A 2018. évben ismét nagy hangsúlyt kapott az egyes konkrét ügyekkel kapcsolatos tevékenység: a Bizottság hat új ügyben vezetett be intézkedéseket, nyolc új ügyben döntött az intézkedések mellőzése mellett, és 2017-hez hasonlóan nagy erőt fordított a meglévő intézkedések felülvizsgálatára is.

Másfelől a jelentés bemutatja a 2018. év vonatkozásában az EU dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységét, valamint a harmadik országoknak az EU-val szembeni piacvédelmi fellépéseit. A jelentés e része a dömpingellenes alaprendelet 23. cikkének és a szubvencióellenes alaprendelet 34. cikkének megújított rendelkezései, valamint a védintézkedéseket szabályozó alaprendelet 23. cikke alapján készült. A jelentéshez a korábbi évekhez hasonlóan most is tartozik egy bizottsági szolgálati munkadokumentum, amelynek szövege és mellékletei további részletes információkkal és adatokkal szolgálnak.

Ez a harminchetedik jelentés két szemszögből számol be az Európai Unió (EU) piacvédelmi tevékenységéről. Egyfelől – kivételesen túllépve a jogi kötelezettségeken – bemutatja azokat a kihívásokat, amelyekkel a piacvédelem területén a Jean-Claude Juncker vezette Bizottságnak szembe kellett néznie, az ezekkel kapcsolatos különböző fejleményeket, valamint az elért eredményeket. Az EU piacvédelmi eszközeinek 60 éves történetében talán még nem volt példa arra, hogy öt év alatt annyi kihívást kelljen kezelni, mint 2014 és 2019 között. Az acéliparban világszerte meglévő kapacitásfelesleg növelte a piacvédelmi intézkedések iránti igényt. Azzal, hogy ebben az időszakban 25 új piacvédelmi intézkedést vezetett be, a Bizottság fontos, ha nem alapvető jelentőségű segítséget nyújtott az európai acélipar életképességének és versenyképességének fenntartásához. Továbbá két jogszabály-módosításra is sor került, amelyek révén 1994 óta először történtek lényegi változások az EU piacvédelmi szabályrendszerében. Ezek a módosítások segítettek biztosítani, hogy piacvédelmi intézkedései révén az EU képes legyen megfelelő módon hatékonyabban és eredményesebben fellépni az egyre erősödő és kárt okozó dömpinggel és támogatásnyújtással szemben. A Bizottság 2002 óta először indított védintézkedési vizsgálatot és vezetett be védintézkedéseket az acéltermékek területén. Amint a jelentés bemutatja, a Bizottság hatékony, határozott és kiegyensúlyozott fellépése lehetővé tette az európai uniós munkahelyek megvédését, egyúttal pedig egyértelmű választ adott egyes kereskedelmi partnereink erősödő protekcionizmusára, miközben saját piacvédelmi eszközrendszerünk reformja sem maradt el, ami a jövőbeli még nagyobb hatékonyság záloga.

A Kínából érkező alumíniumkerekekre vonatkozó piacvédelmi intézkedések bevezetéséig az EU érintett gazdasági ágazatának helyzete folyamatosan romlott a dömpingelt kínai behozatal miatt, ahogyan azt például a termelési és az értékesítési volumenek visszaesése és az erősen veszteséges működés mutatta. A dömpingellenes intézkedések bevezetése után öt évvel a helyzet most már sokkal jobb. Az EU iparága képes volt talpra állni és jónak mondható, a piac bővülésével egyre növekvő nyereséget elérni. A kínai behozatal visszaesett, piaci részesedése csaknem 75%-kal csökkent. Az intézkedések hatására egészséges verseny alakult ki az EU piacán, és a harmadik országok exportőrei visszaszerezték korábbi piaci részesedésüket, ami lehetővé tette a tisztességesen árazott termékek beszerzési forrásainak diverzifikálását. Az EU érintett gazdasági ágazata 28%-kal növelte értékesítéseit és 25%-kal termelését, miközben 1 200 új munkahelyet is létrehozott (10%-os növekedés). Bővültek az európai uniós termelési kapacitások, ami lehetővé tette a növekvő kereslet kielégítését és a termékskála szélesítését. Az intézkedéseket azonban fenn kellett tartani, nélkülük ugyanis a kínai exportőrök ismét elárasztották volna az Unió piacát alacsony árú, dömpingelt termékeikkel, és ismét negatív spirálba került volna az EU érintett iparága.

Egy másik jó példája a piacvédelmi intézkedések eredményességének a Kínából érkező kerékpárokra vonatkozó intézkedések esete. Az intézkedéseket először 1993-ban vezették be, majd több hatályvesztési és időközi felülvizsgálat keretében is megállapítást nyert, hogy a kárt okozó kínai dömping elhárítása szükségessé teszi további fenntartásukat. Csaknem teljes bizonyossággal kimondható, hogy a dömpingellenes intézkedések nélkül az EU-nak ma nem lenne kerékpáripara. Más országokban, ahol nem vezettek be intézkedéseket vagy a bevezetett intézkedéseket megszüntették, a kínai exportőrök csaknem a teljes belföldi piacot uralmuk alá hajtották. A vizsgálatok keretében a Bizottság minden alkalommal megállapította, hogy Kínában hatalmas többletkapacitások állnak rendelkezésre – a legutóbbi vizsgálat adatai szerint például a kihasználatlan kapacitás 25%-kal nagyobb, mint az EU teljes felhasználása, és Kína a jelek szerint folyamatosan törekszik a kapacitások teljes mértékű kihasználására. Ezzel volt összefüggésben az is, hogy az EU-nak 2013-ban fel kellett lépnie a Kínából érkező kerékpárokra kivetett dömpingellenes vámok Indonézián, Malajzián, Srí Lankán és Tunézián keresztüli nagyszabású kijátszása ellen. A fellépésnek köszönhetően az EU érintett gazdasági ágazata – a jelenleg folyamatban lévő hatályvesztési felülvizsgálatot kezdeményező kérelem tanúsága szerint – szerény mértékben ugyan, de tartósan ismét nyereségessé vált.

A korszerűsített EU-szabályozás számos újdonságot tartalmaz. Jobbá vált a kárkülönbözet számítása, amely központi eleme az alacsonyabb vám szabályának, ezen keresztül pedig általában az Unió piacvédelmi intézkedéseinek. Napjaink gazdaságának realitásaihoz igazodva megváltozott a kárt nem okozó ár számítása is. Új elem, hogy a kárkülönbözet számításában lehetőség van figyelembe venni 6% minimális nyereséget, valamint az uniós gazdaság beruházási és K+F-igényeit. Emellett az új szabályok lehetőséget adnak a nyersanyagok tekintetében fennálló torz viszonyok figyelembevételére, amelyek egyre hangsúlyosabb problémaként jelentkeznek napjaink árukereskedelmében.

A hatékonyságnövelés jegyében lerövidültek az ideiglenes intézkedések bevezetésére rendelkezésre álló határidők: ezeket az intézkedéseket most főszabály szerint hét, de legfeljebb nyolc hónapon belül kell elfogadni, míg a korábbi határidő kilenc hónap volt. Az európai ipar tehát gyorsabban szabadulhat a tisztességtelen kereskedelem nyomása alól. Továbbá az eljárások átláthatóságának növelése érdekében, valamint abból a célból, hogy a gazdasági szereplők korábban alkalmazkodni tudjanak az intézkedésekhez, az EU az ideiglenes dömping- és szubvencióellenes intézkedések kapcsán előzetes figyelmeztető mechanizmust vezetett be. Ilyen mechanizmus más joghatóságok piacvédelmi intézkedései között nem szerepel.

Fontos célja volt emellett a Bizottságnak az is, hogy a piacvédelmi intézkedések jobban szolgálják a kisebb méretű vállalatok érdekeit: ennek jegyében az EU-ban működő kis- és középvállalkozások több segítséget kapnak, amikor piacvédelmi intézkedéseket fontolgatnak, vagy piacvédelmi intézkedéssel kell szembenézniük.

Végezetül a piacvédelem jogi szabályozása most először teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy néhány jól meghatározott esetben figyelembe vegye a vizsgált országok szociális és környezetvédelmi normáit. Erre különösen az alacsonyabb vám szabályával összefüggésben, a kárkülönbözet meghatározásakor van mód. Ez az új szemlélet azon a széles körben elterjedt, számos intézményi érdekelt fél és a nyilvánosság egy jelentős része által táplált aggályon alapul, hogy a nyitott kereskedelempolitika csak fenntartható, bizonyos közös minimumértékeket tiszteletben tartó kereskedelemre épülhet.

Új dömpingellenes számítási módszertan és szigorúbb szubvencióellenes szabályok

A Bizottság javaslata nyomán 2017. december 20-án az új gazdasági realitások jobb figyelembevétele érdekében módosultak az EU alaprendeletei. Ez a jogszabályi változás fontos újdonságokat hozott az EU piacvédelmi szabályrendszerében. Egyfelől új módszertant vezetett be a vizsgálat tárgyát képező áruk rendes értékének meghatározásához, amelyet azokban az esetekben kell alkalmazni, ha az exportáló ország hatóságai nagymértékben torz viszonyokat idéznek elő. Ilyen torz viszonyok előfordulhatnak országos szinten vagy egy adott ágazatban: az új szabályok függetlenek attól, hogy az adott ország piacgazdasággal rendelkező országnak minősül-e vagy sem. Annak érdekében, hogy az érdekelteknek legyen mire hivatkozniuk egy-egy olyan országgal kapcsolatban, ahol ilyen torz viszonyok uralkodnak, a Bizottság az ismert országos vagy ágazati szintű torzulásokról jelentéseket tehet közzé. Az első ilyen jelentés Kínára vonatkozik, tekintettel arra, hogy az eddigiekben az EU piacvédelmi tevékenysége zömmel erre az országra irányult. A Bizottság emellett bejelentette, hogy a következő országjelentés Oroszországról fog szólni.

Másfelől az új módosítások megerősítették a szubvencióellenes eszközrendszert: lehetővé tették a Bizottság számára, hogy jobban figyelembe vegye a támogatásnyújtás teljes problémakörét azzal, hogy olyan támogatásokkal is foglalkozik, amelyek létére csak a vizsgálat során derült fény. Ez fontos változás, mert a külföldi kormányok egyre gyakrabban nyújtanak támogatásokat átláthatatlan módon, a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) a támogatások bejelentésére vonatkozó szabályait megszegve.

I.3. Az új globális kihívások eredményes kezelése

Az elmúlt években megnőtt a piacvédelem fontossága, ugyanis ez a fajta fellépés alapvetőnek bizonyult a világkereskedelem egyes kihívásainak kezelésében.

A kihasználatlan kínai gyártási kapacitások kereskedelmi következményei miatt az európai acélipar 2013 és 2016 között súlyos veszteségeket volt kénytelen elkönyvelni. A politika válasza gyors volt és átfogó: a Bizottság 2016 márciusában közleményben ismertette a tervezett szerteágazó – elsősorban kereskedelempolitikai – intézkedéseket.

A piacvédelem területén a reakció kétrétű volt. Egyfelől az EU 2014 és 2018 között 25 új intézkedést vezetett be az acéltermékek területén (a bevezetett új intézkedések teljes száma 35 volt) azzal a céllal, hogy elhárítsa a dömpingelt és a támogatott behozatal káros hatásait és visszaállítsa a tisztességes kereskedelmet, ezáltal pedig segítse az ágazat talpra állását. Másfelől az EU lépéseket tett annak érdekében, hogy az acélipart a piacvédelem területén még jobban segítse azzal, hogy az indokolt esetekben felügyelet alá vonja az importot, felgyorsítja a vizsgálatokat, a kárral való fenyegetés alapján is indít vizsgálatokat (az indokolt esetekben), és a végleges vámokat visszaható hatállyal is alkalmazza.

Ezek a lépések jelentős hatásokat váltottak ki: a 2014-től 2017-ig elfogadott intézkedések hatálya alá tartozó acéltermékek behozatala átlagosan több mint 95%-kal csökkent az intézkedések bevezetése előtti szinthez képest. Annak köszönhetően, hogy a piacvédelmi intézkedések semlegesítették a tisztességtelen gyakorlatot (a dömpinget vagy a támogatást), a behozatal elveszítette versenyképességét. Azon kritikus jelentőségű acéltermékek esetében, mint például a melegen hengerelt tekercsek, amelyek kapcsán az uniós felhasználó ágazat importra szorul, a dömpingelt vagy támogatott behozatalt olyan, máshonnan érkező behozatal váltotta fel, amely kapcsán az adott időpontban nem volt jele a tisztességtelen árazásnak. A dömpingelt és a támogatott behozatal semlegesítésével tehát a piacvédelmi intézkedések nem csupán az uniós gyártóipar számára állították vissza az egyenlő versenyfeltételeket, hanem más harmadik országok beszállítói számára is, és ezáltal lehetővé tették, hogy az uniós felhasználók továbbra is diverzifikált módon szerezzék be alapanyagaikat.

A 2017. év hozta az első konkrét jeleit az acélipar talpra állásának, és ennek részben a Bizottság által bevezetett piacvédelmi intézkedések voltak a hátterében. Az EU acéliparának kiszolgáltatottsága azonban megmaradt, és a dömpingelt és/vagy támogatott behozatal további károkat okozott. Ennek elsősorban az acélgyártási kapacitások területén meglévő világpiaci kapacitásfelesleg az oka.

Ebben az összefüggésben a 2018. év újabb kihívásokat hozott a kereskedelem területén, amelyre a Bizottságnak gyorsan, de mértékkel kellett reagálnia. Az USA 2018. március 23-án 25%-os importvámmal sújtotta az acéltermékeket. Az EU úgy ítélte meg, hogy ezek a kereskedelmi áruforgalmat megzavaró intézkedések jogilag megalapozatlanok voltak, ezért eltökélt választ adott. A Bizottság három úton indult el: eljárást kezdeményezett az amerikai intézkedésekkel szemben a WTO vitarendezési mechanizmusa keretében, kiegyensúlyozó intézkedéseket vezetett be, és – 2002 óta most először – piacvédelmi védintézkedési vizsgálatot indított. Ez utóbbira azért volt szükség, mert az amerikai vámok miatt a világpiaci szereplők exportjuk egy részét az USA-ból az EU felé irányították. Annak érdekében, hogy ne következhessen be újabb hirtelen növekedés a behozatalban, és emiatt ne romoljanak ismét a működési feltételei a világpiaci kapacitásfelesleg miatt már egyébként is kiszolgáltatott helyzetben lévő uniós acélgyártóknak, a Bizottság erga omnes jelleggel végleges védintézkedéseket vezetett be. Az ennek keretében kialakított vámkontingensek segíteni fogják, hogy fennmaradjon a hagyományos áruforgalom, és az uniós felhasználó ágazat továbbra is diverzifikált beszerzési forrásokat vehessen igénybe, eközben pedig védelmet nyújtanak az EU gyártóipara számára az áruforgalom átrendeződésének káros hatásaival szemben.

A Bizottság emellett fokozta a küzdelmet a harmadik országok kereskedelemtorzító támogatásaival szemben. Különösen a kapacitásfelesleget eredményező támogatások idézhetnek elő nagymértékben torz viszonyokat, mert a hatásukra kialakuló túltermelés gyakran az exportpiacok elárasztását vonja maga után. Ez a fajta támogatásnyújtás gyakran lényegében olyan hatással jár, mintha maga az export kapna támogatást, amit viszont tiltanak a WTO szabályai. A 2014 novemberétől 2018 decemberéig tartó időszakban a Bizottság 25 esetben indított szubvencióellenes vizsgálatot, az újonnan bevezetett, a kiterjesztett és a meghosszabbított szubvencióellenes intézkedések száma pedig 12 volt. A vizsgálatok során nagyon sok esetben viszonylag nagyfokú támogatásnyújtásra derült fény, ami korábban szinte alig fordult elő. Csak néhány példát említve: jelentős mértékű kiegyenlítő vámot kellett kivetni a Kínából érkező melegen síkhengerelt acéltermékek, valamint a Kínából érkező gumiabroncsok behozatalára (a vámtételek az előbbi esetben 35,9%-ig, az utóbbi esetben 51,08%-ig terjednek). A harmadik országok által nyújtott támogatások miatti problémák megoldásának egyre nagyobb jelentőségére való tekintettel a Bizottság speciális adatbázist hozott létre ezekről a támogatásokról azzal a céllal, hogy nagyobb átláthatóságot biztosítson a külföldi támogatási rendszerekről. Az adatbázis már hozzáférhető a Bizottság internetes honlapján, és folyamatosan frissül. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a WTO tagjai jogilag kötelesek az általuk nyújtott támogatásokat bejelenteni a WTO-nak. A WTO-tagok közül azonban ennek a kötelezettségüknek sokan nem, vagy csak részben tesznek eleget. E mulasztás eseteit az EU rendszeresen a WTO Szubvencióellenes Bizottsága elé tárja. Emellett az EU megbízásából tanulmányok készülnek a külföldi kormányok, különösen Kína támogatásnyújtási gyakorlatáról. Ezek a tanulmányok, amelyek a külföldi támogatási rendszerek nem kellő átláthatóságát hivatottak ellensúlyozni, a későbbiekben nyilvánosan is elolvashatók lesznek.

I.4. Szilárd elkötelezettség a harmadik országok fellépéseivel szemben

A kereskedelem tisztességes feltételeinek biztosítására irányuló törekvései keretében a Bizottság több esetben fellépett az európai gazdaság érdekében, amikor harmadik országok indokolatlan piacvédelmi intézkedéseket szándékoztak bevezetni az EU-ból kiinduló exporttal szemben. A világszerte folytatott piacvédelmi tevékenység 2014 óta egyre intenzívebbé válik, és 2018-ban rekordot döntött azzal, hogy a Bizottságnak körülbelül 70 külföldi piacvédelmi vizsgálatba kellett beavatkoznia. Ezek a beavatkozások írásbeli beadványok készítését, valamint a folyamatban lévő vizsgálatokban szervezett technikai szintű meghallgatásokon való részvételt jelentették. Amikor szükséges volt, a Bizottság politikai szinten is fellépett.

A cél annak biztosítása volt, hogy a harmadik országok tiszteletben tartsák a szabályokat, és ne éljenek vissza a piacvédelem adta lehetőségekkel. A Bizottság fellépésével elkerülhető volt számos indokolatlan intézkedés. Néhány kiemelést érdemlő példa:

1. Az USA vizsgálatokat indított a Kanadából érkező nagy méretű légi járművek behozatalával kapcsolatban. Ez az ügy közvetetten az EU-t is érintette, mert egy olyan európai uniós vállalatra is kihatott, amely szárnyakat gyárt a kanadai légi járművekhez. A tervezett intézkedések bevezetése közvetlenül mintegy 4 000 munkahelyet sodort volna veszélybe az EU-ban. A Bizottság az USA hatóságai által folytatott vizsgálat során többször is fellépett, és rámutatott arra, hogy az ügy több ponton nincs összhangban a WTO-szabályokkal. A fellépések elsősorban arra összpontosítottak, hogy az USA érintett gazdasági ágazata nem szenvedett kárt. Ebből a megfontolásból az USA hatóságai végül 2018 januárjában megszüntették a vizsgálatot.

2. A Bizottság sikeresen beavatkozott a török hatóságok által a gumiabroncsok területén folytatott védintézkedési vizsgálatba, amely éves szinten potenciálisan 450 millió EUR értékben érintett EU-exportot: a Bizottság meggyőző fellépése nyomán sikerült elkerülni az intézkedések bevezetését.