EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.3.1. COM(2022) 75 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról









1. Bevezetés 2. Hol tartunk az eszköz végrehajtásával? 2.1. A végrehajtási folyamat aktuális helyzete 2.2. Az eszköz finanszírozásának aktuális helyzete 3. Mit tartalmaznak az aktuális helyreállítási és rezilienciaépítési tervek? 3.1. A benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek – bevezető áttekintés 3.2. Az eszköz hozzájárulása a zöld átálláshoz (1. pillér) 3.3. Az eszköz hozzájárulása a digitalizációhoz (2. pillér) 3.4. Az eszköz hozzájárulása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez (3. pillér) 3.5. Az eszköz hozzájárulása a társadalmi és területi kohézióhoz (4. pillér) 3.6. Az eszköz hozzájárulása az egészségügyhöz, valamint a gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciához, többek között a válsághelyzetekre való felkészültség és a válsághelyzetekre való reagálási képesség növelése céljából (5. pillér) 3.7. Az eszköz hozzájárulása a következő generációra, a gyermekekre és a fiatalokra – így például az oktatásra és a készségekre – vonatkozó szakpolitikákhoz (6. pillér) 3.8. Biztonsági önértékelés 4. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási kerete 4.1. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hozzájárulása a reformok és más uniós szakpolitikák végrehajtásához 4.2. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hozzájárulása a több országra kiterjedő projektekhez 4.3. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása és valamennyi érdekelt fél bevonása 4.4. Kontrollrendszer és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme 4.5. Más uniós finanszírozást kiegészítő jelleg

5. Következtetés



Táblázatok és ábrák 1. táblázat: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának aktuális helyzete 1. ábra: A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelése és az előfinanszírozás fő lépései 2. táblázat: A kifizetési kérelmek feldolgozása 2. ábra: A mérföldkövek és célok elérésének becsült ütemterve 3. ábra: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz tartozó, az egyes szakpolitikai pillérekhez hozzájáruló alapok aránya 4. ábra: Éghajlati és kiegészítő környezetvédelmi címke tagállamok szerint 5. ábra: A zöld átállást támogató kiadások bontása (1. pillér) 6. ábra: A helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti arányos hozzájárulás a digitális célkitűzésekhez 7. ábra: A digitális átállást támogató kiadások bontása (2. pillér) 8. ábra: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést (3. pillér) támogató kiadások megoszlása 9. ábra: A társadalmi és területi kohéziót támogató kiadások megoszlása szakpolitikai területek szerint (4. pillér) 10. ábra: Az egészségügyet és a rezilienciát támogató kiadások megoszlása szakpolitikai területek szerint (5. pillér) 11. ábra: Az egészségügyet és a rezilienciát támogató intézkedések számának megoszlása szakpolitikai területek szerint (5. pillér) 12. ábra: A következő generációra vonatkozó szakpolitikákat támogató kiadások megoszlása szakpolitikai területek szerint (6. pillér) 13. ábra: Reformok száma pillérenként 14. ábra: Reformok/beruházások tagállamonként 15. ábra: A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő országspecifikus ajánlások szakpolitikai területek szerinti részesedése (a CESAR meghatározása szerint)

16. ábra: Az NGEU GDP-re gyakorolt hatása (%) a QUEST szimulációkban, uniós országok 17. ábra: Az NGEU GDP-re gyakorolt hatása (%) a QUEST szimulációkban 3. táblázat: Több országra kiterjedő zöld projektek az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben 4. táblázat: Több országra kiterjedő digitális projektek



1.Bevezetés A 2021. február 19-i (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a „Next Generation EU” központi eleme, a Covid19-világjárványból való kilábalást és megerősödést célzó uniós válaszintézkedések együttese. Egy év elteltével e jelentés célja, hogy áttekintse e rendkívüli reform- és beruházási menetrend végrehajtását. Egy év alatt jelentős lépések történtek, és a végrehajtás erőteljesen halad előre. A tagállamok 2021 áprilisában megkezdték helyreállítási és rezilienciaépítési terveik benyújtását, amelyek kidolgozása a minden eddiginél átfogóbb és hatókörükben is példa nélküli jellegük miatt több hónapos intenzív munkát igényelt. A Bizottság gyorsan elvégezte az értékelést, és a Tanács 2021 júliusában elfogadta az első tanácsi végrehajtási határozatokat. Eddig szinte valamennyi tagállam benyújtotta a helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, amelyek közül 22-t a Bizottság először pozitívan értékelt, majd a Tanács elfogadott. A Bizottság emellett megbeszéléseket kezdeményezett a tagállamokkal, hogy megállapodjanak a tervek végrehajtásának nyomon követésére szolgáló keretet meghatározó operatív szabályokról. A Bizottság forrásokat vont be a tőkepiacokról és kibocsátotta első zöldkötvényeit, amelyekből eddig 66,6 milliárd EUR-t folyósított. Ebből 56,6 milliárd EUR-t előfinanszírozás formájában, támogatva a tagállamokat és az Uniót egy olyan időszakban, amikor a koronavírus-világjárvány továbbra is hatással van gazdaságukra. Az eszköz a végrehajtási szakaszba lépett, és a tagállamok által meghatározott reformok és beruházások ütemtervének megfelelően gyorsan halad. Az első kifizetési kérelem 2021-ben teljes mértékben feldolgozásra került: 2021 decemberében 10 milliárd EUR-t folyósítottak Spanyolországnak, míg 2022-ben több mint 30 kifizetési kérelem benyújtása várható. A kifizetések ütemezése összhangban van az eszköz várható végrehajtási szakaszával. Ezt az eredményt a Bizottság és a tagállamok szoros együttműködésével sikerült elérni. A tervek végrehajtása terén elért eredményeket élőben nyomon lehet követni a Bizottság által 2021 decemberében létrehozott „helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla” elnevezésű platformon. Ez a jelentés az eszköz végrehajtásáról szóló éves jelentések közül az első. A rendelet 31. cikkében előírtaknak megfelelően áttekintést nyújt az eszköz és elfogadott tervek végrehajtásának jelenlegi állásáról, és részletezi, hogy az eszköz milyen módon járul hozzá az éghajlat-politikai és digitális célokhoz. Ebben a fázisban, mivel az eszköz még a végrehajtás korai szakaszában van, ez a jelentés azt ismerteti, hogy az eszköz a tervekben előirányzott intézkedések szerint – az eszköz élettartama alatt fokozatosan – várhatóan mikét járul hozzá a hat pillérhez. A jelentés ezt követően megvizsgálja az eszköz teljesítményét, figyelembe véve az ebben az egyedi eszközben foglalt beruházások és reformok iránti elkötelezettséget, továbbá az összes érdekelt fél bevonásának kérdéskörét is tárgyalja. Ezen túlmenően ismerteti az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló mechanizmusokat, valamint az eszköz és az egyéb uniós források közötti – a kettős finanszírozás elkerülését célzó – kapcsolatot. Az ebben a jelentésben szereplő információk az elfogadott terveknek a Bizottság értékelése szerinti tartalmán, a tagállamok által 2021. november végéig a féléves jelentéstételi kötelezettségük részeként bejelentett adatokon, valamint az eszköz 2022. január végéig megvalósult végrehajtásán alapulnak. A jelentés – tekintettel arra, hogy az eszköz még a végrehajtás korai szakaszában van – nem tér ki részletesen sem az egyes tervek végrehajtásának helyzetére, sem a közös mutatókra. A közölt példák, nevezetesen a 3. szakasz háttérmagyarázatai szemléltetésként szerepelnek, és nem teljes körűek.



2.Hol tartunk az eszköz végrehajtásával? 2.1.A végrehajtási folyamat aktuális helyzete A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása A tagállamok többsége 2021 nyaráig benyújtotta helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A Bizottság, annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat terveik elkészítésében, 2020 októberétől informális kapcsolatokat alakított ki a tagállamokkal, és 2021 januárjában iránymutatást tett közzé a tervekben szerepeltetendő információkról. Az eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatáshoz való hozzáférés érdekében a tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kellett készíteniük, amelyek meghatározzák a 2026. augusztus 31-ig végrehajtandó reformok és beruházások nemzeti menetrendjét. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló rendelet 2021. február 19-én lépett hatályba. Ez idáig a Bizottsághoz hivatalosan 26 helyreállítási és rezilienciaépítési terv érkezett (lásd: 1. táblázat és 1. melléklet). A Bizottság – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikkének (3) bekezdésében meghatározott 11 kritérium alapján – minden tervet gyorsan, következetes és átlátható módon értékelt. Az értékelési folyamat átfogó jellegét a Bizottság és a tagállamok szoros kapcsolata biztosította. A Bizottság támogatta a tagállamokat abban, hogy olyan ambiciózus terveket terjesszenek elő, amelyek végrehajtásának előrehaladása világos és reális mérföldkövekkel, illetve célokkal követhető nyomon. A Bizottság 22 helyreállítási és rezilienciaépítési tervet pozitívan értékelt, és mindegyikre vonatkozóan tanácsi végrehajtási határozatra irányuló javaslatot terjesztett elő, amelyet az adott terv tartalmát elemző bizottsági szolgálati munkadokumentum kísér. A tanácsi végrehajtási határozatok és a bizottsági szolgálati munkadokumentumok mindegyike megtalálható a Bizottság honlapján. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Bizottság négy terv esetében – az érintett tagállamokkal (Bulgária, Magyarország, Lengyelország és Svédország) együttműködve – jelenleg végzi az értékelést. A 22 tanácsi végrehajtási határozat elfogadása összeségében gyorsan és zökkenőmentesen zajlott. A Bizottság és a tagállamok között a tervek kidolgozásának szakaszában folytatott intenzív megbeszéléseket követően a Bizottság gyorsan lefolytatta értékelést. A legtöbb terv esetében a Bizottság a hivatalos benyújtást követően a rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében előírt két hónapos értékelési időszaknál rövidebb idő alatt fogadta el pozitív értékelését (lásd: 1. táblázat). A Tanács ezt követően kevesebb mint egy hónapon belül jóvá tudta hagyni a legtöbb helyreállítási és rezilienciaépítési terv pozitív értékelését (lásd: 1. táblázat). A tervek elfogadását követően a Bizottság finanszírozási megállapodást – és adott esetben hitelmegállapodást – kötött az érintett tagállammal, amely meghatározza a Felek jogait és kötelezettségeit, többek között az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a tagállamok kontrollrendszerére vonatkozó követelményeket, valamint a pénzügyi hozzájárulás rendelkezésre bocsátandó összegére vonatkozó kötelezettségvállalást. 1. táblázat: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának aktuális helyzete BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL A Bizottsághoz benyújtott 26 terv A Bizottság által jóváhagyott 22 terv A Tanács által elfogadott 22 tanácsi végrehajtási határozat 21 folyósított előfinanszírozás

(56,6 milliárd EUR) * A Bizottsághoz benyújtott 5 kifizetési kérelem 1 teljesített kifizetés a Bizottság részéről 10 Mrd

Előfinanszírozás A Bizottság a finanszírozási megállapodás és adott esetben a hitelmegállapodás aláírását követően a pénzügyi hozzájárulás és hitel 13 %-áig terjedő előfinanszírozási kifizetést hajtott végre azon 21 tagállam számára, amelyek azt igényelték. A 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően az előfinanszírozási kifizetés csak azokat a tagállamokat érinti, amelyek helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Tanács 2021-ben jóváhagyta. A Bizottság összesen 56,6 milliárd EUR összegű előfinanszírozást folyósított. Az előfinanszírozás kifizetésére a finanszírozási (és/vagy hitel) (adott esetben) megállapodások aláírását követő 6 munkanapon belül került sor, jóval a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben előírt két hónapos időtartam lejárta előtt (lásd: 1. táblázat). Tekintettel arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú eszköz, a későbbi folyósítások teljesítése a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig meghatározott reformok és beruházások teljesítését igazoló mérföldkövek és célok elérésének függvénye. Operatív szabályok A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben előírtaknak megfelelően a Bizottság ezt követően mind a 22 érintett tagállammal megvitatta a nyomon követés és az együttműködés módozatait finomító és a végrehajtás alapvető szempontjaira kiterjedő operatív szabályokat. Az operatív szabályok rendszeres információcserét írnak elő a Bizottság és a tagállamok között, amelynek keretében legalább negyedévente áttekintik a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményeket, valamint éves rendezvény keretében – amely horizontális platformként szolgálhat a tervek végrehajtásának megvitatására és az összes érintett szereplő közötti szoros együttműködés biztosítására – megvitatják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv és más uniós programok végrehajtását. Az operatív szabályok pontosítják továbbá az egyes mérföldkövekre és célokra vonatkozó ellenőrzési mechanizmust, és szükség esetén nyomonkövetési intézkedéseket vezetnek be a terv végrehajtásának figyelemmel kísérésére. Az operatív szabályok elfogadására eddig a következő nyolc ország esetében került sor: Spanyolország, Franciaország, Szlovákia, Görögország, Olaszország, Portugália, Horvátország, Lettország (lásd 1. mellékletet). Az operatív szabályok elfogadása kulcsfontosságú lépés, mivel ez a feltétele annak, hogy a tagállam benyújthassa első kifizetési kérelmét. 1. ábra: A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelése és az előfinanszírozás fő lépései Folyósítási folyamat Azt követően, hogy egy tagállam teljesítette a vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatban részletezett, a folyósításhoz szükséges valamennyi releváns mérföldkövet és célt, és kellően megalapozott kifizetési kérelmet nyújt be, a Bizottságnak két hónap áll rendelkezésére, hogy értékelje a vonatkozó mérföldkövek és célok teljesítésének megfelelőségét, valamint a teljesítésüket alátámasztó, az érintett tagállam által benyújtott információkat. Az értékelés lezárásaként a Bizottság kedvező előzetes értékelést terjeszt a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elé. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak ezt követően négy hét áll rendelkezésére, hogy véleményt nyilvánítson ezekről a megállapításokról, majd ezt követően kerül sor a folyósítást engedélyező bizottsági végrehajtási határozatnak a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletben leírt vizsgálóbizottsági eljárással összhangban történő elfogadására. E célból a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 35. cikkének megfelelően létrehozták a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Bizottságot, amelynek feladata a tagállamok kifizetési kérelméről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetének megvitatása. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Bizottság az összes tagállam képviselőiből áll. A bizottsági eljárásrend szerinti eljárás végén a Bizottság a tagok véleményét figyelembe vevő bizottsági végrehajtási határozatot fogad el. Kifizetési kérelmek A Bizottsághoz eddig öt kifizetési kérelem érkezett. Az alábbi táblázat ismerteti az aktuális helyzetet. 2. táblázat: A kifizetési kérelmek feldolgozása Kifizetési kérelem dátuma A mérföldkövek és célok száma Az előfinanszírozás nettó összege Állapot Spanyolország 2021.11.11. 52 mérföldkő és cél 10 milliárd EUR ·A Bizottság előzetes pozitív értékelése: 2021.12.03. ·A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság kedvező véleménye: 2021.12.21. ·A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Bizottság kedvező véleménye: 2021.12.22. ·A Bizottság általi folyósítás: 2021.12.27. Franciaország 2021.11.26. 38 mérföldkő és cél 7,4 milliárd EUR ·A Bizottság előzetes pozitív értékelése: 2022.01.26. ·A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság kedvező véleménye: 2022.02.11. ·A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Bizottság kedvező véleménye: 2022.02.21. Görögország 2021.12.29. 15 mérföldkő és cél 3,6 milliárd EUR · A Bizottság előzetes pozitív értékelése: 2022.02.28. Olaszország 2021.12.30. 51 mérföldkő és cél 21 milliárd EUR ·A Bizottság előzetes pozitív értékelése: 2022.02.28. Portugália 2022.01.25. 38 mérföldkő és cél 1,16 milliárd EUR A Bizottság értékelése folyamatban van A Bizottság eddig Spanyolország számára folyósította az első kifizetést. Az operatív szabályok elfogadását követően Spanyolország volt az első tagállam, amely – 2021. november 11-én – kifizetési kérelmet nyújtott be. Spanyolország első kifizetési kérelme 52 mérföldkő kielégítő teljesítésén alapul, főként a 2021 második negyedévéig már végrehajtott reformokhoz kapcsolódóan. Tekintettel a legtöbb mérföldkő visszatekintő jellegére, valamint arra, hogy Spanyolország megosztotta a Bizottsággal a kifizetési kérelem hivatalos benyújtása előtti értékelés elvégzéséhez szükséges információk többségét, a Bizottság gyorsan elvégezhette a kifizetési kérelem értékelését, és 2021. december 27-én (előfinanszírozás nélkül számítva) 10 milliárd EUR összegű pénzügyi hozzájárulást folyósított Spanyolországnak. Elismerve a helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseit alátámasztó mérföldkövek és célok teljesítését, a Spanyolországnak teljesített első kifizetés már jól szemlélteti a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása terén elért eredményeket. A kifizetést megalapozó mérföldkövek azt mutatják, hogy jelentős lépések történtek Spanyolország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének, valamint átfogó reformtervének végrehajtásában. Ezek közé tartoznak olyan fontos intézkedések, mint az éghajlatváltozásról és az energetikai átállásról szóló törvény (a klímasemlegesség 2050-ig történő biztosítása), a minimáljövedelem-támogatás reformja, a kkv-k digitalizációját támogató és a digitális készségek fejlesztését célzó intézkedések, valamint a kiadások felülvizsgálatának elvégzésére és nyomon követésére irányuló kapacitás megerősítésére irányuló reformok. Ez a példa azt mutatja, hogy az Eszköznek már most is kézzelfogható gyakorlati hatásai vannak, támogatva a jelentős reformok végrehajtását. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásáról szóló tagállami jelentéstétel kerete A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jelenleg a végrehajtási szakaszba lépett, és a tagállamok megkezdték a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtásáról szóló jelentéstételt. A tagállamok egyes jelentéstételi kötelezettségeit kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 2021. december 2-án léptek hatályba. Az első felhatalmazáson alapuló jogi aktus – (EU) 2021/2106 – közös jelentéstételi mutatókat határoz meg, valamint előírja a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla részletes elemeit. Előírja, hogy a tagállamok minden év áprilisáig és október közepéig jelentést tesznek a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik megvalósítása terén elért eredményekről. E féléves jelentéstétel keretében a jelentéstételt megelőző negyedévig esedékes mérföldkövek és célok elérésével, valamint a jelentéstételi időszakot követő négy negyedévben esedékes mérföldkövek és célok megvalósításának helyzetével kapcsolatos összefoglaló információkat kell benyújtani. A tagállamoknak tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy a vonatkozó mérföldkövek és célok teljesültek-e, megfelelően haladnak-e vagy késedelmet szenvednek-e. A tagállamoknak továbbá évente kétszer (februárig és augusztusig) jelenteniük kell a meghatározott közös mutatók értékét. Az első jelentéstételre 2022 februárjában kerül sor. A második felhatalmazáson alapuló jogi aktus – (EU) 2021/2105 – meghatározza a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben szereplő szociális kiadásokkal kapcsolatos jelentéstétel módszertanát. Ez a felhatalmazáson alapuló jogi aktus fontos egy olyan közös módszertan meghatározásához, amely tájékoztatást nyújt az eszköz által finanszírozott szociális – többek között a gyermekekre és a fiatalokra fordított –, valamint a nemek közötti egyenlőséget célzó kiadásokról. A módszertan a jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő becsült kiadásokon alapul. Minden egyes – elsődleges szociális dimenzióval rendelkező – reform és beruházás a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott kilenc konkrét szociálpolitikai terület egyikéhez kapcsolódik, amelyek mindegyike négy tágabb szociális kategóriához (foglalkoztatás és készségek, oktatás és gyermekgondozás, egészségügy és tartós ápolás-gondozás vagy szociálpolitika) kötődik. Külön jelölnek minden olyan szociális jellegű intézkedést, amely a gyermekekre és a fiatalokra, illetve a nemek közötti egyenlőségre összpontosít. A Bizottság FENIX néven informatikai rendszert hozott létre, amelynek célja, hogy a tagállamok beszámoljanak a tervek végrehajtására vonatkozó releváns információkról. A féléves jelentéstétel részeként a tagállamok első alkalommal 2021. november végéig jelentették be a FENIX-ben az előírt információkat (mivel ez volt a tagállamok első féléves jelentéstétele, a határidő kivételesen egy hónappal meghosszabbításra került). Ez a rendszer lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy bármikor frissítsék a mérföldkövek és célok elérésére vonatkozó információkat, és hogy a féléves jelentéstétel vagy a kifizetési kérelem benyújtása céljából ne kerüljön sor hasonló információk többszöri közlésére. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő jelentéstétel immár teljes mértékben működőképes.

A féléves jelentéstételi információk felülvizsgálata máris pozitív képet mutat a mérföldkövek és célok végrehajtásáról. Ez a jelentéstétel a 2020 első negyedévétől 2022 harmadik negyedévéig esedékes valamennyi mérföldkövet és célt érintette. Összességében a 2021 harmadik negyedévéig (legutóbbi jelentéstételi negyedév) teljesítendő visszatekintő mérföldkövek és célok 91 %-át (266) „teljesítettnek”, 9 %-át (25) pedig „nem teljesítettnek” jelentették. A 2021 negyedik negyedéve és 2022 harmadik negyedéve között esedékes előretekintő mérföldkövek és célok 4,4 %-át (41) késedelmesnek, 79,7 %-át (741) „folyamatban levőnek” 14,9 %-át (139) pedig már teljesítettnek jelentették. A következő féléves jelentéstételre 2022 áprilisában kerül sor. A féléves jelentéstételhez kapcsolódó adatokat a tagállamok saját maguk jelentik, és azok nem befolyásolják a kifizetési kérelmekkel összefüggésben a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésére vonatkozóan végzett bizottsági értékelést. A Bizottság az eszköz teljesítményjelentési eszközeként létrehozta a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblát, egy nyilvános online platformot, amely átlátható módon megjeleníti a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról rendelkezésre álló információkat. A Bizottság honlapján minden polgár könnyen hozzáférhető módon nyomon követheti a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának előrehaladását, valamint az egyes helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előrehaladásának részleteit. Az eredménytábla az eszköznek a hat szakpolitikai pilléren belüli hatását mutatja be. Tartalmazza továbbá a közös mutatókra vonatkozó adatokat és a szociális kiadásokra vonatkozóan bejelentett információkat. Az eredménytábla 2021. december 15-én közzétett első változata a Tanács által az említett időpontig jóváhagyott 22 helyreállítási és rezilienciaépítési terv adatait tartalmazza. 2.2.Az eszköz finanszírozásának aktuális helyzete A Next Generation EU finanszírozásának aktuális helyzete A Bizottságnak a tőkepiacon aktív kibocsátóként betöltött új szerepe kulcsfontosságú mérföldkő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásában. A saját forrásokról szóló határozat 2021. június 1-jén lépett hatályba, lehetővé téve, hogy a Bizottság megkezdje a Next Generation EU (NGEU) ideiglenes helyreállítási eszköz számára történő hitelfelvételt (az első tranzakcióra 2021 júniusában került sor). A Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a 2021–2026-os időszakban legfeljebb 806,9 milliárd EUR összegű hitelt vegyen fel (folyó árakon). Ez az összeg 2021 közepe és 2026 között évente átlagosan mintegy 150 milliárd EUR összegű kötvénykibocsátást jelent, így az EU az euróban denominált kötvények egyik legnagyobb kibocsátójává válik. A feltüntetett összegből legfeljebb 250 milliárd EUR-t zöldkötvények formájában bocsátanak ki (lásd alább). A Bizottság eddig kötvénykibocsátással 78,5 milliárd EUR hosszú távú, három hónapos és hat hónapos uniós kincstárjegyek formájában pedig 33 milliárd EUR rövid távú finanszírozást biztosító tőkebevonást hajtott végre (a kincstárjegyekből 12 milliárd EUR már lejárt). Az EU magas hitelminősítése alapján a Bizottság előnyös feltételek mellett vehet fel kölcsönt, és így minimalizálhatja a Helyreállítási Alaphoz kapcsolódó adósságok költségét. Az NGEU keretében kibocsátott kötvények jegyzése sikeres volt, és az új kibocsátások iránti kereslet erőteljes volt. A Bizottság képes volt az összes tervezett kifizetés/beérkező kérelem igen gyors finanszírozására. Eddig a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében 66,6 milliárd EUR-t folyósítottak 21 tagállamnak. Az előfinanszírozás kifizetésére a vonatkozó finanszírozási és/vagy hitel megállapodások aláírását követő néhány napon belül került sor, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben előírtnál jóval rövidebb idő alatt. A Spanyolországnak történő első kifizetést is gyorsan teljesítették (3 munkanappal a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Bizottság kedvező véleményét követően). Zöldkötvény-kibocsátási keret A Bizottság a Next Generation EU keretében történő kibocsátásaira vonatkozóan a legkorszerűbb átfogó zöldkötvény-keretet hozta létre, és az NGEU-hoz szükséges források legfeljebb 30 %-át zöldkötvény-kibocsátással kívánja biztosítani, megerősítve ezzel a fenntartható finanszírozás melletti uniós elkötelezettséget. A keretrendszer a piaci standardokhoz igazodik, és hiteles zöldkötvényeket biztosít a befektetők számára. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő valamennyi intézkedésnek tiszteletben kell tartania a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet az egyéb környezetvédelmi célkitűzések tekintetében. Ezen eredmény elérése érdekében a tagállamok a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának részeként aláírt finanszírozási és hitelmegállapodásokban megállapodtak abban, hogy rendszeresen jelentést tesznek az éghajlat-politikai célkitűzésekhez hozzájáruló beruházásokkal kapcsolatos kiadásaikról. A Bizottság a 2021. október 12-én lebonyolított első zöldkötvény-kibocsátása révén 14,5 milliárd EUR forrásbevonást hajtott végre.



3.Mit tartalmaznak az aktuális helyreállítási és rezilienciaépítési tervek? 3.1.A benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek – bevezető áttekintés Általános áttekintés A Tanács által eddig jóváhagyott 22 helyreállítási és rezilienciaépítési terv összesen 291 milliárd EUR vissza nem térítendő finanszírozást és 154 milliárd EUR kölcsönt irányoz elő. Hat tagállam fogadott el kölcsönt is tartalmazó tervet (Ciprus, Görögország, Olaszország, Portugália, Románia, Szlovénia). Ez a 22 helyreállítási és rezilienciaépítési terv a reformok mintegy egyharmadát és a beruházások kétharmadát foglalja magában, valamint összesen 5 155 mérföldkövet és célt tartalmaznak, amelyeket 2026-ig kell teljesíteni. 2. ábra: A mérföldkövek és célok elérésének becsült ütemterve Hozzájárulás a hat pillérhez: módszertani bevezetés A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 3. cikke értelmében a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformoknak és beruházásoknak hozzá kell járulniuk az eszköz alkalmazási körét meghatározó hat szakpolitikai pillérhez, figyelembe véve az érintett tagállam sajátos helyzetét és kihívásait. A Bizottság módszertant dolgozott ki az egyes terveknek az eszköz hat pilléréhez való hozzájárulásáról szóló jelentéstételhez, ahol minden egyes (al)intézkedést egy elsődleges és egy másodlagos szakpolitikai terület alá soroltak (a szakpolitikai területek Bizottság által meghatározott listája alapján), amelyek a hat pillér valamelyikéhez kapcsolódnak, tükrözve, hogy egy reform vagy beruházás több pillérhez is kapcsolódhat. A lehetséges mértékben és az alábbiakban leírtak szerint a pillérrel kapcsolatos jelentéstétel összhangban van más besorolási módszerekkel (éghajlati, digitális, szociális kiadások). Mivel így mindegyik intézkedés a hat szakpolitikai pillér közül kettőhöz járul hozzá, az összes pillérhez való, a 2. ábrán látható becsült teljes hozzájárulás a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz tagállamok számára elkülönített forrásainak 200 %-át teszi ki.

3. ábra: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz tartozó, az egyes szakpolitikai pillérekhez hozzájáruló alapok aránya Magyarázatok: Az oszlopok sötétebb színű részei azokat az intézkedéseket jelölik, amelyeket elsődleges szakpolitikai területként soroltak be és rendeltek a vonatkozó pillérhez, míg a világosabb színű részek másodlagos szakpolitikai területként besorolt intézkedéseket jelölnek. Ezen túlmenően a Bizottság az (EU) 2021/2105 felhatalmazáson alapuló rendeletben módszertant fogadott el a szociális kiadások bejelentéséről (lásd az 1. szakaszt). A szociális dimenzióval rendelkező reformok és beruházások a kilenc szociálpolitikai terület egyikéhez vannak hozzárendelve, és e területek mindegyike a felhatalmazáson alapuló rendelet mellékletében meghatározott négy szociális kategória (nevezetesen a foglalkoztatás és készségek, az oktatás és gyermekgondozás, az egészségügy és tartós ápolás-gondozás, valamint a szociálpolitika) egyikéhez kapcsolódik. Ennek kiegészítésként a jóváhagyott tervekben megjelölik a gyermekekre és a fiatalokra, illetve a nemek közötti egyenlőségre összpontosító intézkedéseket. Annak érdekében azonban, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek által támogatott valamennyi (a szociálpolitikai területeken kívüli) szakpolitikai területen fennmaradjon a következetesség, ez a jelentés a pilléreken alapuló módszertannak megfelelően mutatja be az intézkedéseket és a kiadásokat. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet azt is előírta, hogy a tagállamok a helyreállítási és rezilienciaépítési tervük teljes allokációjának legalább 37 %-át éghajlat-politikai célkitűzésekhez hozzájáruló intézkedésekre, a teljes allokáció legalább 20 %-át pedig digitális célkitűzésekre fordítsák. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek meghatározták és megindokolták, hogy az egyes intézkedések milyen mértékben járulnak hozzá teljesen (100 %), részben (40 %) vagy egyáltalán nem (0 %) az éghajlat-politikai és/vagy digitális célkitűzésekhez. Az éghajlat-politikai és digitális célkitűzésekhez való hozzájárulás kiszámítása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet VI. melléklete (éghajlatpolitikai nyomonkövetés) és VII. melléklete (digitális címkézés) alapján történt, amelyek releváns „beavatkozási területeket” határoznak meg, valamint megadják az éghajlat-politikai vagy digitális célkitűzésekhez nyújtott támogatás kiszámítására szolgáló együtthatót (0 %, 40 % vagy 100 %). A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek minden intézkedését e beavatkozási területeknek megfelelően jelölték meg. Az együtthatók és az egyes intézkedések költségbecsléseinek ötvözése lehetővé teszi annak kiszámítását, hogy a tervek milyen mértékben járulnak hozzá az éghajlat-politikai és a digitális célokhoz. 3.2.Az eszköz hozzájárulása a zöld átálláshoz (1. pillér) Éghajlat-politikai célkitűzések A tervek teljes allokációjának mintegy 40 %-a az éghajlat-politikai célkitűzéseket támogató intézkedésekhez kapcsolódik, és számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv jelentősen meghaladja a rendeletben meghatározott 37 %-os éghajlat-politikai célt (lásd: 4. ábra). A 22 elfogadott tervben szereplő összes éghajlat-politikai kiadás 177,4 milliárd EUR-t tesz ki. Emellett a tervek további 16,3 milliárd EUR összegű környezetvédelmi kiadást is tartalmaznak, így az éghajlat-politikai vagy környezetvédelmi célkitűzésekhez való hozzájárulásként megjelölt kiadások teljes összege – az éghajlat-politikai nyomonkövetési módszertan szerint számítva – 193,7 milliárd EUR (azaz a teljes allokáció 43,5 %-a). 4. ábra: Éghajlati és kiegészítő környezetvédelmi címke tagállamok szerint A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő, zöld átállásra fordított összes kiadás A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz elő fogja segíteni a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig legalább 55 %-kal történő csökkentésre, valamint a klímasemlegességnek 2050-re történő elérésére vonatkozó uniós célok teljesítését. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedések amellett, hogy hozzájárulnak az éghajlatvédelmi törekvések megvalósításához, biztosítani fogják az előrelépést más környezetvédelmi célkitűzések, például a légszennyezés csökkentése, a körforgásos gazdaság előmozdítása vagy a biológiai sokféleség helyreállítása és védelme, illetve az energiahatékonyság előmozdítása és a megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazása terén is. A pillérekre vonatkozó jelentéstételi módszertanon alapuló becslések szerint összesen 224,1 milliárd EUR kiadást különítenek el a zöld átállás pillérére (ami a 22 tervben szereplő összes kiadás 50 %-ának felel meg). A hatpilléres megközelítés alapján a zöld pillér alá tartozó kiadások teljes összege 11 szakpolitikai területre bontható, amint azt az alábbi 5. ábra mutatja. Összességében a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések számos területet érintenek, például a fenntartható mobilitást, az energiahatékonyságot, a megújuló energiát és a hálózatokat, a biológiai sokféleséget, a körforgásos gazdaságot, a zöld készségeket és munkahelyeket, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást. 5. ábra: A zöld átállást támogató kiadások bontása (1. pillér) Ez az ábra a szakpolitikai pillérhez való becsült hozzájárulást a szakpolitikai területek Európai Bizottság által meghatározott listája szerinti bontásban mutatja be. A százalékos arány az egyes szakpolitikai területeken a zöld átállás pillérének arányában kifejezett összes kiadásra vonatkozik. Fenntartható mobilitás A fenntartható mobilitás a zöld átállás pilléréhez tartozó összes kiadás 32 %-át teszi ki (71,3 milliárd EUR összköltség). Jelentős beruházások irányulnak a vasúti infrastruktúra korszerűsítésére és bővítésére, különösen a transzeurópai hálózaton (TEN-T), valamint modern vasúti járművek beszerzésére. Ezek döntő szerepet játszanak a környezetbarát közlekedés megvalósítását célzó modális váltásban, és mind a személy-, mind a teherszállítást támogatják. Korlátozottabb számú intézkedés szolgálja a vízi és a légi közlekedési ágazat környezetbarátabbá tételét, amelyek között megtalálhatók olyan zöldítést célzó beruházások, amelyek a kikötőkben például a szárazföldi áramellátás kiépítésére, a repülőterek esetében pedig a földi kiszolgálási rendszerek villamosítására irányulnak. Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési terve az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) 3 400 km hosszú vasúti pályaszakaszon történő kiépítését tartalmazza. Az ERTMS kiépítése lehetővé teszi a határokon átnyúló, zökkenőmentes vasúti áru- és személyszállítási műveleteket. Az ERTMS-beruházások a zöld és a digitális átálláshoz egyaránt hozzájárulnak. A jelentős beruházások célja a közúti közlekedés fenntarthatóságának javítása is, többek között az alternatív üzemanyagokkal kapcsolatos infrastruktúra kiépítéséhaz és az alternatív üzemanyagokkal működő járművek üzembe állításához, valamint a környezetbarát tömegközlekedés fejlesztéséhez nyújtott támogatás révén. E beruházások egy része arra irányul, hogy pénzügyi ösztönzők révén segítse a fogyasztókat nulla kibocsátású járművek vásárlásában azáltal, hogy hozzájárulást biztosít az elektromos járművek vásárlásának magas kezdeti költségeihez.

Németország helyreállítási és rezilienciaépítési terve 560 000 dekarbonizált jármű megvásárlásához nyújtott pénzügyi támogatás révén segíteni fogja a polgárokat a tiszta elektromos járművekre való átállásban. Az intézkedés csökkenteni fogja az elektromos járművek beszerzési árát, és élénkíteni fogja a piacot. Ezt egyéb intézkedések egészítik ki, például 50 000 nyilvánosan hozzáférhető elektromos töltőállomás és további 400 000, lakóépületekben létesített elektromos töltőállomás telepítésének finanszírozása. A közlekedési ágazat reformjai a legtöbb helyreállítási és rezilienciaépítési terv fontos részét képezik. Ezek a reformok az átfogó szabályozási keretet érintik, és a fenntartható városi mobilitást, illetve a kollektív közlekedést támogató stratégiákat, valamint a töltőinfrastruktúra kiépítését vagy a tiszta üzemű járművek beszerzését támogató intézkedéseket foglalnak magukban. A tervek a kikötői szolgáltatások terén versenyt bevezető reformokat, valamint a tengeri ágazat és a belvízi hajózás reformját is magukban foglalják. Románia helyreállítási és rezilienciaépítési terve magában foglalja a kibocsátásmentes közúti közlekedés ösztönzését célzó kulcsfontosságú szabályozási változtatásokat, a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek használatának ösztönzését, a legszennyezőbb járművek leselejtezését célzó elképzeléseket, a közlekedési ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok irányításának és hatékonyságának javítását, szigorúbb közúti közlekedésbiztonsági szabályokat és végrehajtási intézkedéseket, valamint a fenntartható városi közlekedés ösztönzését. Jelentős beruházásokat irányoz elő továbbá annak érdekében, hogy kibocsátásmentes és korszerűsített vasúti járművek működhessenek, a vasúti infrastruktúra – különösen a TEN-T folyosók mentén – korszerűsítésre és felújításra kerüljön, jobb minőségű és hatékonyabb legyen a közúti infrastruktúra a TEN-T törzshálózat egyes szakaszain, javuljon a közúti közlekedésbiztonság, valamint jobb minőségűek és hatékonyabbak legyenek Bukarest nagyváros és Kolozsvár település föld alatti közlekedési hálózatának egyes szakaszai. Energiahatékonyság Az energiahatékonyság a zöld átállás pilléréhez tartozó összes kiadás 29 %-át teszi ki (64,4 milliárd EUR összköltség). Az e területen végrehajtott beruházások többsége a lakóépületek energiahatékonyságát érinti (teljes költség 28,4 milliárd EUR), ami jellemzően a primerenergia-igény 30 %-os vagy azt meghaladó csökkentését célozza. A szóban forgó beruházások némelyike olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek célja az energiaszegénység kezelése azáltal, hogy olyan kiszolgáltatott csoportokat céloznak meg, amelyek esetében a jelentős kezdeti költségek miatt szinte lehetetlen beruházni otthonaik energiahatékonyságába. A középületek – például iskolák, sportcsarnokok és történelmi épületek – felújítása a tervek többségében (teljes költség: 20,2 milliárd EUR) megfelelő arányban szerepel. Végezetül a tervekben szerepelnek új, nagy energiahatékonyságú köz- és magánépületek építésére irányuló beruházások is. Az épületeken kívül, a más ágazatokban végrehajtott energiahatékonysági beruházások hozzá fognak járulni a kkv-k, a nagyobb vállalkozások és a távfűtési rendszerek termelési folyamatainak dekarbonizációjához, például azáltal, hogy a gyártási folyamatok és a központosított hőtermelés terén előmozdítják a tisztább és energiahatékonyabb technológiák integrálását, amelynek összes költsége 6,5 milliárd EUR. Spanyolország 2026-ig a lakóépületek energetikai felújítására irányulóan több mint félmillió intézkedést fog támogatni. Ezek az energetikai felújítások átlagosan legalább 30 %-kal csökkentik a primerenergia-igényt. A beruházásokat koherens reformcsomag egészíti ki, amely magában foglal adókedvezményeket és a felújítások megkönnyítését célzó felújítási irodák létesítését („egyablakos ügyintézés”) is. Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve több mint 1 milliárd EUR össztámogatással ösztönözni fogja az épületek energiahatékony felújítását. A felújítási hullám több mint 200 000 magán- és szociális lakást, valamint több mint egymillió négyzetméter középületet érint. Belgiumban az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítése jelentős mértékű felújítást igényel. A magán- és szociális lakások energiahatékony felújítása szintén segíteni fogja az energiaszegénység kezelését. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos olyan reformot tartalmaznak, amelyek valamennyi ágazatban ösztönzik az épületfelújítást: a magán- és középületek, a lakóépületek és a vállalatok épületeinek felújítását. A reformok célja, hogy a felújításhoz nyújtott pénzügyi támogatás hatékonyabban legyen elérhető (pl. egyablakos ügyintézés) és környezetbarátabb megoldásokat támogasson. A reformok különösen az elavult fűtési rendszerek cseréjének feltételeire irányulnak, és ösztönzik e rendszerek megújuló energiával vagy távfűtéssel való helyettesítését. Megújuló energia és hálózatok Összességében a tiszta energiákkal – megújuló energia és hálózatok – kapcsolatos teljes becsült kiadás a zöld átállás pilléréhez tartozó összes kiadás 12 %-át teszi ki (26,7 milliárd EUR összköltség). Az e területre irányuló teljes beruházási költség mintegy kétharmadát megújuló technológiákra fordítják, a fennmaradó összegből pedig az energiahálózatokat és az infrastruktúrát érintő beruházásokat finanszíroznak (például az energiatárolás és az intelligens hálózatok kiépítése). Az intézkedések a tengeri vagy szárazföldi szélerőműparkok (és a kapcsolódó infrastruktúra, például az energetikai szigetek) és fotovoltaikus panelek létrehozására, valamint megújuló energiát felhasználó ipari létesítmények építésére összpontosítanak. Litvánia terve támogatni fogja a magánvállalkozásokat, a mezőgazdasági termelőket és a megújulóenergia-közösségeket a szárazföldi nap- és szélerőműparkok, valamint a tárolólétesítmények beszerzésében és telepítésében. A tervben szerepelnek biomassza alapú megújulóenergia-rendszerek, valamint bioüzemanyag- és biometán-létesítmények is. 15 helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz részben vagy kizárólag hidrogénnel kapcsolatos intézkedéseket, hiszen a hidrogén várhatóan fontos szerepet fog játszani a klímasemlegesség hosszú távú elérésében. Ennek fényében a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervei hozzá fognak járulni a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogénbe történő beruházások legalább 9,3 milliárd EUR-val történő növeléséhez (beleértve a hálózatból származó villamos energia használatát is, amelyet ezzel párhuzamosan dekarbonizálni kell). A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos beruházása a teljes hidrogén-értékláncot érinti – a termeléstől a szállításig, a tárolásig és végül az olyan ipari ágazatokban, illetve a közlekedésben történő végfelhasználásig, ahol a széndioxid-kibocsátás nehezen csökkenthető. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek magukban foglalják a megújuló energiát támogató szakpolitikai keret reformját is, például új támogatási rendszerek elfogadását vagy a meglévők meghosszabbítását, illetve az olyan adminisztratív eljárások egyszerűsítését, mint a bevezetés megkönnyítését célzó engedélyezés vagy területrendezés. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformok célja általában a stabil szabályozási környezet, valamint a köz- és magánberuházások közötti megfelelő szinergiák megteremtése. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek olyan célzott reformokat is tartalmaznak, amelyek célja a villamosenergia-piacok hatékony működésének észszerűsítése és új megújulóenergia-erőművek fejlesztése a nemzeti energia- és klímatervekben meghatározott célok elérése érdekében. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformok felgyorsítják az új megújulóenergia-erőművek fejlesztését a nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célok elérése érdekében, különösen a megújulóenergia-projektek engedélyezésének megkönnyítése és a megerősített pénzügyi támogatási mechanizmusok révén. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a villamosenergia-piacok hatékony működésének észszerűsítését célzó célzott reformokat is magukban foglalnak, különösen a rugalmasabb energiarendszer kialakításának elősegítése érdekében. Ez elengedhetetlen a megújuló energia elvárt magas arányának támogatásához. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szerepel a villamosenergia-piaci jogszabályok reformja, hogy megvalósulhasson különösen a hálózatok kiépítése, az energiatárolás, és lehetővé váljanak a rendszer megbízhatóságát növelő keresletoldali válaszintézkedések. A reformok a piaci versenyt is javítják, és hozzájárulnak a stabil szabályozási környezet megteremtéséhez. Ezek a reformok végső soron hozzájárulnak egy megbízhatóbb, önellátóbb európai energiapiac kialakításához, amely képes kezelni a növekvő energiaigényt. A megújuló hidrogén bevezetésének támogatása és megkönnyítése érdekében Románia módosítani fogja a meglévő jogszabályi és szabályozási keretet, különös tekintettel a közlekedésre és az energia (gáz- és villamosenergia) ágazatra. A reform nemzeti hidrogénstratégia és cselekvési terv elfogadását irányozza elő, megszünteti a megújulóhidrogén-technológia fejlesztése előtt álló jogszabályi és adminisztratív akadályokat, és hozzájárul a megújuló hidrogén termelésére, tárolására, szállítására és felhasználására vonatkozó jövőbeli nemzeti és európai célok 2030-ig történő eléréséhez. Biológiai sokféleség, körforgásos gazdaság, fenntartható vízellátás, valamint szennyezésmegelőzés és -csökkentés A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a környezetvédelmi politikák szempontjából releváns intézkedéseket tartalmaznak, elsősorban az alábbi négy területen: a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák; körforgásos gazdaság, hulladékmegelőzés és -újrafeldolgozás; a vízi és tengeri erőforrások; valamint a szennyezés megelőzése és csökkentése. Ez a négy szakpolitika a zöld átállás pilléréhez tartozó összes kiadás 13 %-át teszi ki (28,8 milliárd EUR összköltség). A biológiai sokféleséget illetően az intézkedések a szárazföldi és tengeri biológiai sokféleség megőrzésére, az ökoszisztémák és a környezetbarát infrastruktúra helyreállítására, a természetalapú megoldásokon alapuló ökológiai folytonosságra, a fenntartható erdőgazdálkodásra, valamint az idegenhonos invazív fajok elleni küzdelemre irányulnak.

Írország támogatni fogja például a tőzeglápok helyreállítását, amely intézkedés elősegítheti és ösztönözheti a növény- és állatvilág visszatérését ezeken a területeken. Az ír terv becslései szerint 30 év alatt – a fokozott helyreállítási intézkedések végrehajtásának köszönhetően – 3,3 millió tonna szén-dioxid-kibocsátás kerülhető el. A körforgásos gazdaság és a hulladékgazdálkodás területén a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előirányoznak mind rövid távú intézkedésekhez, mind K+F tevékenységekhez kapcsolódó beruházásokat. Példaként említhetők azok a beruházások, amelyek célja egyes ágazatok – például a műanyagipar, az építőipar vagy a textilipar – körforgásos jellegének erősítése, míg a K+F tevékenységek célja a műanyaghulladék csökkentésére és a biogazdaság előmozdítására irányuló hosszabb távú megoldások kidolgozása. Számos beruházás és reform célja, hogy a hulladékválogatási és hulladékgazdálkodási létesítmények utólagos átalakításával javuljon a hulladékgazdálkodás, különös figyelemmel a biohulladék kezelésére. Több tagállam például kötelezettséget vállalt arra, hogy a hulladéklerakás vagy a hulladékégetés megadóztatása, valamint az elektromos berendezések vagy műanyag élelmiszer-tárolók újrahasználatának előmozdítása révén, a körforgásos gazdaság előmozdítása érdekében fejleszti nemzeti jogszabályi keretrendszerét. Belgium demonstrációs projektek keretében alkalmazott dekontaminálási technikák révén fogja elősegíteni a belga atomerőművek leszerelése során keletkező radioaktív hulladék minimalizálását. Olaszország egy-egy nemzeti programot kíván elfogadni a körforgásos gazdaságra, illetve a hulladékgazdálkodásra vonatkozóan. Az újrafeldolgozási tevékenységek támogatása és ösztönzése érdekében Olaszország új digitális hulladék-nyomonkövetési rendszert vezet be, és felülvizsgálja a környezetvédelmi adókat annak érdekében, hogy az újrafeldolgozás olcsóbbá váljon, mint a hulladéklerakás. A terv a hulladékgazdálkodást érintő közbeszerzési eljárásokban a helyi hatóságokat technikai támogatás bevezetésével segíti, például a hulladékgazdálkodási tervek kidolgozása vagy a közbeszerzési eljárások átláthatósága terén. A fenntartható vízhasználatot és -védelmet illetően az intézkedések jelentős része a vízgazdálkodásra összpontosít, többek között vízkivételt mérő eszközök létesítésével, ötvözve ezáltal az éghajlat-politikai és a digitális célkitűzéseket. A vízgazdálkodás egyéb típusai közé tartoznak a biztonságos, tiszta és bőséges ivóvízellátásra, valamint a szennyvízgyűjtés megoldására irányuló intézkedések. Néhány intézkedés az öntözés hatékonyabbá tételével is összefüggésben van. A környezetszennyezés megelőzésére és csökkentésére irányuló intézkedések az alacsony kibocsátású zónák létrehozásához vagy a kikötői szennyezés csökkentéséhez kapcsolódnak. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó, a zöld tevékenységek közé tartozó intézkedések a zöld átállás pilléréhez tartozó összes kiadás mintegy 6 %-át teszi ki (12,5 milliárd EUR becsült összköltség). A tervekben szereplő intézkedések főként az árvízkockázatok enyhítéséhez, az erdőgazdálkodáshoz és a tüzek megelőzéséhez kapcsolódnak. Ciprus, mivel különösen kiszolgáltatott az éghajlatváltozás hatásaival szemben, az árvizek és az erdőtüzek elleni védintézkedések és megelőző intézkedések megvalósítását tervezi. Magában foglal egy vízkészlet-gazdálkodási cselekvési tervet, amely alkalmazkodási intézkedéseket tartalmaz. Az árvizek elleni védekezést szolgáló, és a vízgyűjtésre vonatkozó intézkedések révén létrejön vagy korszerűbbé válik a meglévő árvízvédelmi infrastruktúra. Átfogó célja a vízhasználat javítása, valamint a vízinfrastruktúrák biztonságosabbá tétele és fenntarthatóbb üzemeltetése. Más intézkedések tűzoltó járművek és felszerelések rendelkezésre bocsátásával kívánják fokozni az ország erdőtüzekre való reagálási képességét, és az a céljuk, hogy csökkenjen az erdőtüzek kockázata és kiterjedése, valamint a polgárok, az infrastruktúra és az erdők jobban védve legyenek az ilyen incidensekből eredő kockázatokkal szemben. Görögország konkrét intézkedéseket tesz egyes kulturális örökségi helyszínek és műemlékek védelmére, amelyek keretében célzott projekteket hajt végre, továbbá testreszabott infrastruktúrákat épít ki az éghajlatváltozással kapcsolatos konkrét éghajlati kockázatok és kapcsolódó veszélyek megelőzése érdekében. Egyéb, éghajlatváltozással kapcsolatos beruházások (K+F+I, zöld készségek és zöld munkahelyek, valamint az ipar dekarbonizációja) Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a zöld tevékenységekkel kapcsolatos K+F+I-re vonatkozó, a zöld átállás pilléréhez tartozó összes kiadás 6 %-át kitevő (13,4 milliárd EUR teljes becsült kiadás) intézkedéseket, például a zöld hidrogén energiatermeléshez, a szén-dioxid-leválasztáshoz és -tároláshoz, a körforgásos gazdasághoz és az űrrepüléshez kapcsolódóan, különös tekintettel az alacsony és nulla kibocsátásra. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a zöld készségekkel és a zöld munkahelyekkel kapcsolatos reformokat is tartalmaznak (1,5 milliárd EUR). Ide tartoznak az átképzési és továbbképzési kezdeményezésekhez hozzájáruló beruházások, valamint a zöld átállás szükségleteire irányuló új, célzott aktív foglalkoztatáspolitikai intézkedések kidolgozására és végrehajtására irányuló reformok. Ez utóbbiak foglalkoztatástámogatást, oktatási intézkedéseket és további aktív munkaerőpiaci intézkedéseket foglalnak magukban. Horvátország célja a zöld átálláshoz kapcsolódó foglalkoztatás fellendítését célzó új keretrendszer elfogadása, amelynek keretében – többek között zöld készségek elsajátítása céljából – támogatást nyújtanak zöld szakmai gyakorlatokhoz, továbbá a zöld munkahelyeken történő foglalkoztatáshoz és önfoglalkoztatáshoz, valamint készségfejlesztési képzésekre felhasználható utalványokat hoznak létre a tartósan munkanélküliek és a kiszolgáltatott csoportokból származó, kevésbé foglalkoztatható személyek számára. Spanyolország az ifjúsági munkanélküliség elleni cselekvési tervet kíván elfogadni, amely három innovatív programot vezet be a fiatal álláskeresők számára, többek között az állami iskolák tanműhelyeiben történő munkaalapú képzést, a közigazgatásban szerzett első szakmai tapasztalatot és a fiatal kutatók számára biztosított szakmai lehetőségeket. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek olyan egyéb beruházásokat is tartalmaznak, amelyek célja az éghajlatváltozás mérséklése (5,4 milliárd EUR), de nem szerepelnek a fent felsorolt kategóriákban, mint például az iparra kivetett kibocsátási adók bevezetése, az átfogó nemzeti éghajlat-politikai tervek hatálybalépése, a hidrogén- és szén-dioxid-piacok keretszabályainak kialakítása, valamint a biogazdálkodás előmozdítása. A jelentős károkozás elkerülését célzó elv (DNSH) A DNSH-elv a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet kulcsfontosságú tervezési eleme, amely biztosítja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan ambiciózus terveket eredményezzen, amelyek hozzájárulnak a zöld átálláshoz és a fenntartható helyreállításhoz, ugyanakkor megakadályozzák a fenntarthatatlan eszközöktől és tevékenységektől való függőséget. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet előírja, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő egyetlen intézkedés sem sértheti jelentősen a taxonómiai rendelet 17. cikke szerinti hat környezetvédelmi célkitűzés egyikét sem. Ez a hat környezetvédelmi célkitűzés a következő: az éghajlatváltozás mérséklése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme, a körforgásos gazdaságra való átállás, a szennyezés megelőzése és csökkentése, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása. A tagállam minden egyes intézkedés esetében a Bizottság által közzétett DNSH technikai iránymutatáson alapuló részletes DNSH önértékelést végzett, és azt bemutatta a tervben annak biztosítása érdekében, hogy a terv szerinti intézkedések nem sértik jelentős mértékben a hat környezetvédelmi célkitűzés egyikét sem. A Bizottság az önértékelés alapján végezte el a tervek DNSH-értékelését. Több intézkedés esetében a Bizottság széles körű megbeszéléseket folytatott a tagállamokkal a DNSH-elvnek való megfelelésnek a tervek jóváhagyását megelőző meghatározása és értékelése, valamint a DNSH-elv tiszteletben tartásának biztosításához szükséges konkrét feltételek meghatározása céljából. A nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveket jóváhagyó tanácsi végrehajtási határozat részletes mérföldköveket és célokat tartalmaz a terv végrehajtásának ellenőrzésére. Az eszköz keretében történő kifizetések feltétele e végrehajtási lépések kielégítő teljesítése. A tanácsi végrehajtási határozatok a mérföldkövek és célok keretében konkrét DNSH-rendelkezéseket tartalmaznak az egyes intézkedésekhez (pl. energetikai felújítások; energiatermelés; vízgazdálkodás; közlekedés; a dekarbonizáció támogatása; horizontális rendszerek és pénzügyi eszközök) igazodóan. Ezek a rendelkezések biztosítják, hogy a tagállamok kötelesek legyenek igazolni, hogy egy adott mérföldkő vagy cél tekintetében teljesítik a DNSH-feltételeket.

3.3.Az eszköz hozzájárulása a digitalizációhoz (2. pillér) Digitális cél A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet előírja, hogy az egyes helyreállítási és rezilienciaépítési tervek teljes allokációjának legalább 20 %-át digitális célkitűzések támogatására kell fordítani. A tagállamok által javasolt reformok és beruházások meghaladták a 20 %-os célt; az elfogadott tervekben szereplő összes digitális célú kiadás 117 milliárd EUR-t tesz ki, ami a digitális címkézés módszertana szerint kiszámított teljes tervallokáció mintegy 26 %-a. 6. ábra: A helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti arányos hozzájárulás a digitális célkitűzésekhez Digitális átállás A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos, a digitális átalakulás pillérét támogató intézkedést tartalmaznak, mint például a nagyon nagy kapacitású és az 5G hálózat kiépítése, a lakosság és a munkaerő digitális készségeinek fejlesztése, a digitális technológiák integrálása a kormányzati folyamatokba, a kkv-k digitalizációjának támogatása, valamint a K+F és a fejlett technológiák bevezetése. A pillérekre vonatkozó jelentéstételi módszertan szerint összesen csaknem 130 milliárd EUR kiadást különítenek el a digitális átalakulás pillérére (a 22 tervben szereplő összes kiadás 29 %-a). A digitális célú kiadások több mint egyharmadát a közszolgáltatások digitalizálására fordítják, beleértve a közlekedés digitalizálását (36 %, 47 milliárd EUR), amelyet a vállalkozások digitalizálását (20 %, 26 milliárd EUR) és a humán tőke fejlesztését (20 %, 26 milliárd EUR) támogató intézkedések követnek, lásd az alábbi 7. ábrát. 7. ábra: A digitális átállást támogató kiadások bontása (2. pillér) Ez az ábra a szakpolitikai pillérhez való becsült hozzájárulást a szakpolitikai területek Európai Bizottság által meghatározott listája szerinti bontásban mutatja be. A százalékos arány az egyes szakpolitikai területeken digitális átalakulás pillérének arányában kifejezett összes kiadásra vonatkozik. E-kormányzás és digitális közszolgáltatások A közszolgáltatások digitalizálását és az e-kormányzást támogató intézkedések a 22 elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében az eszköz által finanszírozott digitális kiadások több mint egyharmadát teszik ki (47 milliárd EUR, ami a digitális átállás pillérének 36 %-a). Ezen intézkedések célja a közigazgatási folyamatok modernizálása és javítása annak érdekében, hogy azok felhasználóbarátabbá, polgárközpontúbbá és interoperábilisabbá váljanak, valamint, hogy az egyének és a vállalkozások könnyebben hozzáférjenek a digitális közszolgáltatásokhoz, és jobban igénybe tudják venni azokat. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz olyan reformokat, amelyek célja az e-kormányzati megoldások bevezetése vagy javítása, például az elektronikus személyazonosítás bevezetése, a nyilvános digitális platformok interoperabilitásának biztosítása, valamint az adatgyűjtés és -kezelés fejlesztése. Horvátország terve olyan beruházást tartalmaz, amely egy digitális mobil e-szolgáltatási platform létrehozásával lehetővé teszi a polgárok számára, hogy okostelefonjukon könnyen igénybe vehessék az online közszolgáltatásokat. Előmozdítja az elektronikus aláírások használatát a polgárok és a közigazgatás közötti kapcsolatokban, egyik beruházási eleme pedig a horvátországi digitális személyazonosító igazolvány bevezetésére irányul, amely lehetővé teszi az elektronikus személyazonosítók felhasználói számára, hogy mobil platformokon dokumentumokat írjanak alá. Horvátország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében szerepel továbbá egy olyan „egyablakos” rendszer létrehozása, amely harmonizálja és központosítja a közigazgatások online szolgáltatásainak ügyfélszolgálati rendszerét, lehetővé teszi a közigazgatásokkal való jobb kommunikációt, az információkhoz való gyorsabb hozzáférést, valamint visszajelzések küldése útján a köztisztviselőkkel való kapcsolattartás minőségének értékelését. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz olyan beruházásokat, amelyek célja a fejlett technológiák (például a kormányzati felhő) kormányzati folyamatokba való integrálása, valamint a közszféra kiberbiztonsági kapacitásának megerősítése. A kormányzati felhők az információfeldolgozási idő csökkentése, a kormányzati szolgáltatások költségeinek mérséklése és az érzékeny adatok biztonságának fokozása révén várhatóan egyszerűsítik a polgárok és a hatóságok közötti interakciót. Számos terv kellően figyelembe veszi az állam kiberbiztonsági kapacitásának megerősítését is, mivel a kiberbűnözés bebizonyította, hogy képes megakadályozni a kritikus közszolgáltatásokat. Görögország terve tartalmaz egy, a közigazgatási intézmények digitális átállásának szentelt komponenst, amely széles körű kiberbiztonsági és adatkormányzási stratégiákat foglal magában, valamint a fejlett technológiák – például a felhőalapú számítástechnika és a nagy adathalmazokra épülő technológia – szélesebb körű használatára irányul. Málta helyreállítási és rezilienciaépítési tervében szerepel a máltai kereskedelmi hajózási igazgatóság további digitalizálására irányuló beruházás, amelynek keretében számos informatikai eszközt és rendszert (például a 15 000 fizikai hajózási fájl digitalizálását is magában foglaló dokumentumkezelő rendszert, a hajókezelési rendszert, a digitális tengeri interfészt, a tengerészek irányítási rendszerét és a tengerészeti elemzési eszközt) fejlesztenek ki. A digitális szolgáltatásokba és a felhőalapú infrastruktúrába történő beruházás hozzá fog járulni a hatékonyabb szabályozási gyakorlatok kialakításához, valamint az igazgatóságon belüli belső műveletek, ügyfélkapcsolatok és adminisztráció javításához egy olyan ágazatban, amely rendkívül fontos Málta gazdasága számára. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a nemzeti egészségügyi rendszerek digitalizálására irányuló intézkedéseket, beleértve a távorvoslási szolgáltatások körének kiterjesztését, a széttagolt nemzeti egészségügyi nyilvántartások egységes rendszerbe történő összevonását, valamint a digitális egészségügyi platformok interoperabilitásának és biztonságának biztosítását. Szlovénia tervében új digitális szolgáltatások egészségügyi ellátásba való integrálására, a betegekkel és az érdekelt felekkel való kommunikációra szolgáló információs technológia használatának előmozdítására, a valós idejű adatokon alapuló minőségellenőrzés bevezetésére, a kapacitás- és betegmenedzsment-tervezés javítására, valamint a kórházi létesítmények, az orvosi szolgáltatások és az anyagi követelmények tervezésének javítására irányuló intézkedések szerepelnek. A közszolgáltatások digitalizációja számos szakpolitikai területet érint, és szinergiákat teremt az eszköz által támogatott öt másik pillérrel. Például a zöld pillér támogatása révén egyes beruházások tükrözik a digitalizáció kulcsszerepét az uniós közlekedési rendszerek fenntarthatóbbá és ellenállóbbá tételében, például intelligens közlekedési rendszer (ITS) technológiák, városi mobilitásirányítási eszközök, multimodális jegyértékesítés és multimodális utastájékoztatórendszerek, valamint az európai vasúti közlekedésirányítási rendszer hatókörének kiterjesztése révén. Finnország helyreállítási és rezilienciaépítési terve támogatja a Digirail projektet, amelynek célja, hogy 2040-ig bevezessék az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszert a teljes nemzeti vasúthálózaton, valamint a 4G és 5G alapú jövőbeli vasúti mobilkommunikációs rendszert.

A humán tőke a digitalizáció útján A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a digitális készségek fejlesztését támogató számos intézkedést tartalmaznak, amelyek összes becsült költsége 26 milliárd EUR, vagyis a digitális átalakulás pillérének 20 %-a. A legtöbb tervben szerepelnek a lakosság és a munkaerő digitáliskészség- szintjének növelését célzó intézkedések. Egyes tervek a fejlett digitális készségek előmozdítására és az IKT-szakemberek képzésére irányuló intézkedéseket is tartalmaznak, amelyeket kiegészít a felsőoktatásban és a szakképzésben alkalmazásra kerülő fejlett digitális technológiák képzésére irányuló modulok kidolgozása. A Covid19-világjárvány rávilágított az oktatás digitalizálásának szükségességére, és számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz erre vonatkozó intézkedéseket. Portugália helyreállítási és rezilienciaépítési tervében szerepel egy „Digitális Akadémia” elnevezésű beruházás, amely a digitálisan képzett munkavállalók számának növelése érdekében testre szabott képzést kínál a portugál munkaerő számára. Összesen 800 000 főre kiterjedően személyre szabottan felmérik a digitális készségek iránti igényeket, majd a résztvevők digitális készségekre irányuló célzott képzésben részesülnek. Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési terve a fejlett digitális készségekkel rendelkező szakemberek számának jelentős növelésére irányuló intézkedést tartalmaz. Az intézkedés fejlett technológiák – például a kvantumtechnológia, a nagy teljesítményű számítástechnika és a nyelvi technológiák – számára szükséges fejlett digitális készségeket oktató mintegy 20 képzési modul kifejlesztésére irányul. A képzési modulok a felsőoktatási programok (alapképzés, mesterképzés és doktori képzés), valamint a vállalkozások szakembereinek szóló oktatási programok részét fogják képezni. A beruházás a kifejlesztett modulok keretében 3 000 résztvevőt támogat. Írország helyreállítási és rezilienciaépítési terve tartalmaz egy olyan intézkedést, amely az ír oktatás és képzés minden szintre (iskolák, felsőfokú oktatás, egész életen át tartó tanulás) kiterjedő digitális átalakulását támogatja, továbbá elősegíti az alapvető digitális készségek általános alkalmazását valamennyi környezetben, valamint kezeli a digitális szakadék kockázatát. A vállalkozások digitalizációja Valamennyi elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a vállalkozások digitalizálását támogató intézkedéseket, összesen 26 milliárd EUR értékben, ami a digitális átalakulás pillérének 20 %-át teszi ki. Az e területre vonatkozó intézkedések közé kulcsfontosságú reformok tartoznak, amelyek közül a legfontosabbak a vállalkozások adminisztratív eljárásainak egyszerűsítése és a digitális üzleti környezet alapjainak megteremtése, továbbá a vállalkozások digitális úton történő létrehozásával és nyilvántartásba vételével, a bizalommal és a kiberbiztonsággal kapcsolatos intézkedések. Ezek az intézkedések várhatóan növelni fogják a digitális technológiák bevezetésébe vetett bizalmat, pozitív hatást gyakorolva mind a technológiák elterjedésére, mind használatuk intenzitására. A számlázás digitalizálásával kapcsolatos reformok várhatóan szintén pozitív hatással lesznek a vállalkozások digitalizációjára. Németország végrehajtja az online hozzáférésről szóló törvényt és korszerűsíti a nyilvántartásokat, így várhatóan csökkennek a vállalatok és különösen a kkv-k adminisztratív terhei. Ezek a reformok előkészítik az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének bevezetését és digitális eszközökkel történő hatékony alkalmazását. Spanyolország szabályozói tesztkörnyezeteket fog elfogadni a mesterséges intelligencia használatának szabályozására, beleértve az adatok felhasználására, a magánélet védelmére és az etikai kérdésekre vonatkozó jogalkotási intézkedéseket is. Számos terv tartalmaz olyan beruházásokat, amelyek támogatják a fejlett digitális technológiák és a vállalatok termelési folyamatainak integrálását (pl. automatizálás, mesterséges intelligencia). Az ilyen típusú támogatás számos formát ölthet, például általános támogatást, például coaching- és tanácsadási szolgáltatásokat (többek között az európai digitális innovációs központokon keresztül), tárgyi eszközök (gépek/műszaki berendezések) és immateriális eszközök (szoftverek/képzések) vásárlásához nyújtott kölcsönöket, vissza nem térítendő támogatásokat vagy adójóváírásokat, illetve strukturális intézkedéseket (ideértve a szabályozói tesztkörnyezeteket is). Emellett számos terv tartalmaz területspecifikus (például a kereskedelmi tevékenységek új folyamataira vonatkozó) és ágazatspecifikus beruházásokat (például az idegenforgalom vagy a járműgyártó/beszállító ágazat esetében). Ausztria terve olyan hatékony intézkedéscsomagot tartalmaz, amelynek célja a vállalatok digitalizációjának támogatása és megkönnyítése. A terv különösen olyan célzott beruházásokat ír elő, amelyek segítik a kkv-kat a termelékenység növekedése szempontjából szűk keresztmetszetnek bizonyult digitális technológiák bevezetésében. Dánia terve a kkv-k digitalizációjának előmozdítására irányuló intézkedéseket tartalmaz, ezek keretében meghosszabbítja a meglévő „Kkv-k: Digitalizáció” programot, amely támogatást nyújt a kkv-knak a vállalkozásuk digitalizálásához, valamint az új és fejlett technológiák, illetve az e-kereskedelmi megoldások használatának kiterjesztéséhez. Olaszország számos meglévő intézkedést az úgynevezett „Átmenet 4.0” rendszerbe szervezett és dolgozott át, amely adójóváírást biztosít az Ipar 4.0 keretében tárgyi eszközökbe (digitális és automatizált gépek) és immateriális javakba (szoftverek) beruházó vállalkozások számára azzal a céllal, hogy felgyorsítsa a termelési ágazat korszerűsítését és digitalizálását. A vállalkozások digitalizációját támogató beruházások összességében mind a nagyvállalatok, mind a kisvállalkozások számára előnyösek. Emellett azonban a tervek többsége kifejezetten a kkv-kat célzó intézkedéseket is tartalmaz, mivel a kisebb vállalkozások nagyobb kihívásokkal szembesülnek a digitális technológiák bevezetése terén. Hálózati összekapcsoltság A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek túlnyomó többségében szerepelnek hálózati összekapcsoltságra irányuló beruházások, amelyek becsült költsége 13 milliárd EUR, a digitális átalakulás pillérének 10 %-a. Számos olyan intézkedés tartozik ebbe a körbe, amelyek célkitűzései hozzájárulnak a nagyon nagy kapacitású vezetékes és vezeték nélküli hálózatok kiépítéséhez, összhangban a digitális évtizedre vonatkozó azon uniós célkitűzésekkel, hogy 2025-re minden európai háztartás számára nagy sebességű internet-lefedettség, 2030-ra pedig gigabit alapú internetkapcsolat legyen elérhető. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv a digitális szakadék csökkentése érdekében tartalmaz 5G vagy vezetékes ultragyors, illetve nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítését támogató beruházásokat. Az Ausztria helyreállítási és rezilienciaépítési tervében szereplő „Broadband Austria 2030” olyan beruházásokat irányoz elő, amelyek az osztrák háztartások fele számára legalább 100 Mbit/s letöltési és feltöltési sebességet biztosító, gigabit alapú hálózatot tesznek elérhetővé, valamint biztosítják a főleg vidéki területek számára előnyös új, szimmetrikus gigabit alapú hálózatok kiépítését. Horvátország helyreállítási és rezilienciaépítési terve 700 000 lakos számára kívánja biztosítja a széles sávú infrastruktúra fejlesztését azokon a területeken, ahol ez üzletileg nem vonzó beruházás, ami hozzá fog járulni a horvátországi digitális szakadék csökkentéséhez. Egyes helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szerepelnek továbbá üvegszálas optikai infrastruktúrák épületekben történő telepítésére irányuló beruházások, valamint határokon átnyúló dimenzióval is rendelkező – például az 5G folyosókra és a tenger alatti üvegszálas kábelekre irányuló – beruházások. Emellett számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv – az 5G és a gyors széles sávú hálózatok időben történő kiépítésére vonatkozó bevált gyakorlatokkal összhangban – kísérő reformokat is tartalmaz, amint azt a „konnektivitási eszköztár” előirányozza. Ezek a reformok várhatóan megkönnyítik a magánüzemeltetők által a nagyon nagy kapacitású hálózatokba történő beruházásokat, különösen azáltal, hogy megszüntetik a hálózatokba történő beruházások előtt álló szükségtelen adminisztratív akadályokat, felgyorsítják a vezeték nélküli és helyhez kötött VHCN-hálózatok kiépítésére irányuló beruházásokra vonatkozó engedélyezési eljárásokat, valamint csökkentik a kiépítési költségeket és megkönnyítik a hálózatkiépítési folyamatokat. Ciprus helyreállítási és rezilienciaépítési terve előirányozza a Ciprust a görög rendszerrel összekötő új tenger alatti kábelek telepítésének finanszírozását, hogy Ciprus hozzáférhessen a régió legfontosabb internetes kapcsolataihoz, és javuljon a sziget hálózati elérhetősége. Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési terve az alábbi öt olyan intézkedést finanszírozza, amelyek várhatóan hozzájárulnak ahhoz, hogy az ultragyors és 5G távközlési hálózat az ország egész területén kiépüljön: Itália 1 Giga, Itália 5G, Iskolahálózat, Egészségügyi létesítmények hálózata és Kisebb szigetek hálózata. Ami a kísérő reformokat illeti, Ausztria és Görögország tervei összhangban vannak a konnektivitási eszköztárral, és magukban foglalnak például olyan reformokat, amelyek – különösen a szükségtelen adminisztratív akadályok felszámolása, az engedélyezési eljárások felgyorsítása és a kiépítési költségek csökkentése révén – a széles sávú hálózatok kiépítésére vonatkozó eljárások egyszerűsítésére irányulnak.

Digitális K&F, digitális képességek és a fejlett technológiák kiépítése A legtöbb helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szerepelnek a digitális technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést és/vagy a digitális kapacitásokba való beruházásokat, illetve a fejlett technológiák bevezetését támogató intézkedések, összesen mintegy 18 milliárd EUR értékben, ami a digitális átállás pilléréhez való teljes hozzájárulás körülbelül 14 %-át teszi ki. Ezek az intézkedések főként K+F+I tevékenységekbe történő beruházásokra irányulnak olyan területeken, mint a mikroelektronika, a számítástechnikai felhő, a kiberbiztonság és a mesterséges intelligencia, valamint az infrastruktúrák, különösen a szuperszámítógépek és a kvantumkommunikációs hálózatok. Ezeket a beruházásokat időnként több országra kiterjedő projektek keretében hajtják végre (lásd az alábbi szakaszt). Egyes helyreállítási és rezilienciaépítési tervek az ilyen beruházásokat kiegészítő reformokat is tartalmaznak azzal a céllal, hogy az érintett technológiai területek fejlesztésének jobb támogatása érdekében kiigazítsák a K+I szakpolitikai eszközöket, illetve a megfelelő technológiák bevezetésének lehetővé tétele érdekében kiigazítsák a jogi és igazgatási keretet (különösen az adatkormányzás és -kezelés tekintetében). Németország terve tartalmaz egy nagyszabású, határokon átnyúló európai kezdeményezést, amelynek célja a felhőalapú szolgáltatások és infrastruktúra következő generációjába való beruházás, valamint a rendkívül innovatív, rendkívül biztonságos, energiahatékony és az adatvédelemnek teljes mértékben megfelelő intelligens számításifelhő- és pereminformatikai megoldások ipari alkalmazásának előmozdítása. Az osztrák helyreállítási és rezilienciaépítési terv kutatási infrastruktúrák és együttműködések finanszírozását írja elő, többek között a technológiai koncepciók (tovább)fejlesztéséhez szükséges tudásbázis, valamint a kvantum-számítástechnika, szimuláció és kommunikáció hardverének és szoftverének bővítése érdekében. Belgium, Spanyolország és Szlovénia támogatni fogja a kulturális és médiaágazat digitalizálását. A jelentős beruházások a digitalizációhoz szükséges technológiai eszközökkel látják el a kulturális és médiaszolgáltatókat, valamint támogatják és előmozdítják a főbb kulturális intézmények digitális átalakulását, ezáltal növelve a kulturális örökség hozzáférhetőségét. 3.4.Az eszköz hozzájárulása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez (3. pillér) Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés pilléréhez hozzájáruló intézkedések a 22 helyreállítási és rezilienciaépítési terv több mint ezer intézkedését érintik, összesen mintegy 223 milliárd EUR értékben. Ezek az intézkedések nagyon különböző területeket érintenek, a kkv-knak nyújtott támogatástól a kutatás-fejlesztésen és innováción át az üzleti környezet vagy a versenyképesség javítását célzó reformokig. Emellett magukban foglalnak az intelligens és fenntartható növekedést támogató nagy beruházásokat is, mint például Spanyolország digitalizációhoz és innovációhoz nyújtott támogatását (3 milliárd EUR), az olaszországi Transizione 4.0-át (10,8 milliárd EUR) vagy a portugál nemzeti fejlesztési bank (Banco Nacional de Fomento) feltőkésítését (1,5 milliárd EUR). Ezek az intézkedések egyben a reformok széles körét lefedik, különösen az egységes piac kulcsfontosságú területein, mint például a szabályozott szakmák (Portugália, Horvátország), a művészek és a kulturális dolgozók jogállása (Cseh Köztársaság, Görögország, Spanyolország vagy Románia), a szellemi tulajdon (Olaszország, Görögország), a piacfelügyelet (Olaszország), a fizetésképtelenség (Olaszország, Spanyolország, Portugália, Görögország, Szlovákia) és a közbeszerzés (Olaszország, Görögország, Szlovákia, Szlovénia Románia és Lettország). 8. ábra: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést (3. pillér) támogató kiadások megoszlása Az ábra a szakpolitikai pillérhez való becsült hozzájárulást mutatja be az Európai Bizottság által meghatározott szakpolitikai területek listája szerinti bontásban. A százalékos arány az egyes szakpolitikai területekre fordított teljes kiadás részesedését jelenti az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés pilléréből. K+F+I Valamennyi helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz kutatással, fejlesztéssel és innovációval kapcsolatos intézkedéseket, összesen 44 milliárd EUR értékben. A K+I beruházások összege jellemzően egy tagállam Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott támogatásainak 4–13 %-át teszi ki, néhány kiugró érték e tartomány alatt vagy felett van, az átlag pedig 10 % körüli. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz olyan beruházásokat és reformokat, amelyek valódi átalakító hatást gyakorolhatnak a tagállamok K+I rendszerének fejlődésére, formálva azt az elkövetkező években. Például számos keleti és déli tagállamban, amelyekben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatások magas allokációja és az alacsony K+F-intenzitás ötvöződik, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő beruházások több mint egy évnyi (Covid előtti) K+I-be történő közberuházásnak felelnek meg. Ezen túlmenően néhány ilyen országban ezek a beruházások fontos K+I szakpolitikai reformokhoz kapcsolódnak. A javasolt reformok tervei között gyakran szerepel a tudományos kutatási rendszer széttagoltságának csökkentése a tudományos kutatóintézetek konszolidálása révén, illetve a kutatói életpálya vonzerejének növelése a közintézményekben a munkaerő-felvételi, bérezési és karriermenedzsment-politikák módosítása révén. Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési terve tartalmaz egy olyan reformot, amely elősegíti a kiváló oktatási és kutatási kapacitások koncentrációját azáltal, hogy az egyetemeket nagyobb egységekbe tömöríti. A reformnak lehetővé kell tennie a tudományos kutatóintézetek és az üzleti szféra közötti együttműködés fokozását is. Horvátország helyreállítási és rezilienciaépítési terve olyan reformprogramot tartalmaz, amelynek célja a közfinanszírozású tudományos bázis megerősítése az egyetemek és állami kutatóhelyek új, teljesítményalapú finanszírozási rendszerének bevezetésével, valamint a kutatói életpálya vonzerejének növelésével és a kutatók szakmai előmeneteli keretének felülvizsgálatával. A reformok célja továbbá a K+I tevékenységek közfinanszírozásához való hozzáféréssel kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése, valamint a tudás- és technológiatranszfer támogatása (az állami kutatóintézetektől a magánvállalatok felé) megfelelő szervezetek (irodák, ügynökségek) létrehozásával és a tudományos és az üzleti szféra közötti együttműködés akadályainak felszámolásával. Végül, de nem utolsósorban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformok célja a K+I különböző irányítási szintjei és az oktatási politikák közötti koordináció javítása is, hogy megfeleljenek a készségigényeknek és javítsák a foglalkoztathatóságot, különösen a fiatalok esetében. Számos helyreállítási és innovációs program tartalmaz olyan tematikus K+I beruházásokat, amelyek lehetővé teszik a K+I-kapacitások mozgósítását a zöld és digitális átállás felgyorsítása és a reziliencia fokozása érdekében, összhangban az uniós szintű menetrendekkel (a K+F+I-hez kapcsolódó intézkedések becsült költségének mintegy 37 %-át, illetve 22 %-át valóban a zöld, illetve a digitális célkitűzésekhez való hozzájárulásként jelölték meg). Ezek a tematikus beruházások főként a K+I tevékenységek és infrastruktúrák pénzügyi támogatásából állnak majd. Néhány tagállam programjában szerepelnek olyan beruházások is, amelyek a Horizont Európa keretében létrejövő partnerségek támogatására, valamint a „kiválósági pecsétet” annak keretében elnyerő kiváló projektek finanszírozására irányulnak. Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének célja, hogy négy köz-magán társulás, úgynevezett „zöld partnerségek” létrehozása révén ösztönzőket biztosítson a köz- és a magánszektor számára a K+F fellendítéséhez, különösen az innovatív zöld technológiák terén, hogy küldetésalapú struktúrában megoldásokat dolgozzanak ki a közlekedési, mezőgazdasági, élelmiszer- és hulladékágazat kibocsátáscsökkentésével kapcsolatos négy kihívásra. A vállalkozások támogatása (beleértve a kkv-kat, a finanszírozási eszközökhöz és a pénzügyi eszközökhöz való hozzáférést) A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek többsége (22-ből 19) tartalmaz a kkv-knak közvetlen támogatást nyújtó intézkedéseket, amelyek összege 44 milliárd EUR-t, a 3. pillér teljes becsült kiadásainak körülbelül 22 %-át teszi ki. Ugyanakkor a kkv-k a tágabb szakpolitikai fókuszú intézkedések szélesebb körének előnyeit is élvezhetik. Például olyan pályázati felhívások, amelyek a zöld és digitális területeket célzó K+I-t támogató projektekre, a valamennyi vállalkozás számára nyitott pénzügyi eszközökre, az üzleti környezet kkv-kra és a nagyobb vállalkozásokra is hatást gyakorló reformjaira, vagy olyan átfogó intézkedésekre irányulnak, mint a közigazgatási szolgáltatások digitalizációja, ami pozitív hatást gyakorol számos kkv működésére és költségeire, de nem kizárólag a kkv-k számára elérhető. E kiegészítő intézkedéseket figyelembe véve valamennyi helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a kkv-k számára releváns intézkedéseket, amelyek becsült összköltsége mintegy 109 milliárd EUR, a teljes becsült kiadás közel 24 %-a. Összességében a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő, kkv-kra vonatkozó intézkedések hatálya számos területre kiterjed, az üzleti környezet javításától és a közbeszerzéshez való hozzáféréstől kezdve a kkv-k digitalizációjáig és környezeti fenntarthatóságuk javításáig. Számos intézkedés célja továbbá a kkv-k növekedésének és ellenálló képességének javítása a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésük javítása, alkalmazottaik átképzése és továbbképzése, illetve kutatási és fejlesztési kapacitásaik megerősítése révén. A kifejezetten – és bizonyos esetekben kizárólag – a kkv-kat célzó intézkedések mellett a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos intézkedése várhatóan közvetetten a kkv-k javát is szolgálja majd. Ez a helyzet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által olyan ágazatokban támogatott nagy beruházások esetében, amelyekben magas a kkv-k aránya, például az építőiparban és az idegenforgalomban, vagy a K+F tevékenységekkel kapcsolatos olyan pályázati felhívások esetében, amelyekben az innovatív kkv-k részt vehetnek.

Horvátország számos pénzügyi eszközt hoz létre a kedvezőbb finanszírozási feltételek biztosítása érdekében, azzal a céllal, hogy 1 300 kölcsönt/kamattámogatást nyújtson kkv-k számára. Horvátország a kkv-k irányítási kapacitásába is befektet azáltal, hogy üzleti tanácsadási támogatást nyújt számukra. Lettország a digitális készségekkel, az átképzéssel és a továbbképzéssel kapcsolatos intézkedésekkel, valamint az innovatív digitális infrastruktúrák, például az Ipar 4.0 megoldások támogatásával fogja támogatni a kkv-kat. Franciaország helyreállítási és rezilienciaépítési terve adójóváírással, valamint a kézművesek, a kiskereskedők és az önfoglalkoztatók energetikai célú felújítási munkálatainak támogatására irányuló egyedi programmal támogatja a kkv-k energetikai célú felújításait. Finnország terve kifejezetten a kkv-kat célozza meg azáltal, hogy a finn mikro- és kisvállalkozások növekedésének felgyorsítására, valamint vállalkozásfejlesztési támogatások nyújtása révén nemzetközivé válási képességük fokozására összpontosít. Spanyolország tervében a kkv-knak nyújtott támogatás jelentős mértékben a digitalizációra összpontosít egy széles körű (3 milliárd EUR összegű) rendszerrel, amelynek célja, hogy a kkv-k jelentős része számára alapvető és fejlettebb digitalizálási csomagokat biztosítson (digitális eszköztár). Görögország terve több olyan beruházást is tartalmaz, amelyek célja a görög vállalkozások, köztük a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének előmozdítása egy ambiciózus hitelprogram révén. Ezek a beruházások összhangban lesznek a hiteleszköz öt stratégiai pillérével, nevezetesen a zöld átállással, a digitalizációval, az extroverzióval, a fúziók és felvásárlások révén megvalósuló méretgazdaságossággal és az innovációval (K+F). A helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtása során a tagállamok bőséges mozgástérrel rendelkeznek ahhoz, hogy előmozdítsák a kkv-k részvételét a nagyszabású projektekben, valamint a kis- és nagyvállalatok és a tudományos szféra közötti együttműködést. A Spanyolország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében előirányzott, elektromos és hálózatba kapcsolt járművekre vonatkozó, PERTE nevű stratégiai projekt több nagy, integrált projekt végrehajtását irányozza elő, amelyek az elektromos és a hálózatba kapcsolt járművek teljes értékláncát lefedik, és amelyeket „vontató projekteknek” neveznek. A feltételek szerint a „vontató projektek” résztvevői legalább 40 %-ának kkv-nak kell lennie, és az összes támogatás legalább 30 %-ának kkv-kat kell támogatnia. Az intézkedés várhatóan hozzájárul a kkv-k gépjárműipari értékláncban való részvételének fenntartásához és fejlesztéséhez, valamint új üzleti lehetőségeket teremt az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k számára. Üzleti környezet A legtöbb helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz az üzleti környezet javítását célzó intézkedéseket, a reformok és a beruházások ezen a területen pedig 17,2 milliárd EUR-t, a becsült kiadások 8,5 %-át teszik ki. Az intézkedések célja különösen az üzleti tevékenység megkönnyítése a vállalkozások és a vállalkozók adminisztratív terheinek csökkentése, az üzleti szabályozás liberalizációja és a nagymértékben szabályozott szakmákra vonatkozó korlátozások csökkentése révén. Az intézkedések célja továbbá a külföldi befektetések és tehetségek vonzása, illetve az olyan kulcsfontosságú ágazatok fejlesztése, mint a kultúra és az idegenforgalom. Egyes helyreállítási és rezilienciaépítési tervek reformcsomagokat vezetnek be az állami koncessziós szerződések és a közbeszerzés versenyképességének növelése érdekében. Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési terve a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív és szabályozásból eredő terhek csökkentését célzó reformot is magában foglal. A reform számos olyan beavatkozást tartalmaz, amelyek egyszerűsítik az olyan eljárásokat, mint a hitelszerzés, a villamos energia bekötése, az ingatlanok nyilvántartásba vétele és az építési engedély megszerzése. Spanyolország az induló innovatív vállalkozásokról szóló új törvény elfogadását tervezi, amely kedvező feltételeket teremt az innovatív induló vállalkozások létrehozásához és növekedéséhez. Ausztria programja a startupok, az innovatív kkv-k és a szociális vállalkozások igényeihez igazított, induló vállalkozásokra szabott csomagot is magában foglal. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek többsége tartalmaz az üzleti infrastruktúra, az iparosítás és az újraiparosítás területére vonatkozó intézkedéseket, összesen 26 milliárd EUR értékben ezeken a szakpolitikai területeken. Ezek az intézkedések különösen a következőket érintik: a kikötőkkel, ipari parkokkal való vasúti és közúti összeköttetés és a multimodális szállítási csomópontok fejlesztése; ipari területek rehabilitációja, beleértve a víz- és hulladékgazdálkodást is; az ipari létesítmények, többek között az újrahasznosítási csomópontok körforgásos gazdaságának támogatását célzó intézkedések; logisztikai központok az agrár-élelmiszeripar támogatására; széles sávú és 5G konnektivitás az ipari területek és üzleti körzetek számára; adatterek létrehozása ipari felhasználásra vagy meghatározott ipari ágazatok számára. 3.5.Az eszköz hozzájárulása a társadalmi és területi kohézióhoz (4. pillér) A társadalmi és területi kohéziót támogató intézkedések becsült kiadásai 193 milliárd EUR-t tesznek ki. A területi kohéziót célzó intézkedések mindenekelőtt nagy infrastrukturális beruházásokat tartalmaznak, így a 4. pillérhez hozzájáruló kiadások több mint felét (72 %) teszik ki. A 4. pillér társadalmi kohézióval kapcsolatos kiadásai nagyjából egyenlően oszlanak meg a szociális intézkedések (szociális védelem és szociális lakhatás), valamint a foglalkoztatáshoz és a készségekhez hozzájáruló intézkedések (nem ifjúsági foglalkoztatási támogatás, a munkaerőpiaci intézmények korszerűsítése és a felnőttoktatás) között. 9. ábra: A társadalmi és területi kohéziót támogató kiadások megoszlása szakpolitikai területek szerint (4. pillér) Az ábra a szakpolitikai pillérhez való becsült hozzájárulást mutatja be az Európai Bizottság által meghatározott szakpolitikai területek listája szerinti bontásban. A százalékos arány az egyes szakpolitikai területekre fordított teljes kiadás részesedését jelenti a társadalmi és területi kohézió pilléréből. Területi infrastruktúra és szolgáltatások, vidéki és távoli területek fejlesztése (beleértve a szigeteket is) Számos reform és beruházás célja a területi infrastruktúra és a helyi szinten nyújtott szolgáltatások javítása, valamint a városi és vidéki területek közötti szakadék áthidalása. Ezek közé tartoznak a mezőgazdasági ágazat támogatását, a helyi gazdaságot és a nemzeti versenyképességet fellendíteni képes infrastruktúrák (például a vasút és a kikötők) fejlesztését célzó intézkedések, valamint a mindennapi élet minőségére közvetlen hatást gyakorló szolgáltatások nyújtása. A területi infrastruktúrákkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos számos intézkedés a mobilitás és közlekedés javítását és innovációját érinti a légiforgalmi szolgáltatási rendszerek javítása, a vasutak építésébe, korszerűsítésébe és villamosításába való beruházás, a kikötői infrastruktúrák korszerűsítése, valamint a fenntartható városi mobilitási projektek, például a nagy kapacitású közforgalmú személyszállítási szolgáltatások és a kerékpársávok építésének támogatása révén. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos olyan intézkedést is tartalmaznak, amelyek célja a természeti erőforrások felhasználásának javítása és a környezet megőrzése helyi szinten. Ez a helyzet a szigeteken a szennyvízelvezetéssel és a hulladékgazdálkodással kapcsolatos reformok, a nagy agglomerációk víztisztító rendszereinek és a vidéki területek öntözőhálózatainak bővítésére irányuló beruházások, a mezőgazdaság, az állattenyésztés és a halászat fenntarthatóságának növelését célzó intézkedések, valamint a funkcionális vidéki térségekben a konzorciumok létrehozásának támogatása terén. Ami a területi szolgáltatásokat illeti, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek olyan intézkedéseket irányoznak elő, amelyek decentralizációs reformok és a helyi szintű közigazgatás teljesítményének javítását célzó beruházások révén megerősítik az önkormányzatok azon képességét, hogy jó minőségű szolgáltatásokat nyújtsanak. Belgium, Dánia és Olaszország tervei kerékpárutaknak az országutak mentén történő építését ösztönző beruházásokat tartalmaznak. Ez elősegíti, hogy a polgárok számára és a turisztikai ágazat érdekeinek is megfelelően összefüggőbb kerékpárút-hálózat álljon rendelkezésre, és ezáltal jobb lehetőségek nyíljanak a kerékpár választására más közlekedési módok helyett. Emellett az intézkedések egy olyan programot is támogatnak, amely települési kerékpárépítési projekteket céloz meg. Ciprus Livadia, Kladeri és Nicosia központját célzó árvízvédelmi és vízgyűjtéssel kapcsolatos intézkedéseket fog végrehajtani. Ez a beruházás konkrétabban a livadiai árvízcsatornák korszerűsítését, illetve Kladeriben egy 4 600 méter hosszú esővízgyűjtő hálózat, Nicosiában pedig egy csatornarendszer építését fogja támogatni, beleértve az utcák és járdák újjáépítését és az esővízhálózat bővítését. Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési terve közigazgatási területi reformot irányoz elő a szolgáltatások minőségének javítása érdekében a közigazgatási egységek számának csökkentése, valamint a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és hozzáférhetőségének növelése révén. Az intézkedés magában foglalja a helyi önkormányzatok funkcióit és feladatait felülvizsgáló új önkormányzati törvény elfogadását. Az új törvénynek biztosítania kell a jobb irányítást önkormányzati szinten, a döntéshozatali és végrehajtási hatáskörök egyértelműbb szétválasztását és megosztását, valamint a polgárok részvételének növelését a helyi közösségek döntéshozatalában. Szociális védelem, társadalmi befogadás, szociális lakhatás és szociális infrastruktúra A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a tagállamok szociális védelmi rendszereit erősítő reformok és beruházások széles körét ölelik fel. Ezek az intézkedések, az országspecifikus szükségletektől függően, a szociális védelmi rendszerek hatékonyságára, minőségére és rezilienciájára összpontosítanak, amint azt a 2019–2020-as országspecifikus ajánlások is kiemelik. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott szociális védelmi beruházások többsége az állami és magán szociális intézmények által biztosított szociális szolgáltatási hálózat és létesítmények korszerűsítéséhez, bővítéséhez vagy javításához kapcsolódik. Emellett olyan egyedi intézkedéseket is tartalmaznak, amelyek például a fogyatékossággal élők befogadására, a szociális ellátások megfelelőségének és fenntarthatóságának növelésére, valamint a gondozásra szoruló idősek életkörülményeinek javítására irányulnak. Számos tagállam programja ezenfelül jelentős beruházásokat tartalmaz a veszélyeztetett csoportok rendelkezésére álló szociális lakások és szociális infrastruktúra bővítése érdekében. Néhány tagállam a minimumjövedelem és a nyugdíjrendszerek reformjára irányuló lépéseket is belefoglalt a helyreállítási és rezilienciaépítési terveibe azok megfelelőségének és fenntarthatóságának növelése érdekében. A szociális védelemre és a szociális lakhatásra irányuló intézkedések becsült kiadásai mintegy 27 milliárd EUR-t tesznek ki.

Portugália: „A lakhatáshoz való hozzáférést támogató program” a leginkább rászoruló családok és a leginkább veszélyeztetett csoportok tisztességes és megfelelő lakhatásának biztosítására irányuló beruházás többnyire azzal a céllal, hogy 2026-ig legalább 26 000 rászoruló háztartás szociális lakhatását támogassák. A beruházások új épületek építését, meglévő lakások felújítását, valamint szükség esetén további épületek megvásárlását és lízingelését irányozzák elő szociális lakások biztosítása érdekében. Litvánia: reform a munkanélküli-biztosítási rendszer lefedettségének növelése érdekében, kiegészítő ellátások bevezetésével az egyedülálló idősek és fogyatékkal élők számára, valamint a nyugdíjindexálási mechanizmus javításával az időskori szegénység enyhítése érdekében. Horvátország: a helyreállítási és rezilienciaépítési terv magában foglal egy, a szociális mentorálásra irányuló reformot és beruházást, amelynek keretében a veszélyeztetett vagy peremhelyzetben lévő egyéneket célzó egyéni mentorálási szolgáltatást vezetnek be a szociális jóléti központokban. Ez az új szolgáltatás a fogyatékossággal élők, az erőszak áldozatai, a hajléktalanok, a migránsok, a romák, a fiatalok, a börtönbüntetésüket töltő személyek és más szociálisan veszélyeztetett csoportok tagjainak integrációjára összpontosít. Spanyolország: a családok védelmére és sokszínűségük elismerésére irányuló reform, amely jogi elismerést biztosít a családszerkezetek különböző típusainak, és meghatározza azokat az ellátásokat és szolgáltatásokat, amelyekre jellemzőiktől és jövedelmi szintjüktől függően jogosultak. Foglalkoztatási támogatás, a munkaerőpiaci intézmények korszerűsítése, valamint felnőttoktatás és -képzés a fiatalokon kívüli célcsoportok számára Szinte valamennyi tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben szerepelnek a munkahelyteremtést, a továbbképzést és a munkaerőpiac korszerűsítését támogató reformok és beruházások. Ezek az intézkedések a foglalkoztatástámogatáshoz és a munkaerőpiachoz kapcsolódó, az elmúlt két évben szinte valamennyi tagállamnak címzett országspecifikus ajánlásra válaszul születtek. 2020-ban a tagállamok többségét felkérték, hogy „enyhítsék a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását és erősítsék meg a munkahely-támogatást”, ugyanakkor számos konkrétabb strukturális kihívást is azonosítottak. A Covid19-válságot követően a foglalkoztatás és az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák kulcsfontosságú elemét képezik szinte valamennyi helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek, összhangban a foglalkoztatás hatékony aktív támogatásáról szóló bizottsági ajánlással (EASE) is. A tervek olyan beruházásokat és reformokat tartalmaznak, amelyek célja a nők, a fiatalok és a veszélyeztetett csoportok munkaerőpiaci részvételének növelése, a munkahelyteremtés és az ágazat- és foglalkozásváltás támogatása, a foglalkoztatás fellendítése, valamint a munkaerőpiacok teljesítményének, működésének és ellenálló képességének javítása. A foglalkoztatást és a munkaerőpiaci intézmények korszerűsítését támogató intézkedések összesen mintegy 11,3 milliárd EUR-t tesznek ki, ami a 4. pillér szerinti allokáció 6 %-ának felel meg. A felnőttkori tanulás kulcsfontosságú lesz a társadalmi és gazdasági reziliencia növeléséhez. A nemzeti tervek az egész életen át tartó tanulás javítását célzó reformokat, a karrierlehetőségek megerősítése érdekében a készségek, a továbbképzés és az átképzés értékelését és elismerését, valamint a magánszektorban megvalósuló képzések ösztönzését célzó beruházásokat foglalnak magukban (körülbelül 16,4 milliárd EUR értékben). Olaszország: a nők munkaerőpiaci részvételét támogató beruházás, különösen a gyermekgondozási létesítményekbe való beruházás és a női vállalkozások támogatása révén. Ez utóbbi beruházás támogatást nyújt a női vállalkozóknak, előmozdítja az innovatív üzleti projektek létrehozását és bővülését, mentorálási és képzési lehetőségeket, valamint kommunikációs tevékenységeket biztosít. Franciaország: az FNE képzési program abban segíti a vállalatokat, hogy beruházzanak a részleges foglalkoztatásban lévő munkavállalók képzésébe, ami mind a munkavállaló (javítja a foglalkoztathatóságát), mind a vállalat (javítja a versenyképességét) javát szolgálja. Görögország: a digitális készségekre, a zöld készségekre és a pénzügyi jártasságra vonatkozó horizontális továbbképzési programoknak összesen több mint félmillió kedvezményezett résztvevője lesz, ezáltal javítva a görög munkaerő foglalkoztathatóságát a zöld és digitális átállással összefüggésben. A beruházást az egész életen át tartó tanulási rendszer reformja fogja megelőzni, amely biztosítja a képzések magas színvonalát és munkaerőpiaci relevanciáját. Szlovénia: a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz egy, a fiatal munkavállalók munkaerőpiacra való belépését támogató intézkedést, amely pénzügyi ösztönzőket biztosít a munkáltatók számára ahhoz, hogy 25 év alatti fiatalokat határozatlan idejű szerződéssel alkalmazzanak, mentoráláshoz és többek között a digitális készségekre összpontosító munkaspecifikus képzéshez kötve. Írország: a tartós munkanélküliséghez nyújtott aktivizálási támogatás, amely minőségi munkatapasztalatot biztosít legalább 10 000 olyan személy számára, aki legalább hat hónapja munkanélküli. Az ideiglenes támogatott szakmai gyakorlatokat mentorálással, képzéshez való hozzáféréssel, valamint az állami és magán foglalkoztatási szolgálatok által nyújtott támogatás