[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.4.13.

COM(2011) 203 végleges

2011/0085 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit - A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikkének és különösen 9. cikkének alkalmazására vonatkozik. |

Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Bizottság az 1036/2010/EU rendelettel (HL L 298., 2010.11.16., 27. o.) ideiglenes intézkedéseket vezetett be. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelteknek a vizsgálat során lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeként jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes listáját. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

A javaslat összefoglalása A Bizottság 2010. február 17-én dömpingellenes eljárást indított a Bosznia Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett terméket dömpingelték, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ennek alapján ideiglenes intézkedéseket vezettek be. A vizsgálat folytatása megerősítette a leglényegesebb ideiglenes megállapításokat. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot. |

Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet). |

A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és ez nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy az Unióra, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve mennyiben arányos a javaslat célkitűzésével. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt aktus: rendelet. |

Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |

2011/0085 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,

mivel:

1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

2. A Bizottság az 1036/2010/EU rendeletben[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan.

3. Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor, amelyek termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

4. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

5. Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

6. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.

7. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

8. A feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

9. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

10. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

11. E kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)–(15) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

12. A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szempontjából a zeolit-A-por minden típusa hasonló.

13. MINTAVÉTEL

14. A boszniai exportáló termelői csoport (a továbbiakban: Birac) fenntartotta a vizsgálat előzetes szakasza során tett állítását, miszerint a mintában nem szereplő egyik uniós gyártót (a továbbiakban: Silkem d.o.o. vagy Silkem) teljes mértékben be kellett volna vonni a mintában szereplő uniós gyártónak (a továbbiakban: MAL Magyar Alumínium Zrt. vagy MAL) a kérdőívre adott válaszába, mivel a két társaság között kapcsolat van. Azt állította, hogy e mulasztás jóváhagyása az uniós gyártók és exportálók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne például olyan esetekben, amikor dömpingellenes vizsgálat alatt álló országokban található exportáló gyártók között kapcsolat áll fenn, mivel ilyen esetben mindegyiküknek választ kellene adnia a kérdőívekre. A Birac kérte, hogy a MAL-t és a Silkemet nyilvánítsák nem együttműködő gyártónak.

15. Ezek az állítások nem fogadhatók el. Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett okok miatt a MAL és a Silkem is teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. Emlékeztetni kell arra, hogy a Silkem információkat szolgáltatott a mintavételi formanyomtatványra adott válaszában, és a vállalatot a makroadatokra vonatkozó mutatók körében figyelembe vették. Kis méretére tekintettel azonban a társaság nem került fel a mintában szereplő társaságok listájára. A Silkemnek ezért nem kellett benyújtania ún. mikroadatokat, amelyeket következésképpen nem is ellenőriztek. Továbbá, mivel a társaságnak az érintett termékkel kapcsolatos értékesítése viszonylag alacsony a MAL értékesítéséhez képest, semmi nem utal arra, hogy a Silkem adatainak a MAL adataihoz való hozzászámítása bármilyen változást eredményezett volna.

16. Az exportáló gyártók és az uniós gyártók közötti hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítás nyilvánvalóan alaptalan, mivel a két helyzet eltér egymástól. Egyrészről a dömping megvalósulásának vizsgálata általában vállalati szinten zajlik, amelyhez az intézményeknek vállalatra szabott dömpingkülönbözetet kell kiszámítaniuk. Emellett az exportáló gyártói csoportot egységes egésznek kell tekinteni, mivel ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy a csoport a kivitelt a legalacsonyabb vámokkal exportáló tagján keresztül hajtaná végre. Másrészről a károkozás vizsgálatának az is célja, hogy kiderítse, a teljes uniós gazdasági ágazatot valóban jelentős kár éri-e. Ebben az esetben úgy ítélték meg, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártók a teljes uniós termelést képviselik bizonyos kármutatók (mikromutatók) figyelembevételével. Az állítást ezért elutasítják.

17. A Birac azt is állította, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló és annak mint uniós gyártónak nyersanyagot (azaz bauxitot) szállító bosnyák bányavállalatnak szintén együtt kellett volna működnie a vizsgálatban. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a bányavállalat szerepelt a MAL kérdőívre adott válaszában. A bauxit beszerzése és alumínium-trihidráttá alakítása során felmerülő költségek is szerepelnek a MAL termelési költségei között. A MAL-csoport ezért teljes mértékben megfelelt a bizottsági szolgálatok által meghatározott jelentési követelményeknek. Az állítást ezért elutasítják.

18. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)–(20) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

19. DÖMPING

20. Rendes érték

21. A Bizottság emlékeztet arra, hogy reprezentatív belföldi értékesítési adatok hiányában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett meghatározni.

22. A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereségének a súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Mivel az érintett terméknek vagy a hasonló terméknek nincsenek különböző típusai, a számításhoz súlyozott átlagos nyereséget használtak. Az előállítási, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket szükség esetén még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.

23. A Birac az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeket nyújtott be a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcs meghatározásával kapcsolatban. A Birac szerint az alkalmazott módszer sérti az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdését, mivel ebben a konkrét esetben a nem reprezentatív belföldi értékesítés haszonkulcsának a rendes érték kiszámítására történő használatával pontosan ugyanaz az eredmény érhető el, mint a nem reprezentatív belföldi értékesítési árak használatával. Állítása szerint ez a következetlen megközelítés nem származhat az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének együttes értelmezéséből. Ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott haszonkulcs ésszerűtlen és aránytalan, különösen az alákínálás kiszámításához használt célnyereséggel összehasonlítva.

24. A Birac azt is állította, hogy a belföldi értékesítés jellegéből adódóan nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, ezért nem használható a rendes érték megállapítására.

25. Az első állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alkalmazott módszer megfelel az alaprendelet előírásainak és a WTO döntésein alapuló joggyakorlatnak, amely szerint a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítésekből származó hasznot kell használni akkor is, ha ez az értékesítés nem reprezentatív. Ebben a konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy mivel az összes belföldi értékesítés jövedelmező volt, a rendes érték kiszámítása valóban ugyanahhoz az eredményhez vezetett, mint amelyhez a rendes értéknek a belföldi értékesítési árak alapján történő kiszámítása vezetett volna. Fontos, hogy a haszon és az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó adatok a vállalat saját belföldi értékesítésén alapulnak, amely a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított értékesítésnek tekinthető. Lényeges az is, hogy az „ésszerűséget” nem lehet meghatározni az alákínálás kiszámításához használt célnyereség alapján, mivel a haszon az uniós piacon a dömpingelt behozatal hiányában fennálló helyzetet tükrözi, ezért nem szolgálhat megfelelő referenciaértékül a rendes érték kiszámítása során alkalmazott haszon meghatározásához. Az állítást ezért elutasítják.

26. Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a belföldi értékesítés nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálat megállapította, hogy a Birac által szolgáltatott adatok és bizonyítékok a rendes érték megállapításának megbízható alapját képezték. Az állítást ezért nem tekintették indokoltnak, és elutasították.

27. A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)–(26) preambulumbekezdésben ismertetett módszer megerősítést nyer.

28. Exportár

29. Az exportárral kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

30. Összehasonlítás

31. A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

32. Dömpingkülönbözet

33. A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó, az ideiglenes megállapításokat esetlegesen módosító új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

34. KÁR

35. Néhány uniós gyártó, két uniós felhasználó és az egyetlen bosnyák exportáló gyártó észrevételt nyújtott be a károkozásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban.

36. Az ideiglenes rendeletben már teljes mértékben áttekintett érveket e rendelet nem ismétli meg.

37. Általános észrevételek

38. Az ideiglenes rendelet (45) és (68) preambulumbekezdése már egyértelművé tette, hogy az uniós gazdasági ágazat e vizsgálat során minden uniós gyártót magában foglal. Azt is megállapította, hogy a károkozás megállapításának alapjául szolgáló károkozási tényezők rendszerint az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokon alapulnak. Az ideiglenes rendelet 5.4. szakasza az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokra „makroadatként” hivatkozik. Abban az esetben azonban, ha a teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos információk nem álltak rendelkezésre, az uniós gyártók reprezentatív mintájának adatait használták fel. Nem érkezett észrevétel ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban, ezért az ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

39. A (34) preambulumbekezdésben azonban téves kijelentés szerepel. A preambulumbekezdés helyesen így hangzik: „az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat)”.

40. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)–(56) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.

41. Uniós fogyasztás

42. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(38) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.

43. Az érintett országból származó behozatal

44. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(43) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.

45. Az uniós gazdasági ágazat helyzete

46. Kármutatók

47. 2010 októberében ipari baleset történt az egyik uniós gyártó, a MAL telephelyén. A vállalat által szolgáltatott számadatok azonban azt tükrözik, hogy az érintett termék szállítása 2011 januárjára helyreállt. Ezért egyértelmű, hogy a baleset nem okozott súlyos ellátásbeli problémákat az Európai Unió piacán.

48. A Birac azt állította, hogy mivel a MAL-lal kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat a vizsgált időszakban nyereséges volt, a Bizottságnak ki kellene igazítania a MAL gazdasági mutatók alapján kiszámított gyártási költségeit és nyereségét, mivel a MAL nyereségessége állítólag csökkent a vele kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat által elért magas nyereségnek köszönhetően.

49. A fenti állításra való tekintettel meg kell jegyezni, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló vállalattól történő bauxitvásárlás a szokásos piaci feltételek szerint zajlott. Ezzel a kérdéssel a helyszíni ellenőrzés során is foglalkoztak. A MAL a vizsgált időszak alatt a vele kapcsolatban álló, illetve tőle független vállalatoktól is vásárolt bauxitot – megközelítőleg azonos átlagáron –, és mivel a Bizottság meggyőződött arról, hogy a bauxitvásárlás a szokásos piaci árakon történt, ezért nem szükséges kiigazítani az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében szereplő tendencia kiszámításához felhasznált nyereségességi számadatokat. Az állítást ezért elutasították.

50. A Birac azt is állította, hogy mivel bizonyos nyersanyagokat közvetlenül az általa végzett timföldgyártás során nyert ki, ezért jelentős versenyelőnyre tett szert az uniós gyártókkal szemben, a kárkülönbözetnek pedig tükröznie kellene ezt. Ez az érvelés nem elfogadható. Amennyiben egy vállalat versenyelőnnyel rendelkezik, akkor ez a dömpingre vonatkozó átfogó számításaira általában hatással van, ami alacsonyabb költségekben és ennek következtében alacsonyabb rendes értékben nyilvánul meg. Az effajta versenyelőnynek elméletileg nincs köze a kárkülönbözethez. Utóbbi annak megállapítására szolgál, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vámtétel elegendő-e az okozott kár megszüntetéséhez. Az állítást ezért elutasították.

51. Az uniós felhasználók azt állítják, hogy a Bizottság ideiglenes értékelése (a nyereségesség, a készpénzforgalom és a beruházások megtérülése) az egyes károkozási tényezők esetében tapasztalható pozitív fejleményeket nem vette figyelembe, holott minden tényezőt elemezni kellene. E pozitív fejlemények átfogó elemzése azonban szerepel a károkozás értékelésében. Bár e fejleményeket figyelembe vették, az ideiglenes rendeletben meghatározott okok miatt ebben az ügyben nem tekintették őket döntő fontosságúnak (az ideiglenes rendelet (52)–(60) preambulumbekezdése). Az állítást ezért elutasították.

52. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)–(64) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.

53. A károkozásra vonatkozó következtetések

54. A fentieket figyelembe véve további kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)–(69) preambulumbekezdésében levont következtetések ezúton megerősítést nyernek.

55. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

56. Az egyik együttműködő felhasználó szerint az ok-okozati összefüggés elemzése hibás volt, mivel a Bizottság azt állította, hogy a vizsgálati időszakban (2009) egyes károkozási tényezők esetében átmeneti javulás volt tapasztalható. Ez a fél nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a vizsgált időszakban a 2008. évhez képest elért magasabb nyereségességet a rövid ideig tartó, átmeneti növekedés eredményezte, amely a 2010. évben nem fog megismétlődni.

57. A fenti állítások figyelembevételével fontos megjegyezni, hogy a fél érveit nem támasztja alá új bizonyíték. A Bizottság álláspontja ugyanakkor az uniós gyártók által a vizsgálat ideiglenes és végleges szakaszában szolgáltatott információkon alapul. Az ellenőrző látogatásokat megelőzően benyújtott információk szintén bizonyítást nyertek a helyszínen. A vizsgált időszakot követő, előre jelzett haszonkulcscsökkenést is alátámasztják a két uniós gyártó által a teljes 2010. évre vonatkozóan szolgáltatott adatok. Az állítást ezért elutasítják.

58. A Birac kifogásolta a harmadik országokból származó behozatal hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapítást. A Bizottság az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében szereplő elemzése szerint azonban arra jutott, hogy a Birac az uniós piacra szállító egyetlen jelentős exportőr. Egyéb forrásokból tulajdonképpen nem került sor behozatalra. A Birac e tekintetben nem szolgál új bizonyítékokkal, állítását ezért elutasítják.

59. Az egyik együttműködő felhasználó vitatta az ideiglenes rendeletben szereplő, fogyasztáscsökkenéssel foglalkozó elemzés eredményeit, keresletcsökkenéssel kapcsolatos precedensként pedig a katódsugaras színes televíziók esetében végrehajtott dömpingellenes vizsgálatra hivatkozott[3]. Azt állította, hogy az említett vizsgálat során a keresletcsökkenés az eljárás megszüntetését eredményezte. Nem lehet azonban párhuzamot vonni a katódsugaras színes televíziók ügye és a jelenlegi vizsgálat között. Az előbbiben a kereslet azért esett vissza drasztikusan, mert az érintett terméket más termékek váltották fel. Ezzel szemben a jelenlegi vizsgálat során tapasztalt fogyasztáscsökkenés csak kismértékű (az ideiglenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése szerint 7 %). Lényeges, hogy a fogyasztás alakulását az ideiglenes rendelet (78) és (80) preambulumbekezdése részletesen tárgyalja, az említett együttműködő felhasználó viszont nincs olyan bizonyíték birtokában, amely megcáfolná a Bizottság megállapításait. Ezért ezeket az állításokat elutasítják.

60. A fentiek figyelembevételével az ideiglenes rendelet (70)–(92) preambulumbekezdésének megállapításai – miszerint a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak – ezúton megerősítést nyernek.

61. AZ UNIÓS ÉRDEK

62. Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében szereplő költségek között félrevezető információkat közölt a zeolit költségeivel kapcsolatban. Mindenekelőtt azt állította, hogy a zeolit költsége – a (104) preambulumbekezdésben szereplő megállapítástól eltérően – meghaladja az összes költség 5 %-át. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy ez a fél nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek az állításait alátámasztották volna, a Bizottság megállapításai azonban az együttműködő felhasználóktól származó hiteles információkon alapulnak. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében használt „teljes költség” kifejezés magában foglal minden gyártási, valamint értékesítési és általános igazgatási költséget. Mindazonáltal a „kevesebb mint 5 %” kijelentés átlagos értékre utal, amely magában foglalja a mosószereket és vízlágyító termékeket is. Fontos hangsúlyozni, hogy a vízlágyítók zeolitköltségei magasabbak, mint a mosószerekéi, és a zeolitot elsősorban mosószer előállítására használják. Ezen együttműködő felhasználó esetében a vízlágyítók valóban csak kis részét tették ki a zeolit felhasználásával készült, feldolgozott termékek által generált forgalomnak. Az állítást ezért elutasítják.

63. Az egyik együttműködő felhasználó kétségbe vonta a (102) preambulumbekezdés ideiglenes megállapítását, miszerint Kína is lehet alternatív beszerzési forrás. A Bizottság az észrevételeket figyelembe véve elismeri, hogy bár a vizsgált időszak során jelentek meg az Európai Unió piacán Kínából származó áruk, valószínűtlennek tartja, hogy az ország a közeljövőben jelentős szállítóvá válna (lásd a fenti (41) preambulumbekezdést). Tekintettel azonban az érintett termék uniós kapacitáskihasználási arányára, a Bizottság ragaszkodik ahhoz az álláspontjához, hogy az érintett termék esetében nem tapasztalhatók ellátásbeli problémák. Az állítást ezért elutasítják.

64. Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy ha a vizsgálat eredményeképpen vám kivetésére kerülne sor, akkor a zeolitköltség növekedésének a mértéke a mosószerek és vízlágyítók árainak, ennek eredményeképpen pedig a fogyasztói áraknak az emelkedését okozná. Ez az érv azon a feltételezésen alapul, hogy a felhasználók áthárítanák a fogyasztókra a zeolitárnak a dömpingellenes vám miatti emelkedését. A Bizottság úgy véli, hogy az uniós gyártók az intézkedések bevezetésének köszönhetően sokkal inkább a méretgazdaságosság növekedésének és nem az árak emelkedésének az előnyeit élveznék (lásd az ideiglenes rendelet (108) és (111) preambulumbekezdését). A fenti megállapítások alapján tehát a zeolit költségének a feldolgozott termékek előállítási költségeiben képviselt részaránya alacsony, ezért a vám kivetésének semmilyen – egyébként valószínűtlen – következménye nem kérdőjelezné meg azt az ideiglenes következtetést, hogy nincs az intézkedések bevezetése ellen szóló és azt felülíró uniós érdek. Az állítást ezért elutasítják.

65. Az egyik együttműködő felhasználó utalt arra, hogy a jövőben esetleg zeolitot nem tartalmazó mosószert állítana elő, ami hátrányosan érintené az Európai Unió zeolittermelőit. Az uniós gyártók tudomást szereztek erről az üzleti kockázatról az érdekeltek számára tanulmányozás céljából szabadon hozzáférhetővé tett információkat tartalmazó iratokból. Kézzelfogható bizonyítékok hiányában azonban nem lehet megbecsülni, hogy a feltételezett váltásnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Az állítást ezért elutasítják.

66. A fenti álláspontokat a vizsgálat végleges szakaszában figyelembe vették, azok azonban nem változtatnak a lényegi következtetéseken. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)–(112) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek. Megállapítható tehát, hogy nem születtek arra utaló érvek, hogy az Unió érdekével ellentétes lenne, ha e vizsgálat eredményeképpen intézkedések bevezetésére kerülne sor.

67. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

68. A kár megszüntetéséhez szükséges szint

69. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)–(116) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.

70. Végleges intézkedések

71. A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni, amelynek mértéke 28,1 %.

72. A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.

73. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

74. Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni.

75. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA

76. A vizsgálat során az Alumina d.o.o. Zvornik nevű boszniai exportáló gyártó a vele kapcsolatban álló uniós vállalattal, a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas AB-vel együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Megjegyzendő, hogy a Fabrica glinice „Birac” nemrégiben holdingtársasággá alakult, és a zvorniki Alumina d.o.o maradt a csoport egyetlen exportáló gyártója.

77. A Bizottság megvizsgálta az ajánlatot. Megjegyzendő, hogy az érintett termék olyan alapanyag, amelynek egyetlen terméktípusa és leírása létezik, így kizárható a különböző terméktípusokon keresztül megvalósuló árkompenzáció esetleges veszélye. A vizsgálat kimutatta, hogy az Unióba irányuló valamennyi exportot a kapcsolatban álló uniós vállalaton (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia) keresztül számlázták ki. Ez a kapcsolatban álló vállalat a Birac-csoport által gyártott más termékeket is értékesít. A zeolit-A-por piaca azonban jól meghatározott, és a zeolit-A-port vásárló vevők természetszerűleg nem vásárolnák meg a Birac-csoport által gyártott egyéb termékeket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más termékek ugyanazon vevők részére történő esetleges értékesítése útján megvalósuló keresztkompenzáció kockázata nagyon alacsony.

78. A Bizottság a 2011/XX/EU határozattal elfogadta az Alumina d.o.o. Zvornik, valamint a vele kapcsolatban álló vállalat, a Kauno Tiekimas kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy a felajánlott kötelezettségvállalás megszünteti a dömping káros hatásait, és megfelelő mértékben csökkenti a megkerülés kockázatát.

79. Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék az Alumina d.o.o. Zvornik és a vele kapcsolatban álló vállalat kötelezettségvállalásának betartását, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, hogy i. kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az a tény, hogy az importált árukat az Alumina d.o.o. Zvornik gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek; és hogy iii. a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.

80. Amikor a Bizottság szabálysértés miatt – az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva – visszavonja egy ajánlat elfogadását, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.

81. Az importőröknek tudniuk kell, hogy a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemnek az (56) és (57) preambulumbekezdésben leírtak szerinti elfogadásával egy időben, szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.

82. Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.

83. A fentiekben bemutatott okok miatt az Alumina d.o.o. Zvornik és a Kauno Tiekimas által felajánlott kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja. Az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás alapul.

84. A kötelezettségvállalások megszegése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kirótt dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842 10 00 30) alá tartozó, zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismert zeolit-A-por behozatalára.

2. Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.

3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

1. A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított 2011/XX/EU határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:

– az importált árukat a zvorniki (Bosznia-Hercegovina) Alumina d.o.o. gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek, és

– az importot kötelezettségvállalási számla kíséri, amely a legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla, és

– a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak.

2. A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:

– amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy

– ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján – meghatározott ügyletekre hivatkozó, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánító – rendelettel vagy határozattal visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

3. cikk

A Bosznia-Hercegovinából származó, jelenleg az ex2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842 10 00 30) alá tartozó zeolit-A-por behozatalára az 1036/2010/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A kötelezettségvállalás alá tartozó, a vállalat által az Unióban értékesített árukat kísérő kereskedelmi számlán a következőket kell feltüntetni:

1. Fejléc: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS KERETÉBEN ÉRTÉKESÍTETT ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”

2. A kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve

3. A kereskedelmi számla száma

4. A számla kibocsátásának napja

5. Az a TARIC kiegészítő kód, amelyet a számlán szereplő árunak az Unió határán történő vámkezelése során használni fognak (TARIC kiegészítő kód xxxx vagy yyyy)

6. Az áru pontos leírása, amely magában foglalja az alábbiakat:

– a kötelezettségvállalás keretében értékesített árunak megfelelő áru közérthető nyelven megfogalmazott leírása,

– a termék vállalati kódszáma (CPC),

– TARIC-kód,

– mennyiség (tonnában megadva).

7. Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:

– a tonnánkénti ár,

– az alkalmazandó fizetési feltételek,

– az alkalmazandó szállítási feltételek,

– az összes engedmény és kedvezmény.

8. Az Unióban importőrként (vagyis az árut vámkezelésre bejelentő személyként) működő azon vállalat neve, amelynek a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

9. A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számlán szereplő árunak az Európai Unióba közvetlen kivitel útján történő értékesítése a zvorniki Alumina d.o.o., valamint a vele kapcsolatban álló Kauno Tiekimas AB által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2011/XX/EU határozattal (*) elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

___________

(*) HL-hivatkozás

[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

[2] HL L 298., 2010.11.16., 27. o.

[3] A 2006. november 15-i 2006/781/EK bizottsági határozat.