A tananyagok és az oktatási és képzési rendszerek megszervezése ugyan a tagállamok hatáskörébe tartozik, de a jelentős, fenntartható eredmények elérése összehangolt erőfeszítést igényel. Az uniós szintű fellépés eddig is jelentősen hozzájárult Európa készségbázisának megerősítéséhez, nevezetesen az európai szemeszterben, az Európa 2020 stratégia kettős oktatási célkitűzésével, az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerével („Oktatás és képzés 2020”), valamint az európai strukturális és beruházási alapok közreműködése révén. Csupán az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap több mint 30 milliárd euróval támogatja a készségfejlesztést a 2014–2020 közötti időszakban, az Erasmus+ program pedig közel 15 milliárd euróval segíti az oktatás és képzés területén a készségfejlesztést.

-Az EU-ban a munkavállalók átlagéletkora egyre nő és számuk folyamatosan csökken, ami bizonyos területeken készséghiányhoz vezet. Ennek ellensúlyozásához fontos, hogy növeljük a munkaerő-piaci részvételt és a termelékenységet. A friss diplomások 60%-a nő, foglalkoztatási arányuk azonban továbbra is elmarad a férfiakétól, továbbá a nők és férfiak általában eltérő ágazatokban dolgoznak. Az inkluzív munkaerőpiacoknak valamennyiünk készségeiből és tehetségéből kell meríteniük, beleértve az alacsony szakképzettségű és más kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat is. A tehetségért folyó globális versenyfutás közepette gondoznunk kell szakképzett munkavállalóinkat, csökkenteni az elitelvándorlást és elősegíteni az uniós polgárok mobilitását, ugyanakkor külföldről Európába kell csábítanunk a tehetségeket, és hatékonyabban kell kihasználnunk a migránsok készségeit.

Ugyanakkor a helyzet Európában fellépést sürget. 70 millióra tehető azoknak az európaiaknak a száma, akik nem tudnak elég jól olvasni és írni, a számolási és a digitális készségek terén pedig még ennél is rosszabb a helyzet. Ezeket az embereket munkanélküliség, szegénység és társadalmi kirekesztődés fenyegeti. A 12 millió tartósan munkanélküli több mint fele alacsony szakképzettségűnek számít. A felsőoktatási intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy hallgatóikat megfelelő és korszerű készségekkel vértezik fel.

Európa számára kihívást jelentenek az alapkészségek. Ahhoz, hogy megfelelő álláshoz jussanak és teljes mértékben részt tudjanak venni a társadalomban, az embereknek rendelkezniük kell az alapkészségek minimumszintjével, így a számolási, szövegértési és alapvető digitális készségekkel. Ezek ugyancsak a továbbtanulás és a karrierépítés alapkövei. Az európai felnőtt társadalom mintegy negyedének problémái vannak az írással és olvasással, valamint gyenge számolási és digitális készséggel rendelkezik. Az EU-ban több mint 65 millió embernek nincs felső középfokú végzettsége. Ez az arány jelentősen eltér az egyes uniós országok között, némelyikben az 50%-ot is eléri vagy meghaladja.

A megfelelő foglalkozás-specifikus készségek keresésén túl a munkáltatók egyre inkább a több területen is hasznosítható készségeket igénylik, így a csapatmunkát, a kreatív gondolkodást és a problémamegoldást. E készségcsokor a saját vállalkozás beindítását tervező emberek számára is fontos. A tantervekben rendszerint mégis túlságosan kis hangsúlyt fektetnek e készségekre, és azokat sok tagállamban ritkán mérik fel formálisan. Az interdiszciplináris profillal rendelkezőket – olyan embereket, akik különböző területeken is képesek munkát végezni – egyre inkább értékelik a munkáltatók, de belőlük kevés van a munkaerőpiacon.

E készségek korai megszerzése ad alapot a magasabb szintű, komplexebb készségek kifejlesztéséhez, amelyek a kreativitás és az innováció motorjai. E készségeket egy egész életen át erősíteni kell, hogy az emberek a gyorsan fejlődő munkahelyeken és társadalmakban boldogulni tudjanak és kezelni tudják a komplexitást és a bizonytalanságot.

Bár e kompetenciák közül néhány már be van építve az oktatási rendszerekbe, olyan kulcskompetenciák esetében ez nem jellemző, mint a vállalkozói és állampolgári ismeretek, vagy a transzverzális készségek. Ahol egyes tagállamok lépéseket is tettek ezeknek a tantervekbe való beillesztésére, az sem mindig következetesen történt. Hogy elősegítse e két kompetencia közös értelmezését, a Bizottság referenciakeretet hozott létre a digitális kompetenciákhoz (amelyet 13 tagállam már át is vett) és a vállalkozói ismeretekhez – amelyet nemrég tettek közzé.

A Bizottság a piaci szereplőkkel karöltve tovább folytatja a munkát, hogy e kompetenciák mérésére és érvényesítésére eszközöket dolgozzon ki. Ezen eszközök segítségével az állami hatóságok és a magánintézmények fejleszteni tudják orientációs, képzési és mentori szolgáltatásaikat a fiatalok, az álláskeresők és általában az emberek számára. A Bizottság ugyancsak támogatja az uniós országokat, régiókat, valamint az oktatási és képzési intézményeket abban, hogy a fiatalokat segítsék a vállalkozói készségek megszerzésében, hogy azok révén saját üzleti vagy szociális vállalkozásukat felépítsék. Az olyan uniós programok, mint az Erasmus+, a COSME és az Európai Szociális Alap e célra már most is pénzügyi támogatást nyújtanak.

2.Hogy több embernek segítsen megszerezni az alapvető készségkészletet, a Bizottság 2017-ben felül kívánja vizsgálni a kulcskompetenciák keretrendszerét. A célja, hogy a kulcskompetenciák közös értelmezést kapjanak és így még jobban be lehessen azokat vezetni az oktatási és képzési tantervekbe. A felülvizsgálat támogatni fogja e készségek megfelelőbb fejlesztését és értékelését is. Különös figyelmet fog szentelni a vállalkozói és innováció-orientált szellem kialakításának elősegítésére, többek között a gyakorlati vállalkozási tapasztalatok ösztönzése révén.

Legyen a szakképzés az elsődleges választás!

A szakképzés a munkakör-specifikus és több területen alkalmazható készségek kialakításához, a munkába állás megkönnyítéséhez, valamint a munkaerő készségeinek az ágazati, regionális és helyi igényeknek megfelelő fenntartásához és fejlesztéséhez fontos. Bár évente több mint 13 millió tanuló iratkozik be szakképzésre, számos tagállamban azt mutatják az előrejelzések, hogy a jövőben hiány lesz a szakképzettséggel rendelkező emberekből.

Számos fiatalnak és szüleiknek a szakképzés továbbra is csak másodlagos választás. A munkáltatók és az oktatási és képzésszolgáltatók közötti koordináció néha bonyolult. A szakképzésnek a minőségi kínálat és a flexibilis szervezet révén kell növelnie a vonzerejét, lehetőséget nyújtva a szakmai továbbképzésre vagy az egyetemi tanulmányokra, valamint szorosabb kapcsolatot kell mutatnia a munka világával.

A magasabb szintű szakképzések köre szélesedik, és mind a tanulók, mind a munkáltatók nagyra értékelik, mivel a munkaerőpiac által keresett készségeket nyújtják. Ezt a fejlődést továbbra is ösztönözni kell, és megfelelően integrálni a képesítési keretekbe és rendszerekbe.

A szakképzés megtervezésébe és biztosításába minden szinten be kell vonni a szakmai és szociális partnereket, ahogy azt a gyakorlati képzés "kettős rendszere" is megmutatta. A szakképzésnek erős, munkaalapú dimenzióval kell rendelkeznie, és ahol csak lehetséges, nemzetközi gyakorlattal kell párosulnia.

3.A Bizottság, együttműködve a szociális partnerekkel, valamint az oktatási és képzésszolgáltatókkal, az alábbiak révén fogja támogatni a rigai következtetések végrehajtását a minőségi és munkaerőpiac-orientált szakmai készségek és képesítések kialakítása érdekében: a tanulók számára a tanulmányaik részeként megszerzendő munkaalapú tanulási gyakorlat lehetőségének támogatása.  a szakképzésben tanulók számára a különböző kereteken belül megszerzett tanulási gyakorlatok vegyítésére több lehetőség biztosítása a már meglévő szakképzési minőségbiztosítási eszközökre és kreditekre építve, valamint összhangban a felülvizsgált EKKR-javaslattal. magasabb szintű szakképzési lehetőségek olyan kialakításának és láthatóságának támogatása, amely az oktatási szolgáltatók, valamint a kutatási és üzleti szereplők közötti partnerség révén valósul meg – különös figyelmet fordítva az ágazati szinten meglévő, magasabb szintű készségek iránti igényekre. a szakképzés munkaerő-piaci eredményeivel kapcsolatos adatok jobb elérhetősége. a szakképzési ágazat jelenlegi uniós szintű irányítását észszerűsítő módozatok feltérképezése, ideértve a Szakképzési Tanácsadó Bizottságnak adott egyértelműbb koordinációs szerepet,. 2016-ban a szakképzési készségek első európai hetének elindítása és a Készségek Világszervezetével való együttműködés annak érdekében, hogy a szakképzés mint elsőrangú opció kerüljön bemutatásra.

Kapcsolódjunk össze: középpontban a digitális készségek

A gazdaság gyors digitális átalakulása azt jelenti, hogy ma már szinte minden munkakörhöz szükség van bizonyos szintű digitális készségre, ahogy a társadalom egészében való részvételhez is. A közösségi gazdaság átformálja az üzleti modelleket, lehetőségeket és új utakat nyit a munkához, más készségkészletet igényel és olyan kihívásokat hoz, mint a továbbképzési lehetőségekhez való hozzáférés. A robotizálás és a mesterséges intelligencia nem csupán a gyárak futószalagjain váltja fel a rutinszerű munkaköröket, hanem az irodákban is. A szolgáltatásokhoz – ideértve az elektronikus szolgáltatásokat – való hozzáférés is változik, ami szükségessé teszi, hogy mind az szolgáltatók, mind a szolgáltatásokat igénybe vevők, illetve a közigazgatások megfelelő digitális készségekkel rendelkezzenek. Az e-egészségügy által például másként érünk el és kapunk egészségügyi szolgáltatásokat.

Az elmúlt tíz évben évi 4%-kal nőtt a digitális technológiai szakemberek iránti kereslet. A digitális készségek azonban minden szinten hiánycikknek számítanak Európában. A fogalkoztatottság folyamatos és erős növekedése ellenére az ikt-ágazatban a betöltetlen álláshelyek száma 2020-ra várhatóan közel duplájára, 756000-re fog nőni. Továbbá az uniós népesség majdnem fele nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, és mintegy 20%-a egyáltalán semmilyen digitális készséggel nem rendelkezik. A tagállamoknak, vállalatoknak és egyéneknek szembe kell nézniük a kihívással és többet kell invesztálniuk a digitális ismereteknek (ideértve a kódolást / számítástechnikát) az oktatás és képzés egész palettáján való terjesztésébe.

Európának olyan digitálisan tehetséges emberekre van szüksége, akik nem csupán használni tudják ezeket a technológiákat, de innovációra is képesek, valamint élen járnak az alkalmazásukban. Enélkül Európa nem fogja tudni kihasználni e digitális átalakulást. Az új készségek megszerzése létfontosságú a technológiai fejlődéssel való lépéstartáshoz, és az ágazat már elkezdett innovatív képzési módszereket bevezetni. A kutatási és innovációs csomópontok is segíthetnek e készségek fejlesztésében és átadásában, amely katalizálja a beruházásokat, a vállalkozást és a munkahelyteremtést.

4.A Bizottság elindította a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíciót, hogy széles körű digitális tehetségbázist hozzon létre, valamint biztosítsa, hogy az egyének és az európai munkaerő megfelelő digitális készségekkel van ellátva. A digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíció és az e-készségekkel kapcsolatos uniós stratégia pozitív eredményeire alapozva, valamint az Oktatás és képzés 2020 együttműködés keretében végzett munkával összhangban a tagállamokat felkérték, hogy 2017 közepére a digitális készségekre vonatkozó átfogó nemzeti stratégiákat dolgozzanak ki a 2016 végére kitűzött célok alapján. Ide tartoznak a következők: Az állami hatóságokat, a vállalatokat, az oktatást, a képzést és a munkaerő-piaci érdekelt feleket összekötő nemzeti digitáliskészség-koalíciók létrehozása. Konkrét intézkedések kidolgozása annak érdekében, hogy a digitális készségeket és kompetenciákat a tanárok és oktatók támogatásával az üzleti és más szervezetek aktív bevonásának ösztönzésével az oktatás és képzés minden területére kiterjesszék. A Bizottság össze fogja hozni a tagállamokat és az érdekelt feleket, köztük a szociális partnereket, hogy cselekvésre szólítsa fel őket, valamint hogy azonosítsák és megosszák a legjobb gyakorlatokat a könnyebb felhasználásuk és javításuk érdekében. Javítani fogja a rendelkezésre álló uniós forrásokkal (európai strukturális és beruházási alapok, ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, Erasmus+) kapcsolatos tájékoztatást és feltérképezi a finanszírozási lehetőségeket például utalványalapú mechanizmusok alkalmazásával. A Bizottság évente nyomon fogja követni a fejlődést az európai digitális fejlődésről szóló értékelő jelentésében (EDPR).

2.2.A készségek és képesítések láthatóvá és összevethetőbbé tétele

A képesítések azt jelzik a munkáltatók számára, hogy az emberek mit tudnak és mit képesek elvégezni, de ritkán tükrözik a formális oktatási intézményeken kívül szerzett készségeket, amelyek félő, hogy ezért nem lesznek elismerve. E készségek azonosítása és érvényesítése különösen fontos az alacsonyabb végzettségűek, a munkanélküliek vagy a munkanélküliség veszélyének kitettek, a pályamódosításra kényszerültek és a migránsok esetében. Segítségével az emberek jobban szemléltetni és használni tudják tapasztalataikat és tehetségüket, azonosíthatják további képzési szükségleteiket és élhetnek az újraképzési lehetőségekkel.

Az EU oktatási és képzési rendszerei közötti különbségek ugyanakkor megnehezítik a munkaadók számára azon személyek tudásának és készségeinek felmérését, akik a munkaadó országától eltérő tagállamban szereztek képesítést.