Javaslat A TANÁCS RENDELETE a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai A halászati lehetőségekre vonatkozó valamennyi rendeletnek olyan szintekre kell korlátoznia az állományok halászatát, amelyek összhangban vannak a közös halászati politika (KHP) általános célkitűzéseivel. E tekintetben a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet a fogások és a halászati erőkifejtési korlátozások tekintetében meghatározza az éves javaslatokhoz tartozó célkitűzéseket annak érdekében, hogy az uniós halászat ökológiai, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható legyen. A halászati lehetőségek éves gazdálkodási ciklusokban kerülnek meghatározásra (a mélytengeri állományok esetében kétéves ciklusokban). Ez azonban nem akadályozza hosszú távú gazdálkodási megközelítések bevezetését. Az Unió jó eredményeket ért el e tekintetben, és a kereskedelmi szempontból legfontosabb fajok immár többéves gazdálkodási tervek hatálya alá tartoznak. Az éves teljes kifogható mennyiségeknek és az erőkifejtési felső határoknak összhangban kell állniuk az említett tervekkel. Hatály Ez a javaslat azon atlanti-óceáni és északi-tengeri állományokra vonatkozik, amelyek tekintetében a meghatározandó kiaknázási szintről az Unió autonóm módon dönt. A regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, illetve a Norvégiával vagy más harmadik országokkal folytatott konzultáció keretében (a közös állományok tekintetében) megtárgyalt halászati lehetőségeket az év során később kell rögzíteni, amikor a vonatkozó nemzetközi tárgyalások eredményei elérhetővé válnak. Az állományok helyzete A Bizottság immár hetedik éve tesz közzé éves közleményt annak a helyzetnek a felülvizsgálatáról, amelyre a halászati lehetőségekre vonatkozó javaslatoknak reagálniuk kell. Az idei évben a 2013. évi halászati lehetőségekre vonatkozó konzultációról szóló bizottsági közlemény (COM(2012) 278 final, a továbbiakban: a halászati lehetőségekről szóló bizottsági konzultáció) a 2011-ben kibocsátott tudományos szakvélemények alapján áttekintést nyújt az állományok állapotáról. A közlemény szerint az uniós vizek vonatkozásában a halállományok 65 %-ának állapota nincs teljes körűen értékelve. A közlemény aggodalomra okot adó tendenciákat is jelez, különös tekintettel a biztonságos biológiai értékeken belüli állományok számának csökkenésére. Vannak ugyanakkor pozitív tendenciák is: amennyiben sor került az állományok állapotfelmérésére, az eredmények az állományok lassú javulására utalnak. Az Atlanti-óceánon és az azt övező területeken a túlhalászott állományok aránya csaknem a felére esett, vagyis a 2004-es 94 %-hoz képest most körülbelül 47 %-ot tesz ki. A tudományos szakvélemények alapvetően függnek az adatoktól: csak azok az állományok értékelhetők teljes körűen, amelyekre vonatkozóan elegendő és megbízható adat áll rendelkezésre ahhoz, hogy méretre vonatkozó becslések készüljenek, valamint egy arra vonatkozó előrejelzés, hogy az állományok hogyan fognak reagálni a különböző kiaknázási forgatókönyvekre („a fogási lehetőségekre vonatkozó táblázatok”). Ilyen esetekben a szakvélemények becslést adhatnak a halászati lehetőségek olyan kiigazításához, amely az adott állománynál a legnagyobb fenntartható hozamot (MSY) fogja eredményezni. Az ilyen szakvélemények az ún. MSY-szakvélemények. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2012 júliusának elején a Bizottság kérésére reagálva kibocsátotta éves szakvéleményeit, amelyek iránymutatást adnak az e javaslat tárgyát képező állományok többségére vonatkozóan. Ezt a szakvéleményt a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) a július 9. és 13. között tartott nyári plenáris ülésén felülvizsgálta. E legutóbbi szakvélemények figyelemreméltó kilátásokkal kecsegtetnek: arra utalnak, hogy sikerült elmélyítenünk az állományokkal kapcsolatos ismereteinket, valamint hogy a tudományos testületek így jobban meg tudják ítélni az állományok állapotát. Csupán az e javaslatban tárgyalt 83 állomány esetében a gazdálkodást megalapozó tudásbázis elmélyítése téren elért eredmények a következőképpen foglalhatók össze: azon 55 állomány közül, amelyek esetében az adathiány miatt tavaly csak kvalitatív szakvélemény született, most 8 állományra vonatkozóan MSY-szakvélemény áll rendelkezésre. Az említett állományok közül 24-re vonatkozóan kvantitatív szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyek kidolgozásakor figyelembe vették a rendelkezésre álló adatokat, mutatókat és tendenciákat. Ily módon jelentős mértékben csökkent az olyan helyzetek száma, amikor túl kevés adat áll rendelkezésre. Ez részben az adathiány leküzdését célzó – többek között az érdekeltek által tett – erőfeszítéseknek köszönhető, részben pedig a kutatók azon erőfeszítéseinek, amelyek a rendelkezésre álló adatok minél hatékonyabb felhasználására irányulnak. Rendkívül jelentős fejlemény az is, hogy növekedett azon állományok száma, amelyek tekintetében MSY-szakvélemény áll rendelkezésre e javaslat keretében. Jelenleg 20 ilyen állomány van, ami az e javaslatban tárgyalt állományok negyedét teszi ki. Ez egyúttal a tavalyi statisztika (12 állomány) közel kétszeresét jelenti. Ez határozott előrelépést jelent a tudományos szakvélemények rendelkezésre állását illetően; a szakvélemények elősegítik, hogy az uniós vizeken a halászati erőforrások hasznosítása optimális legyen az idei évben, hiszen ide tartoznak a legnagyobb kereskedelmi értékkel bíró állománycsoportok, például a szürke tőkehal, a közönséges tőkehal, az ördöghalfélék, a közönséges nyelvhal, a rombuszhalak, a foltos tőkehal és a norvég homár. A javasolt halászati lehetőségek követik az állományok állapotára vonatkozóan a Bizottsághoz beérkezett tudományos szakvéleményekben megfogalmazott iránymutatásokat; a szakvélemények felhasználása a 2013. évi halászati lehetőségekre vonatkozó konzultációról szóló bizottsági közleményben (COM(2012) 278 final) foglaltak szerint történt. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK Konzultáció az érdekeltekkel a) A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A Bizottság a 2013. évi halászati lehetőségekre vonatkozó konzultáció keretében a halászati lehetőségekkel összefüggésben előterjesztett különféle javaslatairól egyeztetetést folytatott az érdekeltekkel – különösen a regionális tanácsadó testületeken keresztül – és a tagállamokkal. Ezen túlmenően a Bizottság a közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció javításáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményben (COM(2006) 246 végleges) ismertetett iránymutatást követte, amely közlemény meghatározza a döntések előrehozatalának folyamatára vonatkozó alapelveket. A döntések előrehozatalának keretében a Bizottság két konzultációs dokumentumot dolgozott ki a javaslat szempontjából releváns témákról, amelyek a következők: – Farkassügér: a farkassügérre (Dicentrarchus labrax) vonatkozó új TAC bevezetésének lehetősége tekintettel arra, hogy az 1990-es évek óta nőtt a faj kiaknázásának intenzitása, illetve a bizonyos területeken előforduló mennyiségei tekintetében is nagyobb a bizonytalanság. – Lepényhalakra vonatkozó jelentéstétel: a tudományos szakvélemény szerint az Északi-tenger tekintetében indokolt külön gazdálkodási intézkedéseket elfogadni a lepényhalakra vonatkozó 3 kombinált TAC-érték vonatkozásában (közönséges lepényhal és érdes lepényhal, kisfejű lepényhal és vörös lepényhal, nagy rombuszhal és sima rombuszhal). Ezeket a döntés-előrehozatali dokumentumokat átadták a tagállamoknak, hogy észrevételeket tehessenek. A Bizottság ezenkívül 2012 szeptemberében egy rendezvényt szervezett, amelyen az érdekeltek ismertették és megvitatták a tudományos szakvélemények eredményeit és a belőlük levonható legfontosabb következtetéseket. b) Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése Míg a döntés-előrehozatali folyamat technikai szempontokra összpontosít, a halászati lehetőségekre vonatkozó említett bizottsági konzultációra adott válasz a tagállamok és az érdekeltek véleményét tükrözi azzal az értékeléssel kapcsolatban, amelyet a Bizottság készített az erőforrások állapotáról és a megfelelő gazdálkodási lépések biztosításának módjáról. Tagállamok Noha üdvözölték a bizottsági konzultáció egyes pozitív vonatkozásait, a tagállamok kiemelték, hogy a legnagyobb fenntartható hozam megvalósítását fokozatosan kell elérni (lehetőség szerint 2015-re, de nem minden állomány tekintetében), valamint hogy egy adott állomány szabályozásakor valóban követni kell a vonatkozó többéves gazdálkodási tervet. Ami azokat az állományokat illeti, amelyek vonatkozásában nem áll rendelkezésre szakvélemény vagy alig ad iránymutatást, a tagállamok előnyben részesítették az eseti alapú megközelítést vagy a korábbi TAC-értékek változatlanul hagyását. A délnyugati vizekkel foglalkozó regionális tanácsadó testület (SWWRAC) Az SWWRAC üdvözölte azokat a tudományos erőfeszítéseket, amelyek lehetővé tették, hogy kvantitatív szakvélemény szülessen olyan állományok esetében, amelyek vonatkozásában nem állnak rendelkezésre a populációmérettel kapcsolatos becslések (vagyis az olyan állományok esetében, amelyekről nincs elegendő adat). A testület a továbbra is támogatja a többéves gazdálkodási tervek fejlesztését, és kérte, hogy az érdekeltek a munkafolyamat valamennyi szakaszában részt vegyenek. Az SWWRAC sajnálja, hogy nem elég pontos az olyan állományokra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározásának módszertana, amelyek esetében kevés adat áll rendelkezésre vagy egyáltalán nincs szakvélemény. Végezetül az SWWRAC kiemelte annak fontosságát, hogy a 2013-as halászati lehetőségek meghatározásakor figyelembe kell venni a társadalmi-gazdasági megfontolásokat. Kijelentette továbbá, hogy bár az SWWRAC támogatja az MSY 2015-re való elérésének célját, a testület szerint a céldátumot – amennyiben lehetséges – ki kell tolni a negatív társadalmi-gazdasági hatások minimalizálása érdekében. Az északnyugati vizekkel foglalkozó regionális tanácsadó testület (NWWRAC) Az NWWRAC üdvözli azt a tényt, hogy a bizottsági konzultáció elismeri az állományok állapotában bekövetkezett általános javulást, amelyet megbízható tudományos szakvélemények támasztanak alá. Sajnálatosnak tartja viszont azt, hogy nem készült alaposabb társadalmi-gazdasági elemzés. A tudományos szakvélemények tekintetében az NWWRAC pontosításokat kér az olyan állományok tekintetében alkalmazott ICES elővigyázatossági tartalékokkal kapcsolatban, amelyek esetében kevés adat áll rendelkezésre vagy egyáltalán nincs szakvélemény. A testület aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ez a módszertan miként befolyásolja majd a Bizottság által előterjesztendő 2013-as TAC-értékeket. Az NWWRAC az MSY-szintek melletti halászati mortalitásra való áttérés, illetve annak gyakorlati megvalósítása tekintetében is aggodalmának adott hangot. A testület e cél eléréséhez megfelelőbb eszköznek tartja a műszaki intézkedéseket és a szelektivitás fokozását, mint az erőkifejtés és a kvóta csökkentését. Ami a többéves gazdálkodási terveket illeti, a testület emlékeztet arra, hogy az ICES-nek segítséget nyújtott a Skóciától nyugatra fekvő területeken élő foltos tőkehalra vonatkozó terv kidolgozásában, és jelenleg a Skóciától nyugatra fekvő területeken, illetve a Kelta-tenger és az Ír-tenger egyes részein előforduló tengerfenéki fajok vegyes halászatára vonatkozó terv kialakításán munkálkodik. A nyílt tengeri állományokkal foglalkozó regionális tanácsadó testület (PELRAC) A PELRAC a bizottsági konzultáció keretében nem reagált közvetlenül, viszont 2012 folyamán több konkrét véleményt is megfogalmazott azzal kapcsolatban, hogy miként kíván gazdálkodni a hatáskörébe tartozó állományokkal, vagyis a disznófejű hal, a hering, a kék puhatőkehal állományaival és a fattyúmakréla déli állományaival. A legfontosabb az, hogy a jelek szerint a PELRAC az említett állományokkal kapcsolatban – az ICES-szel és a HTMGB-vel szorosan együttműködve – kész gazdálkodási terveket javasolni. Az Északi-tengerrel foglalkozó regionális tanácsadó testület (NSRAC) Az NSRAC általánosságban üdvözölte a Bizottság konzultációs dokumentumát, amely a testület szerint előrelépést jelent az előző évekhez képest. Különösen kiemelte a Bizottság arra irányuló erőfeszítését, hogy a teljes kifogható mennyiségek meghatározásakor új megközelítést alkalmazzon olyan esetben, ha nem áll rendelkezésre teljes körű kvantitatív szakvélemény, illetve ha az érintett állományokkal kapcsolatban nincs elegendő adat. E pozitív fejlemények ellenére az NSRAC úgy véli, hogy a szöveg egyes részeinek hangneme és megfogalmazása túl borúlátó. A Bizottság mérlegelte valamennyi fenti észrevételt és – a halászati lehetőségekről szóló tanácsi rendelet jellegével való összeegyeztethetőség korlátain belül – megpróbálta őket beépíteni a javaslatba. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása A használt módszertant illetően a Bizottság két fő szakmai szervezettel konzultált: az ICES-szel, amely független nemzetközi tudományos szervezet, és a HTMGB-vel. Az ICES szakvéleményei az ICES kutatói által kidolgozott szakvéleményezési keretrendszeren alapulnak, és azokat ICES és a Bizottság között létrejött egyetértési megállapodásnak megfelelően használják fel. A HTMGB a Bizottságtól kapott megbízásnak megfelelően bocsátja ki szakvéleményeit. a) A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Az Unió végső célkitűzése olyan populációméret elérése az állományoknál, amely mellett megvalósítható a legnagyobb fenntartható hozam (MSY). A kérdés a következő: miként érhető el ez a célkitűzés legkésőbb 2015-ig? Az Unió erre kötelezettséget vállalt, amikor aláírta a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. évi johannesburgi csúcstalálkozó következtetéseit és a kapcsolódó végrehajtási tervet. Először is fontolóra kell venni, hogy ez megvalósítható-e egyáltalán. Ha az állományokhoz kapcsolódóan szükséges információk szerepelnek a tudományos szakvéleményekben, a kérdésre adott válasz pozitív. Mint azt már említettük, a tavalyi évhez képest megkétszereződött azon állományok száma, amelyekre vonatkozóan valóban rendelkezésre állnak a szükséges adatok, így az e javaslat tárgyát képező állományok negyedénél reális esély mutatkozik a Johannesburgban tett kötelezettségvállalás teljesítésére. Ezek közé sorolhatók a fogásmennyiség és a kereskedelmi érték tekintetében legértékesebb állományok, így például a szürke tőkehal, a közönséges tőkehal, az ördöghalfélék, a közönséges nyelvhal, a rombuszhalak, a foltos tőkehal és a norvég homár állományai. A legnagyobb fenntartható hozamra vonatkozó célkitűzés eléréséhez bizonyos esetekben csökkenteni kell a halászati mortalitás mértékét és/vagy a fogásmennyiséget. Mindazonáltal továbbra is a döntéshozókra tartozik annak eldöntése, hogy e csökkentéseket milyen gyorsan, illetve mennyire fokozatosan kell végrehajtani. Ezzel összefüggésben két alaplehetőség van: a) a halászati mortalitás legnagyobb fenntartható hozam alatti szintjeinek mielőbbi (azaz 2013-ban) történő elérése; vagy b) e szintek 2015-re történő elérése (azaz fokozatos csökkentés a következő 3 évben). Az ICES a két forgatókönyvet „MSY-keretrendszerrel” és a „legnagyobb fenntartható hozamra való áttéréssel” kapcsolatos szakvéleményként említi. A szakvélemények mindkét forgatókönyvre és a köztes értékekre is tartalmazzák az adott fogási lehetőségeket. Az ICES azonban mindegyik állomány vonatkozásában megjelöli az előnyben részesített forgatókönyvet. Ilyen előzmények után a javaslat a legnagyobb fenntartható hozamra vonatkozó szakvéleményt – ha az rendelkezésre áll – olyan módon használja fel, hogy a halászati mortalitás csökkenésének megfelelő olyan teljes kifogható mennyiségeket javasol, amelyek mellett 2013-ra megvalósítható a legnagyobb fenntartható hozam szerinti halászat. Ez a szemlélet összhangban van a halászati lehetőségekre vonatkozó bizottsági konzultáció eredményeivel. Azon állományok esetében, amelyekre vonatkozóan kvalitatív szakvéleményt bocsátottak ki, az adott szakvélemény ajánlást fogalmaz meg arról, hogy a fogásokat csökkenteni kell, szinten kell tartani vagy esetleg megengedhető-e a növelésük. Az ICES-szakvélemények számos esetben mennyiségi iránymutatást adnak e változtatásokkal kapcsolatban. Az ICES módszertana azon alapul, hogy a javasolt fogásmennyiségek – az elővigyázatosság elvéből kiindulva – évente legfeljebb 20 %-kal változhatnak lefelé vagy felfelé. A javasolt TAC-értékek meghatározásánál figyelembe vettük ezeket az iránymutatásokat. Amennyiben egyáltalán nem áll rendelkezésre tudományos szakvélemény, az elővigyázatosság elvét követtük, ami annyit jelent, hogy a TAC-értékeket elővigyázatosságból 20 %-kal csökkentettük. 12 állományra (főképpen széles körben elterjedt, cápa- és rájaállományokra) vonatkozóan ősszel jelenik meg szakvélemény. Ezt a javaslatot majd naprakésszé kell tenni, amikor a szóban forgó tudományos szakvélemény beérkezik. 9 állomány tekintetében a vonatkozó gazdálkodási tervek vagy az egyeztetett halászatellenőrzési szabályok végrehajtása szakvéleményen alapul. Az állományok alakulásának jelenlegi tendenciáit tekintve a következők emelhetők ki: · A Skóciától nyugatra fekvő területeken előforduló norvéghomár-állomány több funkcionális egysége is eléri az MSY-szintet, így az állományra vonatkozó teljes TAC 18 %-kal növelhető. · A La Manche csatorna simalepényhal-állománya: a csatorna keleti részén előforduló állomány eléri az MSY-szintet, így a TAC – a csatorna nyugati részén élő állományt is ideértve – 18 %-kal növelhető. · Kelta-tengeri tőkehalállomány: ez az állomány eléri az MSY-szintet, ezért a halászati lehetőségek fenntarthatók a jelenlegi magas szinten, amely a tavalyi jelentős mértékű növelés eredménye. · A kelta-tengeri nyelvhalállomány mérete eléri az MSY-szintet, ennélfogva elbírja a halászati lehetőségek 4 %-os növelését. · A La Manche csatorna nyugati részének nyelvhalállománya eléri az MSY-szintet, ennélfogva a rá vonatkozó gazdálkodási terv keretében elbírja a halászati lehetőségek 15 %-os növelését. A kevésbé kedvező tendenciákat illetően az alábbiakat kell kiemelni: · A közönséges tőkehal és a vékonybajszú tőkehal Skóciától nyugatra fekvő területeken előforduló állományai: ezen állományok esetében rendkívül magas a más célfajokra irányuló halászat során járulékosan fogott tőkehalegyedek visszadobási aránya, így az állományok nem tudtak helyrejönni. Az ipar és az érintett tagállamok idén erőfeszítéseket tettek annak biztosítására, hogy a halászok e fajok halászatában szelektív eszközöket használjanak. Fontos, hogy ezek az erőfeszítések folytatódjanak és intenzívebbé váljanak, ha el akarjuk kerülni a tőkehalak halászatának teljes kereskedelmi összeomlását. · A közönséges tőkehal Ír-tengerben és a Kattegatban élő állományaira vonatkozóan továbbra sem áll rendelkezésre elegendő adat, így a rájuk vonatkozó terv értelmében a TAC-értéket kötelező 25 %-kal csökkenteni. A tudományos testületek által megvizsgált lehetséges mutatók egyike sem utal arra, hogy az utóbbi 4 évben sorozatosan végrehajtott kvótacsökkentések után állapotuk jelentős mértékben javult volna. · A kelta-tengeri foltostőkehal-állományra most MSY-szakvélemény vonatkozik, ami kedvező fejlemény. Ahhoz azonban, hogy ez az állomány elérje az MSY-szintet, csökkenteni kell a fogási határértéket, mivel a fogásmennyiség tavaly túl magas értéken került meghatározásra. Emiatt 55 %-os csökkentés szükséges. Ezzel párhuzamosan a Bizottság – az érdekeltek észrevételeit is figyelembe véve – szelektivitásfokozó intézkedések bevezetésén dolgozik. · A Vizcayai-öböl nyelvhalállományának állapota hasonló, mint a kelta-tengeri foltostőkehal-állományé: idén csökkenteni kell a halászati lehetőségeket annak érdekében, hogy az állomány később elérhesse az MSY-szintet. A javaslat 29 %-os TAC-csökkentést terjeszt elő. · Az ír-tengeri nyelvhalállomány állapota rendkívül aggasztó, ezért a szakvélemény ajánlása szerint nem engedélyezhető az állomány célzott halászata, illetve minimálisra kell csökkenteni a járulékosan fogott nyelvhalak számát. Az állományra vonatkozó MSY-szakvélemény értelmében a teljes kifogható mennyiséget 80 %-kal 60 tonnára kell csökkenteni, ami valójában csak a járulékos fogások lefedésére elegendő. A HTMGB megerősíti – és esetenként kiegészíti – az ICES által előterjesztett szakvéleményt. b) A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása Valamennyi HTMGB-jelentés hozzáférhetővé válik a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság honlapján azt követően, hogy a Bizottság hivatalosan elfogadta azokat. Valamennyi ICES-jelentés hozzáférhető az ICES honlapján. Hatásvizsgálat A halászati lehetőségekről szóló rendelet nem olyan jogi aktus, amelynek alapján a Tanács összetett intézkedéscsomagokat fogadhat el, ráadásul hatálya nem lépheti túl a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésében megállapított kereteket. A rendeletjavaslat ezért egy eredményorientált gazdálkodási szemlélethez igazodik. Ha a szakpolitika összességében jobban működik, akkor az éves halászati lehetőségek javulni fognak. Ez magában foglalja különösen a technikai intézkedéseket, a flottakezelést, a strukturális támogatást, az ellenőrzést és a végrehajtást, a piacszabályozást és a gazdálkodási eszközöknek egy átfogó tengerpolitikába való beépítését. Ez a jogi eszköz azonban továbbra is nélkülözhetetlen az európai halkitermelő és -feldolgozó ipar erőforrásbázisának megőrzéséhez szükséges kiigazítások elvégzéséhez, valamint a túl magas halászati mortalitás által a tengeri környezetre gyakorolt negatív hatások megakadályozásához vagy korrigálásához. Az Unió számos többéves gazdálkodási tervet fogadott el gazdasági szempontból kulcsfontosságú állományok – többek között a szürke tőkehal, a közönséges tőkehal, a lepényhal és más állományok – vonatkozásában. Elfogadásuk előtt ezeket a terveket hatásvizsgálatnak kell alávetni. Hatálybalépésüket követően ezek a tervek hosszú távú célkitűzéseik elérése érdekében meghatározzák az adott évre vonatkozóan meghatározandó TAC-szinteket. A Bizottság köteles ezekkel a tervekkel összhangban megtenni a teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó javaslatát. Így számos, a javaslatban szereplő kulcsfontosságú TAC az alapjukat képező terv tekintetében végrehajtott egyedi hatásvizsgálat eredménye. A többi állomány vonatkozásában, valamint annak ellenére, hogy az érintett állományok tekintetében nincsenek hatályban többéves tervek, a javaslat kerülni próbálja a rövid távú szemléletet, és ehelyett a hosszabb távú fenntarthatóságra vonatkozó döntéseket részesíti előnyben. Számos esetben ez a halászati lehetőségek fokozatosabb csökkentésével jár. A Bizottság hosszú távú gazdálkodási szemlélete mögött meghúzódó, a legnagyobb fenntartható hozamra törekvő szakpolitika a KHP reformjának keretében részletes elemzésen és hatásvizsgálaton esett át. E folyamat eredményeképpen a Bizottság 2011. július 13-án javaslatcsomagot terjesztett elő. Ezzel összefüggésben külön elemzés tárgyát képezte, hogy a legnagyobb fenntartható hozam szerinti állománygazdálkodást középtávon szükséges-e megvalósítani: a hatásvizsgálatról készült jelentés (SEC(2011) 891) ezt a célkitűzést a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóság elérésének szükséges feltételeként azonosítja. Az elemzés szerint a legnagyobb fenntartható hozam kitűzött időre történő elérése rövid távú gazdasági és társadalmi költségekkel jár. Ezek a költségek azonban középtávon egyértelműen megtérülnek. Az elemzés viszont arra is világosan rámutat, hogy a KHP sikere érdekében feltétlenül és sürgősen bővíteni kell az tudásbázist. Ez egyaránt fontos mind az állományok állapotára vonatkozó tudományos szakvéleményekhez, mind pedig a tevékenység gazdasági és szociális vonatkozásainak értékeléséhez és befolyásolásához szükséges adatok tekintetében. A javaslat erre az elemzésre figyelemmel próbál meg a helyes irányba elmozdulni, mégpedig egymást kiegészítő és következetes megközelítések alkalmazásával. Először is, a javaslat egyértelműen a legnagyobb fenntartható hozam célkitűzését követi az ehhez szükséges tudományos alap rendelkezésre állása esetén, így próbálja a legjobban hasznosítani a tudományos szakvéleményeket. Másodszor: azon állományok tekintetében, amelyek esetében a teljes körű értékelés hiánya kizárja az MSY szerinti gazdálkodás bevezetését, a javaslat az elővigyázatossági megfontolásokat és a szakvéleményekben megfogalmazott iránymutatásokat követi. Elővigyázatossági intézkedésekre lényegében akkor lesz kevésbé szükség, amikor a szakvélemények bizonytalansága kisebb lesz. Noha az utóbbi 12 hónapban jelentős eredményeket sikerült elérni e tekintetben, további intézkedésre van szükség. Az érintett nemzeti közigazgatási szerveknek és az érdekelteknek újabb erőfeszítéseket kell tenniük, hogy összegyűjtsék és a kutatóknak átadják a szükséges adatokat. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Jogalap E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése. Az Európai Uniónak az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettségvállalásai a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott kötelezettségekből fakadnak. A javaslat összefoglalása Annak érdekében, hogy megvalósuljon a közös halászati politikának a halászat környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható szintű kiaknázására irányuló célkitűzése, a javaslat megállapítja az uniós halászatra alkalmazandó fogási és erőkifejtési korlátozásokat. Alkalmazás A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések – a 2014. január 31-ig alkalmazandó, erőkifejtési korlátozásokra vonatkozó egyes rendelkezések kivételével – 2013. december 31-ig alkalmazandók. A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint. ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt: a KHP közös politika. A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. A javasolt tanácsi rendelet elosztja a halászati lehetőségeket a tagállamok között. Tekintettel a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdésére, a tagállamok saját belátásuk szerint teljesen szabadon dönthetnek e lehetőségek régiók vagy szereplők közötti elosztásáról. Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásának céljára általuk kiválasztott társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában. A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el minden évben, végrehajtásának állami és magánszektorbeli módozatai pedig már adottak. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK Egyszerűsítés A javaslat a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről rendelkezik az (uniós vagy nemzeti szintű) hatóságokra vonatkozóan, különös tekintettel az erőkifejtés-szabályozással összefüggő követelményekre. Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés A javaslat egy 2013-ra vonatkozó éves rendeletre irányul, ennélfogva nem tartalmaz felülvizsgálati záradékot. A javaslat részletes magyarázata Ez a javaslat az említett lehetőségek igénybevételével funkcionálisan összefüggő halászati lehetőségek és feltételek meghatározására és elosztására korlátozódik. A halászati lehetőségek meghatározása több állomány – például a szürke tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a norvég homár – esetében a vonatkozó többéves gazdálkodási terv alapján történt. Az olyan állományok esetében, amelyek vonatkozásában új többéves terv született (a fattyúmakréla nyugati állománya), valamint azon állományok (a kelta-tengeri hering) esetében, amelyek vonatkozásában az ipar olyan, hosszú távú gazdálkodási stratégiát terjesztett elő, amely a tudományos tanácsadó testületek szerint hatékony és az elővigyázatosság elvét követi, a javaslat a stratégiákban foglalt szabályokat követi. Ami a Kattegat tőkehalállományát illeti, a szakvélemény szerint nincs biztos támpont a mortalitás tekintetében, az állomány mérete viszont rendkívül kicsi. A tőkehalállományokra alkalmazandó gazdálkodási terv[1] értelmében ilyen esetben a TAC-értéket 25 %-kal csökkenteni kell. Ugyanezek a rendelkezések vonatkoznak az ír-tengeri tőkehalállományra is, így ebben az esetben is 25 %-kos csökkentés javasolt. Ami a közönséges tőkehalnak a Skóciától nyugatra fekvő területeken élő állományát illeti, a tudományos testületek erőfeszítéseket tettek az állományt jelenleg sújtó halászati mortalitás becslésére szolgáló, rendelkezésre álló adatok feldolgozására. A szakvélemény arra utal, hogy a Skóciától nyugatra fekvő területeken rendkívül magas a közönséges tőkehal visszadobási aránya, jóllehet ennek számszerűsítése továbbra is kihívás jelent. A szóban forgó adatok ellenőrzésére vonatkozó erőfeszítések megkettőzése mellett egyértelműen szükség van a jelenleg hatályos intézkedések meghosszabbítására, nevezetesen a nulla teljes kifogható mennyiség fenntartására, lehetővé téve ugyanakkor, hogy az elkerülhetetlen járulékos fogások korlátozott mennyiségben kirakodhatók legyenek. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is együttműködik az érintett tagállamokkal annak érdekében, hogy e halászatban szelektívebb eszközök kerüljenek bevezetésre. Ami az e rendeletben a halászati erőfeszítés formájában megállapított halászati lehetőségeket illeti, ezek a La Manche csatorna nyugati részén előforduló közönségestőkehal- és nyelvhalállományokra, illetve a szürke tőkehal déli állományai és norvég homár állományaira vonatkoznak, valamint az egyes állományokra vonatkozó gazdálkodási tervekben foglalt szabályozás hatálya alá tartoznak. A szürke tőkehal déli állományai és norvég homár állományai és a La Manche csatorna nyugati részében élő nyelvhalállomány esetében 2013-ban is alkalmazandó lesz a tengeren tölthető napoknak a naplóadatok szerint az adott halászatban korábban részt vevő hajók típusonkénti kezelésének rendszere, azonban a javasolt rendelet továbbra is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kilowattnapokon alapuló rendszert alkalmazzanak a halászati lehetőségek hatékonyabb felhasználása, illetve annak érdekében, hogy – a halászati ágazattal közösen fellépve – ösztönzést kapjanak a szóban forgó állományok védelmére irányuló gyakorlati módszerek. Végezetül ez a rendelet – az éves halászati lehetőségek szabályozása keretében harmadik alkalommal – rendelkezik arról, hogy bizonyos teljes kifogható mennyiségeket maguk a tagállamok fogadjanak el, de kizárólag a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban. 2012/0292 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. (2) A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[2] úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentések figyelembevételével, valamint a regionális tanácsadó testületek javaslataira tekintettel kell végezni. (3) A Tanács feladata, hogy halállományonként vagy halállománycsoportonként intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve állománycsoport tekintetében, és kellően figyelembe lehessen venni a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit. (4) A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra. (5) Többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen szürke tőkehal déli állományai, a norvég homár állományai, a La Manche csatorna nyugati részén élő közönséges nyelvhal, a Skóciától nyugatra fekvő területeken előforduló hering, valamint a Kattegatban, a Skóciától nyugatra fekvő területeken és az Ír-tengerben élő közönséges tőkehal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket a következő jogi aktusokban megállapított szabályoknak megfelelően kell meghatározni: a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2166/2005/EK tanácsi rendelet[3]; a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendelet[4]; a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1300/2008/EK tanácsi rendelet[5]; és a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet[6] (a tőkehalállományokra vonatkozó terv). Ami viszont a szürke tőkehal északi állományát (a Tanács 2004. április 21-i 811/2004/EK rendelete[7]) és a Vizcayai-öböl nyelhalállományát illeti (a Tanács 2006. február 23-i 388/2006/EK rendelete[8]), a vonatkozó helyreállítási és gazdálkodási tervekben előírt minimumcélokat sikerült megvalósítani, ezért helyénvaló követni a tudományos szakvélemény iránymutatását azért, hogy – esettől függően – elérhetők vagy szinten tarthatók legyenek a legnagyobb fenntartható hozamnak megfelelő TAC-értékek. (6) Azon állományok vonatkozásában, amelyekről nem áll rendelkezésre elegendő vagy megbízható adat az állományméret becsléséhez, a gazdálkodási intézkedéseknek és a teljes kifogható mennyiségek szintjeinek a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének i) pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítést kell követniük. (7) A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[9] 2. cikkével összhangban meg kell határozni az említett cikkben előírt különböző intézkedések hatálya alá tartozó állományokat. (8) Amennyiben egy adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget (TAC) csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az adott teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiség meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el. (9) Bizonyos teljes kifogható mennyiségek esetében a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat osszanak ki. Ezek a próbák a fogási kvótarendszer, vagyis az összes fogás kirakodására és kvótákból való levonására vonatkozó rendszer vizsgálatára irányulnak annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a visszadobás gyakorlata és a visszadobott – egyébként felhasználható – halak elpocsékolása. A halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a halak mint közjavak hosszú távú fenntarthatósága és ezáltal a közös halászati politika célkitűzései tekintetében is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzőt teremtenek a halászok számára, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A visszadobás gyakorlatának ésszerű kezelése érdekében a teljes körűen dokumentált halászat során minden tengeri műveletről be kell számolni, nem csupán a kikötőben kirakodott rakományról. Ezért a tagállamok általi ilyen kiegészítő kvótakiosztás feltételei között szerepelnie kell egy arra vonatkozó kötelezettségnek is, hogy a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működjenek (a továbbiakban együtt: CCTV-rendszer). Ez lehetővé teszi a fogás megtartott és visszadobott részeinek pontos nyilvántartását. A fedélzeten valós időben tevékenységet folytató megfigyelők alkalmazásán alapuló rendszer kevésbé eredményes, költségesebb és kevésbé megbízható. Következésképpen a CCTV-rendszerek használata jelenleg a visszadobás-csökkentésre irányuló programok – így például a teljes körűen dokumentált halászatok – megvalósításának előfeltétele. Ilyen rendszer használata esetén be kell tartani a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] követelményeit. (10) Annak biztosítására, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbák keretében hatékonyan értékelhető legyen a fogási kvótarendszereknek az érintett állományok abszolút halászati mortalitásának megfékezésére vonatkozó potenciálja, elengedhetetlen, hogy a próbák során fogott valamennyi halat – beleértve a legkisebb kirakodási méret alatti halakat is – levonják a halászatban részt vevő hajó teljes kvótájából, valamint hogy a halászati műveleteket beszüntessék, amikor az adott hajó teljes mértékben felhasználta e kvótáját. Szükséges megakadályozni azt is, hogy kvótaátadás történjen a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók és az ilyen próbákban részt nem vevő hajók között. (11) A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, valamint az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével összhangban meg kell határozni a 2013. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet[11] is. (12) Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben meg kell akadályozni. (13) A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal való teljes összhangban kell felhasználni. (14) Az e rendeletben meghatározott, az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet[12] és különösen annak 33. és 34. – a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló – cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell. (15) E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel indokolt felruházni a következő esetekben: tagállamok számára annak engedélyezése, hogy a kiosztott halászati erőkifejtést a kilowattnapok szerinti rendszer alapján szabályozzák; a halászati tevékenység végleges beszüntetése esetén, illetve fokozott tudományos megfigyelési program ideje alatt többletnapok kiosztása a tagállamoknak, valamint a tengeren tölthető napoknak az ugyanazon tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók közötti átadására vonatkozó adatok összegyűjtésére és megküldésére szolgáló táblázatok formátumának meghatározása. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[13] megfelelően kell gyakorolni. (16) A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől indokolt alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozására vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2013. február 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően indokolt azonnal hatályba lépnie, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. CÍM TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 1. cikk Tárgy (1) Ez a rendelet a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket határozza meg. (2) Az (1) bekezdésben említett halászati lehetőségek körébe a következők tartoznak: a) a 2013. évre szóló fogási korlátozások; b) a 2013. február 1-jétől 2014. január 31-ig tartó időszakra vonatkozó erőkifejtési korlátozások. 2. cikk Hatály Ez a rendelet az uniós halászhajókra alkalmazandó. 3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó; b) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében felsorolt tengerentúli országokkal és területekkel szomszédos vizek kivételével; c) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség; d) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada; e) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek; f) „szembőség”: a halászhálók 517/2008/EK rendelettel[14] összhangban megállapított szembősége; g) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás; h) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló; i) „analitikai értékelések”: egy adott állomány alakulásának az állomány biológiai jellemzőin és kiaknázási mértékén alapuló mennyiségi értékelése, amely a tudományos vizsgálat szerint kellő minőségű ahhoz, hogy tudományos szakvéleményként szolgáljon a fogásokkal kapcsolatos jövőbeli lehetőségek mérlegelésénél. 4. cikk Halászati övezetek E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni: a) „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet[15] III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek; b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt földrajzi terület; c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshagétől Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt földrajzi terület; d) „az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület: é. sz. 53° 30’, ny. h. 15° 00’, é. sz. 53° 30’, ny. h. 11° 00’, é. sz. 51° 30’, ny. h. 11° 00’, é. sz. 51° 30’, ny. h. 13° 00’, é. sz. 51° 00’, ny. h. 13° 00′, é. sz. 51° 00’, ny. h. 15° 00’, é. sz. 53° 30’, ny. h. 15° 00’; e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23’ 48”-től keletre eső része; f) „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK rendelet[16] II. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek. II. CÍM HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK 5. cikk Teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk Az uniós vizeken vagy a bizonyos nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg. 6. cikk A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségek (1) Egyes halállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállamok határozzák meg. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg. (2) A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségeknek: a) összhangban kell lenniük a közös halászati politika elveivel és szabályaival, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint b) i. amennyiben az analitikai értékelések rendelkezésre állnak, 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel az állomány legnagyobb fenntartható hozam szerinti kiaknázását kell eredményezniük; ii. amennyiben az analitikai értékelések nem vagy csak hiányos formában állnak rendelkezésre, az állománynak a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítéssel összhangban álló kiaknázását kell eredményezniük. (3) Minden érintett tagállam 2013. március 15-ig benyújtja a Bizottságnak a következő információkat: a) az elfogadott teljes kifogható mennyiségek; b) az adott tagállam által összegyűjtött és értékelt adatok, amelyeken az elfogadott teljes kifogható mennyiségek alapulnak; c) annak részletes bemutatása, hogy az elfogadott teljes kifogható mennyiségek miként felelnek meg a (2) bekezdésnek. 7. cikk Kiegészítő kvóták a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára (1) Egyes állományok tekintetében a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat oszthatnak ki. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg. (2) A kiegészítő kvóta, amelyet egy tagállam valamely állomány tekintetében kioszthat a lobogója alatt közlekedő hajók számára, nem lépheti túl az I. mellékletben az érintett tagállamnak kiosztott kvóta százalékában meghatározott általános határértéket. (3) A kiegészítő kvóta meghatározott hajók számára történő odaítélése az alábbi feltételek szerint történik: a) a hajókon érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) kell működtetni (a továbbiakban együtt: CCTV-rendszer), amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett valamennyi feldolgozási tevékenységet rögzítenek; b) a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott kiegészítő kvóta mennyisége az alábbi értékek egyikét sem haladhatja meg: (1) a kiegészítő kvótában részesülő hajó típusa esetében az érintett tagállam becslése szerint várható, az állományt érintő visszadobások 75 %-a; (2) a hajó részére a próbákban való részvétel előtti időszakban kiosztott egyéni kvóta 30 %-a. c) a hajó által a kiegészítő kvótával érintett állományból ejtett valamennyi fogást, a 850/98/EK rendelet XII. mellékletében meghatározott legkisebb fogható méret alatti halakat is ideértve, le kell vonni a hajónak az e cikk alapján odaítélt bármilyen kiegészítő kvótával növelt egyéni kvótájából; d) amikor valamely hajó teljes mértékben felhasználta egy adott állományra vonatkozó egyéni kvótáját, az adott hajónak be kell szüntetnie a TAC hatálya alá tartozó érintett területen folytatott halászatot; e) azon állományok esetében, amelyekre vonatkozhat e cikk, az egyéni kvóta egészének vagy részének átadása nem engedélyezhető a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók és az ilyen próbákban részt nem vevő hajók között. (4) A (3) bekezdés b) pontjának 1. alpontja ellenére a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő valamely hajónak kivételes esetben kioszthatnak olyan kiegészítő kvótát is, amely meghaladja a kiegészítő kvótában részesülő hajó típusáról származó visszadobások 75 %-át, amennyiben: a) az adott hajótípusra vonatkozó becslés szerint az állományt érintő visszadobások mértéke nem éri el a 10 %-ot; b) az adott hajótípus felvétele fontos a CCTV-rendszer ellenőrzési célú felhasználásában rejlő potenciál értékelése szempontjából; c) a próbákban részt vevő hajók esetében az állományt érintő, valamennyi hajó által végrehajtott visszadobások együttesen nem haladják meg a 75 %-os határértéket. (5) Amennyiben az a) pont 3. alpontja szerinti felvételek a 95/46/EK irányelv szerinti személyes adatok feldolgozásával járnak, a hivatkozott irányelv alkalmazandó az ilyen adatok feldolgozására. (6) Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő valamely hajó nem teljesíti az e cikk (3) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára odaítélt kiegészítő kvótát, és a 2013-as év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből. (7) A tagállamok az (1)–(6) bekezdésben említett kiegészítő kvóták kiosztása előtt benyújtják a Bizottságnak a következő információkat: a) a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók listája; b) az e hajók fedélzetén felszerelt elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői; c) az e hajók által használt halászeszközök kapacitása, típusa és jellemzői; d) a visszadobások becsült mértéke a próbákban részt vevő valamennyi hajótípus esetében; e) a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alapján a próbákban részt vevő hajók által az állományból 2012-ben kifogott mennyiség. (8) A Bizottság – a (3) bekezdés b) pontjának 1. alpontjában meghatározott követelmények végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében – kérheti bármely olyan tagállamtól, amelyik él az e cikkben foglalt lehetőségekkel, hogy a hajótípusonkénti visszadobások mértékére vonatkozó értékelésüket ellenőrzésre benyújtsák valamely tudományos tanácsadó testületnek. A visszadobásokat megerősítő értékelés hiányában az érintett tagállam megtesz minden szükséges intézkedést az említett követelmény teljesítésének biztosítására, és arról értesíti a Bizottságot. 8. cikk A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha: a) a fogásokat a kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő hajók ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy b) a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve. 9. cikk A halászati erőkifejtés korlátozása A halászati erőkifejtési korlátozásokat 2013. február 1-jétől 2014. január 31-ig a következők szerint kell alkalmazni: a) a Kattegatban, az ICES VIIa és VIa körzetben, valamint az ICES Vb körzet uniós vizeiben előforduló közönséges tőkehal állományaival folytatott gazdálkodásra a IIA. melléklet alkalmazandó; b) az ICES VIIIc és IXa körzetben – a Cádizi-öböl kivételével – előforduló szürke tőkehal és a norvég homár állományainak helyreállítására a IIB. melléklet alkalmazandó; c) az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal folytatott gazdálkodásra a IIC. melléklet alkalmazandó. 10. cikk A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések (1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket: a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék; b) az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke vagy az 1006/2008/EK rendelet[17] 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások; c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások; d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek; e) az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. (2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó. 11. cikk Halászati tilalmi időszak (1) A Porcupine-pad térségében a 2013. május 1-jétől július 31-ig tartó időszakban tilos az alábbi fajok halászata vagy fedélzeten való tárolása: közönséges tőkehal, rombuszhalak, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, fekete tőkehal, rájaalakúak, közönséges nyelvhal és tüskéscápa. (2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület: Pont || Földrajzi szélesség || Földrajzi hosszúság 1. || é. sz. 52° 27’ || ny. h. 12° 19’ 2. || é. sz. 52° 40’ || ny. h. 12° 30’ 3. || é. sz. 52° 47’ || ny. h. 12° 39,600’ 4. || é. sz. 52° 47’ || ny. h. 12° 56’ 5. || é. sz. 52° 13,5’ || ny. h. 13° 53,830’ 6. || é. sz. 51° 22’ || ny. h. 14° 24’ 7. || é. sz. 51° 22’ || ny. h. 14° 03’ 8. || é. sz. 52° 10’ || ny. h. 13° 25’ 9. || é. sz. 52° 32’ || ny. h. 13° 07,500’ 10. || é. sz. 52° 43’ || ny. h. 12° 55’ 11. || é. sz. 52° 43’ || ny. h. 12° 43’ 12. || é. sz. 52° 38,800’ || ny. h. 12° 37’ 13. || é. sz. 52° 27’ || ny. h. 12° 23’ 14. || é. sz. 52° 27’ || ny. h. 12° 19’ (3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül történő, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó áthaladást az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni. 12. cikk Tilalmak (1) Az uniós hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása vagy kirakodása: a) óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós vizek mindegyikén; b) heringcápa (Lamna nasus) valamennyi vízterületen, azon vizek kivételével, amelyek tekintetében e rendelet I. mellékletének B. része ettől eltérő módon rendelkezik; c) angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken; d) közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; e) cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Raja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; f) fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein. g) atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen. (2) Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. 13. cikk Adatküldés Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a kihalászott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják. III. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. cikk Bizottsági eljárás (1) A Bizottságot munkájában a 2371/2002/EK rendelettel létrehozott halászati és akvakultúra-ágazati bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. 15. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni. A 9. cikk azonban 2013. február 1-jétől alkalmazandó. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE I. MELLÉKLET: A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó területeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek fajok és területek szerinti bontásban: · A. rész: Általános rendelkezések · B. rész: A Kattegat, az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV alterület, a CECAF-övezet uniós vizei és Francia Guyana vizei IIA. MELLÉKLET: A közönséges tőkehal állományaival való gazdálkodás keretében a Kattegatban, az ICES VIa és VIIa körzetben, valamint az ICES Vb körzet uniós vizein tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése IIB. MELLÉKLET: Egyes déli szürketőkehal- és egyes norvéghomár-állományok helyreállítása keretében a Cádizi-öböl kivételével az ICES VIIIc és IXa körzetben tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése IIC. MELLÉKLET: A La Manche csatorna nyugati részének nyelvhalállományaival való gazdálkodás keretében az ICES VIIe körzetben tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése I. MELLÉKLET A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HAJÓKRA VONATKOZÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN A. RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK E melléklet B. részének táblázatai állományonként (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában) meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint – adott esetben – a hozzájuk funkcionálisan kapcsolódó feltételeket. Az e mellékletben meghatározott összes halászati lehetőségre az 1224/2009/EK rendeletben és különösen annak 33. és 34. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak. Eltérő rendelkezés hiányában az övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni. A halállományokra minden terület tekintetében a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza: Tudományos név || Hárombetűs kód || Köznyelvi név Amblyraja radiata || RJR || Csillagrája Ammodytes spp. || SAN || Homoki angolnák Argentina silus || ARU || Aranylazac Beryx spp. || ALF || Tízujjú nyálkásfejűhalak Brosme brosme || USK || Norvég menyhal Caproidae || BOR || Disznófejű hal Centrophorus squamosus || GUQ || Érdes tüskéscápa Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugál cápa Chaceon spp. || CGE || Mélytengeri vörös tarisznyarákok Champsocephalus gunnari || ANI || Csíkos jéghal Chionoecetes spp. || PCR || Jeges-tengeri pókok Clupea harengus || HER || Hering Coryphaenoides rupestris || RNG || Gránátoshal Dalatias licha || SCK || Búvárcápa Deania calcea || DCA || Madárcsőrű tüskéscápa Dipturus batis || RJB || Közönséges rája Dissostichus eleginoides || TOP || Chilei fogashal Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktiszi fogashal Engraulis encrasicolus || ANE || Szardella Etmopterus princeps || ETR || Nagy lámpáscápa Etmopterus pusillus || ETP || Sima lámpáscápa Euphausia superba || KRI || Krill Gadus morhua || COD || Közönséges tőkehal Galeorhinus galeus || GAG || Közönséges kutyacápa Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Vörös lepényhal Hippoglossoides platessoides || PLA || Érdes laposhal Hippoglossus hippoglossus || HAL || Óriás laposhal Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlanti tükörhal Illex illecebrosus || SQI || Sebeskalmár Lamna nasus || POR || Heringcápa Lepidonotothen squamifrons || NOS || Ausztráliai szürke tőkehal Lepidorhombus spp. || LEZ || Rombuszhalak Raja circularis || RJI || Sápadt rája Raja fullonica || RJF || Érdes rája Leucoraja naevus || RJN || Kakukkrája Limanda ferruginea || YEL || Sárgafarkú lepényhal Limanda limanda || DAB || Közönséges lepényhal Lophiidae || ANF || Ördöghalfélék Macrourus spp. || GRV || Gránátoshalak Makaira nigricans || BUM || Kormos marlin Mallotus villosus || CAP || Kapelán Manta birostris || RMB || Atlanti ördögrája Martialia hyadesi || SQS || Tintahal Melanogrammus aeglefinus || HAD || Foltos tőkehal Merlangius merlangus || WHG || Vékonybajszú tőkehal Merluccius merluccius || HKE || Szürke tőkehal Micromesistius poutassou || WHB || Kék puhatőkehal Microstomus kitt || LEM || Kisfejű lepényhal Molva dypterygia || BLI || Kék menyhal Molva molva || LIN || Északi menyhal Nephrops norvegicus || NEP || Norvég homár Pandalus borealis || PRA || Norvég garnéla Paralomis spp. || PAI || Tarisznyarákok Penaeus spp. || PEN || Ostoros garnélák Platichthys flesus || FLE || Érdes lepényhal Pleuronectes platessa || PLE || Sima lepényhal Pleuronectiformes || FLX || Lepényhal-alakúak Pollachius pollachius || POL || Sávos tőkehal Pollachius virens || POK || Fekete tőkehal Psetta maxima || TUR || Nagy rombuszhal Raja brachyura || RJH || Kurtafarkú rája Raja clavata || RJC || Tüskés rája Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvég rája Raja microocellata || RJE || Csíkos rája Raja montagui || RJM || Foltos rája Raja undulata || RJU || Cifra rája Rajiformes || SRX || Rájaalakúak Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grönlandi laposhal Raja alba || RJA || Fehér rája Scomber scombrus || MAC || Makréla Scophthalmus rhombus || BLL || Sima rombuszhal Sebastes spp. || RED || Vörös álsügérek Solea solea || SOL || Közönséges nyelvhal Solea spp. || SOO || Nyelvhalak Sprattus sprattus || SPR || Spratt Squalus acanthias || DGS || Tüskéscápa Tetrapturus albidus || WHM || Fehér marlin Thunnus maccoyii || SBF || Déli kékúszójú tonhal Thunnus obesus || BET || Nagyszemű tonhal Thunnus thynnus || BFT || Kékúszójú tonhal Trachurus murphyi || CJM || Fattyúmakréla Trachurus spp. || JAX || Fattyúmakrélák Trisopterus esmarkii || NOP || Norvég tőkehal Urophycis tenuis || HKW || Fehér villás tőkehal Xiphias gladius || SWO || Kardhal A következő, kizárólag magyarázatként szolgáló táblázat a fajok közönséges nevének és latin nevének megfelelését tartalmazza: Antarktiszi fogashal || TOA || Dissostichus mawsoni Aranylazac || ARU || Argentina silus Atlanti ördögrája || RMB || Manta birostris Atlanti tükörhal || ORY || Hoplostethus atlanticus Ausztráliai szürke tőkehal || NOS || Lepidonotothen squamifrons Búvárcápa || SCK || Dalatias licha Chilei fogashal || TOP || Dissostichus eleginoides Cifra rája || RJU || Raja undulata Csíkos jéghal || ANI || Champsocephalus gunnari Csíkos rája || RJE || Raja microocellata Csillagrája || RJR || Amblyraja radiata Déli kékúszójú tonhal || SBF || Thunnus maccoyii Disznófejű hal || BOR || Caproidae Érdes laposhal || PLA || Hippoglossoides platessoides Érdes lepényhal || FLE || Platichthys flesus Érdes rája || RJF || Raja fullonica Érdes tüskéscápa || GUQ || Centrophorus squamosus Északi menyhal || LIN || Molva molva Fattyúmakréla || CJM || Trachurus murphyi Fattyúmakrélák || JAX || Trachurus spp. Fehér marlin || WHM || Tetrapturus albidus Fehér rája || RJA || Raja alba Fehér villás tőkehal || HKW || Urophycis tenuis Fekete tőkehal || POK || Pollachius virens Foltos rája || RJM || Raja montagui Foltos tőkehal || HAD || Melanogrammus aeglefinus Gránátoshal || RNG || Coryphaenoides rupestris Gránátoshalak || GRV || Macrourus spp. Grönlandi laposhal || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Hering || HER || Clupea harengus Heringcápa || POR || Lamna nasus Homoki angolnák || SAN || Ammodytes spp. Jeges-tengeri pókok || PCR || Chionoecetes spp. Kakukkrája || RJN || Leucoraja naevus Kapelán || CAP || Mallotus villosus Kardhal || SWO || Xiphias gladius Kék menyhal || BLI || Molva dypterygia Kék puhatőkehal || WHB || Micromesistius poutassou Kékúszójú tonhal || BFT || Thunnus thynnus Kisfejű lepényhal || LEM || Microstomus kitt Kormos marlin || BUM || Makaira nigricans Közönséges kutyacápa || GAG || Galeorhinus galeus Közönséges lepényhal || DAB || Limanda limanda Közönséges nyelvhal || SOL || Solea solea Közönséges nyelvhal || SOO || Solea spp. Közönséges rája || RJB || Dipturus batis Közönséges tőkehal || COD || Gadus morhua Krill || KRI || Euphausia superba Kurtafarkú rája || RJH || Raja brachyura Lepényhal-alakúak || FLX || Pleuronectiformes Madárcsőrű tüskéscápa || DCA || Deania calcea Makréla || MAC || Scomber scombrus Mélytengeri vörös tarisznyarákok || CGE || Chaceon spp. Nagy lámpáscápa || ETR || Etmopterus princeps Nagy rombuszhal || TUR || Psetta maxima Nagyszemű tonhal || BET || Thunnus obesus Norvég garnéla || PRA || Pandalus borealis Norvég homár || NEP || Nephrops norvegicus Norvég menyhal || USK || Brosme brosme Norvég rája || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Norvég tőkehal || NOP || Trisopterus esmarkii Óriás laposhal || HAL || Hippoglossus hippoglossus Ostoros garnélák || PEN || Penaeus spp. Ördöghalfélék || ANF || Lophiidae Portugál cápa || CYO || Centroscymnus coelolepis Rájaalakúak || SRX || Rajiformes Rombuszhalak || LEZ || Lepidorhombus spp. Sápadt rája || RJI || Raja circularis Sárgafarkú lepényhal || YEL || Limanda ferruginea Sávos tőkehal || POL || Pollachius pollachius Sebeskalmár || SQI || Illex illecebrosus Sima lámpáscápa || ETP || Etmopterus pusillus Sima lepényhal || PLE || Pleuronectes platessa Sima rombuszhal || BLL || Scophthalmus rhombus Spratt || SPR || Sprattus sprattus Szardella || ANE || Engraulis encrasicolus Szürke tőkehal || HKE || Merluccius merluccius Tarisznyarákok || PAI || Paralomis spp. Tintahal || SQS || Martialia hyadesi Tízujjú nyálkásfejűhalak || ALF || Beryx spp. Tüskés rája || RJC || Raja clavata Tüskéscápa || DGS || Squalus acanthias Vékonybajszú tőkehal || WHG || Merlangius merlangus Vörös álsügérek || RED || Sebastes spp. Vörös lepényhal || WIT || Glyptocephalus cynoglossus B. RÉSZ A KATTEGAT, AZ ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ÉS XIV ALTERÜLET, A CECAF-ÖVEZET UNIÓS VIZEI ÉS FRANCIA GUYANA VIZEI. Faj: || Aranylazac Argentina silus || Övezet: || Az I és II övezet uniós és nemzetközi vizei (ARU/1/2.) || Németország || 22 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 7 || || Hollandia || 18 || || Egyesült Királyság || 37 || || Unió || 84 || || || || || TAC || 84 || || || Faj: || Aranylazac Argentina silus || Övezet: || A III és IV övezet uniós vizei (ARU/34-C) || Dánia || 843 || || Elővigyázatossági TAC || Németország || 9 || || Franciaország || 6 || || Írország || 6 || || Hollandia || 40 || || Svédország || 33 || || Egyesült Királyság || 15 || || Unió || 952 || || || || || TAC || 952 || || || Faj: || Aranylazac Argentina silus || Övezet: || Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (ARU/567.) || Németország || 289 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 6 || || Írország || 268 || || Hollandia || 3 023 || || Egyesült Királyság || 212 || || Unió || 3 798 || || || || || TAC || 3 798 || || || Faj: || Norvég menyhal Brosme brosme || Övezet: || IIIa; a 22–32. alkörzet uniós vizei (USK/3A/BCD) || Dánia || 15 || || Elővigyázatossági TAC || Svédország || 7 || || Németország || 7 || || Unió || 29 || || || || || TAC || 29 || || || Faj: || Disznófejű hal Caproidae || Övezet: || A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei (BOR/678-) || Dánia || p.m. || || Elővigyázatossági TAC || Írország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Faj: || Hering Clupea harengus || Övezet: || VIaS(1), VIIb és VIIc (HER/6AS7BC) || Írország || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Hollandia || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || (1) A VIa övezetnek az é. sz. 56° 00’-től délre és a ny. h. 07° 00’-től nyugatra található részén előforduló heringállományra vonatkozik. || p.m. || p.m. Faj: || Hering Clupea harengus || Övezet: || VI Clyde(1) (HER/06ACL.) || Egyesült Királyság || Megállapítandó || (2) || Elővigyázatossági TAC || Unió || Megállapítandó || (3) || || || || TAC || Megállapítandó || (3) || (1) A Clyde területén található állomány: a Mull of Kintyre és a Corsewall-fok között húzódó vonaltól északkeletre eső tengeri terület heringállományára vonatkozik. (2) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (3) Az (2) lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. || || Faj: || Hering Clupea harengus || Övezet: || VIIa(1) (HER/07A/MM) || Írország || 1 300 || || Analitikai TAC || Egyesült Királyság || 3 693 || || Unió || 4 993 || || || || || TAC || 4 993 || || (1) Ezen övezet területe a következő vonalak által határolt területtel növekszik: – északról az é. sz. 52° 30’, – délről az é. sz. 52° 00’, – nyugatról Írország partjai, – keletről az Egyesült Királyság partjai. || || Faj: || Hering Clupea harengus || Övezet: || VIIe és VIIf (HER/7EF.) || Franciaország || 392 || || Elővigyázatossági TAC || Egyesült Királyság || 392 || || Unió || 784 || || || || || TAC || 784 || || || Faj: || Hering Clupea harengus || Övezet: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) és VIIk(1) (HER/7G-K.) || Németország || 191 || || Analitikai TAC || Franciaország || 1 062 || || Írország || 14 864 || || Hollandia || 1 062 || || Egyesült Királyság || 21 || || Unió || 17 200 || || || || || TAC || 17 200 || || (1) Ezen övezet területe a következő vonalak által határolt területtel növekszik: – északról az é. sz. 52° 30’, – délről az é. sz. 52° 00’, – nyugatról Írország partjai, – keletről az Egyesült Királyság partjai. || || Faj: || Szardella Engraulis encrasicolus || Övezet: || IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (ANE/9/3411) || Spanyolország || 3 998 || || Elővigyázatossági TAC || Portugália || 4 362 || || Unió || 8 360 || || || || || TAC || 8 360 || || || Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || Kattegat (COD/03AS.) || Dánia || 62 || (1) || Analitikai TAC || Németország || 1 || (1) || Svédország || 37 || (1) || Unió || 100 || (1) || || || || TAC || 100 || (1) || || || || || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. || || Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || VIb; az Vb övezetnek a ny. h. 12° 00’-től nyugatra eső uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (COD/5W6-14) || Belgium || 0 || || Elővigyázatossági TAC || Németország || 2 || || Franciaország || 20 || || Írország || 8 || || Egyesült Királyság || 32 || || Unió || 62 || || || || || TAC || 62 || || || Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || VIa; az Vb övezetnek a ny. h. 12° 00’-től keletre eső uniós és nemzetközi vizei (COD/5BE6A) || Belgium || 0 || || Analitikai TAC || Németország || 0 || || Franciaország || 0 || || Írország || 0 || || Egyesült Királyság || 0 || || Unió || 0 || || || || || TAC || 0 || (1) || || || || || (1) A közönséges tőkehalnak az e TAC hatálya alá tartozó területen ejtett járulékos fogása abban az esetben rakodható ki, ha mennyisége nem haladja meg a halászati utanként a fedélzeten tárolt összfogás élőtömegének 1,5 %-át. || || Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || VIIa (COD/07A.) || Belgium || 4 || || Analitikai TAC || Franciaország || 10 || || Írország || 188 || || Hollandia || 1 || || Egyesült Királyság || 82 || || Unió || 285 || || || || || TAC || 285 || || || || || || || Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (COD/7XAD34) || Belgium || 456 || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Franciaország || 7 459 || || Írország || 1 479 || || Hollandia || 2 || || Egyesült Királyság || 804 || || Unió || 10 200 || || || || || TAC || 10 200 || || || Faj: || Heringcápa Lamna nasus || Övezet: || Francia Guyana vizei, Kattegat; a Skagerrak és az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós vizei; a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizei (POR/3-1234) || Dánia || p.m. || (1) || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || p.m. || (1) || Németország || p.m. || (1) || Írország || p.m. || (1) || Spanyolország || p.m. || (1) || Egyesült Királyság || p.m. || (1) || Unió || p.m. || (1) || || || || TAC || p.m. || (1) || || (1) E faj véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. || || Faj: || Rombuszhalak Lepidorhombus spp. || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (LEZ/2AC4-C) || Belgium || 8 || || Analitikai TAC || Dánia || 7 || || Németország || 7 || || Franciaország || 46 || || Hollandia || 36 || || Egyesült Királyság || 2 716 || || Unió || 2 820 || || || || || TAC || 2 820 || || || Faj: || Rombuszhalak Lepidorhombus spp. || Övezet: || Az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (LEZ/56-14) || Spanyolország || 232 || || Analitikai TAC || Franciaország || 904 || || Írország || 264 || || Egyesült Királyság || 640 || || Unió || 2 040 || || || || || TAC || 2 040 || || || Faj: || Rombuszhalak Lepidorhombus spp. || Övezet: || VII (LEZ/07.) || Belgium || 376 || (1) || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Spanyolország || 4 172 || (1) || Franciaország || 5 064 || (1) || Írország || 2 302 || (1) || Egyesült Királyság || 1 994 || (1) || Unió || 13 908 || || || || || TAC || 13 908 || || || || || E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, az e rendelet 7. cikkének megfelelően a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 1 %-áig. || || Faj: || Rombuszhalak Lepidorhombus spp. || Övezet: || VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (LEZ/8ABDE.) || Spanyolország || 760 || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Franciaország || 613 || || Unió || 1 373 || || || || || TAC || 1 373 || || || Faj: || Rombuszhalak Lepidorhombus spp. || Övezet: || VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (LEZ/8C3411) || Spanyolország || 822 || || Analitikai TAC || Franciaország || 41 || || Portugália || 27 || || Unió || 890 || || || || || TAC || 890 || || || Faj: || Ördöghalfélék Lophiidae || Övezet: || VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (ANF/56-14) || Belgium || 149 || || Elővigyázatossági TAC || Németország || 170 || || Spanyolország || 159 || || Franciaország || 1 833 || || Írország || 415 || || Hollandia || 144 || || Egyesült Királyság || 1 276 || || Unió || 4 146 || || || || || TAC || 4 146 || || || Faj: || Ördöghalfélék Lophiidae || Övezet: || VII (ANF/07.) || Belgium || 2 268 || (1) (2) || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Németország || 253 || (1) (2) || Spanyolország || 901 || (1) (2) || Franciaország || 14 553 || (1) (2) || Írország || 1 860 || (1) (2) || Hollandia || 294 || (1) (2) || Egyesült Királyság || 4 413 || (1) (2) || Unió || 24 542 || (1) || || || || TAC || 24 542 || (1) || (1) Különleges feltétel: ennek legfeljebb 5 %-a a VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezetben halászható (ANF/*8ABDE). (2) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, az e rendelet 7. cikkének megfelelően a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 1 %-áig. || || Faj: || Ördöghalfélék Lophiidae || Övezet: || VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (ANF/8ABDE.) || Spanyolország || 1 002 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 5 574 || || Unió || 6 576 || || || || || TAC || 6 576 || || || Faj: || Ördöghalfélék Lophiidae || Övezet: || VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (ANF/8C3411) || Spanyolország || 1 708 || || Analitikai TAC || Franciaország || 2 || || Portugália || 340 || || Unió || 2 050 || || || || || TAC || 2 050 || || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei (HAD/5BC6A.) || Belgium || 7 || || Analitikai TAC || Németország || 8 || || Franciaország || 342 || || Írország || 244 || || Egyesült Királyság || 2 499 || || Unió || 3 100 || || || || || TAC || 3 100 || || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (HAD/7X7A34) || Belgium || 83 || (1) || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Franciaország || 5 000 || (1) || Írország || 1 667 || (1) || Egyesült Királyság || 750 || (1) || Unió || 7 500 || (1) || || || || TAC || 7 500 || || (1) (1) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, az e rendelet 7. cikkének megfelelően a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 5 %-áig. || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || VIIa (HAD/07A.) || Belgium || 16 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 72 || || Írország || 433 || || Egyesült Királyság || 480 || || Unió || 1 001 || || || || || TAC || 1 001 || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (WHG/56-14) || Németország || 2 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 30 || || Írország || 73 || || Egyesült Királyság || 141 || || Unió || 246 || || || || || TAC || 246 || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || VIIa (WHG/07A.) || Belgium || 0 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 5 || || Írország || 28 || || Hollandia || 0 || || Egyesült Királyság || 38 || || Unió || 71 || || || || || TAC || 71 || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk (WHG/7X7A-C) || Belgium || 239 || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Franciaország || 14 700 || || Írország || 6 812 || || Hollandia || 120 || || Egyesült Királyság || 2 629 || || Unió || 24 500 || || || || || TAC || 24 500 || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || VIII (WHG/08.) || Spanyolország || 1 016 || || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || 1 524 || || Unió || 2 540 || || || || || TAC || 2 540 || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (WHG/9/3411) || Portugália || Megállapítandó || (1) || Elővigyázatossági TAC || Unió || Megállapítandó || (2) || || || || TAC || Megállapítandó || (2) || (1) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (2) Az (1) lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. || || Faj: || Szürke tőkehal Merluccius merluccius || Övezet: || IIIa; a 22–32. alkörzet uniós vizei (HKE/3A/BCD) || Dánia || 1 033 || || Analitikai TAC || Svédország || 88 || || Unió || 1 121 || || || || || TAC || 1 121 || (1) || (1) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 37 200 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. || || Faj: || Szürke tőkehal Merluccius merluccius || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (HKE/2AC4-C) || Belgium || 19 || || Analitikai TAC || Dánia || 755 || || || Németország || 87 || || Franciaország || 167 || || Hollandia || 43 || || Egyesült Királyság || 235 || || Unió || 1 306 || || || || || TAC || 1 306 || (1) || (1) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 37 200 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. || || Faj: || Szürke tőkehal Merluccius merluccius || Övezet: || VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (HKE/571214) || Belgium || 192 || (1) (3) || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Spanyolország || 6 149 || (3) || Franciaország || 9 495 || (1) (3) || Írország || 1 151 || (3) || Hollandia || 124 || (1) (3) || Egyesült Királyság || 3 749 || (1) (3) || Unió || 20 860 || || || || || TAC || 20 860 || (2) || (1) Ez a kvóta átvihető a IIa és a IV övezet uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot. (2) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 37 200 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. (3) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, az e rendelet 7. cikkének megfelelően a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 1 %-áig. || Különleges feltétel: || A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben: || || VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (HKE/*8ABDE) || || Belgium || 25 || || || Spanyolország || 992 || || Franciaország || 992 || || Írország || 124 || || Hollandia || 12 || || Egyesült Királyság || 558 || || Unió || 2703 || || || Faj: || Szürke tőkehal Merluccius merluccius || Övezet: || VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (HKE/8ABDE.) || Belgium || 6 || (1) || Analitikai TAC || Spanyolország || 4 281 || || Franciaország || 9 614 || || Hollandia || 12 || (1) || Unió || 13 913 || || || || || TAC || 13 913 || (2) || (1) Ez a kvóta átvihető a IIa és a IV övezet uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot. (2) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 37 200 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. || Különleges feltétel: || A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben: || || VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (HKE/*57-14) || || Belgium || 1 || || Spanyolország || 1 240 || || Franciaország || 2 232 || || Hollandia || 4 || || Unió || 3477 || || || Faj: || Szürke tőkehal Merluccius merluccius || Övezet: || VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (HKE/8C3411) || Spanyolország || 9 051 || || Analitikai TAC || Franciaország || 869 || || Portugália || 4 224 || || Unió || 14 144 || || || || || TAC || 14 144 || || || Faj: || Kék menyhal Molva dypterygia || Övezet: || A XII övezet nemzetközi vizei (BLI/12INT-) || Észtország || 2 || (1) || Elővigyázatossági TAC || Spanyolország || 622 || (1) || Franciaország || 15 || (1) || Litvánia || 6 || (1) || Egyesült Királyság || 6 || (1) || Egyéb || 2 || (1) || Unió || 652 || (1) || || || || TAC || 652 || (1) || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. || || Faj: || Északi menyhal Molva molva || Övezet: || IIIa; a IIIb, IIIc és IIId övezet uniós vizei (LIN/3A/BCD) || Belgium || p.m. || (1) || Elővigyázatossági TAC || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || (1) || Svédország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || (1) || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || (1) Ezt a kvótát kizárólag a IIIa uniós vizein és a IIIb, IIIc és IIId övezet uniós vizein lehet felhasználni. || || Faj: || Norvég homár Nephrops norvegicus || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (NEP/2AC4-C) || Belgium || 908 || || Analitikai TAC || Dánia || 908 || || Németország || 13 || || Franciaország || 27 || || Hollandia || 467 || || Egyesült Királyság || 15 027 || || Unió || 17 350 || || || || || TAC || 17 350 || || || Faj: || Norvég homár Nephrops norvegicus || Övezet: || VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; (NEP/5BC6.) || Spanyolország || 34 || || Analitikai TAC || Franciaország || 135 || || Írország || 225 || || Egyesült Királyság || 16 256 || || Unió || 16 650 || || || || || TAC || 16 650 || || || Faj: || Norvég homár Nephrops norvegicus || Övezet: || VII (NEP/07.) || Spanyolország || 1 115 || (1) || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Franciaország || 4 517 || (1) || Írország || 6 851 || (1) || Egyesült Királyság || 6 093 || (1) || Unió || 18 576 || (1) || || || || TAC || 18 576 || (1) || (1) Különleges feltétel: ebből legfeljebb az alábbi kvóták halászhatók az ICES VII alterület 16. funkcionális egységében (NEP/*07U16): || Spanyolország || 418 || Franciaország || 262 || Írország || 503 || Egyesült Királyság || 203 || Unió || 1 386 || || || Faj: || Norvég homár Nephrops norvegicus || Övezet: || VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (NEP/8ABDE.) || || Spanyolország || 192 || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || || Franciaország || 3 008 || || || Unió || 3 200 || || || || || || || TAC || 3 200 || || || || || Faj: || Norvég homár Nephrops norvegicus || Övezet: || VIIIc (NEP/08C.) || || Spanyolország || 71 || || Analitikai TAC || || Franciaország || 3 || || || Unió || 74 || || || || || || || TAC || 74 || || || || || Faj: || Norvég homár Nephrops norvegicus || Övezet: || IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (NEP/9/3411) || || Spanyolország || 62 || || Analitikai TAC || || Portugália || 184 || || || Unió || 246 || || || || || || || TAC || 246 || || || || || Faj: || Ostoros garnélák Penaeus spp. || Övezet: || Francia Guyana vizei (PEN/FGU.) || || Franciaország || Megállapítandó || (1) (2) || Elővigyázatossági TAC || || Unió || Megállapítandó || (2) (3) || || || || || || TAC || Megállapítandó || (2) (3) || || (1) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (2) A 30 méternél sekélyebb vizekben tilos a Penaeus subtilis és a Penaeus brasiliensis fajba tartozó garnélák halászata. (3) Az (1) lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. || || || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (PLE/56-14) || || Franciaország || 15 || || Elővigyázatossági TAC || || Írország || 202 || || || Egyesült Királyság || 337 || || || Unió || 554 || || || || || || || TAC || 554 || || || || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VIIa (PLE/07A.) || || Belgium || 83 || || Elővigyázatossági TAC || || Franciaország || 36 || || || Írország || 651 || || || Hollandia || 25 || || || Egyesült Királyság || 832 || || || Unió || 1 627 || || || || || || || TAC || 1 627 || || || || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VIIb és VIIc (PLE/7BC.) || || Franciaország || 12 || || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || || Írország || 50 || || || Unió || 62 || || || || || || || TAC || 62 || || || || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VIId és VIIe (PLE/7DE.) || || Belgium || 874 || || Analitikai TAC || || Franciaország || 2 914 || || || Egyesült Királyság || 1 554 || || || Unió || 5 342 || || || || || || || TAC || 5 342 || || || (1) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, az e rendelet 7. cikkének megfelelően a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 1 %-áig. || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VIIf és VIIg (PLE/7FG.) || || Belgium || 74 || || Elővigyázatossági TAC || || Franciaország || 135 || || || Írország || 21 || || || Egyesült Királyság || 70 || || || Unió || 300 || || || || || || || TAC || 300 || || || || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VIIh, VIIj és VIIk (PLE/7HJK.) || || Belgium || 7 || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || || Franciaország || 14 || || || Írország || 50 || || || Hollandia || 28 || || || Egyesült Királyság || 14 || || || Unió || 113 || || || || || || || TAC || 113 || || || || || Faj: || Sima lepényhal Pleuronectes platessa || Övezet: || VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (PLE/8/3411) || || Spanyolország || 53 || || Elővigyázatossági TAC || || Franciaország || 210 || || || Portugália || 53 || || || Unió || 316 || || || || || || || TAC || 316 || || || || || Faj: || Sávos tőkehal Pollachius pollachius || Övezet: || VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (POL/56-14) || || Spanyolország || 6 || || Elővigyázatossági TAC || || Franciaország || 190 || || || Írország || 56 || || || Egyesült Királyság || 145 || || || Unió || 397 || || || || || || || TAC || 397 || || || || || Faj: || Sávos tőkehal Pollachius pollachius || Övezet: || VII. (POL/07.) || || Belgium || 420 || || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || || Spanyolország || 25 || || || Franciaország || 9 667 || || || Írország || 1 030 || || || Egyesült Királyság || 2 353 || || || Unió || 13 495 || || || || || || || TAC || 13 495 || || || || || Faj: || Sávos tőkehal Pollachius pollachius || Övezet: || VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (POL/8ABDE.) || || Spanyolország || 202 || || Elővigyázatossági TAC || || Franciaország || 984 || || || Unió || 1 186 || || || || || || || TAC || 1 186 || || || || || Faj: || Sávos tőkehal Pollachius pollachius || Övezet: || VIIIc (POL/08C.) || || Spanyolország || 166 || || Elővigyázatossági TAC || || Franciaország || 19 || || || Unió || 185 || || || || || || || TAC || 185 || || || || || Faj: || Sávos tőkehal Pollachius pollachius || Övezet: || IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (POL/9/3411) || || Spanyolország || 218 || (1) || Elővigyázatossági TAC || || Portugália || 8 || (1) || || Unió || 226 || (1) || || || || || || TAC || 226 || || || (1) Különleges feltétel: amelyből legfeljebb 5 % halászható a VIIIc övezet (POL/*08C.) uniós vizein. || || || || Faj: || Fekete tőkehal Pollachius virens || Övezet: || VII, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (POK/7/3411) || || Belgium || 7 || || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || || Franciaország || 1 505 || || || Írország || 752 || || || Egyesült Királyság || 410 || || || Unió || 2 674 || || || || || || || TAC || 2 674 || || || || || Faj: || Rájaalakúak Rajiformes || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (SRX/2AC4-C) || || Belgium || p.m. || (1) (2) (3) || Elővigyázatossági TAC || || Dánia || p.m. || (1) (2) (3) || || Németország || p.m. || (1) (2) (3) || || Franciaország || p.m. || (1) (2) (3) || || Hollandia || p.m. || (1) (2) (3) || || Egyesült Királyság || p.m. || (1) (2) (3) || || Unió || p.m. || (1) (3) || || || || || || TAC || p.m. || (3) || || (1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4‑C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) fogásait külön kell bejelenteni. (2) Járulékos fogási kvóta. Ezek a fajok halászati utanként a fedélzeten tárolt fogás élőtömegben kifejezett mennyiségének legfeljebb 25 %-át tehetik ki. Ez a feltétel csak a 15 méter feletti teljes hosszúságú hajókra vonatkozik. (3) Nem alkalmazandó a közönséges rájára (Dipturus batis). E faj véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. || p.m. || || || Faj: || Rájaalakúak Rajiformes || Övezet: || A IIIa övezet uniós vizei (SRX/03A-C.) || || Dánia || p.m. || (1) (2) || Elővigyázatossági TAC || || Svédország || p.m. || (1) (2) || || Unió || p.m. || (1) (2) || || || || || || TAC || p.m. || (2) || || (1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/03A-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/03A-C), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/03A-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C) fogásait külön kell bejelenteni. (2) Nem alkalmazandó a közönséges rájára (Dipturus batis). E faj véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. || p.m. || || Faj: || Rájaalakúak Rajiformes || Övezet: || A VIa, VIb, VIIa–c és VIIe–k övezet uniós vizei (SRX/67AKXD) || Belgium || p.m. || (1) (2) (3) || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Észtország || p.m. || (1) (2) (3) || Franciaország || p.m. || (1) (2) (3) || Németország || p.m. || (1) (2) (3) || Írország || p.m. || (1) (2) (3) || Litvánia || p.m. || (1) (2) (3) || Hollandia || p.m. || (1) (2) (3) || Portugália || p.m. || (1) (2) (3) || Spanyolország || p.m. || (1) (2) (3) || Egyesült Királyság || p.m. || (1) (2) (3) || Unió || p.m. || (1) (2) (3) || || || || TAC || p.m. || (2) || (1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/67AKXD), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/67AKXD.), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/67AKXD), a csíkos rája (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), a sápadt rája (Raja circularis) (RJI/67AKXD) és az érdes rája (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) fogásait külön kell bejelenteni. (2) Nem vonatkozik a cifra rájára (Raja undulata), a közönséges rájára (Dipturus batis), a norvég rájára (Raja (Dipturus) nidarosiensis) és a fehér rájára (Raja alba). E fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. (3) Különleges feltétel: amelyből legfeljebb 5 % halászható a VIId övezet (SRX/*07D.) uniós vizein. || p.m. || Faj: || Rájaalakúak Rajiformes || Övezet: || A VIId övezet uniós vizei (SRX/07D.) || Belgium || p.m. || (1) (2) (3) || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || p.m. || (1) (2) (3) || Hollandia || p.m. || (1) (2) (3) || Egyesült Királyság || p.m. || (1) (2) (3) || Unió || p.m. || (1) (2) (3) || || || || TAC || p.m. || (2) || (1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/07D.), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/07D.), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/07D.) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) fogásait külön kell bejelenteni. (2) Nem vonatkozik a közönséges rájára (Dipturus batis) és a cifra rájára (Raja undulata). E fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. (3) Különleges feltétel: amelyből legfeljebb 5 % halászható a VIa, a VIb, a VIIa–c és a VIIe–k övezet (SRX/*67AKD) uniós vizein. || || Faj: || Rájaalakúak Rajiformes || Övezet: || A VIII és IX övezet uniós vizei (SRX/89-C.) || Belgium || p.m. || (1) (2) || Elővigyázatossági TAC || Franciaország || p.m. || (1) (2) || Portugália || p.m. || (1) (2) || Spanyolország || p.m. || (1) (2) || Egyesült Királyság || p.m. || (1) (2) || Unió || p.m. || (1) (2) || || p.m. || || TAC || p.m. || (2) || (1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) és a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/89-C.) fogásait külön kell bejelenteni. (2) Nem vonatkozik a cifra rájára (Raja undulata), a közönséges rájára (Dipturus batis) és a fehér rájára (Raja alba). E fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || IIIa; a 22–32. alkörzet uniós vizei (SOL/3A/BCD) || Dánia || 470 || || Analitikai TAC || Németország || 27 || (1) || Hollandia || 45 || (1) || Svédország || 18 || || Unió || 560 || || || || || TAC || 560 || (2) || (1) A kvótát kizárólag a IIIa övezet uniós vizein, valamint a 22–32. alkörzetben lehet felhasználni. (2) Különleges feltétel: ebből a IIIa övezetben legfeljebb 496 tonna halászható. || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (SOL/56-14) || Írország || 38 || || Elővigyázatossági TAC || Egyesült Királyság || 10 || || Unió || 48 || || || || || TAC || 48 || || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIIa (SOL/07A.) || Belgium || 31 || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Franciaország || 0 || || Írország || 7 || || Hollandia || 9 || || Egyesült Királyság || 13 || || Unió || 60 || || || || || TAC || 60 || || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIIb és VIIc (SOL/7BC.) Franciaország || 6 || || Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. Írország || 29 || Unió || 35 || || || TAC || 35 || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIId (SOL/07D.) Belgium || 1 292 || || Analitikai TAC Franciaország || 2 585 || Egyesült Királyság || 923 || Unió || 4 800 || || || TAC || 4 800 || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIIe (SOL/07E.) || Belgium || 32 || (1) || Analitikai TAC || Franciaország || 337 || (1) || Egyesült Királyság || 525 || (1) || Unió || 894 || || || || || TAC || 894 || || (1) (1) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, az e rendelet 7. cikkének megfelelően a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 5 %-áig. || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIIf és VIIg (SOL/7FG.) || Belgium || 688 || || Analitikai TAC || Franciaország || 69 || || Írország || 34 || || Egyesült Királyság || 309 || || Unió || 1 100 || || || || || TAC || 1 100 || || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIIh, VIIj és VIIk (SOL/7HJK.) || Belgium || 28 || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Franciaország || 56 || || Írország || 153 || || Hollandia || 45 || || Egyesült Királyság || 56 || || Unió || 338 || || || || || TAC || 338 || || || Faj: || Közönséges nyelvhal Solea solea || Övezet: || VIIIa és VIIIb (SOL/8AB.) || Belgium || 37 || || Analitikai TAC || Spanyolország || 7 || || Franciaország || 2 750 || || Hollandia || 206 || || Unió || 3 000 || || || || || TAC || 3 000 || || || Faj: || Nyelvhalak Solea spp. || Övezet: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (SOO/8CDE34) || Spanyolország || 323 || || Elővigyázatossági TAC || Portugália || 535 || || Unió || 858 || || || || || TAC || 858 || || || Faj: || Spratt Sprattus sprattus || Övezet: || VIId és VIIe (SPR/7DE.) || Belgium || 21 || || Elővigyázatossági TAC || Dánia || 1 339 || || Németország || 21 || || Franciaország || 288 || || Hollandia || 288 || || Egyesült Királyság || 2 163 || || Unió || 4 120 || || || || || TAC || 4 120 || || || Faj: || Tüskéscápa Squalus acanthias || Övezet: || A IIIa övezet uniós vizei (DGS/03A-C.) || Dánia || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Svédország || p.m. || || Unió ||