HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 23/05/2008 
SEC(2008) 1912 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
    
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
  
JOBB SZAKMAI EL ŐMENETELI LEHET ŐSÉGEK ÉS TÖBB MOBILITÁS: 
EURÓPAI KUTATÓI PARTNERSÉG 
    
HATÁSVIZSGÁLAT  
VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ  
 
 
{COM(2008) 317 végleges} 
{SEC(2008) 1911} 
HU 2   HU A javaslat, amelyet ez a hatásvizsgálat kísé r, annak az öt kezdeményezésnek az egyikét 
tartalmazza, amelyeket a 2007-ben – az Európai Un ió gazdaságának tudásintenzívebbé tételét 
célzó szélesebb hatókör ű erőfeszítésekhez igazodva – egy ny itottabb, versenyképesebb és 
vonzóbb európai kutatási térség kialakítá sának módozatairól közreadott zöld könyv1 nyomán 
a közösségi intézmények 2008-ra célul t űztek ki.  
A növekedést és a foglal koztatást zászlajára t űző megújult lisszaboni stratégiával 
összefüggésben az Európai Tanács 2008. tavaszi ülésszaka  újból els őbbségi területként 
jelölte meg a humánt őke fejlesztésére irányuló beruházásokat és a munkaer őpiacok 
korszerűsítését, valamint a tudásra és az  innovációra irányuló beruházásokat,2 és kiemelte 
annak fontosságát, hogy létrejöjjön Európában egy „ötödik szabadság”, a tudás szabadsága.  
A kutatók kulcsszerepet játszanak a tudás létrehozásában és a tudásátadásban. Ezért a 
versenyképes, tudásalapú európai uniós gazdaság  kialakításának nélkülözhetetlen feltétele a 
szükséges kutatók rendelkezésre állásána k biztosítása. A zöld könyv közreadását követ ően 
szervezett nyilvános konzultáció eredményei azt mutatták, hogy az európai uniós fellépés 
szempontjából az egységes kutatói munkaer őpiac ügyét  kell elsődleges prioritásnak  
tekinteni. 
Az „ európai kutatói partnerség” els ődleges célja  az, hogy gyors és mérhet ő előrehaladást 
érjen el nemzeti és európai uniós szinten  egy olyan környezet kialakításában, amely 
vonzóbb feltételeket teremt Európában azok számár a, akik kutatói pályára kívánnak lépni, 
illetőleg akik már a kutatói pályán vannak.  
Az eddig elért eredmények ellenére a mobilitásra és a szakmai életpályákra vonatkozó 
meglévő európai stratégiák, illet őleg a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók 
felvételi eljárásának magatartási kódexér ől szóló ajánlás végrehajtása  kapcsán szerzett 
tapasztalatok azt mutatják, hogy a szakmai él etpályákkal és a mobilitással kapcsolatos 
kérdéseket egyaránt érint ő integrált keret hiánya, illet őleg a tagállamok nem megfelel ő 
mértékű elkötelezettsége lassú, egyenl őtlen előrehaladást eredményez.  
A szociális biztonsági el őírások koordinálásá ról szóló közösségi jogi  rendelkezések már jó 
néhány éve segítik a munkavállalók mobilitásá t. Elfogadásukkor a hosszabb távú mobilitás 
volt jellemz ő. Ugyanakkor azonban, amint arra a nemrégiben elfogadott európai 
foglalkoztatási mobilitási cselekvési terv3 is rámutat, a több évtizede elfogadott, máig hatályos 
előírások nem mindig alkalmasak az új mob ilitási formák keretében, gyakran különböz ő 
tagállamokban, rövid idej ű szerződések alapján foglalkoztatott munkavállalók, így különösen 
a kutatók helyzetének ha tékony szabályozására.  
Jelentős uniós szint ű hozzáadott értéket jelenthe tne egy, a kutatókat érint ő új kezdeményezés, 
amely a jelenleg folyamatban lév ő reformokra és más er őfeszítésekre építhetne. Ennek 
érdekében különböz ő szakpolitikai eszközöket vizsgáltu nk, és elemeztük az eredmények 
elérésének lehetséges módozatait. 
                                                 
1 A szellemi tulajdonjogok kezelése a közfinanszírozású kutatási szervezeteknél; kutatók; a páneurópai 
kutatási infrastruktúra; nemzetközi tudományos-m űszaki együttm űködés; közös programozás.  
2 Az elnökség következtetései, az Európai Ta nács 2008. március 13–14-i ülésszaka. 
3 Mobilitás – eszköz a több és jobb munkahely ér dekében: Az európai foglalkoztatási mobilitási 
cselekvési terv (2007–2010), COM(2007) 773, 2007. december 6. 
HU 3   HU A jelenleg hatályos jogalap figyelembevételével a Közösség jogalkotói fellépésére csak a 
szociális biztonsági el őírások koordinálása és a kiegészít ő nyugdíjjogosultságok tekintetében 
lenne mód. Jelenleg folynak az egyeztetések a szociális biztonság területén igénybe vehet ő 
ellátási rendszerek koordiná lásáról szóló új végrehajtási  rendelettel és a kiegészít ő 
nyugdíjjogosultságok hordozhatóságáról szóló új irányelvvel kapcsolatban, a 2007–2010. időszakra vonatkozó európai foglalkoztatási m obilitási cselekvési terv pedig célul t űzte ki a 
munkavállalók mobilitására vonatk ozó hatályos jogi rendelkezés ek és igazgatási eljárások 
korszerűsítését. Ezért túlságosan korai volna ezeken a területeken további fellépést 
előirányozni. A javasolt partnerség ehelyett akkor fogja megfontolni a jogalkotás (els ősorban 
tanácsi vagy bizottsági ajánlás) lehet őségét, ha egyértelm űvé válik, hogy máskülönben a 
megvalósítás hiányt szenved. A választás végül egy közlemény közreadására esett, amely 
hároméves id őtartamra szóló partnerség lét rehozását javasol ja a tagállamok 
részvételével. A partnerség hozzájárul a lisszaboni célkit űzések megvalósításához és 
magához a lisszaboni folyamathoz.  A tagállamokkal létrehoza ndó partnerség abban fog 
újdonságot jelenteni, hogy dinamikus folyamat keretében összehangolt fe llépést valósít meg, 
és az erőfeszítéseket és az er őforrásokat a valamennyi fél érdekl ődésére számot tartó 
kulcsfontosságú területekre össz pontosítja. A javaslat értelm ében a partnerségnek gyors, 
mérhető előrehaladást kell elérnie:  
• a munkaer ő-felvétel szisztematikus megnyitásában;  
• a mobilitás lehet őségével élni kívánó kutatók szociá lis biztonsággal és kiegészít ő 
nyugdíjjal kapcsolatos elvárá sainak kielégítésében;  
• a vonzó foglalkoztatási feltételek és munka körülmények megteremtésében; valamint 
• a kutatók képzésének, készségeinek és  tapasztalatainak fejlesztésében. 
A partnerségen keresztül a tagállamok teljes kör űen részt vehetnek a folyamat pontos 
meghatározásában és végrehajtásában , és saját szükségleteikhez igazíthatják a fellépést és 
a prioritásokat.  A Bizottság
 a nemzeti fellépés kiegészítéseképpen és a partnerség támogatása 
érdekében törekedni fog a meglév ő közösségi eszköztár optimális kihasználására , ideértve 
a hetedik kutatási keretprogram „Emberek ” egyedi programját is. Az egyedi 
kezdeményezések hatását nagymértékben növelné, ha kidolgozásuk és megvalósításuk koherens, következetes és egymást kölcsönösen er ősítő módon, közösen meghatározott 
célkitűzésekhez igazodva, a legfont osabb területekre összpontos ítva történne. A fellépést 
mind nemzeti, mind európai uniós szin ten, közösen meghatározott mutatók 
felhasználásával folyamatosan ellen őrizni kell.  A várakozások szerint a partnerség 
működése olyan jelent ős változásokat fog hozni, amelyek kedveznek mind a kutatóknak, 
mind pedig a tudásalapú gazdaság és társadal om ügyének általában, és hozzájárulhat a kutatók 
jobb szakmai el őmeneteli lehet őségeit és több mobilitását jelenleg még gátló strukturális, 
intézményi, nemzeti és kulturális akadályok megszüntetéséhez.  
Az európai kutatási térséghez kapcsolódó mási k négy politikai kezdeményezéshez hasonlóan 
az általános irányítás felügyelete ez esetben is  a Versenyképességi Tanács feladata lesz,  
eszközként pedig a lisszaboni folyamat , illetőleg a kezdeményezés végrehajtását szolgáló, a 
tagállami nemzeti reformprogramokban meghatározandó nemzeti szint ű fellépés fog 
szolgálni .