INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A Schengeni határellenőrzési kódex 29. cikkének aktiválása és az ideiglenes határellenőrzésre vonatkozó, uniós szintű összehangolt megközelítés érvényesítése a schengeni rendszer helyreállítására irányuló ütemtervben felvázolt azon kezdeményezések közé tartozik, amelyek célja a valamennyi belső határellenőrzés megszüntetéséhez szükséges feltételek megteremtése és a schengeni térség rendes működésének mielőbbi helyreállítása.

A Tanács eredetileg hat hónapos időszakra ajánlotta az arányos ideiglenes belső határellenőrzés fenntartását. A Tanács a 29. cikkel összhangban két alkalommal, három-három hónapra meghosszabbította ajánlását a fenti öt schengeni állam tekintetében. Ugyanakkor viszont a Tanács megjegyezte, hogy a különféle intézkedéseknek köszönhetően összességében javult a helyzet. Az újra bevezetett határellenőrzésre ezért szigorúbb feltételeket szabtak, és részletes havi jelentéstételi kötelezettséget írtak elő az érintett schengeni államok számára.

A Schengeni határellenőrzési kódex 25. és 29. cikke értelmében ezen időszak a 29. cikkben foglalt feltételeknek és eljárásnak megfelelően meghosszabbítható, amennyiben a kivételes körülmények továbbra is fennállnak.

A Tanács által elfogadott ajánlások nem befolyásolják azon további eszközöket, amelyek a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető, a külső határ igazgatásának hiányosságaitól független, egy másik súlyos veszély esetén a belső határellenőrzés ideiglenes visszaállítására vonatkozó általános szabályok értelmében valamennyi tagállam – köztük az öt érintett tagállam – számára rendelkezésre állnak. Ezen időszakban például Franciaország – amely nem tartozott az ajánlás címzettjei közé – terrorista veszéllyel összefüggő okokból visszaállította és fenntartotta a határellenőrzést belső határain. A stockholmi terrortámadást követően Svédország bejelentette, hogy 2017. április 7–15. között valamennyi belső határán újból bevezeti az ideiglenes határellenőrzést.

A Bizottság teljes mértékben tisztában van azzal, hogy az EU bármely határszakaszát érintő migrációs hullámok súlyos fenyegetést jelenthetnek egy vagy több tagállam közrendjére vagy belső biztonságára nézve. Ebből a megfontolásból különböző tengeri és szárazföldi határszakaszokra irányuló intézkedéseket hajtanak végre az összehangolt fellépés jegyében – ez magában foglalja többek között a közép-mediterrán útvonallal kapcsolatos fokozott erőfeszítéseket, a partnerségi kerettel összefüggő intézkedéseket, valamint a releváns külső határszakaszokra irányuló kiegészítő fellépést is. A Bizottság annak is tudatában van, hogy az elmúlt években új biztonsági kihívások jelentek meg, amint azt a közelmúltbeli berlini, stockholmi vagy párizsi terrortámadás is alátámasztja. Jóllehet a hatályos jogi keret elegendőnek bizonyult az eddigi kihívások kezeléséhez, a Bizottság a fentiekre való tekintettel mérlegeli, hogy az a folyamatosan változó biztonsági kihívások kezelésére is alkalmas-e.

A Bizottság elkötelezett amellett, hogy további munkával biztosítsa a meglévő eszközök maradéktalan kihasználását, és a helyzet további stabilizálásához szükséges új kezdeményezéseket dolgozzon ki, szem előtt tartva, hogy az eddigi belső határellenőrzés során elért eredményeknek ellensúlyozniuk kell az elnyúló belső határellenőrzéssel járó hátrányokat, vagyis a gazdasági költségeket és a polgárok szabad mozgását gátló akadályokat.

Jelenlegi helyzet

A Bizottság az érintett öt schengeni állam által benyújtott havi jelentések, valamint a rendelkezésére álló információk összessége alapján arra a következtetésre jutott, hogy az ellenőrzések továbbra is megfelelnek az ajánlásban meghatározott feltételeknek. Az előző időszakokhoz hasonlóan ellenőrzésre csak szükség esetén került sor, valamint az ellenőrzés arányos, célzott és korlátozott intenzitású volt, és a lehető legkisebb mértékben akadályozta az érintett lakosság belső határokon való átkelését. A Bizottság megjegyzi, hogy az öt schengeni állam jelentésében a belső határellenőrzés fenntartásának szükségességét jelezte. Ugyanakkor a Bizottság azt is megjegyzi, hogy Szlovénia kétségeit fejezte ki az osztrák–szlovén határon végzett határellenőrzés szükségességével kapcsolatban, mivel Szlovénia szerint az ideiglenes belső határellenőrzés bevezetése óta jelentősen megváltoztak a körülmények.

A schengeni államok által a 2017. február 7-i ajánlásnak megfelelően tett jelentésekben foglalt információk (a beérkezett menedékkérelmek és az ellenőrzés következtében megtagadott belépések száma tekintetében) alátámasztják a 2016. május 12-i és 2016. november 11-i ajánlásnak megfelelően készült jelentésekben ismertetett tendenciát, amiből a helyzet fokozatos stabilizálódására lehet következtetni.

A 2017. február 7-i ajánlásban felölelt időszak alatt továbbra is alacsony volt a görög külső határokon keresztül az Európai Unióba érkező irreguláris migránsok száma, jóllehet az elmúlt hetekben a nyugodt tengeri és enyhe időjárási viszonyoknak köszönhetően számuk valamelyest nőtt. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség jelenleg folyamatban lévő működőképessé tétele és fokozatos bevezetése, a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat folyamatos végrehajtásával együtt kulcsfontosságú lépésnek számít a helyzet kezelése szempontjából.

Ugyanakkor további erőfeszítésekre van szükség annak biztosításához, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség teljes kapacitással védelmezze az Unió külső határait: ki kell egészíteni az ügynökség műveleteinek végrehajtásához rendelkezésre álló eszközöket, különösen a kötelező gyorsreagálású állomány erőforrásait. A jelenleg végzett sebezhetőségi értékeléseket is be kell fejezni, elsőként a releváns tagállamoknak címzett, a legsürgősebb sebezhetőségek elsőbbségiként történő kezelését célzó május végére várható ajánlásokkal, valamint az első szimulációs gyakorlat 2017. október végére várható eredményeivel. Miután a Tanács jóváhagyta a két szomszédos uniós országgal kötendő jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalási meghatalmazást, 2017 áprilisában megkezdődtek a tárgyalások Szerbiával. Az EU Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra vár, hogy a lehető leghamarabb megkezdje a tárgyalásokat.