Az „Alapvető jogok és polgárság” program általában véve az alapvető jogok védelmére összpontosít, ami a gyermekek jogainak védelmét is magában foglalja. A Daphne-programban a gyermekek azok közé a veszélyeztetett csoportok közé tartoznak, amelyeket meg kívánnak védeni az erőszak ellen. A „Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem” (ISEC) program általános célkitűzései között szintén szerepel a gyermekek védelme, különösen attól, hogy bűncselekmények áldozataivá váljanak. A menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek vonatkozásában az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Integrációs Alap is céljául tűzte ki a gyermekek védelmét, noha csak a célcsoportjaikba tartozó gyermekek tekintetében.

Az „Alapvető jogok és polgárság” program népszerű program volt, amelynek keretében az elérhető támogatáshoz viszonyítva elég sok pályázat érkezett be. A tevékenységi támogatásra irányuló pályázatok száma 66 (2007) és 257 (2011–2012) között mozgott. A működési támogatások vonatkozásában a legkevesebb pályázat (11) 2007-ben érkezett be, míg a legtöbb (52) 2010-ben.

29 válaszadó közül 14 említette, hogy szinergiát hoztak létre az „Alapvető jogok és polgárság” program más projektjeivel. Továbbá 21 válaszadó elmondta, hogy szinergiát hoztak létre más uniós programok által támogatott projektekkel, 23 pedig arról számolt be, hogy más, hasonló célkitűzésekkel rendelkező nemzeti/regionális programokkal hoztak létre szinergiát. Hét válaszadó számolt be arról, hogy nemzetközi adományozók egyéb programjai által támogatott projektekkel hoztak létre szinergiákat.

A döntéshozók pozitív reagálása számos formát öltött. A felmérés válaszadói egyhangúlag arról számoltak be, hogy a döntéshozók részt vettek a projektekkel kapcsolatos eseményeken. A döntéshozók egyéb természetű részvétele közé tartozott a kommunikációs anyagok terjesztése (a válaszadók 59 %-a említette ezt), illetve a projektek tevékenységeinek (néhány tevékenységének) folytatására biztosított további támogatás (a válaszadók 30 %-a számolt be erről). A válaszadók kisebb, de nem kevésbé jelentős csoportja (18 %) megjegyezte, hogy a projektjeik eredményeinek hatására a döntéshozók új szakpolitikai fejlesztésekbe fogtak vagy módosították a létező szakpolitikákat. Ezekben az esetekben határozattan elmondható, hogy a projektek hatékonyan hozzájárultak a szakpolitika és a jogszabályok fejlődéséhez.

A Bizottság kezdetben azért kívánta kiemelt területté tenni az adatvédelmet, hogy előmozdítsa a nyilvánosság adatvédelmi kérdésekről való tájékoztatására irányuló tevékenységeket. Az évek folyamán ez a kiemelt terület a gyermekek magánéletének megerősített védelmére, a magánéletet elektronikus úton fenyegető kockázatokra, illetve az adatvédelmi hatóságok közötti együttműködés javítására összpontosított. Az „Alapvető jogok és polgárság” program keretében végrehajtott 169 intézkedés mennyiségi elemzése azt mutatja, hogy a projektek által ezen a területen végrehajtott tevékenységek főként figyelemfelkeltő tevékenységekből (például kiadványokból, promóciós anyagokból és eseményekből), valamint olyan kutatási tevékenységekből álltak, mint például az adatgyűjtés és felmérések. Más végtermékek, például tanulmányutak és műhelytalálkozók a kölcsönös tanuláshoz kapcsolódtak. A „Données personelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens” projekt jó minőségű kiadványt jelentetett meg, egy képregényt négy nyelven, hogy tájékoztassa a fiatalokat az online magánélethez és adatvédelemhez kapcsolatos jogaikról. A projekt végeredményei is értékesnek tekintendők.

Több, tevékenységi támogatásban részesülő projekt során jelentéseket, képzéseket és oktatási anyagokat állítottak össze a rasszizmus, homofóbia és antiszemitizmus elleni küzdelem vonatkozásában. Az ilyen projektek egyik példája a német Autonomia Foundation 2009–2010. évi, tevékenységi támogatásban részesült „Egy Európa! A kultúrák közötti megértést és kölcsönös tiszteletet előmozdító állampolgári fellépések transznacionális hálózata” projektje. Ez a projekt több mint 20 helyszínen végzett tevékenységeket a részt vevő országokban (Dániában, Bulgáriában, Magyarországon és Németországban), hogy eljuttassa a tolerancia üzenetét a helyi fiatalokhoz és a sportcsapataikhoz. „A futball az egyenlőségért – A rasszista és homofób sztereotípiák elleni küzdelem a futballban és a futball által” és „A futball az egyenlőségért – A homofóbia és a rasszizmus kezelése Közép- és Kelet-Európára összpontosítva” projekt végtermékei is felhívták a figyelmet a futballban jelentkező homofóbia problémájára. E végtermékek közé tartoztak a „Szeresd a focit! Utasítsd el a szexizmust!” matricák, „A futball az egyenlőségért” feliratú mezek, egy rasszizmusellenes esemény Prágában, három információs esemény Hamburgban, a No Mantinels társulat vígjátéka a futballban jelentkező homofóbiáról, egy éves körút a rasszizmus és az intolerancia ellen, egy homofóbiaellenes konferencia a budapesti Eurogames eseményen, valamint figyelemfelkeltő napok a labdarúgó-Eb szurkolói nagykövetségein.

2.4.2Közép távú fenntarthatóság: az eredmények további használata

A projektek feltérképezése arról tanúskodott, hogy a támogatások valamivel kevesebb mint fele esetében (169 támogatásból 81 esetében) arról számoltak be, hogy olyan fenntartható végtermékeket hoztak létre, amelyeket a program támogatását követően is használtak, és 7 jelentés számolt be arról, hogy a létrehozott partnerségek a projekt lezárását követően is fennmaradtak. Számos projekt emellett olyan végtermékeket eredményezett, amelyeket a jelenlegi és jövőbeli tevékenységek esetében is tovább használnak. Például „A polgárok részvételére vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje az aktív polgárság előmozdítására az Európai Unióban (ESPACE)” projekt számos olyan végterméket dolgozott ki, például figyelemfelkeltő anyagokat és tevékenységeket négy nyelven, kölcsönös tanulási kezdeményezéseket és nemzeti hálózatokat, amelyeket a projekt lezárását követően is használtak. Az „Amikor az ártatlanokat büntetik – Bebörtönzött szülők gyermekei, egy veszélyeztetett csoport” projekt számos fenntartható végterméket dolgozott ki, többek között kiadtak egy jelentést és egy „Eurochips” nevű összefoglalót, amelyet négy nyelven, legalább tíz tagállamban terjesztettek, és amelyet továbbra is használnak annak érdekében, hogy előmozdítsák a bebörtönzött szülők gyermekeinek jogait.

A felmérés megerősítette, hogy a projektek nagy részénél fenntartható eredményeket értek el. A 72 válaszadóból 44 (61 %) arról számolt be, hogy a projektjük jelentős eredményeket ért el azon a tematikus területen, amelyen dolgoznak. Emellett azt is elmondták, hogy a döntéshozók aktívan reagáltak a támogatott projektekre. Megjegyezték, hogy a döntéshozók 100 %-ban részt vettek a projektekkel kapcsolatos eseményeken, például szemináriumokon, konferenciákon, műhelytalálkozókon stb. A megvizsgált projektek 59 %-ánál (33) a döntéshozók kommunikációs anyagok (például brosúrák, tájékoztató füzetek, szórólapok stb.) terjesztésével reagáltak, az érintett döntéshozók 30 %-a (17) további támogatást nyújtott a projektek tevékenységeinek (néhány tevékenységének) folytatásához, és az érintett döntéshozók 23 %-a (13) hozott létre/támogatott egyéb olyan projekteket, amelyek felhasználták a projekt elemeit (megközelítés/módszer, egy vagy több tevékenység stb.). Végezetül a döntéshozók 18 %-a (10) vett részt új szakpolitikai fejlesztés/cselekvési program/jogszabály kidolgozásában vagy a meglévők módosításában a projektek végtermékei és eredményei alapján.

2.4.3A partnerségek folytatása a projektek lezárását követően

Noha a feltérképezés 168 projektből csak 7 esetében talált közvetlen bizonyítékot a létrehozott partnerség fennmaradására, a felmérés eredményei sokkal pozitívabbak voltak. Arra utaltak, hogy sok projekt lehetővé tette olyan partnerségek vagy hálózatok létrehozását, amelyek a projektek lezárását követően is fennmaradtak. A felmérés 71 válaszadójából 48 (68 %) számolt be arról, hogy a partnerségük folytatódott vagy folytatódni fog a projekt lezárását követően.

A megkérdezett érdekeltek elmondták, hogy a partnerek között a projekt során létrejött együttműködés hozzájárult egy olyan hálózat létrehozásához, amely továbbra is együtt dolgozik új projekteken. Például „A gyermekek hangja: az etnikumok közötti erőszak és a gyermekek jogai az iskolai környezetben” projekt segített létrehozni az etnikai problémákkal és az etnikumok közötti erőszakkal foglalkozó kutatók új nemzetközi hálózatát. Így kívánták felhívni az oktatók, a gyermekek és a nyilvánosság figyelmét ezekre a kérdésekre. A „Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens” projektben részt vevő partnerek is arról számoltak be, hogy tervezik a projekt révén létrejött hálózat további használatát.

2.4.4Hosszú távú fenntarthatóság: a projektek eredményeinek átadhatósága

Annak meghatározásához és értékeléséhez, hogy a projektek végtermékei és eredményei átadhatók voltak-e és valóban átadták-e őket más uniós tagállamoknak, az értékelés az online felmérésből és a nyomonkövetési interjúkból származó adatokra támaszkodott. Ezek az adatok önbevalláson alapulnak, és nem teljesen objektív bizonyítékok. Arról tanúskodnak, hogy a végtermékek nagy része átadható volt más uniós tagállamoknak, különösen olyan anyagok, amelyek a fordítást követően terjeszthetővé és felhasználhatóvá váltak hasonló célkitűzésű egyéb projektek keretében más országokban. Megközelítési módszerek is átadhatók más célcsoportokra és kedvezményezettekre vonatkoztatva, különösen a végtermékek „bevált gyakorlat elemei”, amelyek felhasználhatók más összefüggésben és projektekben. Számos esetben arról számoltak be, hogy kisebb problémák merültek fel a projektek végtermékeinek átadhatóságát illetően. Ezek főként a végtermékek más nyelvekre történő lefordításának szükségességéhez vagy ahhoz kapcsolódtak, hogy a helyi érdekeltek bevonásával az országspecifikus vagy helyi kontextushoz igazítsák a projektek módszereit vagy végtermékeit.

A felmérés legtöbb válaszadója megerősítette a projektjük végtermékeinek más uniós országoknak való átadhatóságát. Például „Az alapvető jogokkal kapcsolatos felvilágosítás Európában – F.R.E.E.” projekt keretében kidolgozott tanfolyamok valamennyi tagállamban használhatók, mert online elérhetők, és mentesülnek a szerzői jogdíj alól. Elérhetők a projekt érdekében létrehozott transznacionális partnerségben részt vevő tagállamok nyelvén. A tanfolyamok szélesebb körű használatának érdekében azonban szükség lenne a más nyelvekre történő fordításokra.

„A futball az egyenlőségért – A rasszista és homofób sztereotípiák elleni küzdelem a futballban és a futball által” projekt kiállításokat és műhelytalálkozókat szervezett a labdarúgásban megfigyelhető diszkriminációval kapcsolatban. Különböző tagállamokból származó projektpartnerek koordináltak az érdekeltekkel az ezen a téren aktív nemzeti és helyi hálózatokban/labdarúgó csoportokban, hogy megszervezzék az eseményeket. A nyomonkövetési interjúban a projektmenedzser elmondta, hogy a projektek végtermékei könnyen átadhatók más tagállamoknak, ha egyeztetnek a nemzeti és helyi érdekeltekkel, hogy jobban az országspecifikus környezetre szabják az eseményeket.

2.5HATÉKONYSÁG ÉS EGYSZERŰSÍTÉSI LEHETŐSÉG

2.5.1Az elköltött összeg az elért hatásokhoz képest

Az „Alapvető jogok és polgárság” program kezdeti költségvetése a 2007–2013 közötti időszak vonatkozásában 94,8 millió EUR volt, amelyet évi 10,60 és 15,50 millió EUR közötti összegre bontottak le. Az 1- 1 . táblázat Az „Alapvető jogok és polgárság” program (2007–2013) költségvetésének tervezett lebontása) tartalmazza az eredetileg tervezett költségvetés végrehajtási évek és támogatási eszközök szerinti részletes lebontását a 2007–2013 közötti időszak vonatkozásában.

Az előirányzott támogatás éves összege fokozatosan nőtt a program során. Ez a Bizottság általános gyakorlatát tükrözte. Az előirányzott támogatások éves nagyságát a hétéves programozási időszak kezdetén határozzák meg az uniós költségvetés keretében. Ezután évente kisebb kiigazításokra kerül sor, és a programozási időszak vége felé, amikor már régebb óta tart a program, nagyobb összegeket irányoznak elő.

A költségvetés legnagyobb részét tevékenységi támogatások révén osztották ki, és az így előirányzott támogatásoknak évente átlagosan 66,3 %-át osztották ki, ami 62,6 millió EUR nagyságú összegnek felel meg. A költségvetés fennmaradó részét működési támogatásokra (10 %, azaz 9,5 millió EUR) és bizottsági kezdeményezésekre (21 %, azaz 20 millió EUR) irányozták elő.

A végrehajtási időszak 169 támogatási projektjének mennyiségi elemzése (amely nem terjedt ki a 2013. évi tevékenységi támogatásokban részesült projektekre) azt mutatja, hogy tevékenységi támogatásokra összesen 46 460 022 EUR nagyságú összeget kötöttek le, ami a 2007–2012 közötti tevékenységi támogatásokra előirányzott teljes összeg (51 675 000 EUR) mintegy 90 %-a.