapírosítási kitettségek várható veszteségei, illetve az értékelési korrekciók és 
az ezekhez a kitettségekhez kapcsolódó ta rtalékok nem szerepelhetnek az itt 
meghatározott számításban.  
 
HU 35   HU 2. rész – PD, LGD és lejárat  
1. Az 1. részben meghatározott kockázattal súlyozott kitettség érték és várható veszteség 
kiszámításához alkalmazott bemeneti nemteljesítési valószín űség (PD), 
nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) és lejárati érték (M) paraméterként a 
hitelintézet álta l a 4. rész szerint meghatározott becsült értékek alkalmazandók, a 
következő rendelkezésekre is figyelemmel:  
1. VÁLLALATOKKAL , INTÉZMÉNYEKKEL ÉS KÖZPONTI KORMÁNYZATOKKAL , 
VALAMINT KÖZPONTI BANKOKKAL SZEMBENI KITETTSÉGEK  
1.1. PD 
2. Egy vállalattal vagy intézménnyel szembeni  kitettség PD-je legalább 0,03%.  
3. Olyan vásárolt vállalati követelések esetéb en, amelyeknél a hite lintézet nem tudja 
bizonyítani, hogy PD becslései megfel elnek a 4. részben meghatározott 
minimumkövetelményeknek, a vonatkozó kitettségek PD értékét az alábbi 
módszerekkel összhangban határozzák me g: a vásárolt vállalati követelésekhez 
kapcsolódó nem alárendelt követelésekhez ta rtozó PD értékének kiszámításához a 
hitelintézetek EL becsléseit el kell osztani a szóban forgó követeléseknek az LGD 
értékével. A vásárolt vállal ati követelésekhez kapcsolódó alárendelt követelések PD 
értéke a hitelintézeti becslés EL értéke. Ha  egy hitelintézet számára engedélyezik 
saját LGD becslések alkalmazását a váll alati kitettségekre vonatkozóan, és a 
megvásárolt vállalati követelésekre vona tkozó EL becsléseit megbízható módon le 
tudja bontani PD és LGD értékekre, a PD becslés alkalmazható.  
4. A nem teljesít ő ügyfelekhez tartozó PD érték 100%.  
5. A hitelintézetek a 90-93. cikk  rendelkezéseivel összhangban elismerhetik az el őre 
nem rendelkezésre bocsátott hitel kockázati fedezetet a PD-ben. 
6. A saját LGD becsléseket alkalmazó hitelintézetek, a PD értékek (11) bekezdésre is 
figyelemmel történ ő korrigálása révén elismerhetik az el őre nem rendelkezésre 
bocsátott hitelkockázati fedezetet. 
7. A vásárolt követelés behajtható összegér e vonatkozó kockázat PD értékének meg 
kell egyeznie a vásárolt követelés behajth ató összegére vonatkozó EL becsléssel. Ha 
egy hitelintézet számára engedélyezik sajá t LGD becslések alkalmazását a vállalati 
kitettségekre vonatkozóan, és a megvásá rolt vállalati követelések behajtható 
összegére vonatkozó EL becsléseit megbízh ató módon le tudja bontani PD és LGD 
értékekre, a PD becslés alkalmazható. 
1.2. LGD 
8. A hitelintézeteknek a következ ő LGD értékeket kell alkalmazniuk:  
a) Nem alárendelt kitettségek elismert biztosíték nélkül: 45%.  
b) Alárendelt kitettségek elis mert biztosíték nélkül: 75%.  
 
HU 36   HU c) A hitelintézetek a 90-93. cikk rend elkezései szerint elismerhetik az el őre nem 
rendelkezésre bocsátott hitelkock ázati fedezetet az LGD-ben. 
d) A VI. melléklet 1. részének (65)-(67)  bekezdése szerint meghatározott fedezett 
kötvényekhez 12,5%-os LGD értéket kell rendelni. 
e) Nem alárendelt, vásárolt vállala ti követelésekre vonatkozó kitettségek 
esetében, ha a hitelintézet nem tudj a bizonyítani, hogy PD becslései eleget 
tesznek a 4. részben meghatározott minimumkövetelményeknek, az érték 45%. 
f) Alárendelt, vásárolt vá llalati követelésekre vonatkozó kitettségek esetében, ha 
a hitelintézet nem tudja bizonyítani, hogy PD becslései eleget tesznek a 4. 
részben meghatározott minimumkövetelményeknek, az érték 100%. 
g) A vásárolt vállalati követelések behajtható összegének kockázatához 
kapcsolódóan: 75% 
9. A (8) bekezdést ől eltérve, a nemteljesítésre és  a behajtható összegre vonatkozó 
kockázatra vonatkozóan, ha a hitelintézetnek engedélyezik saját LGD becslések 
alkalmazását a vállalati kitettségek esetében, és a vásárolt vállalati követelésekre 
vonatkozó EL becsléseit megbízható módon le  tudja bontani PD és LGD értékekre, 
akkor vásárolt vállalati követelésekre vona tkozó LGD becslés is alkalmazható.  
10. A (8) bekezdést ől eltérve, ha egy hitelintézet sz ámára engedélyezik, hogy saját LGD 
becsléseit alkalmazza a vállalatokkal, in tézményekkel, központi kormányzatokkal és 
központi bankokkal szembeni kitettségekre von atkozóan, a 4. részben meghatározott 
minimumkövetelményekre is figyelemme l, illetve az illetékes hatóságok 
jóváhagyásával a PD vagy LGD becslések korrekciójával el őre nem rendelkezésre 
bocsátott hitelkockázati fedezet ismerhet ő el. A hitelintézet ne m rendelhet garantált 
kitettségekhez korrigált PD vagy LGD ér téket úgy, hogy a korrigált kockázati súly 
alacsonyabb legyen egy garanc iát vállalóval szembeni, ha sonló közvetlen kitettség 
esetében alkalmazandó kockázati súlynál.  
1.3. Lejárat 
11. A (12) bekezdésre is figyelemmel, a hite lintézetek visszavásárlá si ügyletekhez vagy 
értékpapír- vagy áru-kölcsönadási vagy köl csönvételi ügyletekhez 0,5 éves lejárati 
értéket (M) rendelhetnek, míg az összes többi kitettségre vo natkozóan a lejárat értéke 
2,5 év. Az illetékes hatóságok az összes, joghatóságuk alá tartozó hitelintézet 
számára el őírhatják a lejárati érték minde n kitettségre vonatkozóan történ ő 
alkalmazását a (12) bekezdés rendelkezéseinek megfelel ően. 
12. Azok a hitelintézetek, amelyek számár a engedélyezték saját LGD vagy saját 
hitelegyenértékesítési faktor alkalmazását  a vállalatokkal, intézményekkel vagy 
központi kormányzatokkal és központi bankokkal szembeni kitettségekre 
vonatkozóan, minden egyes ilyen kitettségre ki kell számítaniuk a lejárat értékét az 
a)-e) pont szerint, a (13)-(15) bekezdésre is figyelemmel. A lejárati érték semmilyen 
esetben nem lehet 5 évnél hosszabb. 
a) Pénzáramlási ütemterv hatálya alá tart ozó eszköz esetében a lejárati értéket az 
alábbi képletek szerint kell kiszámítani: 
 
HU 37   HU M = MAX{1; MIN{∑∑
tt t
tCF CFt / *
 ; 5}} 
ahol CF t azt a pénzáramlást jelöli (kölcsönt őke, kamatfizetés és díjak), amelyet 
az ügyfél szerz ődéses alapon fizet ki t id őszak során. 
b) A szabványosított nettósítási megáll apodás hatálya alá ta rtozó derivatíváknál 
az M súlyozása a kitettség átlagos fennmaradó lejárata alapján történik, ahol az 
M legalább 1 év. Minden kitettség elvi összegét a lejárat súlyozására kell 
használni.  
c) Szabványosított nettósítási me gállapodások hatálya alá tartozó 
repóügyletekb ől, értékpapírosítási, áru-köl csönadási vagy kölcsönvételi 
ügyletekb ől származó kitettségek esetében  a lejárat értéke azon ügyletek 
fennmaradó lejáratának súlyozott átlaga, ahol az M legalább 5 nap. A lejárat 
súlyozására az egyes ügyletek el vi értékét kell alkalmazni.  
d) Ha a hitelintézet saját PD becsléseit alkalmazhatja a vásárolt vállalati 
követelésekre vonatkozóan, a lehívo tt összegeknél a lejárat egyenl ő azon 
vásárolt követelések kitettséggel súlyozot t átlagos lejáratával, ahol a lejárat 
legalább 1 év. Szerz ődésben rögzített, vásárlásra rendelkezésre álló keret 
esetében ugyanezt a lejárat értéket kell  alkalmazni a le nem hívott összegnél is, 
feltéve, hogy az ügylet tényleges köt elezettségvállalást, lejárat el őtti 
visszaadást kiváltó eseményt vagy egyéb jellemz őket tartalmaz, amelyek 
védelmet nyújtanak a vásárló hitelintézet számára azon jöv őbeli követelések 
jelentős minőségromlása ellen, amelyeket meg kell vásárolnia az ügyleti 
feltételeknek megfelel ően. Hatékony fedezet hiányában a le nem hívott 
összegre vonatkozó lejáratot úgy ke ll kiszámítani, mint a leghosszabb 
időtartamú, potenciális követelés összeg ét a vásárlási megállapodás és a 
vásárlási ügylet fennmaradó lejárata érte lmében, ahol a lejárat legalább 1 év.  
e) Bármely más, e bekezdésben nem említett eszköz esetén, vagy abban az 
esetben, ha egy hitelintézet nem képes az a) pontban meghatározottak szerint 
kiszámítani a lejárat értékét, a lejárat azon fennmaradó maximális id őtartam 
(években), amely az ügyfél számára szerz ődéses kötelezettségeinek 
teljesítésére rendelkezésre áll, ahol a lejárat legalább 1 év.  
13. A (12) bekezdés a), b), d)  és e) pontjaitól eltérve, az illeték es hatóságok által 
meghatározott azon rövid távú kitettségek eset ében, ahol a fennmaradó lejárat egy év 
alatt van, és amelyek nem képezik az ügyfél  folyamatos finanszírozásának részét, az 
M értékének legalább 1 napnak kell lennie.  
14. Az illetékes hatóságok enge délyezhetik M-nek a (11) be kezdésben meghatározottak 
szerinti alkalmazását az olyan közösségbeli  vállalatokkal szembeni kitettségeknél, 
amelyek konszolidált árbevétele és eszközállománya 500 millió eurónál kevesebb. 
15. A lejárati eltéréseket a 90-93. cikkben meghatározottak szerin t kell kezelni. 
 
HU 38   HU 2. LAKOSSÁGI KITETTSÉGEK  
2.1. PD 
16. Egy kitettség PD értékének lega lább 0,03%-nak kell lennie.  
17. Az ügyfeleknél alkalmazandó, vagy kötel ezettségvállalási módszer esetén a 
nemteljesítéskori kockázati kitetts égekre vonatkozó PD érték 100%.  
18. A vásárolt követelés behajtható összeg ére vonatkozó kockázathoz tartozó PD 
értéknek meg kell egyezni a behajtható összegre vonatkozó kockázathoz tartozó EL 
becslésekkel. Ha egy hitelintézet számára engedélyezték, hogy saját EL becsléseket 
használjon a vásárolt követelés behajthat ó összegére vonatkozó kockázat megbízható 
módon PD és LGD értékekre történ ő bontására, akkor a PD becslést is lehet 
alkalmazni.  
19. Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkoc kázati fedezet a PD értékének a (21) 
bekezdés szerinti korrekciójával ismerhet ő el. 
2.2. LGD 
20. A hitelintézetek a 4. részben meghatározott minimumkövetelményekre figyelemmel, 
illetve az illetékes hatóságok jóváhagyásával saját LGD becsléseket is nyújthatnak. A 
vásárolt követelések behajtható összegére vonatkozó kockázatra 75%-os LGD 
értéket kell alkalmazni. Ha a hitelintéze tnek számára engedélyezik, hogy saját EL 
becsléseket használjon a vásárolt követelé s behajtható összegére vonatkozó kockázat 
megbízható módon történ ő PD és LGD értékekre történ ő bontására, akkor a PD 
becslést is lehet alkalmazni. 
21. Egyedi kitettségre vagy k itettségek pooljára vonatkozó el őre nem rendelkezésre 
bocsátott hitelkockázati fedezet a PD vagy LGD becsléseknek a 4. rész (95)-(103) 
bekezdésében meghatározott minimumkövetelményeknek megfelel ő, és az illetékes 
hatóságok által jóváhagyo tt korrekciójával ismerhet ő el. A hitelintézet nem rendelhet 
a garantált kitettség ekhez korrigált PD vagy L GD értéket úgy, hogy a korrigált 
kockázati súly alacsonyabb legyen, mint a garanciát vállalóval szembeni, hasonló 
közvetlen kitettség vonatkozó kockázati súlya. 
3. A PD/LGD  MÓDSZER SZERINTI RÉSZVÉNYKITETTSÉGEK  
3.1. PD 
22. A PD értékeket a vállalat i kitettségeknél al kalmazott módszerrel összhangban kell 
meghatározni.  
Az alábbi minimum PD értékeket kell alkalmazni: 
a) 0,09% a t őzsdén forgalmazott részvénykitettségek esetében, ha a befektetés 
egy hosszú távú ügyfélkapc solat részét képezi; 
 
HU 39   HU b) 0,09% a nem t őzsdén forgalmazott részvénykitetts égeknél, ahol a befektetés 
megtérülése a nem t őkenyereségb ől származó rendszeres és id őszakos 
pénzáramláson alapul; 
c) 0,40% a t őzsdén forgalmazott részvénykitettségek esetében, beleértve az 1. 
rész (17) bekezdésében meghatá rozott egyéb rövid pozíciókat is; 
d) 1,25% minden más részvénykitettség esetében, beleértve az 1. rész (17) 
bekezdésében meghatározott egyéb rövid pozíciókat is. 
3.2. LGD 
23. A nem kell ően diverzifikált portfoliókban lev ő magántőke befektetési-kitettségekhez 
65%-os LGD értéket lehet rendelni. 
24. Minden egyéb kitettséghez 90%-os LGD értéket kell rendelni.  
3.3. Lejárat 
25. Az összes kitettségre vonatkozóan 5 éves M értékeke t kell rendelni. 
 
HU 40   HU 3. rész – Kitettségérték  
1. VÁLLALATOKKAL , INTÉZMÉNYEKKEL , KÖZPONTI KORMÁNYZATOKKAL ÉS 
KÖZPONTI BANKOKKAL SZEMBENI KITETTSÉGEK , VALAMINT LAKOSSÁGI 
KITETTSÉGEK  
1. Eltérő rendelkezés hiányában a mérlegen belüli kitettségek értékét a bruttó értékelési 
korrekció el őtt kell kiszámítani. Ez a szabály alkalmazandó azokra az eszközökre is, 
amelyeket a tartozás összegét ől eltérő áron vásároltak. Vásárolt eszközök esetében a 
tartozás összege és a hitelintézet mérlegében szerepl ő nettó értéke közti különbséget 
diszkontként veszik figyelembe, ha a tartoz ás összege nagyobb, és prémiumként, ha 
az kisebb.  
2. Ha a hitelintézetek szabvá nyosított nettósítási megálla podást alkalmaznak a repó 
ügyletekre/értékpapírok kölcs önadására vagy kölcsönvéte lére vonatkozó ügyletekre 
vonatkozóan, a kitettség értékét a 90 -93. cikk szerint kell kiszámítani. 
3. Mérlegen belüli nettósítás alá es ő kölcsönöknél és betéteknél a hitelintézeteknek a 
90-93. cikkben meghatározott módszereket kell alkalmazni a kitettség értékének 
kiszámítására. 
4. A lízing kitettség összegét a lízinggel kapcsolatos pén zárammal diszkontálni kell.  
5. A IV. mellékletben felsorolt bármely tétel esetén a kitettség értéket a III. 
mellékletben meghatározott két módszer valamelyikével kell meghatározni.  
6. A vásárolt követelések kockázattal súlyozott kitettségértékének kiszámításához 
alkalmazott kitettség érték kiszámításához a kinnlev ő összegből ki kell vonni a 
behajtható összegre vonatkozó, a hitelkockázat mérséklése el őtti kockázat 
tőkekövetelményét. 
7. Az (5) bekezdést ől eltérve, az olyan elismert t őzsdén kötött ügyletek és 
devizaügyletek (kivéve az ar anyügyleteket), amelyek tényl eges lejárata 14 naptári 
nap vagy ennél kevesebb, mentesülnek a III. mellékletben meghatározott módszerek 
alkalmazásától, és azokhoz nulla kitettség értéket kell rendelni.  
8. Az (5) bekezdést ől eltérve, az illetékes hatóságok mentesíthetik a III. mellékletben 
előírt módszerek alkalmazása alól az el számolóházakon keresztül lebonyolított 
tőzsdén kívüli (OTC) ügyleteket , amennyiben jogi értelemb en az elszámolóház lép 
fel a ügyletben részt vev ő másik szerz ődéses félként, és minden résztvev ő napi 
alapon, biztosítékokkal teljes kör űen fedezi azt a kitettséget, amelyet az 
elszámolóháznak jelent, s ezáltal mind a jelenlegi, mind a potenciális jöv őbeni 
kockázatra fedezetet nyújt.  
Letétbe helyezett biztosítékoknak min ősülnek: 
a) azok a biztosítékok, amelyek 0%-os kockázati súlynak felelnek meg 
b) hitelnyújtó hitelintézeteknél elhelyezett készpénzkészletek 
 
HU 41   HU c) letéti jegyek vagy hasonló eszközök, am elyet hitelnyújtó hitelintézet bocsátott 
ki és a hitelintézetnél helyeztek el. 
Az illetékes hatóságnak meg kell gy őződnie arról, hogy kiküszöbölték-e annak 
veszélyét, hogy az elszámolóház kockázatvállal ásai a letétbe helyezett biztosítékok 
piaci értékét meghaladóan felhalmozódjanak. 
9. A rulírozó vásárolt vállalati követeléskitettségek le nem hí vott ígérvény és hitelkeret 
kitettség értékének kiszámításához a le nem hívott ígérvényt és hitelkeretet 75%-kal 
kell megszorozni.  
10. Amennyiben egy kitettség repóügylet, vagy értékpapír- vagy árukölcsönzés 
keretében eladott, letétbe he lyezett vagy kölcsönadott érté kpapír formájában jelenik 
meg, a kitettség értéke az értékpapírok vagy áruk 74. cikk szerint meghatározott 
értéke. Amennyiben a VIII. melléklet 3. részében meghatározott pénzügyi 
biztosítékok összetett módszerét alkalm azzák, a kitettség értéket az ilyen jelleg ű 
értékpapíroknak vagy áruknak megfelel ő volatilitási korrekcióva l kell növelni, az ott 
meghatározottak szerint. 
11. A következ ő tételek kitettség értékeinek kiszámításához a le nem hívott ígérvény és 
hitelkeretet meg kell szorozni a h itelegyenértékesítési faktorral.  
A hitelintézeteknek a következ ő hitelegyenértékesítési fakt orokat kell alkalmazniuk: 
a) Azon hitelkeretek esetében, amelyek bá rmikor és feltétel nélkül felmondhatók, 
vagy előzetes felmondás nélkül bármikor érvényteleníthet ők, 0%-os 
hitelegyenértékesítési fakt ort kell alkalmazni. A 0%-o s hitelegyenétékesítési 
faktor alkalmazásához a hitelintézeteknek aktívan figyelemmel kell kísérniük 
az ügyfél pénzügyi helyzetét, va lamint a hitelintézetek bels ő ellenőrző 
rendszereinek lehet ővé kell tenniük az ügyfél hitelmin ősítésében bekövetkez ő 
romlás azonnali megállapítását. A le nem hívott fogyasztási hitelkeretek feltétel 
nélkül felmondhatók, ha a bennük szerepl ő feltételek lehet ővé teszik a 
hitelintézet számára, hogy azokat a fogyasztóvédelmi és kapcsolódó 
jogszabályok által biztos ított módon felmondja.  
b) Áruk mozgásából ered ő rövid futamidej ű akkreditívek esetében mind a 
kibocsátó, mind pedig az elfogadó intézményeknek 20%-os 
hitelegyenértékesítési faktort kell alkalmazniuk.  
c) Egyéb hitelkeretek, rö vid lejáratú pénzpiaci es zköz jegyzésére szolgáló 
rulírozó hitel-megállapodások (NIF) és  rövid lejáratú pénzpiaci eszköz 
jegyzésére és a kibocsátásban való közrem űködésre szolgáló középtávú 
rulírozó megállapodások (RUF) esetében  75%-os hitelegyenértékesítési faktort 
kell alkalmazni.  
d) Azok a hitelintézetek, amelyek eleget tesznek a 4. részben meghatározott, a 
saját hitelegyenértékesítési faktorok ra vonatkozó becslések alkalmazására 
vonatkozó minimumkövetelményeknek, sa ját hitelegyenérték esítési faktor 
becsléseiket használhatják különböz ő terméktípusok esetén, ha azt az illetékes 
hatóságok jóváhagyják. 
 
HU 42   HU 12. Amennyiben egy kötelezettségvállalá s egy másik kötelezettségvállalás 
meghosszabbítására vonatkozik, akkor a két egyedi kötele zettségvállaláshoz 
kapcsolódó alacsonyabb hitelegyenért ékesítési faktor alkalmazandó. 
13. Az összes többi, az (1)-(11) bekezdésbe n alkalmazott mérlegen kívüli tételnél a 
kitettség értékét a II. melléklet  szerint kell meghatározni.  
2. RÉSZVÉNYKITETTSÉGEK  
14. A kitettség értéke a pénz ügyi kimutatásokban szerepl ő érték. Az elfogadható 
részvénykitettség értékek az alábbiak:  
a) Az olyan, valós értéken nyilvánta rtott befektetések esetében, melyek 
értékváltozása közvetlenül a bevételben és a szavatoló t őkében jelentkezik, a 
kitettség értéke a mérlegben kimutatott a valós érték.  
b) Az olyan, valós értéken nyilvánta rtott befektetések esetében, melyek 
értékváltozása nem köz vetlenül az eredményben, hanem a szavatoló t őke egy 
adóval korrigált külön összetev őjében jelentkezik, a kitettség a mérlegben 
kimutatott valós érték.  
c) Eredeti értéken, alsó eredeti bes zerzési vagy jelen piac i áron nyilvántartott 
befektetéseknél a kitettség értéke a mérlegben kimutatott el őállítási vagy piaci 
érték. 
3. EGYÉB , NEM HITELKÖTELEZETTSÉGET MEGTESTESÍT Ő ESZKÖZÖK  
15. Az egyéb, nem hitelköt elezettséget megtestesít ő eszközök kitettség értéke a pénzügyi 
kimutatásokban szerepl ő érték.  
 
HU 43   HU 4. rész – Az IRB módsz er minimumkövetelményei  
1. MINŐSÍTÉSI RENDSZEREK  
1. Egy “min ősítési rendszernek” fel kell ölelnie az összes módszert, folyamatot, 
ellenőrzést, adatgy űjtő és informatikai rendszert, amelyek a hitelkockázat 
minősítését, a kitettségek min ősítési kategóriákba és poolokba  sorolását, valamint az 
egyes kitettség típusokhoz tartozó nemteljesí tési és veszteségi becslések mennyiségi 
meghatározását támogatják.  
2. Ha egy hitelintézet többféle min ősítési rendszert alkalm az, egy ügyfél vagy ügylet 
minősítési rendszerbe sorolásának feltételeit  dokumentálni kell,  és azokat úgy kell 
alkalmazni, hogy megfelel ően tükrözzék a kockázat szintjét.  
3. A besorolási kritériumokat és folyamatokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak 
meghatározása érdekében, hogy megfelel őek-e az aktuális portfolió és a küls ő 
feltételek számára.  
1.1. A minősítési rendszerek struktúrája 
4. Amennyiben egy hitelintézet közvetlen becs lést alkalmaz a kockázati paraméterek 
megállapítására, ezt a min ősítési kategória folyamatos min ősítési skálán történ ő 
ábrázolásának lehet tekinteni.  
1.1.1.  Vállalatokkal, intézményekke l és központi kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
5. A minősítési rendszernek figyelembe kell ve nnie az ügyfél és az ügylet kockázati 
jellemzőit.  
6. Egy minősítési rendszernek olyan ügyfélmin ősítési kategóriákkal kell rendelkeznie, 
amelyek kizárólag az ügyfél nemte ljesítési kockázatának mennyiségi 
meghatározására szolgálnak. Az ügyfélmin ősítési kategóriának legalább hét 
fokozatúnak kell lennie a teljesít ő ügyfelek, és egy fokozatúnak a nemteljesít ő 
ügyfelek tekintetében.  
7. Egy “ügyfélkategória” olyan kock ázati kategóriát jelent egy min ősítési rendszer 
ügyfélmin ősítési kategóriáin belül, amel ybe az ügyfeleket a PD becslések 
kiszámítására használt, me ghatározott és jól elkülönül ő minősítési kritériumok 
alapján besorolják. Egy hitelintézetek az ügyfélkategóriák közti viszonyt az egyes 
kategóriák által jelölt nemteljesítési koc kázatszintek és az adott nemteljesítési 
kockázatszint megkülönböztetésére al kalmazott kritériumok szerint kell 
dokumentálnia.  
8. Azok a hitelintézetek, amelyek portfoliói egy meghatározott piaci szegmensre és 
nemteljesítési kockázatkörre koncentrálódna k, elégséges számú ügyfélkategóriával 
kell rendelkezniük az ügyfélkörön belül ahhoz, hogy elke rüljék az adott kategórián 
belüli aránytalan ügyfélkon centrációt. Egy adott kate górián belüli számottev ő 
koncentráció jogosultságát meggy őző empirikus bizonyíték okkal kell alátámasztani 
 
HU 44   HU arra vonatkozóan, hogy egy ügyfélkategória ésszer űen keskeny PD-sávot fed le, és az 
összes, e kategóriába tartozó ügyfél nemteljesítési kockázata az említett sávba esik.  
9. Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok elismerjék  a saját LGD becslések alkalmazását a 
tőkekövetelmények kiszámításához, a min ősítési rendszernek tartalmaznia kell egy 
külön, kizárólag az ügylet LGD von atkozású tulajdonságait jellemz ő 
ügyletmin ősítési kategóriarendszert.  
10. Ahhoz, hogy az illetékes hatóságo k elismerjék a saját hite legyenértékesítési faktor 
becslések alkalmazását a t őkekövetelmények számításához, a min ősítési rendszernek 
tartalmaznia kell egy külön, kizárólag az ügylet hitelmin ősítési faktorra vonatkozó 
tulajdonságait jellemz ő ügyletmin ősítési kategóriarendszert.  
11. Az “ügyletkategória” olyan kockázati kategóriát jelent egy min ősítési rendszer 
ügyletmin ősítési kategóriáin belül, amel ybe a kitettségeket az LGD vagy 
hitelegyenértékesítési faktor becslések kiszámítására használt, meghatározott és jól 
elkülönül ő minősítési kritériumok alapján besorolják. A kategória meghatározásának 
magában kell foglalnia mind a kitettségek ka tegóriákba sorolási módjának leírását, 
mind az egyes kategóriákhoz tartozó kock ázati szint megkülönböztetésére szolgáló 
kritériumokat.  
12. Egy adott kategórián belüli számottev ő koncentráció jogosultságát meggy őző 
empirikus bizonyítékokkal kell alátám asztani arra vonatkozóan, hogy egy 
ügyletkategória ésszer űen keskeny LGD vagy hitelegyené rtékesítési faktor sávot fed 
le, és az összes, e kategóriába tartozó kitettség kockázata az említett sávba esik.  
13. Azok a hitelintézetek, amelyek az 1. ré sz (5) bekezdésében meghatározott 
módszereket alkalmazzák kockázati súly ok speciális hitelezési ügyletek 
finanszírozásának ki tettségeihez történ ő rendelésekor, mentesülnek azon 
követelmény alkalmazása alól, amely el őírja, hogy olyan ügyfélmin ősítési 
kategóriákkal rendelkezzenek, amelyek ki zárólag az adott kitettségekre vonatkozó 
nemteljesítési kockázatot tükrözik. A (6) bekezdést ől eltérve, az említett 
intézményeknek az ilyen kitettségekre vona tkozóan legalább 4 kategóriával kell 
rendelkezniük a teljesít ő ügyfelek esetében, és legalább egy ka tegóriával a nem 
teljesítő ügyfelek tekintetében.  
1.1.2.  Lakossági kitettségek 
14. A minősítési rendszereknek mind az ügyfél, mind az ügylet kockázatát tükrözniük 
kell, és meg kell ragadniuk az összes  vonatkozó ügyfél- és ügyletjellemz őt. 
15. A kockázatok közötti különbségtételnek bizt osítania kell, hogy egy adott kategórián 
vagy poolon belüli kitettségek szám a elégséges legyen az értelmezhet ő mennyiségi 
meghatározáshoz, valamint a veszteség jellemz őinek a kategória vagy pool szintjén 
történő jóváhagyásához. A kitettségek és ügyfélkategóriákon vagy poolokon belül 
eloszlása nem mutathat túlzott koncentrációt.  
16. A hitelintézeteknek bizonyítaniuk kell,  hogy a kitettségek kategóriákhoz és 
poolokhoz rendelési folyamata lehet ővé teszi a kockázat értelmezhet ő 
megkülönböztetését, megfelel ően homogén kitettség-csoport osítást biztosít, valamint 
lehetővé teszi a veszteség jellemz őinek pontos és következetes  becslését a kategória 
 
HU 45   HU vagy pool szintjén. Vásárolt követelések es etén a csoportosításn ak az eladó jegyzési 
gyakorlatát, valamint az ügyfelek sokféleségét kell tükröznie.  
17. A hitelintézeteknek az alábbi hitelmin ősítési tényez őket kell figyelembe venniük a 
kitettségek kategóriákba és poolokba sorolásakor:  
Ügyfélkockázati jellemz ők 
a) Ügyletkockázati jellemz ők, beleértve a termékek vagy biztosíté k, illetve 
mindkettő típusait. A hitelintézeteknek kimondottan azokkal az esetekkel kell 
foglalkozniuk, ugyanaz a biztosíték több kitettségre nyújt fedezetet. 
b) Késedelem, kivéve, ha a hitelintézet  bizonyítani tudja az illetékes hatóság 
számára, hogy a késedelem nem jelent lé nyeges kockázatot a kitettségre nézve. 
c) Min ősítési kategóriákba és poolokba sorolás 
18. A hitelintézetnek külön meghatározásokkal,  folyamatokkal és kritériumokkal kell 
rendelkeznie a kitettségek min ősítési rendszeren belüli kategóriákba vagy poolokba 
sorolásához.  
a) A kategóriák vagy poolok meghatározása it és a besorolási kritériumokat 
megfelelő részletességgel kell kido lgozni ahhoz, hogy lehet ővé tegyék a 
minősítéssel megbízottak számára, hogy a hasonló kockázatot képvisel ő 
ügyfeleket és ügyleteket következetesen ugyanabba a kategóriába vagy poolba 
sorolják. Ezt a következetességet a különböz ő üzletágakban, szervezeti 
egységekben és földrajzi régiókban is fenn kell tartani.  
b) A min ősítési folyamat dokumentációjának lehet ővé kell tennie harmadik fél 
számára a kitettségek ka tegóriákba és poolokba rendelésének megértését, a 
kategóriákba és poolokba rendelés megism étlését, valamint a kategóriába vagy 
poolba sorolás megfelel őségének értékelését. 
c) A kritériumoknak összhangban kell lenniük a hitelintézet bels ő kölcsönnyújtási 
szabályaival, valamint a problémás ügyf elek és ügyletek kezelésére vonatkozó 
szabályzatokkal. 
19. A hitelintézetnek az ügyfel ek és ügyletek kategóriá kba és poolokba sorolásakor 
figyelembe kell vennie az összes, vonatkozó információt. Az információknak 
naprakésznek kell lenniük, valamint lehet ővé kell tenniük a hite lintézet számára a 
kitettség jöv őbeli teljesít őképességének el őrejelzését. Minél kevesebb információval 
rendelkezik egy hitelin tézet, annál szigorúbb módon kell a kitettségeket  ügyfél- és 
ügyletkategóriákhoz vagy poolokhoz rende lni. Ha a hitelintézet egy bels ő minősítési 
besorolás megfeleltetésének els ődleges tényez őjeként küls ő minősítést alkalmaz, 
gondoskodnia kell egyéb vonatkozó in formációk figyelembe vételér ől is.  
 
HU 46   HU 1.2. Kitettségek besorolása 
1.2.1.  Vállalatokkal, intézményekke l és központi kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
20. Minden ügyfelet a hiteljóváhagyási folyam at szerves részeként ügyfélkategóriába 
kell sorolni.  
21. Azoknak a hitelintézeteknek, amelyek s zámára engedélyezték saját LGD vagy 
hitelegyenértékesítési faktor becslések alkalmazását, hiteljóváhagyási folyamatuk 
részeként minden kitettséghez ügylet kategóriát is kell rendelniük. 
22. Azoknak a hitelintézeteknek, amelyek az 1.  rész (5) bekezdésében meghatározott 
módszereket alkalmazzák a speciális hitelezés i ügyletek finanszírozási kitettségének 
kockázati kategóriákba sorolásá ra, minden egyes ilyen jelleg ű kitettséget a (13) 
bekezdéssel összhangban kell kategóriába sorolniuk. 
23. Minden egyes jogi személyt, akivel szembe n a hitelintézet kitettséggel rendelkezik, 
külön kell min ősíteni. A hitelintézetnek bizonyítania kell az illetékes hatóság 
számára, hogy elfogadható szabályzatokk al rendelkezik az egyedi ügyfelek és 
kapcsolódó ügyfélcsoportok ke zelésére vonatkozóan.  
24. Ugyanazon ügyfél a különálló kitettsége it ugyanabba az ügyfél-kategóriába kell 
sorolni, függetlenül az adott ügylet természetéb ől adódó különbségekt ől. A kivételek, 
amikor az egyes kitettségek többféle kate góriát eredményezhetnek ugyanannak az 
ügyfélnek, az alábbiak: 
a) országhoz kapcsolódó átutalási kockázat, attól függ ően, hogy a kitettségek 
hazai fizet őeszközben vagy devizában denomináltak-e 
b) amennyiben a kitettséghez kapc solódó garanciák kezelését az 
ügyfélkategóriába sorolás korrekciója tükrözheti 
1.2.2.  Lakossági kitettségek 
25. A hiteljóváhagyási folyamat részeként mi nden kitettséget kategóriába vagy poolba 
kell sorolni. 
1.2.3.  Emberi tényez ő folytán felmerül ő változtatás 
26. Kategóriába vagy poolba soroláshoz a hite lintézeteknek dokumentálniuk kell azokat 
a helyzeteket, amelyekben emberi tényez ő folytán megváltozhatnak a besorolási 
folyamat bemeneti és kimeneti adatok, valamint meg kell határozniuk azokat a 
személyeket, akik az ilyen változtatás jóváhagyásáért felel ősek. A hitelintézeteknek 
dokumentálniuk kell ezeket a változtat ásokat, valamint az ezekért felel ős 
alkalmazottakat. A hitelintézeteknek elemezniük kell a megváltoztatott besorolású 
kitettségek teljesít őképességét. Az elemzésnek tartalmaznia kell azon kitettségek 
teljesítőképességének értékelését, amelynek a min ősítését egy adott személy 
valamennyi felel ős alkalmazott részér ől megváltoztatta. 
 
HU 47   HU 1.3. A besorolási folyamat integritása 
1.3.1.  Vállalatokkal, intézményekke l és központi kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
27. A besorolásokat és a besorolások rendszeres  felülvizsgálatát olyan független félnek 
kell végeznie és jóváhagynia, akinek nem származik közvetlen el őnye a 
hitelnyújtásra vonatkozó döntésb ől.  
28. A hitelintézeteknek legalább évente egyszer frissíteniük kell a besorolásokat. A 
kiemelked ő kockázatú ügyfeleket és a pr oblémás kitettségeket gyakoribb 
felülvizsgálatnak kell alávet ni. A hitelintézeteknek új be sorolást kell végezniük, ha 
az ügyféllel vagy a kitettséggel kapcsola tos lényeges információhoz jutnak.  
29. A hitelintézetnek hatékony fo lyamattal kell rendel keznie a PD értékeket befolyásoló 
ügyféljellemz ők, valamint az LGD értékeket és  hitelegyenértékesítési faktorokat 
befolyásoló ügyletjellemez ők meghatározására és frissítésére.  
1.3.2.  Lakossági kitettségek 
30. A hitelintézetnek legalább évente e gyszer frissítenie kell ügyfél- és 
ügyletbesorolásait vagy felül kell vizsgálnia az egyes azonosított kockázati poolok 
veszteségi jellemz őit vagy késedelmét, attól függ ően, melyik alkalmazható. A 
hitelintézetnek legalább évente egyszer reprezentatí v mintavétellel felül kell 
vizsgálnia az egyes kitettségek poolon belüli helyzetét annak érdekében, hogy a 
kitettségeket továbbra is a megfelel ő poolba sorolják be.  
1.4. Modellek alkalmazása 
31. Ha egy hitelintézet statisztikai modelleket és egyéb mechanikus módszereket 
alkalmaz a kitettségek ügyf él- vagy ügyletkategóriákba  vagy poolokba sorolásához, 
az alábbi feltételeknek kell teljesülni:  
a) A hitelintézetnek bizonyítania kell az illetékes hatóság számára, hogy a modell 
megfelelő előrejelzési képességgel re ndelkezik, és használatával nem torzulnak 
a tőkekövetelmények. A beviteli változók ésszer ű és hatékony alapot képeznek 
a keletkez ő előrejelzések számára. A modell nem tartalmazhat lényeges 
torzítást. 
b) A hitelintézetnek megfelel ő folyamattal kell rendelkeznie a modellekbe történ ő 
adatbevitel szabályozására, ami ma gában foglalja az adatok pontossági, 
teljességi és megfelel őségi szempontú értékelését. 
c) A hitelintézetnek bizonyítani kell, hogy a modell elkészíté sére felhasznált 
adatok reprezentatívnak tekinthet ők a hitelintézet jelenl egi ügyfeleinek vagy 
kitettségeinek csoportjára vonatkozóan. 
d) A hitelintézetnek rendszeres modellérv ényesítési ciklussa l kell rendelkeznie, 
ami magában foglalja a modell teljesítm ényének és stabilitásánakfigyelemmel 
kísérését, a modellspecifikációk fe lülvizsgálatát, valamint a modell 
eredményeinek a tényleges ered ményekkel való összevetését. 
 
HU 48   HU e) A hitelintézetnek a modellen alapuló besorolások felülvizsgálatához és a 
modellek megfelel ő alkalmazásának biztosítása érdekében a statisztikai 
modellekbe be kell építeniük emberi értékítélet és tévedés lehet őségét. A 
felülvizsgálati folyamatnak a modell hiányosságaival kapcsolatos hibák 
megtalálására és mérséklésére kell ir ányulnia. Az emberi értékítéletnek 
figyelembe kell vennie minden, a mode ll által figyelembe nem vett vonatkozó 
információt. A hitelintézetnek dokumentál nia az emberi értékítélet és a modell 
által adott eredmények együ ttes alkalmazásának módját. 
1.5. Minősítési rendszerek dokumentálása 
32. A hitelintézeteknek dokumentálniuk kell min ősítési rendszereik megtervezését és 
működésük részleteit. A dokumentációna k bizonyítania kell az e részben 
meghatározott minimumkövetelmények teljesítését, és olyan témakörökkel kell 
foglalkoznia, mint a portf olió-differenciálás, min ősítési kritériumok, az ügyfelek és 
kitettségek min ősítését végz ő felek felel ősségi köre, a besorolási felülvizsgálatok 
gyakorisága, valamint a min ősítési folyamatnak a vezet őség általi felügyelete.  
33. A hitelintézetnek dokumentálnia kell, hogy milyen ésszer űségi szempontok és 
elemzések támasztják alá az általa kiválasztott min ősítési kritériumok alkalmazását. 
A hitelintézetnek a kockázatmin ősítési folyamatban bekövetkez ő minden jelent ős 
változást dokumentálnia kell, és  az elkészített d okumentációnak el ő kell segítenie a 
kockázatmin ősítési folyamatban az utolsó illeté kes hatósági felülvizsgálatot követ ően 
bekövetkez ő változások azonosítását. A min ősítések hozzárendelésének szervezési 
tényezőit, beleértve a min ősítés-besorolási folyamatot és a bels ő ellenőrzési 
struktúrát is, doku mentálni kell.  
34. A hitelintézeteknek dokumentálniuk ke ll a nemteljesítés és veszteség bels őleg 
használt egyedi meghatározásait, és  bizonyítaniuk kell, hogy ezek összhangban 
vannak az irányelvben meghatározott fogalommeghatározásokkal.  
35. Ha a hitelintézet statisztikai modelleket alkalmaz a min ősítési folyamatban, a 
hitelintézetnek dokumentálnia kell ezek módszertanát. A dokumentációnak az 
alábbiakat kell tartalmaznia:  
a) a becslések kategóriákba, egyéni ügyfelekhez, kitetts égekhez vagy poolokhoz 
rendelése elméletének, feltételezéseinek és/vagy matematikai és empirikus 
alapjainak, valamint a modell alap ján végzett becsléshez alkalmazott 
adatforrás(ok) részletes leírása; 
b) szigorú statisztikai folyamat meghat ározása (beleértve az “out-of-time” és 
“out-of-sample” teljesítményteszteket is) a modell érvényesítésére; és 
c) azon a körülmények feltüntetése, amelyek közepette a modell nem m űködik 
hatékonyan. 
36. Egy harmadik félt ől átvett, az átadó fél által kidol gozott saját technológián alapuló 
modell alkalmazása nem mentesíti a hitelin tézetet a dokumentáció elkészítése vagy 
bármely más, a min ősítési rendszerekre vonatkozó köve telmény tejesítése alól. Az 
illetékes hatóságok el őírásainak teljesítése hitelintézet felel ősségi körébe tartozik.  
 
HU 49   HU 1.6. Adatok karbantartása 
37. A hitelintézeteknek a bels ő minősítéseikkel kapcsolatban a 145-149. cikk 
követelményei szerint kell adatokat kell gy űjteniük és tárolniuk. 
1.6.1.  Vállalatokkal, intézményekke l és központi kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
38. A hitelintézeteknek az al ábbi információkat kell gy űjteniük és tárolniuk:  
a) Az ügyfelek és elismert garanciát válla lók teljes min ősítéstörténetét, 
b) A min ősítési kategóriába sorolás dátumait, 
c) A min ősítés levezetéséhez használt kulcsf ontosságú adatokat és módszereket, 
d) A min ősítési besorolásért felel ős személyt, 
e) Az ügyfelek azonosítására alkalmas adat okat és a nem teljesített kitettségeket, 
f) Az ilyen jelleg ű nemteljesítések id őpontját és körülményeit, 
g) A min ősítési kategóriákhoz és az átmin ősítéshez kapcsolódó PD értékekkel és 
a tényleges nemteljesítési ar ányokkal kapcsola tos adatokat. 
h) Azon hitelintézeteknek, amelyek ne m alkalmaznak saját LGD becsléseket 
és/vagy hitelegyenértékesítési faktorokat, adatokat kell gy űjteniük és tárolniuk 
a tényleges LGD értékek és a 2. rész (8 ) bekezdésében meghatározott értékek, 
valamint a tényleges hitelegyenértékes ítési faktorok és a 3. rész (11) 
bekezdésében meghatározott érté kek közti összehasonlításokról. 
39. Saját LGD becsléseket és/vagy hitele gyenértékesítési faktorokat alkalmazó 
hitelintézeteknek a következ ő adatokat kell gy űjteniük és tárolniuk: 
a) Az egyes min ősítési kategóriákhoz kapcsolódó ügyletmin ősítések, LGD és 
hitelegyenértékesítési faktor becslések teljes múltbeli adatsorait, 
b) A besorolások id őpontját, valamint azt, hogy a becslések mikor készültek, 
c) A min ősítés és az LGD valamint hitele gyenértékesítési fa ktor becslések 
elkészítéséhez haszná lt kulcsfontosságú adatokat és módszereket 
d) Az ügyletmin ősítési besorolást végz ő személyt, valamint azt a személyt, aki az 
LGD és a hitelegyenértékesítési faktor becsléseket biztosította, 
e) Az egyes nem teljesít ő kitettségekhez tartozó becs ült valamint tényleges LGD 
és hitelegyenértékesítési faktor adatokat.  
f) A garanciák vagy hitelderivatívák hitelkockázatot mérsékl ő hatását az LGD 
értékén keresztül kimutató hitelintézet ek esetében a kitettséghez tartozó LGD 
értékre vonatkozó adatokat egy garancia  vagy hitelderivatíva hatásainak 
értékelése el őtt és után. 
 
HU 50   HU g) Minden egyes nemteljesít ő kitettségre vonatkozóan a veszteség összetev ő 
részeinek adatait.  
1.6.2.  Lakossági kitettségek 
40. A hitelintézeteknek a következ ő adatokat kell gy űjteniük és tárolniuk:  
a) A kitettségeket kategóriákba és poolokba besoroló folyamatban használt 
adatokat, 
b) A kitettségi kategóriákhoz vagy p oolokhoz kapcsolódó, becsült PD, LGD 
értékek és hitelegyenértéke sítési faktorok adatait, 
c) A nem teljesít ő ügyfelek és kitettsé gek azonosító adatait, 
d) Nem teljesít ő kitettségek esetében azon kategó ria vagy pool adatait, amelybe a 
kitettséget a nemteljesítés el őtti évben sorolták, valamint az LGD és a 
hitelegyenértékesítési fakt or tényleges értékét. 
e) A min őségi, rulírozó lakossági kitettségek veszteségi ráta és kamatjövedelem 
adatait.  
1.7. A tőkemegfelelés értékelésében alkalmazott stressz tesztek 
41. A hitelintézetnek rendelkeznie kell a t őkemegfelelés értékelésével kapcsolatos 
megbízható stressz-tesztelési folyamatokka l. A stressz-tesztelésnek magában kell 
foglalnia az olyan lehetséges esem ények vagy a gazdasági viszonyok jöv őbeli 
változásainak feltérképezését, amelyek kedvez őtlen hatással járhatnak a hitelintézet 
hitelkitettségeire vonatkozóan, valamint  a hitelintézetnek az ilyen változásokkal 
szembeni ellenálló képessége értékelését.  
42. A hitelintézetnek rendszeresen hitelkockázati stressz-tesztet kell elvégeznie az egyes 
meghatározott feltételeknek a hitelkockázathoz szükséges teljes t őkekövetelményre 
gyakorolt hatása értékelése céljából . Az alkalmazandó tesztet a felügyeleti 
felülvizsgálat fenntartása mellett a hitelintézet választja meg. Az alkalmazandó 
tesztnek értelmezhet őnek és ésszer űen szigorúnak kell lennie, figyelembe véve 
legalább enyhe recessziós forgatókönyvek hatásá t is. A hitelintézetnek értékelnie kell 
a stressz teszt forgatókönyvekben foglalt fe ltételek következtében szükségessé vált 
átminősítéseket. A stressz teszt keretében megvizsgált portfolióknak tartalmazniuk 
kell a hitelintézet teljes kitettségeinek meghatározó részét.  
2. KOCKÁZATSZÁMÍTÁS  
43. A kategóriákba vagy poolokba való besorolás kockázati paramétereinek 
meghatározásakor a hitelintézetekne k az alábbi követelményeket kell 
érvényesíteniük:  
2.1. Nemteljesítés fogalma 
44. Egy adott ügyfél “nemteljesítését” akkor  kell megtörténtnek tekinteni, ha a 
következő események közül valamelyik vagy mindkett ő bekövetkezik:  
 
HU 51   HU a) A hitelintézet úgy vé li, hogy az ügyfél valószín űsíthetően nem fogja teljes 
egészében teljesíteni hitelkötelezettség eit a hitelintézet, annak anyavállalata 
vagy valamely leányvállalata felé , ha hitelintézet nem folyamodik 
visszkeresethez a biztosíték (ha rendel kezésre áll) lehívása érdekben.  
b) Az ügyfélnek a hitelintézettel, anyavá llalattal vagy bármely leányvállalatával 
szembeni lényeges hitelkötelezettsége 90 napon túli késedelembe esik.  
A késedelem azzal a nappal indul, amikor az ügyfél egy meghatározott határértéket 
túllép, a jelenleg fennálló tartozásánál ki sebb határértéket határoznak meg számára, 
vagy jóváhagyás nélkül  hív le hitelt. 
A meghatározott határérték egy olyan hatá rérték, amit az ügyfél tudomására hoztak. 
Lakossági kitettségeknél és állami szekto rbeli intézménnyel szem beni kitettségeknél 
a (48) bekezdésben foglaltak szerint az illetékes hatóságok határozzák meg a 
késedelmi napok számát. 
A vállalatokkal szembeni kitettségeknél a 154. cikk (4) bekezdésbe n foglaltak szerint 
az illetékes hatóságok határozzák meg a késedelmi napok számát. 
Lakossági kitettségeknél a hitelintézetek ezt a meghatá rozást ügyleti szinten is 
alkalmazhatják.  
45. A fizetés valószín űtlenségét mutató jelek több ek között az alábbiak:  
a) A hitelintézet a hitelkötelezettség et nem esedékes státuszba helyezi. 
b) A hitelintézet a kitetts ég átvétele után bekövetkez ő jelentős, észlelt 
hitelminőség-romlás nyomán értékelési korrekciót hajt végre.  
c) A hitelintézet a hitelkötelezettséget  lényeges, hitelhez kapcsolódó gazdasági 
veszteséggel adja el. 
d) A hitelintézet beleegye zik a hitelkötelezettség pénzügyi nehézségek miatt 
történő átstrukturálásába, és ez el őreláthatóan t őke, kamat vagy (ha 
alkalmazható) díjak elengedését illet ve fizetési halasztással csökkentett 
pénzügyi kötelezettségvállalá st eredményez. Ez a PD /LGD módszerrel értékelt 
részvénykitettségek esetében magába n foglalja magának a részvénynek 
pénzügyi nehézségek miatt történ ő átstrukturálását is.  
e) A hitelintézet cs ődeljárást eljárást indított vagy ehhez hasonló intézkedést tett 
az ügyfélnek a hitelintézettel, anyaválla lattal vagy bármely leányvállalatával 
szembeni hitelkötelezettségével kapcsolatban. 
f) Az ügyfél cs ődeljárást kezdeményezett vagy ha sonló védelmet igényelt, hogy 
ezáltal a hitelintéze ttel, anyavállalatával vagy bármely leányvállalatával 
szembeni hitelkötelezettséget elkerülhe sse vagy a visszafizetést elhalaszthassa. 
46. Azoknak a hitelintézetekne k, amelyek olyan küls ő adatokat alkalmaznak, amelyek 
nincsenek összhangban a nemteljesítés itt meghatározott fogalmával, az illetékes 
hatóságok számára bizonyítaniuk kell, hogy megfelel ő korrekciókat alkalmaznak 
 
HU 52   HU annak érdekében, hogy azokat széleskör űen megfeleltetessék a nemteljesítés 
meghatározásának.  
47. Ha a hitelintézet úgy tekinti, hogy egy el őzőleg nemteljesít ő kitettségre vonatkozóan 
a nemteljesítést kiváltó esemény nem ér vényes többé, akkor a hitelintézetnek az 
ügyfelet vagy az ügyletet teljesít ő kitettségként kell min ősítenie. Amennyiben a 
nemteljesítés meghatározásának megfelel ő esemény a kés őbbiekben újra felmerül, ez 
újabb nemteljesítésnek tekintend ő.  
48. A lakossági és az állami szektorbeli int ézményekkel szembeni kitettségeknél minden 
tagállam illetékes hatóságának meg kell határoznia azon késedelmi napok pontos 
számát, amelyet minden, a joghatósága alá tartozó hitelintézetnek az illet ő 
tagállamban székhellyel rendelkez ő partnerekkel szemben be kell tartania a 
nemteljesítés (44) bekezdésben megha tározott fogalmának értelmében. A 
meghatározott napok számának 90 és 180 kö zött kell lennie a termékfajtáktól 
függően. Másik tagállamban székhellyel rendelkez ő partnerrel szembeni kitettségek 
esetében az illetékes hatóságoknak úgy ke ll meghatározniuk a késedelmi napok 
számát, hogy az ne legyen magasabb, mint az illet ő tagállam illetékes hatóságai által 
meghatározott napok száma.  
2.2. Általános becslési követelmények 
49. A hitelintézet saját PD, LGD, hitelegye nértékesítési faktor és EL kockázati 
paraméterekre vonatkozó becsléseinek  magukban kell foglalniuk az összes 
vonatkozó adatot, információt és módszer t. A becslések kialakításakor mind a 
múltbeli tapasztalatot, mind pedig empirikus  bizonyítékokat fel kell használni, és 
azok nem alapulhatnak kizárólag értékítéleten. A becsléseknek valószer űnek és 
intuitívnek kell lenniük, és a szóban forgó kockázati paraméterek meghatározó 
tényezőin kell alapulniuk. Minél kevesebb adatta l rendelkezik egy hitelintézet, annál 
szigorúbb becslést kell adnia. 
50. A hitelintézetnek képesnek ke ll lennie az elszenvedett veszteséget a nemteljesítés 
gyakorisága, az LGD értéke, a hitelegyenért ékesítési faktor vagy – amennyiben EL 
becsléseket alkalmaznak – a veszteség vonatkozásában részletezni azon tényez ők 
szerint, amelyeket a megfelel ő kockázati paraméterek alakító tényez őinek tekint. A 
hitelintézetnek biz onyítania kell, hogy b ecslései a hosszú távú tapasztalatot 
reprezentatív módon tükrözik.  
51. Minden, a kölcsönnyújtási gyakorlatban va gy az adósságbehajtás folyamatában a 
(66), (71), (81), (85), (92)  és (94) bekezdésben meghatározott megfigyelési id őszak 
során bekövetkez ő változást figyelembe kell venni. A hitelintézet becsléseinek 
tükrözniük kell a technikai fejl ődés, valamint a rendelkezésre álló új adatok és 
információk hatásait. A hitelintézeteknek új  információ napvilágra kerülése esetén, 
de legalább évente egyszer felül kell vizsgálniuk becsléseiket.  
52. A becsléshez felhasznált adatok által re prezentált kitettség-populációnak, az adatok 
kiszámításakor felhasznált kölcsönnyújtási szabályoknak, és a többi reprezentatív 
jellemzőnek összehasonlíthatónak kell lennie a hitelintézet kitettségeinek és 
előírásainak vonatkozó jellemz őivel. A hitelintézetnek bizonyítania kell, hogy az 
adatok alapjául szolgáló gazdasági és pi aci feltételek egyará nt vonatkoznak mind a 
jelenlegi, mind a várható viszonyokra. A mint ában található kitetts égek számának és 
 
HU 53   HU a számításra felhasznált id őszaknak elégségesnek kell lenniük ahhoz, hogy a 
hitelintézet megbizonyosodhasson a becslése k pontosságáról és robusztus jellegér ől. 
53. Vásárolt követelések esetén a becslése knek tükrözniük kell az összes, a vásárló 
hitelintézet számára rendelkezésre álló lényeges információt az alapul szolgáló 
követelések min őségére vonatkozóan, beleértve a hasonló poolokra vonatkozó, az 
eladótól, a vásárl ó hitelintézett ől vagy küls ő forrásokból származó adatokat is. A 
vásárló hitelintézetnek értékelnie kell az eladótól kapott adatokat.  
54. A hitelintézetnek a becslése ire vonatkozóan a becslési hibák várható tartományához 
kapcsolódó biztonsági különböz etet kell hagynia. Am ennyiben a módszerek és 
adatok kevéssé kielégít ők, és a hibák várható tartom ánya is nagyobb, a biztonsági 
különbözetnek is nagyobbnak kell lennie.  
55. Ha a hitelintézetek a kockázati súlyok kiszámítására és bels ő célokra eltér ő 
becsléseket használnak, ezt dokumentálniuk kell, valamint az illetékes hatóságok 
számára bizonyítaniuk kell a becslések megfelel ő voltát.  
56. Amennyiben a hitelintézetek bizonyítani tudják az ille tékes hatóságok számára, hogy 
az irányelv végrehajtása el őtt gyűjtött adatokat megfelel ően korrigálták ahhoz, hogy 
azokat széles körben megfeleltessék a nemteljesítés vagy veszteség 
meghatározásával, az illetékes hatóságok bizonyos fokú rugalmasságot 
engedélyezhetnek a hitelintézetek számára az el őírt adatkezelési el őírások 
vonatkozásában.  
57. Ha egy hitelintézet több hitelintézet közös adatait használja fel, bizonyítania kell, 
hogy:  
a) A közös adatok alkalmazásában részt vev ő más hitelintézetek min ősítési 
rendszerei és kritériumai hasonl óak az általa alkalmazottakkal; 
b) A közös adatok állománya reprezentatívan tükrözi azt a portfoliót, amelyre 
vonatkozóan a közös adatokat használják; 
c) A közös adatokat a hitelintézet hosszabb id őn keresztül következetesen 
alkalmazza állandó becsléseihez. 
58. Ha egy hitelintézet több hitelintézet közös  adatait használja fel, továbbra is felel ős 
marad saját min ősítési rendszereinek integritásáér t. A hitelintézetnek bizonyítania 
kell az illetékes hatóságok számára, hogy házon belül elégséges, a min ősítési 
rendszerekre vonatkozó tudással rendelkezik, beleértve a min ősítési folyamat 
hatékony nyomon követésének és ellen őrzésének képességét is.  
2.2.1.  A PD becslések sajátos követelményei  
Vállalatokkal, intézményekkel és közpon ti kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
59. A hitelintézeteknek az egyes ügyfélkategóri ákhoz tartozó PD értékeket az éves 
nemteljesítési ráták hosszú távon szám olt átlagából kell becsülniük.  
 
HU 54   HU 60. Vásárolt vállalati követelések esetében a hitelintézetek az éves nemteljesítési ráták 
hosszú távon számolt átlaga alapján b ecsülhetik meg az egyes ügyfélkategóriákhoz 
tartozó EL értékeket.  
61. Ha egy hitelintézet vásárolt vállalati köve teléseire vonatkozó PD és LGD értékek 
átlagára vonatkozó hosszú távú  becsléseit egy EL becslésb ől és egy megfelel ő PD 
vagy LGD becslésb ől vezeti le, az általános vesz teségbecslési folyamatnak 
teljesítenie kell az e részben meghatáro zott általános PD és LGD becslési el őírásokat, 
és az eredménynek meg kell felelnie az LGD (73) bekezdés szerinti 
meghatározásának. 
62. A hitelintézetek a PD becslé si technikákat csak az ezek et alátámasztó elemzéssel 
együtt alkalmazhatják. A hitelintézeteknek fel kell ismerniük az emberi értékítéletek 
fontosságát a különböz ő technikák együttes használata, valamint a technikák és 
információk korlátai miatti korrekciókkal kapcsolatos döntések esetén.  
63. Amennyiben egy hitelintézet a PD becs lésekre vonatkozóan nemteljesítési 
tapasztalatra vonatkozó bels ő adatokat alkalmaz, elemzésében bizonyítania kell, 
hogy a becslések figyelembe veszik a jegyzés i feltételeket, valamint az adatokat 
létrehozó min ősítési rendszer és az aktuális min ősítési rendszer közötti 
különbségeket. Amennyiben a kockázat vállalási feltételek vagy min ősítési 
rendszerek megváltoztak, a hitelintézetnek nagyobb biztonsági különbözetet kell 
hagynia a PD becslésekben. 
64. Amennyiben egy hitelintézet bels ő kategóriáit egy küls ő hitelmin ősítő intézmény 
vagy hasonló szervezet által alkalmazott min ősítési kategóriához rendeli vagy 
megfelelteti azokkal, majd a küls ő szervezet min ősítési kategóriánál megfigyelt 
nemteljesítési rátát a hitelintézet min ősítési kategóriáira vonatkoztatja, a 
megfeleltetésnek a bels ő minősítési rendszer kritériumainak a küls ő szervezetek által 
használt kritériumokkal történ ő összehasonlításán, valamint a közös ügyfelek bels ő 
és külső minősítésének összehasonlításá n kell alapulnia. Kerülni kell a megfeleltetési 
módszerben vagy az alapul szolgáló adatokban lev ő torzításokat és 
ellentmondásokat. A küls ő szervezetnek a mennyiségi  meghatározáshoz hasznát 
adatai alapjául szolgáló kritériumainak kizárólag a nemteljesítési kockázatra kell 
irányulniuk, azoknak ne m kell az ügylet jellemz őit tükrözniük. A (44)-(48) bekezdés 
követelményeire is figyelemmel, egy hi telintézet elemzésének magában kell 
foglalnia az alkalmazott nemteljesítés meghatározások összehasonlítását. A 
hitelintézetnek dokumentá lnia kell a megfel eltetés alapját.  
65. Amennyiben egy hitelintézet statisztikai modellt használ a nemteljesítés 
előrejelzésére, lehet őség van arra, hogy a PD értékeke t egy adott kategóriába tartozó 
ügyfelekre vonatkozó nemteljesítési valószín űség egyszer ű átlagaként becsüljék. A 
hitelintézet nemteljesítést el őrejelző modelljeinek erre a célra történ ő alkalmazásának 
teljesítenie kell a (31) bekezd ésben meghatározott szabályokat. 
66. Függetlenül attól, hogy egy hitelintézet küls ő, belső vagy közös adatforrásokat, 
illetve ennek a háromnak a kombinációját ha sználja a PD érték becslésére, az ezeket 
alátámasztó múltbeli megfigyelési id őszak hosszának legalább egy forrás 
tekintetében legalább öt évnek kell lenni . Ha a rendelkezésre álló megfigyelési 
időszak egy forrás tekintetében hosszabb id őszakot tekint át, és ezek az adatok 
 
HU 55   HU meghatározó jelleg űek, akkor ezt a hosszabb id őszakot kell alkalmazni. Ez a 
bekezdés a részvényeknél alkalmazott PD/LGD módszerre is vonatkozik.  
Lakossági kitettségek 
67. A hitelintézeteknek az egyes ügyfélkategóri ákhoz tartozó PD értékeket az éves 
nemteljesítési ráták hosszú távon szám olt átlagából kell becsülniük.  
68. A (67) bekezdést ől eltérve, a PD becslése k a tényleges veszteségekb ől vagy a 
megfelelő LGD becslésekb ől is meghatározhatók.  
69. A hitelintézetnek a veszteségi jellemz ők becslésénél a kitettségek kategóriákba vagy 
poolokba sorolásához alkalmazott bels ő adatokat kell els ődleges információforrásnak 
tekintenie. A hitelintézetek küls ő adatokat (beleértve a közös adatokat) vagy 
statisztikai modelleket használhatnak a mennyiségi meghatározáshoz, amennyiben 
erős kapcsolat mutatható ki az alábbiak között: 
a) a hitelintézet min ősítési kategóriákba vagy poolokba  sorolási folyamata és a 
külső adatforrás által használt folyamat 
b) a hitelintézet bels ő kockázati profilja és a küls ő adatok összetétele.  
Vásárolt lakossági követelések esetén a hitelintézetek küls ő és belső referencia 
adatokat használhatnak. A h itelintézeteknek az összes vonatkozó adatforrást fel kell 
használniuk az öss zehasonlításhoz.  
70. Ha egy hitelintézet lakossági kitettségeih ez kapcsolódó PD és LGD értékek átlagára 
vonatkozó hosszú távú becsléseit a te ljes veszteségre vonatkozó becslésb ől és egy 
megfelelő PD vagy LGD becslésb ől vezeti le, az általános veszteségbecslési 
folyamatnak teljesítenie kell az e rész ben meghatározott általános PD és LGD 
becslési el őírásokat, és az eredménynek meg kell felelnie az LGD (73) bekezdés 
szerinti meghatározásának. 
71. Függetlenül attól, hogy egy hitelintézet küls ő, belső vagy közös adatforrásokat, 
illetve ennek a háromnak a kombináci óját használja veszteségjellemzési 
becsléseihez, az ezeket alátámasztó múltbeli megfigyelési id őszak hosszának 
legalább bármely forrás tekintetében legalább öt évnek kell lennie. Ha a 
rendelkezésre álló megfigyelési id őszak egy forrás tekintetében hosszabb id őszakot 
tekint át, és ezek az adatok meghatározóak, akkor ezt a hosszabb id őszakot kell 
alkalmazni. A hitelintézetnek nem kell egyenl ő fontosságot tulajdonítani a múltbeli 
adatoknak, ha bizonyítani t udja az illetékes hatóságok számára, hogy a friss adatok a 
veszteségi ráta jobb el őrejelzői. 
72. A hitelintézeteknek azonosítaniuk és el emezniük kell a kockázati paraméterek 
várható változását a hitelkitettségek élettartama során (élettartam-hatás). 
2.2.2.  A saját LGD becslések sajátos követelményei 
73. A hitelintézeteknek az egyes ügyletkate góriákhoz vagy poolokhoz tartozó LGD 
értékeket az egyes ügyletkategóriákhoz  vagy poolokhoz tartozó tényleges LGD 
értékek átlaga alapján, az adatforrásokon belüli összes megfigyelt nemteljesítés 
használatával (nemteljesítési eseménye k súlyozott átlaga) kell becsülniük.  
 
HU 56   HU 74. A hitelintézeteknek a gazdas ági dekonjunktúrának megfelel ő LGD becsléseket kell 
alkalmazniuk, ha a becslések szigorúbbak a hosszabb távú átlagnál. Amennyiben egy 
minősítési rendszert ől elvárható, hogy az egyes kategóriákra vagy poolokra 
vonatkozóan hosszabb távon tényleges álla ndó LGD becsléseket adjon, akkor a 
hitelintézeteknek korrigálniuk kell az egyes kategóriák vagy poolok kockázati 
paramétereire vonatkozó becsléseiket annak érdekében, hogy korlátozzák a 
gazdasági dekonjunktúrának a t őkekövetelményekre gyakorolt hatását.  
75. A hitelintézetnek figyelembe kell venni e minden, az ügyfél kockázat illetve a 
biztosíték vagy biztosíté knyújtó között fennálló függ őséget. Szigorúan kell kezelni 
azokat az eseteket, amikor jelent ős mértékű függőség áll fenn.  
76. Az alapul szolgáló kötelezettségek és a biztosíték közötti devizanem eltéréseket a 
hitelintézetnek LGD becsléseiben  szigorúan kell kezelnie.  
77. Amennyiben az LGD becslések figyelembe ve szik a biztosíték meglétét, ezek a 
becslések nem alapulhatnak kizárólag a bi ztosíték becsült piaci értékén. Az LGD 
becsléseknek figyelembe kell venniük, hogy a h itelintézetek nem feltétlenül tudják a 
biztosítékokat gyorsan ellen őrzésük alá tudják vonni, illetve azokat értékesíteni.  
78. Amennyiben egy hitelintézet nem tesz eleget  a biztosítékkal ka pcsolatos, a VIII. 
mellékletben meghatározott minimumkövete lményeknek, LGD becslései semmilyen 
ilyen jelleg ű biztosítékból várható behajtható ös szeget nem vehetnek figyelembe.  
79. A nem teljesített kitettségek esetében a hitelintézetnek az aktuális gazdasági 
helyzetet és a kitettségi állapotát figyelembe vev ő, lehető legjobb várható 
veszteségbecslést kell alkalmaznia.  
80. A hitelintézet eredmény-kimutatásában való t őkésítésük mértékéig a be nem fizetett 
késedelmi díjakat hozzá kell adni a hitelint ézet kitettségéhez és veszteségéhez.  
Vállalatokkal, intézményekkel és közpon ti kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
81. Az LGD becsléseknek legalább egy adatfo rrás esetében legalább hét évet felölel ő 
történeti adatokon kell ala pulniuk. Ha a rendelkezésre  álló megfigyelési id őszak egy 
forrás tekintetében hosszabb id őszakot tekint át, és ezek az adatok meghatározóak, 
akkor ezt a hosszabb id őszakot kell alkalmazni.  
Lakossági kitettségek 
82. A (73) bekezdést ől eltérve, az LGD becslések meghatározhatók a tényleges 
veszteségekb ől vagy a megfelel ő PD becslésekb ől is.  
83. A (88) bekezdést ől eltérve, a hitelintézetek a jöv őbeli igénybevételeket a 
hitelegyenértékesítési fakt orjaikban vagy az LGD becsléseikben mutathatják ki.  
84. Vásárolt lakossági követelések esetén a hitelintézetek küls ő és bels ő 
referenciaadatokat használh atnak LGD becsléseikben. 
85. Az LGD becsléseknek legalább ötéves ad atokon kell alapulniuk.  A (73) bekezdést ől 
eltérve, a hitelintézetnek nem kell egyenl ő fontosságot tulajdonítani a múltbeli 
 
HU 57   HU adatoknak, ha bizonyítani tu dják az illetékes hatóságok s zámára, hogy a friss adatok 
a veszteségi ráta jobb el őrejelzői.  
2.2.3.  A saját hitelegyenértékesítési fakt or becslések sajátos követelményei 
86. A hitelintézeteknek az egyes ügyl etkategóriákhoz vagy poolokhoz tartozó 
hitelegyenértékesítési faktorokat az egyes ügyletkategóriákhoz vagy poolokhoz 
tartozó tényleges hitelegyené rtékesítési faktorok átlaga  alapján, az adatforrásokon 
belüli összes megfigyelt nemteljesítés használatával (nemteljesítési események 
súlyozott átlaga) kell becsülniük.  
87. A hitelintézeteknek gazdaság i dekonjunktúrának megfelel ő hitelegyenértékesítési 
faktor becsléseket kell alkalmazniuk, ha a becslések szigorúbbak a hosszú távú 
átlagnál. Amennyiben egy min ősítési rendszert ől elvárható, hogy az egyes 
kategóriákra vagy poolokra vonatk ozóan hosszabb távon állandó 
hitelegyenértékesítési faktor becslése ket adjon, akkor a hitelintézeteknek 
korrigálniuk kell az e gyes kategóriák vagy poolok kockázati paramétereire 
vonatkozó becsléseiket annak érde kében, hogy korlátozzák a gazdasági 
dekonjunktúrának a t őkekövetelményekre gyakorolt hatását.  
88. A hitelintézetek hitelegyenértékesítési fakt or becsléseinek az ügyf él a nemteljesítést 
kiváltó esemény id őpontjáig vagy azt követ ően végzett esetleges további 
lehívásainak lehet őségét is tükrözniük kell. 
A becsült hitelegyenértékesítési faktorna k nagyobb biztonsági különbözetet kell 
magában foglalnia, ha a nemt eljesítés gyakorisága és a h itelegyenértékesítési faktor 
mértéke között nagy valószín űséggel erősebb pozitív korrelá ció várható.  
89. A hitelegyenértékesítési faktorok becslé sénél a hitelintézeteknek figyelembe kell 
venniük a számlavezetés felügyeletére és a kifizetések feldol gozására elfogadott 
egyes szabályzatokat és stratégiáikat. A hitelintézeteknek fontolóra kell venniük a 
további lehívások megakadá lyozását a fizetési nemte ljesítést még nem kimerít ő 
események esetén, mint például szerz ődésszegés vagy más technikailag 
nemteljesítésnek min ősülő esemény.  
90. A hitelintézeteknek megfelel ő rendszerekkel és eljárá sokkal kell rendelkezniük az 
ügyletek összegének, a vissza nem hívható kö telezettségek kapcsán fennálló aktuális 
kinnlevőségek, valamint a fennálló kinnlev őségek változásainak ügyfelenként és 
kategóriákként történ ő felügyeletére. A hitelintézet nek képesnek kell lennie a 
fennálló egyenlegek napi alapú felügyeletére.  
91. Ha a hitelintézetek eltér ő hitelegyenértékesítési fakt or becsléseket használnak a 
kockázattal súlyozott kitettség érték kiszámítására és bels ő célokra, akkor ezt 
dokumentálniuk kell, valamint biz onyítaniuk kell a becslések megfelel ő voltát az 
illetékes hatóságok számára.  
Vállalatokkal, intézményekkel és közpon ti kormányzatokkal, valamint központi 
bankokkal szembeni kitettségek 
92. A hitelegyenértékesítési faktor becsléseknek lega lább hét évet felölel ő történeti 
adatokon kell alapulniuk, legalább egy adatfo rrás esetében. Ha a rendelkezésre álló 
 
HU 58   HU megfigyelési id őszak egy forrás tekintetében hosszabb id őszakot tekint át, és ezek az 
adatok meghatározó jelleg űek, akkor ezt a hosszabb id őszakot kell alkalmazni. 
Lakossági kitettségek 
93. A (88) bekezdést ől eltérve, a hitelintézetek a jöv őbeli igénybevételeket a 
hitelegyenértékesítési faktorjaikban va gy LGD becsléseikben mutathatják ki.  
94. A hitelegyenértékesítési faktor be csléseknek legalább öt évet felölel ő múltbeli 
adatokon kell alapulniuk . A (86) bekezdést ől eltérve, a hitelintézetnek nem kell 
egyenlő fontosságot tulajdonítani a múltbe li adatoknak, ha bizonyítani tudja az 
illetékes hatóságok számára, hogy a friss adatok a veszteségi rátának jobb el őrejelzői.  
2.2.4.  A garanciák és hitelderivatívák ér tékelésének minimumkövetelményei 
Vállalatokkal, intézményekkel, közpon ti kormányzatokkal, és központi bankokkal 
szembeni olyan kitettségek, ahol saját LGD becsléseket alkalmaznak, és lakossági 
kitettségek. 
95. A (96)-(103) bekezdésben szerepl ő követelmények nem alkalmazhatóak az 
intézmények és központi kormányzatok, va lamint központi bankok által nyújtott 
garanciák esetében, ha a hitelintézet engedé lyt kapott arra, hogy a 78-83. cikk 
szabályait alkalmazza az ilyen intézményekke l szembeni kitettségeknél. Ebben az 
esetben a 90-93. cikk követelm ényeit kell alkalmazni.  
96. Lakossági garanciák esetében ezeket a köve telmények kell alkalmazni a kitettségek 
kategóriákba és poolokba so rolásánál, valamint a PD értél becslésénél. 
Elismert garanciavállalók és garanciák 
97. A hitelintézeteknek világosan meghatározo tt kritériumokkal kell rendelkezniük a 
kockázattal súlyozott kitettségérték kiszám ítása során elismert garanciát vállalók 
típusaira vonatkozólag.  
98. Elismert garanciavállalók esetében ugyanazok a szabályok alkalmazandók, mint 
amelyeket a (18)-(30) bekezdésben hatá roztak meg az ügyfelekre vonatkozóan. 
99. A garanciát írásba kell fogl alni, azt a garanciavállaló nem mondhatja fe l, addig kell 
hatályosnak lennie, amíg a kötelezettségvá llalásnak teljes mértékben eleget nem 
tesznek (az összeg és a garancia futami dejének vonatkozásában), valamint jogilag 
érvényesíthet őnek kell lennie a garanciavállal óval szemben azon a joghatósági 
területen, ahol a garanciát vállaló olyan lefoglalható vagyontár gyakkal rendelkezik, 
amelyekre vonatkozóan az ítélet érvényesíthet ő. Az illetékes hatóságok jóváhagyása 
mellett elismerhet őek olyan garanciák, amelyek bizonyos feltételek teljesülése esetén 
a garanciavállalót nem kötelezik teljesítésre (feltételes garanciák). A hitelintézetnek 
bizonyítania kell, hogy a kategóriába vagy poolba sorolás kritériumai a 
kockázatcsökkentési hatás lehetséges romlását megfelel ő módon kezelik.  
Módosíthatósági kritériumok 
100. A hitelintézetnek egyértelm űen meghatározott kritérium okkal kell rendelkeznie a 
kategóriák, poolok vagy LGD becslések m ódosításához, illetve a lakossági, és az 
 
HU 59   HU elismert vásárolt követelése k esetében a kite ttségek kategóriákba vagy poolokba 
történő besorolási folyamatára vonatkozóa n ahhoz, hogy kimutassa a garanciák 
hatását a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításában. Ezeknek a 
kritériumoknak meg kell felelniük a ( 18)-(30) bekezdésben meghatározott 
minimumkövetelményeknek. 
101. A kritériumoknak valószer űnek és intuitívnak kell lenniük. Ezeknek a 
kritériumoknak meg kell ragadniuk a garanc iát vállaló képességét és szándékát a 
garancia teljesítésére, a garanc iát vállaló általi kifizetések id őzítését, a garanciát 
vállaló garancia szerinti teljesítése és az adós fizet őképessége közti korrelációs 
szintet, valamint az ügyfél számára fe nnmaradó reziduális kockázat mértékét.  
Hitelderivatívák 
102. A garanciákra vonatkozó, e részben meghatározott minimumkövetelmények 
alkalmazandók az egyedi címzette k hitelderivatíváira is. A hitelderivatíva alapul 
szolgáló kötelezettsége és a szóban forgó ügylet közti eltéréssel, vagy egy 
hitelkockázati esemény bekövetkezésének  megállapításához alkalmazott ügylettel 
kapcsolatban a VIII. melléklet 2. rés zének (20) bekezdésében meghatározott 
követelményeket kell alkalmazni. A lakossági kitettségek és elismert vásárolt 
követelések esetében ezt a be kezdést kell alkalmazni a ki tettségek kate góriákba vagy 
poolokba sorolási folyamatára is.  
103. A kritériumoknak ki kell térni ük a hitelderivatíva fizetési struktúrájára, és szigorú 
módon kell értékelniük annak a megtérülések szintjére és id őzítésére gyakorolt 
hatását. A hitelintézetnek  fontolóra kell vennie, hogy a reziduális kockázat egyéb 
formái milyen mértékig maradnak meg.  
2.2.5.  Vásárolt követelések minimumkövetelményei 
Jogbiztonság 
104. Az ügylet struktúrájának  biztosítania kell, hogy  a hitelintézet minden el őrelátható 
körülmény közepette meg őrizze a követelésekb ől származó készpénzbevétel fölötti 
ellenőrzését és tulajdonjogát. Amennyiben az ügyfél közve tlenül az eladónak vagy az 
állománykezel őnek teljesít kifizetést, a hite lintézetnek rendszeresen ellen őriznie kell, 
hogy a kifizetéseket teljes egészében tová bbítják, és hogy azok megfelelnek a 
szerződésben vállalt feltételeknek. Állománykezel ő azt az intézményt jelenti, amely a 
vásárolt követelések egy poo lját vagy az alapul szolgáló hitelkitettségeket napi 
alapon kezeli. A hitelintézeteknek rende lkezniük kell eljá rásokkal, amelyek 
biztosítják a követelések és készpé nzbevételek tulaj donjogát olyan cs ődeljárásokkal 
és jogi igényekkel szemben, amelyek jelent ősen hátráltathatják a hitelnyújtó számára 
a követelések likviddé tételét vagy átruházását, illetve a készpénzbevételek fölötti 
ellenőrzés megőrzését.  
A felügyeleti rendszerek hatékonysága 
105. A hitelintézeteknek mind a vásárolt követelések min őségét, mind az eladó és 
állománykezel ő pénzügyi helyzetét felügye lniük kell. Különösen:  
 
HU 60   HU a) A hitelintézetnek értékeln ie kell a vásárolt követelése k, valamint az eladó, és 
az állománykezel ő pénzügyi helyzete közötti ko rrelációt, és rendelkeznie kell 
vészhelyzetek ellen védelmet nyújtó bels ő szabályzatokkal és eljárásokkal, 
beleértve az egyes eladók és állománykezel ők belső kockázatmin ősítési 
besorolására szolgáló eljárásokat.  
b) A hitelintézetnek egyértelm ű és hatékony szabályzatokkal  és eljárásokkal kell 
rendelkeznie az eladó és az állománykezel ő elismerhet őségének 
meghatározására. A hitelintézetnek vagy megbízottjának rendszeres, az 
eladókra és állománykezel őkre vonatkozó felülvizsgálatot kell végeznie annak 
érdekében, hogy ellen őrizze az eladó vagy állománykezel ő jelentéseinek 
pontosságát, felderítse a csalásokat vagy m űködési gyengeségeket, és 
ellenőrizze az eladó hitelezésre vo natkozó szabályzatainak min őségét, illetve 
az állománykezel ő követelés-beszedésre  vonatkozó szabályzat ait és eljárásait. 
A felülvizsgálatok eredmé nyeit dokumentálni kell.  
c) A hitelintézetnek értékelnie ke ll a vásárolt követelés-poolok jellemz őit, 
beleértve az el őlegen felüli kifizetéseket, az eladó múltbeli elmaradásaival 
kapcsolatos információkat, nem teljesít ő hiteleket, a nem teljesít ő hitelekre 
elszámolt értékvesztést, fizetési feltételeket és potenciális ellenszámlákat.  
d) A hitelintézetnek hatékony szabály zatokkal és eljárásokka l kell rendelkezniük 
az egyes ügyfélkoncentrációk vásárolt követelés-poolokon belüli és a poolok 
közti összegzett alapon történ ő felügyeletére.  
e) A hitelintézetnek gondoskodnia kell arról, hogy az állománykezel őtől időben 
és megfelel ően részletezve kapja me g a követelések elévülésér ől és 
behajthatóságáról szóló jelentéseket a hhoz, hogy biztosítani tudja a hitelintézet 
elismerhet őségi kritériumainak és el őlegfizetési pol itikáit vezérl ő, vásárolt 
követeléseknek való megfelelést, valamint ahhoz, hogy hatékony eszközt 
biztosítson az eladó értékesítési feltételeinek és a behajtható összeg 
változásainak felügyeleté re és jóváhagyására.  
Hitelbehajtási re ndszerek hatékonysága 
106. A hitelintézetnek rendelkeznie kell rendsze rekkel és eljárásrendekkel, amelyek 
alkalmazásával az eladó pénzügyi helyzetében és a vásárolt követelések 
minőségében bekövetkez ő romlást már korai fázisban és zlelni tudják, és a felmerül ő 
problémákat kezdeményez ő módon kezelik. A hitelintézeteknek els ősorban 
egyértelm ű és hatékony szabályzatokkal, eljá rásokkal és információs rendszerekkel 
kell rendelkezniük a szerz ődésszegések felügyeletéhez, és egyértelm ű és hatékony 
szabályzatokkal és eljárásokkal kell rende lkezniük jogi lépések kezdeményezésére, 
valamint a problémás vásárolt követelések kezelésére.  
A biztosíték, hitel rendelkezésre tartás és készpénz ellen őrzésére szolgáló rendszerek 
hatékonysága 
107. A hitelintézetnek egyértelm ű és hatékony szabályzatokkal és eljárásokkal kell 
rendelkeznie a vásárolt követelése k, hitel és ké szpénz ellen őrzésére vonatkozóan. Az 
írásos, bels ő szabályzatoknak els ősorban a követelésvásárlási program összes 
lényeges elemét kell meghatá rozniuk, beleértve az el őlegezési arányokat, elismert 
 
HU 61   HU biztosítékokat, szükséges doku mentációt, koncentrációs hatá rértékeket, valamint a 
készpénzbevételek kezelésének módj át. Ezeknek az elemeknek megfelel ő módon 
kell figyelembe venniük az összes vonatkozó és lényeges tényez őt, beleértve az 
eladó és állománykezel ő pénzügyi helyzetét, a kockázatok koncentrációját és a 
vásárolt követelések min őségének trendjeit, az eladó ügyf élbázisát, valamint azokat a 
belső rendszereket, amelyek biztosítják, hogy kifizetés csak pontosan meghatározott 
biztosítékok és dokumentáci ó ellenében történjen. 
A hitelintézet bels ő szabályzatainak és eljárásainak való megfelelés 
108. A hitelintézetnek hatékony bels ő folyamattal kell rendelkeznie az összes bels ő 
szabályzatnak és eljárásnak való megfelelés  értékelésére. Az eljárásnak magában kell 
foglalnia a hitelintézet köve telésvásárlási programja összes kritikus fázisának 
rendszeres ellen őrzését, a feladatok elkül önítésének vizsgálatát el őször az eladó és az 
állománykezel ő valamint az ügyfél értékelése köz ött, másodszor az eladó és az 
állománykezel ő értékelése között, valami nt az eladó és állománykezel ő helyi 
ellenőrzése és a "back office" m űveletek értékelése között, különösen összpontosítva 
a képzettségre, tapasztalatra, a dolgozói létszámára és a támogató automatizálási 
rendszerekre.  
3. BELSŐ BECSLÉSEK JÓVÁHAGYÁSA  
109. A hitelintézeteknek megbízh ató rendszereket kell m űködtetniük a min ősítési 
rendszerek és eljárások pontosságának és következetességének j óváhagyására, illetve 
az összes, releváns kockázati paraméter becslésére. A hitelintézetnek bizonyítania 
kell az illetékes hatóság számára, hogy a bels ő jóváhagyási folyamat lehet ővé teszi a 
belső minősítési és kockázatbecslési rendszer ek teljesítményének következetes és 
hiteles értékelését.  
110. A hitelintézeteknek rendszeresen össze kell hasonlítaniuk a tényleges nemteljesítési 
arányt a becsült PD értékekkel minden kategória esetében, és amennyiben a 
tényleges nemteljesítési arányok az adott kategóriasávon kívül esnek, a 
hitelintézeteknek különösen az eltérés okait kell elemezniük. A saját LGD 
becsléseket és hitelegyenértékesítési faktorokat alkalmazó hitelintézeteknek 
ugyancsak el kell végezniük ezeknek a becs léseknek a hasonló elemzését. Az ilyen 
jellegű összehasonlításoknak a lehet ő leghosszabb id őszakot felölel ő múltbeli 
adatokat kell felhasználniuk. A hitelin tézetnek dokumentálnia kell az ilyen 
összehasonlításokhoz használt módszerek et és adatokat. Az elemzést és a 
dokumentációt legalább évente egyszer frissíteni kell.  
111. A hitelintézeteknek egyéb me nnyiségi jóváhagyási eszközöket, valamint a releváns, 
külső adatforrásokat szembeni összehasonlításokat is kell alkalmazniuk. Az 
elemzésnek a portfoliónak megfelel ő, rendszeresen frissített és jelent ős megfigyelési 
időszakot átfogó adatokon kell ala pulnia. A hitelintézetek min ősítési rendszerek 
teljesítményére vonatkozó bels ő értékelésének a lehet ő leghosszabb id őszakot kell 
felölelnie.  
112. A mennyiségi jóváhagyásra felhaszn ált módszereknek és adatoknak id őben 
koherensnek kell lenniük. A becslési és  jóváhagyási módszerekben és adatokban 
 
HU 62   HU (mind a felölelt adatforrásokban és id őszakokban) bekövetkez ő változásokat 
dokumentálni kell.  
113. A hitelintézetekne k megbízható bels ő előírásokat kell alkalmazniuk az olyan 
helyzetekre, ahol a tényleges PD, LGD,  hitelegyenértékesítési faktor és – 
amennyiben az elvárt EL értéket alkalmazzák  – a teljes veszteség értéke és a 
becslések közti különbségek elég jelent őssé válnak ahhoz, hogy megkérd őjelezzék a 
becslések érvényességét. Ezeknek az el őírásoknak figyelembe kell venniük az üzleti 
ciklusokat és a nemteljesítési értékek hasonló szisztematikus változékonyságait. 
Amennyiben a tényleges értékek továbbra is magasabbak a várható értékeknél, a 
hitelintézeteknek ennek megfelel ően felfelé kell korrigálniuk a becsléseket, hogy 
azok a tényleges nemteljesítési és veszteségi értékeket tükrözzék.  
4. A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK RÉSZVÉNYKITETTSÉGEKRE 
TÖRTÉN Ő KISZÁMÍTÁSA BELS Ő MODELL MÓDSZERREL  
4.1. A tőkekövetelmény és kockázat mennyiségi meghatározása 
114. A hitelintézeteknek az alábbi el őírásokat kell teljesíteniük a t őkekövetelmények 
kiszámításakor:  
a) A potenciális veszteség becslésének me gbízhatónak kell lennie a hitelintézet 
adott befektetéseinek hosszú távú kockázati profilját befolyásoló kedvez őtlen 
piaci fejleményekkel szemben. A bevétel el osztásának megjelenítésére szolgáló 
adatoknak a leghosszabb olyan mintavételezési id őszakot kell tükrözniük, 
amelyre vonatkozóan olyan adatok állnak  rendelkezésre, amelyek alkalmasak a 
hitelintézet vonatkozó részvénykitettsége i kockázatprofiljának bemutatására. A 
felhasznált adatoknak elégségesekn ek kell lenniük ahhoz, hogy szigorú, 
statisztikailag megbízható és megbízhat ó veszteségbecslést nyújtsanak, amely 
nem kizárólag szubjektív vagy érté kítéleten alapul ó megfontolásokra 
támaszkodik. A hitelintézeteknek bizonyí taniuk kell az illetékes hatóságok 
számára, hogy az alkalmazott sokk a potenci ális veszteségek szigorú becslését 
eredményezi egy hosszú távú piaci va gy üzleti ciklusra vonatkozóan. A 
hitelintézetnek a rendelkezésre álló adatok em pirikus elemzését számos 
tényezőn alapuló korrekciókkal kell kom binálnia ahhoz, hogy a modell 
alkalmazásával kielégít ően valóságh ű és szigorú eredményeket kapjanak. A 
negyedéves veszteségek becslésére szol gáló kockáztatott érték (VaR) modellek 
megalkotásakor a hitelintézetek negyedéves id őszak adatait használhatják, 
illetve rövidebb id őtartam alatt gy űjtött adatokat is használhatnak, ha azokat 
empirikus bizonyítékok és jól kidolgozott dokumentált eljáráson és elemzésen 
alapuló, analitikailag megfelel ő módszerrel a negyedéves adatokkal 
egyenérték űvé alakítják. Ez a módszer szigorú módon, id őben következetesen 
alkalmazandó. Amennyiben csak korlá tozott mértékben áll rendelkezésre 
vonatkozó adat, a hite lintézetnek megfelel ő biztonsági különbözetet kell 
hagynia.  
b) A használt modelleknek megfelel ő módon kell megragadniuk az összes 
lényeges, a részvényhozamban megtestesül ő kockázatot, beleértve mind az 
általános piaci kockázatot, mind pedig a hitelintézet ré szvényportfoliójának 
egyedi kockázati kitettségét. A bels ő modelleknek megfelel ő magyarázatot kell 
 
HU 63   HU adniuk a múltbeli árváltozásokra, és meg kell ragadniuk mind a lehetséges 
koncentráció nagyságát, mind az összetételét érint ő változásokat, és 
kedvezőtlen piaci környezettel szemben is megbízhatónak kell lenniük. A 
becsléshez használt adatok által ké pviselt kockázati kitettségek körének 
szorosan megfeleltethet őnek vagy legalább összehas onlíthatónak kell lennie a 
hitelintézet részvénykitettségei esetében alkalmazottakkal.  
c) A bels ő modellnek megfelel őnek kell lennie a hitelint ézet részvényportfoliója 
kockázati profiljához és komplexitásához. Amennyiben a hitelintézet jelent ős 
olyan befektetésekkel rendelkezik, amelyek értéke er ősen nem lineáris 
természet ű, a belső modelleket úgy kell megtervezni, hogy azok megfelel ően 
ragadják meg az ilyen jelleg ű eszközökhöz kapcsolódó kockázatokat.  
d) Az egyes pozíciók közvetett hatá soknak, piaci mutatóknak és kockázati 
faktoroknak való megfeleltetésének érthet őnek, intuitívnek és koncepcionálisan 
megbízhatónak kell lennie.  
e) A hitelintézeteknek empirikus elemzéssel kell bizonyítaniuk kockázati 
faktoraik megfelel őségét, ideértve azon képességüket is, hogy fedezzék mind 
az általános, mind az egye di kockázatokat is.  
f) A részvénykitettségekb ől származó eredmény volatilitására vonatkozó 
becsléseknek magukban kell foglalniuk a releváns és rendelkezésre álló 
adatokat, információt és módszerek et. Függetlenül felülvizsgált bels ő adatokat 
vagy küls ő forrásokból (beleértve a közös ad atokat is) származó adatokat kell 
felhasználni.  
g) Egy alapos és átfogó jelleg ű stressz tesztelési programot is létre kell hozni.  
4.2. Kockázatkezelési és ellen őrzési folyamat 
115. A tőkekövetelmény megállapítása  céljára szolgáló bels ő modellek kidolgozására és 
használatára vonatkozóan a hitelintéze teknek meg kell határozniuk azokat a 
szabályzatokat, eljárásokat és ellen őrzési módszereket, amelyek a modell és a 
modellezési folyamat integritását biztosítjá k. Ezeknek a szabályzatoknak, eljárások 
és ellenőrzési módszereknek az alábbiakra kell kitérniük:  
a) A bels ő modell teljes integrációja a hitelintézet általános vezet ői információs 
rendszerébe, valamint a banki könyvekben szerepl ő részvényportfolió 
kezelésébe. A bels ő modelleket teljes egészében in tegrálni kell a hitelintézet 
kockázatkezelési infrastruktúrájába,  ha ezeket különösen az alábbiakban 
alkalmazzák: a részvényportfolió teljesítményének mérése és értékelése 
(beleértve a kockázattal korrigált teljesítményt is), a gazdasági t őkének a 
részvénykitettségekhez történ ő allokációja, valamint az általános 
tőkekövetelmények és a befektetés-kezelési folyamat értékelése. 
b) A bevezetett, a bels ő modellezési eljárás minden elemének rendszeres és 
független felülvizsgálata, beleértve a modellek módosításának jóváhagyását, az 
adatok modellekbe táplálását, valamint a modelleredmények felülvizsgálatát, 
mint a kockázatszámítás közvetlen ellen őrzését biztosító vezet ői rendszereket, 
eljárásokat és ellen őrző funkciókat. Ezeknek a felü lvizsgálatoknak értékelniük 
 
HU 64   HU kell a modell bemeneti adatinak és  a kapott eredmények pontosságát, 
teljességét és megfelel őségét, valamint az ismert gyengeségekkel kapcsolatos 
potenciális hibák határok közé szorítás ára, valamint a modell ismeretlen 
gyengeségeinek azonosítására kell összpontosítaniuk. Az ilyen jelleg ű 
felülvizsgálatokat bels ő, független részlegnek vagy független küls ő harmadik 
félnek kell végeznie.  
c) A befektetési korlátok és a részvénykitettségek kockázati kitettségeinek 
felügyeletére szolgáló megfelel ő rendszerek és eljárások.  
d) A modell megtervezéséé rt és alkalmazásáért felel ős részlegeknek 
funkcionálisan függetlennek kell lennie azoktól az részlegekt ől, amelyek az 
egyéni befektetések kezeléséért felel ősek.  
e) A modellezési folyamat bármely szempontjáért felel ő feleknek megfelel ő 
képzettséggel kell rendelkezniük. A vezet őségnek elégséges szakképzett és 
kompetens er őforrást kell biztosítania a modellezési funkcióhoz. 
4.3. Jóváhagyás és dokumentáció 
116. A hitelintézeteknek megbízható re ndszerrel kell rendelkezniük bels ő modelljeik és 
modellezési folyamataik pontosságának és következetességének jóváhagyására. A 
belső modellek és modellezési folyamat, valamint a jóváhagyás minden lényeges 
elemét dokumentálni kell.  
117. A hitelintézeteknek a bels ő jóváhagyási folyamatot a bels ő modellek és eljárások 
teljesítményének következetes és értelmezhet ő módon történ ő értékelésére kell 
használniuk.  
118. A mennyiségi jóváhagyásra felhaszn ált módszereknek és adatoknak id őben 
következeteseknek kell lenniük. A módszerek és adatok  (mind az adatforrások, mind 
a felölelt id őszakok) becslési és jóváhagyási változásait dokumentálni kell.  
119. A hitelintézeteknek rendszeresen össze kell hasonlítaniuk az aktuális részvény 
hozamokat (a realizált és nem realizált nyer eség és veszteség alapján) a modellezett 
becslésekkel. Az ilyen összehasonlításoknak a lehet ő leghosszabb id őszakot felölel ő 
múltbeli adatokat kell felhasználniuk. A hitelintézetnek dokumentálnia kell az 
összehasonlítások során alkalmazott módszer eket és adatokat. Az elemzést és a 
dokumentációt legalább évente eg yszer aktualizálni kell.  
120. A hitelintézeteknek egyéb mennyiségi jóváhagyási es zközöket, valamint küls ő 
adatforrásokkal való összehasonlítást  kell alkalmazniuk. Az elemzésnek a 
portfoliónak megfelel ő, rendszeresen aktualizált és a releváns megfigyelési id őszakot 
átfogó adatokon kell alapulnia. A hitelintéz etek által a modellje ik teljesítményének 
mérésére alkalmazott bels ő minősítési rendszerek értékelésének a lehet ő leghosszabb 
időszakot kell felölelniük.  
121. A hitelintézeteknek megbízható bels ő előírásokkal kell rendelkezniük azokra az 
esetekre vonatkozóan, amikor a tényl eges részvényhozam összehasonlítása a 
modellbecslésekkel megkérd őjelezi maguknak a becslése knek vagy a modelleknek 
az érvényességét. Ezeknek az el őírásoknak figyelembe kell venniük az üzleti 
 
HU 65   HU ciklusokat, illetve a részvényhozammal kapcsolatos hasonló, szisztematikus 
változékonságokat. Minden, bels ő modellekkel kapcsolatos, a modellek 
felülvizsgálata által ered ményezett, módosítást dokumentálni kell, és azoknak meg 
kell felelniük a hitelin tézet modellek felülviz sgálatára vonatkozó el őírásainak.  
122. A belső modellt és modellezési folyamatot , beleértve a mode llezésben résztvev ő 
felek felel ősségi körét, illetve a modell jóváhagy ását és a modellek felülvizsgálatára 
vonatkozó folyamatot dokumentálni kell.  
5. VÁLLALATIRÁNYÍTÁS ÉS -ELLENŐRZÉS  
5.1. Vállalatirányítás 
123. A minősítési és becslési eljárás minden szempontját a hitelintézet igazgatóságának 
vagy annak egy kijelölt bizottságának,  és az ügyvezetésének kell jóváhagynia. E 
feleknek általánosságban ismern iük kell a hitelintézet min ősítési rendszereit, 
valamint részletesen kell ismerniük a kapcsolódó vezet ői jelentéseket. 
124. Az ügyvezetésnek értesítenie kell az igazgat óságot vagy annak kijelölt bizottságát az 
összes olyan lényeges változásról vagy a meghatározott szabályzatoktól való 
eltérésről, amelyek lényegesen befoly ásolják a hitelintézet min ősítési rendszereinek 
működését.  
125. Az ügyvezetésnek alaposan  ismernie kell a min ősítési rendszerek felépítését és 
működését. Az ügyvezetésnek folyamatosan biztosítania kell a min ősítési rendszerek 
megfelelő működését. Az ügyvezetést re ndszeresen tájékoztatni  kell a hitelintézet 
kockázatellen őrzési részlegének teljesítményér ől, a fejlesztésre szoruló területekr ől, 
valamint a korábban meghatározott hi ányosságok felszámolására hozott er őfeszítések 
megvalósulásáról.  
126. A hitelintézet hitelkockázat-profilja bels ő minősítésen alapuló elemzésének az 
említett felek részére történ ő vezetői jelentéstétel lényeges részét kell képeznie. A 
jelentéseknek tartalmazniuk kell legalább az egyes kategóriák kockázatprofilját, a 
kategóriák közti váltást, a releváns paramé terek kategóriánkénti becslését, valamint a 
tényleges nemteljesítési ráta, a saját LGD és hitelegyenértékesítési faktor 
becsléseknek a stressz teszt eredményeivel történ ő összehasonlítását. A jelentéstétel 
gyakoriságának az információ jelent őségétől és típusától, valamint a címzett 
beosztásától kell függnie.  
5.2. Hitelkockázat ellen őrzése 
127. A hitelkockázatot ellen őrző részlegnek függetlennek kell lennie a kitettségek 
megnyitásáért és megújításáért felel ős személyi és vezet ői funkcióktól, és 
közvetlenül az ügyvezetésnek tartozik be számolással. Ez a részleg felel ős a 
minősítési rendszerek kialakításáért vagy kiválasztásáért, végrehajtásáért, 
felvigyázásáért és azok teljesítményéért.  A részlegnek rendszeresen kell a min ősítési 
rendszerek eredményeivel kapcsolatos jelentéseket készíteni és elemezni.  
128. A hitelkockázatot ellen őrző részleg(ek) felel ősségi területeinek az alábbiakat kell 
magukban foglalniuk:  
 
HU 66   HU a) A kategóriák és poolok te sztelése és felügyelete; 
b) A hitelintézet min ősítési rendszereir ől szóló összefoglaló je lentések készítése 
és elemzése; 
c) Eljárások végrehajtása annak ellen őrzésére, hogy a kategória- és pool-
meghatározásokat következetesen alkalmazzák a különböz ő szervezeti 
részlegekben és földrajzi területeken; 
d) A min ősítési eljárással kapcsolatos módosítások felülvizsgálata és 
dokumentálása, a változtatás indoklását is beleértve; 
e) A min ősítési kritériumok felülvizsgálat a annak érdekében, hogy felmérjék, 
azok továbbra is el őrejelzik-e a kockázatot. A min ősítési rendszerek, 
kritériumok és az egyes min ősítési paraméterek változását dokumentálni és 
archiválni kell. 
f) Aktív részvétel a min ősítési eljárásban alkalmazo tt modellek kialakításában 
vagy kiválasztásában, azok végreh ajtásában és jóváhagyásában; 
g) A min ősítési eljárásban alkalmazott mode llek felvigyázása és felügyelete; 
h) A min ősítési eljárásban alkalmazott modellek folyamatos felülvizsgálata és 
módosítása.  
129. A 128. cikkt ől eltérve, az (57) és (58) bekezdés  szerinti közös adatokat alkalmazó 
hitelintézetek a következ ő feladatokat szervezhetik ki:  
a) A kategóriák és poolok tesztelésére és  felülvizsgálatára vonatkozó információk 
létrehozása; 
b) A hitelintézet min ősítési rendszereivel kapcsola tos összefoglaló jelentések 
készítése és elemzése; 
c) A min ősítési kritériumok felülvizsgálatára vonatkozó információk létrehozása 
annak értékelésére, hogy azok továbbra is el őrejelzik-e a kockázatot; 
d) A min ősítési eljárásban, kritériumokban vagy egyéni min ősítési 
paraméterekben bekövetkez ő változások dokumentálása; 
e) A min ősítési eljárásban használt modellek folyamatos felülvizsgálatára és 
módosítására vonatkozó in formációk létrehozása. 
Az e bekezdést alkalmazó hitelintézeteknek biztosítaniuk kell, hogy az illetékes 
hatóságok minden, a minimumkövetelménye knek való megfelelés vizsgálatához 
szükséges, a harmadik félt ől származó vonatkozó információhoz hozzáférjenek, 
valamint, hogy az illetékes hatóságok olyan mértékben végezhessenek helyszíni 
vizsgálatokat, mint ahogy azt a hitelintézeten belül tennék. 
 
HU 67   HU 5.3. Belső ellenőrzés 
130. A belső ellenőrzéseknek legalább évente egyszer felül kell vizsgálniuk a hitelintézet 
minősítési rendszereit és m űködését, beleértve a hi telezési funkció m űködését, 
valamint a PD, LGD, EL értékek, és a h itelegyenértékesítési faktorok becslését is. A 
felülvizsgálatnak ki kell terjedni e az alkalmazandó minimumkövetelmények 
teljesítésére is. 
 
HU 68   HU VIII. MELLÉKLET – A hite lkockázat mérséklése  
 
1 rész - Elismerhet őség 
1. Ez a rész a hitelkockázat mérséklés elismerhet ő formáit határozza meg a 92. cikk 
alkalmazásában. 
2. E melléklet alkalmazásában: 
A “fedezett kölcsönügylet” olyan ügylet, ami ol yan biztosítékkal fedezett kitettséget 
eredményez, amely nem tartalmaz a hitelint ézetet gyakori pótfizetés -beszedési joggal 
felruházó rendelkezést. 
A “tőkepiac vezérelt ügylet” olya n ügyletet jelent, ami olya n biztosítékkal fedezett 
kitettséget eredményez, amel y a hitelintézetet gyakori pó tfizetés-beszedési joggal 
felruházó rendelkezését tartalmazza.  
1. ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET  
1.1. Mérlegen belüli nettósítás  
3. Elismerhet ő a hitelintézet és ügyfelei közötti kö lcsönös követelések mérlegen belüli 
nettósítása.  
4. Az (5) bekezdés sérelme nélkül az elismerhet őség a hitelintézet és ügyfelei közötti 
kölcsönös készpénzegyenlegekre korláto zódik. Mérlegen belüli nettó sítási 
megállapodás eredményeként csak a hitelnyúj tó hitelintézet kölcsönei és betétei 
esetében módosítató a kockázat tal súlyozott kitettségérték , illetve adott esetben a 
várható veszteség érték.  
1.2. Repóügyletekre és/vagy értékpapíro k vagy áruk kölcsönadására vagy 
kölcsönvételére vonatkozó ügyletekre és/vagy egyéb t őkepiac vezérelt ügyletekre 
kiterjedő szabványosított nettós ítási megállapodások 
5. A 3. rész szerinti pénzügyi  biztosítékok átf ogó módszerét alkalmazó hitelintézetek 
elismerhetik a visszavás árlási ügyleteket érint ő kétoldalú nettósítási szerz ődések, az 
értékpapírok vagy áruk kölcsönadására vagy kölcsönvételére vonatkozó ügyletek, 
és/vagy a ügyféllel kötött t őkepiac vezérelt ügyletek hatásait. A 93/6/EGK irányelv 
II. mellékletének sérelme nélkül, annak érde kében, hogy a felhasznált biztosítékot és 
az ilyen szerz ődés keretében kölcsönzött értékpa pírokat vagy árukat elismerjék, 
ezeknek meg kell felelniük a (7)-(11) bekezdésben a biztosítékokra meghatározott 
elismerhet őségi követelményeknek. 
1.3. Biztosíték 
6. Amennyiben az alkalmazott hitelkockázat mérs éklési módszer a hitelintézetnek az 
eszközök likvidálására vagy megtartásá ra szóló jogán alapul, az elismerhet őség attól 
függ, hogy a kockázattal súlyoz ott kitettségértéke t és, adott esetben, a várható 
veszteség értékét a 78-83. vagy 84-89. cikknek megfelel ően számítják-e ki. Az 
elismerhet őség attól függ továbbá, hogy a 3. rész  alapján a pénzügyi biztosíték 
 
HU 69   HU egyszerű módszerét vagy a pénzügyi biztosít ék összetett módszerét alkalmazzák. 
Repóügyeletekkel és az értékpa pírok kölcsönadására vagy  kölcsönvételére vonatkozó 
ügyletekkel kapcsolatban az elismerhet őség attól is függ, hogy az ügyletet a nem 
kereskedési vagy a kereskedés i könyvben tartják-e nyílván. 
1.3.1.  Megközelítésekt ől és módszerekt ől független elismerhet őség 
7. Bármely megközelítést ől és módszert ől függetlenül a következ ő pénzügyi tételek 
elismerhet ő biztosítéknak tekinthet ők: 
a) A hitelnyújtó hitelintézetnél talá lható készpénzbetét, vagy betétjelleg ű okirat. 
b) Központi kormányzatok vagy központi ba nkok által kibocsátot t, hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok, amelyek egy, a 78-83. cikk alkalmazásában elismert 
külső hitelmin ősítő intézmény vagy exporthitel hivatal által készített olyan 
hitelminősítéssel rendelkeznek, amelyet az illetékes hatóság legalább a 4. 
hitelminősítési kategóriának megfelel őként határozott meg a központi 
kormányzatokkal vagy központi bankokkal szembeni kitettségek kockázati 
súlyozásának 78-83. cikkben me ghatározott szabályai szerint. 
c) Intézmények által kibocsáto tt, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok, amelyek 
egy elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által készített hitelmin ősítéssel 
rendelkeznek, amelyet az illetékes hatóság legalább a 3. hitelmin ősítési 
kategóriának megfelel őként határozott meg a hitelintézetekkel szembeni 
kitettségek kockázati súlyozásának 78- 83. cikkben meghatározott szabályai 
szerint. 
d) Egyéb intézmények által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok, 
amelyek egy elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által készített 
hitelminősítéssel rendelkeznek, amelyet az illetékes hatóság legalább a 3. 
hitelminősítési kategóriának megfelel őként határozott meg a vállalatokkal 
szembeni kitettségek kockázati súlyozásának 78-83. cikkben meghatározott 
szabályai szerint. 
e) Elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által készített hitelmin ősítéssel 
rendelkez ő, rövid lejáratú hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok, amelyek 
hitelminősítését az illetékes hatóság legalább a 3. hitelmin ősítési besorolásnak 
megfelelőként határozta meg a rövid távú kitettségek kockázati súlyozásának 
78-83. cikkben meghatározo tt szabályai szerint. 
f) Részvények vagy átválthat ó kötvények, amelyek egy f őbb tőzsdei indexben 
szerepelnek  
g) Arany 
A b) albekezdés alkalmazásában a “központi kormányok vagy központi bankok által 
kibocsátott hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok” közé az alábbiak tartoznak: 
i. regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok  által kibocsátott hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok, amelyeket azzal a központi kormányzattal szembeni 
kitettségként kezelnek, amelynek jogha tósága alá a VI. melléklet alapján 
tartoznak; 
 
HU 70   HU ii. olyan multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott, hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok, amelyekre vonat kozóan a 78-83. cikk szerint 0% 
kockázati súlyt alkalmaznak. 
iii. olyan nemzetközi szervezetek által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok, amelyekre vona tkozóan a 78-83. cikk szerint 0% kockázati súlyt 
alkalmaznak. 
A c) albekezdés alkalmazásában az “intézm ények által kibocsátott, hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok” közé az alábbiak tartoznak 
i. regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok  által kibocsátott hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok, kivéve azokat a kitettségeket, amelyeket a 78-83. 
cikk szerint azon központi kormányzatokka l kitettségként kezelnek, amelynek 
joghatósága alá tartoznak; 
ii. állami szektorbel i intézmények által kibocsáto tt, hitelviszonyt  megtestesít ő 
értékpapírok, amelyeket a 78-83. cikk szerint hitelintézetekkel szembeni 
kitettségekként kezelnek; 
iii. multilaterális bankok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok, 
kivéve azokat, amelyekre vonatkozóan 0% kockázati súlyt alkalmaznak; 
8. Intézmények által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok, amelyek nem 
rendelkeznek egy elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény általi hitelmin ősítéssel, 
elismert biztosítékként ismerhet ők el, ha eleget tesznek az alábbi kritériumoknak: 
a) azokat elismert t őzsdén jegyzik; 
b) nem alárendelt tartozásnak min ősülnek; 
c) a kibocsátó intézmény összes többi, megegyez ő szenioritású, elismert küls ő 
hitelminősítő intézmény általi hitelmin ősítéssel rendelkez ő kibocsátása olyan 
minősítéssel rendelkezik, amelyet az illetékes hatóságok legalább a 3. 
hitelminősítési kategóriának megfelel őként határoztak meg az intézményekkel 
szembeni kitettségek vagy a rövid távú kitettségek kockázati súlyozásának 78-
83. cikkben meghatározott szabályai szerint. 
d) a hitelnyújtó hitelintézet nem rende lkezik olyan információval, amely azt 
sugallná, hogy a kibocsátás a c) albek ezdésben meghatározottnál alacsonyabb 
hitelminősítést indokolna;   
e) a hitelintézet bi zonyítani tudja az illetékes ha tóságok számára, hogy az eszköz 
piaci likviditása elégséges e célokra. 
9. Kollektív befektetési formák egységei elismerhet ő biztosítéknak tekinthet őek, ha az 
alábbi feltételek teljesülnek: 
a) azok nyilvános napi ár jegyzéssel rendelkeznek; 
b) a kollektív befektetési forma a (7 ) és (8) bekezdés szerint elismerhet ő 
eszközökbe történ ő befektetésekre korlátozódik. 
 
HU 71   HU Származtatott eszközök kolle ktív befektetési formák általi használata (vagy 
lehetséges használata) a megengedett befe ktetések fedezetére nem gátolja meg a 
kollektív befektetési formák egységeinek elismerését. 
10. A (7) bekezdés b)-e) pontja inak értelmében, amennyiben egy értékpapír kett ő, 
elismert küls ő hitelminősítő intézmények által készített hitelmin ősítéssel rendelkezik, 
a kevésbé kedvez ő minősítést kell alkalmazni. Abban az esetben, ha egy értékpapír 
több mint két különböz ő, elismert küls ő hitelmin ősítő intézmények által készített 
hitelminősítéssel rendelkezik, a két legkedvez őbb hitelmin ősítést kell alkalmazni. Ha 
a két legkedvez őbb minősítés eltér egymástól, akkor a kett ő közül a 
kedvezőtlenebbet kell alkalmazni.  
1.3.2.  További elismerhet őség a pénzügyi biztosítékok átfogó módszere szerint  
11. A (7)-(10) bekezdésben meghatározott  biztosítékokon kívül, amennyiben egy 
hitelintézet a 3. rész szerinti pénzügyi biztosítékok átfogó módszerét alkalmazza, a 
következő pénzügyi tételek ismerhet ők el elismert biztosítékként: 
a) Részvények vagy átváltható kötvé nyek, amelyek nem szerepelnek f őbb tőzsdei 
indexben, de kereskedésük elismert t őzsdén folyik. 
b) Kollektív befektetési formák egys égei, ha azok megfelelnek az alábbi 
feltételeknek : 
i. nyilvános napi árjegyzéssel rendelkeznek; és 
ii. a kollektív befektetési forma a (7 ) és (8) bekezdés szerint elismerhet ő 
eszközökbe, illetve e bekezdés a) pontjában felsorolt tételekbe történ ő 
befektetésekre korlátozódik. 
Derivatívák kollektív befektetési formák általi használata (vagy lehetséges 
használata) a megengedett befektetések fe dezetére nem gátolja meg a kollektív 
befektetési formák egységeinek elismerését. 
1.3.3.  További elismerhet őség a 84-89. cikk szerinti számításokhoz 
12. Amennyiben egy hitelintézet a kockázattal sú lyozott kitettségértéket és a várható 
veszteség értékét a 84-89. cikkben meghatáro zott módszer szerint számítja ki, a fent 
említett biztosítékokon kívül a (13)-(22) bek ezdésben meghatározott rendelkezéseket 
is alkalmazni kell. 
a) Ingatlanfedezet 
13. Az a lakóingatlan, amelyben annak tulaj donosa lakik vagy lakni fog, vagy amelyet a 
tulajdonos kiad vagy ki fog adni, valamint a kereskedel mi célú ingatlanok, úgymint 
irodák és egyéb kereskedelmi helységek, elismert fedezetnek tekinthet ők, ha az 
alábbi feltételek teljesülnek: 
a) Az ingatlan értéke nem függ  lényegesen az ügyfél hitelmin őségétől. Ez a 
követelmény nem zárja ki az olyan esetek et, amikor kizárólag makrogazdasági 
tényezők befolyásolják az ingatlan ér tékét és az ügyfél teljesít őképességét; 
 
HU 72   HU b) Az ügyfél kockázata nem függ lényeges en az alapul szolgáló ingatlan vagy 
projekt teljesít őképességét ől, hanem az ügyfél más forrásokból történ ő 
adósság-visszafizetési képességét ől. Az eszköz visszafizetése önmagában nem 
függ lényegesen semmilyen, biztosítékké nt alapul szolgáló ingatlan által 
generált pénzáramlástól; 
14. A hitelintézetek ezen kívül  elismert fedezetként kezel hetik a finn lakásépítési 
társaságokról szóló 1991. évi törvény vagy kés őbbi hasonló jogszabály szerint 
működő finn lakásépít ő társaságok részvényeivel fe dezett kitettségeket olyan 
lakóingatlannal kapcsolatban , amelyben a hitelfelvev ő lakik, lakni f og vagy bérbe ad 
vagy bérbe fog adni, feltéve, ha az említett feltételek teljesülnek. 
15. Az illetékes hatóságok engedélyezhetik hitelintézeteik részére, hogy elismert 
fedezetként kezeljék a finn lakásépítési tá rsaságokról szóló 1991. évi törvény vagy 
későbbi hasonló jogszabály szerint m űködő finn lakásépít ő társaságok részvényeivel 
fedezett kitettségeket olyan kereskedelmi  célú ingatlannal kapcsolatban, ahol az 
említett feltételek teljesülnek. 
16. Az illetékes hatóságok mentesíthetik hitelintézeteiket a (13) bekezdés b) pontjában 
meghatározott feltételek teljesítése alól az adott tagállam területén található 
lakóingatlannal fedezett kitettségek eset ében, feltéve, hogy az illetékes hatóságok 
bizonyítékokkal rendelkeznek arra nézve, hogy az érintett piacok fejlettek, hosszú 
múltra tekintenek vissza, és olyan vesz teségi arányszámokkal rendelkeznek, amelyek 
eléggé alacsonyak ahhoz, hogy indokolttá tegyék az ilyen elbírálást. Ez nem gátolja 
meg a tagállamok e mentességet nem alkalm azó illetékes hatóságait abban, hogy egy 
másik tagállamban elismert lakóingatlant fedezetként ismerjenek el e mentesség 
értelmében. A tagállamoknak nyilvánosságr a kell hozniuk e mentesség alkalmazását. 
17. Az illetékes hatóságok mentesíthetik intézményeiket a (13) bekezdés b) pontjában 
meghatározott feltételek teljesítése alól az adott tagállam területén található 
kereskedelmi célú ingatlannal fedezett kitettségek esetében, feltéve, hogy az illetékes 
hatóságok bizonyítékokkal rendelkeznek arra nézve, hogy az érintett  piacok fejlettek, 
hosszú múltra tekintenek vissza, és a ke reskedelmi célú ingatlannal fedezett 
hitelekből származó veszteségi arányszámok teljesítik a következ ő feltételeket: 
a) a piaci érték legfeljebb 50 %-a (vagy amennyiben alkalmazható és 
alacsonyabb, a hitelbiztosítéki érték legfeljebb 60 %-a) nem haladja meg egy 
adott évben kinnlev ő, kereskedelmi célú ingatlannal  fedezett hitelek 0,3%-át. 
b) a kereskedelmi ingatlannal fedezett hitelekb ől eredő összesített veszteség nem 
haladja meg egy adott évben a kinnlev ő hitelek 0,5 %-át.  
18. Ha az említett feltételek bármelyike nem telje sül egy adott évben, az itt leírt kezelési 
mód alkalmazását addig kell szünetelte tni, amíg a feltételek egy következ ő évben 
nem teljesülnek.  
19. Egy tagállam (17) bekezdésben szerepel ő mentességet nem alkalmazó illetékes 
hatóságai elismerhetnek egy másik tagáll amban az említett mentesség értelmében 
fedezetként elismert kereskedelmi célú ingatlant.  
b) Követelések 
 
HU 73   HU 20. Az illetékes hatóságok fedezetként ismerhe tik el azokat a legfe ljebb egy év eredeti 
lejáratú kereskedelmi ügylethez vagy ügyl etekhez kapcsolódó követeléseket. Az 
elismert követelések nem foglalják magukban az értékpapírosításhoz, nem 
befolyásoló részesedéshez vagy hitelder ivatívákhoz vagy kapcsolt felek által 
birtokolt összegekhez kapc solódó követeléseket. 
c) Egyéb dologi biztosítékok 
21. Az illetékes hatóságok biztosítékként ismerhetnek el a ( 13)-(19) bekezdésben 
említett típusoktól eltér ő dologi tételeket, ha megbizonyosodnak az alábbiakról: 
a) léteznek likvid piacok a biztos ítékok gyors és gazd aságilag hatékony 
értékesítésére; és 
b) jól meghatározott, nyilvánosan hozzáférhet ő piaci árak állnak rendelkezésre a 
biztosítékra vonatkozóan. Az int ézménynek bizonyítania kell, hogy a 
biztosítékok értékesítésekor kapott nettó ár nem tér el lényegesen az említett 
piaci áraktól. 
d) Lízing 
22. A 3. rész (73) bekezdésére is figyelemmel, amennyiben te ljesülnek a 2. rész (11) 
bekezdésében foglalt követe lmények, az olyan ügyletekb ől származó kitettségeket, 
ahol egy hitelintézet ad lízingbe ingatlant  harmadik félnek, az adott típusú lízingelt 
ingatlannal fedezett kölcsönként kell kezelni.  
1.4. Egyéb, el őre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet 
1.4.1.  Készpénzbetét vagy egy harmadik fél intézményénél található betétjelleg ű okiratok. 
23. Harmadik fél intézménynél nem letétkezel ői megállapodás révén,  a hitelnyújtó 
intézet zálogjogával terhelten elhely ezett készpénzbetét vagy betétjelleg ű okiratok 
elismert hitelkockáza ti fedezetnek tekinthet őek.  
1.4.2.  Életbiztosítási kötvények, amelyek kedvez ményezettje a hitelnyújtó hitelintézet 
24. Az életbiztosítási kötvények elismert hitelkockázati fedezetként tekinthet őek, ha a 
kedvezményezett a hitelnyújtó bank. 
1.4.3.  Kérésre visszavásárolt intézményi értékpapírok 
25. Harmadik fél intézmény által kibocsáto tt értékpapírok, amelyeket kérésre az illet ő 
intézmény visszavásárol, hitelkockázati fedezetként ismerhet ők el. 
2. ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET  
2.1. Fedezetet nyújtók elismerhet ősége az összes módszer esetében 
26. A következ ő felek tekinthet őek előre nem rendelkezésre bocsátott, elismert fedezet 
nyújtójának: 
 
HU 74   HU a) Központi kormányzatok és központi bankok; 
b) regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok; 
c) multilaterális fejlesztési bankok; 
d) nemzetközi szervezetek, amelyekkel s zembeni kitettségekre vonatkozóan a 78-
83. cikk szerint 0%-os kockázati súly alkalmazandó; 
e) állami szektorbeli intézmények, amelyekkel szembeni követeléseket az 
illetékes hatóságok intézményi követelésekként kezelik a 78-83. cikk szerint; 
f) intézmények;  
g) Egyéb vállalati egységek, beleértve az anyavállalatokat, leányvállalatokat és a 
hitelintézet kapcsolt vállalati részlegeit, amelyek 
i. elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által készített hitelmin ősítéssel 
rendelkeznek, amelyet az illetékes hatóság legalább a 2. hitelmin ősítési 
kategóriának megfelel őként határozott meg a vállalatokkal szembeni 
kitettségek kockázati súlyozásának 78- 83. cikkben meghatározott szabályai 
szerint; 
ii. a kockázattal súlyozott kitettségértéket és várhat ó veszteség értéket a 84-89. 
cikk szerint kiszámító hitelintézetek esetében, amelyek nem rendelkeznek egy 
elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény általi hitelmin ősítéssel és bels őleg 
minősítésük szerint olyan nemteljesítési valószín űséggel rendelkeznek, amely a 
külső hitelmin ősítő intézmények által kiadott azon hitelmin ősítéssel 
egyenérték ű, amelyet az illetékes hatóságok a 2. vagy annál magasabb 
hitelminősítési kategóriának megfelel őként határoztak meg a vállalatokkal 
szembeni kitettségek kockázati súlyozásának 78-83. cikkben meghatározott 
szabályai szerint. 
27. Amennyiben a kockázattal súlyozott kitettségé rtéket és a várható veszteség értéket a 
84-89. cikk értelmében számítják ki, egy garanciát vállaló akkor ismerhet ő el, ha azt 
a VII. melléklet 4. részének rendelk ezéseivel összhangban a hitelintézet bels őleg 
minősíti. 
28. A (26) bekezdés rendelkezéseit ől eltérve, a tagállamok el őre rendelkezésre nem 
bocsátott elismert fedezet nyújtóként teki nthetnek máspénzügyi intézményeket, 
amelyeket a hitelintézetek engedé lyezéséért és felügyeletéért felel ős illetékes 
hatóságok engedélyeznek és felügyelnek, amennyiben rájuk nézve a hitelintézetekre 
vonatkozó felügyeleti követelményekkel egyenérték ű követelmények vonatkoznak. 
3. HITELDERIVATÍVÁK TÍPUSAI  
29. A következ ő típusú hitelderivatívák és az  ilyen, vagy gazdasági szempontból 
gyakorlatilag hasonló hitelderiva tívákból álló eszközök ismerhet ők el:  
a) nemteljesítéskori csereügyletek 
 
HU 75   HU b) teljes kamat-csereügyletek 
c) hitelkockázati eseményhez kapcsolt ér tékpapírok, készpénzes finanszírozásuk 
mértékéig. 
30. Nem tekinthet ő elismertnek a hitelkockázati fedezet, amennyiben egy hitelintézet 
teljes kamat-csereügylet révén vásárol hite lkockázati fedezetet, és a csereügylet során 
kapott nettó kifizetést nettó bevételként tartja nyilván, de nem tartja nyilván az ezt 
ellentételez ő értékromlást a fedezett eszköz érté kében (a valós érték csökkentésével 
vagy a tartalékok növelésével).  
3.1. Belső fedezeti ügyletek 
31. Amennyiben egy hitelintézet hiteld erivatíva felhasználásával bels ő fedezeti ügyletet 
hajt végre – például egy nem-kereskedés i könyvi kitettség h itelkockázatát egy 
kereskedési könyvben nyilvántart ott hitelderivatívával fedezi – annak érdekében, 
hogy a hitelkockázati fedezetet e melléklet alkalmazásában elismerjék, a kereskedési 
könyvbe áthárított hitelkockázatot harmadik félre vagy felekre kell továbbhárítani. 
Ilyen körülmények esetén, amennyiben az átruházás teljesíti  a hitelkockázat 
mérséklés elismerésére e mellékletben me ghatározott követelményeket, a kockázattal 
súlyozott kitettségértéket és a várható veszteség értéket a 3. és 6. rész el őre nem 
rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fed ezetre vonatkozó szabályai szerint kell 
kiszámítani. 
 
HU 76   HU 2. rész - Minimumkövetelmények  
1. A hitelintézetnek bizonyítania kell az il letékes hatóságok számára, hogy megfelel ő 
kockázatkezelési folyamatokkal rendelkezik azon kockázatok ellen őrzésére, 
melyekkel szemben a hitelintézet a hitelkockázat mérséklés alkalmazásának 
eredményeképpen ki lehet téve.  
2. Függetlenül attól, hogy a hitelkockázat mérséklés meglétét figyelembe vették-e a 
kockázattal súlyozott kitettségérték és a vonatkozó várható veszteség értékének 
kiszámítása során, a hitelintézeteknek t ovábbra is végre kell hajtaniuk az alapul 
szolgáló kitettségek te ljes hitelkockázat min ősítését, és bizonyítaniuk kell az illetékes 
hatóságok számára, hogy e követelménynek eleget tettek. Re póügyletek és/vagy 
értékpapírok vagy áruk kölcsönadására vagy kölcsönvételére vonatkozó ügyletek 
esetében az alapul szolgáló kitettség – kizárólag e bekezdés alkalmazásában – a 
kitettség nettó összege.  
1. E LŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET  
1.1. Mérlegen belüli nettósítás (kivéve rep óügyletekre és/vagy értékpapírok vagy áruk 
kölcsönadására vagy kölcsönvételére vonatkozó ügyletekre és/vagy egyéb 
tőkepiac vezérelt ügyletekre kiterjed ő szabványosított nettósítási 
megállapodások) 
3. A 90-93. cikk alkalmazásában a nem repóügylet ekre és/vagy értékpapírok vagy áruk 
kölcsönadására vagy kölcsönvételére vonatkozó ügyletekre és/vagy egyéb t őkepiac 
vezérelt ügyletekre kiterjed ő szabványosított nettósítási megállapodások akkor 
ismerhetők el, ha teljesülnek a következ ő feltételek:  
a) jól meghatározott jogalappal kell rend elkezniük és az alkalmazandó jog szerint 
jogilag végrehajthatónak kell lenniük, a kkor is, ha az ügyfél fizetésképtelenné 
válik vagy vele szemben cs ődeljárást kezdeményeznek; 
b) a hitelintézetnek bármi kor meg kell tudnia határozni a nettósítás tárgyát képez ő 
eszközöket és forrásokat; 
c) a hitelintézetnek felügyelnie és ellen őriznie kell azokat a hitelkockázati fedezet 
felmondásához kapcsolódó kockázatokat; 
d) a hitelintézetnek nettó ala pon kell felügyelnie és ellen őriznie a vonatkozó 
kitettségeket. 
1.2. Repóügyletekre és/vagy értékpapí rokra vagy áruk kölcsönadására vagy 
kölcsönvételére vonatkozó ügyletekre és/vagy egyéb t őkepiac vezérelt ügyletekre 
kiterjedő szabványosított nettós ítási megállapodások 
4. Repóügyletekre és/vagy értékpapír okra vagy áruk kölcsönadására vagy 
kölcsönvételére vonatkozó ügyl etekre és/vagy egyéb t őkepiac vezérelt ügyletekre 
kiterjedő szabványosított nettósítási me gállapodásoknak a 90-93. cikk 
alkalmazásában történ ő elismeréséhez az ügyleteknek:  
 
HU 77   HU a) jól meghatározott jogalappal kell rend elkezniük és az alkalmazandó jog szerint 
jogilag végrehajthatónak kell lenniük, a kkor is, ha az ügyfél fizetésképtelenné 
válik vagy vele szemben cs ődeljárást kezdeményeznek; 
b) biztosítaniuk kell a teljesít ő félnek az összes, e megállapodással kapcsolatos 
ügylet id őben történ ő felmondásának vagy lezárásának jogát nemteljesítés 
esetén, beleértve az ügyfél fizetésképtelenségét vagy cs ődeljárás alá vonásának 
esetét is 
c) lehet ővé kell tenniük a nyereség és vesz teség nettósítását a szabványosított 
megállapodás hatálya alá tartozó ügyletek lezárását követ ően, hogy ezáltal a 
felek közti tartozást egyetlen nettó összeg fejezze ki. 
5. Ezen kívül teljesülniük ke ll a pénzügyi biztosítékok összetett módszere szerint a 
pénzügyi biztosíték elismerésére vonat kozó, a (6) bekezdésben meghatározott 
minimumkövetelményeknek. 
1.3. Pénzügyi biztosítékok 
1.3.1. A pénzügyi biztosítékok elismerésén ek minimumkövetelményei az összes módszer 
alapján 
6. A pénzügyi biztosítékok és arany elismeréséhez az al ábbi feltételeknek kell 
teljesülniük: 
a) Alacsony korreláció 
Az ügyfél hitelmin ősítése és a biztosíték értéke között nem állhat fenn lényeges, 
pozitív korreláció.  
Az ügyfél vagy a kapcsolódó csoport más egységei által kibocsátott értékpapírok 
nem ismerhet ők el. 
b) Jogbiztonság 
A hitelintézeteknek teljesíteniük kell az összes szerz ődéses és jogszabályban 
meghatározott el őírást, valamint meg kell tenniük minden szükséges lépést a 
biztosítékokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az alkalmazandó jog szerinti 
végrehajthatóságának biztosítása érdekében. 
A hitelintézeteknek kielégít ő jogi felülvizsgálat lefolytatásával kellett 
megbizonyosodniuk a biztosítékok kal kapcsolatos rendelkezések 
végrehajthatóságáról az öss zes vonatkozó joghatósági terü leten. A végrehajthatóság 
folyamatos biztosítása érdekében a hitelintézeteknek szükség szerint ismételten le 
kell folytatniuk a felülvizsgálatot. 
c) Működési követelmények 
A biztosítékokkal kapcsolato s rendelkezéseket egyértelm ű és megbízható eljárással 
megfelelő módon kell dokumentálni a biztosítékok id őben történ ő likvidálása 
érdekében. 
 
HU 78   HU A hitelintézeteknek megbízhat ó eljárásokat és folyamat okat kell alkalmazniuk a 
biztosítékok alkalmazásából származó kockázatok ellen őrzésére - beleértve a 
meghiúsult és csökkentett hi telkockázati fedezetet, ér tékelési kockázatokat, a 
hitelkockázati fedezet felmondásából származó kockázatokat, valamint a 
koncentrációs kockázatot, amely a biztosíté k alkalmazása és a hi telintézet általános 
kockázati profilja közti kölcsönhatásából ered. 
A hitelintézetnek dokumentált szabályzat okkal és eljárásokkal kell rendelkeznie az 
elfogadott biztosítéktípusokkal és  -összegekkel kapcsolatban. 
A hitelintézeteknek ki kell számítaniuk a biztos íték piaci értékét, és azt legalább hat 
havonta egyszer, valamint valahányszor, amikor a hitelintézet úgy véli hogy ennek 
piaci értéke jelent ősen csökkent, rendszeresen újra kell értékelni.  
Amennyiben a biztosítékkal egy harmadik  fél rendelkezik, a hitelintézeteknek 
megfelelő lépéseket kell tenniük annak bizt osítására, hogy a harmadik fél a 
biztosítékot elkülönítse saját eszközeit ől. 
1.3.2. Pótlólagos minimumkövet elmények a pénzügyi biztosítékokn ak a pénzügyi biztosítékok 
egyszerű módszere alapján történ ő elismerésére 
7. A (6) bekezdésben meghatározott követe lményeket kiegészítve, a pénzügyi 
biztosítékoknak a pénzügyi  biztosítékok egyszer ű módszere alapján történ ő 
elismeréséhez a hitelkockázati fedezet fu tamidejének legalább a kitettség hátralev ő 
futamidejével megegyez őnek kell lennie. 
1.4. Minimumkövetelmények ingatlanfedezet elismerésére 
8. Az ingatlanfedezet elismerésére az al ábbi feltételeknek kell eleget tenni: 
a) Jogbiztonság 
A jelzálognak vagy terhelésnek jogilag végrehajthatónak kell lennie minden 
vonatkozó joghatósági területen, és a jelzálogot vagy terhelést megfelel ő módon és 
időben kell nyilvántartani. A megállapodásnak  tökéletes zálogjogot kell tükröznie (az 
összes, az elzálogosításhoz szükséges követelm énynek eleget kell tennie). A fedezeti 
megállapodásnak és az ezt alátám asztó jogi folyamatnak lehet ővé kell tennie a 
hitelintézet szám ára, hogy megfelel ő időn belül realizálhassa a fedezeti értéket. 
b) Az ingatlanérték felügyelete 
Az ingatlan értékét gyakori rendszerességge l, de legalább évente egyszer felül kell 
vizsgálni. Gyakoribb felülvizsgálatot kell végrehajtani ha a piac a feltételek jelent ős 
változásainak van kitéve. Az ingatlanok ér tékének felülvizsgálatára, valamint az 
újraértékelend ő ingatlanok meghatározására stat isztikai módszereket lehet 
alkalmazni. Amennyiben információ áll rendelkezésre arról, hogy az ingatlan értéke 
az általános piaci árhoz viszonyítva jelent ősen csökkenhetett, az ingatlant független 
értékbecsl őnek kell felbecsülnie. A 3 000 000 eu rót vagy a hitelint ézet szavatoló 
tőkéjének 5%-át meghaladó érték ű kölcsönök esetén az ingatlant legalább 
háromévente kell független értékbecsl őnek újraértékelnie;  
 
HU 79   HU A “független értékbecsl ő” olyan személyt jelent, aki rendelkezik a becslés 
elvégzéséhez szükséges szakképzettséggel, képességgel és tapasz talattal, és független 
a hitelezési döntéssel ka pcsolatos folyamattól. 
c) Dokumentáció 
A hitelintézet által elfogadott lakó- és kereskedelmi ingatlan típusokat, valamint a 
hitelintézet hitel politikáját e vonatkozásban világosan dokumentálni kell. 
d) Biztosítás 
A hitelintézetnek eljárá sokkal kell rendelkeznie annak felügyeletére, hogy a 
fedezetként felhasznált ingatlan káresemények ellen megfelel ően biztosított-e. 
1.5. Követelések biztosítékként történ ő elismerésére vonatkozó 
minimumkövetelmények 
9. A követelések elismeréséhez az alábbi  feltételeknek kell teljesülniük: 
a) Jogbiztonság 
i. A biztosítéknyújtásra sz olgáló jogi mechanizmu snak megbízhatónak és 
hatékonynak kell lennie, valamint bizt osítania kell, hogy a kölcsönt nyújtó 
egyértelm ű jogokkal rendelkezzék a be vétellel kapc solatban.  
ii. A hitelintézeteknek minden szükséges lépést meg kell tenniük a biztosítékhoz 
fűződő érdek végrehajthatós ágára vonatkozó helyi követelmények teljesítése 
érdekében. Rendelkezésre kell ál lnia egy keretnek, amely lehet ővé teszi a 
hitelnyújtó számára, hogy els őbbségi követeléssel lépjen fel a nemzeti 
mérlegelési jogkörbe ta rtozó biztosítékokkal kapcsolatban, hogy lehet ővé 
tegyék e követelések kedvez őbb hitelez ői követelések alá tartozását a 
jogszabályok vagy végrehajtási rendel kezésekben meghatáro zottak szerint. 
iii. A hitelintézeteknek kielégít ő jogi felülvizsgálat lefolytatásával kellett 
megbizonyosodniuk a biztosítékokka l kapcsolatos rendelkezések 
végrehajthatóságáról az összes vonatkozó joghatósági területen. 
iv. A biztosítékokkal kapcsolatos rendelkezéseket egyértelm ű és megbízható 
eljárás alkalmazásával kell dokumentálni a biztosíték id őben történ ő beszedése 
érdekében. A hitelintézetek eljárása inak biztosítaniuk kell, hogy minden, az 
ügyfél nemteljesítésének megálla pításához és a biztosítékok id őben történ ő 
beszedéséhez szükséges jogi feltét el teljesüljön. Amennyiben az ügyfél 
pénzügyi nehézségekbe ütközik vagy nemteljesítés következik be, a 
hitelintézetnek rendelkezn ie kell azzal a joggal, hogy az adós ügyfelek el őzetes 
beleegyezése nélkül eladja vagy mási k félre ruházza a követeléseket.  
b) Kockázatkezelés 
i. A hitelintézetnek megbízható folyam attal kell rendelkezn ie a követelésekhez 
társított hitelkockázat megállapítására. Az említett folyamatnak magában kell 
foglalnia többek között az ügyfél üzleti és ágazati elemzését, illetve azt, hogy 
milyen típusú ügyfelek a kölcsönt felvev ő üzleti partnerei. Amennyiben a 
 
HU 80   HU hitelintézet a hitelfelvev ő által az ügyfelekre nézve megállapított 
hitelkockázatra támaszkodi k, a hitelintézetnek fe lül kell vizsgálnia a 
hitelfelvev ő hitelezési gyakorlatát, hogy megá llapítsa annak megbízhatóságát 
és hitelességét.  
ii. A kitettség érté ke és a követelések értéke közti különbözetnek az összes 
vonatkozó tényez őt tükröznie kell, beleértve a beszedési költséget, az egyes 
ügyfelek által megterhelt követelés- poolokon belüli koncentrációt, valamint a 
hitelintézet összes olyan kitettségei közötti potenciális koncentrációs 
kockázatot, amelyeket a hitelintézet általános módszereinek már nem 
szabályoznak. A hitelintézetnek folyamatos, a követeléseknek megfelel ő 
felügyeleti folyamatot kell fenntartania.  A hitelintézet általános koncentrációs 
korlátjának betartását is felügyelni kell. Ezen kívül rendszeresen felügyelni kell 
a hitelszerz ődések, a környezeti korlátozások és más jogszabályi el őírások által 
támasztott követelmények teljesítését. 
iii. Az ügyfél által terhelt követeléseknek diverzifikáltaknak kell lenniük, valamint 
azok szükségtelenül nem kapcsolódhatnak  az ügyfélhez. Amennyiben lényeges 
pozitív korreláció áll fenn, akkor  az ehhez kapcsolódó kockázatokat 
figyelembe kell venni a teljes bi ztosíték-poolokhoz tartozó marzs 
meghatározásánál.  
iv. Az ügyfélhez kapcsolódóktól származó  (beleértve a leányvállalatokat és 
alkalmazottakat is) követelések nem ismerhet ők el kockázatot mérsékl ő 
eszközként.  
v. A hitelintézetnek dokumentált követelésb ehajtási folyamatta l kell rend elkeznie 
fizetési nehézségek esetére. A beszed éshez szükséges eszközöknek akkor is 
rendelkezésre kell állniuk, ha általában a kölcsönt felvev ő feladata a behajtás. 
1.6. Minimumkövetelmények egyéb dologi biztosítékok elismerésére 
10. Az egyéb dologi biztosítékok elismeréséhez az alábbi feltételeknek kell teljesülniük: 
a) A biztosítékkal kapcsolatos rendelk ezéseknek jogilag végrehajthatónak kell 
lenniük az összes vonatkozó jogszabály alapján, és lehet ővé kell tenniük a 
hitelintézet számára az in gatlan értékének megfelel ő időn belüli realizálását. 
b) A (9) bekezdés a) ii. pontjában említett megengedett els őbbségi követelések 
kizárólagos kivételével csak a biztosítékkal szembeni els ődleges zálogjogok 
vagy biztosítékigények engedélyezhet ők. Ebből következ ően a hitelintézetnek 
elsőbbséget kell élveznie a biztosítékból származó bevételek vonatkozásában 
az összes kölcsönnyújtóval szemben. 
c) Az ingatlan értékét rendszeresen, lega lább évente egyszer felül kell vizsgálni. 
Gyakoribb felülvizsgálatot  kell végrehajtani ha a piac a feltételek jelent ős 
változásainak van kitéve.  
d) A kölcsönszerz ődésnek tartalmaznia kell a biztosítékok részletes leírását, 
valamint az újraértékelés módján ak és gyakoriságának részletes 
meghatározását.  
 
HU 81   HU e) A hitelintézet által elfogadott dologi biztosítékok típusait, valamint az egyes 
biztosítéktípusoknak a kitettség összegéhez viszonyított, megfelel ő összegét 
világosan dokumentál ni kell az ellen őrzésre rendelkezés e bocsátott bels ő 
hitelpolitikákban és eljárásokban. 
f) A hitelintézet ügyletstrukt úrára vonatkozó hitelezési szabályzatoknak ki kell 
terjednie a kitettség összeg éhez viszonyított megfelel ő biztosíték-
követelményekre, a biztosítékok könny ű likvidálására, az ár vagy piaci érték 
meghatározásának objektív módjára, az említett érték könny ű megállapítására 
(beleértve a szakmai elbírálást vagy értéke lést), valamint a biztosíték értékének 
volatilitására vonatkozóan. 
g) Mind az els ő értékelésnek és mind az újraér tékelésnek teljes mértékben 
figyelembe kell vennie a biztosítékok ér tékvesztését vagy avulását. Különös 
figyelmet kell fordítani az id ő múlására a divatra vagy id őszakra érzékeny 
biztosítékok értékelése és újraértékelése során. 
h) A hitelintézetnek rendelkeznie kell a az ingatlan fizikai ellen őrzésének jogával. 
A hitelintézetnek szabályzatokkal és eljárásrendekkel kell rendelkeznie a 
fizikai ellen őrzési jog gyakorlására vonatkozóan. 
i. A hitelintézetnek eljárásokkal kell rendelkeznie annak felügyeletére, hogy a 
fedezetként felhasznált ingatlan káresemények ellen megfelel ően biztosított-e. 
1.7. Minimumkövetelmények a lízing kitettségek fedezettként történ ő kezeléséhez 
11. Az alábbi feltételeknek kell telj esülniük ahhoz, hogy a lízingügyletekb ől származó 
kitettségeket a lízingelt ingatlantípussal fedezettként kezeljék: 
a) Az ingatlan típusának megfelel ően a (8) vagy (10) be kezdésben meghatározott 
feltételeket kell teljesíteni a lízingelt ingatlantípussal történ ő fedezet 
elismeréséhez; 
b) Megbízható kockázatkezelést ke ll alkalmazni a lízingbe adó részér ől az eszköz 
fizikai elhelyezkedésére, annak felhaszn álási módjára, korá ra és tervezett 
elavulására vonatkozóan; 
c) Megbízható jogi kereteknek kell re ndelkezésre állniuk a lízingbe adó 
tulajdonjogának és tu lajdonosi jogainak id őben történ ő gyakorolása 
biztosítására vonatkozóan. 
d) A dologi vagyontárgy értékcs ökkenési kulcsa és a lízingd íjak törlesztési rátája 
közti különbség nem lehet olyan na gy, hogy az meghaladja a lízingelt 
eszközöknek tulajdonított hi telkockázat mérséklést. 
1.8. Minimumkövetelmények egyéb, el őre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati 
fedezet elismerésére 
1.8.1. Készpénzbetét vagy harmadik fél in tézményénél letétbe helyezett betétjelleg ű okiratok 
12. A 3. rész (80) bekezdésében meghatározott kezelési mód elismeréséhez az 1. rész 
(23) bekezdésében említett fedezetnek eleget tennie az alábbi feltételeknek: 
 
HU 82   HU a) Az ügyfélnek egy harmadik fél int ézményével szembeni követelését nyíltan 
zálogjoggal terhelik vagy a kölcs önnyújtó hitelintézetre ruházzák. 
b) A harmadik fél intézményt érte sítik a zálogjogról vagy átruházásról. 
c) Az értesítés következtébe n a harmadik fél intézmény a kifizetéseket kizárólag a 
kölcsönnyújtó hitelintézet vagy a kölcsönt nyú jtó hitelintézet engedélyével más 
felek számára képes teljesíteni. 
d) A zálogjog vagy átruházás felté telmentes és visszavonhatatlan. 
1.8.2. Életbiztosítási kötvények, amelyek ke dvezményezettje a hitelnyújtó hitelintézet 
13. Az olyan életbiztosítási kötvények, amel yeknek a kedvezményezettje a hitelnyújtó 
hitelintézet, abban az esetben ismerhet őek el, ha eleget tesznek az alábbi 
feltételeknek: 
a) az életbiztosítást nyújtó vállalat az  1. rész (26) bekezdése alapján el őre nem 
rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetet nyújtóként ismerhet ő el; 
b) az életbiztosítási kötvényt a hitelnyújtó hitelintézet javára nyíltan 
elzálogosították vagy átruházták; 
c) az életbiztosítást nyújtó vállalat ot értesítik az elzálogosításról vagy 
átruházásról, és az en nek következtében csak a kölcsönnyújtó hitelintézet 
beleegyezésével m ondhatja fel a szerz ődést vagy fizetheti  ki a megállapodás 
szerint kifizetend ő összegeket; 
d) a kötvénynek meghatározott visszavásá rlási értékkel kell rendelkeznie, ami 
nem csökkenthet ő; 
e) a kölcsönnyújtó hitelintézetnek rendel keznie azzal a joggal, hogy az ügyfél 
nemteljesítése esetén a kötvényt felm ondhatja és a visszavásárlási értéket 
időben megkapja; 
f) a kölcsönnyújtó hiteli ntézetet tájékoztatják bárm ely, a kötvénytulajdonos 
kötvénnyel kapcsolatos nemfizetésér ől; 
g) a kölcsön teljes futamidejére hitel kockázati fedezetet kell biztosítani; és 
h) a zálognak minden jogszabályra vonat kozóan jogilag végr ehajthatónak kell 
lennie. 
2. E LŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET ÉS 
HITELKOCKÁZATI ESEMÉNYHEZ KAPCSOLT ÉRTÉKPAPÍROK  
2.1. A garanciákkal és a hitelderivat ívákkal szembeni  követelmények 
14. A (16) bekezdésre is figyelemmel, a garanc iából vagy hitelderivatívából származó 
hitelkockázati fedezet az alábbi felt ételek teljesülése esetén ismerhet ő el: 
 
HU 83   HU a) A hitelkockázati fedezetne k közvetlennek kell lennie.  
b) A hitelkockázati fedezet mértékén ek világosan meghatározottnak és 
kétségbevonhatatlannak kell lennie. 
c) A hitelkockázati fedezetre vonatkozó szerz ődés nem tartalmazhat olyan 
záradékot, amelynek betartása a kö lcsönt nyújtó közvetlen ellen őrzésén kívül 
esik, és amely: 
i. lehet ővé tenné a fedezetnyújtó számára, hogy a fedezetet egyoldalúan 
felmondja; 
ii. növelné a fedezet tényleges költs égeit a fedezett kitettség hitelmin őségének 
romlása révén; 
iii. megakadályozhatná, hogy a fedezetnyújtót jogilag kötelezzék az id őben történ ő 
fizetésre abban az esetben, ha az ered eti ügyfél nem tesz eleget fizetési 
kötelezettségeinek; vagy 
iv. megengedné a hitelkockázati fedezet  futamidejének a fedezetnyújtó általi 
csökkentését. 
d) Jogilag végrehajthatónak kell lenni e minden jogszabályra vonatkozóan. 
2.1.1. M űködési követelmények 
15. A hitelintézetnek bizonyítania kell a fel ügyeleti hatóság számára, hogy rendelkezik a 
hitelintézet garanciák és hitelderivatívák alkalmazásából ered ő potenciális kockázat-
koncentrációját kezel ő rendszerekkel. A hitelintézet nek be kell tudnia mutatni a 
hitelderivatívák és garanciák alkalmazásán ak stratégiája és az átfogó kockázati profil 
kezelése közötti kölcsönhatásokat.  
2.2. Állami és egyéb állami sz ektorbeli viszontgaranciák 
16. Amennyiben egy kitettség olyan garanciá val fedezett, amely viszontfedezett egy 
központi kormányzat vagy központi bank,  regionális kormányzat vagy helyi 
kormányzat általi olyan követeléssel, amel yet a 78-83. cikk szerint azzal az állammal 
szembeni követelésként kezelnek, amelynek j oghatósága alatt ezek létrejöttek, vagy 
egy olyan multilaterális fejlesztési bankkal szembeni követeléssel, amelyhez 0%-os 
kockázati súlyt rendelnek a 78-83. cikk szerint vagy értelmében, vagy egy olyan 
állami szektorbeli intézménnyel szembeni követeléssel, amelyet a 78-83. cikk szerint 
hitelintézetekkel szembeni követelésekként kezelnek, a kitettséget úgy kezelhetik, 
mintha az a szóban forgó intézmény nyújtó  intézmény által nyújtott garanciával 
lenne fedezve, feltéve, hogy telj esülnek az alábbi feltételek: 
a) a viszontgarancia a követelés ö sszes hitelkockázati elemét fedezi; 
b) mind az eredeti garanciának, mind pedi g a viszontgaranciána k eleget tesz a 
garanciára vonatkozó, a (14), (15) és (17) bekezdésben meghatározott 
előírásoknak, kivéve a vi szontgaranciának közvetlennek jellegét el őíró 
rendelkezést; 
 
HU 84   HU c) az illetékes hatóság meggy őződött arról, hogy a fedezet megbízható és a 
múltbeli adatok nem utalnak arra, hogy a viszontgarancia fedezet értéke kisebb 
mint a szóban forgó intézmény által nyújtott közvetlen garancia. 
2.3. Garanciákkal szembeni további követelmények 
17. A garancia elismeréséhez az alábbi  feltételeknek kell teljesülniük: 
a) A partner elismert nemteljesítése vagy  fizetési mulasztása után a kölcsönnyújtó 
hitelintézetnek jogában áll a garanciá t vállalótól a fede zet alapját képez ő 
követelés szerin ti összeget id őben követelni. A garanciát vállaló általi kifizetés 
nem tartozhat olyan rendelkezés a hatá lya alá, miszerint a kölcsönnyújtó 
hitelintézetnek el őször az ügyfélt ől kell az összeget behajtania. 
b) A garanciának a garanciát vállaló általi egyértelm űen dokumentált 
kötelezettségvállalásnak kell lennie.  
c) A következ ő mondatra is figyelemmel, a ga ranciának ki kell terjednie a 
garanciát vállalótól elvárt kifizeté sek összes, a követeléssel kapcsolatos 
típusára. Amennyiben bizonyos kifizet éseket kizárnak a garancia köréb ől, a 
garancia elismert értékét korrigálni kell, hogy az a korlátozott fedezetet 
tükrözze.  
18. Az illetékes hatóságok által erre a célra elismert, kölcsönös garanciavállalás 
keretében, vagy a (16) bekezdésben említett intézmény által nyújtott vagy 
viszontgarantált garanciák esetében  az (a) bekezdésben meghatározott 
követelmények akkor teljesülnek, ha az aláb bi feltételek valamelyike teljesül:  
a) az illetékes hatóságok meggy őződtek arról, hogy a kölcsönnyújtó 
hitelintézetnek jogában áll id őben hozzájutnia a garanciát vállaló részér ől 
történő előzetes kifizetéséhez, amelynek mérték ét a kölcsönt nyújtó hitelintézet 
által valószín űsíthetően elszenvedett, a garancia által nyújtott fedezet 
terjedelmével arányos gazd asági vesztesége összegének robusztus becslésével 
számítanak ki, ami tartalmazza a kamatfizetés elmaradásából származó 
veszteséget, valamint más, a kölcsönfelvev ő által teljesítend ő kifizetéseket is; 
b) ellenkez ő esetben az illetékes hatóságok meggy őződtek a garancia 
veszteségfedezeti hatásairól, beleértve a kamatfizetés elmaradásából származó 
veszteségekre, valamint más, a kölcsönfelvev ő által teljesítend ő kifizetésekre 
gyakorolt hatásokat is.  
2.4. Hitelderivatívákkal szembe ni további követelmények 
19. Egy hitelderivatíva elismeréséhez annak az alábbi feltételeket kell teljesítenie: 
a) A b) pontra is figyelemmel, a hite lderivatívára vonatkozóan meghatározott 
hitelkockázati eseményeknek legalább az alábbiakat kell ma gukban foglalniuk: 
i. az alapul szolgáló kötelezettségnek a mulasztás id őpontjában érvényes 
feltételei szerint esedékes összegek ki fizetések elmulasztása (olyan türelmi 
idővel, ami rövidebb, vagy szorosan illeszkedik az alapul szolgáló 
kötelezettségben foglalt türelmi id őhöz); és 
 
HU 85   HU ii. az ügyfél cs ődje, fizetésképtelensége vagy adósságszolgáltatásra való 
képtelensége, vagy írásos nyilatkozat a arról, hogy az adósságokat általában 
nem tudja az esedékességükig kifizetn i, és ehhez hasonló események. 
iii. az alapul szolgáló kötelezettség átstrukturálása, ami a t őke vagy kamat 
elengedését, fizetési halasztást, illetve hitelezési veszteséget eredményez ő 
eseményt (pl. értékelési korrekció, az eredménykimutatás korrekciója vagy más 
módon történ ő megterhelése) von maga után.  
b) Amennyiben a hitelderivatívára v onatkozóan meghatározott hitelkockázati 
esemény nem foglalja magába az alapul  szolgáló köteleze ttségnek az a) pont 
harmadik francia bekezdése szerinti átst rukturálását, a hitelkockázati fedezetet 
ennek ellenére el lehet ismerni, ha a nnak az elismert értékét a 3. rész (84) 
bekezdésében meghatározo ttak szerint csökkentik. 
c) A készpénzes teljesítést lehet ővé tevő hitelderivatívák esetében robusztus 
értékelési folyamattal kell rendelkezni a veszteségek megbízható becslése 
érdekében. Egyértelm űen meg kell határozni azt az id őszakot, amelyen belül az 
alapul szolgáló kötelezettséget  a hitelesemény bekövetkezését követ ően 
értékelik.  
d) Amennyiben az elszámoláshoz az szükséges, hogy a kockázatot átadó 
rendelkezzék az alapul szolgáló kötelezettségnek a kockázatot átvev őre történő 
átruházásának jogával és képességével , az alapul szolgáló kötelezettség 
feltételeinek ki kell térniük arra , hogy az ilyen átruházáshoz szükséges 
beleegyezést ne lehessen indokolatlanul megtagadni.  
e) Egyértelm űen meg kell határozni azon feleket,  akik a hitelkockázati esemény 
bekövetkezésének megállapításáért felel ősek. Ennek megállapítása nem lehet a 
kockázatot átvev ő kizárólagos felel őssége. A kockázatot átadónak rendelkeznie 
kell a hitelnyújtó hitelkockázati esemény bekövetkeztér ől történ ő 
tájékoztatására vonatkozó joggal és képességgel; 
20. Az alapul szolgáló kötelezettség és a hitelderivatíva referencia ügylete (pl. 
készpénzben történ ő teljesítés értékének megállapítására alkalmazott kötelezettség 
vagy leszállítható kötelezettség) közti, vagy az alapul szolgáló kötelezettség és a 
hitelkockázati esemény bekövetkeztének  megállapítása céljából alkalmazott 
kötelezettség közti eltérés csak akkor megengedett, ha az teljesíti az alábbi 
feltételeket: 
a) a referencia ügylet vagy az adott esett ől függően a hitelkockázati esemény 
bekövetkeztének megállapítása céljából  alkalmazott kötele zettség az alapul 
szolgáló kötelezettséggel azonos vagy alacsonyabb besorolású; 
b) az alapul szolgáló kötelezettséghez és  a referencia ügylethez, vagy az adott 
esettől függően a hitelkockázati esemény bekövetkeztének megállapítása 
céljából alkalmazott kötelezettséghez ugyana z az ügyfél tartoz ik (pl. ugyanaz a 
jogi személyiség), és a kötelezettsége k jogilag végrehajtható, felmondásra 
jogosító záradékkal vagy azonnal lejárttá tételr e vonatkozó záradékkal 
rendelkeznek.  
 
HU 86   HU 3. rész – A hitelkockázat mérsék lés hatásainak kiszámítása  
1. A 4. és 6. részre is figyelemmel, amennyiben teljesülnek az 1. és 2. rész 
rendelkezései, az 1. alszakasz 78-83. cikke szerinti kockázattal súlyozott 
kitettségérték kiszámítási módja és a 84-89. cikk szerinti kockázattal súlyozott 
kitettségérték és várható veszteség összegén ek kiszámítási módja a rendelet e része 
szerint módosítható. 
2. A repóügylet, illetve értékpapírok vagy ár uk kölcsönadására vagy kölcsönvételére 
vonatkozó ügylet alapján vásá rolt, kölcsönzött vagy kapott készpénzt, értékpapírokat 
vagy árukat biztosítékkén t kell kezelni.  
1. ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET  
1.1. Hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírok  
3. A hitelt nyújtó intézmény által kibocsátott, hitelkockázati eseményhez kapcsolt 
értékpapírokba történ ő befektetéseket biztosít ékként kell kezelni. 
1.2. Mérlegen belüli nettósítás  
4. A hitelt nyújtó intézménynél a mérlegen belüli nettósítás alá es ő kölcsönöket és 
betéteket biztosíté kként kell kezelni. 
1.3. Repóügyletekre és/vagy értékpap írok vagy áruk kölcsönadá sára vagy kölcsönvételére 
vonatkozó ügyletekre és/vagy egyéb t őkepiac vezérelt ügyletekre kiterjed ő 
szabványosított nettósítási megállapodások  
1.3.1.  A teljes mértékben korrigált kitettség érték kiszámítása 
a) A “felügyeleti” volatilitási korrekciós tényez ő vagy a “saját becslés” volatilitási 
korrekciós tényez ő módszer alkalmazása 
5. Figyelemmel a (12)-(22) bekezdésre is, a repóügyletekre és/va gy értékpapírok vagy 
áruk kölcsönadására vagy kölcsönvételére vonatkozó ügyletek re és/vagy egyéb 
tőkepiac vezérelt ügyletekre kiterjed ő szabványosított nettósítási megállapodások 
hatálya alá tartozó kitettsége k “teljes mértékben korrigált kitettség értékének” (E*) 
kiszámítása esetében alkalmaza ndó volatilitási korrekciós tényez őket vagy a 
felügyeleti volatilitási korrekciós tényez ő módszerrel vagy a saját becslés volatilitási 
korrekciós tényez ő módszerrel kell kiszámítani, a pé nzügyi biztosítékok összetett 
módszerre vonatkozó (35)-(60) bekezdés  szerint. A saját becslés módszer 
használatára a pénzügyi bi ztosítékok összete tt módszerre vonatkozó feltételek és 
követelmények vonatkoznak. 
6. Az egyes értékpapír típusokhoz tartozó ne ttó pozíciót úgy kell kiszámítani, hogy a 
szabványosított nettósítási megállapodás ha tálya alatt kölcsönzött, eladott vagy 
biztosított értékpapí rok teljes értékéb ől kivonják a megállapodá s szerint kölcsönvett, 
vásárolt vagy kapott értékpapírok teljes értékét. 
7. A 6. bekezdés alkalmazásában az értékpapí r típusa olyan értékpapírokra vonatkozik, 
melyeket ugyanaz a fél bocsátott ki, megegyez ő kibocsátási napon és lejárattal, 
 
HU 87   HU ugyanazokkal a feltételekkel, valamint a (35)-(60) bekezdésben megállapított 
likvidációhoz szükséges id őtartammal. 
8. A szabványosított nettósítási megá llapodás elszámolási devizanemét ől eltérő 
devizákban lev ő nettó pozíciók kiszámításához az adott devizában denominált, 
szabványosított nettósítási megállapodás ha tálya alatt kölcsönzött, eladott vagy 
biztosított értékpapírok teljes értéké nek és az ugyanabban a devizában a 
megállapodás szerint kölcsönadott vagy átcsoportosított készpénz összegéb ől 
kivonják az adott devizában denominált, a megállapodás szerint kölcsönvett, vásárolt 
vagy kapott értékpapírok teljes értékének és a megállapodás s zerint kölcsönvett vagy 
kapott készpénz összegét. 
9. Az adott típusú értékpapír vagy  készpénz pozíciónak megfelel ő volatilitási 
korrekciós tényez őt kell alkalmazni az adott típusú értékpapírok pozitív vagy negatív 
pozíciójára. 
10. A devizaárfolyam-kockázat (fx) volatilitási korrekciós tényez őt kell alkalmazni 
minden, a szabványosított nettósítás i megállapodás elszámolási devizanemét ől eltérő 
devizában denominált nettó pozitív  vagy negatív pozíciók esetén. 
11. Az E* értéket a következ ő képlet alapján kell kiszámítani: 
E* = max {0, [( ∑(E) - ∑(C)) + ∑(|nettó pozíció az egyes értékpapírokban| x H sec) + + 
(∑|Efx| x Hfx)]}  
Amennyiben a kockázattal súlyozott kitettségé rtéket a 78-83. cikk alapján számítják 
ki, az E a megállapodás hatálya alá tartoz ó egyes kitettségekh ez kapcsolódó olyan 
kitettség érték, amelyet hitelkockázati fedezet hiányában kellene alkalmazni. 
Ahol a kockázattal súlyozott kitettségérték és a várható veszteség összegét a 84-89. 
cikk alapján számítják ki, az E a megállapodás hatálya alá tartozó minden egyes 
kitettséghez kapcsolódó olyan kitettség érték, amelyet hitelkockázati fedezet 
hiányában kellene alkalmazni. 
C a kölcsönzött, eladott vagy biztosított értékpapírok, vagy a kölcsönvett vagy kapott 
készpénz összegének értéke az egyes kitettségekre vonatkozóan. 
∑(E) a megállapodás hatálya alá tartozó összes E összege. 
∑(C) a megállapodás hatálya aló tartozó összes C összege. 
Efx a megállapodás elszámolási devizanemét ől eltérő adott devizanemhez tartozó, a 
(8) bekezdés szerint kiszámított nett ó (pozitív vagy negatív. pozíció. 
Hsec az adott típusú értékpapírnak megfelel ő volatilitási korrekciós tényez ő. 
Hfx a devizaárfolyam volatilitási korrekciós tényez ő. 
E* a teljes mértékben ko rrigált kitettség érték. 
b) A bels ő modell módszer alkalmazása 
 
HU 88   HU 12. A felügyeleti volatilitási korrekciós tényez ő vagy a saját becslésen alapuló 
volatilitási korrekciós tényez ő módszer alternatíváj aként a repóügyletekre, 
értékpapírok vagy áruk kölcsönadására va gy kölcsönvételére vonatkozó ügyletekre 
és/vagy a származékos ügyl eteket kivéve egyéb t őkepiac vezérelt ügyletekre 
kiterjedő szabványosított nettósítási megállapod ások hatálya alá tartozó kitettségek 
teljes mértékben korrigált kitettség értéké nek (E*) kiszámításakor a hitelintézetek 
számára engedélyezhet ő olyan bels ő modell módszer alkalmazása, ami figyelembe 
veszi a szabványosított nettó sítási megállapodás szerinti  értékpapír pozíciók és a 
vonatkozó értékpapírok li kviditása közti korrelációs  hatásokat. E módszer 
alkalmazása során használt bels ő modelleknek becslést ke ll adniuk a fedezetlen 
kitettség összegének pot enciális változására ( ∑E - ∑C). 
13. A hitelintézet a bels ő modell módszer használatát attó l függetlenül vála szthatja, hogy 
a hitelkockázatokkal kapcsolatban a sz tenderd módszert vagy az IRB alapvet ő 
módszert választotta. Azonba n ha a hitelin tézet a bels ő modell módszer alkalmazását 
választja, azt kell alkalmaznia minden part ner és értékpapír esetében, kivéve az 
immateriális portfoliókat, ahol a fe lügyeleti volatilitás i korrekciós tényez őt vagy a 
saját becslés volatilitási korrekciós tényez ő módszert alkalmazhatja az (5)-(11) 
bekezdésben meghatározottak szerint. 
14. A belső modell módszert azon hitelintézetek al kalmazhatják, melyek a [93/6/EGK] 
rendelet V. melléklete szerint elismert bels ő kockázatkezelési modellel rendelkeznek. 
15. Az olyan hitelintézetek, melyek nem rendelkeznek felügyeleti jóváhagyással az 
említett modellnek a 93/6/EGK rendelet szerinti alkalmazására, az illetékes 
hatóságokhoz fordulhatnak bels ő kockázatkezelési modelljük elismerésére e 
bekezdések alkalmazásában. 
16. Az illetékes hatóság csak akkor ismerheti el a hitelintézetnek a szabványosított 
nettósítási megállapodás alá tartozó ügyletekb ől eredő kockázat kezelésére szolgáló 
kockázatkezelési rendszerét, ha az koncep cionálisan megalapozott, következetesen 
végrehajtott, és különösen, ha az teljesíti az alábbi min őségi követelményeket:  
a) az ügyletek potenciális ár volatilitásának kiszámítására alkalmazott bels ő 
kockázatkezelési modell szorosan integr ált a hitelintézet napi kockázatkezelési 
folyamatába, és az a hitelintézet vezeté se számára készített kockázati kitettség 
jelentések alapjául szolgál; 
b) a hitelintézet az üzleti és kereskedelmi részlegekt ől független, közvetlenül az 
ügyvezetésnek jelent ő kockázatkezelési részleggel rendelkezik. Ez a részleg 
felelős a hitelintézet kockáza tkezelési rendszerének megtervezéséért és 
megvalósításáért. A részleg a kockázatkezelési modell eredményeir ől, valamint 
a pozíciók határidejével kapcsolatban hozandó megfelel ő intézkedésekr ől napi 
jelentéseket készít és elemez; 
c) a kockázatkezelési részleg által kész ített napi jelentéseket az ügyvezetés azon 
szintjén vizsgálják felül, ahol megfelel ő hatáskörrel rendelkeznek a betöltött 
pozíciók és az általános kockázati kitettség csökkentésére szolgáló 
intézkedések végrehajtására; 
 
HU 89   HU d) a hitelintézet megfelel ő számú, a kockázatkezelési részlegben használt 
bonyolult modellekben járatos munkatárssal rendelkezik  
e) a hitelintézet eljárásokkal rende lkezik a kockázatkezel ési rendszer átfogó 
működésével kapcsolatos dokumentált bels ő szabályzatoknak és 
ellenőrzéseknek történ ő megfelelés biztosításá ra és felügyeletére; 
f) a hitelintézet modelljei bizonyítottan elfogadható pontosságúak a kockázatok 
mérése tekintetében, amit legalább egy évi adatmennyiség utótesztelésével kell 
bizonyítani; 
g) a hitelintézet rendszeres  gyakorisággal szigorú stre ssz teszt programot hajt 
végre, melynek eredményét az ügyvezetés vizs gálja felül, és azt felhasználja az 
szabályzatok és a határértékek kialakításában; 
h) a hitelintézet rendszeres bels ő ellenőrzési folyamatainak részeként függetlenül 
felülvizsgálja kockázatkezelési rendszerét . A felülvizsgálatnak egyaránt ki kell 
terjednie a kereskedelmi részlegekre és  a független kockázatkezelési részlegre; 
i. a hitelintézetnek évente legalább egys zer felül kell vizsgálnia kockázatkezelési 
rendszerét.  
17. A potenciális értékváltozás kiszámítására a következ ő minimum el őírások 
vonatkoznak: 
a) a potenciális értékváltozást legalá bb napi rendszerességge l ki kell számítani; 
b) 99 százalékos egyoldali konfidencia intervallum; 
c) 5 napnak megfelel ő likvidációs id őtartam, kivéve repóügyletek vagy 
értékpapírok vagy áruk kölcsönadásá ra vagy kölcsönvételére vonatkozó 
ügyletek esetében, ahol 10 napnak megfelel ő likvidációs id őtartamot kell 
alkalmazni; 
d) legalább egy éves eredmé nyes múltbeli megfigyelési id őszak, kivéve, ha az 
árak volatilitásának lényeges növek edése rövidebb megfigyelési id őszak 
alkalmazását teszi indokolttá; 
e) az adatok háromhavonta történ ő aktualizálása. 
18. Az illetékes hatóságok el őírásai szerint a bels ő kockázatkezelési modellnek elegend ő 
számú kockázati tényez őt kell megragadnia ahhoz, hogy az összes lényeges 
árkockázatra kiterjedjen. 
19. Az illetékes hatóságok e ngedélyezhetik a hitelint ézetek számára empirikus 
korrelációk használatát egyes kockázat i kategóriákon belül és között, ha 
meggyőződtek arról, hogy a hitelintézet korre lációk mérésére használt rendszere 
megbízható, és azt következetesen alkalmazzák. 
20. A belső modell módszert alkalmazó hitelintézet köteles a modell kimenetét éves 
rendszerességgel, egy 20 ügyfélb ől álló mintával utótesztel ni. A kiválasztott ügyfelek 
között szerepelnie kell a hitelintézet saját kitettség-mérési módszere által 
 
HU 90   HU meghatározott 10 legnagyobb, és 10 másik, véletlenszer űen kiválasztott ügyfélnek. A 
hitelintézetnek minden nap minden ügyfél esetében ö ssze kell hasonlítania az 
ügyfélhez tartozó kitettség tényleges 1 napos id őtávra mért értékének változását az 
üzletmenet azt megel őző zárásakor a bels ő modell módszerével kiszámított becsült 
kitettség érték változásával. Minden megfigyelés esetén kivételnek min ősül, ha a 
kitettség tényleges változása meghaladja a bels ő modell által adott becslést. A 20 
ügyfélnek a legutolsó 250 üzleti napra vonatkozó megfigyelése (ami 5000 
megfigyelést jelent) során felm erült kivételek számától függ ően a bels ő modell 
becsült kimenetét meg kell szorozni az 1. táblázatban meghatározott értékkel.  
1. táblázat 
Zóna Kivételek száma Szorzó 
Zöld zóna  0-99  1 
  100-119  1.13 
  120-139  1.17 
Sárga zóna  140-159  1.22 
  160-179  1.25 
  180-199  1.28 
Piros zóna  200 vagy 
több  1.33 
 
Az utótesztelés részeként a hitelintézetnek ig azolnia kell azt, hogy a kivételek nem 
koncentrálódnak egy vagy több adott ügyf éllel szembeni kitettségére.  
21. A belső modell módszert alkalmazó hitelint ézetekre vonatkozó, teljes mértékben 
korrigált kitettség érté ket (E*) a következ ő képlet alapján kell kiszámítani: 
E* = max {0, [( ∑E - ∑C) + (a bels ő modellek szerinti becsült kimenet x megfelel ő 
szorzó)]} 
Amennyiben a kockázattal súl yozott kitettségért éket az 1. alszak asz 78-83. cikke 
alapján számítják ki, az E a megállapodás hatálya alá tartozó minden egyes 
kitettséghez kapcsolódó olyan kitettség érték, amelyet a hitelkockázat fedezésének 
hiányában kellene alkalmazni. 
Ahol a kockázattal súlyozott kitettségérték  és várható veszteség összegét a 84-89. 
cikk alapján számítják ki, az E a megállapodás hatálya alá tartozó minden egyes 
kitettséghez kapcsolódó olyan kitettség érték, amelyet hitelkockázati fedezet 
hiányában kellene alkalmazni. 
C a kölcsönzött, eladott vagy biztosított értékpapírok, vagy a kölcsönvett vagy kapott 
készpénz összegének aktuális piaci ér téke az egyes kitettségekre vonatkozóan. 
 
HU 91   HU ∑(E) a megállapodás hatálya aló tartozó összes E összege 
∑(C) a megállapodás hatálya aló tartozó összes C összege. 
22. A tőkekövetelmények bels ő modellekkel történ ő kiszámításakor a hitelintézeteknek a 
modell által a megel őző üzleti napra adott ered ményt kell alkalmazniuk. 
1.3.2.  Szabványosított nettósítási megállapodások  alá tartozó repóügyletekre és/vagy 
értékpapírok vagy áruk kölcsönadására v agy kölcsönvételére vonatkozó ügyletekre 
és/vagy egyéb t őkepiac vezérelt ügyletekre vonatkozó, kockázattal súlyozott 
kitettségérték és várhat ó veszteség kiszámítása. 
Sztenderd módszer 
23. Az (5)–(22) bekezdés szerint kiszámított E* érték tekintend ő a partnerrel szembeni, a 
80. cikk alkalmazásában a szabványosított nettósítási megállapodás alá tartozó 
ügyletekb ől eredő kitettség értékének. 
IRB alapvet ő módszer 
24. Az (5)–(22) bekezdés szerint kiszámított E* érték tekintend ő a partnerrel szembeni, a 
VII. melléklet alkalmazásában a szabványos ított nettósítási megállapodás alá tartozó 
ügyletekb ől eredő kitettség értékének. 
1.4. Pénzügyi biztosítékok  
1.4.1.  Pénzügyi biztosítékok egyszer ű módszere  
25. A pénzügyi biztosítékok egyszer ű módszere csak akkor alkalmazható, ha a 
kockázattal súlyozott kitettségértéket a 78-83. cikk szerint számítják ki. A 
hitelintézet nem használhatja egysze rre a pénzügyi bi ztosítékok egyszer ű módszerét 
a pénzügyi biztosítékok átfogó módszerével. 
Értékelés 
26. A módszer használata esetén az elismert  pénzügyi biztosítékhoz a 2. rész 6. 
bekezdése szerint megállapított piaci értékkel megegyez ő értéket rendelnek hozzá. 
A kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámítása 
27. A követeléseknek az elfogadott biztosíték pi aci értéke által fedezett részére az a 
kockázati súly vonatkozik, amit a 78–83. cikk szerint akkor kellene alkalmazni, ha a 
kölcsönt nyújtónak közvetlen kitettsége lenne  a biztosíték eszközével szemben. A 
biztosítékkal fedezett ré sz kockázati súlyozása le galább 20%, a (28)-(30) 
bekezdésekben meghatározott esetek kivéte lével. A kitettség fennmaradó részéhez 
tartozó kockázati súly megegyezik a 78- 83. cikk szerint az ügyfél fedezetlen 
kitettségére alkalmazandó súllyal. 
Repóügyletek és értékpapírok kölcsönadá sára vagy kölcsönvételére vonatkozó 
ügyletek 
 
HU 92   HU 28. 0%-os kockázati súlyt kell alkalmazni az olyan ügyletekb ől eredő kitettség 
biztosítékkal fedezett részére, melyek teljesí tik az (59) és (60) bekezdésben felsorolt 
követelményeket. Ha az ügyletben a szerz ődő fél nem professzionális piaci szerepl ő, 
10%-os kockázati súlyt kell alkalmazni. 
Piaci áron értékelt OT C származékos ügyletek 
29. A biztosíték által fedezett részig 0%-os kockázati súlyt kell alkalmazni a III. 
mellékletben meghatározott kitettség értékekre a IV. mellékletben felsorolt, piaci 
áron értékelt, készpénzzel vagy betétjelleg ű okirattal fedezett olyan származékos 
ügyletek esetében, ahol nincs devizanem e ltérés. A biztosíték által fedezett részig 
10%-os kockázati súlyt kell alkalmazni a központi kormányzatok vagy központi 
bankok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokkal fedezett ügyletek 
esetén, mely értékpapírok kockázati súlya a 78-83. cikk szerint 0%.  
E bekezdés alkalmazásában a “központi kormányzatok vagy központi bankok által 
kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok” közé az alábbiak tartoznak: 
a) regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok  által kibocsátott hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok, amelyeket a 78 83. cikk szerint azon központi 
kormányzattal szembeni kitettségként kell  kezelni, amelynek joghatósága alá a 
kibocsátó tartozik; 
b) multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok, amelyekre vona tkozóan a 78-83. cikk szerint 0% kockázati súlyt 
kell alkalmazni. 
c) olyan nemzetközi szervezetek által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok, amelyekre vona tkozóan a 78-83. cikk szerint 0% kockázati súlyt 
kell alkalmazni. 
Egyéb ügyletek 
30. 0% kockázati súlyt kell alkalmazni, ha a kitettség és a biztosíték azonos 
devizanemben denominált, és az alábbiak követelmények valamelyike teljesül: 
a) a biztosíték készpé nzletét vagy betétjelleg ű okirat; vagy 
b) a biztosíték központi kormányzat vagy  központi bank által kibocsátott, a 78-83. 
cikk alapján 0% kockázati súlyra j ogosult hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapír, melynek piaci ér tékét 20%-kal csökkentették. 
E bekezdés alkalmazásában “a központi kormányzatok vagy központi bankok által 
kibocsátott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok” közé tartoznak az el őző címsor 
alatt említettek is. 
1.4.2.  Pénzügyi biztosítékok átfogó módszere  
31. A pénzügyi biztosítékok a pénzügyi bizt osítékok átfogó móds zere céljából történ ő 
értékelése során az alábbi (35)-(60) bek ezdések szerint a biztosíték piaci értékét 
volatilitási korrekciós tényez ővel kell módosítani. 
 
HU 93   HU 32. A (33) bekezdésben meghatározott OT C származékos ügyletek a devizanem 
eltérések kezelésére szolgáló eljárás hatály a alá tartoznak, ha a biztosíték olyan 
devizanemben denominált, ami eltér az alapul szolgáló kitettség devizanemét ől; 
ekkor a (35)-(60) bekezdésben meghatá rozott módon a biztosítéknak megfelel ő 
volatilitási korrekciós tényez őt ki kell igazítani a de viza volatilitást tükröz ő 
korrekciós értékkel. 
33. Az illetékes hatóságok által a III. melléklet szerinti elismert nettósítási 
megállapodások alá tartozó OTC származékos ügyletek esetében a deviza volatilitást 
tükröző volatilitási korrekciós tényez őt kell alkalmazni, ha a biztosíték devizaneme 
eltér az elszámolás devizanemét ől. Akkor is csak egy volatilitási korrekciós tényez őt 
kell alkalmazni, ha a nettósítási megá llapodás által lefedett ügyletekhez több 
devizanem kapcsolódik. 
a) A korrigált értékek kiszámítása 
34. A biztosíték volatilitással korrigált, figyelembe vehet ő értékékét az alábbiak szerint 
számítják ki az összes ügylet esetében, kivéve azokat az elismert szabványosított 
nettósítási megállapodások alá tartozó ügyl eteket, amelyekre az (5)-(24) bekezdésben 
foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. 
CVA = C x (1-H C-HFX) 
A kitettség figyelembe vehet ő, volatilitással korrigált érté két az alábbiak szerint kell 
kiszámítani: 
EVA = E x (1+H E), és OTC származékos ügyletek esetén az E VA = E. 
A kitettség teljes mértékben korrigált értékét a volatilitást és a biztosíték 
kockázatcsökkent ő hatását egyaránt figyelembe vé ve az alábbiak szerint kell 
kiszámítani: 
E* = max {0, [E VA - CVAM]} 
Ahol 
E az a kitettség érték, melyet a 78-83. cikk szerint vagy a 84-89. cikk szerint 
állapítanának meg, ha a kitettség nem lenne biztosítékkal fedezve. 
EVA a kitettség volatilitással korrigált értéke. 
CVA a biztosíték volatilitással korrigált értéke. 
CVAM a C VA a 4. rész rendelkezéseinek megfelel ő, a lejárati eltérésekre vonatkozó 
korrekcióval módosított értéke. 
HE a (35)–(60) bekezdés szerint kis zámított, a kitettségnek (E) megfelel ő volatilitási 
korrekciós tényez ő. 
HC a (35) – (60) bekezdések szerin t számított, a biztosítéknak megfelel ő volatilitási 
korrekciós tényez ő. 
 
HU 94   HU HFX a (35)-(60) bekezdés szerint számított, a devizanem eltérésnek megfelel ő 
volatilitási korrekciós tényez ő. 
E* a teljes mértékben korrigált kitettség ér ték, figyelembe véve a volatilitás és a 
biztosíték kockázatmérsékl ő hatását. 
b) Az alkalmazandó volatilitási korrekciós tényez ő kiszámítása 
35. A volatilitási korrekciós tényez őt két módon lehet kiszámítani: a felügyeleti 
volatilitási korrekciós tényez ős módszerrel vagy a saját becslés volatilitási korrekciós 
tényezős módszerrel (saját becslés módszer). 
36. A hitelintézet attól függetlenül választha tja a felügyeleti volat ilitási korrekciós 
tényezős módszer vagy a saját becslés módszert, hogy a 78.-83. cikkben és a 84-89. 
cikkben milyen módszert választott a kockázattal súlyozot t kitettségérték 
kiszámítására. Azonban, ha a hitelint ézet a saját becslés módszert kívánja 
alkalmazni, azt az eszközök minden típusár a vonatkozóan kell alkalmaznia, kivéve 
az immateriális portfoliókat, ahol a fe lügyeleti volatilitás i korrekciós tényez ős 
módszer alkalmazható. 
Ha a biztosíték több elismert elemb ől áll, a volatilitási korrekciós tényez ő 
kiszámítása a ∑=
ii iHa H
képlet alapján történik, ahol az a i az adott elemnek a 
teljes biztosítékhoz viszonyított aránya és H i az adott elemre alkalmazandó 
volatilitási korrekciós tényez ő. 
i. Felügyeleti volatili tási korrekciós tényez ők 
37. A felügyeleti volatilitási korrekciós tényez ő módszer keretein belül alkalmazandó 
volatilitási korrekciós tényez ők (napi újraértékelést feltéte lezve) a 2-5. táblázatokban 
találhatók. 
VOLATILITÁSI KORREKCIÓS TÉNYEZ ŐK 
2. táblázat 
A 
hitelviszonyt 
megtestesít ő 
értékpapírhoz 
tartozó 
hitelminősíté
si besorolás Hátralev
ő 
futamidő Az 1. rész (7) bekezdésének b) 
pontjában meghatározott 
kibocsátók által kibocsátott, 
hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok volatilitási 
korrekciós tényez ője Az 1. rész (7) bekezdésének c) és d) 
pontjában meghatározott kibocsátók 
által kibocsátott, hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírok volatilitási 
korrekciós tényez ője 
  20 
napos 
likvidá
cióhoz 
szükség
es 
időtarta10 napos 
likvidáci
óhoz 
szüksége
s 
időtarta
m (%) 5 napos 
likvidáci
óhoz 
szüksége
s 
időtarta
m (%) 20 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 10 napos 
likvidáció
hoz 
szükséges 
időtartam 
(%) 5 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 
 
HU 95   HU m (%) 
1 ≤ 1 év 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
 >1 ≤ 5 
év 2.828 2 1.414 5.657 4 2.828 
 > 5 év 5.657 4 2.828 11.314 8 5.657 
2-3 ≤ 1 év 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
 >1 ≤ 5 
év 4.243 3 2.121 8.485 6 4.243 
 > 5 év 8.485 6 4.243 16.971 12 8.485 
4 ≤ 1 év 21.213 15 10.607 nincs adat nincs adat nincs adat 
 >1 ≤ 5 
év 21.213 15 10.607 nincs adat nincs adat nincs adat 
 > 5 év 21.213 15 10.607 nincs adat nincs adat nincs adat 
3. táblázat 
A rövid 
lejáratú 
hitelviszonyt 
megtestesít ő 
értékpapírhoz 
tartozó 
hitelminősítési 
besorolás Az 1. rész (7) bekezdésének b) 
pontjában meghatározott, rövid lejáratú 
hitelminősítéssel rendelkez ő 
kibocsátók által kibocsátott, 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok 
volatilitási korrekciós tényez ője Az 1. rész (7) rész (7) bekezdésének c) 
és d) pontjában meghatározott, rövid 
lejáratú hitelmin ősítéssel rendelkez ő 
kibocsátók által kibocsátott, 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok 
volatilitási korrekciós tényez ője 
 
 20 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 10 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 5 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 20 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 10 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 5 napos 
likvidációh
oz 
szükséges 
időtartam 
(%) 
1 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
2-3 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
4. táblázat 
Más tí pusú biztosíték va gy kitettsé g
 20 napos 
likvidációhoz 
szükséges 10 napos 
likvidációhoz 
szükséges 5 napos 
likvidációhoz 
szükséges 
 
HU 96   HU időtartam (%) időtartam (%) időtartam (%) 
Főbb t őzsdeindexben 
szereplő részvények, f őbb 
tőzsdeindexben szerepl ő 
átváltható kötvények 21.213 15 10.607 
Más, elismert t őzsdén 
jegyzett értékpapírok vagy 
átváltható kötvények  35.355 25 17.678 
Készpénz 0 0 0 
Arany 21.213 15 10.607 
5. táblázat 
Devizanem eltérés volatilitás korrekciója 
20 napos likvidációhoz 
szükséges id őtartam (%) 20 napos likvidációhoz 
szükséges id őtartam (%) 5 napos likvidációhoz 
szükséges id őtartam (%) 
11.314 8 5.657 
38. Fedezett kölcsönügyletek esetén a likvidációhoz szükséges id őtartam 20 munkanap. 
Repóügyletek (kivéve, ha az ügylet áruk, vagy áruk tulajdonjogához f űződő garantált 
jogok átruházásával kapcsolatos) és  értékpapírok kölcsönadására vagy 
kölcsönvételére vonatkozó ügyletek es etén a likvidációhoz szükséges id őtartam 5 
munkanap. Egyéb t őkepiac vezérelt ügyletek esetéb en a likvidációhoz szükséges 
időtartam 10 munkanap. 
39. A 2-5. táblázatban és a (40)-(42) be kezdésben a hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírhoz tartozó hitelmin ősítési besorolás az a besorolás, aminek a küls ő 
hitelminősítési besorolást az ille tékes hatóságok a 78-83. cikk  szerint megfeleltették. 
E célból az 1. rész (10) bekezdése is alkalmazandó. 
40. Repóügylet, kölcsönadási vagy  kölcsönvételi ügyletek keretében kölcsönadott vagy 
értékesített nem elismert értékpapírok volatilitási korrekciós tényez ője megegyezik 
az elismert t őzsdén jegyzett, a f ő tőzsdeindexben nem szerepl ő értékpapírokéval. 
41. Kollektív befektetési eszközök elismert e gységei esetén a volatilitási korrekciós 
tényező az a legmagasabb volatilitási korrekciós tényez ő, ami az ügylet (38) 
bekezdésben meghatározott likvidációhoz szükséges id őtartamát figyelembe véve 
azokra az eszközökre vonatkozik, amel yekbe az alap befektetni jogosult. 
42. Intézmények által kibocsátott, az 1. rész (8) bekezdésében foglalt elismerhet őségi 
kritériumokat teljesít ő, nem min ősített hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokhoz 
tartozó volatilitási korrekciós tényez ő megegyezik a 2. vagy 3. hitelmin ősítési 
besorolásnak megfelel ő külső hitelmin ősítéssel rendelkez ő intézmények vagy 
vállalatok által kibocsátott értékpapírokéval. 
 
HU 97   HU ii. Volatilitási korrekciós tényez ő saját becslése  
43. Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a (48)-(57) bekezdésben foglalt 
követelményeket teljesít ő intézményének számára, hogy saját volatilitás becslési 
módszert alkalmazzanak a bizt osítékokra és kitettségek re vonatkozó volatilitási 
korrekciós tényez ők kiszámítására.  
44. Ha a hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok elismert küls ő hitelminősítő intézmény 
által befektetési vagy jobb min ősítést kapnak, az illetékes  hatóságok engedélyezhetik 
a hitelintézetek számára az egyes értékpapír-kategóriá kra vonatkozó volatilitási 
becslés kiszámítását.  
45. A vonatkozó kategóriák megállapítása sorá n a hitelintézeteknek figyelembe kell 
venniük az értékpapír kibocsátójána k típusát, az értékpapírok küls ő hitelminősítését, 
azok hátralev ő futamidejét, és módosított futami dejét. A volatilitási becslésnek a 
hitelintézet által az adott kategóriába sorolt érté kpapírokra nézve reprezentatívnak 
kell lennie. 
46. Az elismert küls ő hitelminősítő intézmény által befektetési min ősítésnél rosszabbra 
minősített, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok és más elismert biztosíték 
esetében a volatilitási korrekciós tényez őt minden elemhez egyedileg kell 
kiszámítani. 
47. A saját becslés módszert alkalmazó hitelint ézeteknek a biztosíték vagy devizanem 
eltérés volatilitását a fedezetlen kitettség, biztosíték és/vagy a devizaárfolyam közötti 
korrelációk figyelembe vétele né lkül kell megbecsülniük.  
Mennyiségi kritériumok 
48. A volatilitási korrekciós tényez ő kiszámítása során 99 százalékos egyoldali 
konfidencia intervallumo t kell alkalmazni. 
49. Fedezett kölcsönügyletek esetén a likvidációhoz szükséges id őtartam 20 nap, 
repóügyletek esetén 5 nap, kivéve, ha az ügylet áruk, vagy áruk tulajdonjogához 
fűződő garantált jogok átruházásáv al kapcsolatos és az értékpapírok kölcsönadására 
vagy kölcsönvételére vonatkozó ügylet eket, valamint 10 nap az egyéb, t őkepiac 
vezérelt ügyletek esetében.  
50. A hitelintézetek a (49) bekezdésben az adott ügylethez megadottnál rövidebb vagy 
hosszabb likvidációhoz szükséges id őtartam alapján, az id őtartam-négyzetgyök 
képlettel kiszámított volatilitási korrek ciós értékeket is alkalmazhatnak: 
N M N M TTH H /= 
ahol T M a vonatkozó likvidációhoz szükséges id őtartam; 
HM az vonatkozó likvidációhoz szükséges id őtartamhoz tartozó volatilitás korrekció; 
HN a T N likvidációhoz szükséges id őtartamon alapuló volatilitás korrekció ; 
51. A hitelintézeteknek figyelembe kell venniük az alacsonyabb min ősítésű eszközök 
likviditáshiányát. A li kvidációhoz szükséges id őtartamot felfelé kell korrigálni abban 
 
HU 98   HU az esetben, ha kétség merül fel a biztosít ék likviditásával kapcsolatban. Ezen kívül 
azonosítani kell az olyan eseteket, ahol a múltbeli adatok alapján alulbecsülhet ő a 
potenciális volatilitás, pl. más devizanemhez között deviza. Az ilyen eseteket stressz 
forgatókönyv használatával kell kezelni. 
52. A volatilitási ko rrekciós tényez ő számításához használt múltbeli megfigyelési 
időszaknak (mintaid őszak) legalább egy év hosszús ágúnak kell lennie. Azon 
hitelintézetek esetében, melyek súlyozási rendszer t vagy más módszereket 
használnak a megfigyelési id őszakra vonatkozóan, a té nyleges megfigyelési 
időszaknak legalább egy éves id őtartamúnak kell lennie (ez azt jelenti, hogy az egyes 
megfigyelések súlyozott átlagos id őeltolódása nem lehet kevesebb 6 hónapnál). Az 
illetékes hatóságok el őírhatják a hitelintézet számára,  hogy a volatilitási korrekciós 
tényezőt rövidebb megfigyelési id őszak használatával számítsák ki, amennyiben az 
illetékes hatóság szerint azt az árak volatilitásának lényeges növekedése ezt 
indokolttá teszi. 
53. A hitelintézeteknek legalább három havonta aktualizálniuk kell adatállományaikat, 
valamint azokat a piaci árak lényeges változásakor minden esetben újra kell 
értékelniük. Ez magában foglalja azt is, hogy a volatilitási korrekciós tényez őt 
legalább háromhavonta kell kiszámítani.  
Minőségi kritériumok 
54. A volatilitási becsléseket a hitelintézet napi kockázatkezelési folyamataiban kell 
alkalmazni, beleértve a bels ő kitettségi határértékekke l kapcsolatos alkalmazást is. 
55. Ha a hitelintézet által a napi kock ázatkezelési folyamatokban alkalmazott 
likvidációhoz szükséges id őtartam hosszabb az adott ügylet típusához e részben 
meghatározottnál, a hitelintézet volatilitási korrekciós tényez őjét meg kell szorozni 
az (50) bekezdésben meghatározott id őtartam négyzetgyöke képlettel. 
56. A hitelintézetnek meghatározott eljárásokkal kell rendelkeznie a volatilitási 
korrekciós tényez ő becslésére szolgáló rendszer m űködésére vonatkozó dokumentált 
szabályzatoknak és eljárásoknak való megf elelés nyomon követése és biztosítása, 
valamint ezen becsléseknek a kockázatkezelési folyamatba történ ő integrációja 
érdekében.  
57. A hitelintézet volatilit ási korrekciós tényez őjének becslésére használt rendszerének 
független felülvizsgálatát a hitelintézet saját bels ő ellenőrzési folyamatának keretei 
között rendszeresen el kell végezni.  A volatilitási korrekciós tényez ő becslésére és e 
becsléseknek a hitelinté zet saját kockázatkezelés i folyamatába történ ő integrációjára 
szolgáló átfogó rendszer felülvizsgálatát legalá bb évente egyszer el kell végezni, és a 
vizsgálatnak legalább az alábbiakra  kell kifejezetten kiterjednie: 
a) a becsült volatilit ási korrekciós tényez ő integrációja a napi kockázatkezelésbe; 
b) a folyamatban történt bármilyen lényege s változás érvényesítése a volatilitási 
korrekciós tényez ő becslésében; 
c) a volatilitási korrekciós tényez ő becslésére szolgáló rendszer m űködtetéséhez 
használt adatforrások következetességének, id őszerűségének és 
 
HU 99   HU megbízhatóságának érvényesítése, beleértve az ilyen adatforrások 
függetlenségét is; 
d) a volatilitásra vonatkozó feltétele zések pontossága és helyessége. 
(iii. A volatilitási korrekciós tényez ő felszorzása  
58. A (37)-(42) bekezdésben meghatározo tt volatilitási korrekciós tényez őket kell 
alkalmazni napi újraértékelés esetén. Hasonl óképpen, ha egy hitelintézet a (43)-(57) 
bekezdés szerint a saját becslések móds zerét alkalmazza a volatilitási korrekciós 
tényező meghatározására, azokat els őször a napi újraérté kelés alapján kell 
kiszámítani. Ha az újraértékelés a napi gyakoriságnál ritkábba n történik, nagyobb 
volatilitási korrekciós tényez őt kell alkalmazni. A kiszámításhoz a napi újraértékelési 
volatilitási korrekciós tényez őt fel kell szorozni az alábbi “id őtartam négyzetgyöke” 
képlettel: 
MM R
MTT N HH)1 (−+=
 
ahol 
H az alkalmazandó volatilitás korrekció 
HM a napi újraértékelés esetén alkalmazandó volatilitás korrekció 
NR a két újraértékelés közt tény legesen eltelt munkanapok száma 
TM az adott típusú ügylet lik vidációhoz szükséges id őtartama. 
iv. 0%-os volatilitási korrekciós tényez ő alkalmazásának feltételei  
59. Repóügyletekkel és értékpapír-kölcsönzési va gy értékpapír-kölcsönvé teli ügyletekkel 
kapcsolatban, ahol a hitelintézet a fe lügyeleti volatilitási korrekciós tényez ő vagy 
saját becslés volatilitási korrekciós tényez ő módszert alkalmazza, és teljesülnek az 
a)-h) pontokban meghatározott feltételek, az illetékes hatóságok engedélyezhetik a 
hitelintézetek számára a (35)-(58) bek ezdésekben meghatározott módon kiszámított 
volatilitási korrekciós tényez ő alkalmazásától való eltérést, és ehelyett 0%-os 
volatilitási korrekciós tényez ő alkalmazását. Ezzel a lehet őséggel a (12)-(22) 
bekezdésben meghatározott bels ő modell módszert alkalmazó hitelintézetek nem 
élhetnek. 
a) Mind a kitettség, mind a biztosíték ké szpénz, vagy az 1. rész (7) bekezdése b) 
pontja szerinti értékpapír; 
b) A kitettség és a biztos íték egyaránt ugyanabban a pénznemben denominált.  
c) Az ügylet lejárati idej e nem haladja meg az egy napot, vagy mind a kitettséget 
és a biztosítékot naponta piaci áron értékelik vagy napi fedezet-kiigazítást 
alkalmaznak. 
 
HU 100   HU d) A fedezet-kiigazítás szerz ődő fél általi elmulasztását megel őző utolsó piaci 
áron történ ő értékelés és a biztosíték likvidációja közötti id őszak nem 
haladhatja meg a négy munkanapot. 
e) Az ügyletet az adott ügylettípushoz bizonyítottan alkalmas elszámolási 
rendszeren keresztül kell elszámolni. 
f) A megállapodáshoz kapcsolódó okmányok az adott értékpapírokkal 
kapcsolatos repóügyletek, vagy érté kpapír-kölcsönzési és értékpapír-
kölcsönvételi ügyletek esetében el őírt szabványos piaci okmányok. 
g) Az ügyletet szabályozó okmá ny meghatározza, hogy ha a szerz ődő fél 
elmulasztja készpénzzel vagy értékpapírokkal történ ő fizetési, letétszolgáltatási 
vagy más kötelezettségének teljesíté sét, az ügylet azonnal felbontható. 
h) A szerz ődő felet az illetékes hatóságok “professzionális piaci szerepl őnek" 
tekintik. Az alábbi felek min ősülhetnek professzi onális piaci szerepl őnek: 
– Az 1. rész (7) bekezdése b) pontjában meghatározott szerepl ők, melyekkel 
szembeni kitettségekre vonatkozóan a 78- 83. cikk szerint 0% kockázati súlyt 
kell alkalmazni; 
– intézmények;  
– más pénzügyi társaságok (beleértve a biztosítótársaságokat is), melyekkel 
szembeni kitettségeket a 78-83. ci kk alapján 20%-os kockázati súllyal 
szoroznak meg, vagy olyan hitelintéze tek esetében, melyet a 83-89. cikk 
szerint számítják ki a kockázattal súlyozo tt kitettségérték és várható veszteség 
összegét, és nem rendelkeznek elismert küls ő hitelmin ősítő intézmény által 
készített hitelmin ősítéssel, és a bels ő minősítés alapján a nemteljesítési 
valószínűség megegyezik az illetékes hatóságok által a küls ő hitelmin ősítő 
intézmény hitelmin ősítéséhez rendelt 2. vagy e fölötti hitelmin ősítési 
besorolásnak a 78-83. cikkben a vállala tokkal szembeni k itettségek kockázati 
súlyozására meghatározott szabályoknak megfelel ően. 
– szabályozott kollektív befektetési formák, melyekre t őke illetve t őkeáttételi 
követelmények vonatkoznak; 
– szabályozott nyugdíjalapok; és 
– elismert elszámoló szervezetek. 
60. Amennyiben egy illetékes hatóság engedély ezi az (59) bekezdésben leírt módszer 
alkalmazását a nemzeti kormányzat álta l kibocsátott értékpapírokkal történ ő 
repóügyletekre és értékpapír-kölcsönzés i valamint -kölcsönvételi ügyletekre 
vonatkozóan, a többi illetékes hatóság is  engedélyezheti a joghatósági területükön 
bejegyzett hitelint ézetek számára ugyanezen módszer alkalmazását ugyanezen 
ügyletek esetében. 
c) Kockázattal súlyozott kitettség és vá rható veszteség összegének kiszámítása 
Sztenderd módszer 
 
HU 101   HU 61. A 80. cikk alkalmazásában a (34) bekezdés  szerint kiszámított E* értéket kell a 
kitettség értékeként tekinteni. 
IRB alapvet ő módszer 
62. Az e bekezdésben leírt módon kiszámított LGD* (nemteljesítési veszteségráta) 
értéket kell a VII. melléklet alkalmazás ában az LGD értékének tekinteni. 
LGD* = Max {0, LGD x [(E*/E]}  
ahol 
LGD a nemteljesítési veszteségráta, ami a 84-89. cikk alapján vonatkozna a 
kitettségre, ha az fedezetlen lenne. 
E a kitettség 84-89. cikk szerinti értéke; 
E* értékét a (34) bekezdés szerint számítják ki. 
1.5. A 84-89. cikk alkalmazásában egyéb elismert biztosítékok  
1.5.1.  Értékelés 
a) Ingatlanfedezet 
63. Az ingatlant független árszakért őnek kell értékelnie a piaci vagy annál kisebb 
értéken. Azon tagállamokban, ahol  a jogszabályi vagy hatósági el őírásokban szigorú 
kritériumokat határoztak me g a jelzáloghitelezési értékr e vonatkozóan, az ingatlant 
független árszakért őnek kell értékelnie a fenti rendelk ezés helyett jelzáloghitelezési 
vagy annál kisebb értéken. 
64. Piaci érték azt a becsült értéket jelenti, amelyen az ingatlant e gy eladni szándékozó 
eladó megfelel ő hirdetés útján egy vásárolni szándékozó vev őnek független ügylet 
során el tudná adni az értékelés id őpontjában, feltételezve, ho gy a felek jól értesülten, 
körültekint ően és kényszer nélkül járnak el. A piaci értéket átlátható és egyértelm ű 
módon kell dokumentálni. 
65. A jelzáloghitelezési érték alatt az ingatlan azon értéke értend ő, amelyet az ingatlan 
jövőbeni értékesíthet őségének gondos értékelésével állapítanak meg, amelyben 
számításba veszik az ingatlan hosszú távú fenntarthatósági szempontjait, a rendes és 
helyi piaci viszonyokat, az ingatlan jelenlegi ha sználatát és megfelel ő alternatív 
felhasználási módjait. Spekulatív el emeket nem lehet számításba venni a 
jelzáloghitelezési érték megálla pítása során. A jelzáloghite lezési értéket áttekinthet ő 
és világos formában kell dokumentálni.  
66. A biztosíték értéke a piaci vagy jelzáloghite lezési értéken alapuló, a 2. rész (8) 
bekezdése szerinti felügyelet eredményeit tükröz ő és az ingatlant terhel ő elsőbbségi 
követeléseket figyelembe vev ő csökkentett érték. 
b) Követelések 
67. A követelések értéke a fennálló követelések összege. 
 
HU 102   HU c) Egyéb dologi biztosítékok 
68. A vagyontárgyat piaci értéken kell értékelni, ami azt a becsült árat jelenti, amelyen a 
vagyontárgyat egy eladni szándékozó eladó egy vásároln i szándékozó vev őnek 
független ügylet során értéke síteni tudna az értékelés id őpontjában. 
1.5.2.  Kockázattal súlyozott kitettség és vár ható veszteség összegének kiszámítása 
a) Általános kezelés 
69. A 70-73. bekezdésben leírt módon ki számított LGD* (nemteljesítéskori 
veszteségráta) értéket kell a VII. me lléklet alkalmazásában az LGD értékének 
tekinteni. 
70. Amennyiben a biztosítéknak (C) a kitettség értékéhez (E) viszonyított aránya a 6. 
táblázatban meghatározott C* (a biztosítékkal fedezett szint el őírt minimális szintje) 
küszöbérték alá csökken, az LGD* tekintend ő a VII. mellékletbe n meghatározott, a 
szerződő féllel szembeni fedezetlen kitettség LGD értékének. 
71. Amennyiben a biztosítéknak a kitettség értékéhez visz onyított aránya meghaladja a 
második, a 6. táblázatban meghatározott magasabb C** küszöbért éket (azaz teljes 
körű LGD elismeréshez szükséges biztosítékka l fedezett szintet), az LGD* az alábbi 
táblázatban meghatározott értéket veszi fel.  
72. E rendelkezés alkalmazásában, ha a teljes kitettség nem teljesíti a biztosítékkal 
fedezett C** szintre vonatkozó el őírásokat, a kitettséget ké t külön kitettségnek kell 
tekinteni, mely közül az egyik az el őírt C** fedezettség szintet teljesít ő rész, a másik 
az ezen kívüli fennmaradó rész lesz. 
73. A 6. táblázat határozza meg a kitettsége k biztosítékkal fedezett részére alkalmazandó 
LGD* értéket és el őírt fedezettség szinteket: 
6. táblázat 
A kitettségek fedezett részére von atkozó minimális LGD értékek 
 LGD* magas 
szintű vagy 
feltételes 
követelések 
esetén LGD* alárendelt 
vagy feltételes 
követelések 
esetén A kitettség el őírt 
minimális 
fedezettség 
szintje (C*) A kitettség el őírt 
minimális 
fedezettség 
szintje (C**) 
Követelések 35% 65% 0% 125% 
Lakóingatlan/ 
kereskedelmi 
ingatlan 35% 65% 30% 140% 
Egyéb biztosíték 40%  70% 30% 140% 
 
 
HU 103   HU A fentiek alóli mentességként 2012. decembe r 31-ig az illetékes hatóságok a jelzett 
fedezettség szintekt ől függően 
a) engedélyezhetik a hitelintézete k számára, hogy 30%-os LGD értéket 
rendeljenek hozzá az üzleti ingatlanbérlet formájában lev ő magasabb szint ű 
kitettségeikhez; és 
b) engedélyezhetik a hitelintézete k számára, hogy 35%-os LGD értéket 
rendeljenek hozzá a berendezéslízing formájában lev ő magasabb szint ű 
kitettségeikhez. 
Az időtartam végén a mentességet felül kell vizsgálni.  
b) Ingatlanfedezet alternatív kezelése 
74. E bekezdés és a (75) be kezdés követelményeire is figyelemmel, a (69)-(73) 
bekezdésekben meghatározott eljárástól eltér ő, alternatív megoldásként egy tagállam 
illetékes hatóságai engedélyezhetik a hitelintézetek számára, hogy 50% kockázati 
súlyt alkalmazzanak a kitettség azon részér e, amely a tagállam területén található 
üzleti- vagy lakóinga tlannal teljes kör űen fedezett, feltéve, hogy az érintett piacok 
fejlettek, hosszú múltra tekintenek vissza,  és üzleti- vagy lakóingatlannal fedezett 
kölcsönnyújtási ügyletekre vonatkozóan olyan veszteségi arányszámokkal 
rendelkeznek, amelyek nem haladják  meg az alábbi határértékeket: 
a) a piaci érték legfeljebb 50 %-áig (vagy ahol alkalmazható, a jelzáloghitelezési 
érték 60%-áig, ha ez alacsonyabb) ne m haladhatja meg az adott év kinnlev ő 
üzleti- és/vagy lakóingatlan hiteleinek 0,3%-át. 
b) kereskedelmi ingatla nokkal vagy lakóingatlanokka l biztosított hitelezéséb ől 
fakadó összesített veszteségek nem ha ladhatják meg az adott évben a megfelel ő 
ingatlantípussal bi ztosított kinnlev ő hitelek 0,5%-át.  
75. Ha a (74) bekezdésben meghatározott feltét elek bármelyike nem teljesül egy adott 
évben, az itt leírt alternatív értékelési m ódszer alkalmazását addig kell szüneteltetni, 
amíg egy rá következ ő évben nem teljesülnek a feltételek.  
76. Azok az illetékes hatóságok, amelyek nem en gedélyezik a (73) bekezdésben leírt 
eljárás alkalmazását, engedélyezhetik a hitelintézetek számára, hogy az itt leírt 
alternatív értékelési módszer szerinti koc kázati súlyozást alkalmazzák a tagállam 
területén található üzleti- vagy lakóingatlannal teljes kör űen fedezett kitettségekre, 
mely tagállam illetékes hatóságai az eljárás alkalmazását az adott tagállamban 
érvényes feltételek szerint engedélyezhetik. 
1.6. Kockázattal súlyozott kitettségérték és vá rható veszteség értékének kiszámítása 
biztosítékok vegyes poolja esetén  
77. Amennyiben a kockázattal súlyozott kitettség értéket és a várható veszteséget a 84-
89. cikk alapján számítják ki, és a kitettséget mind pénzügyi biztosíték és más 
elismert biztosíték fedezi, a VII. mellékl et alkalmazásában LGD értéknek az alábbiak 
szerint kiszámított LGD* (tényleges nemt eljesítéskori veszteségráta) tekintend ő. 
 
HU 104   HU 78. A hitelintézet köteles a kitettség vol atilitással korrigált ér tékét (azaz a (34) 
bekezdésben meghatározott volatilitási korrekciós tényez ő alkalmazási utáni értéket) 
tovább felosztani az egyes biztosítéktípusok által fe dezett részekre. Ehhez a 
hitelintézetnek fel ke ll osztania a kitettséget el ismert pénzügyi biztosítékkal, 
követelésekkel, kereskedelmi ingatlannal és/vagy lakóingatlannal, más elismert 
biztosítékkal fedezett, illetve adott eset ben biztosítékkal nem fedezett részekre.  
79. A kitettség egyes részeire vonatkozó LGD* értéket a melléklet vonatkozó 
rendelkezéseinek megfelel ően, külön-külön ke ll kiszámítani.  
1.7. Egyéb, el őre rendelkezésre bocsátott  hitelkockázati fedezet  
1.7.1.  Harmadik fél intézménynél történ ő letétbe helyezés 
80. Amennyiben teljesülnek a 2. rész (12) bek ezdésében meghatározott feltételek, az 1. 
rész (23) bekezdése szerinti hitelkock ázati fedezetet a harmadik fél intézmény 
garanciának tekintheti. 
1.7.2.  A hitelnyújtó hitelintéze t javára elzálogosított él etbiztosítási kötvények 
81. Amennyiben teljesülnek a 2. rész (13) bek ezdésében meghatározott feltételek, az 1. 
rész (24) bekezdése szerinti hitelkockázati fedezetet az élet biztosítást nyújtó társaság 
garanciának tekintheti. A hitelkockázati fe dezet elismert értéke az életbiztosítási 
kötvény visszavásárlási értéke. 
1.7.3.  Kérésre visszavásárolt intézményi értékpapírok 
82. Az 1. rész (25) bekezdés e által elismert értékpapíro kat a kibocsátó intézmény 
garanciának tekintheti.  
83. E rendelkezés alkalmazásában a hitelkockáza ti fedezet elismert értéke az alábbiak 
szerint alakul: 
a) amennyiben az értékpapírt névértéken vá sárolják vissza, ezt az összeget kell a 
hitelfedezet elismert értékének tekinteni; 
b) amennyiben az értékpapírt piaci áron vá sárolják vissza, a hi telfedezet elismert 
értékét úgy állapítják meg, hogy az 1. ré sz (8) bekezdésében a hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírokra vonatkozó értékélési módszert alkalmazzák. 
2. ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET  
2.1. Értékelés  
84. Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkocká zati fedezet (G) értéke az az összeg, 
amelynek kifizetését a kockázatot átvev ő vállalja a hitelfelvev ő általi nemteljesítés 
vagy nemfizetés, illetve más meghatározott  hitelkockázati események bekövetkezése 
esetén. Olyan hitelderivatívák esetében  melyek hitelkockázati eseményként nem 
tartalmazzák az alapkötelezettség átstrukturálását, beleértve a t őke vagy kamat 
elengedését vagy fizetési halasztást, i lletve hitelezési veszteséget eredményez ő 
eseményt (pl. értékhelyes bítés, az eredménykimutatás korrekciója vagy más módon 
 
HU 105   HU történő megterhelése), a bekezdés els ő mondata szerint kiszámított hitelkockázati 
fedezet értékét 40%-kal kell csökkenteni. 
85. Amennyiben az el őre nem rendelkezésre bocsátott hite lkockázati fedezetet a kitettség 
devizanemét ől eltérő devizában denominált (devizan em eltérés), a hitelkockázati 
fedezet értékét a H FX volatilitás korrekció értékke l kell csökkenteni az alábbiak 
szerint: 
G* = G x (1-H FX) 
ahol 
G a hitelkockázati fedezet névértéke;  
G* a devizaárfolyam-kockázattal korrigált G érték, és  
Hfx a hitelkockázati fedezet és az ala pkötelezettség közti devizanem eltérés 
volatilitási korrekciós tényez ője. 
Amennyiben nincs devizanem eltérés 
G* = G 
86. A devizanem eltérésekre alkalmaza ndó volatilitási korrekciós tényez ő az (35)-(58) 
bekezdésekben meghatározott felügyel eti volatilitási korrekciós tényez ő vagy saját 
becslés volatilitási korrekciós tényez ős módszer alapján számítható ki. 
2.2. Kockázattal súlyozott kitettségérték és vá rható veszteség összegének kiszámítása  
2.2.1.  Részleges fedezet – ér tékpapír osztályok  
87. Amennyiben a hitelintézet a kölcsön kockázatának egy részét egy vagy több 
részletben ruházza át, az 94-101. cikkben me ghatározott szabályokat kell alkalmazni. 
A kifizetések azon érvényességi  küszöbét, amely alatt vesz teség esetén nem történik 
kifizetés, egyenl őnek tekintik a vi sszatartott, els ő veszteségviselési kategóriába 
tartozó pozíciókkal, és a koc kázat részletekben történ ő átruházását vonhatja maga 
után. 
2.2.2.  Sztenderd módszer 
a) Teljes fedezet 
88. A 80. cikk alkalmazásában a g az el őre nem rendelkezésre bocsátott fedezettel teljes 
mértékben fedezett kitettséghez (G A) tartozó kockázati súly, 
ahol 
g a kockázatot átvev ővel szembeni kitettségnek a 78- 83. cikk szerint meghatározott 
kockázati súlya; és 
GA a G* (85) bekezdés szerint számított, a 4. részben meghatározott módon a lejárati 
eltérések tekintetében tovább korrigált értéke.  
 
HU 106   HU b) Részleges fedezettség – megegyez ő szenioritás 
89. Amennyiben a fedezett érték kisebb a kitettség  értékénél, és a fedezett és fedezetlen 
részek szenioritása megegyezik (azaz a hitelintézet és a kockázatot átvev ő a 
veszteségeket arányosan viselik), ará nyosan csökkenteni ke ll a szavatoló t őkét. A 80. 
cikk alkalmazásában a kockázattal súlyozott k itettség értékét az alábbi képlet szerint 
kell kiszámítani: 
(E-G A) x r + G A x g 
ahol 
E a kitettség értéke 
GA a G* (85) bekezdés szerint számított, a 4. részben meghatározott módon a lejárati 
eltérések tekintetében tovább korrigált értéke; 
r az ügyféllel szembeni kitettségnek a 78- 83. cikk szerint meghatározott kockázati 
súlya; és 
g a kockázatot átvev ővel szembeni kitettségnek a 78- 83. cikk szerint meghatározott 
kockázati súlya. 
c) Állami garanciák 
90. Az illetékes hatóságok a VI. melléklet (4)-(6 ) bekezdésében leírt értékelési módot a 
központi kormányzat vagy központi bank által teljes mértékben vagy részben 
garantált kitettségekre is kiterjeszthe tik, amennyiben a garancia a hitelfelvev ő hazai 
pénznemében denominált, és a kite ttséget is ugyanebben a pénznemben 
finanszírozták. 
2.2.3.  IRB alapvet ő módszer 
Teljes fedezettség / részleges fedezettség – megegyez ő szenioritás 
91. A kitettség (G A hitelkockázati fedezet korrigált értékén alapuló) fedezett része 
esetében a VII. melléklet 2. ré sze szerinti PD a kockázat átvev őjének PD értéke, 
illetve a hitelfelvev ő és a garanciát nyújtó PD értéke i közti PD érték, ha úgy vélik, 
nem biztosítható a teljes helyettesítés. Al árendelt kitettségek és nem alárendelt, el őre 
nem rendelkezésre bocsátott fedezet esetében a VII. melléklet 2. része szerint 
alkalmazandó LGD a magasabb rend ű követelésekhez tartozó LGD érték is lehet.  
92. A kitettség fedezetlen részér e vonatkozó PD a hitelfelvev ő PD értéke, az LGD érték 
pedig az alapul szolgáló  kitettség LGD értéke. 
93. GA a G* tényez őnek a fenti (85) bekezdés s zerint számított, a 4. részben 
meghatározott módon a lejárati eltérések tekintetében tovább korrigált értéke.  
 
HU 107   HU 94.  
4. rész – Lejárati eltérés  
1. A kockázattal súlyozott kitettségérték  kiszámítása során akkor fordul el ő lejárati 
eltérés, ha a hitelkockázati fedezet hátralev ő futamideje kisebb, mint a fedezett 
kitettség futamideje. Nem ismerhet ő el olyan három hónapnál kisebb hátralev ő 
futamidej ű fedezet, amelynek lejárata megel őzi az alapul szolgáló kitettség lejáratát.  
2. Lejárati eltérés esetén a hitelkockázati fed ezet az alábbi esetekbe n nem fogadható el: 
a) a fedezet eredeti futamideje kisebb, mint 1 év; vagy 
b) a kitettség olyan rövid lejáratú kitetts ég, mely esetében az illetékes hatóságok a 
VII. melléklet 2. részének (13) bekezdése szerinti lejárati érték (M) 
tekintetében egy éves alsó korlát helyet t egy napos alsó korlátot határoznak 
meg. 
1. A LEJÁRAT MEGHATÁROZÁSA  
3. Az alapul szolgáló kötelezettség ténylege s lejárata az a maximum 5 éves leghosszabb 
fennmaradó id őtartam, ameddig az ügyfélnek terv  szerint kell  teljesítenie 
kötelezettségeit. Figyelemmel a (4) bekezdésre is, a hitel kockázati fedezet lejárata a 
hitelkockázati fedezet által nyújtott védelem megsz űnésének vagy megszüntetésének 
legkorábbi dátumáig terjed ő időtartam.  
4. Amennyiben lehet őség van a hitelkockázati fedezetnek a kockázatot átvev ő részéről 
történő, saját mérlegelési jogkörében történ ő megszüntetésére, a lejárat id őpontjának 
az a legkorábbi dátum min ősül, amikortól ezzel a jogga l élni lehet. Amennyiben 
lehetőség van a hitelkockázati fedezetnek a kockázatot átadó részér ől történő, saját 
mérlegelési jogkörben történ ő megszüntetésére, és a védelmet keletkeztet ő 
megállapodás feltételei között pozitív ösztönz ő intézkedés szerepel a hitelintézet 
számára az ügylet szerz ődés szerinti lejárat el őtti lehívására vonatkozóan, a lejárat 
időpontjának az a legkorábbi dátum min ősül, amikor ezzel a joggal élni lehet; 
ellenkező esetben úgy tekintik, hogy a visszahívás joga nem befolyásolja a fedezet 
lejáratát. 
5. Amennyiben egy hitelderivatíva esetében lehetséges az al apkötelezettség nem fizetés 
esetén alkalmazandó nemt eljesítési türelmi id ő előtti megszüntetése, a hitelkockázati 
fedezet által nyújtott védelem id őtartamát a türelmi id őszakkal csökkenteni kell. 
2. A HITELKOCKÁZAT FEDEZET ÉRTÉKELÉSE  
2.1. Előre rendelkezésre bocsátott hitelkockáza ti fedezet alá tartozó ügyletek – 
Pénzügyi biztosítékok egyszer ű módszere 
6. Amennyiben a kitettség és a hitelkockázati fedezet között lejárati eltérés van, a 
biztosíték nem ismerhet ő el. 
 
HU 108   HU 2.2. Előre rendelkezésre bocsátott hitelkockáza ti fedezet alá tartozó ügyletek – 
Pénzügyi biztosítékok összetett módszere  
7. A hitelkockázati fedezet és a kitettség lejá ratát a biztosíték ko rrigált értékének az 
alábbi képlet szerint kell figyelembe vennie: 
CVAM = C VA x (t-t*)/(T-t*) 
ahol  
CVA a biztosíték 3. rész (34) bekezdéséb en meghatározottak szerinti volatilitással 
korrigált értéke, vagy a kite ttség értéke, attól függ ően, melyikük az alacsonyabb; 
t a hitelkockázati fedezet lejáratáig a (3 )-(5) bekezdés szerint számított hátralev ő 
évek száma, vagy a T értéke, attól függ ően, melyikük az alacsonyabb; 
T a kitettség lejáratáig a (3)-(5) bekezdés szerint számított hátralev ő évek száma, 
vagy 5 év, attól függ ően, melyikük az alacsonyabb; és 
t* = 0,25. 
CVAM a C VA érték tovább korrigált, a lejá rati eltérést figyelembe vev ő értéke, amit a 
kitettség teljes mértékben korrigált értékének (E*) kiszámítására használt, a 3. rész 
(34) bekezdésében meghatározo tt képletben kell alkalmazni. 
2.3. Előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkoc kázati fedezet hatálya alá tartozó 
ügyletek  
8. A hitelkockázati fedezet és a kitettség le járatát a hitelkockázat i fedezet korrigált 
értékének az alábbi képlet s zerint kell figyelembe vennie: 
GA = G* x (t-t*)/(T-t*) 
ahol  
G* a hitelkockázati fedezet devizan em eltéréssel korrigált értéke  
GA a G* lejárati eltéréssel korrigált értéke 
t a hitelkockázati fedezet lejáratáig a (3 )-(5) bekezdés szerint számított hátralev ő 
évek száma, vagy a T értéke, attól függ ően, melyikük az alacsonyabb; 
T a kitettség lejáratáig a (3)-(5) bekezdés szerint számított hátralev ő évek száma, 
vagy 5 év, attól függ ően, melyikük az alacsonyabb; és 
t* = 0,25. 
GA a 3. rész (84)-(93) bekezdésének alkalm azásában a hitelkockázati fedezet értéke.  
 
HU 109   HU 5. rész – Hitelkockázat mérséklési techniká k kombinációja a sztenderd módszer szerint  
9. Amennyiben a kockázattal súlyozott kitetts égértéket a 78-83. cikk alapján kiszámító 
hitelintézet egy kite ttséget több különböz ő hitelkockázat mérséklési módszerrel fedez 
(pl. a hitelintézet biztosítékkal és  a kitettséget részlegesen lefed ő garanciával is 
rendelkezik), a hitelintézet köteles a kite ttséget további részekre osztani az egyes 
hitelkockázati mérséklési eszközök szerint (p l. egyik részt a biztosíték fedezi, a másik 
részt a garancia), valamint az egyes rész ek kockázattal súlyozott kitettségértékét 
külön-külön kell kiszámítania a 78-83. cikk és  e melléklet rendelkezései szerint.  
10. Amennyiben a hitelkockázati fedezetet egy kockázatot átvev ő biztosítja oly módon, 
hogy az eltér ő lejáratú részekb ől áll, az (1) bekezdésben leírt módszerhez hasonló 
módszert kell alkalmazni. 
 
HU 110   HU 6. rész – Kosarat alkalmazó hitelk ockázat mérséklési technikák  
1. ELSŐ NEMTELJESÍTÉSKOR LEHÍVHATÓ HITELDERIVATÍVÁK  
1. Amennyiben a hitelintézet olyan feltétele k mellett szerez hitel kockázati fedezetet 
bizonyos kitettségeire, hogy a kitettségek els ő nemteljesítése kiváltja a fizetést, és ez 
a hitelkockázati esemény megszünteti a szerz ődést, a hitelintézet e mellékletnek 
megfelelően úgy módosíthatja a kockázatokkal súl yozott kitettségértéket és, szükség 
szerint, a várható veszte ség összegét, hogy az a 78-83. cikk vagy 84-89. cikk alapján 
a hitelkockázati fedezet hiányában alkalmazandó legalacsonyabb kockázattal 
súlyozott kitettségértéket eredményezze, de csak abban az esetben, ha a kitettség 
értéke kisebb vagy egyenl ő a hitelkockázati fedezet értékével. 
2. n-EDIK NEMTELJESÍTÉSKOR LEHÍVHATÓ HITELDERIVATÍVÁK  
2. Amennyiben a hitelkockázati fede zet alapján a kitettségeknél az n-edik nemteljesítés 
váltja ki a kifizetést, a kezdeményez ő hitelintézet csak akkor veheti figyelembe a 
fedezetet a kockázattal súlyozott kitettsé gérték és, szükség szerint, a várható 
veszteség összegének a kiszámításakor, ha az 1-t ől az n-1-ig terjed ő nemteljesítésre 
is fedezetet szerez, vagy már n-1 nemteljesítés fordult el ő. Ilyen esetekben az (1) 
bekezdésben az els ő nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákkal kapcsolatban leírt 
módszer alapján kidolgozott, az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák 
kezeléséhez megfelel ően módosított módszer t kell alkalmazni. 
 
HU 111   HU IX. MELLÉKLET – Értékpapírosítás  
 
1. rész – Fogalommeghatározások a X. MELLÉKLET alkalmazásában  
1. E melléklet alkalmazásában 
– „Értékpapírosítási felár” a pénzügyi költségek beszedéséb ől befolyó összeg és 
más, az értékpapírosított kitettségekkel kapcsolatos díjbevétel, a költségek és 
ráfordítások levonása után. 
– „Visszavásárlási jog maradé k pozíciókra” a kezdeményez ő olyan szerz ődéses 
opciója, ami lehet ővé teszi az értékpapírosítási pozíciók visszavásárlását vagy 
megszüntetését az alapul szolgáló k itettségek egészének visszafizetése el őtt 
abban az esetben, ha a fennálló kitett ségek összege egy bizonyos szint alá 
süllyed. 
– „Likviditási lehet őség” egy értékpapírosítási pozíció, amely olyan szerz ődéses 
megállapodással jön létre, melynek célja a pénzáramlás id őszerűségének 
biztosítása a befektet ők számára. 
– „Kirb” azon kockázattal sú lyozott kitettségérték 8% -a, melyeket a 84-89. cikk 
alapján az értékpapírosíto tt kitettségekre számítanának ki úgy, mintha azok 
nem lennének értékpapírosítva, és e kitettségekhez tartozó, az említett cikkek 
szerint kiszámított várható veszteségek összege. 
– „Minősítésen alapuló módszer” az érté kpapírosítási pozíciók kockázattal 
súlyozott kitettségértékeinek a 4. rész  (45)-(49) bekezdése szerinti számítási 
módszere. 
– „Felügyeleti képlet módszere” az ér tékpapírosítási pozíciók kockázattal 
súlyozott kitettségértékeinek a 4. rész  (50)-(52) bekezdése szerinti számítási 
módszere. 
– „Nem min ősített pozíció” olyan értékpapí rosítási pozíció, amely nem 
rendelkezik a 97. cikkben meghatározott elismert küls ő hitelmin ősítő 
intézmény által készített, elismert hitelmin ősítéssel. 
– „Minősített pozíció” olyan értékpapírosítási  pozíció, amely rendelkezik a 97. 
cikkben meghatározott elismert küls ő hitelminősítő intézmény által készített, 
elismert hitelmin ősítéssel. 
– „Eszközfedezet melletti értékpapír-ki bocsátás” („ABCP” program) olyan 
értékpapírosítási program, amelynek keretében kibocsátott értékpapírok 
túlnyomórészt egy éves vagy a nnál rövidebb eredeti futamidej ű kereskedelmi 
papírok. 
 
HU 112   HU 2. rész – Jelent ős mértékű hitelkockázat átruházásána k elismerésére vonatkozó 
minimumkövetelmények, valamint az értékpapí rosított kitettségek kockázattal súlyozott 
kitettségértékének és várható ve szteség értékeinek kiszámítása  
1. HAGYOMÁNYOS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS SORÁN TÖRTÉN Ő JELENTŐS HITELKOCKÁZAT 
ÁTRUHÁZÁSÁNAK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK  
1. Egy hagyományos értékpapírosítás kezdeményez ő hitelintézete kizárhatja az 
értékpapírosított kitettségeket a kockázat tal súlyozott kitettségérték és várható 
veszteség összegének kiszámítása alól, ha az értékpapírosított kitettségekhez tartozó 
jelentős mértékű hitelkockázatot harmadik félre ruh ázta át, és az átruházás teljesíti az 
alábbi feltételeket:  
a) Az értékpapírosítás dokumentációja t ükrözi az ügylet gazdasági tartalmát. 
b) Az értékpapírosított  kitettségek jogilag el különülnek a kezdeményez ő 
hitelintézett ől és hitelez őitől, többek között cs őd- vagy felszámolási eljárás 
során is. Ezt elismert jogi tanácsa dó cég szakvéleménye is alátámasztja. 
c) A kibocsátott értékpapírok a kezdeményez ő hitelintézet számára nem 
jelentenek fizetési kötelezettséget.  
d) Az ügylet kedvezményezettje a speciális  értékpapírosítási társaság (SSPE). 
e) A kezdeményez ő hitelintézet nem tart fenn magának sem tényleges, sem 
közvetett ellen őrzést az átruházott kitettsé gek felett. A kezdeményez ő fél 
tényleges ellen őrzése fenntartásának min ősül például, ha az intézmény a 
megelőzően átruházott eszközöket viss zavásárolhatja a kedvezményezett ől a 
célból, hogy ily módon nyereséget realizálj on, vagy ha köteles visszavenni az 
átruházott kockázatot. Önmagában nem min ősül a kitettségek fölötti közvetett 
ellenőrzés fenntartásának az, ha a kezdeményez ő hitelintézet fenntartja 
magának az adósságszolgálattal kapcsolatos beszedési jogokat vagy 
kötelezettségeket.  
f) Amennyiben visszavásárlá si jogot kötöttek ki mara dék pozíciókra, az alábbi 
feltételeknek kell teljesülni: 
i. A maradék pozíciókra vonatkozó vi sszavásárlási jog gyakorlásáról a 
kezdeményez ő hitelintézet saját mérlegelési jogkörében dönt; 
ii. A maradék pozíciókra vonatkozó vi sszavásárlási jog kizárólag akkor 
gyakorolható, ha az értékpapí rosított kitettségek eredeti értékének már csak 
legfeljebb 10%-ára kell ki fizetést teljesíteni; és 
iii. A maradék pozíciókra vonatkozó visszavásárlási jog nem teheti lehet ővé 
veszteségek hitelmin őség-javítási pozíci ókra vagy befektet ők által tartott más 
pozíciókra allokálását, és az opc ió más módon sem teheti lehet ővé a 
hitelminőség javítását. 
 
HU 113   HU g) Az értékpapírosítási ügyletre vonatk ozó dokumentáció nem tartalmazhat olyan 
rendelkezést, ami: 
i. a lejárat el őtti visszaadás esetét kivéve a kezdeményez ő hitelintézett ől 
megkövetelné az értékpapírosítás pozícióin ak javítását, beleértve de nem 
kizárólagosan az alapul szolgáló hitel kitettségeinek megváltoztatását vagy a 
befektetők számára fizetett hozam növelését annak ellensúlyozására, hogy az 
értékpapírosított kitettség hitelmin ősége romlik, vagy 
ii. az értékpapírosításhoz kapcsol ódó pozíciók birtokosainak fizetend ő hozamot 
növeli az alapul szol gáló pool hitelmin őségében bekövetkez ő romlás 
ellensúlyozására. 
2. SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS SORÁN TÖRTÉN Ő JELENT ŐS HITELKOCKÁZAT 
ÁTRUHÁZÁSÁNAK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK  
2. Szintetikus értékpapírosítás esetén a kezdeményez ő hitelintézet az értékpapírosított 
kitettségekhez tartozó kockázattal súlyozot t kitettségértéket és, szükség szerint, 
várható veszteség értékeket az alábbi (3) és (4) bekezdés szerint számíthatja ki, ha 
jelentős hitelkockázatot ruház át harmadik félre el őre rendelkezésre bocsátott vagy 
előre nem rendelkezésre bocsáto tt hitelkockázati fedezette l, amennyiben az átruházás 
teljesíti az alábbi feltételeket:  
a) Az értékpapírosítás dokumentációja t ükrözi az ügylet gazdasági tartalmát. 
b) A hitelkockázat átruházásához tartozó hitelkockázati fedezet teljesíti a 90-93. 
cikkben meghatározott, a hitelkockázat i fedezet elismeréséhez szükséges 
elismerhet őségi és egyéb követelményeket. E rendelkezés alkalmazásában a 
speciális értékpapírosítási  társaságok nem ismerhet ők el el őre nem 
rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fe dezetet nyújtó elismert félként.  
c) A hitelkockázat átruházásához haszná lt eszközök nem foglalhatnak magukban 
olyan feltételeket, melyek: 
i. olyan jelent ős érvényességi küszöböke t határoznak meg, melyek értéke alatti 
hitelkockázati események el őfordulása nem váltja ki a hitelkockázati fedezet 
felhasználását; 
ii. lehet ővé teszik a hitelkockázati fedezet megszüntetését az alapul szolgáló 
kitettségek hitelmin őségének romlásakor; 
iii. a lejárat el őtti visszaadás esetét kivéve a kezdeményez ő hitelintézett ől 
megkövetelné az értékpapírosítá s pozícióinak javítását; 
iv. a hitelintézet hite lkockázati fedezethez kapcsolódó költségeit vagy az 
értékpapírosításhoz kapcsolódó po zíciók birtokosainak fizetend ő hozamot 
növelné az alapul szolgáló pool hitelmin őségében bekövetkez ő romlás 
ellensúlyozására. 
d) A hitelkockázati fedezetnek az öss zes érintett állam joga szerinti 
érvényesíthet őségét elismert jogi tanácsadó cég szakvéleménye támasztja alá. 
 
HU 114   HU 3. SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS SORÁN ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK 
KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉKÉNEK KISZÁMÍTÁSA A 
KEZDEMÉNYEZ Ő HITELINTÉZET ÁLTAL  
3. Az értékpapírosított kitettségek kockázatta l súlyozott kitettségértékének kiszámítása 
során, amennyiben teljesülnek a (2) be kezdésben meghatározott követelmények, a 
szintetikus értékpapírosítást kezdeményez ő hitelintézetnek az (5)-(8) bekezdésben 
foglaltakra is figyelemmel a 4.  részben meghatározott, megfelel ő számítási 
módszereket kell alkalmazni a 78-89. ci kkben meghatározott ak helyett. A 
kockázattal súlyozott kitettségérték és vá rható veszteség értékeit a 84-89. cikk 
alapján kiszámító hitelintézetek esetében az ilyen kitettségekhez tartozó várható 
veszteség értéke nulla. 
4. Az érthet őség érdekében a (3) bekezdés az értékpapírosításban szerepl ő kitettségek 
teljes pooljára vonatkozik. Az (5) és (8) bekezdésre is figyelemmel a kezdeményez ő 
hitelintézet köteles az értékpapírosítás össz es tranche-ára vonat kozóan kiszámítani a 
kockázattal súlyozott kitettségértéket a IV. rész rendelkezéseinek - beleértve a 
hitelkockázat mérséklésének elisme résére vonatkozókat is – megfelel ően. Ha például 
egy tranche-t el őre nem rendelkezésre bocsátott hitelf edezettel ruháznak át harmadik 
fél részére, a kezdeményez ő hitelintézet kockázattal súly ozott kitettségértékeinek 
kiszámításakor a harmadik fél kockázati súlyát kell figyelembe venni az adott 
tranche tekintetében. 
3.1. Lejárati eltérések kezelése szin tetikus értékpapírosítás során  
5. A kockázattal súlyozott kitettségérték (3) be kezdés szerinti kiszámítása céljából a (6) 
és (8) bekezdéseknek megfelel ően figyelembe kell venni a részügylet hitelkockázati 
fedezete és az értékpapírosított kitett ségek közti lejárati eltéréseket. Az 
értékpapírosított kitettségek lejáratának a leghosszabb lejáratú kitettség lejáratát kell 
tekinteni, ami nem haladhatja meg az 5 évet.  
6. Az értékpapírosított kitettségek lejáratának a leghosszabb lejáratú kitettség lejáratát 
kell tekinteni, ami nem haladhatja meg az öt évet. A hitelkockázati fedezet lejáratát a 
VIII. melléklet szerint kell megállapítani.  
7. Amennyiben a kezdeményez ő hitelintézet a 4. rész (6)-(35) bekezdése szerint 
számítja ki a kockázattal súlyozott kitettségértéket, a nem min ősített, vagy 
befektetési min ősítésnél alacsonyabb min ősítésű tranche-ok esetében figyelmen kívül 
kell hagynia azok lejárati elté rését. A fennmaradó tranch e-ok esetében a lejárati 
eltéréseket a VIII. mellékletben meghatáro zottak szerint kell kezelni, a következ ő 
képlet alapján: 
RW* = [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]  
Ahol  
RW* a kockázattal súlyozott kitettségérté k a 75. cikk a) pontja alkalmazásában; 
RW(Ass) a kitettségek arányosan számított,  kockázattal súlyozott kitettségértéke, 
mintha azokat nem értékpapírosították volna; 
 
HU 115   HU RW(SP) a (3) bekezdés szerint számított kockázattal súlyozott kitettségérték, mintha 
nem lenne lejárati eltérés; 
T az alapul szolgáló kitettség futamideje években kifejezve; 
t a hitelkockázati fedezet futamideje években kifejezve; 
t* = 0,25. 
8. Amennyiben a kezdeményez ő hitelintézet a 4. rész (36)-(74) bekezdése szerint 
számítja ki a kockázattal súlyozott kitettségértéket, az olyan tranche-ok vagy azok 
további részeinek esetében  figyelmen kívül kell ha gynia a lejárati eltérést, 
amelyekhez az említett bekezdések szerinti tartozó kockázati súly 1250%. A 
fennmaradó tranche-ok és azok további részei  esetében a lejárati eltéréseket a VIII. 
mellékletben meghatározottak szerint kell kezelni, a (7) bekezdésben leírt képlet 
alapján. 
 
HU 116   HU 3. rész – Küls ő hitelmin ősítés 
1. A KÜLSŐ HITELMIN ŐSÍTŐ INTÉZMÉNYEK HITELMIN ŐSÍTÉSEI ÁLTAL TELJESÍTEND Ő 
KÖVETELMÉNYEK  
1. A kockázattal súlyozott kitettségérték e me lléklet 4. része szerinti kiszámításának 
alkalmazásában az elismert küls ő hitelmin ősítő intézmények által kiadott 
hitelminősítéseknek a következ ő feltételeket kell teljesíteniük. 
a) Nem lehet eltérés a hitelmin ősítés által figyelembe vett fizetési mód és azon 
fizetési mód között, amire a kérdéses értékpapírosítási pozíciót létrehozó 
szerződés szerint a hite lintézet jogosult. 
b) A piac számára nyilvánosan elérhet őnek kell lenniük. A hitelmin ősítés csak 
akkor tekintend ő nyilvánosan elérhet őnek, ha azt nyilvánosan elérhet ő fórumon 
tették közzé, és azt a küls ő hitelmin ősítő intézmény átmenettáblázata 
tartalmazza. Nem min ősülnek nyilvánosan elérhet őnek az olyan 
hitelminősítések, amelyeket csak korlátoz ott körben hoznak nyilvánosságra. 
2. HITELMIN ŐSÍTÉSEK ALKALMAZÁSA  
2. Egy hitelintézet egy vagy több elismert küls ő hitelminősítő intézményt jelölhet ki, 
amelyek által készített hitelmin ősítéseket használja a kockázattal súlyozott 
kitettségérték 94-101. cikk szerinti  kiszámításához („kijelölt küls ő hitelmin ősítő 
intézmény ”). 
3. Figyelemmel az (5)-(7) bekezdésre, a hite lintézetnek következetesen a kijelölt küls ő 
hitelminősítő intézmények által készített hitelmin ősítéseket kell alkalmazniuk 
értékpapírosítási pozíc ióira vonatkozóan.  
4. Figyelemmel az (5) és (6) bekezdésre , a hitelintézet nem alkalmazhatja egy adott 
külső hitelminősítő intézmény hitelmin ősítését egy tranche-ban lev ő pozíciókra és 
egy másik küls ő hitelmin ősítő intézmény hitelmin ősítését más tranche-ban lev ő 
pozíciókra ugyanabban az els ő külső hitelminősítő intézmény által min ősített vagy 
nem minősített struktúrában.  
5. Abban az esetben, ha egy pozíció két különböz ő kijelölt küls ő hitelmin ősítő 
intézmény által készített hitelmin ősítéssel rendelkezik, a kedvez őtlenebb 
hitelminősítést kell alkalmazni. 
6. Abban az esetben, ha egy pozíció több mint két különböz ő kijelölt küls ő 
hitelminősítő intézmény által készített hitelmin ősítéssel rendelkezik, a két 
legkedvez őbb hitelmin ősítést kell alkalmazni. Ha a két legkedvez őbb minősítés 
eltérő, akkor a kett ő közül a kedvez őtlenebbet kell alkalmazni. 
7. Amennyiben a 90-93. cikk szerint elismert hitelkockázati fedezetet közvetlenül az 
SSPE számára biztosítják, és ezt a fed ezetet figyelembe vesz ik egy kijelölt küls ő 
hitelminősítő intézmény által egy pozícióról készített hitelmin ősítésben, a 
hitelminősítéshez tartozó kockázati súly is alkalmazható. Amennyiben a 
 
HU 117   HU hitelkockázati fedezet a 90-93.  cikk alapján nem ismerhet ő el, a hitelmin ősítést sem 
lehet elismerni. Abban az esetben, ha  a hitelkockázati fedezetet nem az SSPE 
számára biztosítják, hanem közvetlenül az ér tékpapírosítási pozícióhoz kapcsolódik, 
a hitelmin ősítés nem ismerhet ő el. 
3. MEGFELELTETÉS  
8. Az illetékes hatóságoknak meg kell határozniuk, hogy az elismert küls ő hitelminősítő 
intézmények által készített hitelmin ősítések a 4. részben meghatározott táblázatokban 
található mely hitelmin ősítési besorolásoknak felelnek meg. Ennek során az illetékes 
hatóságoknak különbséget kell tenniük az egyes hitelmin ősítésekben kifejezett 
relatív kockázati fokozatok között. A hatóságoknak egyaránt figyelembe kell 
venniük mennyiségi tényez őket, mint pl. nemteljesítési - és/vagy veszteségráták, és 
minőségi tényez őket, mint pl. a küls ő hitelmin ősítő intézmény által min ősített 
különböző ügyletek és a hitelmin ősítés tartalma. 
9. Az illetékes hatóságoknak arra kell törekedniük, hogy az olyan értékpapírosítási 
pozíciók, amelyekre vonat kozóan az elismert küls ő hitelminősítő intézmények által 
készített hitelmin ősítés alapján ugyanazon kockázati súlyokat alkalmazzák, egyenl ő 
mértékű hitelkockázatnak legyenek kitéve. Ez  szükség szerint magában foglalja az 
adott hitelmin ősítéshez tartozó hitelmin ősítési besorolás megfelel ő módosítását is. 
 
HU 118   HU 4. rész - Kiszámítás  
1. A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK KISZÁMÍTÁSA  
1. A 96. cikk alkalmazásában egy értékpapí rosítási pozíció koc kázattal súlyozott 
kitettségértékének kiszám ításához a pozíció kitett ségére az e részben 
meghatározottak szerint kell alkalm azni a vonatkozó kockázati súlyt.  
2. A (3) bekezdésre is figyelemmel, 
a) ha a hitelintézet a kockázattal súlyozo tt kitettségértéket a (6)-(35) bekezdés 
szerint számítja ki, a mérlegen belüli  értékpapírosítási pozícióhoz tartozó 
kitettség értéke annak mérleg szerinti értéke; 
b) ha a hitelintézet a kockázattal súlyozo tt kitettségértéket a (36)-(74) bekezdés 
szerint számítja ki, a mérlegen belüli  értékpapírosítási pozícióhoz tartozó 
kitettség összege annak az értékelési korrekció el őtti bruttó értéke; és  
c) a mérlegen kívüli értékpapírosításhoz ta rtozó kitettség értéke a névérték és az e 
mellékletben el őírt hitelegyenértékesítési tényez ő szorzata. Ha másként nem 
rendelkeznek, ez a hitelegyenértékesítési tényez ő 100%. 
3. A IV. mellékletben felsoro lt származtatott eszközökb ől származó értékpapírosítási 
pozíciók kitettségi értékét a III. mellékletben meghatározottak szerint kell 
megállapítani.  
4. Előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet alá tartozó értékpapírosítási 
pozíciók esetén az adott pozícióhoz tartoz ó kitettség értékét a VIII. mellékletben 
meghatározott követelményeknek megfelel ően és azokra is figyelemmel lehet 
módosítani. 
5. Ha a hitelintézet egy értékpapírosítási ügyletben kett ő vagy több, egymást átfed ő 
pozícióval rendelkezik, a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításakor az 
átfedés mértékéig csak azt a pozíciót va gy a pozíció egy részét kell figyelembe 
venni, amelyik a nagyobb kockázattal sú lyozott kitettséget eredményezi. E 
rendelkezés alkalmazásában az „átfedés” azt jelenti, hogy a pozíciók egészben vagy 
részben ugyanazon kockázattal szembeni kite ttséget képviselik úgy, hogy az átfedés 
mértékéig csak egy kitettségr ől van szó. 
2. A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK KISZÁMÍTÁSA A SZTENDERD 
MÓDSZER SZERINT  
6. A (8) és (9) bekezdésre is figyelemmel, egy min ősített értékpapírosítási pozíció 
kockázattal súlyozott kitettségértékét úgy ke ll kiszámítani, hogy a kitettségi értékre 
azt a hitelmin ősítési besoroláshoz tartozó kockázati súlyt kell alkalmazni, amit az 
illetékes hatóságok a 98. cikk szerint a hitelmin ősítéshez rendeltek az alábbi 1. és 2. 
táblázat szerint. 
1. táblázat 
 
HU 119   HU Rövid lejáratú hitelmin ősítéssel nem rendelkez ő pozíciók 
Hitelminősít
ési 
besorolás 1 2 3 4 5 vagy rosszabb 
Kockázati 
súly 20% 50% 100% 350% 1250% 
2. táblázat 
Rövid lejáratú hitelmin ősítéssel rendelkez ő pozíciók 
Hitelminősítési 
besorolás 1 2 3 Minden egyéb 
hitelminősítés 
Kockázati súly 20% 50% 100% 1250% 
 
7. A (10)-(16) bekezdésre is figyelemmel a nem min ősített értékpapírosítási 
pozíciókhoz tartozó, kockázattal súlyozott kitettségértéket 1250%-os kockázati súly 
alkalmazásával kell kiszámítani. 
2.1. Kezdeményez ő és szponzor hitelintézetek 
8. A kezdeményez ő és szponzor hitelintézeteknek  1250%-os kockázati súlyt kell 
alkalmazniuk minden olyan megtartott és vi sszavásárolt értékpapírosítási pozíciók 
esetében, amelyek kijelölt küls ő hitelmin ősítő intézmények által készített 
hitelminősítését az illetékes hatóságok a 3. hitelmin ősítési besorolásnál rosszabb 
osztályba sorolták. Annak megállapítása során, hogy egy pozíció ilyen besorolásba 
tartozik-e, a 3. rész (2)-(7) bekezd ésének rendelkezéseit kell alkalmazni. 
9. Kezdeményez ő vagy szponzor hitelintézet esetéb en az értékpapíros ítási pozícióhoz 
kiszámított kockázattal súlyozott kitetts égérték arra a kockázattal súlyozott 
kitettségértékre korlá tozódhat, ami az értékpapíros ítás nélkül mutatta volna a 
kitettséget, figyelemmel a 150%-os kockáza ti súly feltételezett alkalmazásra az 
értékpapírosított kitettségek közötti összes késedelmes és „kiemelked ő kockázati 
kategóriába sorolandó" tételre.  
2.2. Nem min ősített pozíciók kezelése 
10. Az illetékes hatóságok e ngedélyezhetik a nem min ősített értékpapíro sítási pozícióval 
rendelkez ő hitelintézet számára a (11) bekezdésben meghatározott módszer 
alkalmazását a pozíció kockázattal súlyoz ott kitettségértékének kiszámításához, 
feltéve hogy az értékpapír osított kitettségek pooljá nak mindenkori összetétele 
mindenkor ismert.  
11. Egy hitelintézet azt a súlyoz ott átlagos kockázati súlyt is alkalmazhatja a megfelel ő 
koncentrációs rátával megszorozva, ami a 78- 83. cikk szerint a kite ttségeket birtokló 
hitelintézet értékpapírosított  kitettségeire vonatkozna . Ez a koncentrációs ráta 
megegyezik a tranche-ok névértékének öss zegével, amit elosztanak azon tranche-ok 
 
HU 120   HU névértékének összegével, melyek alacsonyabb rangúak vagy egyenrangúak az adott 
tranche-ban lev ő pozícióval, amelyben a tranche maga is van. Az így kapott 
kockázati súly nem haladhatja meg az 1250%-ot, és nem lehet alacsonyabb egy 
tetszőleges magasabb rangú, min ősítéssel rendelkez ő tranche kockázati súlyánál. 
Amennyiben a hitelintézet nem képes meghatározni azokat a kockázati súlyokat, 
amelyeket a 78-83. cikk szerint az értékpapí rosított kitettségekre kellene alkalmazni, 
a pozícióval kapcsolatban 1250%-os kockázati súlyt kell alkalmaznia. 
2.3. Egy ABCP program második vagy jobb veszteségvisel ő kategóriájú tranche-ába 
tartozó értékpapírosítási pozíciók kezelése 
12. A (14)-(16) bekezdésben szerepl ő, a likviditási lehet őségekhez kapcsolódó 
rendelkezések által lehet ővé tett kedvezményesebb kezel és alkalmazhatóságától 
függően egy hitelintézet a (13) bekezdésbe n meghatározott feltételeket teljesít ő 
értékpapírosítási pozíció es tében olyan kockázati súlyokat is alkalmazhat, melyek 
nagyobbak, mint i. 100%, vagy mint ii. a legnagyobb kockázati súly, amit a 78-83. 
cikk szerint a kitettségeket birtokló hite lintézet az értékpapírosított kitettségek 
bármelyikére alkalmazhatna. 
13. A (12) bekezdésben meghatározott kezelé si mód alkalmazhatósága érdekében az 
értékpapírosítási pozíciónak 
a) olyan tranche-ban kell lennie, ami gazdaságilag második vagy jobb 
veszteségvisel ő kategóriába tartozik az értékp apírosítás során, és az els ő 
veszteségvisel ő kategóriába tartozó tranche-nak értelmezhet ő hitelmin őség-
javulást kell mutatnia a második veszteségvisel ő kategóriával szemben; 
b) befektetési vagy jobb min ősítésűnek kell lennie; és 
c) olyan hitelintézethez kell tartoznia, amely nem rendelkezik pozícióval az els ő 
veszteségvisel ő kategóriába tartoz ó tranche-ban.  
2.4. Nem min ősített likviditási lehet őségek kezelése 
2.4.1.  Elismert likviditási lehet őségek 
14. Ha teljesülnek a következ ő feltételek, a kitettség érté kének megállapításához 20%-os 
hitelegyenértékesítési faktor t lehet alkalmazni az egy év vagy annál kisebb eredeti 
futamidej ű likviditási lehet őségek névértékének esetében; ha a likviditási lehet őség 
eredeti futamideje meghaladja az egy évet, a hitelegyenértéke sítési faktor 50% lehet.  
a) A likviditási lehet őség dokumentációjának világosan  meg kell határoznia és 
korlátoznia azokat a körülménye ket, melyek esetén a lehet őséget lehívhatják.  
b) A lehet őséget nem lehet lehívni a lehívás pillanatában már elszenvedett 
veszteségek fedezésére, mint például likviditás biztosítására a lehívás 
időpontjában nem teljesít ő kitettségre vonatkozóan,  vagy eszközök valós 
értékük feletti áron történ ő megszerzésére. 
c) A lehet őség nem használható állandó vagy re ndszeres finanszírozási forrásként 
az értékpapírosításhoz. 
 
HU 121   HU d) A lehet őség lehívásának visszafizetése ne m lehet alárendelve a befektet ők 
követeléseinek, kivéve a kamatláb vagy deviza származékos ügyletekb ől, 
díjakból vagy egyéb ilyen jelleg ű kifizetésekb ől adódó követeléseket, és nem 
tartozhat fizetés alóli mentesítés vagy fizetési halasztás hatálya alá.  
e) A lehet őséget nem lehet lehívni, ha a likvi ditási ügyletre alkalmazható összes 
hitelminőség-javítási lehet őséget kimerítették. 
f) A likviditási ügyletnek tartalmaznia kell olyan rendelkezést, ami 
automatikusan csökkenti a lehívható összeget a nem teljesít ő kitettségek 
összegével, ahol is a nem teljesítés a 84-89. cikk szerinti  jelentéssel értend ő, 
vagy az értékpapírosított kitettségek poolja min ősítéssel rendelkez ő 
eszközökb ől áll, ami megszünteti a likviditási lehet őséget, ha a pool átlagos 
minősége a befektetési min ősítés alá csökken. 
Az alkalmazandó kockázati súly az a legmag asabb kockázati súly, ami a 78-83. cikk 
alapján a kitettségeket bi rtokló hitelintézet az értékpapírosított kitettségekre 
alkalmazhat. 
2.4.2.  Kizárólag általános piaci zavar beköve tkezése esetén lehívható likviditási 
lehetőségek 
15. Kizárólag általános piaci zav ar bekövetkezése (pl. amennyiben több, mint egy SPE 
különböző ügyletet érint ően nem tudja visszaforgatni a le járt üzleti papírokat, és ez 
nem az SPE vagy az értékpapírosított kitettség hitelmin őség-romlásának tudható be) 
esetén lehívható likviditási lehet őség kitettség értékének meghatározásához a 
névértékre 0%-os egyenértékesítési tényez ő alkalmazható , ha a (14) bekezdésben 
leírt feltételek teljesülnek. 
2.4.3.  Készpénz-el őleg lehetőségek 
16. A kitettség értékének meghatározásához 0%-os hitelegyenértékesítési faktort 
alkalmazható a feltétel nélkül felmondható likviditási lehet őség névértére 
vonatkozóan, feltéve, hogy teljesülnek a (14)  bekezdésben meghatározott feltételek, 
és a lehet őség lehívásának visszafizetése megel őzi a többi követelést az 
értékpapírosított kitettségekb ől befolyó pénzáram során. 
2.5. Lejárat el őtti visszafizetés lehet őségét biztosító kikötéssel rendelkez ő rulírozó 
kitettségek értékpapírosítá sára vonatkozó további t őkekövetelmények 
17. Az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozóan kiszámított, kockázattal súlyozott 
kitettségértékek kiszámítá sán kívül a kezdeményez ő hitelintézetnek a (18)-(32) 
bekezdésben meghatározott módszer szerin t is ki kell számítania a kockázattal 
súlyozott kitettségértéket, ha rulírozó kite ttségeket ad el olyan értékpapírosítási 
ügylet során, ami a lejárat el őtti visszafizetés lehet őségét biztosító kikötéssel 
rendelkezik. 
18. A hitelintézetnek a kockázattal súlyoz ott kitettségértéket a kezdeményez ő és a 
befektető intézményt illet ő részek együttes összegére vona tkozóan kell kiszámítani.  
19. Olyan értékpapírosítás esetén, ahol az értékpapírosított kitettségek rulírizó és nem 
rulírozó kitettségekb ől állnak, a kezdeményez ő hitelintézet az alább meghatározott 
 
HU 122   HU módon jár el az alapul szol gáló pool rulírozó kitettséget tartalmazó részével 
kapcsolatban.  
20. E rendelkezés alkalmazásában a “ kezdeményez ő intézményt megillet ő rész" a 
lehívott összegek feltételezett pooljának az értékpapírosítás során értékesített 
összege, melynek az értékpapírosítási szerkezetben értékesített teljes poolhoz 
viszonyított aránya határozza meg a t őke és kamat behajtásából ered ő pénzáramlás és 
más vonatkozó olyan összegek arányát, amelyek nem állnak rendelkezésre az 
értékpapírosítási ügyletben értékp apírosítási pozícióval rendelkez ő felek számára 
történő kifizetés céljából.  
A kezdeményez ő intézményt megillet ő rész nem lehet alárendelve a befektet őket 
megillető résznek.  
A “befektet őket megillet ő rész” a lehívott összegek pooljának feltételezett 
fennmaradó összegének névértéke.  
21. A kezdeményez ő hitelintézetnek a kezdeményez ő intézményt megillet ő részre 
vonatkozó kitettsége nem min ősül értékpapírosítási pozíciónak, hanem az 
értékpapírosított k itettségek olyan arányos kite ttségének, mintha azokat nem 
értékpapírosították volna. 
2.5.1.  Mentesség a lejárat el őtti visszaadásra vonatkozó követelmények alól 
22. Az alábbi típusú értékpapíros ítási ügyletek kezdeményez ő intézményei mentesülnek 
a (17) bekezdésben meghatározott t őkekövetelmény alól: 
a) Rulírozó kitettségek értékpa pírosítása, ahol a befektet ők továbbra is teljes 
mértékben ki vannak téve a hitelfelvev ők jövőbeni lehívásainak úgy, hogy az 
alapul szolgáló eszközök kockázata  nem száll vissza a kezdeményez ő 
hitelintézetekre, még akkor se m, ha a bekövetkezett lejárat el őtti visszaadási 
esemény mentességet élvez a lejárat el őtti visszaadásra vonatkozó bánásmód 
alól, és 
b) olyan értékpapírosítás, ahol a lejárat el őtti visszaadást kizárólag olyan 
események váltják ki, amelyek nem kapcsolódnak az értékpapírosított 
eszközök vagy a kezdeményez ő hitelintézet teljesítéséhez, mint pl. lényeges 
változások az adójogszabályokban vagy el őírásokban. 
2.5.2.  Maximális t őkekövetelmény 
23. A (17) bekezdésben foglalt követelménye k hatálya alá tartozó, kezdeményez ő 
hitelintézet esetében a befektet őket megillet ő részhez kapcsolódó pozícióra 
vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértéke k összege és a (17) bekezdés szerint 
számított, kockázattal súlyozott kitettségérték összege nem lehet magasabb  
a) a befektet őket megillet ő részhez kapcsolódó pozíciókra vonatkozó, kockázattal 
súlyozott kitettségértéknél, 
b) azon kockázattal súlyozott kitettségértékek összegénél, amelyeket az 
értékpapírosított kitettsé gekre vonatkozóan a kitettségeket birtokló hitelintézet 
 
HU 123   HU úgy számítana ki, mintha azok nem lennének a befektet őket megillet ő résszel 
megegyez ő mértékig értékpapírosítva. 
24. Az esetleges nettó nyereségnek a jöv őbeni jövedelmek 57. cikk által el őírt 
tőkésítéséből eredő levonását a (23) bekezdésben szerepl ő maximális összegt ől 
elkülönítve kell kezelni. 
2.5.3.  A kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámítása 
25. A (17) bekezdés szerint kis zámítandó, kockázattal súlyoz ott kitettségérték értékének 
meghatározásához a befektet őket megillet ő részt meg kell sz orozni a (27)-(32) 
bekezdésben megadott hitelegyenértékesítési  faktorral és annak a kockázati súlynak a 
súlyozott átlagával, amely a kkor vonatkozna az értékpapíro sított kitettségekre, ha 
azokat nem értékpapírosították volna.  
26. A lejárati el őtti visszaadás lehet őségét biztosító kikötés akkor min ősül 
„szabályozottnak”, ha teljesülnek a következ ő feltételek. 
a) A kezdeményez ő hitelintézet megfelel ő tőke/likviditási tervvel rendelkezik 
annak biztosítása érdekében, hogy a lejárat el őtti visszaadás esetére elegend ő 
tőkével és likviditá ssal rendelkezzék. 
b) A követelések hó elején fennálló egyenlege alapján az ügylet id őtartama alatt 
arányosan oszlik meg a kamat- és t őkefizetés, a kiadások, költségek és 
jóváírások a kezdeményez ő intézményt és a befektet őket megillet ő része.  
c) Az amortizációs id őszak elégséges ahhoz , hogy a lejárat el őtti visszaadás 
időszakának kezdetekor fennálló teljes tartozás (a kezdeményez ő intézmény és 
a befektet őket megillet ő részek) 90%-át visszafizessék vagy nemteljesítésnek 
ismerjék el. A 
d) A visszafizetés üteme nem lehet gyor sabb annál, mint amilyet a c) pontban 
meghatározott id őtartamra vetített lineáris amortizáció során érnének el. 
27. Az olyan, bármikor és feltétel nélkül felmondható, vagy el őzetes felmondás nélkül 
bármikor érvényteleníthet ő lakossági kitettségek lejárat el őtti visszafizetésre 
vonatkozó kikötésének hatálya alá tartozó ér tékpapírosítások esetéb en, ahol a lejárat 
előtti visszafizetést az értékpapírosítási felár szintjének egy meghatározott szint alá 
esése váltja ki, a hitelintézeteknek ö ssze kell hasonlítani a háromhavi átlag 
értékpapírosítási felár szintjét azokkal az értékpapírosítási felár szintekkel, amelyek 
közé az értékpapírosítási felárat szorítani kell. 
28. Amennyiben az értékpapírosításhoz nem sz ükséges az értékpapírosítási felárat 
határok közé szorítani, a lejárat el őtti visszafizetést kiváltó értékpapírosítási felárnál 
4,5 százalékponttal nagyobb érték min ősül a határpontnak.  
29. Az alkalmazandó egyenértékesítési tényez őt az értékpapírosítási felár tényleges 
háromhavi átlaga határozza meg a 3. táblázat szerint. 
3. táblázat 
 
HU 124   HU  Szabályozott lejárat el őtti 
visszafizetésre vonatkozó 
kikötés hatálya alá tartozó 
értékpapírosítás Nem szabályozott lejárat 
előtti visszafizetésre 
vonatkozó kikötés hatálya 
alá tartozó értékpapírosítás 
Értékpapírosítási 
felár 3 havi átlaga Hitelegyenértékesítési 
faktor Hitelegyenértékesítési 
faktor 
A szint fölött 0% 0% 
A szint 1% 5% 
B szint 2% 15% 
C szint 20% 50% 
D szint 20% 100% 
E szint 40% 100% 
 
30. A 3. táblázatban az “A szint” olyan értékpapírosítási felár szinteket jelöl, amelyek 
kisebbek az értékpapírosítási  felár határszintjének 133, 33%-ánál, de nem kisebbek 
annak 100%-ánál. A “B szint” olyan értékpap írosítási felár szinteket jelöl, amelyek 
kisebbek az értékpapírosítási felár hatá rszintjének 100%-ánál, de nem kisebbek 
annak 75%-ánál. A “C szint” olyan értékpapírosítási felár szinteket jelöl, amelyek 
kisebbek az értékpapírosítási felár határszintjének 75%-áná l, de nem kisebbek annak 
50%-ánál. A “D szint” olyan értékpapírosítá si felár szinteket jelöl, amelyek kisebbek 
az értékpapírosítási felár határszintjéne k 50%-ánál, de nem kisebbek annak 25%-
ánál. A “E szint” olyan érté kpapírosítási felár szinteket jelöl, amelyek kisebbek az 
értékpapírosítási felár határszintjének 25%-ánál. 
31. Minden egyéb, a rulírozó kitettsége kre vonatkozó, szabályozott lejárat el őtti 
visszafizetési rendelkezés hatálya al á tartozó értékpapírosításra 90%-os 
hitelegyenértékesítési tényez ő vonatkozik. 
32. Minden egyéb, a rulírozó kitettségekre vonatkozó, ne m szabályozott lejárat el őtti 
visszafizetési rende lkezés hatálya alá tartoz ó értékpapírosításra 100%-os 
hitelegyenértékesítési tényez ő vonatkozik. 
2.6. Értékpapírosítási pozíciók hitelkockázat mérséklésének elismerése 
33. Amennyiben egy értékpapírosítási pozíci óhoz hitelkockázati fedezet tartozik, a 
kockázattal súlyozott kitettségérték ki számítási módján a VIII. mellékletnek 
megfelelően változtatni lehet. 
2.7. A kockázattal súlyozott kitettségérték csökkentése 
34. A 66. cikk (2) bekezdésében fogla ltak szerint a hitelintézetek az olyan 
értékpapírosítási pozíciók esetében, mely ekre 1250%-os kockázati súly vonatkozik, a 
 
HU 125   HU pozícióknak a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításánál történ ő figyelembe 
vétele helyett azok kitettségének értékét levonhatják a szavatoló t őkéjükből. E 
rendelkezés alkalmazásában a kitettség kiszámítása a (33) bekezdésnek megfelel ő 
módon tükrözheti az elismert, el őre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetet.  
35. Amennyiben egy hitelintézet a (34) bekezdésben említett alternatív módszert 
alkalmazza, a (9) bekezdés alkalmazásában az el őbbi bekezdés szer int levont összeg 
12,5 szeresével kell elosztani az említett bekezdésben a hitelintézet által 
kiszámítandó maximális, kockázattal súl yozott kitettségértékként meghatározott 
értéket. 
3. KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTS ÉGÉRTÉK KISZÁMÍTÁSA A BELS Ő MINŐSÍTÉSEN 
ALAPULÓ MÓDSZER SZERINT  
3.1. A módszerek hierarchiája  
36. A 96. cikk alkalmazásában az értékpapírosítási pozíciók kockázattal súlyozott 
kitettségértékét a (36)-(74) bekezdés szerint kell kiszámítani. 
37. Minősített pozíciók, vagy ol yan pozíciók esetében, amelyeknél származtatott 
minősítést lehet alkalmazni, a (45)-(49) bekezdésben meghatározott, min ősítésen 
alapuló módszert kell alkalmazni a kockázattal súlyozott kitettségérték 
kiszámításához.  
38. Nem minősített pozícióhoz az (50)-(52) bekezdés ben leírt felügyeleti képlet módszert 
kell alkalmazni, kivéve, ha a (42)-(43) bekezdés szerint lehet őség van a bels ő 
értékelési módszer használatára. 
39. A kezdeményez ő vagy a szponzor hitelintézeteke n kívüli hitelintézet csak az 
illetékes hatóságok jóváhagyásával alkalmazh atja a felügyeleti képlet módszert.  
40. Amennyiben a kezdeményez ő vagy a szponzor hitelintézet  nem tudja kiszámítani a 
Kirb értéket, és nem szer zett jogosultságot a bels ő értékelési módszer alkalmazására a 
ABCP programokhoz kapcsol ódó pozíciók esetében, és má s olyan hitelintézetek 
esetében amelyek nem szereztek jogosultság ot a felügyeleti képl et módszer, illetve 
az ABCP programhoz kapcsol ódó pozíciók esetében a bels ő értékelési módszer 
alkalmazására, 1250%-os kockázati súlyt vonatkozik az olyan nem min ősített 
értékpapírosítási pozíciókra, melyek esetében nem lehet származtatott min ősítést 
alkalmazni.  
3.1.1.  Származtatott min ősítések alkalmazása 
41. Egy intézmény, amennyiben a következ ő működési minimum feltételeket teljesíti, a 
nem min ősített pozícióhoz azon min ősített pozíciók hitelmin ősítésével 
(“referenciapozíció") egyenérték ű származtatott hitelmin ősítést alkalmazhat, amely 
pozíciók a szóban forgó értékp apírosítási pozíció alatti legmagasabb szenioritásúak.  
a) A referenciapozícióknak a nem min ősített értékpapírosítási értékpapír 
osztályhoz képest minden tekintet ben alárendeltnek kell lennie.  
 
HU 126   HU b) A referenciapozíciók lejára tának hosszabbnak vagy megegyez őnek kell lennie 
a szóban forgó nem min ősített pozíció lejáratával.  
c) A származtatott min ősítéseket rendszeresen ak tualizálni kell, hogy azok 
tükrözzék a referencia értékpapírosítási pozíciók hitelmin ősítésében 
bekövetkez ő változásokat. 
3.1.2.  Belső értékelési módszer hasz nálata ABCP programokban lev ő pozíciókhoz 
42. Az illetékes hatóságok jóváhagy ásával a hitelin tézet a következ ő feltételek 
teljesülése esetén egy eszközfedezet melletti értékpapír-kibocsátási programban lev ő 
nem minősített pozícióhoz a (43) bekezdésben leírtak szerint származtatott min ősítést 
rendelhet. 
a) A program során kibocs átott értékpapírokban lev ő pozícióknak min ősített 
pozícióknak kell lenniük. 
b) A hitelintézetnek meg kell felelnie az illetékes hatóságok azon elvárásainak, 
hogy a pozíció hitelmin őségének bels ő minősítése egy vagy több elismert küls ő 
hitelminősítő intézmény nyilvánosan hozzáférhet ő értékelési módszereit 
tükrözze az értékpapírosított kite ttségek által fedezett értékpapírok 
minősítésére vonatkozóan. 
c) Azon küls ő hitelmin ősítő intézmények körének,  amelyek módszereinek 
alkalmazását a b) pont el őírja, tartalmaznia kell azokat aküls ő hitelminősítő 
intézményeket, amelyek a progra m során kibocsátott kereskedelmi 
értékpapírok küls ő minősítését végezték. A pozíció egyes hitelmin ősítési 
kategóriákkal szembeni min ősítésénél alkalmazott mennyiségi elemeknek – 
például stressz tényez őknek – legalább annyira kell konzervatívnak lenniük, 
mint a szóban forgó küls ő hitelmin ősítő intézmények vonatkozó min ősítési 
módszereiben alkalmazottaknak. 
d) A bels ő minősítési módszer kidolgozásakor a hitelintézetnek figyelembe kell 
vennie az elismert küls ő hitelmin ősítő intézmények által az adott típusú 
értékpapírosított kitettségek által fedezett értékpapírokra vonatkozóan 
nyilvánosságra hozott min ősítési módszereket. Ezt a hitelintézetnek 
dokumentálnia, és legalább évente  egyszer aktualizálnia kell. 
e) A hitelintézet bels ő minősítési módszereinek tartalmazniuk kell min ősítési 
kategóriákat. A min ősítési kategóriáknak meg kell felelniük az elismert küls ő 
hitelminősítő intézmények által kiadott hitelmin ősítéseknek. Ezt a megfelelést 
kifejezetten dokumentálni kell. 
f) A bels ő minősítési módszert kell alkalmazni a hitelintézet bels ő 
kockázatkezelési folyamati során, beleértve a döntéshozatali, vezet ői 
információs és t őkeallokációs folyamatokat is. 
g) A bels ő vagy küls ő auditoroknak, egy küls ő hitelmin ősítő intézménynek, 
illetve a hitelintézet bels ő hitel-felülvizsgálati vagy kockázatkezelési 
feladatokat ellátó részlegeinek rendszeresen felül kell vizsgálniuk a bels ő 
minősítési folyamatokat, valamint a hite lintézet ABCP programmal szembeni 
 
HU 127   HU kitettségére vonatkozó bels ő hitelmin ősítések min őségét. Amennyiben a 
hitelintézet bels ő ellenőrzési, hitel-felülvizsgálati vagy kockázatkezelési 
feladatokat ellátó részlege i végzik a felülvizsgálat ot, azoknak függetlennek kell 
lenniük az ABCP program üzletágától, és nem állhatnak kapcsolatban az 
ügyféllel. 
h) A hitelintézetnek id őben nyomon kell követnie bels ő minősítéseinek 
teljesítményét a bels ő minősítési módszer teljesítményének értékelése 
érdekében, és a módszert szükség szer int módosítani kell, ha a kitettségek 
teljesítménye rendszeresen eltér a bels ő minősítések által jelzett ől. 
i. Az ABCP programnak hitelezési és be fektetési iránymutatások formájában kell 
kockázatvállalási feltételeket tartal maznia. Egy eszköz megvásárlásával 
kapcsolatos döntés során a program vezet őjének figyelembe kell vennie a 
megvásárolt eszköz típusát, a likviditási és hitelmin őség-javítási 
lehetőségekből adódó kitettségek típusát és pé nzbeli értékét, a veszteség 
megoszlását, valamint az átruházott eszközök jogi és gazdasági elválasztását az 
eszközöket eladó személyt ől. El kell végezni az eszközt eladó kockázati 
profiljának hitelelemzését, aminek tartalmaznia kell a múltbeli és várható 
pénzügyi teljesítményt, aktu ális piaci pozíciót, jöv őbeli várható 
versenyképességet, t őkeszerkezetet, pénzáramlást, kamatfedezetet és 
adósságmin ősítést. Ezen kívül el kell végezni az eladó kockázatvállalási 
feltételeinek, adósságszolgálat-teljesít ő képességének és beszedési 
folyamatainak felülvizsgálatát. 
j) Az ABCP program kockázatvállalási  feltételeinek minimális eszköz-
elismerhet őségi kritériumokat kell meghatározni, amelyek különösen 
i. kizárják a lényegesen késedelemben szenved ő vagy nemteljesít ő eszközök 
megvásárlását; 
ii. korlátozzák az egy ügyfélre vagy fö ldrajzi területre vonatkozó túlzott 
koncentrációt; és 
iii. korlátozzák a beszerzend ő eszközök futamidejét. 
k) Az ABCP programnak rendelkeznie ke ll olyan beszedési szabályzatokkal és 
folyamatokkal, amelyek figyelembe veszik az állománykezel ő működési 
képességét és hitelmin őségét. A programnak különböz ő módszerekkel kell 
csökkentenie az eladó/állománykezel ő kockázatát, úgymint az aktuális 
hitelminőségen alapuló olyan kiváltási felté telekkel, amelyek kizárják a t őke 
keveredését. 
l) Az ABCP program által megvásáro lni kívánt eszköz-poolra vonatkozó 
összesített veszteségbecslésnek figyelembe kell vennie az összes potenciális 
kockázatforrást, például a hitelkockázatot  és behajtható összegre vonatkozó 
kockázatot. Amennyiben az elad ó által biztos ított hitelmin őség-javítás mértéke 
csak a hitellel kapcsolatos veszteségen al apul, külön tartalékot kell létrehozni a 
behajtható összegre vonatkozó kockázat ra vonatkozóan, ha ez a kockázat a 
kitettségek adott pool ja esetében jelent ős. Ezen kívül a szükséges javítási szint 
meghatározásakor a programnak több évnyi múltbéli információt kell 
 
HU 128   HU áttekintenie, beleértve a veszteségeket, késedelmeket, behajthatóságot és a 
követelések megtérülési idejét.  
m) Az ABCP programnak strukturális el emeket – például likvidálást kiváltó 
értéket – is el ő kell írnia a kitettségek megvá sárlására vonatkozóan, az alapul 
szolgáló portfolió potenciális hitelmin őség-romlásának mérséklése érdekében.  
A külső hitelmin ősítő intézmény min ősítési módszereinek nyilvánosságával 
kapcsolatos követelmény alól az illetékes hatóságok felmentést adhatnak, ha 
meggyőződtek arról, hogy az értékp apírosítás sajátosságaiból – például annak egyedi 
szerkezetéb ől – adódóan nem áll rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhet ő külső 
hitelminősítő intézmény min ősítési módszer. 
43. A minősítéssel nem rendelkez ő pozícióhoz a hitelintézet a (42) bekezdésben leírt 
minősítési kategóriák valamelyikét rendeli hozzá. A pozícióhoz a (42) bekezdésben 
az adott min ősítési kategóriához tartozó hitelmin ősítés lesz a pozíció származtatott 
minősítése. Amennyiben ez a származtatott min ősítés az értékpapírosítás életbe 
lépésekor befektetés i vagy annál jobb min ősítésű, azt egy elismert küls ő 
hitelminősítő intézmény által végzett hitelmin ősítésnek is meg kell er ősítenie a 
kockázattal súlyozott kitettségér ték értékének kiszámításához. 
3.2. Maximális kockázattal súlyozott kitettségérték  
44. Olyan, kezdeményez ő, szponzor vagy más hitelintézete k esetében, amelyek ki tudják 
számítani a K IRB értéket, az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozóan kiszámított, 
kockázattal súlyozott kitettségérték arra az értékre korlátozódik, ami a 75. cikk a) 
pontja alapján a kockázattal súlyozot t kitettségérték 8%-ának megfelel ő 
tőkekövetelményt eredményezne, ha az ér tékpapírosított kitettségeket nem 
értékpapírosították volna, és azokat a hite lintézet mérlege tartalmazná, plusz az 
említett a kitettségek várható veszteségét.  
3.3. Minősítésen alapuló módszer  
45. A minősítésen alapuló módszer szerint egy min ősített értékpapírosítási pozíció 
kockázattal súlyozott kitettségértékét úgy kell kiszámítani, hogy a kitettséget 
megszorozzák az illetékes hatóságok által a 98. cikk szerint a hitelmin ősítéshez 
rendelt hitelmin ősítési besoroláshoz tartozó kockázat i súllyal a 4. és 5. táblázatnak 
megfelelően. 
4. táblázat 
Rövid lejáratú hitelmin ősítéssel nem rendelkez ő pozíciók 
Hitelminősítési besorolás 
(CQS) Kockázati súly 
 A B C 
CQS 1 7% 12% 20% 
CQS 2 8% 15% 25% 
 
HU 129   HU CQS 3 10% 18% 35%3 
CQS 4 12% 20% 35% 
CQS 5 20% 35% 35% 
CQS 6 35% 50% 50% 
CQS 7 60% 75% 75% 
CQS 8 100% 100% 100% 
CQS 9 250% 250% 250% 
CQS 10 425% 425% 425% 
CQS 11 650% 650% 650% 
CQS 11 alatt 1250% 1250% 1250% 
5. táblázat 
Rövid lejáratú hitelmin ősítéssel rendelkez ő pozíciók 
Hitelminősítési besorolás 
(CQS) Kockázati súly 
 A B C 
CQS 1 7% 12% 20% 
CQS 2 12% 20% 35% 
CQS 3 60% 75% 75% 
Minden egyéb 
hitelminősítés 1250% 1250% 1250% 
 
46. Figyelemmel a (47) bekezdésre is, az egyes táblázatok A os zlopában található 
kockázati súlyokat kell alkalmazni, ha a pozíció az értékpapír osítás legmagasabb 
rangú értékpapír osztályához tartozik. E rendelkezés alkalmazásában annak 
meghatározásához, hogy az adott értékpapír osztály a legmagas abb rangú-e, nem 
szükséges figyelembe venni a kama tokból, deviza származékos ügyletekb ől, vagy 
egyéb hasonló jelleg ű kifizetésekb ől adódó összegeket. 
47. Az egyes táblázatok C oszlopá ban található kockázati súlyokat kell alkalmazni, ha a 
pozíció olyan értékpapírosításhoz kapcsolódik, ahol az értékpapírosított kitettségek 
tényleges száma kevesebb mint hat. Az értékpapírosított kitettségek tényleges 
számának kiszámításakor az egy ügyféllel szembeni többszörös  kitettségeket egy 
 
HU 130   HU kitettségnek kell tekinteni. A kitettségek tényleges számát az alábbiak szerint kell 
kiszámítani:  
∑∑
=
iiii
EADEAD
N22) (
 
ahol az EAD i az összes, az in ügyféllel szembeni kitettségek értékének összegét jelöli. 
Újraértékpapírosítás (értékpapírosított kitettségek értékpapírosítása) esetén a 
hitelintézetnek a poolban ta lálható értékpapírosított kitettségek számát kell 
figyelembe vennie, nem pedig az eredeti poolo k alapjául szolgáló kitettségek számát, 
melyekből az alapul szolgáló értékpapírosított kitettségek erednek. Ha rendelkezésre 
áll a C 1, a legnagyobb kitettséghez tartozó portfo lió részesedés, a hitelintézet az N 
értékét az 1/C 1 hányados alkalmazásával is kiszámíthatja. 
48. Minden más pozícióra a B oszlopban található kockázati súlyokat kell alkalmazni. 
49. Az értékpapírosítási pozíciókhoz tartozó hitelkockázat mérséklést az (58)-(60) 
bekezdés szerint lehet elismerni. 
3.4. Felügyeleti képlet módszer  
50. Az (56) és (57) bekezdésre is figye lemmel, a felügyeleti képlet módszer 
alkalmazásában egy értékpapírosítási poz íció kockázati súlyának 7%-nál nagyobbnak 
kell lennie, vagy az (51) bekezdés szer inti kockázati súlyt kell alkalmazni. 
51. Figyelemmel az (56) és (57) bekezdésekre , a kitettségre alkalm azandó kockázati súly  
12.5 x (S[L+T] – S[L]) / T 
ahol  
 
ahol  
τ = 1000,  
és ω = 20. 
Ezekben a kifejezésekben a béta [x; a, b]  az a és b paraméterekkel jellemzett, x 
ponton értékelt kumulatív béta eloszlásra utal. 
A T (a pozícióhoz tartozó értékpapír osztál y vastagsága) értéke t az (a) értékpapír 
osztály névértékének az (b) értékpapírosított kitettségek értékéhez viszonyított 
arányaként lehet kifejezni. ()( ) ⎭⎬⎫
⎩ ⎨ ⎧ 
< − ⋅+ − + ≤
= −x Kirbr ahol e Kirbr/ω d K[Kirbr] K[x] KirbrKirbr x ahol x 
x S x)/Kirb r ω(Kirbr1] [ 
 
HU 131   HU E rendelkezés alkalmazásában a IV. mellékl etben felsorolt származtatott eszközök 
kitettség értéke, amennyiben a folyó helyet tesítési költség nem pozitív érték, a III. 
mellékletben foglaltaknak megfelel ően kiszámított potenciális jöv őbeni 
hitelkockázat. 
A Kirbr az (a) Kirb-nek az (b) értékpapíro sított kitettségek értékéhez viszonyított 
aránya. A Kirbr értéket tizedes tört alakba n fejezik ki (pl. a pool 15%-ának megfelel ő 
Kirb értéket 0,15 Kirbr értékként jelölik).  
Az L (a hitelmin őség-javítás szintje) értéket a pozícióhoz tartozó értékpapír 
osztálynak alárendelt összes értékpapír osztály névértékének az értékpapírosított 
kitettségek értéke összegéhez viszon yított arányával fejezik ki. A t őkésített jöv őbeni 
jövedelmek nem tartoznak a mért L érté k alá. Az ügyfelet a IV. mellékletben 
felsorolt olyan származtatott eszközökb ől illető összegeket, amelyek alá vannak 
rendelve a szóban forgó értékpapír osztálynak , folyó helyettesítési összegen lehet 
értékelni (a potenciális jöv őbeni hitelkockázatok nélkül) a hitelmin őség javítás 
szintjének kiszámításakor.  
N a kitettségeknek a (47) bekezdés szerint kiszámított tényleges száma. 
A kockázati súlyokkal korrigált átlagos ne mteljesítési veszteséget (ELGD) az 
alábbiak szerint kell kiszámítani:  
∑∑⋅
=
iiii i
EADEAD LGD
ELGD
 
Ahol az LGD i az in ügyféllel szembeni összes ki tettség átlagos LGD értéke, 
amennyiben az LGD értékét a 84-89. cikk alapján állapítják meg. 
Újraértékpapírosítás esetén az értékpapírosított pozíciókra 100%-os LGD értéket kell 
alkalmazni. 
Amennyiben a megvásárolt követelések nemt eljesítésre és be hajtható összegre 
vonatkozó kockázatait egy értékpapírosítás on belül összevonva kezelik (pl. a két 
forrás bármelyikéb ől származó veszteségek fedezésére ugyanazon tartalék vagy 
biztosíték szolgál), az LGD érték a hitelk ockázat LGD értékének és a behajtható 
összegre vonatkozó kockázat LGD értéke 75% -ának súlyozott átlaga. Ezek a súlyok 
képezik a hitelkockázat és a behajthat ó összegre vonatkozó kockázat különálló 
tőkekövetelményeit. 
Egyszerűsített bemeneti adatok 
Ha a C 1 legnagyobb értékpapírosított kitettséghez ta rtozó kitettség érték nem haladja 
meg 3%-nál nagyobb mértékben az értékpapír osított kitettségekh ez tartozó kitettség 
értékek összegét, a felügyeleti képlet m ódszer alkalmazásában a hitelintézet az LGD 
értékét 50%-nak tekintheti, és az N érté két az alábbi képletek valamelyikével 
számíthatja ki: 
1
11
1 }0, 1 max{1−
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛−⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛
−−+= CmmC CCC Nm
m
 
 
HU 132   HU vagy 
N=1/ C 1. 
Cm a legnagyobb “m” kitettségekhez tartoz ó kitettség értékek összegének az 
értékpapírosított kitettsége khez tartozó kitettség értéke k összegéhez viszonyított 
aránya. Az “m” szintjét a hitelintézet határozza meg. 
Lakossági kitettségeket érint ő értékpapírosítások esetéb en az illetékes hatóságok 
engedélyezhetik a felügyeleti képlet módszer alábbi egyszer űsítésekkel történ ő 
alkalmazását: h = 0 és v = 0 .  
52. Az értékpapírosítási pozíciókhoz tartozó hi telkockázat mérséklést az (58), (59) és 
(61)-(65) bekezdések szerint lehet elismerni. 
3.5. Likviditási lehet őségek  
53. A likviditási lehet őségek bizonyos típusaiban lev ő nem min ősített értékpapírosítási 
pozíciók kitettség értékének meghatározására az (54) és (55) bekezdés rendelkezései 
vonatkoznak. 
3.5.1.  Kizárólag súlyos piaci zavar bekövetkezése esetén elérhet ő likviditási lehet őségek 
54. 20%-os egyenértékesítési tényez őt lehet alkalmazni az olyan likviditási lehet őséget 
névértékére, melyet csak súlyos piaci zavar  esetén lehet lehívni, és ami teljesíti az 
“elismert likviditási lehet őség” (14) bekezdésben me ghatározott feltételeit. 
3.5.2.  Készpénz-el őleg lehetőségek 
55. 0%-os egyenértékesítési tényez őt kell alkalmazni az olyan likviditási lehet őségek 
névértékére, melyek teljesítik a (16) bekezdésben meghatározott feltételeket. 
Kivétel képez ez alól, ha a K irb értéket nem lehet kiszámítani. 
56. Amennyiben a hitelintézet számára gyakorlati szempontból nem célszer ű a 
kockázattal súlyozott kitettségérték kiszám ítása az értékpapíros ított kitettségekre 
úgy, mintha azokat nem értékpapírosították volna, kivételes esetbe n és az illetékes 
hatóságok engedélyével ideiglenesen a következ ő módszer alkalmazható a likviditási 
lehetőségben lev ő nem min ősített értékpapírosítási pozíció kockázattal súlyozott 
kitettségértékének kiszámítására.  
57. A likviditási lehet őség által képviselt értékpapírosítási pozícióra azt a 78-83. cikk 
szerinti, az értékpapírosított kitettségekre akkor alkalmazandó legmagasabb 
kockázati súlyt kell alkalmazni, ha azok ne m lettek volna értékpapírosítva. Egy 
pozíció kitettség értékének meghatározás ához 50%-os egyenértékesítési tényez őt kell 
alkalmazni a likviditási lehet őség névértékére vonatkozóan,  ha a likviditási lehet őség 
eredeti futamideje legfeljebb e gy év. Ha a likviditási lehet őség teljesíti az (54) 
bekezdésben meghatározott feltételeke t, 20%-os egyenértékesítési tényez őt kell 
alkalmazni.  
 
HU 133   HU 3.6. Értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó h itelkockázat mérséklésének elismerése  
3.6.1.  Előre rendelkezésre bocsátott fedezet 
58. Az elismert, el őre rendelkezésre bocsátott fedezet arra mértékre korlátozódik, ami 
figyelembe vehet ő a kockázattal súlyozott kitettségérték 78-83. cikk szerinti 
kiszámítása során, ahogy arról a 90-93. ci kk rendelkezik. Az elismerés feltétele az 
említett cikkekben meghatározott, vonatkozó minimumkövetelmények teljesítése. 
3.6.2.  Előre nem rendelkezésre bocsátott fedezet 
59. Az elismert el őre rendezésre bocsátott és el őre nem rendelkezésre bocsátott fedezetet 
nyújtók köre azokra korlátozódik, amelyeke t a 90-93. cikk elismer, valamint az 
elismerés feltétele az említett cikkekben meghatározott, vonatkozó 
minimumkövetelményeknek való megfelelés.  
3.6.3.  Hitelkockázat mérsékléssel rendelkez ő értékpapírosítási pozíciók 
tőkekövetelményének kiszámítása 
Minősítésen alapuló módszer 
60. Amennyiben a kockázattal súlyoz ott kitettségértéket a min ősítésen alapuló módszer 
szerint számítják ki, egy olyan értékpapírosítási pozíció, amellyel kapcsolatban 
hitelkockázati fedezetet bocsátottak rendelkezésre, kitettség értékét és/vagy 
kockázattal súlyozott kitettségértékét a VII. melléklet rendelkezései szerint 
módosítani lehet, mivel azok a kockázatta l súlyozott kitettségérték 78-83. cikk 
szerinti kiszámítására vonatkoznak. 
Felügyeleti képlet módszer – teljes fedezet 
61. Amennyiben a kockázattal súlyozott kitettsé gértéket a felügyeleti képlet módszer 
szerint számítják ki, a hitelintézet határozza meg a pozíció “tényleges kockázati 
súlyát”. Ehhez a pozíció kockázattal súlyoz ott kitettségértékét elosztják a pozíció 
kitettségével, és az eredményt 100-zal megszorozzák. 
62. Előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet eset én az értékpapírosítási 
pozíció kockázattal súlyozott kitettségé rtékének kiszámításához a pozíció el őre 
rendelkezésre bocsátott fedezettel korrigált kite ttség értékét (a 90-93. cikk alapján a 
78-83. cikk szerinti kockázatta l súlyozott kitettségérték kiszámításához megállapított 
E* érték, az értékpapírosítási pozíció ö sszegét E-nek tekintve) meg kell szorozni a 
tényleges kockázati súllyal. 
63. Előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkock ázati fedezet esetén az értékpapírosítási 
pozíció kockázattal súlyozott kitetts égértékének megállapításához a G A értéket (a 
fedezet devizanem- és lejárati eltéréssel a VIII. melléklet rendelkezései szerint 
korrigált összege) meg kell szorozni a kockázatot átvev ő kockázati súlyával, és ezt 
hozzá kell adni az értékpapírosítási pozíció mínusz G A értéknek a tényleges 
kockázati súllyal való szorzatához. 
Felügyeleti képlet módszer - részleges fedezet 
 
HU 134   HU 64. Amennyiben a hitelkockázat mérséklés kiterjed az els ő veszteségvisel ő kategóriára 
vagy az értékpapírosítási pozíc ióval arányos veszteségekre,  a hitelintéze t a (61)-(63) 
bekezdésben foglalt rendelkezéseket alkalmazhatja. 
65. Egyéb esetekben a hitelintézet az  értékpapírosítási pozíciót kett ő vagy több 
pozícióként kezeli, és a fedezetlen részt tekinti az alacsonyabb hitelmin ősítéssel 
rendelkez ő pozíciónak. Az említett pozíció kock ázattal súlyozott k itettségértékének 
kiszámítása céljából az (50) -(52) bekezdés rendelkezése it kell alkalmazni, azzal a 
módosítással, hogy a “T” értéke t e*-ra kell korrigálni el őre rendelkezésre bocsátott 
fedezet esetén, illetve T-g-re el őre nem rendelkezésre bocsáto tt fedezet esetén, ahol 
e* az E*-nak az alapul szolgáló pool elvi f őösszegéhez viszonyított arányát fejezi ki, 
ahol E* az értékpapírosított pozíció VIII.  melléklet rendelkezései szerint korrigált 
kitettség összege, mivel az említett rendelkezések vonatkoznak a kockázattal 
súlyozott kitettségérték 78-83. cikk szerinti kiszámítására, az értékpapírosított 
pozíció összegét E-nek tekintve; és g a hitelkockázati fedezet (a VIII. melléklet 
szerint az esetlegese devizanem- és lejára ti eltérésekkel korrigált) névértékének az 
értékpapírosított kitettségek ér tékéhez viszonyított aránya. El őre nem rendelkezésre 
bocsátott hitelkockázati fedezet esetén a kockázatot átvev ő kockázati súlyát kell 
alkalmazni a pozíció azon részére, amel y kívül esik a “T” korrigált értékén. 
3.7. Lejárat el őtti visszaadás lehet őségét biztosító ki kötéssel rendelkez ő rulírozó 
kitettségek értékpapírosítá sára vonatkozó további t őkekövetelmények  
66. Az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozóan kiszámított, kockázattal súlyozott 
kitettségértékek kiszámítá sán kívül a kezdeményez ő hitelintézetnek a (17)-(32) 
bekezdésben meghatározott módszer szerin t is ki kell számítania a kockázattal 
súlyozott kitettségértéket, ha rulírizó kitettségeket  ad el olyan érté kpapírosítási ügylet 
során, ami a lejárat el őtti visszaadás lehet őségét biztosító kikötéssel rendelkezik. 
67. A (66) bekezdés alkalmazásában a (68) és (69) bekezdést a (20) és (21) bekezdés 
váltja fel. 
68. E rendelkezések alkalmazásában a „kezdeményez ő intézményt megillet ő rész” az a 
alábbiak összege: 
a) a lehívott összegek feltételezett pooljá nak az értékpapírosítás során értékesített 
összege, melynek az értékpapírosítási sz erkezetben értékesített teljes poolhoz 
viszonyított aránya határozza meg a t őke és kamat behajtásából ered ő 
pénzáramlás és más vonatkozó olyan ö sszegek arányát, melyek nem állnak 
rendelkezésre az értékpap írosítási ügyletben értékpapírosítási pozícióval 
rendelkez ő felek számára történ ő kifizetés céljából; plusz 
b) azon hitelkeretek le nem hívott összegei pooljának a névértéke, melyb ől a 
lehívott összegeket az értékpapírosítás során értékesítették, és amelynek az 
ilyen le nem hívott részek teljes össz egéhez viszonyított aránya megegyezik az 
a) pontban említett névértéknek a lehívott összegek pooljának az 
értékpapírosítás során értékesített összegéhez viszonyított arányával. 
A kezdeményez ő intézményt megillet ő rész nem lehet alárendelve a befektet őket 
megillető résznek.  
 
HU 135   HU A „befektet őt megillet ő rész” az a) pont alá nem tartozó lehívott összegek poolja 
feltételezett részének névérték e, plusz azon hitelkeretek a b) pont alá nem tartozó le 
nem hívott összegei pooljának névértéke, mely hitelkeretb ől lehívott összegeket az 
értékpapírosítás során értékesítették.  
69. A kezdeményez ő hitelintézetnek a (68) bekezdés  a) pontjában leírt kezdeményez ő 
intézményt illet ő résszel kapcsolatos jogaival  szembeni kitettség nem min ősül 
értékpapírosítási pozíciónak, hanem az értékpapírosított lehívott összegek 
kitettségével arányos olya n kitettségnek, mintha az okat nem értékpapírosították 
volna a (68) bekezdés a) pontjában leírtakkal megegyez ő összegig. A kezdeményez ő 
hitelintézetr ől feltételezik, hogy azon hitelkeret le nem hívott összegeivel arányos 
kitettséget birtokol, mely hitelkeretb ől lehívott összegeket a (68) bekezdés b) 
pontjában leírtakkal megegyez ő összegben értékesítették az értékpapírosítás során.  
3.8. A kockázattal súlyozott kitettségérték csökkentése 
70. 1250%-os kockázati súlyú ér tékpapírosítási pozíció k kockázattal súlyozott 
kitettségértéke csökkenthet ő a hitelintézet által az érté kpapírosított kitettségekre 
vonatkozóan végzett értékelési korrekc ió 12,5-szeresével. Az e rendelkezés 
alkalmazásában figyelembe vett értékelési korrekciókat nem lehet figyelembe venni 
a VII. melléklet 1. része (34) bekezdésében meghatáro zott számítási módok során. 
71. Egy értékpapírosítási pozíció kockázatta l súlyozott kitettségértéke csökkenthet ő a 
hitelintézet által a pozícióra vonatkoz óan végzett értékelési korrekció 12,5-
szeresével. 
72. A 66. cikk (2) bekezdésében fogla ltak szerint a hitelintézetek az olyan 
értékpapírosítási pozíciók esetében, am elyekre 1250%-os kockázati súly vonatkozik, 
a pozícióknak a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításánál történ ő 
figyelembe vétele helyett azok kitetts égének értékét levonhatják szavatoló 
tőkéjükből.  
73. A (73) bekezdés alkalmazásában 
a) a pozíció kitettségének értékét a kockázattal súlyozott kitettségértékb ől 
számítják ki, figyelembe véve a (70) és (71) bekezdésnek megfelel ően végzett 
csökkentést; 
b) a kitettség kiszámítása figyelembe veheti az elismert, el őre rendelkezésre 
bocsátott hitelkockázati fedezetet is, az (58)-(65) bekezdésben leírt módszer 
szerint; 
c) amennyiben a kockázattal súlyozott k itettségérték kiszámít ására a felügyeleti 
képlet módszert alkalmazzák, és L < KIRBR, valamint [L+T] > K IRBR, a pozíciót 
két külön pozíciónak kell tekinteni, amelyek közül a magasabb rangú esetében 
az L értéke megegyezik a K IRBR értékével. 
74. Amennyiben egy hitelintézet a (72) bekezdésben említett alternatív módszert 
alkalmazza, a (44) bekezdés alkalmazásában az el őbbi bekezdés szer int levont összeg 
12,5 szeresével kell elosztani az említett bekezdésben a maximális, kockázattal 
 
HU 136   HU súlyozott kitettségértékként meghatározott értéket, amit az ott felsorolt 
hitelintézeteknek kell kiszámítani. 
 
HU 137   HU X. melléklet  
 
Működési kockázat  
 
1. rész – Alapvet ő mutató módszere  
1. TŐKEKÖVETELMÉNY  
1. Az alapvet ő mutató módszere szerint a m űködési kockázat t őkekövetelménye az 
alább meghatározott, vonatkozó mutató 15%-a.  
2. VONATKOZÓ MUTATÓ  
2. A vonatkozó mutató a nettó kamatbevétel és nem kamatjelleg ű bevételek összegének 
hároméves átlaga. 
3. A hároméves átlagot a legutóbbi hat, a pé nzügyi év közepén és végén végzett 12 
hónapos megfigyelés alapján számítják ki. Ha nem állnak rendelkezésre auditált 
mutatók, üzleti becslés is alkalmazható.  
4. Ha bármely megfigyelés esetében a nettó kamatbevétel és a nettó nem kamatjelleg ű 
bevételek összege negatív vagy nulla, a mutatót nem kell figyelembe venni a 
hároméves átlag számítása során. A vonat kozó mutató kiszámítása során pozitív 
értékekek összegét kell elosztani a pozitív értékek számával. 
2.1. A 86/635/EGK irányelv hatálya alá tartozó hitelintézetek 
5. A hitelintézetek eredménykimutatásának a 86/635/EGK irányelv 27. cikke szerinti 
számviteli kategóriái alapján a vonatkozó muta tó az 1. táblázatban felsorolt elemek 
összege. A táblázat minden el emét pozitív vagy negatív el őjelével együtt kell 
figyelembe venni az összeg kiszámítása során.  
6. A táblázat elemeit szükség szerint a (7) és (8) bekezdésekben szerepl ő 
minősítéseknek megfelel ően lehet korrigálni. 
1. táblázat: 
1 Kapott kamat és kamatjelleg ű bevétel 
2 Fizetett kamat és kamatjelleg ű kiadás 
3 Bevétel értékpapírokból: 
a) részvényekb ől és egyéb változó hozamú 
értékpapírokból 
b) részesedésb ől 
c) kapcsolt vállalko zások részvényeib ől 
 
HU 138   HU 4 Kapott jutalékok/díjak 
5 Fizetend ő jutalékok/díjak 
6 Pénzügyi m űveletek nettó eredménye 
7 Bevétel egyéb üzleti tevékenységb ől 
 
2.1.1.  Minősítések 
7. A mutatót a jutalékok és m űködési költségek levonása el őtt kell kiszámítani. 
8. Az alábbi elemek nem vehet ők figyelembe a mutató kiszámítása során: 
a) A kereskedési könyvben nem szerepl ő tételek eladásából származó realizált 
eredmény 
b) Rendkívüli vagy nem rendszeres tételekb ől származó bevétel 
c) Biztosításból származó bevétel. 
Amennyiben a kereskedési tételek újraér tékelése az eredménykimutatás részét 
képezi, az újraértékelést is figyele mbe kell venni. Amennyiben a 86/635/EGK 
irányelv 36. cikke 2) pontját alkalmazzák, az eredménykimutatásban szerepl ő 
újraértékelést is figyelembe kell venni. 
2.2. Egyéb számviteli el őírások szerint m űködő hitelintézetek 
9. Amennyiben a hitelintézet a 86/635/EK ir ányelv által meghatá rozott számviteli 
rendszertől eltérő számviteli el őírások szerint m űködik, a vonatkozó mutatót azon 
adatok alapján kell kiszámítani, amelyek a legközelebb állnak a fent 
meghatározottakhoz. 
 
HU 139   HU 2. rész - Sztenderd módszer  
1. TŐKEKÖVETELMÉNY  
1. A sztenderd módszer szerint a m űködési kockázat t őkekövetelménye a 2. táblázatban 
felsorolt egyes üzletágakhoz kiszámított t őkekövetelmények egyszer ű összege. 
2. Egy adott üzletághoz tartozó t őkekövetelmény megegyezik a vonatkozó mutató 
bizonyos százalékával. 
3. A mutatót minden egyes üzletághoz  egyedileg kell kiszámítani. 
4. Minden üzletág esetében a vonatkozó mutató  a nettó kamatbevétel és az éves nem 
kamat jelleg ű bevételek összegének háromévi átla ga, az 1. rész (5)-(9) bekezdése 
szerint. 
5. A hároméves átlagot a legutóbbi hat, a pé nzügyi év közepén és végén végzett 12 
hónapos megfigyelés alapján számítják ki. Ha nem állnak rendelkezésre auditált 
mutatók, üzleti becslés is alkalmazható. 
6. Ha bármely megfigyelés esetében a nettó kamatbevétel és a nettó nem kamatjelleg ű 
bevételek összege negatív, a mutat óhoz a nulla értéket kell rendelni. 
2. táblázat: 
Üzletág Tevékenységek felsorolása Százalék 
Vállalati pénzügyek Pénzügyi eszközök jegyzése és/vagy 
forgalmazása saját köt elezettségvállalás 
alapján 
Jegyzéssel kapcsolatos szolgáltatások 
Befektetési tanácsadás 
Tanácsadás vállalkozásoknak a 
tőkeszerkezetet, ipari stratégiát és az 
ezekhez kapcsolódó kérdéseket illet ően, 
valamint vállalkozások egyesülésével és 
felvásárlásával összefügg ő tanácsadás 
és szolgáltatások 
Befektetésekhez kapcsolódó kutatás, 
pénzügyi elemzés és pénzügyi 
eszközökkel végzett ügyletekhez 
kapcsolódó általános ajánlások más 
formái. 18% 
Kereskedés és értékesítés Saját számlás kereskedés 18% 
 
HU 140   HU Ügynöki tevékenység a bankközi piacon 
Egy vagy több pénzügyi eszközzel 
kapcsolatos megbízások fogadása és 
továbbítása 
Megbízások teljesítése az ügyfelek 
nevében 
Pénzügyi eszközök kihelyezése a 
kibocsátás átvételére irányuló 
kötelezettségvállalás alapján  
Multilaterális kereskedési rendszerek 
működtetése 
Kiskereskedelmi közvetít ői 
tevékenység 
(Magánszemélyeknek, vagy az 
55. cikkben meghatározott, a 
lakossági kitettségekre 
vonatkozó kritériumokat 
teljesítő kis- és 
középvállalkozásoknak nyújtott 
szolgáltatások) Egy vagy több pénzügyi eszközzel 
kapcsolatos megbízások fogadása és 
továbbítása 
Megbízások teljesítése az ügyfelek 
nevében 
Pénzügyi eszközök kihelyezése a 
kibocsátás átvételére irányuló 
kötelezettségvállalás alapján  12% 
Kereskedelmi banki 
tevékenység Betétek és más visszafizetend ő 
pénzeszközök elfogadása 
Hitelezés 
Pénzügyi lízing 
Garanciák és kötelezettségvállalások 15% 
Lakossági banki tevékenység 
(Magánszemélyeknek, vagy az 
55. cikkben meghatározott, a 
lakossági kitettségekre 
vonatkozó kritériumokat 
teljesítő kis- és 
középvállalkozásoknak nyújtott 
szolgáltatások) Betétek és más visszafizetend ő 
pénzeszközök elfogadása 
Hitelezés 
Pénzügyi lízing 
Garanciák és kötelezettségvállalások 12% 
Fizetési és elszámolási 
szolgáltatások Pénzforgalmi szolgáltatások 
Fizetőeszközök kibocsátása és kezelése 18% 
Ügynöki szolgáltatások Pénzügyi eszközök meg őrzése és 15% 
 
HU 141   HU nyilvántartása az ügyfelek számláján, 
beleértve a letéti őrzést és kapcsolódó 
szolgáltatásokat, mint pl. készpénz 
illetve biztosíték kezelése 
Vagyonkezelés Portfolió kezelés 
UCITS kezelés 
Vagyonkezelés egyéb formái 12% 
 
7. Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a hitelintézet számára, hogy a m űködési 
kockázatra vonatkozó t őkekövetelményt a (9)-(16) bekezdésben meghatározott, 
alternatív sztenderd módszerrel határozza meg. 
2. ÜZLETÁGAK MEGFELELTETÉSÉNEK ALAPVELVEI  
8. A hitelintézeteknek egyedi szabályzatokat és kritériu mokat kell kidolgozniuk és 
dokumentálniuk az aktuális üz letágakhoz és tevékenység ekhez kapcsolódó mutatók 
megfeleltetésére a sztenderd módszer kere tei között. A kritériumokat szükség szerint 
felül kell vizsgálni és korrigálni az új vagy változó üzleti tevékenységek és 
kockázatok figyelembe vételével. Az üzle tágak megfeleltetésének alapelvei az 
alábbiak: 
a) Az egyes tevékenységeket teljes kör űen, és egymást kölcsönösen kizáró módon 
kell az egyes üzletágaknak megfeleltetni. 
b) Olyan tevékenységeket, amelyek nem illeszkednek az üzletágak szerkezetébe, 
de az üzletági szerkezetbe tartozó tevékenységhez kapcsolódó kiegészít ő 
szolgáltatásokat nyújtanak, az általuk támogatott üzletá ghoz kell rendelni. Ha 
egy kiegészít ő tevékenység egynél több üzletágat támogat, objektív 
megfeleltetési kritériumokat kell alkalmazni; 
c) Ha egy tevékenységet nem lehet egy adott üzletághoz rendelni, a legmagasabb 
százalékos értéket adó üzletágat kell al kalmazni. Ugyanez az üzletág tartozik 
az esetleges kapcsolódó kiegészít ő tevékenységekhez is. 
d) A hitelintézetek bels ő árképzési módot alkalmazh atnak a mutató üzletágak 
közti megosztásához. Az egyik üzletágban felmerült, valamely másik üzletágat 
illető költségeket át lehet csoportosítani a megfelel ő üzletághoz, pl. a két 
üzletág közti transzferá ron alapuló módszerrel. 
e) A tevékenységeket következetes módon,  a hitelkockázat és piaci kockázat 
esetében használt kategóriáknak megfelel ően kell megfeleltetni az egyes 
üzletágaknak a m űködési kockázat t őkekövetelményeinek megállapítása során. 
f) Az ügyvezetés – a hitelintéze t irányító szerveinek ellen őrzése alatt – felel ős a 
megfeleltetési szabályokért. 
 
HU 142   HU g) Az egyes üzletágaknak történ ő megfeleltetést független felülvizsgálatnak kell 
alávetni. 
3. ALTERNATÍV MUTATÓK EGYES ÜZLETÁGAKHOZ  
3.1. Körülmények  
9. Az illetékes hatóságok engedélyezhetik  a hitelintézet számára, hogy az alábbi 
üzletágakhoz alternatív mutatókat alkalm azzanak: lakossági banki tevékenység és 
kereskedelmi banki tevékenység. 
10. Az említett üzletágak esetében a vonatkozó mutató egy normalizált bevételi mutató, 
mely egyenl ő a kölcsönök és el őlegek teljes névértékének hároméves átlagával, 
megszorozva 0,035-tel. 
11. A lakossági banki üzletág esetében a kölcsönök és el őlegek az alábbi 
hitelportfoliókból lehívott összegekb ől állnak: lakossági, lakosságiként kezelt KKV, 
és megvásárolt lakossági követelések. 
12. A kereskedelmi banki üzletá g esetében a kölcsönök és el őlegek az alábbi 
hitelportfoliókból lehívott összegekb ől állnak: Vállalati, szuverén, intézményi, 
speciális kölcsönügyletek, vállalatként kezelt KKV, és megvásárolt vállalati 
követelések. A fentiek közé ne m kereskedési könyvben szerepl ő értékpapírok is 
beletartoznak. 
3.2. Feltételek  
13. Az alternatív mutatók használatára  vonatkozó engedélyezésre a (14)-(16) 
bekezdésben meghatározott feltételek vonatkoznak. 
3.2.1.  Általános feltétel 
14. A hitelintézet teljesíti a (17)  bekezdésben meghatározott min ősítési kritériumokat. 
3.2.2.  A lakossági banki és kereskedelmi banki üz letágakra vonatkozó speciális feltételek 
15. A hitelintézet mindenekel őtt a lakossági banki és kereskedelmi banki üzletágakban 
aktív, amelyekb ől bevételének legalább 90%-á származik. 
16. A hitelintézet bizonyítani t udja az illetékes hatóságok s zámára, hogy lakossági banki 
és/vagy kereskedelmi banki tevékenységének jelent ős része olyan kölcsönökb ől áll, 
melyeknél nagy a nemteljesítés valószín űsége, és az alternatív sztenderd módszer 
jobb alapot biztosít a m űködési kockázat becslésére. 
4. MINŐSÍTÉSI KRITÉRIUMOK  
17. A hitelintézeteknek a 22. cikkben és az V.  mellékletben meghatározott általános 
kockázatkezelési normákon felül teljesíteniük kell az alábbi felsorolt min ősítési 
kritériumokat is. 
 
HU 143   HU a) A hitelintézeteknek jól dokumentál t rendszerrel kell rendelkezniük a m űködési 
kockázat értékelésére és kezelésér e, a rendszerhez rendelt egyértelm ű 
felelőségekkel. Meg kell határozniuk a m űködési kockázattal szembeni 
kitettséget, és nyomon ke ll követniük a vonatkozó m űködési kockázati 
adatokat, beleértve a jelent ős veszteségekkel kapcsolatos adatokat is. A 
rendszert rendszeresen független fe lülvizsgálatnak kell alávetni. 
b) A m űködési kockázat értékelésére szolgáló re ndszert szorosan integrálni kell a 
hitelintézet kockázatkezelési folyamataiba. A rendszer kimen ő adatainak a 
hitelintézet m űködési kockázati profiljának felügyeletére és ellen őrzésére 
szolgáló folyamatok szerve s részét kell képezniük. 
c) A hitelintézeteknek olyan vezet ői jelentési rendszert kell bevezetniük, ami a 
hitelintézet az érintett tisztségvisel ők számára m űködési kockázattal 
kapcsolatos jelentéseket biztosít. A hitelintézeteknek eljárásokkal kell 
rendelkezniük a vezet ői jelentésekben foglal t információknak megfelel ő 
intézkedések végrehajtására.  
 
HU 144   HU 3. rész – Fejlett mérési módszerek  
1. MINŐSÍTÉSI KRITÉRIUMOK  
1. Ahhoz, hogy a hitelinézetek alkalmazhassák a fejlett mérési módszert, meg kell 
győzniük az illetékes hatóságoka t arról, hogy a hite lintézetek a 22. cikkben és az V. 
mellékletben meghatározott általános kock ázatkezelési normákon felül teljesítik az 
alábbi felsorolt min ősítési kritériumokat is. 
1.1. Minőségi normák 
2. A hitelintézet bels ő, működési kockázat mérésére szol gáló rendszerét szorosan 
integrálni kell a napi koc kázatkezelési folyamatokba. 
3. A hitelintézetnek rendelkezn ie kell egy független, a m űködési kockázattal 
kapcsolatos kockázatkezelésért felel ős munkaköri funkcióval. 
4. A működési kockázatból ered ő kitettséget és az elszenvedett veszteséget 
rendszeresen jelenteni kell. A hitelintézetnek rendelkeznie kell a szükséges 
eljárásokkal a megfelel ő helyesbít ő tevékenység végrehajtásához. 
5. A hitelintézet kockázatkezelési rendszerét jól kell dokumentálni.  A hitelintézetnek 
kidolgozott eljárással kell rendelkeznie a megfelel őség biztosítására, és 
szabályzatokkal a nem megfelel őség kezelésre.  
6. A működési kockázat kezelésére szolgáló folyamatokat és a kockázat mérésére 
szolgáló rendszereket bels ő és/vagy küls ő ellenőrök általi rendszeres 
felülvizsgálatoknak kell alávetni. 
7. A működési kockázatra vonatkozó kockázat kezelési rendszernek az illetékes 
hatóságok általi jóváhagyása az aláb bi elemeket foglalja magában: 
a) Annak ellen őrzése, hogy a bels ő jóváhagyási folyamatok kielégít ően 
működnek-e; 
b) Megbizonyosodás arról, hogy a koc kázatkezelési rendszerhez tartozó 
adatáramlás és folyamatok átláthatóak és hozzáférhet őek. 
1.2. Mennyiségi normák 
1.2.1.  Folyamat 
8. A hitelintézetek t őkekövetelményeik kiszámítása so rán kötelesek az t várható és 
váratlan veszteségb ől állónak tekinteni, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy a várható 
veszteséget bels ő üzletviteli eljárásaikkal megfelel ően megragadják. A m űködési 
kockázat mérésére szolgáló rendszernek me g kell ragadnia a potenciálisan súlyos, kis 
valószínűségű eseményeket, ezáltal egyéves id őszakra 99,9%-os konfidencia-
intervallumnak megfelel ő megbízhatóságot kell elérnie.  
9. A hitelintézet m űködési kockázat kezelésére szolgáló rendszerének tartalmaznia kell 
bizonyos kulcsfontosságú elemeket a fen ti megbízhatósági norma teljesítésére 
 
HU 145   HU érdekében. Az el őírt elemek közé kell tartoznia az üzleti környezetet tükröz ő belső és 
külső adatoknak, forgatókönyv-elemzés és különböz ő tényezők használatának, és az 
alábbi (13)-(24) bekezdésben meghatározott bels ő ellenőrzési rendszerek 
alkalmazásának. A hitelintézetnek jól dokum entált módszerrel kell rendelkeznie az 
említett négy elem használatának súlyozására a m űködési kockázat kezelésére 
szolgáló átfogó rendszerben. 
10. A kockázatmérési rendszernek meg kell ragadnia a kockázat f őbb tényez őit, amelyek 
a veszteségbecsléshez tartoz ó gyakorisági görb ék ellaposodó részének alakját 
befolyásolják. 
11. A működési kockázatból ered ő veszteségek és a különböz ő működési kockázat 
becslések közötti korrelációt cs ak akkor lehet elismerni, ha  a hitelintézet bizonyítani 
tudja az illetékes hatósá gok számára, hogy a korrelá ció mérésére alkalmazott 
rendszerek megbízhatóak, alkalmazásuk követk ezetes, és figyelembe veszik az ilyen 
korrelációs becslések bizonytala nságát, különösen stresszes id őszakokban. A 
hitelintézetnek megfelel ő kvantitatív és kvalitatív módszerekkel kell érvényesítenie 
korrelációs feltételezéseit. 
12. A kockázatmérési rendszernek bels őleg következetesnek kell lennie, és el kell 
kerülnie a t őkemegfelelési szabályrendszer más területein elismert min őségi 
értékelések vagy kockázatcsökkentési módszerek többszörös beszámítását. 
1.2.2.  Belső adatok 
13. A működési kockázattal kapcsolatos bels ő méréseknek egy legalább 5 éves múltbeli 
megfigyelési id őszakon kell alapulniuk. Ame nnyiben a hitelintézet el őször tér át a 
fejlett mérési módszer alkalmazására, hároméves múltbeli megfigyelési id őszak is 
elfogadható. 
14. A hitelintézeteknek meg kell tudni uk feleltetni a múltbeli bels ő veszteség adataikat a 
2. részben meghatározott üzletágakna k és az 5. részben meghatározott 
eseménytípusoknak, valamint ezeket az adatokat az illetékes hatóságok számára 
kérésre be kell tudniuk mutatni. Dokume ntált és objektív kritériumokat kell 
meghatározni a veszteségek meghatározo tt üzletágakhoz és  eseménytípusokhoz 
történő megfeleltetéséhez. Azokat a m űködési kockázatból adódó veszteségeket, 
amelyek a hitelkockázathoz kapcsolódna k, és amelyeket a múltban a bels ő 
hitelkockázati adatbázi sokban rögzítettek, fel kell jegyezni a m űködési kockázat 
adatbázisokba is, és azokat külön kell jelöln i. Az ilyen veszteségek nem tartoznak a 
működési kockázati költségek alá, ameddig a minimum t őkekövetelmények 
kiszámítása céljából azokat továbbra is hitelkockázatnak tekintik. A piaci 
kockázathoz kapcsolódó, a m űködési kockázatból adódó ve szteségeket be kell vonni 
a működési kockázathoz tartozó t őkekövetelmények hatálya alá. 
15. A hitelintézet bels ő veszteség adatinak átfogónak ke ll lenniük abban az értelemben, 
hogy azoknak meg kell ragadniuk a vonatkozó alrendszerek és földrajzi régiók 
összes főbb tevékenységét és a ki tettségeit. A hitelintézeteknek bizonyítaniuk kell, 
hogy a kizárt tevékenységek vagy kitettség ek sem egyenként sem együttesen nem 
befolyásolnák lényegesen az átfogó kockázati becsléseket. Megfelel ő minimum 
veszteség határértéket kell meghatározni a bels ő veszteségadatok gy űjtéséhez. 
 
HU 146   HU 16. A bruttó veszteség összegével kapcso latos információkon túl a hitelintézeteknek 
információt kell gy űjteni a hitelezési veszteséget okoz ó esemény dátumáról, a bruttó 
veszteség összegének esetleges megtérülésér ől, és a veszteség okainak és befolyásoló 
tényezőinek leírásáról. 
17. Külön kritériumok kellenek a központosíto tt funkcióból, vagy olyan tevékenységb ől 
– mely egynél több üzletágat fog át – ered ő veszteségadatok meghatározásához, 
valamint az ezekhez kapcsolódó eseményekb ől adódó veszteségadatok 
meghatározásához.  
18. A hitelintézeteknek dokumentált eljárás okkal kell rendelk ezniük a múltbeli veszteség 
adatok folyamatos megfelel őségének értékelésére, beleér tve azokat a helyzeteket is, 
ahol az értékelést felülbírálhatják, átsoro lhatják , vagy más módon helyesbíthetik, és 
az eljárásoknak ki kell terjedniük a nnak meghatározására, hogy ezeket milyen 
mértékig végezhetik el, és kik jogos ultak az ilyen döntés meghozatalára. 
1.2.3.  Külső adatok 
19. A hitelintézet m űködési kockázat mérésére szol gáló rendszerének megfelel ő külső 
adatokat kell használnia, különösen  akkor, ha okkal feltételezhet ő, hogy a hitelintézet 
ritkán el őforduló, de potenciálisan súl yos veszteségeknek van kitéve. A 
hitelintézetnek szisztematikus eljárá ssal kell rendelkeznie azon helyzetek 
meghatározására, melyek esetében küls ő adatokat kell használni, és meg kell 
határozni az adatoknak a mérési rendszerbe történ ő belefoglalására szolgáló 
módszereket is. A küls ő adatok felhasználására vonatkoz ó feltételeket és gyakorlatot 
rendszeresen felül kell vizsgálni, dokumentálni és id őszakos független 
felülvizsgálatnak kell alávetni. 
1.2.4.  Forgatókönyv-elemzés 
20. A hitelintézet szakért ői véleményen alapuló forgatókönyv-elemzés és küls ő adatok 
együttes használatával értékeli ki na gy súlyosságú eseményekkel szembeni 
kitettségét. Az értékeléseket megbízh atóságuk biztosítá sa érdekében id őközönként 
felül kell vizsgálni és érvé nyesíteni úgy, hogy azokat össz ehasonlítják a ténylegesen 
elszenvedett veszteségekkel. 
1.2.5.  Üzleti környezet és bels ő ellenőrzési tényez ők 
21. A hitelintézet egész vállalatra kiterjed ő kockázatértékelési módszereinek meg kell 
ragadniuk azokat az üzleti környezettel kapcsolatos és bels ő ellenőrzési tényez őket, 
melyek módosíthatják m űködési kockázati profilját.  
22. Az egyes tényez ők kiválasztásához tapasztalati úton és az érintett üzletág 
szakértőinek értékelése alapján kell bi zonyítani, hogy azok valóban lényeges 
kockázati tényez ők.  
23. A kockázati becsléseknek a tényez ők változásaira adott érzékenységét és a 
különböző tényezők súlyozását megfelel ően igazolni kell. A kockázatellen őrzés 
javítása által okozott kockázatváltozáson kí vül a rendszernek meg kell ragadnia a 
tevékenységek nagyobb komplexitásából va gy az üzleti forgalom növekedéséb ől 
adódó potenciális kockázatnövekedést is. 
 
HU 147   HU 24. A rendszert dokumentálni kell, és a hitelint ézeten belüli valamint illetékes hatóságok 
általi független felülvizsgálatnak kell al ávetni. A folyamatot és az eredményeket a 
tényleges bels őleg mért veszteséggel és a vonatkozó küls ő adatokkal történ ő 
összehasonlítással id őközönként felül kell vizsgálni és jóváhagyni. 
2. A BIZTOSÍTÁS HATÁSA  
25. A hitelintézetek a (26)-(29) bekezdésekben meghatározott feltételek teljesülése 
esetén elismerhetik a biztosítás hatását. 
26. A szolgáltatást nyújtó biztosítás vagy viszontbiztosítást nyújtására jogosult. 
27. A szolgáltatást nyújtónak legalá bb A típusú (vagy azzal megegyez ő) követelés-
visszafizetési min ősítéssel kell rendelkeznie; 
a) A biztosítási kötvénynek le galább egy éves kezdeti id őtartammal kell 
rendelkeznie. Az egy évnél rövidebb fennmaradó id őtartamú biztosítások 
esetén a hitelintézet a biztosítás csökken ő fennmaradó id őtartamának megfelel ő 
volatilitás korrekciós tényez őt köteles alkalmazni, amelynek mértéke a 90 
napos vagy rövidebb fennmaradó id őtartamú biztosítások esetében akár a teljes 
100%-os volatilitás korre kciót is elérheti. 
b) A biztosítási kötvényszerz ődés felmondási ideje minimum 90 nap. 
c) A biztosítási kötvényben nem szerep elnek olyan kizárások vagy korlátozások, 
melyeket felügyeleti intézk edés vált ki, illetve cs ődbe jutott hitelintézet esetén 
megakadályoznák a hitelintézet, cs ődgondnok vagy felszámoló számára a 
hitelintézet által elszenvedett károk va gy költségek behajtásá t, kivéve azokat a 
hitelintézetet érint ő eseteket, amelyek a cs ődgondnok kinevezése vagy a 
felszámolási eljárás megindítása ut án következnek be, feltéve, hogy a 
biztosítási kötvény kizárhat bármilyen, az illetékes hatóságok intézkedéseib ől 
eredő pénzbírságot, büntetést vagy büntet ő jellegű kártérítést. 
d) A kockázatcsökkentési számításoknak ol yan átlátható módon kell tükrözniük a 
biztosítási fedezetet , ami következetes a m űködési kockázat átfogó 
tőkekövetelménye megállapítása so rán figyelembe vett tényleges 
valószínűséggel és a veszteség hatásaival. 
e) A biztosítást harmadik fél bocsátja rendelkezésre. Leányvállalattal vagy nem 
biztosító társaság tulajdonában lev ő biztosító társasággal között biztosítás 
esetén a kitettséget a jogosultsági kritériumokat teljesít ő harmadik féllel kell 
ellenbiztosíttatni, például viszontbiztosítás útján. 
f) A biztosítás elismert etésére szolgáló rends zernek jól indokoltnak és 
dokumentáltnak kell lennie; 
28. A biztosítás elismerésére hasz nált módszereknek a következ ő elemeket kell a 
biztosítás elismert összegének leszámíto lásával vagy volatilitás korrekciós tényez ő 
alkalmazásával megragadniuk:  
 
HU 148   HU a) A kötvény fennmaradó id őtartama, ha az kisebb mint egy év, a fentiekben 
megállapítottak szerint; 
b) A kötvény felmondási ideje, ha az kisebb egy évnél; 
c) A kifizetés bizonytalansága, és a biztosítási kötvények fedezete közti 
különbségek.  
29. A biztosítás elismeréséb ől adódó tőkekövetelmény könnyítés nem haladhatja meg a 
működési kockázathoz tartozó t őkekövetelmény kockázatcsökkentési módszerek 
alkalmazása el őtti értékének 20%-át. 
3. A FEJLETT MÉRÉSI MÓDSZER ALKALMAZÁSA CSOPORT SZINTEN  
30. Amennyiben a fejlett mérési módszert egy EU székhely ű hitelintézet anyavállalat és 
leányvállalatai, vagy egy EU székhely ű pénzügyi holding társ aság leányvállalatai 
kívánják alkalmazni, az alkalmazás iránti  kérelemben szerep eltetni kell a m űködési 
kockázati t őkekövetelményének eloszlását a csoport különböz ő tagjai közt. 
31. A kérelemben fel kell tüntetni, hogy a di verzifikáció hatásait faktorálják-e a 
kockázatkezelési rendszerben, és ha igen, akkor milyen módon. 
 
HU 149   HU 4. rész – Különböz ő módszerek együttes alkalmazása  
1. A FEJLETT MÉRÉSI MÓDSZER EGYÜTTES ALKALMAZÁSA MÁS MÓDSZEREKKEL  
1. Egy hitelintézet a fejlett mérési módszert az alapvet ő mutató módszerével vagy a 
sztenderd módszerrel használhatja együtt, az alábbi feltételek teljesülése mellett: 
a) A rendszer a hite lintézet összes m űködési kockázatát megragadja. Az illetékes 
hatóság meggy őződik a különböz ő tevékenységek, föld rajzi régiók, jogi 
struktúra vagy és  a többi, bels őleg meghatározott vonatkozó felosztás 
megfelelőségéről. 
b) A sztenderd módszer és a fejlett méré si módszer által lefedett tevékenységekre 
a 2. és 3. részben meghatározott j ogosultsági kritériu mok teljesülnek. 
2. Az illetékes hatóság eseti alapon az alább fels orolt további feltételeket szabhatja ki:  
a) A fejlett mérési módszer beveze tésének napjától a hitelintézet m űködési 
kockázatának jelent ős részét a fejlett mérési  módszer ragadja meg; 
b) A hitelintézet kötelezetts éget vállal, hogy a fejlett mé rési módszert az illetékes 
hatóságokkal egyeztetett ütemterv szerint fokozatosan kiterjeszti tevékenységei 
jelentős részére. 
2. AZ ALAPVET Ő MUTATÓ MÓDSZERE ÉS A SZTENDERD MÓDSZER EGYÜTTES 
ALKALMAZÁSA  
3. Egy hitelintézet az alapvet ő mutató módszerét és a szte nderd módszert csak kivételes 
esetben alkalmazhatja együtt, úgymint fr iss vállalatfelvásárlás esetén, ahol a 
sztenderd módszer fokozatos  bevezetése átmeneti id őszakot tehet szükségessé. 
4. Az alapvet ő mutató módszere és a sztender d módszer együttes alkalmazásának 
feltétele, hogy a hitelintéze t kötelezettséget vállal jon a sztenderd módszer 
bevezetésére az illetékes hatóságokkal egyeztetett ütemterv szerint. 
 
HU 150   HU 5. rész – Veszteség kategóriák  
3. táblázat 
Veszteség kategória Fogalommeghatározás 
Belső csalás Csalásra, a vagyon h űtlen kezelésére, a vállalati szabályok vagy 
politikák, illetve jogszabá lyok (kivéve a hátrányos 
megkülönböztetésre vonatkozó szab ályokat) kijátszására irányuló 
szándékos tevékenységb ől adódó veszteségek, legalább egy bels ő fél 
közreműködésével. 
Külső csalás Csalásra, a vagyon h űtlen kezelésére vagy  a jogszabályok 
kijátszására irányuló, harmadik fél által elkövetett szándékos 
tevékenységb ől adódó veszteségek. 
Munkáltatói gyakorlat és 
munkabiztonság A munkavállalási, egészsé gügyi vagy munkabiztonsági 
jogszabályokkal vagy megállapodás okkal ellentétes cselekményb ől, 
személyi sérüléssel vagy hátrá nyos megkülönbözteté ssel kapcsolatos 
kártérítési igény kifizetéséb ől adódó veszteségek. 
Ügyfelek, termékek és 
üzleti gyakorlat Egy adott ügyféllel szemben gondatlanságból vagy nem 
szándékosan elkövetett szak mai kötelezettségszegésb ől (beleértve a 
bizalmi és alkalmassági követelmé nyeket is), illetve egy termék 
jellegéből vagy természetéb ől adódó veszteségek. 
Tárgyi eszközöket ért 
károk Tárgyi eszközöket természeti katasztrófa vagy más esemény 
következtében ért károkból ered ő veszteségek. 
Üzletmenet fennakadása 
vagy rendszerhiba Az üzletmenet fennakadásából  vagy rendszerhibából adódó 
veszteségek 
Végrehajtás, teljesítés és 
folyamatkezelés Ügyletek feldolgozásának elma radásából vagy kereskedelmi 
ügyfelekkel és beszállítókkal kapcsolatos folyamatok kezeléséb ől 
adódó veszteségek 
 
 
HU 151   HU XI. Melléklet 
 
Az illetékes hatóságok általi felülvizsgál at és értékelés t echnikai kritériumai 
1. Az illetékes hatóságok által a 124. ci kk alapján végzett fe lülvizsgálatnak és 
értékelésnek a hitel-, piaci- és m űködési kockázaton kívül az alábbi elemekre kell 
kiterjednie: 
a) az IRB módszert alkalmazó hitelintézetek által végzett stressz teszt 
eredményei; 
b) a likviditási és koncentr ációs kockázat kezelése vala mint a hitelintézet velük 
szembeni kitettsége, beleértve a 108-118. cikkben meghatározott 
követelményeknek történ ő megfelelést is; 
c) a hitelintézet által megvalósított, az elismert hitelkockázat mérséklési 
módszerekhez használatával kapcsola tos reziduális kockázat kezelésére 
szolgáló eljárások és politikák megbízhatósága, megfelel ősége és alkalmazási 
módja; 
d) a hitelintézet által az általa értékpap írosított eszközökre vonatkozóan tartott 
szavatoló t őke mértéke megfelel-e az ügylet gazdasági tartalma, beleértve az 
átadott kockázat mértékét is, által indokolt mértéknek. 
2. Az illetékes hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a hite lintézet nyújtott-e burkolt 
támogatást az értékpapírosításhoz. Amennyi ben úgy találják, hogy a hitelintézet több 
mint egy alkalommal burkolt támogatást nyúj tott, az illetékes ható ság, feltételezve, 
hogy a hitelintézet a jöv őben is támogatni fogja az értékpapí rosítást, és ezzel nem ér el 
számottev ő kockázat-átruházást, megteszi a megfelel ő lépéseket. 
 
HU 152   HU XII. melléklet  
 
A nyilvánosságra hozatal technikai kritériumai  
 
1. RÉSZ – ÁLTALÁNOS KRITÉRIUMOK  
1. Egy információ a nyilvánossá gra hozatal során akkor min ősül lényegesnek, ha annak 
kihagyása vagy hamis állítása módosíth atja vagy befolyásolhatja az adott 
információra gazdasági döntés céljábó l támaszkodó személy döntését vagy 
értékítéletét. 
2. Egy információ akkor min ősül a hitelintézet tulajdonosi informáci ójának, ha annak 
nyilvánosságra hozatala veszélyeztetheti versenypozícióját. Ide tartozhatnak a 
termékekkel vagy rendszerekkel kapcso latos olyan információk, melyek 
versenytársakkal való megosztása csökkentheti  a hitelintézet befekt etéseinek értékét. 
3. Egy információ akkor min ősül bizalmasnak, ha az ügyfelekkel vagy más 
partnerekkel szembeni kötelezettség a hitelintézetet titoktartásra kötelezi.  
4. Az illetékes hatóságok el őírják a hitelintéze t számára annak vizsgálatát, hogy az 
üzleti tevékenység vonatkozó tulajd onságainak fényébe n, mint pl. m űveletek száma, 
tevékenységek köre, jelenlét má s országokban, részvétel különböz ő pénzügyi 
szektorokban, részvétel nemzetközi pénz ügyi piacokon, valamint fizetési, 
elszámolási és kiegyenlítési rendszer ekben, bizonyos információkat az éves 
gyakoriságnál gyakrabban szükséges-e nyi lvánosságra hozni. Az értékelésnél 
különös figyelmet kell fordítani arra, hogy szüks éges-e a 2. rész (3) bekezdésének b) 
és e) pontjában, valamint a (4) bek ezdés b)-f) pontjában meghatározott 
információkat, valamint a kockázatokkal szembeni kitettséggel és más, gyors 
változásnak kitett információkat gya krabban nyilvánosságra hozni.  
5. A 2. rész (4) bekezdése f) pontjába n meghatározott nyilv ánosságra hozatali 
követelményt a 72. cikk (1) és  (2) bekezdésének megfelel ően kell teljesíteni. 
2. rész – Általános követelmények  
1. itelintézet kockázatkezelési célkit űzéseit és politikáit minden egyes kockázati 
kategória esetén nyilvánosságra kell hozni, beleértve az (1)-(13) bekezdésben említett 
kockázatokat is. A nyilvánosságra hozatal nak ki kell terjednie az alábbiakra: 
a) az adott kockázatok kezelésére szol gáló stratégiák és folyamatok; 
b) a vonatkozó kockázatkezelési funkció vagy más megfelel ő rendelkezések 
szerkezeti és szer vezeti felépítése; 
c) a kockázatjelentési és –mérési rends zerek érvényességi köre és jellege; 
d) a kockázat csökkentésére és fedezés ére vonatkozó politikák, valamint a 
kockázat csökkentésére és fedezésére szolgáló eszközök hatékonyságának 
felügyeletére szolgáló stratégiák és folyamatok. 
 
HU 153   HU 2. Az alábbi információkat kell nyilvánossá gra hozni az irányelv alkalmazási körével 
kapcsolatban: 
a) a hitelintézet neve, amelyre az irányelv követelményei vonatkoznak; 
b) az eltérések összefoglalása a szám viteli és prudenciális célokból történ ő 
konszolidáció alapján, azon elemek  rövid leírásával, amelyek: 
i. teljes mértékben konszolidáltak, 
ii. részlegesen konszolidáltak, 
iii. levonásra kerültek a szavatoló t őkéből, 
iv. nem kerültek konszolidálásra sem levonásra; 
c) a szavatoló t őke vagy kötelezettségek anyavá llalat és leányvállalati közötti 
visszafizetésének bármilyen aktuális vagy el őre látható anyagi vagy jogi 
akadálya; 
d) az a teljes összeg, amennyivel a szavatoló t őke kevesebb, mint a konszolidált 
kimutatásban nem szerepl ő egyes leányvállalatok számára el őírt minimum, és 
az ilyen leányvállalatok neve; 
e) ha alkalmazható, a 69. és 70. cikkben meghatározott rendelkezések 
alkalmazásának körülményei. 
3. A hitelintézeteknek a következ ő információkat kell szavatoló t őkéjükkel kapcsolatban 
nyilvánosságra hozni: 
a) összefoglaló információk az összes szavatoló t őke elem és azok összetev őinek 
főbb feltételeir ől; 
b) az eredeti szavatoló t őke összege, az egyes pozitív elemek és levonások külön-
külön történ ő közzétételével; 
c) a járulékos szavatoló t őke, és a [93/6/EGK irá nyelv V. mellékletében] 
meghatározott szavatoló t őke teljes összege; 
d) az eredeti és járulékos szavatoló t őkéből a 66. cikk (1) bekezdése c) pontja 
szerinti levonások, az 57. cikk q) pontjában említett elemek különálló 
közzétételével; 
e) a teljes elismert szavatoló t őke összege a levonások után és a 66. cikkben 
meghatározott korlátások figyelembe vételével. 
4. A hitelintézeteknek a következ ő információkat kell nyilváno sságra hozniuk a 75. és 
123. cikkben meghatározott követelménye k teljesítésével kapcsolatban: 
a) összefoglaló a hite lintézet azon módszerér ől, amely annak ellen őrzésére 
szolgál, hogy a bels ő tőke elégséges-e a jelenlegi és jöv őbeni 
tevékenységekhez; 
 
HU 154   HU b) a kockázattal súlyozott eszközérté ket a 78-83. cikk szerint kiszámító 
hitelintézetek esetéb en a 79. cikkben meghatározo tt kitettségi kategóriákba 
tartozó egyes kockázattal súlyoz ott eszközértékek 8 százaléka; 
c) a kockázattal súlyozott eszközérté ket a 84-89. cikk szerint kiszámító 
hitelintézetek esetéb en a 86. cikkben meghatározo tt kitettségi kategóriákba 
tartozó egyes kockázattal  súlyozott eszközértéke k 8 százaléka. Lakossági 
kitettségek esetén  ez a követelmény minden olya n kitettség kategóriára 
vonatkozik, amelyek megfeleltethet ők a VII. melléklet 1. részének (9)-(11) 
bekezdésében található különböz ő korrelációknak. A részvénykitettség 
kategória esetében ez a követelmény az alábbiakra vonatkozik: 
i. a VII. melléklet 1. részének (15) -(25) bekezdésében meghatározott egyes 
módszerek mindegyikére; 
ii. tőzsdén forgalmazott kitettségekre, megfelel ően diverzifikált portfoliókban 
található privát részvénykitettségekre és más kitettségekre; 
iii. tőkekövetelményekre vonatkozó felügyeleti  átmeneti rendelkezések alá tartozó 
kitettségek; 
iv. tőkekövetelményekre vonatkozó szerzett jogokkal kapcsolatos rendelkezések 
hatálya alá tartoz ó kitettségek; 
d) a 75. cikk b) és  c) pontjának megfelel ően kiszámított minimum 
tőkekövetelmények; 
e) a 103. és 105. cikk szerint kiszámított minimum t őkekövetelmények, külön-
külön nyilvánosságra hozva; 
f) a teljes szavatoló t őke és az eredeti szavatoló t őke alapján kiszámított 
szolvenciamutatók. 
5. A hitelintézeteknek a következ ő információkat kell nyilvánosságra hozniuk a 
hitelkockázattal és be hajtható összegre vonatkozó kockázattal szembeni kitettségükkel 
kapcsolatban: 
a) a késedelem és hitelmin őség-romlás számviteli fogalommeghatározása; 
b) az értékhelyesbítés és tartalékok meghatározására szolgáló megközelítések és 
módszerek leírása; 
c) az ellentételezések elszámolása utáni ki tettségek teljes összege, ami nem veszi 
figyelembe a hitelkockázat-csökkentést ha tásait, valamint a kitettségek adott 
időtartamara vonatkoztatott át lagos összegei a különböz ő kitettségi kategóriák 
szerinti bontásban. 
d) a kitettségek földrajzi eloszlása a f őbb kitettségi kategóriák szerinti bontásban, 
szükség szerint tovább részletezve; 
e) a kitettségek iparág vagy ügyféltípus szerinti eloszlása a f őbb kitettségi 
kategóriák szerinti bontásban, szükség szerint további részletezve; 
 
HU 155   HU f) az összes kitettség hátralev ő futamidő szerinti osztályozása, a f őbb kitettségi 
kategóriák szerinti bontásban, szükség szerint további részletezve; 
g) az alábbi elemek összege f őbb iparági vagy ügyféltípus szerinti bontásban: 
i. min őségromlást szenvedett és késede lembe esett kitettségek, külön-külön 
felsorolva, 
ii. értékhelyesbítések és tartalékok, 
iii. értékhelyesbítési költségek az adott id őszak során; 
h) min őségromlást szenvedett és késedelembe esett kitettségek összege, külön-
külön felsorolva, a f őbb földrajzi régiók szerint, beleértve, ha lehetséges, az 
egyes földrajzi régiókhoz tartozó értékhe lyesbítések és ta rtalékok összegét. 
i. a min őségromlást szenvedett kitettségekkel kapcsolatos értékhelyesbítések és 
tartalékok változásának egyezetése, kül ön-külön felsorolva. Az információk a 
következőkből állnak: 
i. az értékhelyesbítés és ta rtalékok típusának leírása, 
ii. a nyitó egyenlegek, 
iii. az adott id őszak alatt a tartalékokból felszabadított összegek, 
iv. az id őszak alatt a kitettségekb ől eredő becsült valószín űsíthető veszteségekre 
félretett vagy felszabadított összegek, más korrekciók, beleértve a 
devizaárfolyam-eltérésb ől, üzletágak összevoná sából, akvizíciójából, 
leányvállalatok megszüntetéséb ől és tartalékok közötti átcsoportosításból 
eredőket is, 
v. a záró egyenlegek.  
Az eredménykimutatásban közvetlenül szerepl ő értékelési korrekciókat és 
megtérüléseket külön kell nyilvánosságra hozni. 
6. a kockázattal súlyozott eszközértéket a 78-83. cikk szerint kiszámító hitelintézetek 
esetében a következ ő információkat kell nyilvá nosságra hozni a 79. cikkben 
meghatározott kitettségi kategóriák mindegyikéhez: 
a) a kijelölt küls ő hitelmin ősítő intézmények és ECA-k neveit, valamint az 
esetleges változások okait; 
b) a kitettségi kategóriáka t, melyekhez az egyes küls ő hitelmin ősítő 
intézményeket vagy ECA-kat igénybe veszik; 
c) a kibocsátásoknak és a kibocsátási hitelmin ősítéseknek a kereskedési könyvben 
nem szerepl ő elemekre történ ő átviteli folyamatának leírását; 
d) az egyes küls ő hitelminősítő intézmények vagy ECA-k küls ő minősítésének a 
VI. mellékletben meghatározott hitelmin ősítési besorolásokkal történ ő 
 
HU 156   HU megfeleltetését, figyelembe véve , hogy ezt az információt nem kell 
nyilvánosságra hozni ha a hitelintézet megfelel az illetékes hatóság által kiadott 
sztenderd megfeleltetésnek; 
e) a kitettség értékeket valamint a VI. mellékletben meghatározott egyes 
hitelminősítési besorolásokhoz tartozó hite lkockázat mérséklési módszerek 
alkalmazása utáni és a szavatoló t őkéből levont kitettség értékeket. 
7. A kockázattal súlyozott kitettségértéket a V II. melléklet 1. rész ének (5) vagy (17)-
(19) bekezdése szerint kiszámító hitelintézeteknek a fent említett (5) bekezdésben 
található táblázat minden egyes kategóriájá hoz vagy a fenti (17) -(19) bekezdésben 
említett egyes kockázati súlyokhoz tartozó kitettségeket kell nyilvánosságra hozniuk. 
8. A tőkekövetelményeket a 75. cikk b) és c) pon tja szerint kiszámító  hitelintézetek a 
követelményeket az említett rendelkezésekben hivatkozott egyes kockázatok 
esetében külön-külön kell hozzák nyilvánosságra. 
9. A tőkekövetelményeket a [93/6/EGK irányelv VIII. melléklete] szerint kiszámító 
hitelintézetek a következ ő információkat hozzák nyilvánosságra: 
a) az egyes részportfoliók esetében: 
i. az alkalmazott modellek tulajdonságai, 
ii. a részportfolióra alkalmazott stressz teszt leírása, 
iii. a bels ő modellek és modellezési foly amatok következetességének és 
pontosságának utótesztelésér e és érvényesítésére alka lmazott módszer leírása; 
b) az illetékes hatóság á ltali elfogadás hatálya; 
c) a modell alá tartozó részportfoli ók esetében: 
i. a kockázati érték tárgyid őszak során és az id őszak végén mért fels ő és alsó 
határértékek és átlag, 
ii. a kockázati értékek összehasonlítása a h itelintézet tényleges nyereségével vagy 
veszteségével, az utót esztelési eredmények f őbb kiugró értékeinek 
elemzésével. 
10. A hitelintézeteknek a következ ő információkat kell m űködési kockázatukkal 
kapcsolatban nyilvánosságra hozni: 
a) a m űködési kockázathoz kapc solódó szavatoló t őke követelmények becslésére 
szolgáló azon módszerek, melyek al kalmazására a hitelintézet jogosult; 
b) a 105. cikkben meghatározott módszerek  leírása, ha azokat a hitelintézet 
alkalmazza, beleértve a hitelintézet mé rési módszere által figyelembe vett 
vonatkozó bels ő és külső tényezőket. Részleges alkalmazás esetén fel kell 
tüntetni a különböz ő módszerek hatályát és érvényességi területét. 
 
HU 157   HU 11. A kereskedési könyvben nem szerepl ő értékpapírokban lev ő kitettségekkel 
kapcsolatban a következ ő információkat kell nyilvánosságra hozni: 
a) a kitettségek közti különbségtétel módja azok célkit űzései alapján, beleértve a 
tőkenyereséget és stratégiai okokat, va lamint az alkalmazo tt számviteli és 
értékelési módszerek, beleértve az értékelést befolyásoló f őbb feltételezéseket 
és módszereket is; 
b) a mérleg szerinti érték, a valós érték, és t őzsdén forgalmazott eszköz esetén 
összehasonlítás a piaci árral, ha az lényegesen eltér a valós értékt ől; 
c) a tőzsdén forgalmazott kitettségek, megfelel ően diverzifikált portfoliókban 
található privát részvénykitettségek és más kitettségek típusai, jellege és 
összegei; 
d) az id őszak során történt értékesítésb ől és likvidálásból származó összesített 
nyereség vagy veszteség; 
e) a teljes nem realizált nye reség és veszteség, látens újraértékelési nyereség vagy 
veszteség, valamint az eredeti és járulékos szavatoló t őkében szerepl ő említett 
összegek. 
12. A hitelintézetek a következ ő információkat hozzák nyilvánosságra a kereskedési 
könyvben nem szerepl ő pozíciók kamatkockázatával szembeni kitettségükkel 
kapcsolatban: 
a) a kamatkockázat jellege és az ezzel kapcsolatos f őbb feltételezések (beleértve a 
kölcsönök visszafizetésével és a lejá rat nélküli letétekkel kapcsolatos 
feltételezéseket), valamint a kamatkockázat mérésének gyakorisága; 
b) a bevétel, gazdasági érték, vagy más,  a felfelé vagy lefelé irányuló kamatsokk 
kezelésére szolgáló vonatkozó mérték a kamatkockázat mérésére alkalmazott 
módszer szerint, devizanem szerinti bontásban. 
13. A kockázattal súlyozott eszközértéket a 94- 101. cikk szerint kis zámító hitelintézetek 
a következ ő információkat hozzák nyilvánosságra: 
a) a hitelintézet értékpapírosítási  tevékenységgel kapcsolatos célkit űzéseinek 
leírása; 
b) az értékpapírosítási folyamatban a hitelintézet által betöltött szerepek; 
c) a hitelintézetnek az egyes értékpapíros ításokban való részvételének mértéke; 
d) a hitelintézet által az értékpapírosítási tevékenységei során alkalmazott, a 
kockázattal súlyozott eszközérték ki számítására szolgáló módszerek; 
e) a hitelintézet értékpapírosításra vonatkoz ó számviteli politikáinak 
összefoglalása, beleértve: 
i. annak megállapítása, hogy az ügyleteket értékesítésként vagy finanszírozásként 
kezelik-e, 
 
HU 158   HU ii. az értékesítés eredményének elismerése, 
iii. a megtartott részesedések értékelésére szolgáló f őbb feltételezések, 
iv. a szintetikus értékpapírosítások kezelése, ha az nem tartozik más számviteli 
politikák hatálya alá; 
f) az értékpapírosításokhoz igénybe vett küls ő hitelminősítő intézmények nevei, 
és azon kitettségek típusai, melyekhez az egyes ügynökségeket  igénybe veszik; 
g) a hitelintézet által értékpapírosított , az értékpapírosítási keretek alá tartozó 
(tradicionális és szinteti kus kategóriák szerinti bontásban) kitettségek teljes 
fennálló összege, kitettség típusonként; 
h) a hitelintézet által értékpapírosított , az értékpapírosítási keretek alá tartozó 
kitettségek esetén a min őségromlást szenvedett és késedelembe esett 
kitettségek felsorolása a kitettségek típusa szerinti bontásban, és az adott 
időszakban a hitelintézet által elszenvedett veszteségek; 
i. a megtartott vagy megvásárolt értékpa pírosítási pozíciók teljes összege, 
kitettség típus szerinti bontásban; 
j) a megtartott vagy megvásárolt értékpa pírosítási pozíciók teljes összege, a 
kockázati súlyok megfelel ő sávjai szerinti bontásban. Az 1250%-os kockázati 
súllyal rendelkez ő vagy levont pozíciókat kül ön kell nyilváno sságra hozni; 
k) rulírozó értékpapírosított kitettsége k teljes fennálló összege, a kezdeményez ő 
és a befektet ő intézményt illet ő részek szerint elkülönítve; 
l) az id őszakra vonatkozó értékpap írosítási tevékenység összefoglalása, beleértve 
az értékpapírosított kitettségek összegét  (kitettség típusonk ént), valamint az 
eladásból származó elismert haszon vagy veszteség kitettség típusonként. 
3. 3. rész – Egyes eszközök vagy módszerek alkalmazásához szükséges min ősítési 
követelmények  
14. A kockázattal súlyozott eszközértéket a 84-89.  cikk szerint kiszámító hitelintézetek a 
következő információkat hozzák nyilvánosságra: 
a) a módszer vagy jóváhagyott áttérés az illetékes hatóság általi elfogadása; 
b) a következ ők leírása és felülvizsgálata:  
i. a bels ő minősítési rendszerek szerkezete valamint a bels ő és külső minősítések 
közti kapcsolat, 
ii. bels ő becslések alkalmazása a kockázattal sú lyozott kitettségérték 84-89. cikk 
szerinti kiszámításán kívül, 
iii. a hitelkockázat mérséklésének elismerési és kezelési folyamata, 
 
HU 159   HU iv. a min ősítési rendszerek ellen őrzési mechanizmusai, beleértve a függetlenség és 
a számadási kötelezettség leírását valamint a min ősítési rendszer 
felülvizsgálatát; 
c) a következ ő kitettségi kategóriákhoz tartozó bels ő minősítési folyamatok 
leírása: 
i. központi kormányzatok és központi bankok, 
ii. intézmények, 
iii. vállalatok, beleértve a KKV-ket, sp eciális kölcsönügyletek és megvásárolt 
vállalati követelések, 
iv. lakossági kitettségek , minden olyan kitettség kategóriára vonatkozóan, 
amelyek megfeleltethet ők a VII. melléklet 1. részén ek (9)-(11) bekezdésében 
található különböz ő korrelációknak, 
v. részvények; 
d) a 86. cikkben meghatározott kitettségi kategóriák szerinti kitettség értékek. 
Központi kormányzatokkal és központ bankokkal, hitelin tézetekkel és 
vállalatokkal szembeni kitettségek eset ében, ahol a hitelintézetek saját LGD 
becsléseket vagy hitelegyenértékesítési  faktorokat alkalmaznak a kockázattal 
súlyozott kitettségérték kiszámításá hoz, a kitettségeket azon kitettségekt ől 
elkülönítve kell nyilvánosságra hozni, amelyek esetében a hitelintézet nem 
alkalmazza a fent említett becsléseket; 
e) a hitelintézetek a központi kormányzatokkal és központi bankokkal, 
intézményekkel, vállalatokkal és ér tékpapírokkal szembeni kitettségi 
kategóriák mindegyike esetében, a hitelkockázat értelmezhet ő 
megkülönböztetését lehet ővé tevő elégséges számú ügyfélkategóriákat átfogva 
(beleértve a nemteljesít őket) nyilvánosságra hozzák:  
i. összes kitettséget (a központ i kormányzatokkal, központi bankokkal, 
intézményekkel és vállalatokkal szem beni kitettségek esetén a fennálló 
kölcsönök és a le nem hívott ígérvények és  hitelkeretek kitettségének értéke, 
részvények esetén a fennálló összeg), 
ii. a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámítására saját LGD becsléseket 
alkalmazó hitelintézetek esetében a koc kázattal súlyozott átlag LGD értéket 
százalékban kifejezve, 
iii. a kitettséggel súlyozott átlagos kockázati súlyt, 
iv. a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámítására saját hitelegyenértékesítési 
faktor becsléseket alkalmazó hitelintézetek esetében a le nem hívott 
ígérvényeket és hitelker eteket, és az egyes kitett ségi kategóriákhoz tartozó 
kockázattal súlyozott kitettségértékeket;  
f) a lakossági kitetts ég kategória és a fenti c) pontban meghatározott kategóriák 
mindegyike esetében vagy a fenti e)  pontban körvonalazott nyilvánosságra 
 
HU 160   HU hozandó tételeket (ha alkalmazható, pool alapon), vagy a kitettségek elemzését 
(fennálló kölcsönök és le nem hívott ígérvények és hitelkeretek) a 
hitelkockázat értelmezhet ő megkülönböztetéséhez elegend ő számú várható 
veszteség (EL) kategóriával szem ben (ha alkalmazható, pool alapon); 
g) az egyes kitettségi kategóriák té nyleges értékhelyesbítése a megel őző időszak 
során (lakossági kategória esetében a fenti c) pontban meghatározott egyes 
kategóriák), és ennek eltérése a múltban tapasztaltaktól;  
h) azon tényez ő leírása, amelyek befolyásolták az el őző időszakban elszenvedett 
veszteséget (például a hitelintézetnek az átlagosnál több volt a nemteljesít ő 
követelése, vagy átlagosánál nagyobba k voltak az LGD értékek és 
hitelegyenértékesítési faktorok);  
i. a hitelintézet becsléseinek és a tényleges eredmények összehasonlítása 
hosszabb id őszakra vetítve. Ennek minimális an tartalmaznia kell az egyes 
kitettség kategóriákhoz b ecsült veszteségek és a tényleges veszteségek 
összehasonlítását (lako ssági kategória esetében a fenti c) pontban 
meghatározott egyes kategóriákhoz) egy olyan id őszakon keresztül, amely 
elégséges az egyes kitettségi kategóriá khoz (lakossági kitettség kategória 
esetén a fenti c) pontban meghatározo tt kategóriák mindegyikéhez) tartozó 
belső minősítési folyamatok teljesítményének értelmezhet ő kiértékelését. Adott 
esetben a hitelintézet ezt tovább bontathatja a nemteljesítési valószín űségre 
(PD), és a saját LDG becsléseket és/vagy hitelegyenértékesítési faktorokat 
alkalmazó hitelintézetek esetében  a tényleges LGD értékek és a 
hitelegyenértékesítési faktorok a fent említett, a mennyiségi kockázatbecslés 
céljából közzétett becslésekkel történ ő összehasonlítására. 
A fenti c) pont alkalmazásában a leírásnak tartalmaznia kell a kitettségi 
kategóriákban található kitettségek típusait, a PD becslésére és érvényesítésére 
szolgáló meghatározásokat, módszereket és adatokat, és, ha alkalmazható, az LGD 
értékeket és hitelegyenértékesítési faktorokat, beleértve az említett változók 
levezetéséhez felhasznált feltételezéseket, és a VII. melléklet 4. része (44)-(48) 
bekezdésében meghatározott alapértelmezett értékekt ől való lényeges eltérések 
leírását, beleértve az ilyen eltérések által befolyásolt nagyobb csoportokat is. 
15. Hitelkockázat csökkent ő módszereket alkalmazó hitelintézeteknek a következ ő 
információkat kell nyilvánosságra hozniuk: 
a) a mérlegen kívüli és belüli nettósítás ra alkalmazott szabályzatok és folyamatok, 
és annak leírása, hogy az adott intézmé ny ezt milyen mértékig veszik igénybe; 
b) a biztosítékok értékelésére és kezelésé re szolgáló szabályzatok és folyamatok; 
c) a hitelintézet által felhasznált biztosítékok f ő típusainak leírása; 
d) a garanciát vállalók és a hitelderivatíva ügyfelek f őbb típusai és 
hitelképességük; 
e) a hitelkockázat mérséklésen belüli piaci- vagy hitelkoc kázat koncentrációkkal 
kapcsolatos információk; 
 
HU 161   HU f) a kockázattal súlyozott eszközérté ket a 78-83. vagy 84-89. cikk alapján 
kiszámító hitelintézetek esetében, amelyek nem készítenek saját LGD vagy 
hitelegyenértékesítési fa ktor becslést a kitetts égek egyes osztályaira 
vonatkozóan, az elismert pé nzügyi biztosítékok és más elismert biztosítékok 
által – a volatilitási korrekciós tényez ő alkalmazása után – fedezett teljes 
kitettség érték (ha alkalmazható, a mérleg en kívüli és belüli nettósítás után); 
g) a kockázattal súlyozott eszközértéke t a 78-83. vagy 84-89. cikk alapján minden 
egyes kitettségi osztályra kiszámító hitelintézetek esetében a garanciák és 
hitelderivatívák által fed ezett teljes kitettség (ha alkalmazható, a mérlegen 
kívüli és belüli nettósítás után). A ré szvénykitettség kategóriája esetén ez a 
követelmény a VII. melléklet 1. része ( 15)-(24) bekezdésében felsorolt minden 
módszerre vonatkozik. 
16. A működési kockázathoz kapcsolódó t őkekövetelmények kiszámítására a 105. 
cikkben meghatározott módszert alkalmazó hitelintézeteknek nyilvánosságra kell 
hozniuk a kockázat csökkentésére alkalmazott biztosítás leírását.