[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.10.2007

COM(2007) 576 végleges

2007/0207 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

(1) Az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást 2001. november 23-án Újdelhiben írták alá, és 2002. október 14-én lépett hatályba. A megállapodás 11. cikkének b) pontja a következőképpen szól: „E megállapodást a felek ötéves kezdeti időszakra kötik, és a felek közös megegyezésével értékelés után meghosszabbítható minden egymást követő időszak utolsó évében.”

(2) Az EK–India tudományos és technológiai operatív bizottság 2006. november 15–16-i ülésén mindkét fél kifejezte érdeklődését a megállapodás meghosszabbítása iránt. A Közösség részéről a meghosszabbítás szándékának hátterében az a pozitív hatásvizsgálat áll, amelyet 2006 októberében egy független szakértő végzett el, s amelynek egyik legfontosabb ajánlása a megállapodás meghosszabbítása volt.

(3) Mindkét fél érdekében állna a megállapodás mielőbbi meghosszabbítása, amellyel biztosítani lehetne az India és az EK közötti tudományos és technológiai kapcsolatok folyamatosságát. Ez a tény megerősítést nyert a 2006 októberében Helsinkiben tartott legutóbbi EU–India csúcstalálkozó következtetéseiben.

(4) Tekintettel arra, hogy a meghosszabbított megállapodás érdemi tartalma a jelenlegi, 2007. október 14-én hatályát vesztő megállapodáséval azonos lesz, felesleges lenne a meghosszabbításra vonatkozó tárgyalásokkal kapcsolatos rendes eljárást követni (az EK-szerződés 300. cikkének (1) bekezdése). Mivel a mielőbbi meghosszabbítás mindkét fél számára előnyös lenne, célszerű egyetlen lépésben eljárni (egyetlen eljárás és egyetlen jogi aktus a megállapodás aláírását és megkötését illetően).

(5) A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság kéri a Tanácsot, hogy

- az Európai Parlament meghallgatását követően hagyja jóvá az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő megkötését;

- adjon felhatalmazást a Tanács elnökének, hogy kijelölje azt a személyt, aki jogosult a megállapodást a Közösség nevében aláírni, és ezzel kifejezni, hogy a Közösség a megállapodást magára nézve kötelező hatályúnak ismeri el.

- 2007/0207 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikke második bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

(1) 2002. június 25-i határozatával[3] a Tanács jóváhagyta az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötését.

(2) A megállapodás 11. cikkének b) pontja a következőképpen szól: „E megállapodást a felek ötéves kezdeti időszakra kötik, és a felek kölcsönös egyetértéssel értékelés után meghosszabbítható minden egymást követő időszak utolsó évében.”

(3) Az EK–India tudományos és technológiai operatív bizottság 2006. november 15–16-i ülésén mindkét fél kifejezte egyetértését a szóban forgó megállapodás további öt évre való meghosszabbításával. A szerződő felek úgy ítélik meg, hogy a megállapodás mielőbbi meghosszabbítása kölcsönösen érdekükben áll.

(4) A meghosszabbított megállapodás érdemi tartalma megegyezik a 2007. október 14-ig hatályos megállapodáséval.

(5) Az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodást a Közösség részéről jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás további öt évre történő meghosszabbításáról szóló megállapodást a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt a személyt, aki jogosult a megállapodást a Közösség nevében aláírni, és ezzel kifejezni, hogy a Közösség a megállapodást magára nézve kötelező hatályúnak ismeri el.

3. cikk

A határozatot közzé kell tenni a Hivatalos Lapban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: Közösség

egyrészről, valamint

AZ INDIAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA, a továbbiakban: India

másrészről,

a továbbiakban együtt: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE a tudomány és a technológia fontosságát gazdasági és társadalmi fejlődésükben,

FELISMERVE, hogy a Közösség és India számos közös érdeklődésre számot tartó területen közös kutatási és műszaki célok elérésére törekszik, és hogy a további együttműködés elősegítése kölcsönös előnyökkel járhat számukra;

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a Közösség és India által 1993. december 20-án aláírt partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodás keretében mindmáig aktív együttműködés és információcsere folyik a két fél között a tudomány és a technológia számos területén;

FIGYELEMBE VÉVE a 2006 októberében Helsinkiben tartott EU–India csúcstalálkozó következtetéseit, amelyekben a résztvevők hangot adnak annak a reményüknek, hogy az EK és India közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás 2007-ben meghosszabbításra kerül .

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kiterjesszék a tudományos és technológiai kutatásban folytatott együttműködést, és ezzel fokozzák a közös érdeklődésre számot tartó területeken folyó együttműködési tevékenységeket, és ösztönözzék az együttműködésből fakadó eredmények alkalmazását a kedvező gazdasági és társadalmi hatás érdekében,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

1. cikk

A megállapodás célja

A felek ösztönzik és elősegítik az együttműködésen alapuló kutatási és fejlesztési tevékenységeket a tudomány és a technológia azon területein, amelyek számot tartanak a Közösség és India közös érdeklődésére.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a) „együttműködési tevékenység”: minden olyan tevékenység, amelyet a felek a megállapodás alapján vállalnak vagy támogatnak, beleértve a közös kutatást;

b) „információk”: tudományos vagy műszaki adatok, az e megállapodás keretében folytatott közös kutatásból származó kutatási és fejlesztési eredmények vagy módszerek, valamint minden egyéb olyan adat, amelyet a résztvevők, ideértve értelemszerűen magukat a feleket is, az együttműködési tevékenységek végzéséhez szükségesnek tartanak;

c) „szellemi tulajdon”: az 1967. július 14-én Stockholmban kelt, a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó egyezmény 2. cikkében meghatározottak;

d) „közös kutatás”: olyan kutatási, technológiafejlesztési vagy demonstrációs projekt, amelyet az egyik vagy mindkét fél pénzügyi támogatásával hajtanak végre, amely olyan együttműködést foglal magában, amelyben az Európai Közösségből és Indiából egyaránt vesznek részt kutatási egységek , és amelyet a felek vagy azok végrehajtó szervei írásban közös kutatásnak minősítenek. Abban az esetben, amikor a finanszírozást csak az egyik fél végzi, az említett minősítés a finanszírozó fél és a projekt résztvevőinek feladata;

e) „résztvevő” vagy „kutatási egység”: olyan, a Közösségben vagy Indiában letelepedett természetes személy, illetőleg a Közösségben vagy Indiában székhellyel rendelkező tudományos intézet, kutatóintézet vagy más jogalany, vállalkozás vagy cég, amely együttműködési tevékenységben vesz részt, beleértve magukat a feleket is.

3. cikk

Alapelvek

Az együttműködést az alábbi alapelvek alapján kell folytatni:

a) kölcsönös előnyökön nyugvó, kiegyensúlyozott partnerség;

b) kölcsönös hozzáférés a mindkét fél által végzett kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekhez;

c) az együttműködési tevékenységeket érintő információk kellő időben történő cseréje;

d) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő védelme.

4. cikk

Az együttműködés területei

Az e megállapodás alapján folytatott együttműködés valamennyi olyan kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs (a továbbiakban: KTFD) tevékenységre kiterjedhet, amelyet az Európai Közösséget létrehozó szerződés 164. cikke szerinti keretprogram magában foglal, valamint minden olyan hasonló KTFD-tevékenységre, amelyet Indiában a tudomány és a technológia megfelelő területein folytatnak.

Ez a megállapodás nem érinti India más közösségi tevékenységekben való részvételét.

5. cikk

Az együttműködés formái

Az együttműködési tevékenységek a következő formákban valósulhatnak meg:

- indiai kutatatási egységek részvétele a keretprogram KTFD-projektjeiben és – viszonossági alapon – a Közösségben székhellyel rendelkező kutatatási egységek részvétele indiai projektekben a KTDF hasonló ágazataiban. A részvétel a fogadó fél esetében alkalmazandó szabályok és eljárások szerint történik,

- közös KTFD-projektek. A közös KTFD-projekteket akkor kell végrehajtani, ha a résztvevők a mellékletnek megfelelően előzetesen kidolgoztak egy, az ismeretek terjesztésére, felhasználására és az ismeretekhez való hozzáférésre vonatkozó technológiakezelési tervet,

- a felek KTFD-programjaiban alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően végrehajtott KTFD-projektek közös keretbe foglalása,

- tudósok és műszaki szakértők látogatásai és cseréje,

- tudományos szemináriumok, konferenciák, szimpóziumok és műhelytalálkozók közös szervezése, valamint szakértők részvétele ilyen tevékenységekben,

- összehangolt tevékenységek a finanszírozásban részesített közös KTFD-projektek eredményeinek terjesztésére és a kapcsolódó tapasztalatcserére,

- berendezések és anyagok cseréje és egymás közötti megosztása, beleértve a fejlett kutatási infrastruktúra megosztott használatát,

- az e megállapodás alapján folytatott együttműködés szempontjából releváns gyakorlati eljárásokat, törvényeket, rendeleteket és programokat érintő információk cseréje,

- bármely más együttműködési forma, amelyet az operatív bizottság ajánl, és amely összhangban áll a felek által alkalmazott stratégiákkal és eljárásokkal.

6. cikk

Az együttműködési tevékenységek összehangolása és elősegítése

a) Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek összehangolása és elősegítése India részéről a tudományos kutatásért és technológiai ügyekért felelős minisztérium (tudományos és technológiai részleg) által, a Közösség részéről pedig az Európai Közösségek Bizottságának szolgálatai által történik, melyek végrehajtó szervként járnak el.

b) A végrehajtó szervek e megállapodás igazgatására tudományos és technológiai együttműködési operatív bizottságot (a továbbiakban: operatív bizottság) hoznak létre; az operatív bizottság a felek azonos számú hivatalos képviselőiből áll, élén a felek által delegált társelnökökkel; az operatív bizottság megalkotja saját eljárási szabályzatát.

c) Az operatív bizottság feladatai különösen a következők:

i. a 4. cikkben meghatározott együttműködési tevékenységek, valamint olyan egyéb együttműködési tevékenységek elősegítése és felügyelete, amelyeknek a végrehajtása a keretprogramon kívüli, egyéb közösségi intézkedések keretében történik, és amelyek befolyásolhatják és előmozdíthatják az e megállapodás alapján folytatott együttműködést,

ii. a felek által költségmegosztással finanszírozott olyan közös KTFD-projektek kidolgozásának elősegítése, amelyek a végrehajtó szervek által egy időben kibocsátott, közösen jóváhagyott pályázati felhívások alapján részesülnek finanszírozásban; A közös projektek kiválasztására a felek saját kiválasztási eljárásának megfelelően kerül sor oly módon, hogy abban mindkét fél szakértői részt vehetnek;

iii. az 5. cikk első és második francia bekezdésével összhangban a következő évre a KTFD-együttműködés lehetséges területei közül azoknak a prioritást élvező, kölcsönösen fontos területeknek vagy alterületeknek a kijelölése, amelyeken törekedni kell az együttműködésre;

iv. az 5. cikk harmadik francia bekezdésével összhangban javaslatok tétele a felek kutatatási egységei számára a kölcsönösen előnyös és egymást kiegészítő projektjeik közös keretbe foglalására;

v. az 5. cikk negyedik, ötödik, hatodik, hetedik és nyolcadik francia bekezdésével összhangban ajánlatok megfogalmazása;

vi. tanácsadás a felek számára arra vonatkozóan, hogy miként erősíthetik vagy javíthatják e megállapodás elveivel összhangban együttműködésüket;

vii. e megállapodás hatályosulásának és végrehajtásának felülvizsgálata, beleértve a hatálya alá tartozó tevékenységeket is;

viii. éves jelentés készítése a felek részére az e megállapodásban vállalt együttműködés állapotáról, elért szintjéről és hatékonyságáról; ezt a jelentést a Közösség és India közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodás keretében létrehozott vegyes bizottság felé kell továbbítani.

d) Az operatív bizottság – főszabályként – évente ülésezik, lehetőleg a Közösség és India közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodás keretében létrehozott vegyes bizottság ülését megelőzően, közös megegyezéssel megállapított rendben; az üléseket felváltva Indiában és a Közösség területén kell tartani. Bármely fél kérésére rendkívüli ülést lehet összehívni.

e) Az operatív bizottság egyhangúlag hozza döntéseit. Minden ülésről jegyzőkönyv készül, amely a határozatokat és a fontosabb megvitatott kérdéseket tartalmazza. A jegyzőkönyvet az operatív bizottság kijelölt társelnökei hagyják jóvá.

f) Az operatív bizottság ülései esetében a résztvevők utazási és szállásköltségeit az a fél viseli, amelyhez a résztvevők tartoznak. Az operatív bizottság üléseihez kapcsolódó minden egyéb költséget a fogadó fél visel.

7. cikk

Finanszírozás

a) Az együttműködési tevékenységeket a megfelelő alapok rendelkezésre állásától függően, illetve a Közösség és India alkalmazandó jogi aktusai (beleértve az adó- és vámmentességről szólókat), illetve stratégiái és programjai szabta keretek között kell végezni.

b) A kiválasztott együttműködési tevékenységekkel járó költségeket a résztvevők viselik anélkül, hogy a felek egymásnak pénzösszegeket utalnának át.

c) Az együttműködési tevékenységek pontos igazgatási és finanszírozási módozatait végrehajtási intézkedésben kell szabályozni.

d) A b) és c) pontban meghatározott rendelkezések nem alkalmazandók azokra a KTFD-projektekre, amelyekben India részt vesz és amelyek a keretprogramon kívüli közösségi tevékenységekből részesülnek finanszírozásban.

8. cikk

A személyzet beutazása és a felszerelés bejuttatása

A felek megtesznek minden ésszerű lépést, és a területükön alkalmazandó jogi aktusokkal összhangban mindent elkövetnek annak érdekében, hogy megkönnyítsék az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekben közreműködő személyeknek és felszereléseknek a területükre való bejutást, a területükön való tartózkodást, illetve a területükről való kijutást.

9. cikk

Információk terjesztése és felhasználása

Az e megállapodás alapján folytatott közös kutatásból származó információk terjesztésére és felhasználására, illetőleg szellemi tulajdonjogok kezelésére, megoszlására és gyakorlására a mellékletben meghatározott követelmények irányadók. A melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

10. cikk

Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés területi hatálya alá tartozó területeken, az ott meghatározott feltételek mellett, másrészről India területén kell alkalmazni. Ez nem zárja ki együttműködési tevékenységek nemzetközi joggal összhangban való folytatását a nyílt tengeren, a világűrben vagy harmadik országok területén.

11. cikk

Hatálybalépés, megszűnés és vitarendezés

a) E megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítik egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejeződtek.

b) E megállapodást a felek ötéves időszakra kötik, és a felek kölcsönös egyetértésével értékelés után meghosszabbítható az említett időszak utolsó évében.

c) E megállapodás a felek egyetértésével módosítható. A módosítás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítik egymást arról, hogy az e megállapodás módosításához szükséges belső eljárások befejeződtek

d) E megállapodást bármely fél hathónapos előzetes írásbeli felmondással bármikor felmondhatja. E megállapodás megszűnése, ideértve a felmondást is, nem érinti az annak alapján létrejött megegyezések érvényességét vagy időtartamát, sem a melléklettel összhangban keletkezett jogokat és kötelezettségeket.

e) Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos minden kérdést és vitát a felek közös megegyezéssel rendeznek.

12. cikk

E megállapodás két-két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint hindi nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Fentiek hiteléül az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták e megállapodást.

MELLÉKLET

SZELLEMI TULAJDONHOZ FŰZŐDŐ JOGOK

Az e megállapodás alapján létrehozott vagy átadott szellemi tulajdonhoz fűződő jogok e melléklet szerint oszlanak meg.

HATÁLY

E melléklet az e megállapodás keretében végzett közös kutatásra alkalmazandó, kivéve, ha a felek másként állapodtak meg.

I. Tulajdonlás, jogok megoszlása és gyakorlása

1. E melléklet alkalmazásában a „szellemi tulajdon” fogalma a megállapodás 2. cikkének c) pontja szerint értendő.

2. Ez a melléklet azt szabályozza, hogy a felek és kutatatási egységeik miként osztoznak a jogokon és az érdekeken. A felek és kutatatási egységeik gondoskodnak arról, hogy a másik fél és annak kutatatási egységei élhessenek az e melléklet értelmében számukra biztosított, szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal. Ez a melléklet egyéb módon nem módosítja vagy befolyásolja sem a jogok, érdekek és jogdíjak megoszlását valamelyik fél és állampolgárai vagy kutatatási egységei között, sem pedig az információk terjesztésének és felhasználásának szabályait; mindezeket az egyes felek joga és az általuk követett gyakorlat határozza meg.

3. A felek számára iránymutatásul szolgálnak továbbá a következő elvek, melyekről a szerződésekben is rendelkezni kell:

a) a szellemi tulajdon hatékony védelme. A felek biztosítják, hogy a felek és/vagy résztvevőik ésszerű időn belül értesítik egymást az e megállapodás vagy a végrehajtási intézkedések alapján keletkező szellemi tulajdonról, és hogy e szellemi tulajdonnak időben védelmet biztosítanak;

b) az eredmények hatékony hasznosítása, tekintettel a felek és kutatási egységeik hozzájárulására;

c) a saját résztvevőknek biztosított bánásmóddal azonos bánásmód biztosítása a másik fél kutatatási egységei részére az információk tulajdonlása, hasznosítása és terjesztése, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tulajdonlása, megoszlása és gyakorlása tekintetében;

d) a bizalmas üzleti információk védelme.

4. A résztvevők közös technológiakezelési tervet dolgoznak ki. A technológiakezelési terv olyan különleges megállapodás, amelyet a közös kutatásban részt vevők kötnek, és amelyben megállapítják jogaikat és kötelezettségeiket, beleértve a közös kutatás során keletkező információk és szellemi tulajdon tulajdonlásával, felhasználásával (ideértve a közzétételt is) kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket. A szellemi tulajdon tekintetében a technológiakezelési terv rendesen egyebek között a tulajdonlást, a védelmet, a kutatási és fejlesztési célú felhasználói jogokat, a hasznosítást és a terjesztést, beleértve a közös közzétételre vonatkozó megállapodásokat, a vendégkutatók jogait és kötelezettségeit, valamint a vitarendezési eljárásokat szabályozza. A technológiakezelési terv továbbá az új és meglévő információkra, engedélyekre és teljesítésekre vonatkozóan is megállapít szabályokat. A technológiakezelési tervet a felek hatályos joga szerint kell kidolgozni, figyelembe véve a közös kutatás céljait, a felek és a résztvevők relatív anyagi és egyéb hozzájárulását, az engedélyezés előnyeit és hátrányait a különböző földrajzi és alkalmazási területekre vonatkozóan, az alkalmazandó jog által előírt követelményeket, a vitarendezési eljárások szükségességét és a résztvevők által szükségesnek tartott egyéb tényezőket. A közös technológiakezelési terv szabályozza továbbá a vendégkutatók által folytatott kutatást érintő, szellemi tulajdonra vonatkozó jogokat és kötelezettségeket. A technológiakezelési tervet a fél felelős finanszírozó szerve vagy a kutatás finanszírozásában részt vevő részlege hagyja jóvá azon egyes kutatási és fejlesztési együttműködésre vonatkozó szerződések megkötése előtt, amelyekhez a tervek kapcsolódnak.

5. A közös kutatás során keletkező információkon és szellemi tulajdonon, amelyet a technológiakezelési terv nem szabályoz, a felek a technológiakezelési tervben meghatározott elvek szerint osztoznak. Olyan vita esetén, amelyet nem lehet a megegyezés szerinti vitarendezési eljárás alapján rendezni, ez az információ vagy szellemi tulajdon valamennyi olyan résztvevő közös tulajdonát képezi, akik részt vesznek abban a közös kutatásban, amelynek eredményeképpen az adott információ vagy szellemi tulajdon létrejött. Minden résztvevő, akire e rendelkezés vonatkozik, jogosult földrajzi területi korlátozás nélkül ezen információk vagy szellemi tulajdon saját célú kereskedelmi hasznosítására.

6. Az irányadó jogszabályoknak megfelelően mindkét fél lehetővé teszi, hogy a másik fél és annak kutatatási egységei éljenek a számukra biztosított, szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal.

7. A felek – a megállapodás által érintett területeken a versenyfeltételek megóvásával – arra törekszenek, hogy biztosítsák az e megállapodás alapján és az e megállapodás szerinti megegyezések alapján szerzett jogok oly módon való gyakorolását, amely ösztönzi különösen

i. az e megállapodás alapján keletkező, nyilvánosságra hozott vagy más módon hozzáférhetővé tett információk terjesztését és felhasználását,

ii. nemzetközi szabványok elfogadását és alkalmazását.

8. E megállapodás megszűnése, ideértve a felmondást is, nem érinti a résztvevők azon jogait és kötelezettségeit, amelyekkel az e melléklet szerinti, folyamatban lévő, jóváhagyott projektek alapján fennálló szellemi tulajdonhoz kapcsolódóan rendelkeznek.

II. Szerzői jogi védelemben részesülő művek és tudományos jellegű szakirodalmi művek

A felek és kutatási egységeik szerzői jogi védelmére vonatkozóan a berni egyezményt (1971-es párizsi okmány) és a TRIPS-egyezményt kell alkalmazni. A III. szakasz sérelme nélkül, és amennyiben a technológiakezelési terv más rendelkezést nem tartalmaz, a kutatás eredményeit a felek vagy a résztvevők közösen teszik közzé. Ezen általános szabályra figyelemmel a következő eljárásokat kell alkalmazni:

1. Amennyiben az egyik fél vagy annak közszervei tudományos vagy műszaki folyóiratokat, cikkeket, jelentéseket, könyveket tesznek közzé, beleértve az e megállapodás szerinti közös kutatásból származó videóanyagot és szoftvert, a másik fél minden országra kiterjedően, nem kizárólagos jelleggel, visszavonhatatlanul és jogdíj nélkül jogosult az ilyen munka fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.

2. A felek törekszenek a megállapodás szerinti közös kutatásból származó, független kiadók által kiadott tudományos jellegű szakirodalmi művek lehető legszélesebb körű terjesztésére.

3. Az e rendelkezés alapján nyilvánosan terjesztett és készített, szerzői joggal védett mű minden példányán fel kell tüntetni a szerző(k) nevét, kivéve akkor, ha valamely szerző kifejezetten kéri neve mellőzését. Ezen felül a példányoknak egyértelmű utalást kell tartalmazniuk a felek együttes támogatására.

III. Nyilvánosságra nem hozott információk

A. Írásos jellegű, nyilvánosságra nem hozott információk

1. Az adott esetnek megfelelően a felek, hatóságaik és kutatatási egységeik a lehető leghamarabb, lehetőleg a technológiakezelési tervben meghatározzák a megállapodás tekintetében azokat az információkat, amelyek nyilvánosságra hozatalát nem tekintik kívánatosnak, figyelembe véve többek között a következő kritériumokat:

1. az információ titkosságát abban az értelemben, hogy az egészében véve, konfigurációjában vagy egyes elemeinek összességeként általában nem ismert, illetve törvényes eszközökkel könnyen nem hozzáférhető az adott területek szakértői számára;

2. az információnak a titkosságból fakadó tényleges vagy potenciális kereskedelmi értékét;

3. az információnak korábban biztosított védelmet abban az értelemben, hogy az adott körülmények között az információ felett jogszerűen rendelkező személy indokolt intézkedéseket tett az információ titkosságának megőrzésére. A felek és kutatatási egységeik egyes esetekben megállapodhatnak arról, hogy – amennyiben másként nem rendelkeznek – az e megállapodás alapján folytatott közös kutatás során létrehozott, kicserélt vagy szolgáltatott információk egy részét ne lehessen nyilvánosságra hozni.

2. A felek gondoskodnak arról, hogy a felek és kutatatási egységeik a nyilvánosságra nem hozható információkat egyértelműen megjelöljék, például megfelelő jelöléssel vagy korlátozó tartalmú felirattal lássák el. Ez vonatkozik az említett információk részben vagy egészben történő többszörözésére is. A megállapodás értelmében a nyilvánosságra nem hozható információt átvevő fél vagy résztvevő tiszteletben tartja annak különleges jellegét. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek, ha a tulajdonos a kérdéses információt széles körben nyilvánosságra hozza.

3. A megállapodásnak megfelelően nyilvánosságra nem hozhatóként megjelölt információt az információ birtokába jutó fél jogosult a hozzá tartozó vagy alkalmazásában álló, a folyamatban levő közös kutatás különleges céljait érintően meghatalmazással rendelkező személyek, érintett részlegek vagy szervek körében terjeszteni azzal a feltétellel, hogy az így továbbított, nyilvánosságra nem hozott információ írásbeli titoktartási megállapodás tárgyát képezi és titkos jellege a fentiek szerint egyértelműen felismerhető.

4. A megállapodásnak megfelelően nyilvánosságra nem hozható információt az információ birtokába jutó fél az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával a 3. pont szerint meghatározottnál szélesebb körben is terjesztheti. A felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéssel kapcsolatos előzetes írásbeli hozzájárulás kérelmezésére és megszerzésére vonatkozó eljárások kidolgozásában; a hozzájárulást mindkét fél saját stratégiái, illetőleg joga által megengedett mértékben adja meg.

B. Nem írásos jellegű, nyilvánosságra nem hozható információk

Az e megállapodás alapján szervezett szemináriumokon és egyéb találkozókon közölt, nem írásos, nyilvánosságra nem hozható vagy egyéb bizalmas vagy kiemelt információkat, illetve a munkatársak tevékenységéből, a létesítmények használatából vagy a közös projektekből származó információkat a feleknek és kutatási egységeiknek a megállapodásban az írásos jellegű információkra megállapított alapelveknek megfelelően kell kezelniük mindenkor, ha a nyilvánosságra nem hozható bizalmas vagy különleges információ birtokába jutó félnek előzetesen írásos formában a tudomására hozták a közlendő információ bizalmas jellegét.

C. Ellenőrzés

Mindkét fél törekszik annak biztosítására, hogy az e megállapodás alapján birtokába jutó, nyilvánosságra nem hozható információkat e megállapodás szerint ellenőrzésük alatt tartsák. Ha valamelyik félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes vagy valószínűleg képtelenné válik az A. és B. szakasz terjesztést tiltó rendelkezéseinek betartására, erről azonnal értesíti a másik felet. A felek ezután konzultálnak a megfelelő teendők meghatározásáról.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás megkötéséről

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):

Politikai stratégia és koordináció különösen az RTD, JRC, ENTR, INFSO és TREN főigazgatóság részvételével.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban BA-tételek)) és megnevezések:

A megállapodás végrehajtásával (műhelytalálkozókkal, konferenciákkal, ülésekkel stb.) kapcsolatos költségek az Európai Közösség keretprogramjának egyedi programjaival kapcsolatos igazgatási költségvetési tételeket (xx.01.05.03) terhelik.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Ötéves időtartam, amely – összhangban a megállapodás 11. cikkével – a felek kölcsönös egyetértésével meghosszabbítható.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

xx 01.05.03 | Nem kötelező | Nem diff.[4] | NEM | IGEN | IGEN | [3] |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | Összesen: |

Működési kiadások[5] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0 | 0 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[6] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás | 8.2.4 | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[7] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5 | d | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | - | 0,2925 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6 | e |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | - | 0,8425 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | - | 0,8425 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | Pénzügyi év [n] | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 és később | Összesen: |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

x A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására[8] (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőző év [n–1] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid, illetve hosszú távon kielégítendő igények

Ez a határozat lehetővé teszi a két szerződő fél számára, hogy folytassák, továbbfejlesszék és fokozzák együttműködésüket a közös érdeket képviselő tudományos és technológiai területeken.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A megállapodás alapjául szolgáló elvek: a kölcsönös előny, a tevékenységek viszonossági alapon való folytatásának lehetősége (például közös projektekkel kapcsolatos közös vagy összehangolt pályázati felhívások), hozzáférés a másik félnek a megállapodás céljaival összefüggő programjaihoz és tevékenységeihez, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok méltányos megoszlása. A javaslat előírásokat tartalmaz az Európai Unió szakértőinek és tisztviselőinek kiküldetéseit, valamint az Európai Unió és India területén szervezett műhelytalálkozókat, konferenciákat és üléseket érintően is. A megállapodás szerinti tudományos és műszaki tevékenységeket kiegészítik és támogatják egyéb, Indiával kapcsolatos közösségi intézkedések.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A határozatnak köszönhetően mind Indiának, mind az Európai Közösségnek előnye származhat az egyedi kutatási programjaik útján elért tudományos és műszaki fejlődésből. A határozat tudományos ismeretek cseréjét és know-how átadását teszi lehetővé, ami a tudományos közösség, az ipar és az állampolgárok javát szolgálja.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Központosított irányítás

x közvetlenül a Bizottság által

közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

végrehajtó hivatalok

a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

Megosztott vagy decentralizált irányítás

ٱ a tagállamokkal

ٱ harmadik országokkal

Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Bizottság szervezeti egységei rendszeresen értékelni fogják az együttműködési megállapodás alapján végrehajtott tevékenységeket; a Közösség és India a megállapodást közösen elvégzett rendszeres értékelésnek is aláveti. Az értékelés a következőkre terjed ki:

a) Teljesítménymutatók

- kiküldetések és találkozók száma,

- az együttműködési tevékenységek különféle területeinek száma.

b) Információgyűjtés:

A keretprogram egyedi programjaiból származó információk és azon információk alapján, amelyeket India szolgáltat a megállapodás szerinti közös operatív bizottságnak.

c) A Bizottság még a végrehajtás ötéves időszakának lejárta előtt értékelni fogja az ezen részvétel alá eső cselekvéseket.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A Bizottság még a végrehajtás ötéves időszakának lejárta előtt értékelni fogja az ezen együttműködési megállapodás szerinti tevékenységeket.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

A Közösség részéről a megállapodás meghosszabbítása mellett hozott határozat a megállapodásnak egy független szakértő által készített hatásvizsgálatán alapult.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A megállapodás szerződő felei évente, a megállapodás 6. cikkében említett közös operatív bizottság ülésén értékelik a megállapodás alkalmazását. A szerződő felek a megállapodás megújításáról külön-külön végeznek értékelést, ennek keretében független szakértővel hatásvizsgálatot készíttetnek.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Ha a keretprogram végrehajtása külső alvállalkozó igénybevételét vagy pénzügyi hozzájárulás harmadik feleknek való kifizetését igényli, akkor a Bizottság a szükségesnek mutatkozó körben pénzügyi ellenőrzést fog végezni, különösen akkor, ha alapos oka van arra, hogy kétségbe vonja az elvégzett vagy a jelentésben körülírt munka valószerűségét.

A Közösség által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai, vagy az ellenőrzés alá vett fél jogszabályai szerint elismert számviteli szakértők végzik. A Közösség ez utóbbiakat szabadon, az ellenőrzött fél által esetleg jelzett mindennemű összeférhetetlenségi kockázat kizárásával fogja kiválasztani.

A kutatási tevékenység végzése során a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit kellően hatékony ellenőrzések, illetőleg ha szabálytalanságra derül fény, akkor arányos és kellően visszatartó erejű intézkedések és szankciók óvják.

Ebből a megfontolásból a keretprogram végrehajtása érdekében kötött szerződésekben – a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK, az 1073/99/EK és az 1074/99/Euratom rendeletből kiindulva – rendelkezni kell az ellenőrzésre, az intézkedésekre és a szankciókra vonatkozó szabályokról.

A szerződésekben rendelkezni kell különösen arról, hogy:

- az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében ellenőrzéseket kell végrehajtani az elvégzett munkára vonatkozóan;

- a csalás elleni intézkedések körében adminisztratív ellenőrzéseket kell végrehajtani a 2185/96/Euratom, EK, az 1073/99/EK és az 1074/99/Euratom rendeletnek megfelelően;

- a szerződés teljesítésével összefüggő, szándékos vagy gondatlan magatartás következtében előálló mindennemű szabálytalanság esetén a 2988/95/EK, Euratom keretrendeletnek megfelelően adminisztratív szankciókat – ideértve feketelisták felállítását is – kell alkalmazni;

- a szabálytalanság vagy csalás esetén kibocsátott beszedési utalványok az EK-Szerződés 256. cikke értelmében végrehajthatók.

Ezen túlmenően, rutinszerű intézkedésként a Kutatási Főigazgatóság munkatársai olyan belső ellenőrzési programot fognak követni, amely kiterjed mind a tudományos, mind a költségvetési vonatkozásokra; a Kutatási Főigazgatóság belső ellenőrzésért felelős csoportja belső ellenőrzést fog végezni; az Európai Unió Számvevőszéke helyszíni ellenőrzéseket fog tartani.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[11] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | - |

B*, C*/asszisztens |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[12] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[13] |

ÖSSZESEN | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | - |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A megállapodás igazgatásához tartozik, hogy szakértők és tisztviselők kiküldetéseken és üléseken vegyenek részt, mind az Európai Unió, mind India részéről.

8.2.3. A jogszabályban meghatározott állomány eredete

x A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n-edik évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő források felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n-edik évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0.550 |

belső |

külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

Az információcserét és az India és az EK közötti együttműködést elősegítő munkaértekezletek, konferenciák és szemináriumok megrendezésére.

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen: |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |

Az XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

A tisztviselők éves költsége alapján megadott összeg (minden kategória figyelembevételével) azaz:

117 000 EUR/2 =58 500

Számítás – A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[15] |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadásával) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |

Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |

[1] HL C […]., […].,[…]. o.

[2] HL C […]., […].,[…]. o.

[3] HL L 213., 2002.8.9., 29. o.

[4] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE

[5] Az érintett xx cím xx 01. alcíme alá nem tartozó kiadások.

[6] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[7] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[8] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[9] Szükség esetén, például ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[10] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[11] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[13] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[14] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[15] Adja meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.