ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Hosszú távú jövőkép az EU vidéki területei számára

Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk sok problémát tártak fel a területi lefedettséggel kapcsolatban. Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy a javaslat nem beszél arról, hogy az intelligens közlekedési rendszereket nemcsak a városi területeken kell fejleszteni, hanem külön, a vidéki területek igényeinek lefedése érdekében is. Az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság foglalkozzon azzal is, hogy az ITS-rendszereket a vidéki területekre is kiterjesszék, mivel az élet ezeken a területeken nagy mértékben függ attól, hogy vannak-e minőségi közszolgáltatások és infrastruktúra. Az Európai Bizottságcímű különálló közleménye ( 4 ) is megállapítja, hogy ezeken a területeken az alapvető szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra kulcsfontosságúak a társadalmi és gazdasági befogadás biztosításához. Ezért uniós szintű ügynek kell lennie, hogy a vidéki területek képesek legyenek profitálni az ITS által nyújtott megoldásokból.
3.1.2

Az értékpapírpiacok lehető legnagyobb átláthatóságára azért is szükség van, hogy különösen a kis- és középvállalkozások és általában a lakossági befektetők számára is jobb hozzáférés nyíljon a tőkepiacokhoz. Jóllehet jelenleg már minden végrehajtási platform köteles közzétenni például az ügyletek mennyiségére, időpontjára és árára vonatkozó információkat, ezen adatok konszolidált módon történő összegyűjtésére – és ezáltal a piac valódi áttekintésére – azonban legjobb esetben is csak a nagy befektetési vállalkozásoknak van lehetőségük, és csak jelentős pénzügyi ráfordítások mellett. Ezért ma senki sem lehet biztos abban, hogy valóban a legjobb árat kapja. A megbízható piaci adatokhoz való egyszerű hozzáférés azonban döntő jelentőséggel bír. Ez különösen igaz a fenntarthatósággal kapcsolatos információkra, amelyek az európai zöld megállapodás megvalósításával összefüggésben elengedhetetlenek a fenntartható pénzügyi piacok létrehozásához, és egyre fontosabb szerepet töltenek be. Ez tartalmilag kapcsolódik az európai egységes hozzáférési ponthoz és a fenntarthatósággal kapcsolatos információk egyszerűsített rendelkezésre bocsátásához (fenntartható fejlődési célok).
2.11.

Az OECD modellszabályai összetett kiigazításokkal a pénzügyi beszámolókat használják a tényleges adókulcsok kiszámításának alapjául. Lehetőséget biztosítanak arra is, hogy egy joghatóság belföldi minimális kiegészítőadó-számítást vezessen be, amely esetben a kiegészítő adót az adott joghatóság állapítja meg és szedi be, és így az adóbevételek nem kerülnek át a joghatóságból egy másik joghatóságba.
4.6.

Az EGSZB úgy véli, hogy az egységes európai hozzáférési pontnak ambiciózusabbnak kellene lennie. Konkrétan a nyers adatok gyűjtésén túl további célkitűzésekkel is ki kell egészíteni, és több hozzáadott értéket kell teremteni azáltal, hogy nem csupán egy egységes hozzáférési pontot biztosító tájékoztató eszközként szolgál, hanem fel is dolgozza az információkat. Az EGSZB üdvözli, hogy az egységes európai hozzáférési pont az EU valamennyi hivatalos nyelvén elérhető lesz. Az egységes európai hozzáférési pont kulcsfontosságú szerepet tölt be annak biztosításában, hogy a kutatók, a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos szakemberek és az elemzők nagyobb mértékű, megfelelő, tisztességes, egyenlő és azonnali hozzáférést kapjanak az információkhoz. Az egységes európai hozzáférési pont támogathatja az új magán információfeldolgozó platformok megjelenését; azonban igénybevételük költségei és a tőkepiacokhoz való hozzáférés továbbra is problémát fognak jelenteni, különösen a kisbefektetők mint magánszemélyek számára.
3.5.

Az EGSZB teljes mértékben tudatában van annak is, hogy a meglévő tőkekövetelmények döntően hozzájárultak ahhoz, hogy a bankrendszer reziliensebbé váljon válságok idején, amint az a világjárvány kapcsán is bebizonyosodott, a jelenlegi tőkésítési szint ugyanis lehetővé tette az európai bankok számára, hogy jó állapotban vészeljék át a világjárványt, és továbbra is finanszírozzák és támogassák az európai gazdaságot, hogy az ellenálljon a Covid19-világjárvány okozta súlyos gazdasági sokknak. Az EGSZB rámutat az Európai Központi Bank (EKB) döntő szerepére is, amely rendkívül támogató politikát vezetett be, így a Covid19-válság alatt hozzájárult a bankok rezilienciájához.
1.7.

Az EGSZB nyitott lenne arra, hogy (a „zárt végűek” mellett) „részben nyílt végű”, azaz olyan EHTBA-kat vezessenek be, amelyek nagyok és diverzifikáltak is lehetnek, valamint a felmondási idő leteltével lehetővé tehetik a visszaváltást (és a jegyzést), feltéve természetesen, hogy ezeket a lehetőségeket egyértelműen meghatározzák az ügyfeleknek átadott dokumentációban, és azokat az illetékes nemzeti hatóság felügyeli. „Likviditásuk” javításának elősegítése érdekében lehetővé kell tenni ezen EHTBA-k számára, hogy az ÁÉKBV szabályzatával összhangban legfeljebb 50 %-ban (vagy akár magasabb arányban is) diverzifikált eszközökbe fektessenek be. Ugyancsak jelentős segítséget jelentene, ha tovább növelnék a más alapokba való befektetés lehetséges szintjét.
4.8.

vállalkozások támogatásának nemcsak a mezőgazdasági, hanem a tágabb értelemben vett, fenntartható vidéki tevékenységekre is kell irányulnia, építve a helyi hozzáadott értékre, a körforgásos gazdaságra, valamint arra, hogy a megújuló energia, az egészségügy és a kulturális turizmus terén globális célokat lehessen elérni. Konkrét példát jelent erre a méltányos élelmiszerek minőségrendszerei (például a földrajzi jelzések, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elkerülése, a tanúsított termékek promóciós programjai) által betöltött szerep hangsúlyozása és az alternatív fűtési megoldások finanszírozása. A tisztességes munkahelyek teremtése, különösen a minőségi foglalkoztatás elengedhetetlen a vidéki területek fenntartható fejlődéséhez. Különleges intézkedésekre lehet szükség az idénymunkások élet- és munkakörülményeinek javítása érdekében. További innovatív intézkedésekre – többek között adókedvezményekre Az EGSZB úgy véli, hogy anemcsak a mezőgazdasági, hanem a tágabb értelemben vett, fenntartható vidéki tevékenységekre is kell irányulnia, építve a helyi hozzáadott értékre, a körforgásos gazdaságra, valamint arra, hogy a megújuló energia, az egészségügy és a kulturális turizmus terén globális célokat lehessen elérni. Konkrét példát jelent erre a méltányos élelmiszerek minőségrendszerei (például a földrajzi jelzések, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elkerülése, a tanúsított termékek promóciós programjai) által betöltött szerep hangsúlyozása és az alternatív fűtési megoldások finanszírozása. Aelengedhetetlen a vidéki területek fenntartható fejlődéséhez. Különleges intézkedésekre lehet szükség az idénymunkások élet- és munkakörülményeinek javítása érdekében. További innovatív intézkedésekre – többek között adókedvezményekre ( 7 ) – is szükség van ahhoz, hogy a fiatalok visszatérjenek a vidéki területekre.
3.5.

Annak érdekében, hogy az iskolákban és egyetemeken világos legyen az oktatók és tantestület számára, hogy mit is jelent az antiszemitizmus, a stratégiában is említett tréningeket/oktatási lehetőségeket számukra gyakorlatban is elérhetővé kell tenni és oktatásszervezési és finanszírozási eszközökkel bátorítani szükséges az iskolákat arra, hogy a zsidó, civil és vallási szervezetek bevonásával érzékenyítési és tudásfejlesztési programokat valósítsanak meg ebben a témában, hogy fellépjenek a holokauszt tagadása, torzítása, ködösítése és banalizálása ellen, valamint szembeszálljanak a nácik és kollaboránsaik dicsőítésére tett erőfeszítésekkel. Hasonló tematikájú programok a bevándorlóknak tartott (integrációs) kurzusok részét is képezhetnék. Az EGSZB véleménye szerint az EU-s és nemzeti döntéshozó testületek tagjai számára is kívánatos és elvárható lenne, ha részt vehetnének olyan képzéseken, ahol a zsidóságot és más kisebbségeket érintő területen fejlődhetne a kompetenciájuk.
3.3.

Az EGSZB szerint az intézkedéscsomag következő pontjait érdemes különösen kiemelni: — Észak-Írország zavartalan ellátása az Egyesült Királyságból származó gyógyszerekkel, amennyiben azok megfelelnek az uniós jogszabályoknak, — továbbra is elismerik a tételvizsgálatért és a farmakovigilanciáért felelős, az Egyesült Királyságban – Észak-Írországon kívül – letelepedett képesített személy által végzett tételvizsgálatot, hogy a jövőben is elkerülhető legyen a párhuzamos munkavégzés, — annak a lehetőségnek a fenntartása, hogy megtartsák az Észak-Írországnak és az Egyesült Királyságnak szánt csomagolásokat, miközben a decentralizált vagy nemzeti engedélyezési eljáráson keresztül kérelmezhetik az engedélyt, — megfelelő intézkedések az úgynevezett hamisítás elleni irányelv (6) (2011/62/EU irányelv) követelményeinek kiigazítása céljából, a továbbiakban is biztosítva ezzel a gyógyszerek biztonságát Észak-Írországban, valamint megakadályozva az ilyen gyógyszereknek az EU többi részében történő terjesztését.
3.5.

Ahogy korábbi jelentéseiben, az EGSZB most is hangsúlyozza, hogy a zöld átállásnak igazságos módon kell megvalósulnia, és senkit sem szabad magára hagyni. Az átállás nemcsak technikai, hanem gazdasági és társadalmi jellegű is. A polgárokkal és a civil társadalommal – beleértve a szociális partnereket is – folytatott rendszeres párbeszéd, különösen az átalakulóban lévő régiókban, biztosítja, hogy az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések társadalmi szempontból vonzók legyenek és a lehető legkisebb társadalmi-gazdasági költségek mellett valósuljanak meg. A párbeszéd elmélyítése mellett legalább olyan fontos az is, hogy megvalósuljon az az ígéret, hogy aktívan integrálják a polgárokat a piacra, termelő-fogyasztókká léptetik őket elő és új értékteremtési lehetőségekhez juttatják őket. Az egyes eszközök operacionalizálásának és finanszírozásának minősége, valamint nemzeti szintű konkrét végrehajtása döntő fontosságú lesz ebben a tekintetben. Ezért a szociális partnerek véleményének figyelembevétele a jövőbeli párbeszédek egyik fő célkitűzése kell, hogy legyen, és ez a sikeres és igazságos átmenet elérésének központi előfeltétele.
1.5.

A Covid19-válság idején számos tagállam anélkül vezetett be határellenőrzéseket és egyéb, a szabad mozgást akadályozó korlátozásokat, hogy igyekezett volna európai szinten összehangolni vagy megfelelően indokolni azokat, pedig – amint azt egy korábbi véleményben is említettük – a nyitott határok fenntartása alapvetően fontos az egységes piac teljes működőképessége, a reziliencia helyreállítása és fokozása, valamint az európai szolidaritás és identitás előmozdítása szempontjából. Ez azt is mutatja, hogy válsághelyzetekben intézményközi szinten „valós idejű” döntéshozatali mechanizmusra van szükség. Az EGSZB mindenesetre teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság azon álláspontját, hogy a belső határokat még válsághelyzetekben is nyitva kell tartani. A schengeni államok között válsághelyzetek következtében bevezetett utazási korlátozások csak ideiglenesek lehetnek, és nem haladhatják meg a tagállamokon belüli esetleges utazási korlátozásokat.
1.13.

Az EGSZB kéri a tagállamokat és az uniós régiókat, hogy minél szélesebb körben és minél hitelesebben vonják be a szociális partnereket és más civil társadalmi szervezeteket a kohéziós politika kialakításába és hatásainak figyelemmel kísérésébe. Bevonásuk segít annak mérésében is, hogy milyen mértékben valósultak meg a kohéziós politikai célkitűzések, ami nem alapulhat kizárólag számszerű mutatókon, hanem minőségi mutatókat is alkalmazni kell (a fejlődést is mérni kell, nem csak a növekedést). Rendkívül fontos, hogy az Európai Bizottság folyamatosan figyelemmel kísérje a partnerség elvének megvalósulását a tagállamokban, mivel ezen elv teljeskörű és átlátható alkalmazása pozitív hatást gyakorol az uniós költségvetés hatékonyabb és eredményesebb felhasználásának biztosítására.
Egyes gyógyszerek, amelyeket orvosok írnak fel bizonyos egészségi állapotok és betegségek kezelésére – például a benzodiazepinek vagy az opiátok/narkotikus drogok – függőséghez vezethetnek, amennyiben nem az előírás szerint veszik be őket. Ez csalás elkövetéséhez vezethet, ideértve a vények vagy gyógyszerek jogellenes kereskedelmét, és az új EUDA megbízatása erre is kiterjed. Az elmúlt években egyre több benzodiazepin vált egyre jobban elérhetővé az európai kábítószerpiacon, valamint egyre inkább Kanadában és az Egyesült Államokban is. 2021. február 28-án az EMCDDA 30 új benzodiazepint követett nyomon az EU korai jelzőrendszere révén. Ezek több mint 80 %-át 2014 és 2020 között észlelték először ( 10 ) . A gyógyszerek egy másik, az orvosok által fájdalomcsillapítóként felírt csoportját, az opiátokat a felhasználók jellemzően tiltott kábítószerekkel keverik, ami nemcsak függőséghez vezethet, de nagy veszélyt is jelenthet az egészségre nézve, és akár életveszélyes komplikációkat is okozhat. Ez csalás elkövetéséhez is vezethet, ideértve a vények vagy gyógyszerek (akár jogszerű, akár jogellenes) kereskedelmét.
3.6.

Az EGSZB következő lépéseként várakozással tekint a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmény meghatározásának megalkotása elé, és kész elősegíteni az intézményközi konzultációt. Ez a meghatározás alapvető fontosságú a jogbiztonság érdekében, valamint az alapvető jogok védelme és a szilárd általános kommunikáció biztosítása szempontjából is. A rasszizmus és idegengyűlölet elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat megfelelő kiindulási alapot biztosít egy olyan meghatározás kidolgozásához, amely ebben a tágabb összefüggésben is alkalmazható, ugyanakkor felhasználja az Európa Tanács által használt meghatározásokat is.
3.16.

A jelenlegi piaci feltételek nem ösztönzik a gáz nyári tárolását. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a gáztárolást „kritikus infrastruktúrának” minősíti. Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság gáztárolásra vonatkozó javaslatát. Az EGSZB sürgeti, hogy az intézmények — ezt egy rövid távú beruházási eszközzel egészítsék ki, amely a hidrogénhez megfelelő infrastruktúrákba, pl. rendszerösszekötőkbe és tárolási lehetőségekbe történő beruházásokat támogatja, — vegyék fontolóra azoknak a gáztároló létesítményeknek a használatát, amelyek szomszédos harmadik országokban találhatók, beleértve Ukrajnát is, — készítsenek terveket az egyes tagállamok számára, figyelembe véve a tárolók méretét, az adott ország fogyasztását, valamint a tárolónak a régió más országainak kiszolgálására alkalmas kapacitásait, hogy elkerülhető legyen a regionális szinten kiegyensúlyozatlan tehermegosztás, — vezessenek be egy korai végrehajtási mechanizmust, amelynek segítségével a nemzeti szabályozó hatóságok mielőbb megkezdhetik az előkészítő munkát a kötelező tanúsítási eljárással kapcsolatban. A különböző tagállamok eltérő rendszerei miatt lehetővé kell tenni a gáztárolási kötelezettségek alternatív tüzelőanyagokkal való teljesítését is.
6.1.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a környezetvédelmi előírások be nem tartása gyakorlatilag mindig helyi/települési vagy kistérségi/szubregionális forrásból ered, még akkor is, ha hatásuk kiterjedt lehet, pl. a szennyezési források nemcsak specifikusak, intenzívek vagy szétszórtak, hanem additívak és kumulatívak is.
Az emberi jogok kulcsfontosságúak az Európai Unió, annak tagállamai, az európai vállalkozások, a munkavállalók és a civil társadalom számára. Az Unió klímasemleges és zöld gazdaságra való átállása és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérésére irányuló ambiciózus terve ( 1 ) jelenti az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó menetrendben való határozott uniós szerepvállalás mozgatórugóját. Az EGSZB – teljes mértékben támogatva az érvényben lévő nemzetközi normákat és azok átfogó célkitűzéseit, nevezetesen az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket ( 2 ) és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveit ( 3 ) – nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a szakpolitikák összhangban legyenek ezekkel az eszközökkel. Az ILO multinacionális vállalatokra és szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozata tartalmaz egy átfogó jegyzéket is a multinacionális vállalatokhoz és munkához kapcsolódó nyilatkozatokról és jogokról, amely külön felsorolja a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos megállapodásokat és ajánlásokat is, és amelyet figyelembe kell venni. Az EGSZB koherenciát szorgalmaz a nemzeti politikák és az olyan, még kidolgozás alatt álló európai jogszabályok között is, amelyek hasonló területeket fednek le, vagy szintén tartalmaznak átvilágításra vonatkozó szabályokat. Ilyen jogszabály például a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvjavaslat (CSRD) ( 4 ) , az erdőirtásmentes termékekről szóló rendeletjavaslat ( 5 ) , az elemekről szóló új rendeletjavaslat ( 6 ) , a fenntartható termékekre vonatkozó kezdeményezés ( 7 ) , a fenntartható beruházásokra vonatkozó uniós taxonómia ( 8 ) és a kényszermunkával előállított termékek uniós piacra kerülésének tényleges betiltására (értékesítési tilalmára) irányuló, hamarosan induló európai bizottsági jogalkotási kezdeményezés ( 9 )
4.6.1.

Ugyanez az érvelés érvényes az EU tőkepiacaira is. Az EGSZB elismeri, hogy a tőkepiaci unió összetett projekt, amelynek célja az uniós tagállamok tőkepiacainak elmélyítése és további integrációja. Ez intézkedések és szabályozási módosítások elfogadását követeli meg a legkülönfélébb területeken, és felelősségeket von maga után nemcsak uniós szinten, hanem az egyes tagállamok szintjén is. Az EGSZB megjegyzi, hogy a tőkepiaci unió megvalósítása 2022-ben még távoli cél. Bár történt némi előrelépés, különösen az EU tőkepiaci helyreállítási csomagja kapcsán, az EU-nak még mindig 27 tőkepiaca van, amelyek nem működnek egyként. Az európai pénzügyek továbbra is élesen szegmentáltak a nemzeti határok mentén, a megtakarítók és a befektetők erősen függnek a nemzeti környezettől. Ez általában véve a pénzügyi szolgáltatásokra is igaz, beleértve a lakossági pénzügyi szolgáltatásokat és a belföldi megtakarításokat is.
3.4

Az ütemterv figyelmet fordít a kettős felhasználású technológiákra, valamint a biztonsági, a védelmi és az űripar közötti szinergiákra, ami fontos az EU e területtel kapcsolatos céljainak elérése szempontjából. Ugyanakkor a kettős felhasználású technológiák és a szinergiák nem öncélúak és nem is elegendőek. Az ütemterv általános célja, hogy az EU rezilienssé váljon, és hogy a nagyszabású (hibrid és katonai) támadásokkal szemben is képes legyen megvédeni magát. Ebből következően a védelmi és biztonsági beruházásokat is növelni kell, és az ütemtervben szerepeltetni kell „tiszta” védelmi technológiákat.
1.11

A nők vállalkozása előtt álló akadályokat is fel kell számolni. A forráshoz jutás a vállalkozás előfeltétele, ezért biztosítani kell a nők egyenlő hozzáférését mind a magánfinanszírozáshoz, mind az állami finanszírozáshoz. Az EGSZB arra is kéri a tagállamokat, hogy irányítsanak megfelelő állami beruházásokat azon projektek felé, ideértve a digitális és a gondozási infrastruktúrát is, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget.
6.5

Az EGSZB szerint a jelentéstételi hatékonyság javítható. Az üzemeltetőknek képesnek kell lenniük az EEA portálon közvetlenül jelenteni a megfigyelési adatokat; ezek többnyire folyamatos kibocsátásmérő (CEM) rendszereken alapulnak. Az Európai Unió számos országában, de Kínában és az Egyesült Államokban is közvetlenül nyilvánosságra hozzák valós időben (vagy egy hónapon belül) a CEM nyers adatokat a központi adatbázisban. Az EGT még nem kínált ilyen lehetőséget. Az EGSZB úgy véli, hogy ha az üzemeltetők számára lehetővé tennék, hogy az információkat elektronikus úton közvetlenül az EGT-hez nyújtsák be, az mentesítené az illetékes hatóságokat az adminisztratív és megfelelőségértékelési terhek egy részétől, miközben a különböző végfelhasználók számára gyorsabb hozzáférést biztosítana az információkhoz. Az illetékes hatóságnak továbbra is fennmaradna az érvényesítés és a végrehajtás felelőssége a különleges hozzáférési jogok révén. A bevitt adatokat státuszuk szerint (függőben lévő/jóváhagyott) lehetne megjelölni.
3.4

Az EGSZB rámutat, hogy a vállalatoknak pénzügyi támogatásra van szükségük ahhoz, hogy bevezessék a nem újrahordható textíliák automatizált válogatási technológiáit, és hogy jobb újrahasznosítási létesítményeket fejlesszenek, beleértve a helyi és regionális újrahasznosítási és válogatóközpontok kialakításának lehetőségét is. Ezenkívül a ruhajavításhoz szükséges infrastruktúra – például üzletek és boltok – kiépítésében az ágazat érdekelt feleinek is szerepet kell vállalniuk. E tekintetben az EGSZB üdvözli az EURATEX azon szándékát, hogy öt újrahasznosító központot (textil-újrahasznosító központot) kíván létrehozni az európai textil- és ruházati körzetek közelében az ipari, a fogyasztói használat előtti és a fogyasztói használat utáni textilhulladék gyűjtésére, válogatására, feldolgozására és újrahasznosítására. Az EGSZB szerint az újrafeldolgozott termékekre vonatkozóan műszaki, környezetvédelmi, szociális és energetikai szabványokra van szükség, amelyeket az ISO szintjén kell átültetni és alkalmazni, valamint be kell illeszteni a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokba.
1.15

A Covid19 összetett, közvetlen és közvetett egészségügyi hatást kiváltó megbetegedés. Bár még nem ismerjük minden hatását, azt tudjuk, hogy csaknem minden szervet érintő gyulladást okozó megbetegedés (szív, tüdő, mentális képességek, mozgásszervek, vese, emésztőszervek stb.), ahol a betegség akut fázisából meggyógyulva továbbra is hetekig, hónapokig tartó tüneteket tapasztalnak a betegek, ez az ún. „hosszú Covid” (long Covid). Ezek az emberek speciális gondozást és rehabilitációt igényelnek. Az EGSZB javasolja, hogy az EU (szakmai és gazdasági) támogatása mellett az egyes tagállamok segítsék elő, hogy a munkahelyeken a munkavállalók számára könnyen elérhető megelőző mentálhigiénés szolgáltatásokat nyújtsanak (a tagállamok szabályozása szerint mentálhigiénés szakemberek vagy pszichológusok), hogy segítsék a mentális megbetegedésben (kognitív képesség romlása, tanulási képesség csökkenése, depresszió különböző fokozatai) szenvedők rehabilitációját, annál is inkább, mert a mentális megbetegedések nemcsak a „hosszú Covid” esetén jelentkeznek, hanem a járvány miatt kialakult körülmények (bezártság, bizonytalanság, félelem, magány stb.) is okoznak depressziót, mely sok esetben addiktív betegségek kialakulásához, vagy súlyos esetben akár öngyilkossághoz is vezethet, aminek jelentős népegészségügyi, nemzetgazdasági és társadalmi következményei vannak.
3.1.3.

Az EGSZB megállapítja, hogy a csipekről szóló európai jogszabály aligha fog hozzájárulni az ellátási lánc azon problémáinak megoldásához, amelyek hatásai jelenleg például az autóiparban tapasztalhatók. A csipeket jelenleg és a jövőben is elsősorban a gépjárműiparban használják, de a háztartási gépek ágazatában és a gépiparban is, különösen az 16 nm-nél nagyobb méretű félvezetők esetében. Ezt a csipszegmenst ezért további és konkrét intézkedésekkel kell segíteni annak érdekében, hogy ez a szegmens ellenállóbb legyen a válságokkal szemben. Ez nemcsak a meglévő európai félvezetőipart fogja erősíteni és annak modernizációját fogja támogatni, hanem az ellátás biztonságának javítása révén a csipekre támaszkodó európai feldolgozóipar számára is előnyös lesz.
1.8.

Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) javaslat aktiválásával. Az EGSZB úgy véli, hogy az ilyen eszközök, melyeket a tagállamok kohéziója, szolidaritása és közös felelőssége inspirál, rendkívül fontosak a migránsok instrumentalizálásából adódó válságok kezelésében is. Az Orosz Föderáció agressziója következtében Ukrajnában zajló háború miatt – a több millió belső menekült mellett – legalább 3,9 millió menekült ( 1 ) hagyta el az országot. Őket jelenleg főként a szomszédos országok és más uniós országok fogadták be. Ilyen mértékű menekültáradatra – legalábbis Európában – a második világháborút követő évtizedek óta nem volt példa. Az Unió azonnal lépett, különösen az ideiglenes védelemről szóló, 2001. évi irányelv ( 2 ) és az(CARE) javaslat aktiválásával. Az EGSZB úgy véli, hogy az ilyen eszközök, melyeket a tagállamok kohéziója, szolidaritása és közös felelőssége inspirál, rendkívül fontosak a migránsok instrumentalizálásából adódó válságok kezelésében is.