A BIZOTTSÁG MUNKADOKUMENTUMA az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló 2014/xxx/EU, Euratom tanácsi határozat 4. és 5. cikkével összhangban az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának („brit korrekció”) kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről /* COM/2014/0271 final */





BEVEZETÉS Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseivel és az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, (....)-i tanácsi határozattal összhangban e munkadokumentum a 2007. május 23-i 9851/07 bizottsági munkadokumentum[1] helyébe lép. Eltérő rendelkezés hiányában a cikkekre való hivatkozások a saját forrásokról szóló, (....)-i határozat (a továbbiakban: a 2014. évi SFH) cikkeire utalnak. E dokumentum a brit korrekcióval kapcsolatban a következőkről rendelkezik: · egy adott évre vonatkozó korrekció kiszámítása, · finanszírozása a következő évben, · a költségvetési aggregátumok fogalommeghatározásai, · a korrekció bevezetése a költségvetésbe. A saját források rendszerének az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiből eredő módosításai nincsenek hatással a 2014-et megelőző évek brit korrekcióira. A 2014. évi SFH hatálybalépésének figyelembevételével e dokumentum rendelkezései 2014. január 1-jén lépnek hatályba. Ennélfogva alkalmazásuk a 2014-es év brit korrekciójának kiszámításával kezdődik, amelyet először a 2015-as költségvetésbe vezetnek be. Az Unió általános költségvetésének az egységes bankszanálási alap működéséről szóló kormányközi megállapodás 12. cikke szerinti kompenzációt eredményező igénybevétele[2] (a továbbiakban: egységes szanálási mechanizmussal kapcsolatos kiadás) nem érinti a brit korrekciót. A számításokban ezért sem az egységes szanálási mechanizmussal kapcsolatos kiadások, sem a GNI-alapú források ennek megfelelő további felhasználása nem szerepeltethető. 1. A BRIT KORREKCIÓ 1.1. A korrekció kiszámítása (a 2014. évi SFH 4. cikke) A 4. cikkel összhangban a t évi korrekció összegének kiszámítása a következőképpen történik: a) ki kell számítani a különbséget az alábbiak között: – az Egyesült Királyság százalékos részesedése a nem korlátozott héaalapok teljes összegéből, és – az Egyesült Királyság százalékos részesedése az összes felosztott kiadásból; b) az a) pontban kapott különbséget meg kell szorozni az összes felosztott kiadással; c) a b) pont szerinti eredményt meg kell szorozni 0,66-dal. · Az a)–c) pontok szerint kapott eredmény a brit korrekció eredeti összege; d) a c) pontban kapott eredményből ki kell vonni az alábbi összegek különbségét: – az Egyesült Királyság százalékos részesedése a nem korlátozott héaalapok összegében, megszorozva a tagállamoknak a 2. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, a szóban forgó t költségvetési évvel kapcsolatos teljes – ám az egységes szanálási mechanizmussal kapcsolatos kiadásokat nem tartalmazó – kifizetéseivel (azaz azokkal a kifizetésekkel, amelyeket az Egyesült Királyság teljesített volna a GNI-forrás hiányában és ha a héaalapú forrás nem lett volna korlátozva) a teljes kiadás finanszírozására (a lenti 3.1. ponttal összhangban); valamint – az Egyesült Királyságnak a 2. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, a szóban forgó t költségvetési évvel kapcsolatos kifizetései a teljes kiadás finanszírozására (a lenti 3.1. ponttal összhangban), kivéve az Ausztria, Dánia, Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának bruttó csökkentésére irányuló, a 2. cikk (5) bekezdésében említett kifizetéseket és az egységes szanálási mechanizmussal kapcsolatos kiadásokat finanszírozó kifizetéseket; · a d) pontban említett különbség a brit előny (mivel az Egyesült Királyság a héaalap korlátozásából, az egységes héamérték csökkentéséből és a GNI-forrás bevezetéséből ezt az előnyt élvezi); · az eredeti összegből a brit előnyt kivonva a brit alapkorrekciót kapjuk (ez a d) pont szerinti eredmény); e) a d) pont szerinti eredményből ki kell vonni az Egyesült Királyság azon nyereségét, amely a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett források százalékos arányának (10 %-ról 20 %-ra történő) növekedéséből származik, amely forrásokat a tagállamok a beszedési költségeik fedezésére tartottak meg; ez azt jelenti, hogy a d) pontban kapott eredményből ki kell vonni a következők szorzatát: – a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a beszedési költségek levonása után az EU költségvetésébe bevezetett teljes nettó források 12,5 %-a[3], valamint – a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett forrásoknak az Egyesült Királyságra jutó része és az EU nem korlátozott héaalapjának az Egyesült Királyságra jutó része közötti különbség. · az e) pontban említett nyereségek a tradicionális saját források nem tervezett nyereségei; · a brit alapkorrekcióból kivonva a tradicionális saját források nem tervezett nyereségeit befejeződik a brit korrekció (azaz az e) pont szerinti eredmény) kiszámítása; f) Az a) pont második francia bekezdése és a b) pont szerinti összes felosztott kiadásból ki kell vonni az EU-hoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok összes felosztott kiadását, kivéve a közvetlen mezőgazdasági kifizetéseket és a piaccal kapcsolatos kiadásokat, valamint a vidékfejlesztési kiadásoknak az EMOGA Garanciarészlegből származó részét. Az EMOGA Garanciarészlegből származó vidékfejlesztési kiadások kiszámításához az alábbi táblázatban feltüntetett arányokat kell alkalmazni minden érintett tagállam esetében. 1.2. A brit korrekció kiszámításának képletei A t évre vonatkozó brit korrekció (amely első ízben a t+1 évben szerepel a költségvetésben) összege: Az egyes elemek pontos meghatározása a következő: EREDETI ÖSSZEG (1.1.a)–1.1.c) és 1.1.f)) ahol: : XX tagállam vagy tagállamcsoport nem korlátozott héaalapja (ahol XX = UK vagy EU) a t évben; : XX-re (ahol XX = UK vagy EU) jutó uniós kiadások a t évben; : az EU-hoz 2004. április 30. után csatlakozott tagállamokra a t évben jutó nem mezőgazdasági EU kiadások (a fenti 1.1.f) pontbeli meghatározás szerint); BRIT ELŐNY (a fenti 1.1.d) pont) ahol: : XX tagállam vagy tagállamcsoport nem korlátozott héaalapja (ahol XX = UK vagy EU) a t évben; : XX (ahol XX = UK vagy EU) teljes GNI-befizetése a t évben; : XX (ahol XX = UK vagy EU) teljes, korlátozott alapú héabefizetése a t évben; TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK NEM TERVEZETT NYERESÉGEI (a fenti 1.1.e) pont) ahol: : XX tagállam vagy tagállamcsoport nettó tradicionális saját forrásai (ahol XX = UK vagy EU) a t évben; : XX tagállam vagy tagállamcsoport nem korlátozott héaalapja (ahol XX = UK vagy EU) a t évben; 2. A BRIT KORREKCIÓ FINANSZÍROZÁSA A KÖVETKEZŐ ÉVBEN (A 2014. ÉVI SFH 5. CIKKE) A t évi brit korrekció költségét a t+1 évben a következő rendelkezésekkel összhangban a többi tagállam viseli: a) a költség felosztását a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, a t+1 évre vonatkozó befizetések egyes tagállamokra jutó hányada alapján, az Egyesült Királyság kivételével, valamint Ausztria, Dánia, Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának a 2. cikk (5) bekezdésében említett bruttó csökkentését figyelmen kívül hagyva kell kiszámítani; b) ezt követően az összegeket ki kell igazítani úgy, hogy Németország, Hollandia, Ausztria és Svédország finanszírozási hányada az a) pont szerinti számítás eredményeként kapott rendes hányad egynegyedére korlátozódjon; A korrekció összegét az Egyesült Királyság a brit héabefizetések csökkentése révén kapja meg; ha a korrekció összege meghaladja a héabefizetések összegét, akkor a korrekciót a brit GNI-befizetések csökkentése révén nyújtják. A többi tagállam által viselt költségeket hozzáadják ezen tagállamok héa- és GNI-befizetéseihez. Az alábbi táblázat a 2013. évi költségvetésben szerepeltetett GNI-becslések alapján illusztrálja a fenti számítási módszer alkalmazását. A BRIT KORREKCIÓ FINANSZÍROZÁSÁNAK KISZÁMÍTÁSA Tagállam || A GNI százalékos aránya || Százalékos arány UK nélkül || A (2) oszlopban szereplő DE, NL, AT és SE részesedések 3/4-e || A (3) oszlop felosztva az UK, DE, NL, AT és SE alkotta csoporton kívüli tagállamok között || Finanszírozási mérték || (1) || (2) || (3) || (4) || (5)=(2)+(3)+(4) Belgium || 2,95 || 3,47 || || 1,51 || 4,98 Bulgária || 0,30 || 0,36 || || 0,16 || 0,51 Cseh Köztársaság || 1,08 || 1,27 || || 0,56 || 1,83 Dánia || 1,95 || 2,29 || || 1,00 || 3,29 Németország || 20,93 || 24,59 || -18,44 || 0,00 || 6,15 Észtország || 0,13 || 0,15 || || 0,07 || 0,22 Írország || 1,02 || 1,20 || || 0,52 || 1,72 Görögország || 1,39 || 1,63 || || 0,71 || 2,34 Spanyolország || 7,86 || 9,24 || || 4,03 || 13,27 Franciaország || 15,97 || 18,76 || || 8,19 || 26,95 Horvátország || 0,16 || 0,19 || || 0,08 || 0,28 Olaszország || 11,87 || 13,94 || || 6,09 || 20,03 Ciprus || 0,12 || 0,14 || || 0,06 || 0,20 Lettország || 0,18 || 0,21 || || 0,09 || 0,30 Litvánia || 0,25 || 0,30 || || 0,13 || 0,43 Luxemburg || 0,25 || 0,29 || || 0,13 || 0,42 Magyarország || 0,72 || 0,85 || || 0,37 || 1,22 Málta || 0,05 || 0,06 || || 0,03 || 0,08 Hollandia || 4,65 || 5,46 || -4,10 || 0,00 || 1,37 Ausztria || 2,42 || 2,85 || -2,13 || 0,00 || 0,71 Lengyelország || 2,93 || 3,45 || || 1,51 || 4,95 Portugália || 1,21 || 1,43 || || 0,62 || 2,05 Románia || 1,05 || 1,24 || || 0,54 || 1,78 Szlovénia || 0,26 || 0,31 || || 0,14 || 0,44 Szlovákia || 0,55 || 0,65 || || 0,28 || 0,93 Finnország || 1,52 || 1,79 || || 0,78 || 2,56 Svédország || 3,31 || 3,89 || -2,92 || 0,00 || 0,97 Egyesült Királyság || 14,89 || 0,00 || || 0,00 || 0,00 Összesen || 100,00 || 100,00 || -27,59 || 27,59 || 100,00 A 6/2013-as költségvetés-módosítási tervezetben szereplő GNI-előrejelzés. A táblázat első oszlopában a tagállamok t+1 évi GNI-kifizetésekben (a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja) való részaránya látható. A második oszlop a fenti a) pontnak megfelelően kapott részarányokat mutatja. A harmadik oszlop Németország, Hollandia, Ausztria és Svédország részarányának csökkentését mutatja (részarányuk háromnegyede, a fenti a) pont értelmében), míg a negyedik oszlop a Németország, Hollandia, Ausztria és Svédország javára végrehajtott csökkentésnek az Egyesült Királyság kivételével a többi tagállam közötti felosztását tükrözi. Végül az ötödik oszlop azt mutatja, hogy e számítás alapján mekkora mértékben finanszírozzák az egyes országok a brit korrekciót. 3. A KÖLTSÉGVETÉSI AGGREGÁTUMOK FOGALOMMEGHATÁROZÁSAI 3.1. A t év teljes kiadásai A kiadásoknak a brit korrekció kiszámításában használandó fogalma megfelel a szóban forgó évhez (t év) kapcsolódó tényleges kifizetéseknek (a kifizetési előirányzatok végrehajtásának), amelyek vagy az év költségvetési előirányzataiból vagy a végre nem hajtott előirányzatok következő évre (t évről a t+1 évre) való átviteléből erednek. Kizárólag a felhasznált kifizetési előirányzatok, azaz a ténylegesen kifizetett összegek vehetők figyelembe. 3.2. Összes felosztott kiadás A fenti 3.1. pont szerinti teljes kiadás tagállamok közti felosztására az alábbi szabályok vonatkoznak: Általában a kifizetéseket arra a tagállamra osztják fel, ahol a fő kedvezményezett székhelye található. Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor a Bizottság tudomása szerint a szóban forgó kedvezményezett közvetítőként jár el, a kifizetéseket lehetőség szerint arra a tagállamra vagy azokra a tagállamokra kell felosztani, ahol a végső kedvezményezett(ek) székhelye található, az e kifizetésekben fennálló részesedésüknek megfelelően. Az egységes szanálási mechanizmussal kapcsolatos kiadások nem vehetők figyelembe. Egyes kiadási elemeket sem egészében, sem részben nem lehet felosztani a tagállamok között. Az Európai Unió általános költségvetését kiindulási alapul véve ki kell zárni legalább két fő kiadási kategóriát (e felsorolás indikatív jellegű, és nem feltétlenül kimerítő): 1. Külső kiadások. E kategória főként a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret 4. fejezetének – az EU mint globális szereplő – felel meg. E kategóriában Unión kívüli kedvezményezettekre fordított, más fejezet alá tartozó kiadások is szerepelnek, mint például a fejlesztési együttműködés kiadásai, az Unión kívül elköltött kutatási kiadások, Unión kívüli kedvezményezetteknek kifizetett adminisztratív kiadások stb. 2. Fel nem osztható vagy nem azonosítható kiadások. Ezek oka fogalmi nehézség lehet, például reprezentációs vagy küldetésekkel kapcsolatos kiadások, hivatalos és egyéb találkozók költségei, valamint a határon átnyúló közösségi kezdeményezésekkel kapcsolatos kifizetések, régiók közötti együttműködési műveletek és más határon átnyúló fellépések támogatásával kapcsolatos kiadások esetében. A felosztott kiadások fogalommeghatározása elvben a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret 1., 2., 3., 5., és 6. fejezetének felel meg. 4. A T ÉVI BRIT KORREKCIÓ BEVEZETÉSE A KÖLTSÉGVETÉSBE 4.1. Előzetes becslés (a t+1 év költségvetési tervezetébe bevezetendő) A t+1 év költségvetési tervezetének elkészítésekor előzetesen ki kell számítani a t évi brit korrekció összegét. A számítás a hozzájárulásokra és kiadásokra vonatkozó legfrissebb hozzáférhető adatokra épül. A brit korrekció összege a brit héa- és GNI-befizetések csökkentése formájában jelenik meg. A többi tagállam héa- és GNI-befizetései a finanszírozásban való részvételük arányában nőnek. 4.2. Az előzetes becslés aktualizálása (a t+1 és a t+3 év között) Szükség esetén a Bizottság a t+1 és a t+3 év között bármikor javasolhatja az előzetes becslés aktualizálását. Az aktualizálás költségvetés-módosítási tervezetben történik. Az aktualizálást a Bizottság akkor javasolja, ha okkal hiszi, hogy az előzetes becslés első változata jelentősen különbözni fog a brit korrekciónak a t+4 év költségvetés-módosítási tervezetében javasolt végleges számítási eredményétől (lásd lent). Aktualizálás akkor is javasolható, ha kiderül, hogy a t+1 év költségvetési tervezetébe bevezetett becsült GNI-alapok jelentősen különbözni fognak a végleges GNI-alapoktól, így lényegesen megváltoztatják a brit korrekció finanszírozásában vállalt részarányokat. 4.3. A brit korrekció végleges kiszámítása (a t+4 év költségvetés-módosítási tervezetébe bevezetendő) 4.3.1. A végleges összeg kiszámítása A korrekció végleges összegének kiszámítási módszere e dokumentum 1. pontjában található. A végleges brit korrekció kiszámításánál felhasznált adatok a következők: a t évre vonatkozó héa- és GNI-alap, valamint becsült felosztott kiadások a t+3 év december 31-én ismert adatok szerint, amelyeket a t év szerinti éves átlagárfolyamon át kell számítani euróra. A végleges számítás céljából a „brit előny” (1.1.d) pont) becslésénél a t évi tradicionális saját forrásokat és egyéb bevételeket kell figyelembe venni. Ennek okán a névleges költségvetést újra kell számolni a különböző típusú források és bevételek végleges adatai alapján. 4.3.2. A korrekció finanszírozásának végleges kiszámítása és bevezetése a költségvetésbe A korrekció finanszírozásának végleges kiszámítási eljárását a fenti 2. pont határozza meg. A finanszírozás végleges kiszámításához használt adatok a következők: a t+1 évi héa- és GNI-alapok a t+3 év december 31-i állapot szerint. A végleges finanszírozási adatokat össze kell hasonlítani a költségvetésbe (azaz a t+1 év költségvetésébe és esetleg a t+2 és t+3 év költségvetésébe, ha az utóbb említett években történt aktualizálás) már bevezetett kifizetésekkel. Az egyes tagállamokra jutó különbségeket be kell vezetni a t+4 év költségvetés-módosítási tervezetének megfelelő alcímébe, és a korrekció finanszírozási éve (t+1 év) szerinti éves átlagárfolyamon át kell számítani nemzeti pénznemekre. [1] Az EU saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozat 4. és 5. cikkével összhangban a költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámítása, finanszírozása, kifizetése és a költségvetésbe történő bevezetése. Az Európai Unió Tanácsa, 9851/07 ADD 2, 2007. május 23. [2] Az egységes szanálási mechanizmusra vonatkozó rendelet alapján meglévő hatáskörök uniós intézmények általi gyakorlása vonatkozásában felmerült szerződésen kívüli felelősség esetei és az ahhoz kapcsolódó költségek tartoznak ide. [3]A 12,5 % a beszedési költségek fedezésére megtartott újabb tradicionális saját források (10 %) és a beszedett nettó tradicionális saját források (80 %) hányadosa.