ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Az operatív tevékenységekre vonatkozó minőségi minimum-előírások: a) utaskezelés: — a poggyászfelvételi eljárás maximális várakozási ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; — az utasok egyik légi járműtől a másikig történő átszállításának maximális ideje; b) poggyászkezelés: — az első poggyász kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; — az utolsó poggyász kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; — a poggyász egyik légi járműtől a másikig történő átszállításának maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; c) áru- és postai küldemények kezelése: — áru- és postai küldemények kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; — áru- és postai küldemények kézbesítésének maximális ideje egyik légi járműtől a másikig történő átszállítás esetén. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; d) téli tevékenységek: — a repülőgép jégtelenítésének maximális ideje; — a jegesedésgátló folyadék minimális mennyisége; e) rámpák kezelése: — az utasok beszállásának / a légi jármű elhagyásának maximális ideje; f) a rámpák megtisztítása az idegen tárgyakból álló törmelékektől.
C 65/209

P7_TA(2013)0255

Egy harmadik országból származó, vagy hontalan személy által az egyik tagállamban benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem (átdolgozás) ***II

Az Európai Parlament 2013. június 12-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (átdolgozás) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 065/40)

Az Európai Parlament,

(1) HL C 317., 2009.12.23., 115. o.

(2) HL C 79., 2010.3.27., 58. o.

(3) HL C 212. E, 2010.8.5., 370. o.

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozata

A Tanács és az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy – kezdeményezési jogának sérelme nélkül – miután a Bíróság ítéletet hoz a C-648/11. sz. MA és társai kontra Secretary of State for the Home Department ügyben, de legkésőbb a Dublini Rendelet 46. cikkében meghatározott időpontig mérlegelje a Dublini Rendelet átdolgozása 8. cikke (4) bekezdésének módosítását. Az Európai Parlament és a Tanács ezt követően gyakorolni fogja jogalkotói hatásköreit, mégpedig a gyermekek érdekeit a legnagyobb mértékben figyelembe véve.

A Bizottság a kompromisszum szellemében és a javaslat haladéktalan elfogadásának biztosítása érdekében elfogadja e felkérés mérlegelését, amelyre azonban az adott különleges körülményekhez kötődő olyan felkérésként tekint, amely nem teremt precedenst.
(10)

Bizonyos körülmények között, az uniós érdekek megfelelő védelme érdekében kiemelten fontos, hogy az Unió alperesi minőségben eljárhat olyan jogvitákban, amelyek egy tagállam által alkalmazott elbánásra irányulnak. Erre különösen akkor kerülhet sor, ha a jogvita az Unió által alkalmazott elbánásra is irányul, ha úgy tűnik, hogy a tagállam által alkalmazott elbánást uniós jog írja elő; ha hasonló követeléseket nyújtottak be más tagállamok ellen; vagy ha olyan jogi kérdések vetődnek fel az ügyben, amelyek eldöntése a jelenlegi vagy az esetleges jövőbeni, más tagállamok vagy az Unió ellen indított vitákra is hatással lehet. Amennyiben a jogvita részben az Unió által alkalmazott, vagy egy az uniós jog által előírt elbánásra irányul, az Unió jár el alperesi minőségben, kivéve, ha az általa alkalmazott elbánásra irányuló kárigény jelentősége az esetleges pénzügyi felelősség és a felvetődött jogi kérdések szempontjából csekély a tagállam által alkalmazott elbánásra irányuló kárigényhez képest.
(19)

A hitelintézetek biztonsága és stabilitása a megfelelő mennyiségű, a lehetséges kockázatokat figyelembe vevő belső tőkeallokációtól, továbbá a megfelelő belső szervezeti struktúrák és vállalatirányítási rendszerek meglététől is függ. Az EKB-t ezért azzal is meg kell bízni, hogy alkalmazzon olyan követelményeket, amelyek biztosítják, hogy a hitelintézetekben megbízható irányítási rendszerek, eljárások és mechanizmusok működnek, ideértve a belső tőkemegfelelés értékelésére és fenntartására irányuló stratégiákat és eljárásokat. Hiányosságok esetén az EKB feladata a megfelelő intézkedések előírása is, ideértve az egyedi szavatolótőke-követelmények, egyedi adatszolgáltatási követelmények és egyedi likviditási követelmények meghatározását is.
3i.

a 32. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) A Hatóság az ERKT-vel együttműködve az egész Unióra kiterjedő értékelést kezdeményez és koordinál, amelynek célja a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szemben mutatott rugalmasságának felmérése. E céloknak megfelelően kialakítja az alábbiakat: a) különböző gazdasági forgatókönyvek által az intézmények pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan; b) a pénzügyi intézmények rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés. c) az egyes termékek és a forgalmazási folyamatok által valamely intézményre gyakorolt hatások értékelését szolgáló közös módszertan; valamint d) a stresszteszt céljaira szükségesnek ítélt eszközértékelés közös módszertanai.”; b) a (3) bekezdés után a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki: „(3a) A pénzügyi intézmények egész Unióra kiterjedő kockázatértékelésének e cikk szerinti lefolytatásához a Hatóság a 35. cikknek megfelelően és az abban foglalt feltételekkel közvetlenül információkat kérhet azoktól. Előírhatja a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak célzott felülvizsgálatok elvégzését is. A módszerek, gyakorlatok és eredmények összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának biztosítása érdekében a 21. cikknek megfelelően és az abban foglalt feltételekkel előírhatja számukra helyszíni vizsgálatok elvégzését – akár a Hatóság részvételével is. (3b) A Hatóság előírhatja a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára, hogy a pénzügyi intézmények vessék alá magukat külső, a (3a) bekezdésben hivatkozott független könyvvizsgálatnak.”
(11)

A panaszosoktól meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek. Az „érdekelt fél” kifejezés túl szűk értelmezését azonban kerülni kell. Arra is kötelezni kell a panasztevőket , hogy felhatalmazáson alapuló végrehajtási rendelkezésben a Bizottság által meghatározott könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát űrlapon nyújtsanak be meghatározott minimális mennyiségű információt. Amikor a panasztevők nem nyújtanak be észrevételt vagy szolgáltatnak információt, amely a belső piacon versenytorzulást eredményezhető jogellenes támogatás meglétére vagy a támogatással való visszaélésre utal, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a panaszt visszavontnak tekintse.
(4)

Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt megfeleljenek a biztonsági előírásoknak. A jármű biztonsági és környezetvédelmi jellemzőit megváltoztató, utólagosan beszerelt eszközök nem befolyásolhatják hátrányosan azokat a jellemzőket, amelyekkel a jármű a jóváhagyás, az első nyilvántartásba vétel vagy a használatba vétel idején rendelkezett. A tagállamok nemzeti előírásokat vezethetnek be a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 2002. március 18-i 2002/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott járműkategóriák műszaki vizsgálata tekintetében; e nemzeti műszaki vizsgálati rendszer alkalmazandó a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott járműkategóriákra.
(3)

Az általános szabály az, hogy azon mezőgazdasági termelők részére, akik egy adott (N.) naptári évre közvetlen kifizetés iránti kérelmet nyújtanak be, az N+1. pénzügyi éven belül egy meghatározott kifizetési időszak során kell folyósítani az esedékes összeget. A tagállamoknak azonban – bizonyos korlátokon belül – lehetőségük van arra, hogy a termelők részére a szóban forgó időszak lejárta után, bármikor késedelmesen teljesítsenek kifizetéseket. Előfordulhat, hogy az ilyen késedelmes kifizetések teljesítése egy későbbi pénzügyi évben történik. Ha egy adott naptári évben pénzügyi fegyelmet kell alkalmazni, a vonatkozó kiigazítási mértéket nem kell alkalmazni azokra a kifizetésekre, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet olyan naptári évben nyújtották be, amely különbözik azon évtől, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell. Éppen ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kiigazítási mértéket csak azokra a kifizetésekre szabad alkalmazni, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a kifizetést mikor folyósították a termelő részére.
6.

A 16. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) A hitelesített fogási tanúsítványt az importőr alapesetben legkésőbb 3 munkanappal az Unió területére történő belépés helyére való megérkezés becsült ideje előtt benyújtja azon tagállam illetékes hatóságához, amelybe a terméket az eredetileg megállapított határidőn belül be kívánják vinni. A három munkanapos határidő az 54a. cikkel összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján módosítható a halászati termék típusától, az Unió területére való belépés helyéig mért távolságtól vagy a felhasznált szállítóeszköztől függően. Az illetékes hatóság kockázatkezelés alapján megvizsgálja a fogási tanúsítványt a lobogó szerinti államtól a 20. és 22. cikkel összhangban kapott értesítésben foglalt információ alapján.” b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az elismert gazdasági szereplő státust egy tagállam illetékes hatóságai többek között a következő kritériumok alapján adhatják meg valamely importőrnek: a) az importőr a tagállam területén székhellyel rendelkezik; b) az importműveletek száma és mennyisége elégséges ahhoz, hogy igazolja a (2) bekezdésben említett eljárás végrehajtását; c) az állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések követelményeinek betartását igazoló megfelelő nyilvántartás; d) a kereskedelmi és – adott esetben – a szállítási és feldolgozási nyilvántartásra vonatkozó, kielégítő gazdálkodási rendszer, mely e rendelet alkalmazásában lehetővé teszi a megfelelő vizsgálatok és ellenőrzések végrehajtását; e) az említett vizsgálatok és ellenőrzések lefolytatását elősegítő eszközök megléte; f) adott esetben a végzett tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó szakértelemre vagy szakmai képesítésre vonatkozó gyakorlati előírások; valamint g) adott esetben igazolt fizetőképesség. A tagállamok a státus megadását követően a lehető leghamarabb közlik a Bizottsággal az elismert gazdasági szereplők nevét és címét. Ezt az információt a Bizottság elektronikus úton a tagállamok rendelkezésére bocsátja.” c) a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki: „(4) A Bizottság az 54a. cikknek megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy a (3) bekezdésben foglalt kritériumok alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak megállapítására: a) az elismert gazdasági szereplő státus felfüggesztésére és visszavonására vonatkozó szabályok; b) az elismert gazdasági szereplői tanúsítvány érvényességi feltételeire vonatkozó szabályok; c) az elismert gazdasági szereplői tanúsítvány odaítélésére, módosítására vagy bevonására vonatkozó szabályok. (5) A Bizottság az 54. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási aktusokat fogad el az alábbiak tekintetében: a) az elismert gazdasági szereplői tanúsítvány kérvényezésével és kiállításával összefüggő eljárásokra és formanyomtatványokra vonatkozó szabályok; b) az elismert gazdasági szereplők ellenőrzésének mikéntjére vonatkozó szabályok; c) az elismert gazdasági szereplők és a tagállami hatóságok közötti, a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti információcserére vonatkozó szabályok.”
12.

A szöveg a következő 48a. cikkel egészül ki: „48a. cikk (1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (2) A Bizottság a … (5) -ától/-étől számított hároméves időtartamra felhatalmazást kap a 2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében, és a 29d. cikk (7) bekezdésében, a 34b. cikk (11) bekezdésében, valamint a 45. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a hároméves időtartam vége előtt legkésőbb 9 hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás határozatlan időre szól hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra . [Mód. 6] (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében , 29d. cikk (7) bekezdésében, , a 34b. cikk (11) bekezdésében és a 45. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 7] (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontja, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontja, a 16. cikk (2) bekezdése, a 29. cikk (6) bekezdése, a 29d cikk (7) bekezdése valamint a 34b. cikk (11) bekezdése, vagy a a 45. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.” (5) HL: kérem, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját. "
(22)

Ha a letétkezelő letétkezelési feladatokat ruház át, és a harmadik fél által őrzött pénzügyi eszközök elvesznek, a felelősséget a letétkezelőnek kell viselnie. Azt is meg kell állapítani, hogy letétben őrzött eszközök elvesztése esetén a letétkezelő köteles ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget rendelkezésre bocsátani, még akkor is, ha az eszközök elvesztése egy alletétkezelőnél történt. A letétkezelő csak akkor mentesül ez alól a felelősség alól, ha bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan, érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény miatt és olyan következménnyel következett be, amely minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen volt. Ebben az összefüggésben a letétkezelő – kimentendő magát a felelőssége alól – nem hivatkozhat bizonyos belső körülményekre, mint például egy munkavállaló által elkövetett csalásra. Nem lehetséges szerződéses vagy szabályozási felelősség alóli mentesítés azokban az esetekben, amikor egy letétkezelő vagy alletétkezelője veszíti el az eszközöket.
xii.

coordination of transport or reimbursement for the discharge of certain obligations inherent in the concept of a public service pursuant to Article 93 of the Treaty;
a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek, valamint víz- és területigényének bemutatását az építés, az üzemelés és adott esetben a bontás tartamára vonatkozóan;

a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek, valamint víz- és területigényének bemutatását az építés és az üzemelés tartamára vonatkozóan;

a termelési folyamat lényeges jellemzőinek bemutatását például a felhasznált anyagok, energia és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan;

a termelési folyamat lényeges jellemzőinek bemutatását például a felhasznált anyagok, energia és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan;

c)

c)

(4) A környezet azon aspektusainak ismertetése, amelyekre a javasolt projekt valószínűsíthetően jelentős mértékű hatást fog kifejteni, ideértve különösen a népességet, az emberi egészséget, az állat- és a növényvilágot, a biológiai sokféleséget, a nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, a földterületeket (területelvonás), a talajt (szervesanyag-tartalom, erózió, tömörödés, talajlezárás), a vizeket (minőség és mennyiség), a levegőt, az időjárási viszonyokat, az éghajlatváltozást (üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is, mérséklő hatás, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatások, amennyiben a projekt figyelembe veszi az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti örökséget is, valamint a tájat; az ismertetésnek ki kell terjednie a felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra, valamint a felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére is.
(30)

a körülmények jelentős megváltozása: valamely termékkategória (pl. pipadohány, szivar, szivarka) értékesítési volumenében bekövetkezett, legalább 10 %-os növekedés, amely legalább 10 tagállamban megfigyelhető, az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított értékesítési adatok alapján; vagy pedig a 25 évesnél fiatalabb fogyasztói csoportok körében az elterjedtség legalább 5 %-os növekedése legalább 10 tagállamban az adott termékcsoportban, [this date will be set at the moment of adoption of the Directive]-i Eurobarométer-jelentés vagy egyenértékű, az elterjedtségre vonatkozó tanulmányok alapján;
(69)

Helyénvaló, hogy hitel közvetítők csak akkor végezhessék tevékenységüket, ha előzetesen átestek egy, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága általi engedélyezési eljáráson, és folyamatosan felügyelni kell őket annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek legalább a szakértelemre, a jó hírnévre ▌és a szakmai kártérítési fedezetre vonatkozó szigorú szakmai követelményeknek. ▌Ezek a követelmények legalább az intézmény szintjén alkalmazandók. A tagállamok meghatározhatják azonban, hogy az engedélyezési követelményeket a hitelközvetítő alkalmazottaira is kell-e alkalmazni. A székhely szerinti tagállam további követelményekről is rendelkezhet, például arról, hogy a hitelközvetítő tulajdonosainak jó hírneve legyen, vagy hogy a függő hitelközvetítők csak egy hitelezővel állhatnak szerződéses viszonyban, amennyiben e követelmények arányosak és összhangban állnak az uniós joggal. Az engedélyezett hitelközvetítőkre vonatkozó releváns információkat be kell vezetni egy közhitelű nyilvántartásba. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy azon függő hitelközvetítőket, akik, illetve amelyek kizárólag egy hitelezővel dolgoznak, valamint annak teljes és feltétel nélküli felelőssége mellett járnak el, az illetékes hatóságok azon a hitelezőn keresztül engedélyezzék, amelynek nevében a hitelközvetítő eljár. A tagállamok számára biztosítani kell azt a jogot, hogy korlátozásokat tartsanak fenn vagy vezessenek be egyes hitelközvetítők jogi formájára vonatkozóan a tekintetben, hogy kizárólag jogi személyként vagy természetes személyként működhetnek-e. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy szabadon eldöntsék, minden hitelközvetítőt egyetlen nyilvántartásba vezetnek-e be, vagy több különböző nyilvántartás fenntartását követelik-e meg attól függően, hogy a hitelközvetítő függő hitelközvetítő-e vagy önálló hitelközvetítőként tevékenykedik. A tagállamok számára biztosítani kell azt a lehetőséget is, hogy korlátozásokat tartsanak fenn vagy vezessenek be azzal kapcsolatban, hogy az egy vagy több hitelezővel szerződéses viszonyban álló hitelközvetítők felszámíthatnak-e díjat a fogyasztóknak.
(4b)

Az előnyök megosztását abban az összefüggésben kell látni, hogy a genetikai források rendelkezésre bocsátása terén a biológiai sokféleségben gazdag fejlődő országok töltenek be meghatározó szerepet, míg a felhasználók elsősorban a fejlett országokból kerülnek ki. Amellett, hogy magában rejti a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához való hozzájárulás lehetőségét, a hozzáférés és az előnyök megosztása hozzájárulhat a szegénység felszámolásához és a környezeti fenntarthatósághoz, ezáltal pedig a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához is, amint azt a Nagojai Jegyzőkönyv preambuluma is elismeri. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtásakor is törekedni kell e lehetőségek kibontakoztatására.