[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.9.2009

COM(2009) 477 végleges

2009/0129 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről

INDOKOLÁS

A közös halászati politika célkitűzései, nevezetesen az élő vízi erőforrások gazdaságilag, környezetileg és társadalmilag fenntartható módon történő kiaknázásának biztosítása az elővigyázatosság elvének és az ökoszisztéma alapú megközelítés alkalmazása mellett, kiterjednek a felség- és közösségi vizeken túli vizekre is. Az Európai Közösség, valamint Bulgária, Ciprus, Franciaország, Görögország, Málta, Olaszország, Románia, Spanyolország és Szlovénia szerződő felei a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM), a FAO (az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete) alapokmányának XIV. cikke alapján létrehozott regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozásáról szóló megállapodásnak. A GFCM tudományos szakvélemény alapján ajánlásokat és határozatokat hozhat azzal a céllal, hogy előmozdítsa a Földközi-tenger és a Fekete-tenger élő vízi erőforrásai állományainak fenntartható és alacsony kockázattal járó fejlesztését, védelmét, ésszerű kezelését és lehető legjobb felhasználását.

Mivel a GFCM által hozott ajánlások kötelezőek szerződő feleire nézve, és mivel a Közösség ilyen szerződő fél, az ajánlások kötelezőek a Közösségre nézve, és ezért azokat át kell ültetni a közösségi jogba, amennyiben tartalmukat még nem szabályozza közösségi jogszabály.

Egészen a legutóbbi időkig a GFCM által hozott ajánlásokat csak ideiglenes alapon ültették át a közösségi jogba a halászati lehetőségekre vonatkozó éves rendeleteken[1] keresztül. Az ajánlások állandó jellege azonban a közösségi jogba való átültetésüknek egy állandóbb jogi eszközét is megkívánja; ezért helyénvalónak tűnik, hogy ezek az ajánlások egyetlen jogi aktussal, a további ajánlások pedig az adott aktus módosításai révén kerüljenek átültetésre. Ez javítja a jogbiztonságot is, és fontos előrelépést jelent az egyszerűsítés felé.

A GFCM által hozott ajánlások tartalmára és az azokban előírt kötelezettségekre a korábban elfogadott uniós jogszabályok gyakorta teljesen vagy részben kiterjednek, ezért csak a szóban forgó uniós jogszabályokban nem szabályozott kérdéseket, valamint, adott esetben, a vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeket kell átültetni.

Mivel a GFCM ajánlásait a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó teljes területre alkalmazni kell, amely magában foglalja az 1998. június 16-i 1998/416/EK tanácsi határozat[2] II. mellékletében említett Földközi-tengert, Fekete-tengert és a kapcsolódó vizeket, a közösségi jogszabályok egyértelműségének kedvéért azokat az 1967/2006/EK rendelettől eltérő külön rendelettel kell átültetni, mivel annak hatálya csak a Földközi-tengerre terjed ki.

Autonómiai okokból a GFCM a területi irányítási intézkedések tekintetében a „halászati korlátozás alá vont terület” kifejezést alkalmazza. Ez a terminológia azonos értelmű a „védett halászati terület” 1967/2006/EK rendelet szerinti meghatározásával.

Az Európai Bizottság ezúton előterjeszti ezt a rendeletet, amely átülteti a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) éves ülésszakain elfogadott ajánlásait.

2009/0129 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: GFCM-megállapodás) a Tanács az Európai Közösségnek a GFCM-hez történő csatlakozásáról szóló, 1998. június 16-i 98/416/EK határozattal[3] jóváhagyta.

(2) A GFCM-megállapodás megfelelő keretet nyújt a Földközi-tenger és a Fekete-tenger élő vízi erőforrásai állományainak fenntartható és az összeomlás alacsony kockázatával járó fejlesztését, védelmét, ésszerű kezelését és lehető legjobb felhasználását előmozdító többoldalú együttműködéshez.

(3) Az Európai Közösség, valamint Bulgária, Ciprus, Franciaország, Görögország, Málta, Olaszország, Románia, Spanyolország és Szlovénia szerződő felei a GFCM-megállapodásnak.

(4) A GFCM által hozott ajánlások kötelezőek szerződő feleire nézve. Mivel a Közösség ilyen szerződő fél, az ajánlások kötelezőek a Közösségre nézve, és ezért azokat át kell ültetni a közösségi jogba, amennyiben tartalmukat még nem szabályozza közösségi jogszabály.

(5) A 2005., 2006., 2007. és 2008. évi ülésszakán a GFCM több ajánlást és határozatot hozott a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatban, amelyeket a halászati lehetőségekre vonatkozó éves rendeletek[4], illetve a GFCM 2005/1 és 2005/2 ajánlása esetében az 1967/2006/EK rendelet[5] 4. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke ideiglenesen átültetettek a közösségi jogba.

(6) Az egyértelműség, az egyszerűség és a jogbiztonság érdekében, és mivel az ajánlások állandó jellege a közösségi jogba való átültetésüknek egy állandóbb jogi eszközét is megkívánja, helyénvalónak tűnik, hogy ezeket az ajánlásokat egyetlen jogi aktussal, a további ajánlásokat pedig az adott aktus módosításai révén ültessék át.

(7) A GFCM ajánlásait a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó teljes területre alkalmazni kell, nevezetesen az 1998. június 16-i 1998/416/EK tanácsi határozat[6] II. mellékletében említett Földközi-tengerre, Fekete-tengerre és a kapcsolódó vizekre, és ezért a közösségi szabályozás egyértelműsége érdekében a szóban forgó ajánlásokat egyetlen külön rendelettel kell átültetni az 1967/2006/EK rendelet módosításai helyett, amelynek hatálya csak a Földközi-tengerre terjed ki.

(8) Az 1967/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit indokolt nem csupán a Földközi-tengerre, hanem a teljes GFCM-területre is alkalmazni. Ezeket a rendelkezéseket ezért az 1967/2006/EK rendeletből el kell hagyni és ebbe a rendeletbe kell belefoglalni.

(9) A GFCM ajánlásaiban a területalapú gazdálkodási intézkedések tekintetében megállapított „halászati korlátozás alá vont terület” gyakorlatilag azonos értelmű a „védett halászati terület” 1967/2006/EK rendelet szerinti meghatározásával.

(10) 2009. március 23–27-i ülésszakán a GFCM a tudományos tanácsadó bizottság (SAC) szakvéleménye alapján – amely a bizottság 11. ülésszakáról szóló jelentésben (a FAO 890. sz. jelentése) szerepel – ajánlást fogadott el egy halászati korlátozás alá vont terület kijelöléséről az Oroszlán-öbölben. Helyénvaló ezt az intézkedést egy erőkifejtés-szabályozási rendszer révén végrehajtani.

(11) Néhány halászeszköz szelektivitása a Földközi-tengeren folytatott vegyes halászatban nem léphet túl egy bizonyos szintet, és a halászati erőkifejtés ellenőrzése és korlátozása mellett az olyan területeken, ahol fontos halállományok kifejlett egyedei csoportosulnak, létfontosságú a halászati erőkifejtést korlátozni annak érdekében, hogy a szaporodási képesség károsodásának kockázata alacsony legyen, és így lehetővé váljon az állományok fenntartható kiaknázása. Ezért a SAC által vizsgált területen a halászati erőkifejtést ajánlatos először a korábbi szintekre korlátozni és megakadályozni ennek a szintnek bárminemű növekedését.

(12) A szabályozási intézkedések alapjául szolgáló szakvéleménynek a halászflotta kapacitására és tevékenységére, a kiaknázott erőforrások biológiai állapotára és a halászatok társadalmi és gazdasági helyzetére vonatkozó adatok tudományos felhasználására kell támaszkodnia; ezeket az adatokat időben kell összegyűjteni és benyújtani annak érdekében, hogy a GFCM kisegítő testületei elkészíthessék szakvéleményüket.

(13) 2008-as éves ülésszakán a GFCM a GFCM-területen folytatott jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) felszámolása érdekében ajánlást fogadott el a kikötő szerinti illetékes államok által végrehajtott intézkedések regionális rendszeréről. Bár a jogellenes halászatra vonatkozó közösségi rendelet[7] általában átveszi ezen ajánlás tartalmát és 2010. január 1-jén hatályba lép, mindezek ellenére létezik néhány szempont, úgymint a kikötői ellenőrzések gyakorisága, hatálya és az azokra vonatkozó eljárás, amelyekre ebben a rendeletben ki kell térni annak érdekében, hogy az intézkedést a GFCM-terület sajátosságaihoz lehessen igazítani.

(14) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban kell elfogadni. Annak biztosítására, hogy a GFCM által hozott, a Közösségre nézve kötelező erejű további intézkedéseket a GFCM-megállapodásban meghatározott időtartamon belül lehessen végrehajtani, a védelemre és ellenőrzésre, illetve végrehajtásra vonatkozó ajánlások átültetésére irányuló módosításokat egyazon eljárás keretében lehet elfogadni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I . CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a halászati és akvakultúra-termékek tekintetében a védelemre, kezelésre, kiaknázásra, nyomon követésre, forgalmazásra és a végrehajtásra vonatkozóan a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (a továbbiakban: GFCM) által meghatározott intézkedések Közösség általi alkalmazásának szabályait.

2 . cikk Hatály

(1) Ez a rendelet a közösségi halászhajók és a tagállamok állampolgárai által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott minden kereskedelmi halászati és akvakultúrával kapcsolatos tevékenységre alkalmazandó.

Ezt a rendeletet az 1967/2006/EK rendelet sérelme nélkül kell alkalmazni.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve e rendelet rendelkezéseit nem vonatkoznak a kizárólag tudományos kutatási célú, a lobogó szerinti tagállam engedélyével és annak felügyelete alatt folytatott olyan halászati műveletekre, amelyekről előre tájékoztatták a Bizottságot és azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik. A tudományos kutatások céljából halászati műveleteket folytató tagállamok az említett halászati műveletekből származó minden fogásról tájékoztatják a Bizottságot, azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik, valamint a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságot (HTMGB).

3 . cikk Fogalommeghatározások

A 2371/2002/EK rendelet[9] 3. cikkében és az 1967/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:

1. „GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület”: az Európai Közösségnek a GFCM-hez történő csatlakozásáról szóló, 1998. június 16-i 98/416/EK tanácsi határozat II. mellékletében említett Földközi-tenger, Fekete-tenger és a kapcsolódó vizek;

2. „halászati erőkifejtés”: egy halászhajó kilowattban és bruttó űrtartalomban kifejezett kapacitásának és a tengeren töltött napok számának a szorzata;

3. „tengeren töltött nap”: olyan naptári nap, amelyen a hajó a kikötőn kívül tartózkodik, függetlenül attól, hogy a hajó az adott napon mennyi időt tölt egy területen.

II. CÍM TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK

I. fejezetHalászati korlátozás alá vont területek

I. SZAKASZHALÁSZATI KORLÁTOZÁS ALÁ VONT TERÜLET AZ OROSZLÁN-ÖBÖLBEN

4. cikk Halászati korlátozás alá vont terület kijelölése

Az Oroszlán-öböl keleti részén ki kell jelölni egy, a következő földrajzi koordinátákat összekötő vonalak által határolt, halászati korlátozás alá vont területet:

- é. sz. 42°40', k. h. 4°20'

- é. sz. 42°40', k. h. 5°00'

- é. sz. 43°00', k. h. 4°20'

- é. sz. 43°00', k. h. 5°00'.

5 . cikk Halászati erőkifejtés

A 4. cikkben említett halászati korlátozás alá vont területen a vonóhálós, fenék- és vízközi horogsoros, valamint fenékvonóhálós halászhajóknak a tengerfenéken élő állományokra vonatkozó halászati erőkifejtése nem haladhatja meg az egyes tagállamok által az adott területen 2008-ban alkalmazott halászati erőkifejtést..

6. cikk Halászati nyilvántartás

A tagállamok legkésőbb 2009. szeptember 30-ig elektronikus formában benyújtják a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő azon hajók jegyzékét, amelyek a 2008. évben a 4. cikkben említett területen és a GFCM-terület I. mellékletben meghatározott 7-es jelű földrajzi alterületén halásztak. A jegyzéknek tartalmaznia kell a hajó nevét, a közösségi halászflotta-nyilvántartási számát[10], azt az időszakot, amelynek során a hajó a 4. cikkben említett területen halászatra volt jogosult, valamint az egyes hajók által 2008 során a 7-es jelű földrajzi alterületen, azon belül is a 4. cikkben említett területen töltött napok számát.

7 . cikk Engedéllyel rendelkező hajók

(1) A 4. cikkben említett területen halászatra jogosult hajók részére tagállamuk az 1627/94/EK rendeletnek[11] megfelelően különleges halászati engedélyt ad ki.

(2) Azok a halászhajók, amelyek 2008. december 31. előtt nem folytattak halászati tevékenységet a 4. cikkben említett területen, nem halászhatnak az adott területen.

(3) A tagállamok legkésőbb 2009. szeptember 30-ig közlik a Bizottsággal a következőkkel kapcsolatos, 2008. december 31-én hatályos nemzeti jogszabályokat:

a) a halászattal naponta eltölthető idő hajónként engedélyezett maximuma,

b) egy hajó által hetente a tengeren és a kikötőn kívül tölthető napok maximális száma és

c) a lajstromozás szerinti kikötő elhagyásának és az oda való visszatérésnek a halászhajóik tekintetében kötelező jelleggel megállapított ütemezése.

8 . cikk Az érzékeny élőhelyek védelme

A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett területet megóvják minden egyéb olyan emberi tevékenység hatásaival szemben, amely veszélyezteti a területet mint az ívó halak csoportosulási területét jellemző sajátosságok megőrzését..

9 . cikk Tájékoztatás

A tagállamok minden év január 31-ig elektronikus formátumban benyújtják a Bizottságnak a 4. cikkben említett területen folytatott halászati tevékenységekről szóló jelentést.

II. SZAKASZAZ ÉRZÉKENY MÉLYTENGERI ÉLőHELYEK VÉDELME ÉRDEKÉBEN HALÁSZATI KORLÁTOZÁS ALÁ VONT TERÜLETEK

10. cikk Halászati korlátozás alá vont területek kijelölése

Tilos kotróhálós és fenékvonóhálós halászatot folytatni a következő területeken:

a) A „Lophelia korallzátony Capo Santa Maria di Leuca térségében” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

- é. sz. 39° 27,72', k. h. 18° 10,74'

- é. sz. 39° 27,80', k. h. 18° 26,68'

- é. sz. 39° 11,16', k. h. 18° 32,58'

- é. sz. 39° 11,16', k. h. 18° 04,28';

b) A „Nílus-delta területén található hideg szénhidrogén-források” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

- é. sz. 31° 30,00', k. h. 33° 10,00'

- é. sz. 31° 30,00', k. h. 34° 00,00'

- é. sz. 32° 00,00', k. h. 34° 00,00'

- é. sz. 32° 00,00', k. h. 33° 10,00';

c) Az „Eratoszthenész-fenékhegy” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

- é. sz. 33° 00,00', k. h. 32° 00,00'

- é. sz. 33° 00,00', k. h. 33° 00,00'

- é. sz. 34° 00,00', k. h. 33° 00,00'

- é. sz. 34° 00,00', k. h. 32° 00,00'.

11 . cikk Az érzékeny élőhelyek védelme

A tagállamok biztosítják a 10. cikkben említett területek érzékeny mélytengeri élőhelyeinek védelmét, és gondoskodnak különösen arról, hogy ezeket a területeket megóvjanak minden olyan, nem halászati tevékenységből származó hatástól, amely veszélyezteti az ezen élőhelyeket megkülönböztető természeti jellegzetességek megőrzését.

II. FEJEZETHALÁSZATI TILALMI IDőSZAK MEGÁLLAPÍTÁSA A HALCSOPORTOSULÁST ELőIDÉZő ESZKÖZÖKET HASZNÁLÓ ARANYMAKRÉLA-HALÁSZATRA VONATKOZÓAN

12. cikk Halászati tilalmi időszak

(1) Tilos a közönséges aranymakréla ( Coryphaena hippurus ) halcsoportosulást előidéző eszközökkel folytatott halászata minden évben január 1-jétől augusztus 14-ig.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben egy tagállam igazolni tudja, hogy a kedvezőtlen időjárás miatt a lobogója alatt közlekedő halászhajók nem tudták kihasználni a rendes halászati napokat, az adott tagállam átviheti a halcsoportosulást előidéző eszközökkel halászatot folytató hajói által elvesztett napokat a következő év január 31-ig. Ebben az esetben az év vége előtt a tagállamok az átvinni kívánt napok számára vonatkozóan kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz.

(3) Az (1) és (2) bekezdést az 1967/2006/EK rendelet[12] 26. cikkének (1) bekezdésében említett igazgatási övezetre is alkalmazni kell.

(4) A (2) bekezdésben említett kérelemnek a következő információkat kell tartalmaznia:

4. a vonatkozó meteorológiai információkat is tartalmazó jelentés a szóban forgó halászati tevékenység beszüntetésének körülményeiről;

5. a hajó neve és közösségi halászflotta-nyilvántartási száma.

(5) A Bizottság a (2) bekezdésben említett kérelmekről a kérelem kézhezvételétől számított 6 héten belül hoz határozatot, amelyről írásban értesíti a tagállamot.

(6) A Bizottság tájékoztatja a GFCM ügyvezető titkárát az (5) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatokról. A tagállamok minden évben november 1-jéig megküldik a Bizottságnak a (2) bekezdésben említett, előző évben elvesztett napok átviteléről szóló jelentést.

13. cikk Különleges halászati engedély

A közönséges aranymakréla halászatára jogosult halászhajók részére az 1627/94/EK rendeletnek megfelelően különleges halászati engedélyt kell kiadni, és azokat fel kell venni az érintett tagállam által a Bizottság rendelkezésére bocsátott, a hajók nevét és közösségi halászflotta-nyilvántartási számát tartalmazó jegyzékbe. Az 1627/94/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének ellenére, azoknak a hajóknak, amelyek teljes hossza rövidebb, mint 10 méter, különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük.

Ezt a követelményt az 1967/2006/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett igazgatási övezetre is alkalmazni kell.

14 . cikk Adatgyűjtés

A 199/2008/EK tanácsi rendelet[13] sérelme nélkül a tagállamok felállítják a fogási és halászati erőkifejtési adatok összegyűjtésének és kezelésének megfelelő rendszerét.

A tagállamok az I. mellékletben foglaltak értelmében minden évben január 15-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület valamennyi földrajzi alterületén az előző év során a közönséges aranymakréla halászatában részt vevő, a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók számáról, és az ezek által kirakodott és átrakodott közönséges aranymakréla összmennyiségéről.

A Bizottság a tagállamoktól beérkezett információkat továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának.

III . FEJEZET HALÁSZESZKÖZÖK

15. cikk A Földközi-tengeren alkalmazott legkisebb szembőség

(1) Az 1967/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének 2. pontjával összhangban a Földközi-tengeren a tengerfenéken élő állományok kiaknázására folytatott fenékvonós halászati tevékenység során használt, rombuszos szemű hálók engedélyezett méretszelektivitásának meg kell egyeznie a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű hálók méretszelektivitásával, vagy annál nagyobbnak kell lennie.

(2) Az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjától és 9. cikke (3) bekezdésének 2. pontjától eltérve, a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók részére 2010. május 31-ig továbbra is engedélyezhetik a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű, rombuszos szemű hálók használatát olyan helyi vagy idényjellegű fenékvonóhálós halászati tevékenységek során, amelyek a harmadik országokkal nem megosztott halállományok kiaknázására irányulnak.

(3) A (2) bekezdést csak azokra a halászati tevékenységekre vonatkozik, amelyeket a tagállamok 2007. január 1-jén hatályos nemzeti jogukkal összhangban hivatalosan engedélyeztek, és nem eredményezheti azt, hogy a halászati erőkifejtés mértéke a 2006. évi szint fölé emelkedjen.

(4) A tagállamok a szokásos informatikai csatornán keresztül 2010. január 15-ig benyújtják a Bizottságnak a (2) bekezdéssel összhangban engedélyezett hajók jegyzékét, amelynek tartalmaznia kell a következő információkat:

a) a hajó neve és közösségi halászflotta-nyilvántartási száma;

b) az egyes hajók által végzett engedélyezett halászati tevékenység ismertetése a célfaj(ok), az I. mellékletben meghatározott halászterület és az alkalmazott halászeszköz technikai szembőségjellemzőinek tekintetében;

c) az engedélyezett halászati időszak.

(5) A Bizottság a (4) bekezdésben említett információkat továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának.

16. cikk A Fekete-tengeren alkalmazott legkisebb szembőség

(1) A Fekete-tengeren a tengerfenéken élő állományok kiaknázására folytatott fenékvonós halászati tevékenység során használt hálók legkisebb szembősége 40 mm; tilos 40 mm-nél kisebb szembőségű hálókat használni vagy a fedélzeten tartani.

(2) az (1) bekezdésben említett hálót 2012. január 31-ig a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű háló vagy – a hajótulajdonos kellően indokolt kérésére – 50 mm-es, rombuszos szemű háló váltja fel, amelynek engedélyezett méretszelektivitása megegyezik a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű hálók méretszelektivitásával, vagy annál nagyobb.

(3) Azok a tagállamok, amelyek halászhajói a Fekete-tengeren a tengerfenéken élő állományok kiaknázására fenékvonós halászatot folytatnak, első alkalommal 2009. október 1-jéig, majd ezt követően hathavonta benyújtják a Bizottságnak a zsákvégnél legalább 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű hálóval vagy a legalább 50 mm-es, rombuszos szemű hálóval felszerelt halászhajók jegyzékét, valamint ezeknek a teljes nemzeti fenékvonóhálós halászflottájukhoz viszonyított arányát.

(4) A Bizottság a (2) bekezdésben említett információkat továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának.

17. cikk Kotróhálós és vonóhálós halászat

Tilos 1000 méternél mélyebben kotróhálós és vonóhálós halászatot folytatni.

III . CÍM ELLENŐRZŐ INTÉZKEDÉSEK

I. FEJEZETHAJÓLAJSTROM

18. cikk Az engedéllyel rendelkező hajók lajstroma

(1) A tagállamok a szokásos informatikai csatornán keresztül 2009. december 1-jéig megküldik a Bizottságnak azoknak a 15 métert meghaladó teljes hosszú, a lobogójuk alatt közlekedő és a területükön lajstromba vett hajóknak az aktualizált jegyzékét, amelyek részére a halászati engedély kiadásával engedélyezik a halászatot a GFCM-területen.

(2) Az (1) bekezdésben említett jegyzék tartalmazza az alábbi információkat:

a) a hajó közösségi halászflotta-nyilvántartási száma (CFR) és külső jelzései a 26/2004/EK tanácsi rendelet[14] I. mellékletében meghatározottak szerint;

b) az engedélyezett halászati és/vagy átrakodási időszak;

c) az alkalmazott halászeszköz.

(3) A Bizottság az aktualizált jegyzéket 2010. január 1-jéig megküldi a GFCM ügyvezető titkárának, hogy az említett hajókat felvehessék a GFCM által a 15 métert meghaladó teljes hosszú és a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halászatra jogosult hajókról vezetett lajstromba (a továbbiakban: GFCM-lajstrom).

(4) Az (1) bekezdésben említett jegyzék bármilyen változásáról ugyanezzel az eljárással értesíteni kell a Bizottságot, amely azt továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának legalább 10 munkanappal azt megelőzően, hogy a hajó a GFCM-területen megkezdi a halászati tevékenységet.

(5) Az (1) bekezdésben említett jegyzékben nem szereplő, 15 métert meghaladó teljes hosszú közösségi halászhajók a GFCM-területen halat vagy kagylót nem halászhatnak, nem tarthatnak a fedélzeten, nem rakodhatnak át és nem rakodhatnak ki.

(6) A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak a következők biztosítására:

a) kizárólag csak a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő és az általuk kiadott halászati engedélyt a fedélzeten tartó hajók folytathassanak halászati tevékenységet a GFCM-területen, a halászati engedélyben meghatározott feltételeknek megfelelően;

b) ne legyen kiállítható halászati engedély azon hajók számára, amelyek a GFCM-területen vagy máshol jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot (a továbbiakban: jogellenes halászat) folytattak, kivéve, ha az új tulajdonos megfelelő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy az előző tulajdonosok és üzemeltetők már semmiféle jogi, haszonélvezeti vagy pénzügyi érdekkel nem rendelkeznek hajóik tekintetében, és semmilyen ellenőrzést nem gyakorolnak hajóik felett, illetve hogy hajóik nem vesznek részt jogellenes halászatban és nem is hozhatók azzal összefüggésbe;

c) amennyire lehetséges, nemzeti jogszabályaik tiltsák az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő, a lobogójuk alatt közlekedő hajók tulajdonosai és üzemeltetői számára, hogy részt vegyenek a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységben, illetve hogy összefüggésbe hozhatók legyenek azzal;

d) amennyire lehetséges, nemzeti jogszabályaik előírásai szerint a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő hajók tulajdonosai a lobogó szerinti tagállam állampolgárai vagy jogi személyei legyenek;

e) hajóik megfeleljenek a GFCM valamennyi vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedésének.

(7) A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak megtiltása érdekében, hogy a 15 métert meghaladó teljes hosszú, a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók a GFCM-területen halat vagy kagylót halásszanak, és az itt fogott halat vagy kagylót a fedélzeten tartsák, átrakodják és kirakodják.

(8) A tagállamok haladéktalanul továbbítanak a Bizottságnak minden olyan információt, amely alapján nagy valószínűséggel feltételezhető, hogy 15 métert meghaladó teljes hosszú, a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halat vagy kagylót halásznak, illetve rakodnak át.

II. FEJEZETA KIKÖTő SZERINTI ILLETÉKES ÁLLAM ÁLTAL VÉGREHAJTOTT INTÉZKEDÉSEK

19. cikk Hatály

Ez a fejezet a harmadik országok halászhajóira vonatkozik.

20 . cikk Előzetes értesítés

Az 1005/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől [és a(z) XX/XXXX rendelet (a jogellenes halászatra vonatkozó rendelet végrehajtási rendelete) 1. cikkétől] eltérve, az előzetes értesítést legalább 72 órával a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően kell megküldeni.

21 . cikk Kikötői ellenőrzés

(1) Az 1005/2008/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének ellenére, a tagállamok kijelölt kikötőikben évente a kirakodási és átrakodási műveletek legalább 15 %-ára kiterjedő ellenőrzést végeznek.

(2) Az 1005/2008/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének ellenére, minden esetben ellenőrzést kell folytatni az előzetes engedély nélkül egy tagállam kikötőjébe lépő halászhajók tekintetében .

22 . cikk Ellenőrzési eljárás

Az 1005/2008/EK rendelet 10. cikkében előírt követelményeken túl, a kikötői ellenőrzéseknek meg kell felelniük a II. mellékletben meghatározott követelményeknek.

23 . cikk Kikötőhasználat megtagadása

(1) A tagállamok kikötőjükben nem engedélyezik harmadik ország hajója számára a GFCM-területen fogott halászati termékek kirakodását, átrakodását vagy feldolgozását, továbbá megtagadják a kikötői szolgáltatásokhoz való hozzáférést – ideértve többek között az üzemanyag-felvételi és készletfelvételi szolgáltatásokat –, kivéve az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 18. cikke szerinti vis maior vagy vész esetén az ilyen helyzet helyrehozásához elengedhetetlenül szükséges szolgáltatásokat, ha:

a) a hajó nem a GFCM-megállapodás valamely szerződő felének lobogója alatt közlekedik; vagy

b) a hajó szerepel valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet azon hajókról nyilvántartott jegyzékében, amelyek jogellenes halászatot folytattak, vagy támogatták azt; vagy

c) a hajó nem rendelkezik a GFCM-területen halászati vagy halászattal kapcsolatos tevékenység folytatására feljogosító érvényes engedéllyel.

(2) Az (1) bekezdést az 1005/2008/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 37. cikke (5) és (6) bekezdésének a kikötőhasználat megtagadására vonatkozó rendelkezései mellett kell alkalmazni.

(3) Amennyiben egy tagállam az (1) és (2) bekezdéssel összhangban kikötőjének használatát megtagadta, erről haladéktalanul értesíti a hajó parancsnokát, a lobogó szerinti államot, a Bizottságot és a GFCM ügyvezető titkárát.

(4) Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben említett megtagadásra alapot adó feltételek már nem állnak fenn, a tagállam a megtagadást visszavonja, és erről értesíti a (3) bekezdés szerint kiadott értesítés címzettjeit.

IV . CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS, TÁJÉKOZTATÁS ÉS JELENTÉSTÉTEL

24 . cikk Együttműködés és tájékoztatás

(1) A Bizottság és a tagállamok együttműködnek és információt cserélnek a GFCM ügyvezető titkárával, különösen az alábbiak révén:

a) információk lekérése a fontos adatbázisokból, és információk szolgáltatása az ilyen adatbázisok részére;

b) együttműködésre való felkérés és együttműködés biztosítása e rendelet hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti halászati információs rendszerük lehetővé tegye közöttük és a GFCM titkársága között a III. címben említett, a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésekre vonatkozó információk közvetlen elektronikus cseréjét, kellő figyelemmel a megfelelő titoktartási követelményekre.

(3) A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy elektronikus úton megosszák az információkat az illetékes nemzeti szervekkel, és koordinálják az említett szerveknek az ebben a szakaszban megállapított intézkedések végrehajtására irányuló tevékenységeit.

(4) A tagállamok e rendelet céljából összeállítják a kapcsolattartó pontok jegyzékét, amelyet elektronikus úton haladéktalanul továbbítanak a Bizottságnak, a GFCM ügyvezető titkárának és a GFCM-megállapodás szerződő feleinek.

25 . cikk A statisztikai mátrixok jelentése

(1) A tagállamok minden évben május 1-jéig benyújtják a GFCM ügyvezető titkárának a III. melléklet szerinti, a GFCM statisztikai mátrixában foglalt Task 1.1-re, 1.2-re, 1.3-ra, 1.4-re és 1.5-re vonatkozó adatokat.

(2) A Task 1.1-re, 1.2-re és 1.4-re vonatkozó adatokat első alkalommal 2010. február 1-jéig kell benyújtani.

(3) A Task 1.3-ra és 1.5-re vonatkozó adatokat első alkalommal 2011. február 1-jéig kell benyújtani.

(4) Az (1) bekezdésben említett adatok benyújtásához a tagállamok a GFCM adatbeviteli rendszerét vagy a GFCM titkársága által meghatározott és az alábbi weboldalon közzétett megfelelő adatküldési szabványt és protokollt használják: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

(5) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján benyújtott adatokról.

V . CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26 . cikk Végrehajtás

Az e rendelet rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 27. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

27 . cikk Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság

(1) A Bizottságot egy Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság segíti.

(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett határidő egy hónap.

(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

28 . cikk

Módosítási eljárás

E rendelet rendelkezései a GFCM védelmi vagy ellenőrzési ajánlásainak a közösségi jogba való átültetése, illetve a GFCM korábbi ajánlásainak technikai kiigazítása érdekében – amelyek kötelezővé válnak a Közösségre nézve – a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosíthatók.

A mellékletek a GFCM ajánlásainak átültetése érdekében ugyanezen eljárással összhangban módosíthatók.

29 . cikk Az 1967/2006/EK rendelet módosítása

Az 1967/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

a) a 4. cikkben a (3) bekezdést el kell hagyni;

b) a 24. cikket el kell hagyni;

c) a 27. cikkben az (1) és (4) bekezdést el kell hagyni.

30 . cikk A 43/2009/EK rendelet módosítása

A 43/2009/EK rendelet 28–31. cikkét, valamint VII. és VIII. mellékletét el kell hagyni.

31 . cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

I . MELLÉKLET

A) A GFCM földrajzi alterületek táblázata

FAO ALTERÜLET | FAO STATISZTIKAI KÖRZET | Földrajzi alterület |

NYUGATI RÉSZ | 1.1 | BALEÁR-SZIGETEK | 1 | Az Alborán-tenger északi része |

2 | Alborán-sziget |

3 | Az Alborán-tenger déli része |

4 | Algéria |

5 | Baleár-szigetek |

6 | Észak-Spanyolország |

11.1 | Szardínia (nyugati része) |

1.2 | OROSZLÁN-ÖBÖL | 7 | Oroszlán-öböl |

1.3 | SZARDÍNIA | 8 | Korzika |

9 | A Ligur-tenger, valamint a Tirrén-tenger északi része |

10 | A Tirrén-tenger déli része |

11.2 | Szardínia (keleti része) |

12 | Észak-Tunézia |

KÖZÉPSŐ RÉSZ | 2.1 | ADRIAI-TENGER | 17 | Az Adriai-tenger északi része |

18 | Az Adriai-tenger déli része (részben) |

2.2 | JÓN-TENGER | 13 | Hammameti-öböl |

14 | Gabèsi-öböl |

15 | Málta |

16 | Dél-Szicília |

18 | Az Adriai-tenger déli része (részben) |

19 | A Jón-tenger nyugati része |

20 | A Jón-tenger keleti része |

21 | A Jón-tenger déli része |

KELETI RÉSZ | 3.1 | ÉGEI-TENGER | 22 | Égei-tenger |

23 | Kréta |

3.2 | LEVANTEI MEDENCE | 24 | A Levantei-medence északi része |

25 | Ciprus |

26 | A Levantei-medence déli része |

27 | Levantei-medence |

FEKETE-TENGER | 4.1 | MÁRVÁNY-TENGER | 28 | Márvány-tenger |

4.2 | FEKETE-TENGER | 29 | Fekete-tenger |

4.3 | AZOVI-TENGER | 30 | Azovi-tenger |

B) A GFCM földrajzi alterületek térképe (GFCM, 2009)

[pic]

( FAO statisztikai körzetek (piros) ( GFCM földrajzi alterületek (fekete)

01 – Az Alborán-tenger északi része | 07 – Oroszlán-öböl | 13 – Hammameti-öböl | 19 – A Jón-tenger nyugati része | 25 – Ciprus |

02 – Alborán-tenger | 08 – Korzika | 14 – Gabèsi-öböl | 20 – A Jón-tenger keleti része | 26 – A Levantei-medence déli része |

03 – Az Alborán-tenger déli része | 09 – A Ligur-tenger, valamint a Tirrén-tenger északi része | 15 – Málta | 21 – A Jón-tenger déli része | 27 – Levantei-medence |

04 – Algéria | 10 – A Tirrén-tenger déli és középső része | 16 – Dél-Szicília | 22 – Égei-tenger | 28 – Márvány-tenger |

05 – Baleár-szigetek | 11.1 – Szardínia (nyugati része) 11.2 – Szardínia (keleti része) | 17 – Az Adriai-tenger északi része | 23 – Kréta | 29 – Fekete-tenger |

06 – Észak-Spanyolország | 12 – Észak-Tunézia | 18 – Az Adriai-tenger déli része | 24 – Levantei-medence északi része | 30 – Azovi-tenger |

C) A GFCM földrajzi alterületek földrajzi koordinátái (GFCM, 2009)

13 | Partvonal é. sz. 37º k. h. 11º 04’ é. sz. 37º k. h. 12º é. sz. 35º k. h. 13º 30’ é. sz. 35º k. h. 11º | 19 | Partvonal (beleértve Kelet-Szicíliát is) é. sz. 40º 04’ k. h. 18º 29’ é. sz. 37º k. h. 15º 18’ é. sz. 35º k. h. 15º 18’ é. sz. 35º k. h. 19º 10’ é. sz. 39º 58’ k. h. 19º 10’ | 25 | é. sz. 35º 47’ k. h. 32º é. sz. 34º k. h. 32º é. sz. 34º k. h. 35º é. sz. 35º 47’ k. h. 35º |

14 | Partvonal é. sz. 35º k. h. 11º é. sz. 35º k. h. 15º 18’ Tunézia és Líbia határa | 20 | Partvonal Albánia és Görögország határa é. sz. 39º 58’ k. h. 19º 10’ é. sz. 35º k. h. 19º 10’ é. sz. 35º k. h. 23º é. sz. 36º 30’ k. h. 23º | 26 | Partvonal Líbia és Egyiptom határa é. sz. 34º k. h. 25º 09’ é. sz. 34º k. h. 34º 13’ Egyiptom és a Gázai övezet határa |

15 | é. sz. 36º 30’ k. h. 13º 30’ é. sz. 35º k. h. 13º 30’ é. sz. 35º k. h. 15º 18’ é. sz. 36º 30’ k. h. 15º 18’ | 21 | Partvonal Tunézia és Líbia határa é. sz. 35º k. h. 15º 18’ é. sz. 35º k. h. 23º é. sz. 34º k. h. 23º é. sz. 34º k. h. 25º 09’ Líbia és Egyiptom határa | 27 | Partvonal Egyiptom és a Gázai övezet határa é. sz. 34º k. h. 34º 13’ é. sz. 34º k. h. 35º é. sz. 35º 47’ k. h. 35º Törökország és Szíria határa |

16 | Partvonal é. sz. 38º k. h. 12º 30’ é. sz. 38º k. h. 11º é. sz. 37º k. h. 12º é. sz. 35º k. h. 13º 30’ é. sz. 36º 30’ k. h. 13º 30’ é. sz. 36º 30’ k. h. 15º 18’ é. sz. 37º k. h. 15º 18’ | 22 | Partvonal é. sz. 36º 30’ k. h. 23º é. sz. 36º k. h. 23º é. sz. 36º k. h. 26º 30’ é. sz. 34º k. h. 26º 30’ é. sz. 34º k. h. 29º é. sz. 36º 43’ k. h. 29º | 28 |

17 | Partvonal é. sz. 41º 55’ k. h. 15º 08’ Horvátország és Montenegró határa | 23 | é. sz. 36º k. h. 23º é. sz. 36º k. h. 26º 30’ é. sz. 34º k. h. 26º 30’ é. sz. 34º k. h. 23º | 29 |

18 | Partvonal (mindkét oldal) é. sz. 41º 55’ k. h. 15º 08’ é. sz. 40º 04’ k. h. 18º 29’ Horvátország és Montenegró határa Albánia és Görögország határa | 24 | Partvonal é. sz. 36º 43’ k. h. 29º é. sz. 34º k. h. 29º é. sz. 34º k. h. 32º é. sz. 35º 47’ k. h. 32º é. sz. 35º 47’ k. h. 35º Törökország és Szíria határa | 30 |

"

II . MELLÉKLET

A kikötő szerinti illetékes állam hatósága által a hajók tekintetében végzett ellenőrzési eljárások

6. A hajó azonosítása

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek):

a) ha szükséges, a lobogó szerinti állammal való megfelelő kapcsolatfelvétellel vagy a nemzetközi hajólajstromok segítségével ellenőrzi(k), hogy a fedélzeten tartott hivatalos iratok érvényesek-e;

b) ha szükséges, gondoskodik (gondoskodnak) az iratok hivatalos fordításának elkészíttetéséről;

c) meggyőződik (meggyőződnek) róla, hogy a hajó neve, lobogója, külső azonosító száma és jelzése (és ha van ilyen, a hajó azonosítását szolgáló IMO-szám), valamint nemzetközi rádióhívójele pontos;

d) amennyire lehetséges, megvizsgálja (megvizsgálják), hogy változott-e a hajó neve és/vagy lobogója, és ha igen, feljegyzi(k) annak korábbi nevét (neveit) és lobogóját (lobogóit);

e) feljegyzi(k) a lajstromozás szerinti kikötőt, a tulajdonos (ha eltér a tulajdonostól, az üzemeltető és haszonélvező), a hajóügynök és a hajóparancsnok nevét és címét, beleértve a vállalat vagy bejegyzett tulajdonos egyedi azonosítóját, ha van ilyen; és

f) ha az előző öt év során a hajónak más tulajdonosa(i) is volt(ak), feljegyzi(k) a korábbi tulajdonos(ok) nevét (neveit) és címét (címeit).

7. Engedély(ek)

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrzi(k), hogy a halászati engedély, vagy a hal és halászati termékek szállítására feljogosító engedély(ek) megegyezik (megegyeznek)-e az (1) pont szerint megszerzett információkkal, valamint a területek, fajok és halászeszközök tekintetében megvizsgálja (megvizsgálják) az engedély(ek) érvényességi idejét és alkalmazásuk módját.

8. Egyéb iratok

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) minden vonatkozó iratot átvizsgál(nak), beleértve az elektronikus dokumentumokat is. Vonatkozó irat lehet a hajónapló, különösen a halászati napló, valamint a személyzeti jegyzék, a rakodási terv és, ha van ilyen, a halraktárak rajza vagy leírása. Az ilyen raktárakat vagy helyiségeket ellenőrizhetik annak igazolása érdekében, hogy méretük és kialakításuk megegyezik-e ezekkel a rajzokkal vagy leírásokkal, és hogy a rakodást a rakodási tervnek megfelelően hajtják-e végre. Adott esetben ezek az iratok magukban foglalják a valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet által kiállított fogási dokumentumokat vagy kereskedelmi okmányokat is.

9. Halászeszközök

a) A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrzi(k), hogy a fedélzeten tartott halászeszközök megfelelnek-e az engedély(ek)ben meghatározott feltételeknek. Az eszközök ellenőrzése kiterjedhet annak vizsgálatára is, hogy az olyan jellemzők, mint például a szembőség (és egyéb lehetséges eszközök), a hálók hossza, a horgok mérete, teljesítik-e a vonatkozó szabályozás előírásait, és hogy az eszközök azonosító jelzései megfelelnek-e azoknak, amelyekre a hajónak engedélye van.

b) A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) átkutathatja (átkutathatják) a hajót a nem látható helyen tárolt halászeszközök, illetve az egyébként tiltott halászeszközök után.

10. Halak és halászati termékek

a) A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) a lehető legalaposabban megvizsgálja (megvizsgálják), hogy a fedélzeten tartott halat és halászati termékeket a vonatkozó engedély(ek)ben meghatározott feltételeknek megfelelően termelték-e ki. Ennek során a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálja (megvizsgálják) a halászati naplót és a benyújtott jelentéseket, ideértve adott esetben a hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) továbbított jelentéseket.

b) A fedélzeten tartott halmennyiségek és halfajok megállapítása érdekében a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a raktárban tárolt vagy a kirakodott halat. Ennek során a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) felbonthatja (felbonthatják) azokat a kartondobozokat, amelyekbe a halat előzetesen becsomagolták, és a halat vagy kartondobozt elmozdíthatja (elmozdíthatják), hogy meggyőződjön (meggyőződjenek) a halraktár épségéről.

c) A kirakodó hajóknál a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrizheti(k) a kirakodott halfajokat és halmennyiséget. Az ellenőrzés kiterjedhet a termék típusára, az élősúlyra (a napló alapján megállapított mennyiség) és a feldolgozott súly élősúlyra való átszámítása során alkalmazott átváltási együtthatóra. A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a fedélzeten tartott halmennyiséget is.

d) A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a fedélzeten tartott összes fogás mennyiségét és összetételét, beleértve a mintavételt is.

11. Jogellenes halászat megállapítása

Az 1005/2008/EK rendelet 11. cikke alkalmazandó.

12. Jelentés

Az ellenőrzés befejeztével írásos jelentést kell készíteni, amelyet az ellenőrnek alá kell írnia, és annak egy példányát a hajó parancsnokának át kell adni.

13. A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzés eredményei

A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzés eredményei legalább az alábbi információkat foglalják magukban:

- 1. Ellenőrzési referencia

- ellenőrző hatóság (az ellenőrző hatóság vagy a hatóság által kijelölt helyettes szerv megnevezése);

- ellenőr neve;

- az ellenőrzés dátuma és időpontja;

- ellenőrzés helye szerinti kikötő (az a hely, ahol a hajót ellenőrizték); és

- dátum (a jelentés elkészítésének dátuma).

- 2. A hajó azonosító adatai

- a hajó neve;

- a hajó típusa;

- a halászeszköz típusa;

- külső azonosító szám (a hajó oldalán feltüntetett szám) és IMO-szám (ha van ilyen) vagy adott esetben egyéb szám;

- nemzetközi rádióhívójel;

- MMSI-szám (Maritime Mobile Service Identity), ha van ilyen;

- lobogó szerinti állam (az az állam, ahol a hajót lajstromba vették);

- előző név (nevek) és lobogó(k), ha volt ilyen;

- anyakikötő (a hajó lajstrom szerinti kikötője) és előző anyakikötők;

- a hajó tulajdonosa (a hajótulajdonos neve, címe, elérhetősége);

- a hajó haszonélvezeti jogával rendelkező személy, ha az a tulajdonostól eltérő személy (név, cím, elérhetőség);

- a hajó annak használatáért felelős üzemeltetője, ha az a tulajdonostól eltérő személy (név, cím, elérhetőség);

- hajóügynök (név, cím, elérhetőség);

- előző tulajdonos(ok) neve(i) és címe(i), ha volt ilyen;

- a hajóparancsnok és a halászati parancsnok neve, állampolgársága és tengerészeti képesítései;

- személyzeti jegyzék.

- 3. Halászati engedélyek (jogosítványok)

- a hajó halászati engedélye, vagy halak és halászati termékek szállítására feljogosító engedélye(i);

- az engedély(eke)t kiállító állam(ok);

- az engedély(ek) feltételei, beleértve a területeket és az érvényességi időt;

- az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet;

- az engedély(ek) területi és tárgyi hatálya, valamint érvényességi ideje;

- az engedélyezett kiosztások részletezése — kvóta, erőkifejtés és egyéb;

- az engedélyezett halfajok, járulékos fogás és halászeszközök; és

- átrakodási nyilvántartások és dokumentumok (adott esetben).

- 4. A halászati útra vonatkozó információk

- az adott halászati út kezdetének dátuma, időpontja, övezete és helye;

- felkeresett területek (az egyes területekre történő belépés és onnan való kilépés);

- a tengeren végzett átrakodási tevékenységek (dátum, halfajok, hely, átrakodott halmennyiség)

- utoljára felkeresett kikötő;

- az adott halászati út befejezésének dátuma és időpontja; és

- felkeresni kívánt következő kikötő, adott esetben.

- 5. A fogás ellenőrzésének eredményei

- kirakodás kezdete és vége (időpont és dátum);

- halfajok;

- terméktípusok;

- élősúly (a napló alapján meghatározott mennyiség);

- az alkalmazott átváltási együttható;

- feldolgozott súly (fajonként és kiszerelésenként kirakodott mennyiségek);

- egyenértékű élősúly (az egyenértékű élősúlyban kirakodott mennyiségek, azaz „terméktömeg szorozva az átváltási együtthatóval”);

- az ellenőrzött halak és halászati termékek rendeltetési helye; és

- a fedélzeten tartott halmennyiség és halfajok, ha van ilyen.

- 6. A halászeszközök ellenőrzésének eredményei

- az eszköztípusok részletezése.

- 7. Megállapítások

- Az ellenőrzés megállapításai, beleértve a feltételezett jogsértések meghatározását és a vonatkozó szabályokra és intézkedésekre való hivatkozást. Az ezzel kapcsolatos bizonyítékokat az ellenőrzési jelentéshez kell mellékelni.

III . MELLÉKLET

A) A halászflották GFCM/SAC szerinti felosztása

Kategória | <6 méter | 6–12 méter | 12–24 méter | Több mint 24 méter |

1. Motor nélküli többfunkciós kisipari hajók | A |

2. Motoros többfunkciós kisipari hajók | B | C |

3. Vonóhálós hajók | D | E | F |

4. Erszényes kerítőhálós hajók | G | H |

5. Horogsoros hajók | I |

6. Nyílt tengeri vonóhálós hajók | J |

7. Tonhalhalászhajók | K |

8. Kotróhajók | L |

9. Többfunkciós hajók | M |

A kategóriák leírása

A Motor nélküli többfunkciós kisipari hajók – minden olyan motor nélküli (szél- vagy egyéb meghajtású) hajó, amelynek hossza rövidebb mint 12 méter (teljes hossz).

B 6 méternél kisebb, motoros többfunkciós kisipari hajók – minden olyan motoros hajó, amelynek hossza rövidebb mint 6 méter (teljes hossz).

C 6 és 12 méter közötti, motoros többfunkciós kisipari hajók – minden olyan motoros hajó, amelynek hossza 6 és 12 méter közé esik (teljes hossz), és az év során különböző halászeszközöket alkalmaz bármelyik ilyen eszköz egyértelmű dominanciája nélkül, vagy az ebben az osztályozásban nem szereplő halászeszközt alkalmaz.

D 12 méternél kisebb vonóhálós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza rövidebb mint 12 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti.

E 12 és 24 méter közötti vonóhálós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza 12 és 24 méter közé esik (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti.

F 24 méternél hosszabb vonóhálós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 24 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti.

G 6 és 12 méter közötti, erszényes kerítőhálós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza 6 és 12 méter közé esik (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át erszényes kerítőhálóval teljesíti.

H 12 méternél hosszabb, erszényes kerítőhálós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 12 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át erszényes kerítőhálóval teljesíti, kivéve az év bármely szakában tonhalfogó kerítőhálót használó hajókat.

I 6 méternél hosszabb horogsoros hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át horogsorral teljesíti.

J 6 méternél hosszabb, nyílt tengeri vonóhálós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át nyílt tengeri vonóhálóval teljesíti.

K Tonhalhalászhajók – minden olyan hajó, amely az év bármely szakában tonhalfogó kerítőhálót működtet.

L 6 méternél hosszabb kotróhajók – minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50%-át kotróhálóval teljesíti.

M 12 méternél hosszabb többfunkciós hajók – minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 12 méter (teljes hossz), és az év során különböző halászeszközöket alkalmaz bármelyik ilyen eszköz egyértelmű dominanciája nélkül, vagy az ebben az osztályozásban nem szereplő halászeszközt alkalmaz.

Megjegyzés : Valamennyi cella felhasználható információgyűjtésre. A fenti táblázatban üresen hagyott cellák esetében nem valószínűsíthető jelentős populáció. Ha szükséges azonban, ajánlatos az „üres cellában” megadott információt összevonni az erre legmegfelelőbb szomszédos „kék cellával”.

B) A halászati erőkifejtés[15] mérésére vonatkozó táblázat

Halászeszköz | Számok és méretek | Kapacitás | Tevékenység | Névleges erőkifejtés[16] |

Kotróháló (puhatestűek halászatához) | nyitott hálónyílás, hálónyílás szélessége | bruttó űrtartalom | halászattal töltött idő | kotróhálóval kitermelt fenékfelület[17] |

Vonóháló (ideértve a lepényhal halászatához használt kotróhálót) | vonóháló típusa (nyílt tengeri, tengerfenéki) bruttó űrtartalom (BT) és/vagy bruttó regisztertonna (BRT) motor teljesítménye szembőség háló mérete (hálónyílás szélessége) sebesség | bruttó űrtartalom | halászattal töltött idő | bruttó űrtartalom*nap bruttó űrtartalom*óra kilowatt*nap |

Erszényes kerítőháló | háló hossza és mélysége bruttó űrtartalom fényerősség csónakok száma | bruttó űrtartalom háló hossza és merítési mélysége | felkutatással töltött idő hálókivetés | bruttó űrtartalom * halászeszközök16 háló hossza * halászeszközök |

Hálók | háló típusa (pl. tükörháló, kopoltyúháló stb.) háló hossza (a szabályozás szerint) bruttó űrtartalom nettó felület szembőség | nettó hálóhossz és merítési mélység | halászattal töltött idő | nettó hosszúság * nap felület * nap |

Horogsorok | horgok száma bruttó űrtartalom horogsorok száma horogjellemzők csali | horgok száma horogsoregységek száma | halászattal töltött idő | horgok száma * óra horgok száma * nap horogsoregységek száma * nap/óra |

Csapdák | bruttó űrtartalom | csapdák száma | halászattal töltött idő | csapdák száma * nap |

Erszényes kerítőhálók/halcsoportosulást előidéző eszközök | halcsoportosulást előidéző eszközök száma | Number of FADs | halászati utak száma | halcsoportosulást előidéző eszközök száma * halászati utak száma |

C) GFCM Task 1 – operatív egységek

[pic]

[1] A 43/2009/EK, a 40/2008/EK, a 41/2007/EK és az 51/2006/EK rendelet.

[2] HL L 190., 1998.7.4., 34. o.

[3] HL L 190., 1998.7.4., 34. o.

[4] A 43/2009/EK rendelet 28–31. cikke, a 40/2008/EK rendelet 29–31. cikke, a 41/2007/EK rendelet 26–27. cikke és az 51/2006/EK rendelet III. melléklete.

[5] HL L 39., 2007.2.8., 6. o.

[6] HL L 190., 1998.7.4., 34. o.

[7] A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.), HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[9] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

[10] A közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint.

[11] HL L 171., 1994.7.6., 7–13. o.

[12] HL L 36., 2007.2.8., 6–30. o.

[13] HL L 60., 2008.3.5., 1. o.

[14] HL L 5., 2004.1.9., 25. o

[15] A névleges erőkifejtésre vonatkozik.

[16] Egy konkrét területre kell vonatkoznia (a terület nagyságának megadásával) a halászati intenzitás becslése érdekében (erőkifejtés • km-2), és az erőkifejtésnek a kitermelt állományokra kell vonatkoznia.

[17] Az időbeli meghatározás nélküli erőkifejtéseket egy időszakra kell vonatkoztatni (pl. év).