EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.6. 
SEC(2011) 1131 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezésér ől 
{COM(2011) 607 végleges} 
{SEC(2011) 1130 végleges}  
         {COM(2011) 608 final} 
      {COM(2011) 609 final} 
 
     
 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT  ÖSSZEFOGLALÁSA 
ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK , KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL  
Az Európai Szociális Alap a köz ös stratégiai keret hatálya al á tartozik, hasonlóan az Európai 
Regionális Fejlesztési Alaphoz, a K ohéziós Alaphoz, az Európai Mez őgazdasági 
Vidékfejlesztési Alaphoz, valamint az Európa i Tengerügyi és Halászati Alaphoz. Az említett 
pénzügyi eszközöket egy olyan rendelet révén szabályozzák, amely lefekteti az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Szociális Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra, valamin az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra 
vonatkozó közös rendelkezéseket, továbbá az Európa i Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó közös rendelkezéseket állapít me g, valamint hatályon 
kívül helyezi az 1083/2006/EK rende letet (a továbbiakban: közös rendelkezéseket megállapító 
rendelet). A közös rendelkezéseket megállapító rendelethez, valamint a külön rendeletekhez is készült – az európai hozzáa dott értéket, valamint a szakpolitikai teljesít ményt és végrehajtást 
tárgyaló – hatásvizsgálat. Az ESZA ha tásvizsgálata esetében az eszköz jöv őbeni alkalmazási 
területére, valami nt az egyszer űsítés egyik sajátos vonatkozás ára, egészen pontosan a 
költségelszámolás formájára helyezték a hangsúl yt. A többi kérdést a közös rendelkezéseket 
megállapító rendelet hatásvizsgálata tárgyalta. 
Az ESZA hatásvizsgálata emelle tt kitér a Bizottságnak a Foglal koztatás, a Szoc iális Ügyek és 
a Társadalmi Összetartozás F őigazgatósága rendelkezésére álló  pénzügyi eszközök – vagyis 
maga az ESZA, az Európai Globalizációs Alka lmazkodási Alap (a to vábbiakban: EGAA), a 
PROGRESS program, az EURES és a PROGRESS mikrofinanszírozási eszköz – közötti 
kapcsolódások értékelésére. 
1.1. Konzultáció és szakért ői vélemények 
A szakpolitika egésze
1, valamint konkrétan az ESZA teki ntetében egyaránt kiterjedt 
konzultációt végeztünk. Az ESZA-bizottságon belüli, az Európai Szociális Alap jöv őjével 
foglalkozó ad hoc csoport szakért ői tanácsadást nyújtott. Ez a tagállamok és a szociális 
partnerek képvisel őiből álló nem hivatalos szakért ői csoport 2009 decembere és 2011 
márciusa között hétszer ült össze. Ezen fe lül az irányító hatóságokkal és az egyéb 
érdekeltekkel (például az ESZA -programok felügyeleti bizottságai vagy ESZA szakmai 
munkacsoportja útján) fenntartott folyamatos munkakapcsolatok el ősegítették, hogy 
betekintést nyerjünk a végrehajtási  folyamat során rendszeresen el őforduló nehézségekbe és 
problémákba. 
A 2010. június 23-án és 24-én Brüsszelbe n megrendezésre került, „Az ESZA jöv őjének 
alakítása – az ESZA & az Európa 2020 stratégia” elnevezés ű konferencián a harmadik 
országokbeli, az uniós és tagállami hatóságok, szoc iális partnerek és civil társadalom több 
mint 450 magas szint ű képvisel ője ült össze.2 2010 decemberében kifejezetten a nem 
kormányzati szervezetekkel és a sz ociális partnerekkel konzultáltunk. 
                                                 
1 Lásd a közös rendelkezéseket megállapító rendelet hatásvizsgálatát. 
2 A konferenciáról szól ó jelentés a következ ő címen érhet ő el: 
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf. 
 
HU 3   HU 2010. október 7-én az Európai Parlament állásfoglalásokat fogadott el a kohéziós politika3 és 
az ESZA4 jövőjéről. A Bizottság felkérésére a Gazdas ági és Szociális Bizottság (2011. 
március 15-én5), valamint a Régiók Bizottsága (2011. március 30-án6) egyaránt feltáró 
véleményt fogadott el. Emellett a Foglalkoztatási Bizottság7 és a szociális védelemmel 
foglalkozó bizottság8 is véleményt adott ki, továbbá az ESZA-bizottság is megtette ezt 2010 
júniusában és 2011 márciusában9. 
Az érdekelt felek számára 2011. január 25–26-án és 2011. márc ius 8-án két konferenciát 
szerveztünk10 az EGAA jöv őjének megvitatására. A 2010. auguszt usi és októberi, valamint a 
2011. februári kérd őívek útján szakért ői tanácsokat szereztünk be. 2010 szeptemberében és 
2011 márciusában szakért ői megbeszéléseket tartottunk. 2 010 szeptemberében az Európai 
Parlament állásfoglalást11 fogadott el az EGAA m űködéséről és finanszírozásáról. 
A jelenlegi PROGRESS program felülvizsgálatának keretében a Bizottság kétlépcs ős 
konzultációt szervezett a program le gfontosabb érdekeltjeinek képvisel őit felölel ő 
munkacsoport12, valamint egy 2011. április és má jus között végzett nyilvános online 
konzultáció segítségével. Az EURES-munkacsopor t és az állami foglalkoztatási szolgálatok 
vezetőinek európai hálózata 2011. évi ülésein kifejezetten az EURES jöv őjéről folytattak 
eszmecseréket. 
A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az európai társadalmak számos ki hívással kerülnek szembe a növekv ő globális verseny, a 
gyors ütem ű technológiai fejl ődés, a népesedési tendenciá k és az éghajlatváltozás 
következtében.13 Az említett kihívásokat a közelmúltban kitört gazdasági és  pénzügyi válság 
is súlyosbította, aminek következében a munka nélküliek aránya néhány tagállamban minden 
korábbinál magasabbra n őtt, különösen a legkiszolgáltato ttabb csoportok és a fiatalok 
körében. Ugyanakkor továbbra is hiány mutatkozik  egyes szakképzettségek terén, és alacsony 
a munkaer ő mobilitása. 
                                                 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0356+0+DOC+XML+V0//HU. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//HU. 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa. 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en. 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf. 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes. 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+REPORT+A7-2010-
0236+0+DOC+XML+V0//HU. 
12 Tagállami hatóságok, szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek uniós szint ű hálózatai. A 
csoport kétszer ült össze, 20 11. januárban és februárban. 
13 COM(2010) 2020. 
 
HU 4   HU Sok tagállam és régió számára okoz nehézségek et a versenyképesebb tevékenységekre történ ő 
áttérés megvalósítása, és még mindig jelent ős különbségek vannak a foglalkoztatás, a 
társadalmi befogadás, az egészségi állapot, valamint az oktatás elérhet ősége és 
hozzáférhet ősége terén. 
A válság azt is megmutatta, hogy milyen sz oros kapcsolódások és áttételes hatások 
mutatkoznak az EU-27, és különösen az euróövezet gazdaságai között, ami azt jelenti, hogy 
az egyik ország reformjai – vagy azok elmaradása – a többiek teljesítményét is befolyásolja. Az európai pénzügyi támogatás hozzájárulhat az aktív munkaer ő-piaci politikák, az 
élethosszig tartó haté kony tanulás, a munkaer ő-piaci mobilitási eszközök, valamint a 
megfelelő szociális biztonsági rend szerek kidolgozására és el ősegítésére irányu ló koordinált 
erőfeszítésekhez. Annál is inká bb szükség van európai szint ű fellépésre, mivel a gazdasági, 
területi és szociális kohézió hiánya akadályozná az Európai Unió további fejlesztését, és 
aláásná annak hitelességét a polgárok szemében. 
Az európai polgárok egyenl ő munkahelyi védelmének biztosítása – különösen a 
veszélyeztetettnek tekinthet ő ágazatokban és a munkavállalók legkiszolgáltatottabb csoportjai 
(a fiatalok, a határozott idej ű munkaviszonnyal rendelkez ők, az alacsony képzettség ű 
munkavállalók, a migránsok) esetében – sz ükségessé teszi az uniós jogszabályok er ősítését. 
Az érdekeltek, az értékelé sek és tanulmányok általába n egyetértettek abban, hogy a 
különböző eszközök pozitívan járulhatnak hozzá a foglalkoztatáshoz és a társadalmi 
befogadáshoz. Jóllehet az európai támo gatás európai hozzáadott értékét nehéz 
számszerűsíteni, a min őségi elemzések meggy őző bizonyítékokat szolgá ltatnak arra, hogy az 
ESZA nem csupán az aktív munkaer ő-piaci politikák min ősége terén éreztette a hatását 
(különösen számos elmaradott tagállamban vagy régióban), hanem mennyiségi értelemben is. 
Mindazonáltal a végrehajtás teré n vegyesebb a kép. A jelenlegi id őszakban az ESZA 
programok késve indultak és mostani ki fizetési arány jócskán elmarad az el őző programozási 
időszak hasonló szakaszában elértt ől. A hibaarány csökkent, de  még mindig meghaladja az 
Európai Számvev őszék által meghatározott lényegességi  küszöböt. Ez azt jelzi, hogy továbbra 
is vannak kihasználatlan lehet őségek a teljesítés egyszer űsítése és ésszer űsítése terén. Ami a – 
sürgősségi eszköznek tervezett – EGAA-t illeti, bá r a szabályai valóban rendkívül rugalmasak 
az átszervezések által érintett munkavállalóknak történ ő segítségnyújtás terén, az átlagosan 11 
hónapos folyósítási határid őt le kell rövidíteni. A különböz ő közvetlen gazdálkodással kezelt 
eszközök hátrányára válik, hogy egymástól és az ESZA-tól elkülönülten hajtják őket végre, 
jóllehet az érdekeltek és a szakért ők is meger ősítik, hogy az általuk elérni kívánt számos 
célkitűzés szélesebb körben érvényes. 
Az uniós fellépés  igazolható a következ ők alapján: a szubszidiaritás elve, az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés (EUMSZ) 174. cikkében meghatározott célkit űzések, és az 
EUSZ 175. cikke, amely kifejezetten felszólítja az  Uniót, hogy a strukturális alapok révén érje 
el az előbbi célokat, valamint az  Európai Szociális Alapnak (ESZA) az EUMSZ 162. 
cikkében megállapított célkit űzései. Az ESZA jogalapja az EUMSZ 175. cikkének harmadik 
bekezdése, amely a strukturális al apokon kívüli, egyéb konkrét fellépésekr ől rendelkezik. A 
PROGRESS  program jogalapja az EUMSZ 149. és 153. cikke, amelyek el őírják a 
foglalkoztatási és szociális politikák koordinációját.14 A Progress mikrofinanszírozás  
                                                 
14 Jelenleg a PROGRESS program három jogalappal rendelkezik. Mindazonáltal az EUMSZ 19. cikke 
alapján végrehajtott fellépések a Jogérvényesülési F őigazgatóság hatáskörébe tartoznak, és részét 
képezik e f őigazgatóság 2013 utánra szóló programjának. 
 
HU 5   HU mostani jogalapja az EUMSZ 175. cikkének harmadik bekezdése. Az EURES  az EUMSZ 45. 
cikkére épül. E cikk a munkavállalók szabad mo zgásának biztosításár a irányul, amely az 
EUMSZ-be foglalt négy szabadság egyike. 
CÉLKITŰZÉSEK  
A munkaer őpiac és a társadalmi befogadás ösztönzésér e szolgáló pénzügyi eszközök általános 
célkitűzése, hogy támogassák az Uniót a magas szint ű foglalkoztatottságot, 
termelékenységet, és er ős társadalmi kohéziót megvalósító intelligens, fenntartható és 
inkluzív gazdaság  kialakítása terén, vagyis teljes mé rtékben hozzájáruljanak az Európa 2020 
stratégiához, összhangban a 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomaggal.15 
1.2. Egyedi célkit űzések 
A különböz ő eszközök közötti következetességre  irányuló átfogó egyedi célkit űzés mellett 
minden eszköznek megvanna k a saját egyedi célkit űzései. 
Az ESZA esetében az alábbiak el őmozdítása: i. a foglalkoztatás és a mobilitás, ii. az 
oktatási/képzési készségek, iii. a társadalmi bef ogadás, valamint iv. az intézményi kapacitás. 
Mindezeket az EU 2020 stratégia négy mutatójának, és a munkaer ő-piaci/társadalmi 
befogadási eszközök szempontjából közvetle nül releváns céloknak az alkalmazásával 
követjük nyomon. Az ESZA uniós szint ű céljai nem határozhatók meg, mivel a végrehajtás a 
tagállami és regionális operatív programok al apján történik. Az ESZA és az EGAA 
közvetetten hozzájárulnak más szakpolitikai  célokhoz is, pl. az alacsony szén-dioxid-
kibocsátású és az éghajlatvált ozás hatásaival szemben ellená llóképes gazdasághoz, valamint a 
digitális menetrendhez. 
Az EGAA egyedi célkit űzése a jelent ős szerkezeti változás miatt elbocsátott munkavállalók 
támogatása. 
A közvetlen gazdálkodással kezelt esz közök esetében az egyedi célkit űzések az uniós 
fellépést indokoló jogalapokból származnak, és tükröz ődni fognak a jogalkotási 
javaslatokban. E hatásvizsgálat alkalmazásában a legfontosabb célkit űzés a fokozott 
szakpolitikai koherencia és hatékonyság megteremtése a különböz ő területeken végzett, több 
területet érint ő munka, valamint a többi uniós pénz ügyi eszköz – különösen az ESZA – 
kiegészítése révén. 
1.3. Működési célkit űzések 
Az ESZA m űködési célkit űzése a teljesítés egyszer űsítése. A következ ő mutatókat 
választottuk az egyszer űségi fok mérésére: i. forrásfelvétel (célkit űzés: 100  % vagy az 
automatikus visszavonás hiánya ), ii. hibaarány (célkit űzés: kevesebb, mint 2  %), valamint iii. 
egyszerűsített költségelszámolási módszerek (célkit űzés: a támogatás összköltségének 
legalább 75  %-a). A tartalmi jelleg ű működési célokat az operatív programokban kell 
meghatározni. 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_hu.htm 
 
HU 6   HU Az EGAA m űködési célkit űzései az elbocsátott munkaer ő gyorsabb támogatása (< 8 hónap), 
és annak el ősegítése, hogy a támogatott  munkavállalók legalább 50  %-a 12 hónapon belül új 
és stabil munkához jusson. 
A közvetlen gazdálkodással kezelt eszközök tekintetében szintén meghatározzák a m űködési 
célokat. 
SZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A mérlegelt választási lehet őségek az alábbi vetületeket érintik: i. az ESZA hatálya, ii. az 
ESZA költségelszámolásának egyszer űsítési lehet őségei, iii. az EGAA he lyzete és az ESZA-
hoz fűződő kapcsolata, iv. a közvetlen gazdálkodá ssal kezelt eszközök közötti viszony, és az 
ESZA-hoz f űződő kapcsolatuk. Az egyes vetületek vona tkozásában figyelembe vett opciók 
körét az érdekeltekkel történ ő párbeszéd, és az adott terü leten végzett kutatás nyomán 
megfogalmazott ajánlások révén alakítottuk ki. 
Az ESZA hatályára vonatkozó opciók a szorosan  a foglalkoztatásra és a mobilitásra történ ő 
koncentrálástól a jövedelemtámogatási intézkedéseket is felölel ő szélesebb alkalmazási körig 
terjednek. Az egyszer űsítési lehet őségek közötti legfontosabb különbségek azon a téren 
jelentkeznek, hogy az eltér ő egyszer űsített visszafizettetési opciók milyen mértékben 
vezethetők be vagy tehet ők kötelez ővé, továbbá hogy hozzákapcsolhatók-e az 
eredményekhez. Mindez az Európai Regionális Fejle sztési Alapra (ERFA) , a Kohéziós Alapra 
és az Európai Szociális Alapra (ESZA) vonatkoz ó közös rendelkezéseket megállapító rendelet 
hatásvizsgálatáról folytatott vitát tükrözi. 
Az EGAA tekintetében16 megvizsgált választási lehet őségek a jelenlegi helyzet fenntartásától 
az – akár az ESZA részeként, akár önálló eszközként – saját költségvetéssel rendelkez ő alap 
kialakításáig terjednek. 
A közvetlen gazdálkodással kezelt eszközök teki ntetében az alábbi választási lehet őségeket 
mérlegeltük: a meglév ő helyzet fenntartása (status quo), egységes, integrált, közvetlen 
gazdálkodással kezelt program, valamint a köz vetlen gazdálkodással  kezelt programok 
ESZA-n belüli integrációja. 
A támogatás megvonásának lehet őségét korai szakaszban elvetettük. Ez azt jelentené, hogy 
megszűnik az alábbiakhoz nyújtott európai pé nzügyi támogatás: az aktív munkaer ő-piaci 
politikák, a hatékony élethosszig  tartó tanulás, a munkaer ő mobilitásának el őmozdítása, 
valamint a szociális bizt onsági rendszerek korszer űsítése. Mindez évente polgárok millióit 
érintené közvetlenül, megszüntetné az uni ós szolidaritás legkézzelfoghatóbb kifejez ődését, és 
nagymértékben korlátozná az uniós foglal koztatási és szociálpolitikai célkit űzések 
előmozdításának lehet őségét. 
                                                 
16 A 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó, nemrég elfogadott javaslat az EGF 
alkalmazási körét azokra a gazdákra is kiterjeszt ette, akiknek a megélhetése a globalizáció folytán 
veszélybe kerülhet. Mindez megválaszolta a kiigazítások megkönnyítése iránti igényt, amit a 
nemzetközi kereskedelmi megállapodások tettek szükségessé. 
 
HU 7   HU A VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ELEMZÉSE ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Ez az elemzés alapvet ően minőségi jelleg ű, és a társadalmi és gazdasági hatásokra koncentrál. 
Nagy általánosságban valamennyi eszköz el ősegítheti vagy megkönny ítheti a gazdasági 
struktúrák – így a foglal koztatási szerkezet – átal akítását. Amint a célkit űzésekre vonatkozó 
szakaszban említettük, bár a foglalkoztat ás- és szociálpolitika várhatóan el ősegíti az alacsony 
széndioxid felhasználású gazdaságra történ ő áttérést, e hatás a konkrét  végrehajtástól függ, és 
nem közvetlenül a jogi rendelkezésekt ől. 
1.4. Az ESZA alkalmazási köre 
Gazdasági tekintetben egy szorosan a foglalkozta táshoz kapcsolódó politikákra (beleértve az 
oktatás támogatását, de kizárólag a fels őoktatásét és a szakképzését) összpontosított ESZA 
eleve biztosítaná, hogy az alap a gazdaság ilag fontos felada tokra koncentráljon. 
Mindazonáltal a munkaer ő-piaci hangsúly következtében es etleg az egyének kerülnének a 
középpontba, miközben el őfordulhat, hogy a foglalkoztatási akadályok például a háztartásokat 
érintik. Valószín űsíthetően túlzottan lesz űkítené az ESZA-t, ha kizárólag a munkaer ő-piaci 
integrációra és a képzés re helyezné a hangsúlyt. 
A skála másik végén található az ESZA alka lmazási körének a jövedelemtámogatásra történ ő 
kiterjesztése, ami nem találkozott markáns helyesléssel. A tagállamok és a regionális 
hatóságok passzív intézkedésekre fordított kiadás ai teljesen más nagys ágrendet képviselnek, 
mint az ESZA részére potenciálisan elérhet ő finanszírozás.17 Ezenfelül a jövedelemtámogatás 
nyújtása mindenekel őtt tagállami vagy regionális kötelezettség. A passzív intézkedések 
támogatása megváltoztatná az ESZA jellegét, és esetleg még az Szerz ődés rendelkezéseit is 
sértené. Emellett a pass zív intézkedésekre kö ltött bármely összeg hi ányozni fog azoknál az 
egyéb fellépéseknél, amelyek megállapíthatóa n rendelkeznek európai hozzáadott értékkel. 
A különböz ő választási lehet őségeket az ESZA egyedi célkit űzéseihez való hozzájárulásuk 
szempontjából is elemeztük. A tényleges hoz zájárulás a finanszírozási döntésekt ől és az adott 
szakpolitikai területre elkülönített el őirányzatok mértékét ől függ majd. Mindez csak azoknak 
a tárgyalásoknak a keretében határozható meg, amelyeket a tagállamokkal folytatunk az 
operatív programokról. Ezért az értékelés min őségi jelleg ű, és a célok rangsorolására épül. 
Az előnyben részesített lehet őség a széles alkalmazási kör ű ESZA, amely azonban nem 
foglalja magába a jövedelemtámogatásokat. Ez valószín űsíthetően elősegíti a hatékonyságot, 
mivel több szerepl ő vehetne részt a programokban, amelyeket így könnyebben 
hozzáigazíthatnának a helyi igényekhez és a meghonosodott végrehajtási rendszerekhez. 
                                                 
17 A 2007 és 2013 közötti programozási id őszakban az ESZA rendelkezésére álló költségvetés közel 76 
milliárd EUR. A többéves  finanszírozási keret el őírja, hogy az ESZA-nak legalább 84 milliárd EUR-
hoz kell hozzájutnia a 2014 és 2020 közötti hétéves programozási id őszakban. 
 
HU 8   HU 1. táblázat A választási lehet őségek alkalmazási körén ek összehasonlítása 
 Egyedi célkit űzések  
Opciók  Foglalkoztatás  Oktatás  Társadalmi 
befogadás  Az intézményi 
kapacitás b ővítése  Alternatíva-
költségek  
1.1. – A szak-
politika változat-lanul hagyása
 0 0 0 0 0 
1.2. – A foglal-
koztatás közép-
pontba állítása  + -- -- -- + 
13. – Tág alkalmazási kör
 = = + ++ - 
1.4. – Tág 
alkalmazási kör, 
amely passzív intézkedésekre is 
kiterjed
 -- - - + - 
Jelmagyarázat a + a „szakpolitika vá ltozatlanul hagyásához” képest er ősebb hatást jelent (vagy 
alternatívaköltséget); a – korlátozottabb hatást (vagy alternatívaköltséget) jelent  
1.5. Egyszerűsítés 
A választási lehet őségek különböz ő mértékben vezetnek be szabványos költségszámítást és 
visszafizettetési rendszereket, és abba n a tekintetben is elkülönülnek, hogy ezeket a 
teljesítményhez kapcsolják-e vagy sem. A „szakpolitika válto zatlanul hagyása” keretében 
önkéntesen alkalmaznák az ilyen rendszereke t, és az irányító hatóságok valószín űleg 
lassanként kezdenék el jobban kihasználni az említett lehet őségeket. A 3. opció esetében 
minden kifizetés az el őzetesen elfogadott teljesítési szintekhez kapcsolódna. Bár ez 
leegyszer űsíthetné a programok végrehajtását, de valószín űleg sokkal bonyolultabbá tenné 
azok kialakítását. A te ljesítési szintekre vonatkozó me gállapodás szükségessége esetleg 
„szűrési” hatással járna, és elrias ztana az innovatívabb fellépésekt ől. A 2. opció fokozott 
rugalmasságot kínál (az 1. és  a 3. választási lehet őséghez képest), és a legszélesebb körben 
teszi lehet ővé az irányító hatóságok számára, hogy bevezessék az általuk megbízhatónak ítélt 
és az igényeiknek megfelel ő egyszerűsítéseket. Várhatóan ez az opció teljesíti a legtöbb 
működési célkit űzést, ezért ezt részesítjük el őnyben. 
2. táblázat Az egyszer űsítési opciók összehasonlítása  
 2.1. – A szakpolitika 
változatlanul hagyása  2.2. – Arányos megközelítés
 2.3. – El őíró 
megközelítés  
Hatékonyság  0 ++ + 
Rugalmasság  0 + - 
Adminisztratív teher  0 + - 
Jelmagyarázat a + a „szakpolitika változatlanul hagyás ához” képest jobbat jelent; a - pedig rosszabbat.  
1.6. Az EGAA és az ESZA viszonya 
Valószínűleg a jelenleg lehetségesnél gyorsabb teljesítést tenne lehet ővé, ha az EGAA-t 
beépítenék az ESZA-ba, vagy saját költségvetéssel rendelkez ő, önálló eszközzé alakítanák. Ez 
azonban megváltoztatná a beavatkozás jellegét és profilját, amelynek pedig továbbra is 
 
HU 9   HU rendkívülinek kell maradnia. Emellett a költs égvetés felhasználása tekintetében nagyobb 
szigorral járna, mivel a tényleges igények jellegükb ől adódóan nagyon kiszámíthatatlanok. A 
„szakpolitika változatlanul ha gyása” nyújtja a legnagyobb rugalm asságot, továbbá nem zárja 
ki a döntéshozatali folyamat gyorsításá ra irányuló további reformokat. 
3. táblázat Az ESZA lehet őségek összehasonlítása  
 3,1. – A szakpolitika 
változatlanul hagyása  3.2. – Az EGAA beépítése az ESZA-ba
 3.3. – Saját költségvetési sorral rendelkez ő önálló 
alap
 
A teljesítés sebessége  0 + + 
Hatékonyság  0 - - 
Eredményesség  0 0 0 
 
1.7. Az ESZA és a közvetlen gazdálkodással kezelt eszközök közötti kapcsolatok 
A PROGRESS teljesítései beépülnek azokba a szakpolitikai kezdeményezésekbe, amelyeket 
adott esetben saját hatásvizsgálataik támaszta nak alá. A társadalmi, környezeti és gazdasági 
hatások értékelésének hasonló szint űnek kell lennie, mint az említett szakpolitikai 
kezdeményezések esetében. Ezért a választási lehet őségek elemzése, és azt követ ő 
összevetése a hatékonyság, az er edményesség és a koherencia kr itériumainak vizsgálatára 
szorítkozik. 
A „szakpolitika változatlanul hagyásának” opciója  keretében a PROGRESS, az EURES, 
valamint az európai mikrofinanszírozási es zköz továbbra is elkülönült eszközként m űködik az 
ESZA mellett. Így elmulasztjuk a szakpolitikai koherencia er ősítésének lehet őségét, amelyet 
akkor érhetnének el, ha a PROGRESS-t összekapcsolnánk a foglalkoztatási és 
vállalkozásfejlesztési támogatást nyújtó mi krofinanszírozási eszközzel, valamint a 
munkavállalók Unión belüli mobilitását ösztönz ő EURES-el. Ezért elmarad az a 
hatékonyságnövekedés, amely a fi nanszírozási eszközök ésszer űsítéséből következ ően 
valósulhatna meg. A fenti okokból a 4.1. lehet őséget  kizártuk a további elemzésb ől. 
A 4.2. lehet őség az előnyben részesített lehet őség. Ez az opció új, inte grált foglalkoztatási, 
szociálpolitikai és társadalmi  befogadási programot hoz lé tre a PROGRESS, az EURES és a 
mikrofinanszírozási eszköz összevonásával. Lehet ővé teszi a Bizottság számára, hogy fokozza 
a közös szakpoli tikai célokat követ ő eszközeinek szakpolitikai koherenciáját és hatását. 
Emellett lehet őséget nyújt a 4.1. lehet őséghez  képesti hatékonyságnöve kedésre a közvetlen 
gazdálkodással kezelt eszközök komoly ésszer űsítése terén, ami az ir ányítási szabályok és 
eljárások egyszer űsítése, valamint az er őforrásoknak a változó szakpolitikai prioritásokhoz 
rendelése révén elért rugalmasság útján va lósul meg. A hangsúly a tartós társadalmi 
kihívásokra (kölcsönös tanulás, a köz- és magánszféra, valamint  a harmadik szektor szerepl ői 
közötti partnerség, a szociális vállalkozásokba történ ő beruházások) adott innovatív 
válaszokra helyez ődik. A Bizottság megfelel ő koordinációja megfelel őbben biztosíthatná az 
ESZA-val való szinergia és kiegészít ő jelleg elérését, mint az említett eszközöknek az ESZA-
val történ ő egyesítése, amit a 4.3. lehet őség keretében mérlegelünk. 
A 4.2. és a 4.3. opció  között az a legfontosabb eltérés,  hogy az utóbbi javaslatot tesz 
mindhárom eszköz összevonására az ESZA köz vetlen gazdálkodással kezelt alkotóelemeként. 
Egy ilyen egységes eszköz minden bizonnyal fokozná az uniós költségvetési támogatás 
 
HU 10   HU koherenciáját, növelné annak volumenét (az ES ZA részével együtt), továbbá javítaná a 
végrehajtás következetességét. Elle nben a bonyolultabbá válás miatt megn őne a 
hatékonyságcsökkenés veszélye. Ugyanakkor az egys éges eszköz szükségessé tenne két nagy 
alkotóelemet, amelyeket teljesen eltér ő irányítási szabályok szerin t hajtanának végre (vagyis 
közös, közvetlen és együttes gazdálkodással). Emellett ez a lehet őség politikai és intézményi 
kockázatokat is rejt, amelyeket a rendkívül összetett ESZA rendelet elfogadása hordoz 
magában. Ezért a 4.3. lehetőséget  ki kell zárni a további elemzésb ől. 
4. táblázat A közvetlen gazdálkodássa l kezelt eszközökre vonatkozó lehet őségek 
összehasonlítása  
 4,1. – A szakpolitika 
változatlanul hagyása  4.2. – Integrált, közvetlen 
gazdálkodással kezelt 
program 
 4.3. – Az ESZA-ba történő beépítés 
közvetlen 
gazdálkodással kezelt alkotóelemként
 
Hatékonyság  0 + - 
Kritikus tömeg  0 + + 
Koherencia és 
hatékonyság  0 ++ + 
Szakpolitikai és 
intézményi kockázatok  0 + - 
Jelmagyarázat a + a „szakpolitika változatlanul hagyás ához” képest jobbat jelent; a - pedig rosszabbat.  
ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
1.8. ESZA 
A strukturális alapokról  szóló jelenlegi rende letek alapján az ellen őrzés és az értékelés 
elsősorban a tagállamok felel őssége: irányító hatóságaik kötelesek ellen őrzési rendszereket 
létrehozni, valamint a végrehajtásról szól ó éves és zárójelentéseket tenni. A felel ősségi körök 
általános elosztása nem változik. Mindaz onáltal bizonyos hiányo sságok mutatkoznak az 
ESZA jelenlegi ellen őrzési és értékelési rendszereiben: az adatmin őség változó, az 
adatgyűjtési módszerek tagállamonként igen eltér őek, továbbá nem adnak információt az 
egyének számára nyújtott támogatás intenzitásá ról. Mindez megnehezíti az eredmények uniós 
szintű összesítését, továbbá az ESZA -beavatkozás egyedi résztvev őkre, és általában a 
tagállami gazdaságokra és rendszerekre gyakor olt hosszú távú hatása inak vizsgálatát. 
A fentiek alapján a jöv őbeni ellen őrzési és értékelési rendszer f őként a min őségi 
minimumkövetelmények meghatározására és kötelez ő közös mutatórendszer bevezetésére fog 
koncentrálni. Ennek révén bizt osítani kell, hogy az ellen őrzési rendszer nagy mennyiség ű és 
megbízható adatot állítson el ő, továbbá hogy az értékelés sorá n az ESZA-támogatás hatásának 
hatékonyságát helyezzék el őtérbe. 
1.1. Az EGAA 
Az ellenőrzés és az értékelés els ősorban a tagállamok felel őssége. A jöv őre nézve a 
tagállamok – 12 és 24 hónapi végrehajtást követ ően – kötelesek lesznek kifejezetten 
ellenőrizni a m űködési célok megvalósulását az ismételten munkába állt személyek 
 
HU 11   HU vonatkozásában. A Bizottság félid ős értékelést fog végezni az eredmények hatékonyságának 
és fenntarthatóságának vizsgá lta céljából, majd pedig utólagos értékelésre kerül sor. 
1.9. Az integrált foglalkoztatási, szociálpol itikai és társadalmi beilleszkedési 
program (szociális fejlesztési menetrend) 
Az integrált foglalkoztatási, szoc iálpolitikai és társadalmi be illeszkedési program a források 
és a tevékenységek helyett változatlanul inkább az eredmé nyekre és a teljesítményekre 
koncentrál. Ezért az integrál t programot évente ellen őrzik majd, hogy egyértelm ű mutatók18 
alapján megvizsgálják az egyedi és a m űködési célok terén mutato tt teljesítményt, továbbá 
hogy lehet ővé tegyék a szakpolitikai és finanszírozási prioritások szükséges kiigazítását. Az 
integrált program félid ős és utólagos értékelését is el fogják végezni. A három eszköz 
összevonása lehet őséget ad a Bizottsá gnak az értékelési szabályok egyszer űsítésére, valamint 
az értékelés költségeinek csökkentésére. 
                                                 
18 A mutatókat az integrált program el őzetes értékelése során fogják kidolgozni.