HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2021. június 11.)  
a hitelintézetek forint lejárati összhangjának szabályozásáról  
(CON/2021/ 22) 
 
Bevezetés és jogalap  
2021. május 19- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól (MNB), 
hogy alkosson véleményt a hitelintézetek forint lejárati összhangjának szabályozásáról szóló 20/2015. 
(VI. 29.) MNB rendeletet felváltó MNB rendelet iránti tervezetről (a továbbiakban: rendelettervezet).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hat ásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 
2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet a pénzintézetekre 
vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket érint. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával 
összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. Háttérinformációk és a rendelettervezet célja  
1.1 Amikor 2015- ben forintosították a hosszú lejáratú deviza jelzáloghiteleket, a forint lejárati eltérés 
jelentősen megemelkedett a belföldi bankrendszerben, mivel a forintosított jelzáloghitelek lejárata 
meghaladta a 10 évet, és ezeket rövid lejáratú forint eszközökből finanszírozták2. A lejárati eltérés 
kezelése érdekében az MNB bevezette a jelzáloghitel -finanszírozás megfelelési mutatót (JMM). A 
JMM azt írja elő, hogy a hitelintézeteknek a lakáscélú forint  jelzáloghiteleik meghatározott részét 
hosszú lejáratú jelzálogfedezetű forrásokkal kell finanszírozniuk3. 2017- ben a mutató minimális 
szintje 0,15 volt, ez a mutató 2018- ban 0,20- ra, 2019- ben pedig 0,25- re nőtt4. 
1.2 A hosszú távú finanszírozás jelzáloghitelezésbe való becsatornázása érdekében az MNB 
ellenösztönözte a jelzáloglevelek más hitelintézetek általi kereszttulajdonlását.  A világjárvány által 
okozott helyzetre tekintettel az MNB 2020 márciusában könnyített eze n azzal, hogy átmenetileg 
eltávolította a kereszttulajdonlási korrekciós tényezőt5. 
 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
2  Lásd a Magyar Nemzeti Bank 2017. évi Makroprudenciális jelentését, am ely elérhető:  
 https://www.mnb.hu/letoltes/makroprudencialis- jelentes- 2017.pdf.  
3  Lásd a Magyar Nemzeti Bank 2017. évi Makroprudenciális jelentését, amely elérhető:  
 https://www.mnb.hu/letoltes/makroprudencialis- jelentes- 2017.pdf.  
4  Lásd a 20/2015. (VI. 29.) MNB rendeletet módosító 55/2016. (XII. 22.) MNB rendeletet.  
5  Lásd a 20/2015. (VI. 29.) MNB rendeletet módosító 5/2020. (III. 19.) MNB rendeletet.  
ECB -PUBLIC  
2 1.3 A rendelettervezet kedvezőbb elbírálást vezet be a zöld jelzáloglevelek és a zöld refinanszírozási 
hitelek tekintetében előírva, hogy a JMM számításakor a hitelintézetek 15 0 százalékos értéken 
vehetik figyelembe a kibocsátott zöld jelzálogleveleket és a felvett zöld refinanszírozási hiteleket. A 
rendelettervezetet kísérő indokolás szerint a kedvezőbb elbírálás azért kerül bevezetésre, mert az 
MNB véleménye szerint a zöld hit elezés és a zöld jelzáloglevél -kibocsátás pozitív hatással van a 
pénzügyi stabilitásra. Ezek az instrumentumok alacsonyabb hitelkockázattal is rendelkezhetnek az 
alacsonyabb közműkiadásoknak és a sokkhatásokkal szemben ellenállóbb lakásáraknak 
köszönhetően. Továbbá a diverzifikáltabb jelzáloglevél -befektetői bázis előmozdítja a bankrendszer 
stabil finanszírozását.  
1.4 A zöld jelzáloglevelek önálló fogalommeghatározásának bevezetése helyett a rendelettervezet azt 
írja elő, hogy valamennyi jelzáloglevél zöldnek minősül, ha a kibocsátó által nyilvánosan közzétett 
dokumentáció alapján megfelel az International Capital Market Association által kibocsátott Green 
Bond Principles 2018 (Zöld kötvények alapelvei) című dokumentumnak6 vagy a Climate Bonds 
Initiative által k ibocsátott Climate Bonds Standard V3.0 (Zöld kötvények normái) című 
dokumentumnak7, és a megfelelést erre jogosult külső fél tanúsítja.   
1.5 A zöld források kedvezőbb elbírálásával párhuzamosan a rendelettervezet számos további 
módosítást vezet be a JMM szabályozás célkitűzéseinek támogatása érdekében: i. a JMM elvárt 
szintje 0,25- ről 0,30- ra emelkedik; ii. a zöld jelzálogalapú forrásoknak legalább ötéves kibocsátáskori 
futamidővel kell rendelkezni ük az egyéb forrásokra alkalmazandó hároméves korlát helyett; iii. a 
mutató számítása során történő figyelmebevételhez valamennyi jelzáloglevélnek tőzsdén 
jegyzettnek kell lennie; és iv. a más hitelintézet általi kereszttulajdonlásra vonatkozó, a világjárv ány 
miatt felfüggesztett megszorítások módosított formában ismét bevezetésre kerülnek, a tulajdonolt 
jelzáloglevelek mérlegfőösszeghez képesti arányán alapulva számított korrekciós tényező 
alkalmazásával téve kevésbé vonzóvá az ilyen kereszttulajdonlást.  
 
2. Általános észrevételek  
2.1 Az MNB 2019- ben hirdette meg Zöld programját az éghajlatváltozással és egyéb környezeti 
problémákkal összefüggő kockázatok csökkentése, a zöld pénzügyi szolgáltatások magyarországi 
kiterjesztése, a kapcsolódó tudásalap magyarországi és külföldi szélesítése, valamint a pénzpiaci 
szereplők és a saját ökológiai lábnyomának csökkentése érdekében8. Az EKB üdvözli az MNB 
környezeti fenntarthatóság iránti elköteleződését9. Ahogyan azt az EKB a közelmúltban 
megjegyezte, az éghajlatváltozással  együtt járó fizikai kockázatok és átállási kockázatok okozhatnak 
hirtelen árváltozásokat, veszélyeztetve ezáltal az árstabilitást10. 
2.2 Az EKB széles körben üdvözli az éghajlatváltozással összefüggő kockázatok csökkentéséhez 
hozzájáruló politikákat és kezdemé nyezéseket. Jóllehet továbbra is gyermekcipőben járnak azok a 
 
6  Elérhető: https://www.icmagroup.org/sustainable- finance/the- principles -guidelines -and-handbooks/green- bond-
principles -gbp/. 
7  Elérhető https://www.climatebonds.net/climate- bonds- standard- v3. 
8  Elérhető: https://www.mnb.hu/greenfinance . 
9  Lásd a CON/2021/12 vélemény 2.1. pontját. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EUR -Lexen.  
10 Lásd a CON/2021/12 vélemény 2.4. pontját.  
 
ECB -PUBLIC  
3 módszertanok, amelyekkel értékelhető a bankokat és pénzügyi stabilitást veszélyeztető, éghajlattal 
kapcsolatos kockázatok mértéke, a rendelkezésre álló becslésekből egyre inkább egyértelmű, hogy  
e kockázatok hatása várhatóan jelentős11. 
2.3 Az EKB elismeri, hogy létezik valamennyi előzetes bizonyíték a zöld és a más eszközök közötti 
kockázati eltérésre12. Annak biztosítása érdekében, hogy a prudenciális keretrendszer 
kockázatalapú marad, a zöld és a más kötvények közötti kockázati eltérésre vonatkozó bizonyítékot 
figyelembe kell venni a célzott prudenciális kezelés kalibrálása során. Az EKB ezért fontosnak tartja 
a zöld jelzáloghitelek és jelzáloglevelek kockázatosságára vonatkozó adatok gyűjtését és 
értékelését. A zöld jelzáloglevelek és a zöld refinanszírozási jelzáloghitelek tekintetében a JMM 
számlálójában javasolt kedvezőbb elbírálás vonatkozásában az  EKB elismeri az ilyen elemzési 
feladatban rejlő kihívásokat, és arra ösztönzi az MNB -t, hogy folytassa az erre irányuló 
erőfeszítéseket  annak érdekében, hogy a következő években biztosítsa  az intézkedés megfelelő 
kalibrálás át. Mivel az éghajlatváltozáshoz  kapcsolódó prudenciális politika európai és világszinten is 
gyorsan fejlődik, az EKB ugyancsak teljes mértékben támogatja az MNB szabályozói 
megközelítéseinek folyamatos  kiigazítását a különböző, különösen a kialakítás alatt álló uniós zöld 
kötvényekre vonatkozó normákkal való összhang biztosítása érdekében . 
 
Ez a vélemény közzétételre kerül az EUR -Lex honlapon.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. június 11- én. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Christine LAGARDE  
 
11  Lásd a CON/2021/12 vélemény 2.4. pontj át; Európai Központi Bank, Financial Stability Review (Pénzügyi stabilitási  
jelentés) 2021. május.  
12  Lásd továbbá: Bank of England Staff Working Paper No. 852 „Does energy efficiency predict mortgage performance? ” 
(a Bank of England „Előrevetíti az energiahatékonyság a jelzálog teljesítését?” című, 852. sz. munkadokumentuma), 
2020. január, elérhető: www.bankofengland.co.uk; Energy efficiency Data Protocol and Portal Final report on 
correlation analysis between energy efficiency and risk (az EeDaPP végső jelentése az energiahatékonyság és a 
kockázat közötti korrelációs elemzésről), elérhető: www.eedapp.energyefficientmortgages.eu; valami nt az  
EconPapers report No. 2020:06 „Buildings’ Energy Efficiency and the Probability of Mortgage Default: The Dutch Case” 
(„Az épületek energiahatékonysága és a jelzálog nemteljesítésének valószínűsége: a holland eset” című, 2020:06. sz. 
EconPapers jelent és), elérhető: www.econpapers.repec.org.