Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről /* COM/2012/0634 final - 2012/0300 (NLE) */





INDOKOLÁS 1) A JAVASLAT HÁTTERE · A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vámra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás során. · Háttér-információk A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. · Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Az 1338/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 252., 2006.9.14., 1. o.) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, a 4114 10 10 és 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára. · Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. 2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT · Konzultáció az érdekeltekkel Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. · Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. · Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. 3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI · A javaslat összefoglalása A Bizottság 2011. szeptember 13-án két uniós gyártó indokolt kérelmére hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vámra vonatkozóan. A felülvizsgálat megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések megszüntetése a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás valószínű folytatódásával járna. Megállapításra került továbbá, hogy az intézkedések fenntartása nem állna ellentétben az Unió érdekeivel. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a meglévő intézkedések meghosszabbítása érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2012. december 12-ig közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. · Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről. · A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. · Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. · A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt jogi aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. 4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai. 2012/0300 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra, mivel: A. AZ ELJÁRÁS 1. Hatályos intézkedések (1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, a jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések).Az intézkedések formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt. 2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem (2) A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés[3] közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. június 14-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a UK Leather Federation (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be, amely a puhított bőr teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviseli. (3) A benyújtott kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás folytatását eredményezné. 3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása (4) Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. szeptember 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[4] (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását. 4. A vizsgálat 4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak (5) A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. 4.2. A vizsgálatban érintett felek (6) A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kiviteli ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. (7) Tekintettel az uniós gyártók, az exportáló gyártók és a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. (8) Az uniós gyártókra mintavételt alkalmaztak, és három ismert uniós gyártóból két csoportot vizsgáltak. (9) A Bizottság kapcsolatba lépett hat ismert kínai gyártóval. A hat vállalat közül azonban egy sem működött együtt a vizsgálatban. (10) Ami az importőröket illeti, 35 független uniós puhítottbőr-importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre. (11) A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Kitöltött kérdőív az uniós gyártók két mintába felvett csoportjától és két együttműködő, független importőrtől érkezett vissza. Egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban, és a vizsgálat során az érintett fogyasztói szervezetek egyike sem szolgáltatott információt a Bizottság számára vagy jelentkezett nála. (12) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra: Uniós gyártók – Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság; valamint – Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország. B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK (13) A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá sorolt puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban: érintett termék). (14) A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE (15) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e. 1. Előzetes megjegyzések (16) A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hat megkeresett kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmező által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat és a statisztikai adatokat. 2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban 2.1. Analóg ország (17) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is. (18) Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az akkoriban az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó azóta bezárta gyártó üzemét. Azóta a puhított bőrt egy törökországi közös vállalattól importálja. Mivel ennek megfelelően az USA-ban már nincs jelentős puhítottbőr-előállítás, a Bizottság a jelen felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben Új-Zélandot, Törökországot vagy Indiát kívánta analóg országként figyelembe venni. Kapcsolatba lépett a lehetséges analóg országokban (India, Törökország és Új-Zéland) működő gyártókkal, de egyik sem jelezte együttműködési szándékát. (19) Az analóg országban működő gyártók együttműködésének hiányában a rendes értéket az Indiából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. (Az Unióba irányuló behozatalok közül az Indiából származó a legnagyobb mértékű.) A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat a Kínából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. Ennek alapján a dömpingkülönbözetet az Indiából származó uniós behozatalok átlagárainak (rendes érték) és a kínai behozatalok átlagárainak (exportár) különbözetében állapították meg. E dömpingszámítás eredményeképpen 64 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. 2.2. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén (20) A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelen vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmező által szolgáltatott adatokra és az Eurostat-adatokra támaszkodnak. (21) Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából származó behozatal alakulása, az exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje az árak és a mennyiségek tekintetében. (22) Az alábbi (32) preambulumbekezdéssel összhangban a Kínából származó behozatalok felülvizsgálati időszakban tekintett árainak és az uniós gazdasági ágazat árainak összehasonlítása jelentős (51, 6%-os) áralákínálást mutat. Az uniós piac mind az árakat, mind a mennyiségeket illetően továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt csak erősíti az a tény, hogy Kína az intézkedések bevezetése óta, amikortól fogva a kínai behozatalok csökkenést mutattak, jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. Kína e termék tekintetében már az intézkedések bevezetését megelőzően is megháromszorozta uniós piaci részesedését, a 2001. évi 10,7 %-ról 2004-re 31,7 %-ra növelve azt. Ehhez járul, hogy az Unióba irányuló kínai kivitelek árai továbbra is magasabbak az egyes más harmadik országok piacain megjelenő áraknál, ami vonzóvá teszi az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára. (23) A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós árszintek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. D. KÁROKOZÁS 1. Az uniós gazdasági ágazat (24) Az Unióban a hasonló terméket három vállalat(csoport) gyártja. Közülük kettőt a kérelmező képvisel; ezek egyesült királyságbeli, illetve olaszországi székhellyel rendelkeznek, míg gyártási tevékenységük egy része Lengyelországba, illetve Romániába van kihelyezve. A harmadik gyártó olaszországi székhellyel rendelkezik, és támogatja a kérelmet. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. (25) Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett teljes uniós gyártást a mintába felvett uniós gyártók által visszaküldött kitöltött kérdőívek, valamint a reprezentativitás-vizsgálati/mintavételi eljárásban részt vevő harmadik gyártó által megküldött alapvető makroadatok alapján határozták meg. Ezen vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). A mintába felvett két gyártó az uniós gyártás 80 %-át teszi ki. (26) Mivel a mikrogazdasági kárra vonatkozó mutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatoknak az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelése érdekében indexált formában szerepelnek. 2. Felhasználás az uniós piacon (27) Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került meghatározásra. (28) Figyelembe kell venni továbbá, hogy 2010 óta jelentős mennyiségű alacsony árú export puhított bőr érkezett Spanyolországon keresztül az Unió többi országába (a piaci részesedés mintegy 31 %-a). Ehhez járul, hogy Spanyolországban teljesen megszűnt a hasonló termék gyártása, és a Spanyolországból származó puhított bőrnek az Unió többi országába irányuló értékesítései meghaladják a behozatalt. Ezen mennyiségeket szintén beszámították a felhasználási adatok meghatározásakor. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 26 %-kal növekedett; a legerősebb növekedés 2009 és 2010 között volt tapasztalható. 1. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Összes uniós fogyasztás (1000 négyzetlábban) * || 22 107 || 22 300 || 28 434 || 27 827 Index (2008=100) || 100 || 101 || 129 || 126 * Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok 3. A Kínából származó behozatal a) Volumen és piaci részesedés (29) A 2006-os intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Egyben a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatalok volumene 9 %-kal nőtt és a felülvizsgálati időszak alatt elérte az 1 103 330 négyzetláb értéket. Ugyanakkor a kínai importok nem növekedtek az uniós fogyasztást követő mértékben és a kínai importok piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak alatt. 2. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az érintett országból származó behozatal volumene (1000 négyzetlábban)* || 1 010,00 || 786,67 || 883,33 || 1 103,33 Index (2008=100) || 100 || 78 || 87 || 109 Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése * || 5 % || 4 % || 3 % || 4 % * Adatforrás: Eurostat b) Árak i. Az árak alakulása (30) A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai ingadoztak. 2008-cal összehasonlítva az árak 2009-ben először növekedtek, majd 2010-ben 13 %-kal csökkentek, mígnem a felülvizsgálati időszak alatt ismét a 2008. évi szintre tértek vissza. 3. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/négyzetláb) * || 0,45 || 0,61 || 0,39 || 0,46 Index (2008=100) || 100 || 136 || 87 || 102 * Adatforrás: Eurostat ii. Áralákínálás (31) Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek átlagárait a kínai exportőrök ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze. Az uniós gazdasági ágazat eladási árait e célból a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a hitelköltségek, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó behozatalok CIF-árait az Eurostattól kérték be, majd a vámkezeléssel kapcsolatos költségek – pl. vártarifa és a behozatal utáni költségek (kirakodási ár) – felszámítása érdekében kiigazították azokat. (32) Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 51,6 %-os áralákínálással történt. 4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete (33) Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. (34) A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására: – A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) az uniós gazdasági ágazat egészének szintjén, a mintavételbe felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert információk, valamint a harmadik uniós gyártótól érkezett makroadatok alapján értékelték. – A mikrogazdasági mutatókat (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert és megfelelő mértékben ellenőrzött információk alapján elemezték. Ezen információk az egész uniós gazdasági ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. Mivel ezek a mutatók kizárólag két vállalattal kapcsolatosak, az alaprendelet 19. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés miatt a pontos adatok nem tehetők nyilvánossá, és az alábbiakban csak indexált formában szerepelnek. a) Makrogazdasági mutatók 4.1. Gyártás (35) Az uniós gyártás 2008 óta folyamatosan csökkent, míg végül a 2008. évhez képest 12 %-kal alacsonyabb értékkel a felülvizsgálati időszakban elérte mélypontját, holott a fogyasztás ugyanezen az időszakban 26 %-kal nőtt. 4. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Gyártás (1000 négyzetlábban) * || 7 659 || 7 223 || 7 100 || 6 753 Index (2008=100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.2. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználási ráták (36) 2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. Miközben a kapacitáskihasználás szintje már 2008-ban is alacsony volt, a gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 7 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. 5. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Gyártási kapacitás (1000 négyzetlábban) * || 13 290 || 13 290 || 13 290 || 13 290 Index (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 100 Kapacitáskihasználás* || 58 % || 54 % || 53 % || 51 % Index (2008=100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.3. Értékesítési volumen (37) Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára megvalósított értékesítései 2008 és 2009 között 5 %-kal emelkedtek, majd 2010-ben 2 %-kal csökkentek, míg a felülvizsgálati időszak alatt ismét megnövekedtek. Összességében az értékesítések 9 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban. 6. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1000 négyzetlábban) * || 5 144 || 5 393 || 5 324 || 5 627 Index (2008=100) || 100 || 105 || 103 || 109 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.4. Piaci részesedés (38) 2008 és 2009 között az uniós gazdasági ágazat csaknem 1 %-kal növelni tudta a 2008. évi alacsony, 23 %-os piaci részesedését, mielőtt piaci részesedése 4 százalékponttal csökkenve 20 %-ra esett volna vissza a felülvizsgálati időszak alatt. 7. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése* || 23 % || 24 % || 19 % || 20 % Index (2008=100) || 100 || 104 || 80 || 87 * Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok 4.5. Növekedés (39) 2008 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 26 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon mindössze 9 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 3 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók csak kevéssé tudták kihasználni a piacnövekedés előnyeit. 4.6. Foglalkoztatás (40) A foglalkoztatásban 2008 és 2009 között bekövetkezett első jelentős, 9 %-os csökkenést követően az uniós gazdasági ágazat foglakoztatási szintje tovább esett. A 2008. évi 74 foglalkoztatottból a felülvizsgálati időszak alatt csak 59 foglalkoztatott maradt, ami átlag 19 %-os csökkenést jelent. 8. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (foglalkoztatottak száma)* || 74 || 67 || 62 || 59 Index (2008=100) || 100 || 91 || 84 || 81 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.7. Termelékenység (41) Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége – teljesítmény/foglalkoztatottak/év alapon számolva – 2008 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi vissza, hogy a foglalkoztatás gyorsabb csökkenést mutatott, mint a termelés. 9. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott) || 104 031 || 107 536 || 114 512 || 113 655 Index (2008=100) || 100 || 103 || 110 || 109 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.8. Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők (42) Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között nem változtak. A fentiek szerint a kínai dömpingelt behozatalok jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ugyanakkor az árszínvonal fenntartása az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének rovására ment. 10. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Uniós piaci egységár (EUR/négyzetláb)* || 1,01 || 0,97 || 1,01 || 1,01 Index (2008=100) || 100 || 96 || 100 || 100 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.9. A dömpingkülönbözet nagysága (43) A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. 4.10. A korábbi dömping hatásaiból való kilábalás (44) A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2006-os bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Ennek megfelelően nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. b) Mikrogazdasági mutatók 4.11. Készletek (45) Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 31 %-kal növekedett 2008 és a felülvizsgálati időszak között. A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomítását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2008-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy a felülvizsgálati időszakban több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (ami a teljes évi termelés 63 %-ának felel meg). Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása hátrányos helyzetre vall. 11. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Zárókészlet (négyzetlábban)* || Bizalmas vállalati adatok Index (2008=100) || 100 || 116 || 135 || 131 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.12. Bérek (46) Az munkavállalónkénti átlagbér 2008 és 2009, valamint 2010 és a felülvizsgálat időszak között nem változott. A 2009 és 2010 közötti 20 %-os ugrásszerű növekedés a mintába felvett két vállalat munkaerőköltségének – a foglalkoztatottság csökkenése ellenére bekövetkező - jelentős növekedéséből adódik. 12. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (1000 EUR-ban)* || Bizalmas vállalati adatok Index (2008=100) || 100 || 100 || 120 || 120 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.13. Befektetések (47) A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal nőttek, és főként a karbantartást érintették. A 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti ugrásszerű növekedés az egyik mintába felvett vállalat eszközbeszerzéseiből adódik. 13. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Nettó befektetések (EUR)* || Bizalmas vállalati adatok Index (2008=100) || 100 || 102 || 72 || 121 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.14. Nyereségesség és a beruházások megtérülése (48) Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség (mind abszolút mértékben, mind a forgalom százalékában kifejezve) több mint kétszeresére nőtt. (49) Hasonlóképpen a beruházások megtérülése is negatív volt a figyelembe vett időszak egészében, és további 131 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. 14. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az uniós, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)* || Bizalmas vállalati adatok Index (2008=100) || -100 || -95 || -73 || -203 A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)* || Bizalmas vállalati adatok Index (2008=100) || -100 || -95 || -73 || -231 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok 4.15. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség (50) Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom negatív maradt a figyelembe vett időszak egészében, és közel 300 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. 15. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Pénzáramlás (EUR)* || Bizalmas vállalati adatok Index (2008=100) || -100 || -115 || -77 || -398 * Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok (51) Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna. c) A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása 4.16. A dömpingelt behozatalok hatása (52) Az intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Ezen behozatalok és az uniós gazdasági ágazat árai közötti összehasonlítás ugyanakkor jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Mivel a puhított bőr szabványosított termék, a termék köre igen korlátozott, és a kínai áruk minőségüket tekintve hasonlóak az európaiakhoz, a kínai importok viszonylag kis piaci részesedése a jelentős áralákínálással együtt arra utal, hogy ezek a behozatalok jelentős hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére. 4.17. Egyéb országokból származó behozatalok (53) Jelentős behozatal érkezik Indiából, Törökországból és Új-Zélandról, valamint kis mennyiségben más országokból is, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt összesen a piaci részesedés 46 %-át tették ki (a 2008. évi 60 %-kal szemben). (54) Az indiai behozatalok tekintetében megjegyzendő, hogy volumenük jelentős és piaci részesedésük a 2008. évi 11 %-ról a felülvizsgálati időszakban 16 %-ra emelkedett. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatalok átlagárai némileg alatta maradtak az uniós gyártók átlagárainak. A jelentős mennyiséget és árkülönbséget figyelembe véve megállapítható, hogy az indiai behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásához. Másrészt az indiai behozatalok árai több mint 60 %-kal magasabbak a kínai behozatalok árainál. Következésképpen kijelenthető, hogy ez az uniós gazdasági ágazat jelen helyzetére gyakorolt korlátozott hatás a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével minden valószínűség szerint nem vetne véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna. 16. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az Indiából származó behozatalok volumene (1000 négyzetlábban)* || 2 330,00 || 2 123,33 || 4 276,67 || 4 436,67 Az Indiából származó behozatalok piaci részesedése* || 11% || 10% || 15% || 16% Az Indiából származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) || 0,79 || 0,82 || 0,66 || 0,75 * Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok (55) Jelentős továbbá a törökországi behozatal is, amely a felülvizsgálati időszakban 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (a 2008. évi 18 %-hoz képest). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat árszintjével. A törökországi behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy azok a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna. 27. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak A Törökországból származó behozatalok volumene (1000 négyzetlábban)* || 4 063,33 || 2 623,33 || 2 933,33 || 2 700,00 A Törökországból származó behozatalok piaci részesedése* || 18% || 12% || 10% || 10% A Törökországból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) || 0,77 || 0,89 || 1,05 || 1,20 * Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok (56) Új-Zélandból szintén jelentős behozatal érkezik, amely a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés 7 %-át tette ki a 2008. évi 3%-hoz képest. Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és még az uniós gazdasági ágazat árszintjét is meghaladják. Az új-zélandi behozatalok viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna. 18. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az Új-Zélandból származó behozatalok volumene (1000 négyzetlábban)* || 716,67 || 2 426,67 || 1 966,67 || 1 883,33 Az Új-Zélandból származó behozatal piaci részesedése* || 3% || 11% || 7% || 7% Az Új-Zélandból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) || 1,29 || 1,43 || 1,43 || 1,48 * Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok (57) A világ egyéb részéről származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 13% volt (a 2008. évi 27%-hoz képest tehát visszaesett). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és az uniós gazdasági ágazat árszintjéhez közel állnak. A világ egyéb részéről származó behozatalok csökkenő tendenciáját és a Kínából származó puhítottbőr-behozatalokhoz képest mutatott relatív magas árait tekintve megállapítható, hogy ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével és az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna 19. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak A világ egyéb részéről származó behozatalok volumene (1000 négyzetlábban)* || 5 896,67 || 4 013,33 || 4 480,00 || 3 556,67 A világ egyéb részéről származó behozatalok piaci részesedése* || 27% || 18% || 16% || 13% A világ egyéb részéről származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) || 0,63 || 0,84 || 0,81 || 0,84 * Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok (58) A többi harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése összesen 46 % volt a felülvizsgálati időszakban (a 2008. évi 60%-hoz képest). E behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat áraival. A harmadik országokból származó behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével azok összességükben szintén nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna. 20. táblázat || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Egyéb országokból származó behozatal volumene (négyzetláb)* || 13 006,67 || 11 186,67 || 13 656,67 || 12 576,67 Index (2008=100) || 100 || 86 || 105 || 97 Az egyéb országokból származó import piaci részesedése* || 60% || 51% || 49% || 46% || || || || Az egyéb országokból származó behozatalok átlagára(EUR/négyzetláb) || 0,74 || 0,98 || 0,91 || 0,98 5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés (59) Az Unióban összesen három gyártó (mindegyikük kkv) maradt. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. Ez a változás – még emelkedő uniós fogyasztás mellett is – a kínai dömpingelt behozataloknak az uniós piacra gyakorolt egyre erősödő nyomásának tudható be. (60) A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vet időszak alatt romlott. Különösen a gyártás csökkent (mintegy 12 %-kal), és még ha az értékesítés enyhe növekedést mutatott is, nem érte el a fogyasztásban bekövetkezett növekedést, aminek következtében az uniós gyártók piaci részesedése 3 százalékponttal visszaesett. (61) A makrogazdasági mutatók elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy a nyereségesség, a beruházások megtérülése és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább romlott. (62) Az Indiából, Törökországból, Új-Zélandból és a világ egyéb részeiről származó behozatalokat is megvizsgálták. E behozatalokról külön-külön és összességükben is megállapítható, hogy kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna. (63) Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete instabil, és távolról sem éri el azt a szintet, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna. (64) Továbbá az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét elsősorban a dömpingelt és alacsony árú kínai behozatalok folyamatos jelenléte okozta. E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE 1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén (65) Bár a Kínából származó behozatal volumene a 2006. évi intézkedéseket követően jelentős mértékben csökkent, megállapítható, hogy Kína továbbra is jelentős kapacitással rendelkezik (lást a (22) preambulumbekezdést). Ezen szabad kapacitások az intézkedések visszavonása esetén könnyen átirányíthatók az unós piacra. (66) Amennyiben tehát az intézkedéseket visszavonnák, a kínai exportáló gyártók nagy valószínűséggel arra törekednének, hogy visszaszerezzék az uniós piacon elvesztett piaci részesedésüket. A vizsgálat által kimutatott jelentős áralákínálás valóban arra mutat, hogy az Unió piaca az uniós árszintek miatt igen vonzó a kínai behozatalok számára (lásd a (22) preambulumbekezdést). 2. A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés (67) Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné. F. AZ UNIÓS ÉRDEK 1. Bevezetés (68) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult. (69) Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is. (70) Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt az egyértelmű következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket. 2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke (71) Az uniós gazdasági ágazat, amely kkv-kből áll, folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne. 3. Az importőrök érdeke (72) A vizsgálatban két független importőr működött együtt. A puhított bőrrel kapcsolatos üzleti tevékenységük forgalmuknak csak korlátozott részét teszi ki. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással is lenne tevékenységeikre. 4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke (73) Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy felhasználói vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. Mivel az eredeti vizsgálat azt mutatta, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolnák kedvezőtlenül e felek érdekeit, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat alatt nem mutattak együttműködési szándékot, megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nem érintené érdekeiket. Mivel jelentős és versenyképes árú behozatalok állnak rendelkezésre egyéb forrásokból, ezáltal biztosított, hogy a felhasználók és a fogyasztók továbbra is bő választási lehetőséggel rendelkeznek majd az adott termék tekintetében a különböző beszállítók ésszerű áron kínált termékei közül. 5. Következtetés (74) Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok. G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK (75) Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. (76) A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 58,9 %-os ad valorem vámot jelentenek. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá tartozó puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt is, behozatalára, (2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám 58,9 %. (3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o. [2] HL L 251., 2006.9.14., 1. o. [3] HL C 19., 2011.1.20., 9. o. [4] HL C 270., 2011.9.13., 6. o.