HU    HU HU 
 
HU 1   HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 15.9.2010 
SEC(2010) 1056  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
Kísérő dokumentum 
  
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
A SHORT ÜGYLETEKR ŐL ÉS A HITEL-NEMTELJESÍTÉSI 
CSEREÜGYLETEKKEL KAPCSOLA TOS EGYES SZEMPONTOKRÓL 
 
 
{COM(2010) 482 végleges} 
{SEC(2010) 1055}  
 
HU 2   HU 1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
2008 őszén, a pénzügyi válság legsúlyosabb id őszakában, az Egyesült Államok és 
több EU-tagállam illetékes ható ságai kivételes intézkedéseket  fogadtak el a shortolás 
korlátozása vagy betiltása ér dekében bizonyos fajta rész vények, illetve valamennyi 
részvény vonatkozásában. Olyan aggályok miatt járt ak el így, hogy a jelent ős 
pénzügyi instabilitás id őszakában a shortolás er ősíti a részvényárfolyamok lefelé 
irányuló spirálját, külö nösen abban az értelemben, hogy az akár a pénzügyi 
intézmények életképességét is fenyegetheti, és rendszerszint ű kockázatokat vonhat 
maga után. Az egyes tagállamok eltér ő intézkedéseket vezettek be, mivel az Európai 
Unióban hiányoznak a kifejezetten a shorto lással kapcsolatos kérdésekre irányuló 
jogi keretek.  
2010 márciusában egyes kormányok aggodalm uknak adtak hangot a származtatott 
ügyletek, különösen a hitel-nemteljesítési cs ereügyletek (credit de fault swaps – CDS) 
lehetséges szerepét illet ően is a görög államkötvények árfolyamával kapcsolatban. 
Több tagállam fogadott el nemzeti szint ű átmeneti vagy állandó korlátozásokat a 
short ügyleteket és a hitel-nemtel jesítési csereügyleteket illet ően.  
A shortolás olyan értékpapír eladását jelen ti, amely nincsen az eladó birtokában; az 
ügyletet azzal a szándékkal kötik, hogy az ér tékpapír leszállítása érdekében egy 
későbbi időpontban az eladott értékpapírral megegyez ő értékpapírt vásárolnak vissza. 
A short ügyleteknek két fajtája van: a „fed ezett” short ügyletek, ahol az eladó az 
eladást megel őzően megállapodik az értékpapírok kölcsönvételér ől, illetve a 
„fedezetlen” short ügyletek, ahol az eladó az eladás id őpontjában nem veszi kölcsön 
az értékpapírokat. Az azonnali piacokon folyta tott short ügyleteken kívül nettó rövid 
pozíció érhet ő el a tőzsdéken vagy t őzsdén kívül (OTC) forgalmazott származtatott 
eszközök használatával is. 
A hitel-nemteljesítési csereügylet (CDS ) olyan származtatott tranzakció, amely 
egyfajta biztosításként m űködik valamely vállalati vagy államkötvénnyel kapcsolatos 
hitel nemteljesítése esetén. A hitel-nemtelje sítési csereügyletben a vásárlót az eladó 
éves díj ellenében megvédi valamely ado tt referenciakibocsátó nemteljesítésének 
kockázatával szemben. A referenciakibocsátó  nemteljesítése esetén a kockázatot 
átvevő a referenciaeszköz fizikai les zállításáért cserébe kifizeti a vev őnek az eszköz 
névértékét, illetve a kiegyenlítés készpénzben is történhet. 
1.1. Negatív árspirál kial akulásának kockázata 
A short ügyletek hatékonyabb árképzéshe z vezethetnek, mivel megakadályozzák, 
hogy az értékpapírok árai kizárólag a legoptimistább befektet ők nézeteit tükrözzék. 
Ugyanakkor, különösen a – pénzügyi bizalmat nélkülöz ő – veszélyeztetett piacokon, 
a short ügyletek azzal a kockázattal járh atnak, hogy olyan benyomást keltenek, hogy 
a piacon a ténylegesnél nagyobb a kínálat, és ezzel másokat eladásra ösztönöznek („piaci konformizmus”). Ez túlzott lefelé  irányuló nyomást gyakorol az értékpapírok 
árfolyamára. A szabályozók short ügyletekkel kapcsolatos legf őbb aggálya azzal a 
kockázattal kapcsolatos, hogy önbeteljesít ő negatív árspirál alakul ki, ami piaci 
rendellenességekhez, s őt akár rendszerszint ű kockázatokhoz is vezethet. 
 
HU 3   HU A készpénzpiacokon folytatott short ügy letek mellett gazdasági rövid pozíciók 
alakíthatók ki származtato tt értékpapír-ügyletek, többek köz ött a hitel-nemteljesítési 
csereügyletek révén is. Hitel-nemteljesí tési csereügyletek esetén, ha a vev ő nem 
rendelkezik mögöttes biztosítható érdekkel („fedezetlen hitel-nemteljesítési 
csereügylet), ez gazdasági szempontból egyenérték ű valamely kötvény shortolásával, 
hiszen a vev őnek abból származik haszna, ha a h itel-nemteljesítési  csereügylet ára 
felmegy. Több európai kormány és szabályozó hatóság fejezte ki aggályait a hitel-
nemteljesítési csereügyletekkel kapcsola tban és azoknak a kötvénypiacokkal fennálló 
kölcsönhatását illet ően, továbbá azon félelmét, hogy az a kötvénypiacokon hamis 
árfolyamképzéshez vezethet, ami a kor mányok számára magasabb finanszírozási 
költségeket okozhat.  
1.2. A fedezetlen short ügyletekkel összefügg ő nemteljesítési kockázat 
Annak a kockázata, hogy a shortoló a teljesíté si napra nem szállítja le a részvényeket, 
valamint a fokozott árfolyam-volatilitás  kockázata az egyes szabályozók által a 
fedezetlen short ügyletekkel kapcsolatban  legfontosabbnak tartott kockázatok. Bár 
nagyon korlátozottan állnak rendelkezésre  a nemteljesítésre vonatkozó adatok, úgy 
tűnik, hogy ennek szintje Európában al acsony. A szabályozók többsége vagy úgy 
nyilatkozott, hogy kevés tapa sztalattal rendelkezik a fe dezetlen short ügyleteket, 
illetve a velük összefügg ő teljesítési problémákat illet ően, vagy úgy, hogy a 
kockázatok korlátozottak és azokat a teljesí téssel kapcsolatos szigorúbb fegyelmi 
előírásokkal kezelni lehet. Egyes szabál yozók mindazonáltal kockázatosnak ítélik 
meg a fedezetlen short ügyletekkel kapcsola tos nemteljesítést, valamint súlyosabb 
kockázatnak vélik a fokozott árfolyam-volatilitást. Ezek a szabályozók aggályaikat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy a shortolás széls őséges esetben rendkívüli 
nyomást gyakorolhat a részvényárfolyamokra, ami a pénzügyi rendszer stabilitását is 
veszélyeztetheti. Ennek az az oka, hogy a fedezetlen short ügyletekben az eladó nagyon rövid id ő alatt elvben korlátlan számú részvényt adhat el, hiszen nincs 
szükség rá, hogy a részvényeket el őször kölcsönvegye vagy felkutassa. 
1.3. Az átláthatósággal kapcsolatos hiányosságok  
A legtöbb uniós tagállamban jelenleg ni ncs a short ügyletekre vagy a hitel-
nemteljesítési csereügyletekre vonat kozó közzétételi kötel ezettség, azaz ezek a 
tagállamok nem rendelkeznek közvetlen ho zzáféréssel a jogha tóságukban tartott 
rövid pozíciókra vonatkozó adatokhoz; a pénzügyi válság eredményeképpen ugyanakkor számos tagállamban vezette k be különféle adatszolgáltatási el őírásokat a 
short ügyleteket illet ően. A szabályozók aggályai knak adtak hangot azzal 
kapcsolatban, hogy ez a helyzet megnehezí ti számukra a pozíciók kialakulásának 
ellenőrzését, ami kihatással lehet a piacok stabilitására. A szabályozók felé történ ő 
közzététel segítheti a szabályozókat e nnek azonosításában, és meggátolhatja a 
rendellenes piaci m űködéshez vezet
ő agresszív stratégiákat.  
Fennáll továbbá annak a kockázata, hogy a jól értesült shortoló és a többi, kevésbé 
jól értesült piaci szerepl ő között információs aszimmetria alakul ki. A piac felé 
történő közzététel információt biztosít a többi piaci szerepl ő számára a shortolók által 
várt árfolyammozgásokat illet ően, ami hatékonyabb árfolyam-felderítést tehet 
lehetővé. Emellett a piaci átláthatóság minden befektet ő számára több információt 
biztosítana a többi befektet ő egy bizonyos értékpapírral kapcsolatos véleményét 
illetően. 
 
HU 4   HU Egyes szabályozók annak az aggályuknak is  hangot adtak, hogy a spekulánsok hitel-
nemteljesítési csereügyletek révén le nyomhatják az államkötvények árfolyamát. 
Ezek a szabályozók attól tartanak, hogy a származtatott állampapír- és kötvény-
ügyletekre vonatkozó információk hiá nyában nehezebben tudják ellen őrizni a 
pozíciók kialakulását, ami pénzügyi inst abilitást okozhat és esetleges piaci 
visszaélésekkel járhat.  
1.4. Szabályozási arbitrázs és nagyobb megfelelési költségek 
A tagállamok által a shortolással kapcsolatb an hozott összehangolatlan intézkedések 
teret hagynak a szabályozási arbitrázsnak, mivel a befektet ők kijátszhatják az egyes 
joghatóságokban fennálló korlátozásokat úgy, hogy ügyleteiket átviszik egy másik 
joghatóságba. A szétaprózott szabályo zási környezet a szabál yokat betartó piaci 
szereplők költségeit is növelheti, különösen azoké t, akik egyszerre több piacon is 
tevékenykednek, és ennek megfelel ően többféle rendszert kell kiépíteniük, hogy 
megfelelhessenek az egyes tagállamokban fennálló eltér ő előírásoknak.  
2. A LAPFORGATÓKÖNYV ÉS SZUBSZIDIARITÁS  
Ha nem kerül sor uniós szint ű fellépésre, a fenti problémákra valószín űleg nem 
születik összehangolt válasz, és így azok a jöv őben megismétl ődhetnek. Az Európai 
Bizottság megítélése szerint a javasolt megoldások tiszteletben tartják a 
szubszidiaritás elvét. Egyfel ől, mivel fennáll a tényleges kockázata annak, hogy a 
shortolással és a hitel-nemteljesítési  csereügyletekkel kapcsolatos nemzeti 
intézkedéseket ki lehet játszani, illetv e, hogy azok eredménytelennek bizonyulnak az 
uniós szint ű fellépés hiányában. Másodszor, az ö sszehangolatlan intézkedések a piaci 
szereplők számára nagyobb költségekkel járnak. Végezetül, a kérdéssel összefügg ő 
egyes vonatkozásokat a közösségi vívm ányok, különösen a piaci visszaélésr ől szóló 
irányelv, az átláthatóságról szóló iránye lv és a pénzügyi eszközök piacairól szóló 
irányelv részben szabályozzák. A shortolá sra vonatkozó javaslatnak és az említett 
jogi eszközöknek tehát ki ke ll egészíteniük egymást.  
3. C ÉLOK  
A fenti kockázatok és problémák elemzésének ismeretében a short ügyletekre 
vonatkozó jogalkotási javaslat álta lános céljai: a shortolásból ered ő, a pénzügyi 
stabilitással összefügg ő kockázatok, a rendszerszint ű kockázatok és a piaci integritás 
kockázatának csökkentése, valamint a piac szétaprózódásának megakadályozása és 
ezáltal a bels ő piac hatékonyságának fokozása. 
Ezeknek az általános célkit űzéseknek az eléréséhez  az alábbi konkrétabb 
szakpolitikai célkit űzéseket kell megvalósítani: 
(1) csökkenteni kell a rövid pozíciókból (b eleértve a hitel-nemteljesítési 
csereügyletekkel kapcsolato s rövid pozíciókat is) ered ő negatív 
árfolyamspirálok kialakulásának kockázatát; 
(2) fokozni kell a rövid pozíciók átláthatós ágát (beleértve a hitel-nemteljesítési 
csereügyletekkel kapcsolato s rövid pozíciókat is); 
 
HU 5   HU (3) csökkenteni kell a fedezetlen short ügyletekkel kapcsolatos nemteljesítési 
kockázatokat; valamint 
(4) csökkenteni kell a szabál yozási arbitrázs lehet őségét és a megfelelési 
költségeket. 
4. SZAKPOLITIKAI ALTERNATÍVÁK  
A szakpolitikai alternatívák  a fenti konkrét célokból ered ő operatív célkit űzéseknek 
megfelelően kerültek csoportosításra. 
4.1. Szakpolitikai alternatívák annak biztosítására, hogy a szabályozókat 
egyértelm ű hatáskörrel ruházzák fel a sh ort ügyletek, illetve a hitel-
nemteljesítési csereügyletek korlátoz ására a veszélyeztetett piacokon 
(1) 1. alternatíva – nincs szükség uniós szint ű fellépésre. 
(2) 2. alternatíva – az illetékes nemzeti ha tóságok hatáskörrel való felruházása 
arra, hogy átmenetileg korlátozzák a szabályozott piacon történ ő kereskedésre 
elfogadott olyan pénzügyi eszközökke l kapcsolatos short ügyleteket, 
amelyeknek az árfolyama meghatározott számszer ű küszöbértékkel – pl. 10% 
– zuhant („megszakító”). 
(3) 3. alternatíva – olyan szabály bevezetése, amely megtiltja a szabályozott 
piacon történ ő kereskedésre elfogadott pénzügyi  eszközzel kapcsolatos short 
ügyleteket, illetve csak abban az esetben engedélyezi, ha az eszközt a 
legutóbbi üzletkötésnél magasabb ár folyamon vagy – ha a legutóbbi 
üzletkötésnél az azt megel őzőnél magasabb árfolyamot alkalmaztak – a 
legutóbbi üzletkötéskor alkalmazott árfoly amon adják el (ún. uptick-szabály). 
(4) 4. alternatíva – a fedezetlen hitel-nemt eljesítési csereügyletek megtiltása 
(azaz hitel-nemteljesítési csereügylet kötésének megtiltása mögöttes biztosítható érdek birtoklása né lkül). Ez összeegyeztethet ő a 2. és 3. 
alternatívával. 
(5) 5. alternatíva – az illetéke s nemzeti hatóságok felruházá sa azzal a hatáskörrel, 
hogy kivételes helyzetben átmenetileg kor látozást vagy tilalmat vezessenek 
be bizonyos pénzügyi eszközökkel vagy valamennyi pénzügyi eszközzel 
kapcsolatos short ügyletre, illetve hi tel-nemteljesítési csereügyletre az 
ESMA-val összehangolt módon, az ESMA  létrehozásáról szóló …/…/EK 
rendelet 6a. cikkének (5) bekezd ésében foglaltaknak megfelel ően, nem 
érintve az ESMA-ra vonatkozóan e rendelet 10. cikkében meghatározott 
hatáskört. A 2., 3. és 4. alte rnatívával összeegyeztethet ő. 
(6) 6. alternatíva – állandó tilalom bevezet ése minden short ügyletre valamennyi 
shortolható pénzügyi eszközzel kapcsolatban. Összeegyeztethet ő a 4. 
alternatívával. 
(7) 7. alternatíva – állandó korlátozások vagy tilalom bevezetése a hitel-
nemteljesítési csereügyletekre. A 2., 3. és 6. alternatívával összeegyeztethet
ő. 
 
HU 6   HU 4.2. Szakpolitikai alternatívák annak bizt osítására, hogy a szabályozókhoz és a 
piacokhoz eljussanak a rövid pozíciókra – a hitel-nemteljesítési csereügyletekb ől 
eredő pozíciókat is beleértve – vonatkozó adatok. 
(1) 1. alternatíva – nincs szükség uniós szint ű fellépésre. 
(2) 2. alternatíva – a short ügyletek megjelölésének bevezetése, hogy a 
szabályozók azonosítani tudják a „h osszú” és „rövid” tranzakciókat. 
(3) 3. alternatíva – a rövid pozíciók bejelentése a szabályozó felé. 
Összeegyeztethet ő a 2. alternatívával. 
(4) 4. alternatíva – a rövid po zíciókra vonatkozó adatok közzététele a piac felé. A 
2. és 3. alternatívával összeegyeztethet ő.  
(5) 5. alternatíva – a rövid pozíciók öss zesített közzététele (az egyes rövid 
pozíciókra vonatkozó adatokat külön- külön nem kell közzétenni). A 2., 3. és 
4. alternatívával összeegyeztethet ő. 
(6) 6. alternatíva – az egyes jelent ős nettó rövid pozíciók közzététele. A 2., 3. és 
4. alternatívával összeegyeztethet ő. 
(7) 7. alternatíva – a közzétételi kötelezettség alól az árjegyz ői tevékenységek és 
bizonyos els ődleges piaci m űveletek mentességet élveznek. A 2–6. 
alternatívával összeegyeztethet ő. 
4.3. Szakpolitikai alternatívák annak bizt osítására, hogy a kereskedés helyszínén 
bizonyos el őírások m űködjenek és er ősödjön a teljesítési fegyelem 
(1) 1. alternatíva – nincs szükség uniós szint ű fellépésre. 
(2) 2. alternatíva – arra vonatkozó követelmény bevezetése, hogy short ügylet 
kötését megel őzően az eladónak a részvényt  kölcsön kell vennie, 
megállapodást kell kötnie a részvény kölcsönvételér ől vagy más olyan 
megállapodást kell kötnie, amely biztos ítja, hogy a teljesítés idején kölcsön 
tudja majd venni a részvényt (felkutatás) 
(3) 3. alternatíva – a teljesítési fegyelemre vonatkozó uniós szint ű szabályok 
bevezetése, amelyek biztosítják, hogy a nemteljesítéssel járó short ügyletet 
bonyolító személyeket megfelel ő szankciók sújtják; nemteljesítés esetén 
fedezeti vételi eljárásokra és bírság ki szabására kerül sor. Összeegyeztethet ő 
a 2. alternatívával. 
(4) 4. alternatíva – tilalom bevezetés e a fedezetlen short ügyletekre. 
(5) 5. alternatíva – az árjegyz ői tevékenységek és bizonyos els ődleges piaci 
műveletek mentessége. Összeegyeztethet ő a 2., 3. és 4. alternatívával. 
 
HU 7   HU 4.4. Szakpolitikai alternatívák az uniós  tagállamok shortolással és hitel-
nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos összehangolt fellépésének biztosítására 
Ezt a célkit űzést a célzott alternatívák fenti há rom kategóriája segítségével kell 
megvalósítani. A kiválasztott jogi eszköznek ezen kívül a nemzeti intézkedések összehangolását is biztosítania kell. 
5. A
Z ALTERNATÍVÁK ÉRTÉKELÉSE ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az eltér ő szakpolitikai alternatívákat  eredményességük és hatékonyságuk 
szempontjából vizsgálták me g a kapcsolódó célkit űzések elérését illet ően. Az 
alternatívák összehasonlításá ból az alábbi következtetések sz űrhetők le: 
– Egyértelm ű hatáskörök : az előnyben részesített alternatíva az 5. alternatíva 
(vészhelyzetben alkalmazott hatáskör) és a 2. alternatíva (megszakító) 
kombinációja. A két alternatíva kombináci ója eszközt biztosíta na a szabályozók 
számára ahhoz, hogy jelent ős árfolyamesés esetén rövid id őre megtiltsák a 
shortolási tevékenységet a szabályozott piacokon, illetve lehet őséget biztosítana 
arra, hogy kivételes he lyzetekben hosszabb id őre szóló átmeneti tilalmat 
vezessenek be, amely a származtatot t eszközökre is kiterjedne.  
– Átláthatóság:  az előnyben részesített alternatíva a 2., 3., 4., 6. és 7. alternatívák 
kombinációja. A 3. és 4. alternatíva ko mbinációjával mind a szabályozók, mind a 
piac számára teljes mértékben megvalósulna az átláthatósági célkit űzés. A piac 
számára nyújtandó tájékoztatással kapcsolatos magasabb küszöbérték el őírása 
továbbá csökkentené a likviditással ka pcsolatos esetleges hatásokat, és 
biztosítaná, hogy a szabályozók hozzájussanak a szükséges adatokhoz. A 6. alternatívának (egyedi közzététel ) szintén szerepelnie kell az el őnyben részesített 
alternatívában; jobba n megfelel a célkit űzéseknek, mivel szélesebb kör ű 
átláthatóságot biztosít a piac számára.  A 2. alternatíva (megjelölés) igen 
hatékonyan egészítené ki a közzétételt, hiszen egyidej ű adatokat biztosítana a 
szabályozók felé minden rövid pozíciót illet ően, és így az egy napon belüli 
pozíciókra is kiterjedne, és el ősegítené a szabályozás betartatását. Végezetül a 7. 
alternatíva (az árjegyz ői és elsődleges piaci m űveletek mentessége) biztosítaná, 
hogy a szóban forgó tevékenység ek fontos lik viditásnövel ő szerepe fennmaradjon, 
ami csökkentené a kötelez ő közzététel likviditásra gyakorolt esetleges hatásait. 
– Teljesítési fegyelem:
 az előnyben részesített alternatíva a 2., 3. és 5. alternatívák 
kombinációja. A 2. és 3. al ternatíva ötvözésével er ősíteni lehetne a teljesítési 
fegyelmet a kereskedési helyszínen alkalmazott el őírások, valamint fedezeti vételi 
eljárások és bírságok alkalmazásával , s ezáltal rendkívül hatékonyan lehetne 
megvalósítani a kapcsolódó operatív célkit űzést. Az 5. alternatívának a 2. és 3. 
alternatívával történ ő ötvözésével az árjegyz ői tevékenységek harmonizált 
mentességének biztosítása révén csökkenthet ők lennének a likviditásra gyakorolt 
esetleges negatív hatások, va lamint az EU-n belüli eltér ő mentességekb ől eredő 
szabályozási arbitrázs lehet ősége és a megfelelési költségek. 
– Összehangolt fellépés : elvetésre került a jo galkotáson kívüli együttm űködés 
lehetősége, mivel nem biztosítana hatékon y megoldást az összehangolatlan 
 
HU 8   HU nemzeti fellépésekre, teret hagyna a szabályozási arbitrázsnak és magasabb 
megfelelési költségekkel járna. Az irányelvvel szemben a rendelet az el őnyben 
részesített jogi aktus, mivel az utóbbi azonnal alkalmazandó, egységes szabályozást biztosít az Unión belül, és  a rendelkezésekkel érintettek azonnal a 
rendelkezések hatálya alá tartoznak. 
6. 
AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT ALTERNATÍVÁK HATÁSAI  
 Az érdekelt felekre gyakorolt hatás  Eredményesség  Hatékonyság  
2. + 5. alternatíva 
(megszakítás és 
kivételes helyzetekben 
alkalmazandó 
hatáskör) (+++) a szabályozókat hatáskörrel 
ruházza fel arra, hogy kivételes 
helyzetekben rövid id őre megtiltsák a 
short ügyleteket/hitel-nemteljesítési csereügyleteket  
(+++) a veszélyeztetett piacokon a 
short ügyletek átmeneti tilalmával 
támogatni lehet a kibocsátói 
árfolyamot 
(0) kormányok: csökkentett volatilitás 
az államkötvény-piacokon, de fennáll a 
negatív likviditási hatások kockázata  
(- -) a pénzügyi intézményeket 
átmenetileg korlátozhatják a 
shortolásban és viselniük kell a 
megfelelési költségeket  (+++) 1. célkit űzés: teljes 
mértékben megvalósul  
(+++) 4. célkit űzés: teljes 
mértékben megvalósul  
(+++) nincs túlzott negatív 
hatása a piacok 
hatékonyságára  (-) csökkentett 
megfelelési költségek 
az összehangolt uniós fellépésnek 
köszönhet ően; a 
likviditásra gyakorolt 
hatás csak átmeneti 
 
2.+ 3. + 4. +6. + 7. 
alternatíva 
(megjelölés, a 
szabályozó és a piac 
tájékoztatása az 
egyéni nettó rövid 
pozíciókról, az árjegyzői és 
elsődleges piaci 
tevékenységek 
mentessége mellett) (+++) szabályozók: a rövid pozíciók 
teljes átláthatósága  
(+++) kibocsátók: hozzáférés a 
jelentős rövid pozíciókra vonatkozó 
adatokhoz és az árjegyz ők által 
biztosított teljes likviditás  
(+++) egyéni befektet ők: az 
információs aszimmetria kiküszöbölése 
és az árjegyz ők által biztosított 
likviditás meg őrzése 
(+++) kormányok: csorbítatlan marad 
az államkötvény-piacok likviditása  
(-) pénzügyi intézmények: megfelelési 
költségek, valószín űleg csökkentik a 
shortolási tevékenységet, hogy 
elkerüljék a közzétételi kötelezettséget, de folytathatják az árjegyz ői 
tevékenységeket (+++) 2. célkit űzés: teljes 
mértékben megvalósul  
(+++) 4. célkit űzés: teljes 
mértékben megvalósul  
(+++) korlátozza a piacok 
hatékonyságára gyakorolt 
túlzott negatív hatást  (- ) folyamatos 
megfelelési költségek; 
a piaci likviditásra 
gyakorolt hatást 
csökkentik a küszöbértékek és mentességek 
 
2.+3.+5. alternatíva 
(felkutatás és 
teljesítési fegyelem az árjegyz ői és 
elsődleges piaci 
tevékenységek 
mentessége mellett) (+++) a szabályozók 
szankcionálhatják a fedezetlen short 
ügyleteket  
(+++) kibocsátók: a shortolt 
részvények száma nem haladhatja meg 
a kibocsátott vagy kölcsönözhet ő 
részvények számát, az árjegyz ői 
mentességnek köszönhet ően fennmarad 
a likviditás  
(+++) kormányok: a shortolt 
államkötvények száma nem haladhatja 
meg a kibocsátott vagy kölcsönözhet ő 
kötvények számát, az árjegyz ői 
mentességnek köszönhet ően fennmarad 
a likviditás  
(+ ) előfordulhat, hogy egyes pénzügyi 
intézményeknek át kell alakítaniuk megfelelési rendszerüket, de az 
árjegyzői tevékenység mentességet 
élvez (++) A kereskedési 
helyszínen bevezetett 
szabályoknak és a teljesítési fegyelemnek köszönhet ően 
teljesül a nemteljesítési 
kockázat csökkentésére 
vonatkozó célkit űzés 
(+++) 4. célkit űzés: teljes 
mértékben megvalósul 
(+) Csökkenti a negatív 
árspirál kialakulásának 
kockázatát 
 (-) bizonyos folyamatos 
megfelelési költségek, 
bár a felkutatási szabályt számos helyen 
már alkalmazzák; a 
likviditásra gyakorolt hatást csökkenti az 
árjegyzői mentesség 
 
 
HU 9   HU 7. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság figyelemmel kíséri, hogy a tagállamok hogyan alkalmazzák a shortolásra 
vonatkozó jogalkotói kezdeményezésben javasolt módosításokat. A jogalkotói 
intézkedés értékelésére a hatálybalépését követ ő három – öt éven belül kerülhet sor a 
Tanácshoz és a Parlamenthez benyújtandó, a be jelentési és közzétételi küszöbértékek 
megfelelőségéről szóló jelentés formájában.