HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 15.07.2005 
COM(2005) 292 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK 
ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK 
2005. évi jelentés az Európai Közösség fejlesztéspolitikájáról és a küls ő segítségnyújtás 
végrehajtásáról 2004-ben 
   
{SEC(2005)892} 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK 
ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK 
2005. évi jelentés az Európai Közösség fejlesztéspolitikájáról és a küls ő segítségnyújtás 
végrehajtásáról 2004-ben 
A. ÖSSZEFOGLALÁS 
Bevezetés  
Ez az éves jelentés 2004-b en a fejlesztési együttm űködés és a küls ő segítségnyújtás 
területén az Európai Közösség szakpolitikai kezdeményezéseinek és tevékenységeinek alapvet ő jellemzőit mutatja be. Célja, hogy széles körben 
tájékoztasson, eljusson többe k között az Európai Unió intézményeihez, a tagállamok 
kulcsfontosságú csoportjaihoz (különös en a parlamentekhez és az 
államigazgatáshoz), a civil társadalomhoz és a nyilvánossághoz, amelyek mindannyian hozzájárulnak e fontos töre kvés megvalósításához, valamint a fejl ődő 
országokhoz és egyéb olyan ügynökségekhe z és szervezetekhez, amelyek aktív 
szerepet játszanak a fejlesztés és a küls ő segítségnyújtás területén.  
Az Európai Unió nemzetközi szinten és az adományozók közösségében egyedülálló 
szerepet játszik.  Az EU a világ legnagyobb adományoz ója, mivel a világ hivatalos 
fejlesztéstámogatásának több mint felét ké pviseli. A Bizottság egymaga a világ 
fejlesztéstámogatásának +/- 11 %-át keze li; 2004-ben több mint 6,9 milliárd eurót 
költött erre a célra. Ez azt jelenti, hogy az Európa i Bizottság az EU által 
megvalósított hivatalos fejlesztástámogatás (ODA) egyötödét kezeli. Az utóbbi négy 
évben a Bizottság megújította a támogatási projektek és külföldi programok rangsorolását, szervezését és végr ehajtását, hogy az európai adófizet ők által 
biztosított anyagi eszközöke t hatékonyabban használja fel. Egy 2004-ben végzett 
különleges Eurobarometer-felmérés
1 megerősíti, hogy az európai közvélemény arra 
számít, hogy az Európai Unió a fejlesztés ben központi szerepet játszik. Tízb ől hat 
polgár véli úgy, hogy az Európai Bizottság segít a fejl ődő országokban él ő 
szegényeken, amely célt ugyancsak tízb ől kilencen tartanak fontosnak.  
A 2004-ben tapasztalt jelent ős válságok és természeti kata sztrófák során az Európai 
Bizottság fontos szerepet játszott azá ltal, hogy szükség esetén gyorssegélyt nyújtott, 
valamint az utóbbi évekbe n válságsújtotta régiókban továbbra is folytatja a 
támogatásra irányuló törekvéseket. Többe k között Afganisztánban, Timor-Lestén, a 
Kongói Demokratikus Köztársaságban, Haitiban  és Fidjin a békére, stabilitásra és 
újjáépítésre irányuló támoga tás, valamint többek között Ugandában, Vietnámban 
vagy Ruandában a növekedésre és a szegénys ég csökkentésére irá nyuló törekvések 
tanúsítják a Bizottságnak jelenleg a világban betöltött kulcsszerepét.  
2004 egyben az EU-b ővítés éve volt, amely jelent ős hatást gyakorolt az Unió 
külkapcsolataira. A Bizottság a 2003-ban  elfogadott és 2004-2005-ben folytatódó és 
                                                 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
HU 3   HU kibővülő „menetrend” programján keresztül támogatta az új tagállamok aktív 
részvételét az EU fejlesztési politikájában. A b ővítés hatásai jócskán túlmutatnak az 
Unió közvetlen szomszédságán – a béke és stabilitás el őmozdítására, a 
világkereskedelem támogatására és a szeg énység elleni küzdelemre irányuló globális 
törekvésekben az Unió jelent ősége nagymértékben megnövekedett. 
A kitűzött célok és alapvet ő vizsgálatok  
2004-re a f ő fejlesztési célokat a fenntartható növekedés keretében a Bizottság 2004. 
éves politikai stratégiája2 határozta meg. Ide tartoztak az alábbiak: 
• a fenntartható fejl ődésről szóló világ-csúcstalál kozó (WSSD) nyomon követése, 
különösen a víz- és energiaügyre vonat kozó EU-kezdeményezéseken keresztül; 
• a Doha-forduló és más fontos keresked elmi tárgyalások sikeres befejezése, 
amelyben Dél-Kelet Ázsia és Dél-Amerika is részt vett; 
• az afrikai, karibi és csendes-óceáni  országokkal kötött Cotonou-i megállapodás 
végrehajtása és felülvizsgálata; 
• előrelépés az adósságra vonatkozó kezdem ényezések végrehajtásában és a fejl ődő 
országokban a fert őző betegségek elleni globális harcra vonatkozó intézkedések 
terén. 
2004-re további célkit űzés a 2005. szeptemberi New York-i magas szint ű 
rendezvényre történ ő előkészület volt, amely érdekében 2004 októberében 
megkezdődött az EB MFC-jelentés (millenniumi fejlesztési célok) elkészítése, amely 
a fejlesztés finanszírozása, a fejlesztés koherenciája és az Afrikára való összpontosítás terén különleges EU-i ntézkedések bevezetését javasolta. 
a) A politikai dimenzió  
A közösségi fejlesztéspolitika f ő célja a szegénység csökkentése és végül 
megszüntetése. Ezzel a célkit űzéssel együtt jár a fenntarthat ó gazdasági, társadalmi 
és környezetvédelmi fejl ődés támogatása, a fejl ődő országok világga zdaságba történ ő 
fokozatos integrálásának el ősegítése és az egyenl őtlenség elleni eltökélt küzdelem. 
Az Európai Bizottság továbbra is támoga tta az országokat a szegénység elleni 
küzdelemben, a béke, a biztonság és a demokrácia ápolására tett törekvéseik 
ösztönzésében, valamint a jogállamiság, a felel ősségteljes kormányzás és az emberi 
jogok tiszteletben tartásának el ősegítésében, amelyek mindegyike a fejl ődés 
kulcsfontosságú tényez ője. 
Az Európai Bizottság 2004-ben lépéseket tett az emberi biztonság kiterjesztése felé, 
amely egyfel ől stratégiai biztonságra és politikai stabilitásra, másfel ől 
felelősségteljes kormányzásra és az emberi  jogokra támaszkodik. Ez az innovatív, 
emberközpontú megközelítés a formális jogokat konkrét hozzáférési lehet őségekké 
alakítja: az értékek megóvására és védelmére irányuló hagyományos 
                                                
 
2 COM(2003) 83 végleges 
 
HU 4   HU összpontosításon túl különös ha ngsúlyt fektet az alapvet ő igények kielégítésére és a 
jólét megvalósítására.  
b) A millenniumi fejl esztési célok elérése  
2000 novemberében a Közösség elfogadott e gy egységes, átfogó keretet mintegy 
útmutatásként a fejl ődő országokkal folytatott fejlesztési együttm űködéséhez3. Célja 
a szegénység csökkentése és végül me gszüntetése. 2000 óta ezt az irányt er ősíti meg 
és támasztja alá többek között egyes területekr ől és együttm űködési ágazatokról – 
különösen az oktatásról és egészségügyr ől, közlekedésr ől és intézményfelépítésr ől – 
szóló, néhány részletes sza kpolitikai nyilatkozat is.  
Továbbá annak érdekében, hogy egyértelm ű kapcsolatot hozzon létre a 
fejlesztéspolitika és a szegénység elleni harc nemzetközileg elismert céljai (millenniumi fejlesztési célok vagy MFC-k) között, a Bizottság – szoros együttműködésben az EU-tagállamokkal és nem zetközi szervezetekkel, mint pl. a 
Világbank, az ENSZ és az OECD – tíz kulcs fontosságú mutatót állapított meg a 
jövedelemre, a gyermekek alultápláltságára,  az elemi oktatásra való beiratkozásra, a 
védőoltásokra és egyéb egészségügyi mutatókra (beleértve a HIV elterjedését is) 
vonatkozóan. 2003-ban a Bizottság elkezdte  használni ezeket a mutatókat azon 
országok és régiók teljesítményének értékelésére, amelyek számára fejlesztési segítséget nyújt. Meg kell azonban jegyezni a következ őket: 
• Először is a különböz ő mutatók szorosan összekapcs olódnak – pl. a tiszta víz és 
egészségügyi berendezések hiánya az iskolákban ne mcsak az egészségre van 
hatással, hanem az iskolaépületekben a hi giénia hiánya például a lányokat az 
iskolába járástól er ősen el is rettenti.  
• Másodsorban más területeken nyújtott tám ogatás elengedhetetlen a mutatók terén 
történő előrehaladás helyes keretének lé trejöttéhez – pl. az alapvet ő szociális 
szolgáltatások hatékony végreha jtása nagy részben olyan tényez őktől függ, mint 
az utak megfelel ő infrastruktúrája és az államh áztartás irányításának hatékony 
rendszere.  
• Harmadsorban a célkit űzéseket nem lehet teljesíte ni tartósan bizonytalan 
feltételek mellett, ezér t a konfliktusok megel őzése kulcsfontosságú, több területet 
érintő kérdéssé vált a Közösség külkapcsolatai számára. 
• Negyedsorban további el őrelépésre van szükség, f őleg a legkevésbé fejlett 
országok körében ahhoz, hogy javuljon a stat isztikák szabályozása abból a célból, 
hogy a szükséges adatok fenntartható jelleggel, megfelel ően rendelkezésre 
bocsáthatók legyenek. 
E területen 2004-ben a munka folytatódot t. 2004 októberében a Bizottság továbbá 
előterjesztett egy átfogó je lentést a 2000 és 2004 közöt ti millenniumi fejlesztési 
célokról
4. A jelentés tájékoztatott arró l, hogy az EB hogyan járult hozzá a 
millenniumi fejlesztési célok felé vezet ő előrehaladáshoz, különös hangsúlyt fektetve 
                                                 
3 A Tanács és a Bizottság 2000. november 16-i ny ilatkozata az Európai Közösség fejlesztéspolitikájáról, 
13458/00. 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm  
 
HU 5   HU a MFC8-ra (globális partnerség létrehozás a a fejlesztésért). A jelentés azzal a 
végkövetkeztetéssel zárult,  hogy a tényleges el őrehaladáshoz szükséges alap 
megerősítéséhez általános adományozási fellépés re van szükség három téren: 1) több 
és jobb anyagi eszköz a fejlesztéshez,  2) nagyobb szakpolitikai koherencia a 
fejlesztéshez; 3) különleges hangsúlyt ke ll fektetni Afrikára (szub-Szahara). 
c) Partnerségi megközelítés 
Amikor csak lehetséges, a Bizottság által finanszírozott fejles ztési segítségnyújtási 
programok az adott országnak a szegénység  csökkentésére irá nyuló stratégiáján 
alapulnak, a szegénység csökkentésér ől szóló stratégiai dokumentumban leírtak 
szerint. Ezeket a stratégiákat ke ll alkalmazni a fejlesztési partnerekt ől származó 
valamennyi támogatás koordinálásához, és  ezeknek kell biztosítaniuk a program 
koherenciáját és hatékonyságát.  
A Bizottságnak a küls ő segítségnyújtás területén s zerzett tapasztalata meger ősítette, 
hogy az EU-partnerek el kötelezettsége alapvet ő fontosságú valamennyi 
kezdeményezés hatékonysága és fenntarthatósága érdekében. Azáltal, hogy nagyobb felelősséget ruház a kedvezményezett országokra, ez a megközelítés hozzájárul 
stratégiai és irányítási ta pasztalatuk növeléséhez, és el ősegíti az igényeknek 
megfelelő, bevált gyakorlatok terjesztését. 
A célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedések meghozása
 
a) Politikai dimenzió 
2004-ben az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal lév ő hagyományos 
kapcsolatok megszilárdultak és elmélyülte k, valamint ebben az évben történt az EU 
szomszédos országaival létesített innova tív partnerségi keret megteremtése és 
előmozdítása is. 
2004 májusában megkezd ődtek a Cotonou-i megállapodás felülvizsgálatáról szóló 
tárgyalások az AKCS-EU Miniszterek Tan ácsán Gaborone-ban. A felülvizsgálati 
folyamatban az átfogó célkit űzés a Cotonou-i megállapodás alapvet ő vívmányainak 
megerősítésével egyid őben az EU-AKCS partnerség hatékonyságának és 
minőségének növelése volt. Az év során a tárgyalások jó ütemben haladtak el őre, és 
2004 decemberében egy konferenciában tet őztek, amely során a miniszterek 
összegezték közös célkit űzéseiket, hogy 2005 februárjában végül lezárják a 
tárgyalásokat. 
2004. május 12-én a Tanács jóváhagyta az európai szomszédsági  politikát (ESZP)5, 
amelynek célja, hogy megossza az EU b ővítéséből származó el őnyöket a szomszédos 
országokkal, nevezetesen azáltal, hogy részvételt kínál nekik a bels ő piacon. 
Valamennyi érintett partne r stabilitásának, biztonságá nak és jólétének meger ősítése 
révén az ESZP megakadályozza a kib ővült EU és szomszédai között új 
választóvonalak megjelenését. Az  ESZP egy realisztikus együttm űködési keret, 
amely a cselekvési tervek által (ezekb ől az első hetet, amely Izraelhez, Jordániához, 
Marokkóhoz, Moldovához, a Palesztin Hatósághoz, Tunéziához és Ukrajnához 
                                                 
5 COM(2004) 373 végleges 
 
HU 6   HU fűződik, 2004-ben mutatták be) közös, de kétold alúan az egyes partnerek igényeihez 
igazított alapértékekre támaszkodik. Végs ő célja egy „baráti gy űrű” létrehozása az 
EU körül. 
A konfliktusmegel őzés és a válságkezelés továbbra is a Bizottság prioritásai közé 
tartozik. 2004 decemberében pályázati felhívást írtak ki konfliktusmegel őzési hálózat 
létrehozására, és szakért őket gyűjtöttek össze az EU vezette jöv őbeli válságkezelési 
küldetések számára – 2004 végén a cuna mi sújtotta területeken az EU 
beavatkozásából is le fogják vonni a tanulságot, hogy tovább javuljanak a 
válságkezelés koordinációs mechanizmusai.  
Továbbá 2004-ben a javarészt az EU álta l finanszírozott, afrikai vezetés ű 
békefenntartási kísérletek is kezdtek er edményesnek bizonyulni. Az Afrikai Unió 
(AU) létrehozta a Béke és Bizt onsági Tanácsot, hogy a csapatok közrem űködésével 
megakadályozza a népirtást és az emberiség elleni b űncselekményeket, valamint 
fenntartsa a békét. Burundiba haladéktala nul békefenntartókat, illetve a szudáni 
Dárfúrba t űzszüneti megfigyel őket küldtek. Egy líbiai rendkívüli AU-
csúcsértekezleten Prodi, az Európai Bizottság leköszön ő elnöke az AU dinamizmusát 
és eddigi leny űgöző előrehaladási ütemét méltatta.  
2004-ben a Bizottság 217,5 millió eurót különíte tt el Irak újjáépít ésére, ezáltal a 
Bizottság az egyik legjelent ősebb adományozó lett. A tá mogatást Irak számára 
elsősorban a Nemzetközi Újjáép ítési Alapon keresztül fol yósították, amely az irakiak 
előtt álló, pl. az oktatás, egészségügy, ví zügy és higiénia te rületén jelentkez ő napi 
nehézségek leküzdésére törekszik. 
Afganisztánban a stabilitás visszaá llításának támogatására irányuló 
kötelezettségvállalások 216,5 m illió eurót tettek ki, amelyek az utak újjáépítését, 
valamint a szavazók bejegyzésének és a választások lebonyolításának támogatásán 
keresztül az országban a demokrácia meger ősítését finanszírozzák. Az EU szerepet 
vállalt olyan tevékenységekben is, mint  pl. a határfelügyelet és a tiltott 
kábítószerkereskedelem elleni harc, különösen azáltal, hogy jelent ős támogatást 
nyújtott Afganisztán nemzeti kábítószer-ellen őrzési stratégiájához. 
2004-ben az EU emberi jogokra és demokr áciára irányuló támogatása számottev ő 
volt. A választási megfigyel ő-küldöttségek a legközvetlenebb és legláthatóbb 
eszközök közé tartoztak; a Bizottság Indonéziába, Sri Lankára, Malawiba, Mozambikba, Ciszjordániába és a Gáza- övezetbe, valamint Afganisztánba 632 
választási megfigyel őt küldött, illetve az iraki választások el őkészítésében is részt 
vett.. Az EB pénzügyi támogatása lehet ővé tette sok afrikai ország számára, hogy 
folytassák kormányzásuk javítására irányul ó törekvéseiket. A Bizottság részleges 
támogatásával szabad és tisztességes választásokat tartottak Ghánában, míg a Közép-Afrikai Köztársaság választói új alkotmányt hagytak jóvá.  
A nemzetközi igazságszolgáltatás terén a Ruanda és a volt Jugoszlávia területén 
elkövetett b űncselekményekkel foglalkozó nemzetközi törvényszékek, valamint a 
Nemzetközi Büntet őbíróság m űködésének meger ősítésére vonatkozóan célratör ő 
kezdeményezéseket tettek 2004-ben. A Ba lkánon, Közép-Ázsiában és az Orosz 
Föderációban a jogállamiság és a demokrácia megszilárdítására irányuló 
intézkedések alapja az Európa Tanáccsal történ ő együttműködés volt.  
 
HU 7   HU A felelősségteljes kormányzásról sz óló bizottsági kézikönyv els ő változatán, amelyet 
a tagállamokkal és a civil társadalomban szerepl ő partnerekkel konzultálva hoztak 
létre, 2004-ben helyszíni vizsgála tot folytattak. A Bi zottság az OECD-
adományozókkal is együttm űködik a kormányzás területén mutatók kidolgozása 
érdekében. 
Lépéseket tettek annak ér dekében, hogy egy gyakorlati útmutató segítségével 
integrálják az őshonos lakosság jogait a progr amozási eljárásba, és egy 
Guatemalában és Mexikóban létrehoza ndó projekt támogatá sára vonatkozóan 
szerződést írtak alá az ENSZ-szel. A gyermekek jogainak meger ősítésére irányuló 
törekvések között szerepelt az UNICEF-fel együttm űködésben egy képzési program 
beindítása és egy intézményközi csopor t létrehozása. A fegyveres konfliktussal 
sújtott országokban az EU-s küldöttségvezet őket felkérik, hogy tegyenek jelentést a 
helyzet gyermekekre gyakorol t hatásáról, és a kiskor ú katonák toborzásán túl 
térjenek ki az iskolákra és kórházakra gyakorolt hatásra is.  
b) A millenniumi fejlesztési célo kkal kapcsolatos kezdeményezések 
A WSSD nyomon követésé nek keretében a Bizotts ág innovatív AKCS-EU 
Vízalapot6 indított be 500 millió euro összköltségvetéssel (az els ő 250 millió eurót 
2004-ben fogadták el), amely közösségi cs oportoktól, magánvállalatoktól és más, 
nem állami szerepl őktől, valamint kormányoktól szárm azó javaslatokat finanszíroz. 
Hasonló alapot hoztak létre 2004-ben  az energiaügyi projektekhez is.  
Az intenzívebb kereskedelem a millenniumi fejlesztési célok felé haladás egyik 
legfontosabb eszköze. 2004 folyamán a Bizo ttság tovább folytatta a Doha Fejlesztési 
Menetrend kedvez ő eredményeinek elérésére irányul ó törekvéseit. A WTO általános 
tanácsának a fejlesztési dimenziót ha ngsúlyozó 2004. augusztus 1-jei határozata 
remek alap a tárgyalások folytatásához , amelyek végül mindenki számára egyenl ő 
feltételeket biztosítanak,  különösen a világgazdasá gba integrálódni vágyó, fejl ődő 
országok számára. A Bizottság bizt osítani kívánja, hogy valamennyi fejl ődő ország, 
különösen a legkevésbé fejlett országok és  más sérülékeny, kicsi gazdaságok, a 
Doha-fordulóból jelent ős előnyökhöz jussanak. 
Az AKCS-országokra vonatkozó országos stratégiai dokumentumok 2004-es félidei 
felülvizsgálata id őszerű lehetőséget nyújtott a Cotonou- i megállapodás eddigi 
végrehajtásának értékeléséh ez és a stratégiák koordiná cióra és koherenciára való 
összpontosításának meger ősítéséhez a millenniumi fejlesztési célok 
megvalósításának támogatása érdekébe n. Az egyes projektek és egyéb m űveletek 
tervezésének min ősége – annak biztosítása ér dekében, hogy a múlt tanulságait 
figyelembe vegyék, és olyan kérdések, mi nt pl. a nemek és a fenntartható fejl ődés 
megfelelő figyelmet kapjanak – nagy érdekl ődésre tartott számot. 2004-ben egy 
belső vizsgálat meger ősítette a m űveletek tervezésében tapasztalt fokozatos fejl ődést. 
Megkezdődtek azok a törekvések, amelyek a rendszer meger ősítését és egy átfogóbb 
minőségtámogató rendszer végrehajtását célozzák. 2004-ben gyakorlati lépéseket 
tettek abba az irányba, hogy az országos stratégiák javuljanak a nemek esélyegyenl ősége szempontjából, és az országos elemzések szükséges alapjaiként 
tudatosodjon a nemek szerint lebontott adatok jelent ősége. Területi szinten a 
                                                
 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/water/index_en.htm 
 
HU 8   HU tagállamokkal való együttm űködésre is történtek er őfeszítések a szakértelem, az 
elemzési eszközök és a bevált gyakorlat egye sítése által. Több mint 770 millió euro 
költségvetés ű projektek és programok els ődleges vagy egyik legfontosabb célja a 
nemek közötti esélyegyenl őség elősegítése, ami azt bizonyítja, hogy m űködik az 
esélyegyenl őség általános érvényesítése. Az együttm űködés környezetvédelmi 
szempontjainak támogatása szintén nagy figyelmet kapott – ezek költségvetése 700 millió euro volt. Továbbá a Bizottság vezet ő szerepet játszott más nemzetközi 
kezdeményezésekben is, ilyen pl. a Globális Alap az AIDS, a Tüd őbaj és a Malária 
Elleni Küzdelemhez és a gyermekbénul ás globális eradik álására irányuló 
kezdeményezés. A Bizottság 2004. október 26-án elfogadott egy közleményt a „Koherens európai szakpolitikai keret küls ő fellépésekhez a HIV/AIDS, a malária és 
a tüdőbaj leküzdése érdekében”
7 címmel. 
c) Partnerségi megközelítés 
A 2004 májusában létrehozott, 250 millió eurós költségvetés ű Afrikai Béke 
Eszközzel (African Peace Facility - az afri kai béke biztosítására létrehozott eszköz) 
az EB finanszírozza az Afrikai Unió és szubregionális területek általi békefenntartást. Ez a kulcsfontosságú partnerség lehet ővé tette az Európai Unió számára, hogy 
azonnal teljesítse az Afrika i Unió támogatási kérelmét, amely értelmében t űzszüneti 
megfigyel őket küldött a nyugat-szudáni Dárfúrba. Augusztus közepén az ENSZ 
Élelmezési és Mez őgazdasági Szervezete (FAO) felkérte az EB-t, hogy nyújtson 
segítséget egy nyugat-afrikai sáskajárás  leküzdésében. 35 napon belül az EB 24 
millió eurót folyósított. Egy részletes terv et is kiadott arra vonatkozóan, hogy jobban 
reagálhassanak a nemzeti programengedélyez ők, azaz az EB-alapok kifizetésével 
foglalkozó, befogadó kormánytisztvisel ők igényeire.  
2004 márciusában elfogadták a 250 millió eurós teljes indikatív költségvetés ű 
AENEAS-programot (2004-2008)
8 annak érdekében, hogy pénzügyi és technikai 
segítséget nyújtsanak a harmadik országoknak a migrációs áramlások valamennyi szempontjának hatékonyabb kezelésére irá nyuló törekvéseik támogatásával. 2004 
novemberében a Tanács új programba k ezdett (Hága-program), hogy a biztonsági, 
migrációs és menekültügyi kérdéseket jobban beépítse a harmadik országokkal 
fenntartott kapcsolatokba. 
Igazgatási kérdések
 
a) Háttér: a decentralizálási folyamat 2004-ben teljesen m űködőképes 
A jobb szakpolitikai ö sszpontosításra fektetett hangsúllyal egyid őben a Bizottság 
2000-ben elindított egy igazg atási reformcsomagot, hogy radikálisan javítsa küls ő 
segítségnyújtási programjai végr ehajtásának gyorsaságát és min őségét. A széleskör ű 
reform magában foglalta 2001 januárjától egy egységes szervezet létrehozását a 
külső fejlesztési támogatási programok (Eur opeAid) igazgatása érdekében és 2001-
2004-ben a felel ősségi körök és források átruházását a Bizottság helyszíni hivatalaira 
(küldöttségeire). Az átruházással megn őtt a küldöttségek szerepe olyan kérdésekben, 
                                                 
7 COM(2004) 726 végleges 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf  
 
HU 9   HU mint pl. a szakpolitikai párbeszéd a hatóságokkal összetett közszolgálati és 
kormányzással kapcsolatos reform okról, az adományozókkal együttm űködésben.  
Az átruházási folyamatot 2004-ben befej ezték (néhány kivétellel). Az Európai 
Számvevőszék 2004-ben végrehajtotta az átruházási feladat Bizottság általi 
igazgatásának pénzügyi ellen őrzését. Időbe fog telni, amíg az átruházás teljes hatása 
érezhető lesz, de a Számvev őszék azt a jelentést tette,  hogy a legtöbb meglátogatott 
küldöttség esetében már vanna k arra utaló jelek, hogy a m űködési egységek 
megnövekedett kapacitása a projek tigazgatás gyorsaságának és min őségének 
előnyére vált. Mindez a küldöttségen belül jobb problémamegoldási készséghez, a 
kedvezményezettekkel való intenzívebb kapc solattartáshoz és a helyi körülmények 
jobb megértéséhez vezet. A Számvev őszék ajánlásai összhangban vannak a Bizottság 
által jelenleg lebonyolítás ala tt álló kezdeményezésekkel.  
b) A segítségnyújtás 
Ebben az összefüggésben priori tást képvisel a segítség közvetlen költségvetési 
támogatás formájában való nyújtása, ame nnyiben a feltételek adottak hozzá. Ennek 
sok előnye van a segítségnyújtás hagyomá nyos formáival szemben, amelyek 
általában párhuzamos igazgatási st ruktúrákat hoznak létre külföldön él ő 
tanácsadókkal, valamint saját ellen őrzési, beszerzési és pénzügyi ellen őrzési 
eljárásaikkal. Ez azonban a kedvezményezett meglév ő költségvetési rendszereinek és 
reformterveinek alapos értékelését igényli. A Bizottság szorosan együttm űködik más 
vezető adományozókkal, különösen a Világba nkkal a közkiadásokra és pénzügyi 
elszámoltathatóságra (PEFA) irányuló kezdeményezés keretében, amely során a kedvezményezett országokban a közpénzek irányítására vonatkozóan az átláthatóság és a hatékonyság növelésére új módszerek et dolgoz ki, és 2004-ben részt vett a 
teljesítménymutatók tesz telésének értékelésében. 
A Közösség segítségnyújtásának legnagyobb rés ze egyéni partnerországokhoz jut, és 
e segítségnyújtás gyor saságának és min őségének fejlesztése javarészt az országos 
programok tervezésének fejlesztésé n múlik. A cél nemcsak a lehet ő leghatékonyabb 
stratégia elfogadása az érintett ország  számára tekintettel annak forrásaira és 
szakpolitikáira, hanem egyben az országos stratégiához viszonyítva valamennyi EU-szakpolitika koherenciájának biztosítása is, valamint az EU-fellépések koordinációja 
a többi adományozó fellépéseivel.  
Figyelembe vették a gyorssegély, a rehabilitá ciós és a fejleszté si segítségnyújtás 
megfelelő koordinálásának igényét, és err ől nyolc országban és ké t régióban speciális 
tanulmányokat folytatnak. 
Az Európai Unió az adományozási gyakor latok harmonizálására irányuló nemzetközi 
törekvések élén jár. Több mint 60 fejl ődő országban az adományozók kezdenek 
harmonizált és egyszer űsített eljárásokat használni, közös elemz ő munkát végezni, a 
fejlesztési eredmények megvalósítására fokozottabb figyelmet fordítani, közös 
végrehajtási eljárásokat és közös intézkedéseket alkalmazni a partnerország 
költségvetésén keresztül történ ő támogatások érdekében. A 2002-ben elindított EU-s 
kísérleti kezdeményezés Marokkóban, Mozam bikban, Nicaraguában és Vietnámban 
a harmonizáció el ősegítésére vonatkozóan 200 4-ben sikeresen befejez ődött, mivel 
ezek az országok a kérdésben nemzetközi referenciákká váltak. 2004-ben az OECD/DAC összefüggésében elvégzett munka, amelyben a Bizottság és a 
 
HU 10   HU tagállamok aktív szerepet játszottak, közrejátszott a keret, az els ő műveleti célok és 
azon mutatók meghatározásában, amelyeket kés őbb 2005 februárjában a 
segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi magas szint ű fórum elfogadott. 
Az e kötelezettségvállalásokhoz való hozzájár ulás és azok végrehajtása érdekében az 
EU 2004 novemberében az Általános Ügye k és Külkapcsolatok Tanácsán 
munkatervet fogadott el. A Bizottság és a tagállamok szakért őiből álló ad hoc csoport 
jelentése alapján ez a minden adományozó számára nyitott munkaterv központi szerepet ad a partnerországnak, és pragmatikus helyszíni megközelítésen alapul. A terv az elkövetkez ő évekre négy munkaterületet vetít el őre: 
• minden országban EU-s menetrendek létrehozása a helyi harmonizációs 
folyamatokat támogató fellépések adott körében 
• közös EU-s programozási keret meghatá rozása, amelynek célja a kiegészít ő jelleg 
javítása 
• közös pénzügyi megállapodás létrehozása, amely el ősegíti az országos rendszerek 
közötti eljárások harmonizálását 
• a kiegészít ő jellegre vonatkozóan valódi m űveleti stratégia kifejlesztése 
Ezzel párhuzamosan a Világbankkal és  az ENSZ-szervezetekkel való együttm űködés 
tovább er ősödött, pénzügyi szempontból na gyjából megduplázódott 2002 és 2004 
között. 
2000 óta megtettek minden er őfeszítést arra vonatkozóan, hogy e stratégiák 
előkészítése során sokkal szélesebb kör ű konzultáció jöhessen létre, és a jöv őben 
többek között a civil társadalom bevonásával e részvétel min őségének és körének 
további fejlesztésére törekednek. 2004-be n a fejlesztéspolitikában a nem állami 
szereplők részvételér ől szóló 2002-es közlemény alapján a Bizottság folytatta a 
szakpolitikai iránymutatások végrehajtásá t mind általános, mind ágazati kérdésekr ől 
szóló rendszeres párbeszédeken, saját k ezdeményezéseik végrehajtására pénzügyi 
támogatáson és az EB együttm űködési programokban „végrehajtó partnerkénti” 
részvételen, illetve a tíz EU -tagállamban a tudatosság növe lésén keresztül. Továbbá 
tavaly megjelent a nem állami szerepl őknek a fejlesztésr ől szóló párbeszédekben és 
konzultációkban való részvé telére vonatkozó elvekre és bevált gyakorlatokra 
vonatkozó iránymutatásokról szóló kiadvány is
9.  
A Bizottság azáltal, hogy a beavatkozási területek kor látozott számára összpontosít, 
valamint hogy elkerüli azt, hogy a támogatást számos apró nem kapcsolódó projektekre ossza szét, arra törekszik, hogy javítsa programjai hatékonyságát, és 
növelje azok hatását. Különleges figyelmet szentelnek a kötelezet tségvállalások és a 
kifizetések (fennálló kötelezettségvállalások)  közötti egyensúly fenntartásának és a 
projekt vagy program befejezésére fordított átlagos id ő ellenőrzésének. Azokat a 
projekteket, amelyek lá tszólag nem haladnak el őre zökkent őmentesen azért, mert egy 
ideje már nem történt tranzakció, vagy mert öt év után az elszámolásokat lezárták, 
egyenként vizsgálják meg. 
                                                
 
9 http://europa.eu.int/comm/development/body/tmp_doc s/guidelines_principles_good_practices.en.pdf 
 
HU 11   HU c) Jövőbeli kilátások: a jogi eszközök ésszer űsítése 
Külső segítségnyújtási programjainkat köz el 50 év alatt fe jlesztettük ki.  Több mint 
30 különböz ő jogi eszközön alapulnak – ezek  közül néhány tematikus (pl. 
élelmiszerbiztonság és emberi  jogok), néhány földrajzi jelleg ű (segítségnyújtás az 
AKCS-országoknak, elkülönítve a f ő uniós költségvetést ől). Van néhány specifikus 
eszköz is, amely a bels ő szakpolitikák küls ő hatására vonatkozik. E különféle 
programok hatékony és koordinált kezelése egyre nehezebbé vált, és tevékenységeink feleslegesen bonyolul ttá váltak, nem utolsósorban a 
kedvezményezettek számára is. 2004 szeptemberében a Bizottság ezért az eszközök jelentős egyszer űsítését javasolta annak érdeké ben, hogy a rendelkezésre álló 
forrásokból jobb eredményeket érjenek el.  
Az elért eredmények és levont tanulságok
 
a) A költségvetés végrehajtása és új kötelezettségvállalások  
A költségvetés végrehajtásának általános szin tje magas maradt, és az utóbbi években 
tapasztalt stabil javulás a pénzügyi telje sítmény terén 2004-ben tovább folytatódott. 
Míg a teljes kötelezettségvállalások (6 916 milliárd euro) összege kevesebb volt, 
mint 2003-ban, a különbség 2003-ban az Európai Fejlesztési Alap (EFA) igen magas 
szintű kötelezettségvállalásaival magyar ázható (amelyek a 9. EFA kései 
ratifikálásából és az új finanszírozások rendelkezésre bocsátásáig elhalasztott 
fellépések szokatlanul nagy számából fakadtak). 2004-ben a költségvetésb ől 
származó kötelezettségvállalá sok (4 268 milliárd euro) újra  rekordszintet értek el. A 
kifizetések 6 211 milliárd euróra rúgtak, ami jelent ős növekedés az el őző évhez 
képest, és 2002-höz viszonyítva csakne m egymilliárd euróval több; ez mind a 
költségvetés, mind az EFA jobb teljesítményét tükrözi.  
Az EuropeAid által kezelt források: hiva talos fejlesztéstámogatás (ODA), hivatalos 
támogatás (OA) és egyéb10.  
                                                 
10 Ezek a számadatok nem tartalmazzák a többi f őigazgatóság, azaz az ECHA, ECFIN, FISH, stb. által 
kezelt forrásokat. 
 
HU 12   HU EuropeAid - A regionális lebontás alakulása 2001 és 2004 között (kötelezett ség millió euróban)
Mediterrán
Balkán NISDél-
AmerikaÁzsia  országok Dél-Afrika AKCSTematikus
anÖsszesen
2001 705      426      301      407      709      121      1.927   972      5.568    
2002 658      432      333      575      762      124      2.125   993      6.002    
2003 620      504      342      558      782      127      3.769   985      7.687    
2004 663      504      312      611      1.003   135      2.648   1.039   6.916    - 500 1.000 1.500 2.000 2.500 3.000 3.500 4.000BalkánNISDél-AmerikaÁzsia országokDél-AfrikaAKCSTematikusan
2004
2003
2002
2001
 
 
HU 13   HU EuropeAid - A regionális lebontás alakulása 2001 és 2004 között (kifizetések millió euróban)
Balkán NISDél-
AmerikaÁzsiaMediterrán 
orszá gokDél-Afrika AKCSTematikus
anÖsszesen
2001 845   402  152     383      488        99        1.779   806      4.954  
2002 619   384  182     455      707        119      1.922   861      5.249  
2003 425   396  290     470      700        118      2.345   872      5.616  
2004 510   359  314     526      1.125     116      2.464   797      6.211  -  500 1.000 1.500 2.000 2.500BalkánNISDél-AmerikaÁzsiaMediterrán országokDél-AfrikaAKCSTematikusan
2004
2003
2002
2001
Milyen következtetéseket vonhatunk le ezekb ől a számadatokból?  
• Először is a megnövekedett általános telj esítményt akkor érték el, amikor a 
decentralizálás folyamatban volt – a segély helyszíni szabályozása jelent ősen 
hozzájárult a kötelezettségvá llalások és a kifizetések felgyorsításához; 
• Másodsorban a végrehajtás még mi ndig gyorsul – a kifizetések és 
kötelezettségvállalások ará nya azt mutatja, hogy az adot t területen a Bizottság 
egyre jobban tettekké tudja alakítani a kötelezettségvállalásokat, és mindezt 
rövidebb id ő alatt;  
• Harmadsorban a váratlan válsághelyzetekre és el őre nem látható igényekre való 
reagálásunk rugalmassága csökken – az Unió költségvetésének az egy adott 
területen történ ő külső fellépésekre irányuló forrásai már nem használhatók fel 
más területen felmerül ő szükségletek kielégítésére, mivel valamennyi 
rendelkezésre álló pénzeszközt felhasználnak. 
Az afrikai, karibi és cs endes-óceáni (AKCS) országokba n a kötelezettsé gvállalások 
kevés híján, de nem teljesítették a 2004 évi célkit űzéseket, mert két országban a 
feltételek nem voltak elégségesek a kötel ezettségvállalások jóváhagyásához. Az 
előrejelzések azonban azt mutatják, hogy az Európai Fejlesztés i Alapban az AKCS 
 
HU 14   HU országok számára rendelkezésre álló jutt atásokra 2007-ig kötele zettséget vállalnak. 
Az EFÁ-ból történ ő kifizetések 2004-ben ismét rekordszinteket értek el.. A 
mediterrán programban (MEDA) az el őrelépés jelent ős volt: a 
kötelezettségvállalások 22 %-kal , a kifizetések 60 %-kal n őttek. A 
kötelezettségvállalások és a kifizetések a Balkánra irá nyuló CARDS-programban (6 
% ill. 20 %) és az Ázsia-pr ogramban (9 % és 12 %) is n őttek. Míg a TACIS-program 
által lefedett kelet-európai és közép- ázsiai országokban a kötelezettségvállalások 
megmaradtak a 2003-ban elért magas szin ten, a kifizetések csökkentek több 
partnerország részér ől a finanszírozási megáll apodások kései aláírásának 
köszönhet ően. Dél-Amerikában a kifizetések ismét javultak, de a 
kötelezettségvállalás ok kissé csökkentek. 
Szegénység 2000-2004
felosztások -beleértve EBB- /összes kifizetést)2000-2003 EB beszámol a DAC-nak (ugyanazt a módszert követve: LDC/LIC ország szerinti 
LDC : legkevésbé fejlett országok
OLIC : egyéb alacsony bevétel ű országok21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
 
Az alacsony jövedelm ű és a legkevésbé fejlett országokra való ráfordítás ismét 
növekedett, kb. 2,9 milliárd euróra. Az összes kifizetéshez viszonyított százalékaránya kissé csökkent, de 45 % körül maradt. 
 
HU 15   HU A EuropeAid 2004 ágazatonkénti lebontása
Kötelezettségvállalás EUR millióban
A EuropeAid által 2004-ben kezelt összes forrás (ODA/OA / Nem ODA/OA)Nem ODA/OA; 
250M EUR; 4%Szociális 
infrastruktúra és 
szolgáltatások; 
3180M EUR; 46%Egyéb / 
meghatározatlan; 
150M EUR; 2%Gyorssegély; 
206M EUR; 3%Tartozással 
kapcsolatos 
intézkedés; 5M 
EUR; 0%
Árucikkek 
formájában 
nyújtott segítség 
és általános 
támogatási 
program; 809M 
EUR; 12%
Multiszektor / 
keresztvágás; 
963M EUR; 14%
Termelési 
ágazatok; 424M 
EUR; 6%Gazdasági 
infrastruktúra és 
szolgáltatások; 
929M EUR; 13%
 
Az új kötelezettségvállalások nagy aránya  (több mint egyharmada) különleges, a 
szociális infrastruktúrát és  szolgáltatásokat támogató  projektekre fordítódott, 
beleértve az alapszint ű egészségügyi ellátást és oktat ást is. Mindenesetre a helyes 
gazdasági politikák valószín űleg a szegénység csökkentésének leghatásosabb 
eszközei, és a költségvetési támogatás fo rmájában nyújtott segítség megnövekedett 
szerepe nyilvánvalóan ebbe a keretbe tartoz ik, a szociális szolgá ltatások támogatása 
céljából gyakran ágazati re formokkal is párosulva. 
A millenniumi fejlesztési célok teljesítését illet ően Afrikát nevezték meg „a válság 
epicentrumaként”. Míg 2004-ben volt ok az optimizmusra – a szegénység aránya több országban is csökken őben van, és az egészségügyi el látáshoz ill. az oktatáshoz 
való hozzáférés b ővül –, továbbra is súlyos pr oblémák adódnak a szegénységb ől, a 
konfliktusokból és az instabilitásból. A Bizottság 2004-ben is új utakat keresett 
együttműködése hatásának növelésére az Afrikai Béke Eszköz és a Vízalap 
finanszírozásával és a költségvetés támogatásában meg őrzött vezet ő szerepével 
megszilárdítva az afrika i partnerek által a kontinen s problémáira kidolgozott 
megoldásokat.  
 
HU 16   HU Az ázsiai országokban 2004 során 180 millió euro összértékben 11 projekt támogatja 
a szegénység elleni harcot, pl. a Kambodzsá ban a gazdasági és szociális újraindítási 
projekt (25 millió euro), Vietnámban a szegénység csökkentésére irányuló támogatási hitel (20 millió euro) és Indonéziában ágazati támogatás az alapoktatás számára (20 millió euro). Valójában a Bizottság nyolc ázsiai országban járul hozzá az oktatás igénybevételének megkönnyítésé hez, különösen a lányok és a hátrányos 
helyzetben lév ő gyermekcsoportok esetében, mint  pl. a kisebbségi csoportok, a 
fogyatékkal él ők és az utcagyerekek. A min őségi egészségügyi ellátáshoz való, 
mindenkire kiterjed ő hozzáférést illet ően, amely a millenniumi feljesztési célok 
kulcsfontosságú szempontja, több mint 100 millió euro érték ű projektek segítik az 
országokat, hogy ágazati reformokat fejlesszenek  ki az egészségügyi  ellátás javítása 
érdekében, vagy (válsághelyzetb ől kikerülő országokban, mint pl. Afganisztán és 
Timor Leste) a népesség szegényebb rétegei számára az alapvet ő egészségügyi 
szolgáltatásokat biztosítsák. 
Olyan régiókban, mint pl. a mediterrán or szágok és Dél-Amerika, ahol a legtöbb 
ország a közepes bevétel ű országok kategóriájába ta rtozik, mégis az jellemz ő, hogy a 
jelenlegi fejlettségi szint, id őnként gyenge gazdasági növ ekedéssel, demográfiai 
nyomással, gazdasági reformokkal és elle ntmondásos kormányzással párosulva, 
olyan beavatkozásokat igényel, amelyek a szegénység elleni harcra és javuló 
kormányzásra összpontosítanak. Ebben az öss zefüggésben nyújtanak támogatást pl. a 
nicaraguai elemi oktatásnak és a bolívia i alapegészségügyi rendszereknek. Több 
projekt irányul a szegény és hátrányos helyzet ű csoportok támogatására. A MEDA-
program célja a fenntartható gazdasági és szociális fejl ődés elősegítése a régióban a 
szegénység megszüntetése által. 2004-ben egyre jobb kilátások a dódtak a regionális 
együttműködésre és gyorsabb gazdasági növekedésre, folyamatos el őrelépéssel a 
mediterrán régióval szabadkereskedelmi zóna  létrehozására irányuló kereskedelmi 
tárgyalásokban; új, ígéretes , a decentralizált helyi fejl ődésre összpontosító 
kezdeményezések születtek a szegénység enyhítésére is. A demokrácia, az emberi 
jogok és a civil társadalom szerepének meger ősítésére is új kezdeményezések jönnek 
létre. Dél-Amerikában e projektek közül jó példa a perui igazságszolgáltatási rendszer folyamatban lév ő reformja vagy az egész régióban az élelmiszerbiztonsági 
program bevezetése, amely hozzájárul a nemek közti esélyegyenl őség 
megerősítéséhez azáltal, hogy a n őknek földm űvelési lehet őséget biztosít, valamint 
javítja a regionális intézmények m űködését is. 
b) Eredmények, hatékonyság és hatás 
A Bizottság eredmény-orientált ellen őrző rendszert m űködtet, amely független 
szakértők rendszeres látogatásain alapul a folyamatban lév ő projektek és 
programokra helyszínén. 2004-ben ez a rends zer 117 országot foglalt magában, és 
kb. 7,6 milliárd euro összértékben 1100 projektr ől készült jelentés. A projektek és 
programok nemzetközileg jóváhagyott krité riumok alapján pontszámokat kapnak. Az 
eredmények azt mutatják, hogy a 2004-ben ellen őrzött projektek és programok 
átlagosan a „tervek szerint” vagy annál jobban teljesítettek. Valójában az 
eredmények azt mutatják, hogy a projektek kb. 90 %-a a várt eredményt hozza, a 
néhány projekt esetében szükséges, id őbeli módosítások ellené re. A projektek és 
programok elkészítése során a min őségre fektetett hangs úly biztosítja, hogy a 
pontszámok javulása valamennyi kritériumm al kapcsolatosan fenntartható.  
 
HU 17   HU A legjobb eredmények a hatékonysággal és a hatással kapcsolatban jöttek létre. A 
decentralizálásnak köszönhet ően a hatékonyságban elért fejl ődés első jelei 
megerősítést nyertek, és az, hogy az AKCS-országokból érkez ő jelentések kevesebb 
pontszámot kaptak, mint más régiók, részben annak köszönhet ő, hogy a 
decentralizálás sok országban épp csak befejez ődött, ráadásul sok országban 
általánosan nehéz feltételek ural kodnak. Továbbra is dolgoznak a rendszer 
módszertanán, hogy az összehasonlíthatóbb és pontosabb végkövetkeztetéseket eredményezzen.  
Az ágazati eredmények azt mutatjá k, hogy a makroökonómiai  és szociális 
ágazatokban készült projektek relevanc iája, hatékonysága és hatása igen er ős, és 
noha az élelmiszerbiztonsági projekte k általában nem kaptak olyan magas 
pontszámokat, e három kulcsfont osságú kritériumnak megfelel ő pontszámok itt is 
jók. Ez jelent őséggel bír e projektek hozzájárulásának értékeléséhez a millenniumi 
fejlesztési célok elérése érdekében. 
Míg a befejezett projektek és program ok rendszeres értékeléseit a földrajzi 
szolgálatok kezelik, a külkapcsolatokért felel ős biztosnak elszámoló, központi 
értékelő egység útmutatókat ad ki  az értékelési módszer javítására, és értékeléseket 
hajt végre a stratégiákra, ágazatokra és témákra vonatkozóan. Az elvégzett 
értékelések jelentéseinek szövegeit az EuropeAid honlap jának értékelési részében
11 
hozzák nyilvánosságra. 2004-ben 12 értékelést  végeztek el, és 13 volt folyamatban; 
továbbá két közös értékelés (az els ő a koordinációról, a kiegészít ő jellegről és a 
koherenciáról, a második a költségvetési  támogatásról) is folyamatban volt. 
c) Hosszú távú kilátások  
Noha egyetlen év eredményeire nem lehet túl nagy hangsúlyt fektetni, egyel őre 
minden jel arra mutat, hogy a 2000-ben elkezdett reformoknak er ősen pozitív hatása 
van. Öt évvel kés őbb eljött az id ő az eredmények értékelésére. 2004 végén a 
Bizottság vitát nyitott a fejlesztéspolitikai nyilatkozat végrehajtá sáról és hatásáról, 
valamint annak jelent őségéről a számottev ő változások fényében, amelyek az Unión 
belül – els ősorban a legutóbbi b ővítés – és határain kívül történtek, beleértve a 
megerősött kapcsolatot a szomszédos országokkal  az európai szomszédsági politikán 
keresztül, a globalizáció fel gyorsítását és kiterjesztését a kizárólag kereskedelmi és 
gazdasági kérdéseken túlra, a millenni umi fejlesztési célok kérdésében a növekv ő 
nemzetközi megegyezést és a fokozódó bi ztonságpolitikai aggályokat. Így az a 
döntés született, hogy nyilvános vitát kell nyitni az EU külpolitik ai intézkedéseinek 
szélesebb összefüggésében a fejlesztéspoli tika szerepének tisztázása, valamint a 
szegénység és egyenl őtlenség alapvet ő okaival foglalkozó, kiváltságos szakpolitikai 
eszközként a benne rejl ő lehetőségek teljes kör ű kihasználása érdekében.  
Másodsorban a programozási folyamat a félid ei felülvizsgálatok fényében javítható. 
Mint a többi adományozó esetében is, álla ndó és folyamatos szükség van arra, hogy 
növeljük kapacitásunkat a kiegészít ő jelleg javítása és több, olyan területet érint ő 
kérdések integrálása érdekében, mint pl. a nemek közötti esélyegyenl őség, a 
konfliktusmegel őzés és a fejlesztési kör nyezet szerepe, továbbá újabb témák, mint pl. 
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/index_en.htm  
 
HU 18   HU a biztonság, migráció és menekült ügy. Az felülvizsgálatok jó lehet őséget nyújtottak a 
programok finomítására, és a következ ő, fejlesztéseket igényl ő területeket jelölték ki: 
– a teljesítményértékelés er ősítése a mutatók tekint etében (noha a mutatók 
keretei javultak, az alap gyakran gyenge marad); 
– szorosabb összefüggés kialakítása a kezdeti stratégiai dokumentumokkal; 
továbbá 
– a kiegészít ő jelleg javítása más adományozókkal. 
Harmadsorban az EU-nak továbbra is ak tív részt kell vállalnia a folyamatok 
nemzetközi harmonizálásának el ősegítésében és a törekvések lendületének 
fenntartásában ahhoz, hogy mindezt országos  szinten tettekké alakítsa. A 2004-ben 
kifejlesztett és a 2004. novemberi Tanácson elfogadott mutatók és célok hasznosak, 
de az adományozók részér ől több erőfeszítésre van szükség annak biztosítására, hogy 
azokat valóban alkalmazzák.