[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.12.2006

COM(2006) 868 végleges

2006/0309 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokolása és célkitűzései Az Európai Közösség és az Orosz Föderáció 2006. július 10–12. között megtárgyalt és megkötött egy, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló megállapodást, amelyet a Közösség 2006. július 28-án, az Orosz Föderáció pedig 2006. augusztus 7-én parafált. E megállapodást a hatálybalépésének napjától számított kezdeti hatéves időszakban kell alkalmazni. A Közösségnek érdekében áll az említett megállapodás jóváhagyása. A Bizottság javasolja, hogy a Tanács rendelettel fogadja el az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló új megállapodást. |

120 | Általános összefüggések Az Orosz Föderáció és a Közösség közötti kétoldalú halászati megállapodásra irányuló tárgyalások 1977-ben kezdődtek, nem sokkal azután, hogy az egykori Szovjetunió joghatósága alá tartozó halászati területet 200 tengeri mérföldre terjesztették ki. Bár a tárgyalások 1988-ban már komolyabb szakaszba értek, a felek mégsem tudtak megállapodásra jutni. 1997-ben az Orosz Föderáció kifejezte abbéli szándékát, hogy a megállapodást valamennyi halászati érdekeltségére kiterjessze, illetve nem kívánta annak hatályát a Balti-tengerre korlátozni. A Tanács egyetértett ezzel az állásponttal, és 2001 márciusában elfogadta a kiterjesztett mandátumot. A tárgyalásokat azonban 2004 márciusában meg kellett szakítani, mivel úgy tűnt, az Orosz Föderáció már nem érdekelt egy átfogó halászati megállapodás megkötésében. Az Európai Unió 2004 májusi bővítése után, összhangban 2003-as csatlakozási okmány 6. cikkének (12) bekezdésével, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy csatlakozásuk időpontjában vagy azt követően a legrövidebb határidőn belül kilépjenek a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezményből (gdanski egyezmény). Mivel az Orosz Föderáció joghatósága a balti-tengeri erőforrásoknak csak mintegy 5%-ára terjed ki (egy nagyon kis területre Kalinyingrád és Szentpétervár környezetében), és mivel ma a Balti-tenger vizei több nemzeti joghatóság alá tartoznak, a Közösség úgy ítélte meg, hogy egy kétoldalú nemzetközi egyezmény a feleknek a halászat területén való gazdálkodási együttműködésre vonatkozóan vállalt kötelezettségei végrehajtása szempontjából alkalmatlan és aránytalan eszköz lenne. A Közösség ezért úgy határozott, hogy kilép a gdanski egyezményből, és elvégezte az ehhez szükséges eljárásokat azáltal, hogy a Tanács 2004. december 20-án szóbeli jegyzéket küldött a Lengyel Köztársaságnak. A gdanski egyezménnyel létrehozott Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságnak (IBSFC) jelenleg csak – a kilépéséről szóló értesítést később benyújtó – Lengyelország és az Orosz Föderáció a tagja, de 2006 végére Lengyelország tagságának érvényessége is lejár. A Közösség úgy ítélte meg, hogy a Balti-tengerben élő halászati erőforrásokkal való gazdálkodás – az említett egyezmény helyett – egy, az Európai Közösség és az Orosz Föderáció közötti kétoldalú halászati megállapodás keretében hatékonyabban oldható meg, amelynek hatálya egyelőre a Balti-tengerre korlátozódna. A csatlakozási szerződésekkel összhangban, egy ilyen megállapodás egyetlen kétoldalú megállapodásban fogná össze az egyrészről az Orosz Föderáció, másrészről Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia, illetve Svédország közötti valamennyi kétoldalú megállapodást. 2004 végén az Orosz Föderáció beleegyezett a tárgyalások folytatásába. Az új keretmegállapodás hatálya a Balti-tengerre korlátozódik. Az Orosz Föderáció a jelenlegi szakaszban úgy döntött, hogy a megállapodás területi hatályát nem terjeszti ki a Balti-tengeren túl. A megállapodás tartalmaz azonban olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a megállapodás hatályának esetleges jövőbeni kiterjesztését, amennyiben azt mindkét fél kívánatosnak találja. Ebben az esetben azonban új mandátumra vagy a jelenlegi mandátum módosítására van szükség a tárgyalások megindításához, amelyek vélhetően kiterjednek az orosz hajók számára a Balti-tengeren kívüli közösségi vizekre biztosított halászati jogokra. Az új megállapodás célja, hogy a méltányosság és a kölcsönös előnyök alapján a felek között szoros együttműködést biztosítson a Balti-tengerben élő járulékos és függő állományok, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományok védelme, fenntartható kiaknázása és kezelése tekintetében. A megállapodás rendelkezései közös gazdálkodási intézkedésekre, az engedélyezésre, a védelmi és gazdálkodási intézkedésekre, valamint más halászati szabályozás tiszteletben tartására, az ellenőrzési és végrehajtási együttműködésre, vizsgálatokra, a hajók feltartóztatására és lefoglalására, a tudományos együttműködésre, továbbá az anadrom és katadrom vándorló fajokra vonatkoznak. A megállapodás hatályba lépésének időpontjával a tagállamok és az Orosz Föderáció között meglévő kétoldalú megállapodások hatályukat vesztik. A megállapodásban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében a felek közös balti-tengeri halászati bizottságot hoznak létre, amely legalább évente egyszer ülésezik. |

139 | Hatályos rendelkezések a javaslat által érintett területen A javaslat által érintett terület jelenleg nem áll szabályozás alatt. |

141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

219 | Nem releváns. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |

230 | Hatásvizsgálat A gdanski egyezmény 2007. január 1-jén hatályát veszti. Az új megállapodás a gdanski egyezmény helyébe lép, továbbá hatályon kívül helyezi a tagállamok és az Orosz Föderáció között meglévő kétoldalú megállapodásokat. A gdanski egyezmény 1. cikkének értelmében a feleknek szorosan együtt kell működniük a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben található élő erőforrások védelme és fejlesztése, az optimális hozam biztosítása és különösen az e célokból készülő tanulmányok összehangolása érdekében. Ezenkívül a gdanski egyezmény 9. cikke szerint a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság (IBSFC) feladata az egyezmény alkalmazási területén található elő erőforrások kezelésének összehangolása – például a fogásokra, a halászati erőkifejtésre vonatkozó – statisztikai adatok és egyéb információk összegyűjtése, elemzése és terjesztése által. Az új megállapodás hatása várhatóan az lesz, hogy a méltányosság és a kölcsönös előnyök alapján fenntartja a Közösség és az Orosz Föderáció közötti szoros együttműködést a Balti-tengerben élő járulékos és függő állományok, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományok védelme, fenntartható kiaknázása és kezelése tekintetében. Ebben az összefüggésben a balti-tengeri halászati vegyes bizottság a jövőben fontos fórummá válik a balti-tengeri állományok állapotának felmérésére vonatkozó évenkénti szakvélemények, valamint a halászati gazdálkodásra vonatkozó szakvélemény vonatkozásában, melyet a Közösség és az Orosz Föderáció a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) felkérésére készít. Ezt a feladatot korábban az IBSFC látta el. A tervek szerint a megállapodás nem változtaja meg a Közösség jelenlegi balti-tengeri flottájának szerkezetét, illetve a közös állományok kezelésének módját. A megállapodás az ICES részére a tudományos szaktanácsadásért fizetett hozzájárulás mértékén sem változtat, amely jelenleg az éves összeg 90,04%-a. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedés összefoglalása E javaslat célja, hogy jogalapot biztosítson az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló megállapodás megkötéséhez. |

310 | Jogalap Az EK-Szerződés 37. cikke, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdésével és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |

331 | A javaslat egy nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozik. |

332 | Nem alkalmazandó. |

Az eszközök megválasztása |

341 | Javasolt eszközök: rendelet. |

342 | Más eszközök nem megfelelőek a következő ok(ok) miatt. A javaslat egy nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozik. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |

E-6350 |

1. 2006/0309 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdésével és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],

mivel:

(1) A Közösség és az Orosz Föderáció kormánya megtárgyalt és parafált egy, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő tengeri erőforrások védelméről szóló megállapodást.

(2) E megállapodás a méltányosság és a kölcsönös előnyök alapján a felek között szoros együttműködést ír elő a Balti-tengerben élő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, járulékos és függő állományok védelme, fenntartható kiaknázása és kezelése tekintetében.

(3) A Közösségnek érdekében áll az említett megállapodás jóváhagyása,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyeket

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Megállapodás az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya között a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG és AZ OROSZ FÖDERÁCIÓ KORMÁNYA, a továbbiakban: a felek,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Balti-tenger és a Baeltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló 1973-as egyezmény (gdanski egyezmény) 2007. január 1-jétől hatályát veszti;

FELISMERVE, hogy Svédország és Finnország 1995. január 1-jei, illetőleg Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország 2004. május 1-jei csatlakozását követően az egyrészről az Orosz Föderáció, másrészről a Lett Köztársaság, a Svéd Királyság, a Finn Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság és a Litván Köztársaság között létrejött kétoldalú halászati megállapodásoknak a balti-tengeri halászatra vonatkozó elemeit már a Közösség kezeli;

FELISMERVE annak szükségességét, hogy az említett halászati megállapodásokat – a balti-tengeri halászat vonatkozásában – és az 1973-as gdanski egyezményt fel kell váltani egy új, az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti megállapodással;

MEGERŐSÍTVE közös törekvésüket a Balti-tengerben élő halállományok védelmének, valamint azok hosszú távon fenntartható kezelésének és kiaknázásának biztosítására;

KÖVETVE az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében, valamint az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodásában meghatározott rendelkezéseket.

ÖSSZHANGBAN az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló, 1994. június 24-i partnerségi és együttműködési megállapodással (a továbbiakban: PCA), valamint a kapcsolatok elmélyítésének közös szándékával;

FIGYELEMMEL az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének Tanácsa által a FAO 1995-ös konferenciáján elfogadott felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexére.

FIGYELEMMEL a 2002 szeptemberében megtartott, a fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozón elfogadott fenntartható fejlődésről szóló johannesburgi nyilatkozatra;

TEKINTETTEL arra, hogy a Balti-tengerben élő néhány élő tengeri erőforrás a felek kizárólagos gazdasági övezetein túlnyúló, vándorló halállományokból áll, valamint arra, hogy ezen állományok hatékony védelme és fenntartható kiaknázása ezért csak a felek közötti halgazdálkodási, illetve ellenőrzési és végrehajtási együttműködés révén valósítható meg;

FELISMERVE, hogy a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a halászati gazdálkodás területén, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján és a part menti államok kötelezettségeinek tiszteletben tartásával ökoszisztéma-alapú megközelítést dolgoznak ki a kizárólagos gazdasági övezetben élő tengeri erőforrások fenntartására irányuló, megfelelő védelmi és gazdálkodási intézkedések biztosítása érdekében, összhangban az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményével;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy folytassák együttműködésüket a megfelelő nemzetközi halászati szervezetek keretén belül valamennyi érintett halászati erőforrás közös védelme, fenntartható kiaknázása és kezelése érdekében, és megerősítve a felek abbéli szándékát, hogy a gdanski egyezményben meghatározott elveket továbbra is tiszteletben tartsák;

FELISMERVE a tudományos kutatás fontosságát a halászati erőforrások védelme, fenntartható kiaknázása és kezelése szempontjából, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) keretén belül, továbbá azzal az óhajjal, hogy e területen tovább erősítsék az együttműködést;

ELFOGADTA EZT A MEGÁLLAPODÁST:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a) „a felek kizárólagos gazdasági övezete”: az Orosz Föderáció kizárólagos gazdasági övezete és az Európai Közösség tagállamainak kizárólagos gazdasági övezetei;

b) „a felek felségvizei”: az Orosz Föderáció felségvizei és az Európai Közösség tagállamainak felségvizei;

c) „élő tengeri erőforrások”: az adott helyen élő tengeri fajok, az anadrom és katadrom fajokat is beleértve;

d) „a felek halászhajói”: az Orosz Föderáció lobogója alatt hajózó halászhajók és az Európai Közösség tagállamainak lobogói alatt hajózó halászhajók, amelyeket az élő tengeri erőforrások kereskedelmi célú halászatára szereltek fel;

e) „fenntartható kiaknázás”: az állomány olyan módon történő kiaknázása, amely az állomány jövőbeni kiaknázását nem befolyásolja kedvezőtlenül, és nincs káros hatása a tengeri ökoszisztémára;

f) „a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományok”: a felek balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetei között rendszeresen vándorló bármely halállomány;

g) „halászati erőkifejtés”: a halászhajók kapacitásának és tevékenységének eredménye; hajók csoportjánál ez a csoportba tartozó összes hajó halászati erőkifejtésének összege;

h) „elővigyázatos megközelítés a halászati gazdálkodásban”: a megfelelő tudományos információ hiánya nem lehet ok a célfajok, a járulékos vagy függő fajok, valamint a nem célfajok és környezetük védelmére irányuló gazdálkodási intézkedések meghozatalának elhalasztására vagy elmulasztására;

2. cikk

A megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület

A megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület (a továbbiakban: a Balti-tenger), a belvizek kivételével a Balti-tenger és a Baeltek vizei, amelyeket nyugaton a Hasenore-foktól a Gniben-fokig, a Korshage-tól a Spodsbiergig, valamint a Gilbierg-foktól a Kullenig húzódó vonal határol.

3. cikk

Területi alkalmazás

Ezt a megállapodást egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés területi hatálya alá tartozó területeken kell alkalmazni, az ott meghatározott feltételek mellett, másrészről pedig az Orosz Föderáció területén.

4. cikk

Célkitűzések

1. E megállapodás célja, hogy a méltányosság és a kölcsönös előnyök alapján a felek között szoros együttműködést biztosítson a Balti-tengerben élő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, járulékos és függő állományok védelme, fenntartható kiaknázása és kezelése tekintetében.

2. A megállapodás meghatározza a felek közötti szoros együttműködés tekintetében követendő alapelveket és eljárásokat, amelyek célja a Balti-tengerben élő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, járulékos és függő állományok fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételek mellett történő kiaknázásának biztosítása.

3. A felek, együttműködésüket a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvéleményre és más kapcsolódó adatokra alapozzák, az elővigyázatossági megközelítést alkalmazzák, és megállapodnak abban, hogy halászati gazdálkodási politikájukat az ökoszisztéma-alapú megközelítés szerint alakítják ki.

5. cikk

Közös gazdálkodási intézkedések

1. A kölcsönös előnyök elve alapján és saját jogszabályaival összhangban, bármelyik fél engedélyezheti a másik fél halászhajói számára, hogy a balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetéhez tartozó vizeken halászati tevékenységet folytassanak.

2. A felek – viszonossági alapon – a balti-tengeri halászatra vonatkozó kvótáikat kicserélhetik egymás között.

3. A megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a felek – a járulékos és függő fajokra is figyelemmel – intézkedéseket hoznak a Balti-tengerben élő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló fajok kiaknázásának szabályozására. Ezek az intézkedések többek között a következő területekre vonatkozhatnak:

a) a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományokra és az ilyen állományok csoportjaira vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC), valamint azok felek közötti elosztása. Az elosztás alapja a halászati lehetőségek korábbi megoszlása, annak figyelembevételével, hogy az ICES szakvéleménye szerint állomány-specifikusabb gazdálkodásra van-e szükség;

b) a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományok halászatára vonatkozó hosszú távú gazdálkodási tervek;

c) a halászati erőkifejtés korlátozása; valamint

d) technikai intézkedések.

4. Az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezések végrehajtását a megállapodás 14. cikkében említett balti-tengeri halászati vegyes bizottság keretén belül irányítják.

6. cikk

A felek autonóm gazdálkodási intézkedései

1. Figyelemmel a járulékos és függő fajokra is, a kizárólagos gazdasági övezeteken nem túlnyúló balti-tengeri állományokra vonatkozóan mindkét fél meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket és hosszú távú gazdálkodási terveket dolgoz ki.

2. Amennyiben az e megállapodás 14. cikkében említett balti-tengeri halászati vegyes bizottság keretében a feleknek nem sikerül megállapodniuk a saját hatóságaik számára ajánlandó megfelelő gazdálkodási intézkedésekről, a felek autonóm intézkedéseket hoznak – a járulékos és függő fajokra is figyelemmel – az e megállapodás 4. cikkében a balti-tengeri élő erőforrások kiaknázására és védelmére vonatkozóan meghatározott célkitűzések megvalósítása céljából.

3. Az e cikk (2) bekezdése szerint elfogadott intézkedések objektív tudományos szakvéleményen alapulnak és a másik féllel szemben sem ténybeli sem jogi tekintetben nem diszkriminatívak.

4. A balti-tengeri halászati vegyes bizottság által elfogadott intézkedésekre vonatkozó ajánlások mellett a felek, amennyiben azt a megállapodás 4. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítása szempontjából szükségesnek ítélik, védelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogadhatnak el.

5. Az egyik fél által a saját kizárólagos gazdasági övezetére és felségvizeire vonatkozóan védelmi célból foganatosított halászati intézkedések objektív és tudományos szempontokon alapulnak, figyelembe veszik a járulékos és függő fajokat is, és a másik féllel szemben sem ténybeli, sem jogi tekintetben nem diszkriminatívak.

7. cikk

Engedélyezés

1. A felek előírják, hogy saját balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetük meghatározott területein a másik fél halászhajói kizárólag halászati engedély birtokában halászhatnak.

2. A felek illetékes hatóságai kellő időben tájékoztatják a másik felet azon halászhajók nevéről, lajstromszámáról és más lényeges adatairól, amelyek a másik fél balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetének meghatározott területein halászatra jogosultak.

3. Az engedélyezési feltételek alkalmazása az e megállapodás 14. cikkében említett balti-tengeri halászati vegyes bizottság által elfogadott ajánlásokkal összhangban történik.

4. Az engedélykérelem kézhezvételét követően az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban minkét fél kiadja a saját balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetének meghatározott területein belüli halászathoz szükséges engedélyeket.

8. cikk

A védelmi és gazdálkodási intézkedések, valamint más halászati szabályozás tiszteletben tartása

1. A felek saját törvényeikkel, rendeleteikkel és közigazgatási szabályaikkal összhangban meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy halászhajóik megfeleljenek a másik fél által törvénybe foglalt azon szabályoknak és rendeleteknek, amelyek az adott fél balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetében élő halászati erőforrások kiaknázására vonatkoznak.

2. A felek ezeket az intézkedéseket saját balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetük tekintetében, az alkalmazandó nemzeti jogszabályaikkal és a nemzetközi joggal összhangban, a megállapodásban foglalt rendelkezések másik fél halászhajói általi betartásához szükséges mértékben hozhatják meg.

3. A felek előzetesen és megfelelő módon értesítik a másik felet a halászatra vonatkozó rendeletekről és intézkedésekről, illetve ezen rendeletek és intézkedések valamennyi módosításáról.

4. A felek ezeket az intézkedéseket a megállapodásban meghatározott rendelkezések saját kizárólagos gazdasági övezetükön és saját felségvizeiken belüli betartásához szükséges mértékben fogadják el.

9. cikk

Együttműködés az ellenőrzés és végrehajtás területén

A felek együttműködnek a Balti-tengerre vonatkozó szabályozás ellenőrzése és végrehajtása területén. E célból a felek megállapodnak az ellenőrzési és végrehajtási stratégiák egymás közötti cseréjére vonatkozó terv elkészítésében.

10. cikk

Vizsgálatok

A felek hozzájárulnak ahhoz, hogy halászhajóikon a másik fél balti-tengeri kizárólagos gazdasági övezetében folytatott halászati műveletekért felelős illetékes szervei vizsgálatot tartsanak. Mindkét fél elősegíti ezeket a vizsgálatokat az e megállapodás 8. cikkében említett szabályozási intézkedések és rendeletek betartásának nyomon követése céljából.

11. cikk

A hajók feltartóztatása és visszatartása

1. A felek illetékes szervei, a másik fél halászhajóinak feltartóztatása vagy lefoglalása esetén, diplomáciai úton vagy más hivatalos csatornán keresztül haladéktalanul értesítik az érintett fél illetékes szerveit a foganatosított intézkedésről és minden azt követően kiszabott szankcióról.

2. A felek illetékes szervei haladéktalanul útjára engedik a feltartóztatott halászhajót és legénységét azt követően, hogy a hajó tulajdonosa vagy annak képviselője befizette az Orosz Föderációban és az Európai Közösség tagállamaiban hatályos jogszabályok szerint meghatározott, megfelelő összegű óvadékot vagy más biztosítékot.

12. cikk

Tudományos együttműködés

1. A felek felkérik az ICES-t, hogy a Balti-tengerben élő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, járulékos és függő állományok tekintetében tudományos szakvéleményt adjon, amely az említett állományokra vonatkozó közös gazdálkodási intézkedések elfogadásának alapjául szolgál.

2. A felek az ICES keretén belül vállalják, hogy együttműködnek az e megállapodáshoz kapcsolódó tudományos kutatásokban.

3. A felek a közös érdekű halászattal kapcsolatos kérdések, többek között az akvakultúra tekintetében ösztönzik a kutatók és szakértők együttműködését.

13. cikk

Anadrom és katadrom fajok

1. E megállapodás és más vonatkozó nemzetközi megállapodás keretében a felek együttműködnek az anadrom és katadrom fajoknak az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban történő védelmében a Balti-tengerben található ilyen állományok védelme, helyreállítása, létszámnövelése és ésszerű kezelése érdekében.

2. A megállapodás hatálya alá tartozó, a 2. cikkben meghatározott földrajzi terület sérelme nélkül, a felek megállapodhatnak az anadrom és katadrom fajokkal való gazdálkodási együttműködés kiterjesztéséről, kizárva ebből azokat a fajokat, amelyek teljes életciklusukat a belvizekben élik.

14. cikk

Balti-tengeri halászati vegyes bizottság

1. Az e megállapodásban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében a felek balti-tengeri halászati vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre.

2. A felek kijelölik a bizottságba delegált képviselőjüket és annak helyettesét, és erről hivatalos csatornákon keresztül tájékoztatják a másik felet.

3. A bizottság az e megállapodás hatálya és alkalmazása alá tartozó valamennyi kérdéssel foglalkozik és ajánlásokat készít a felek számára.

4. A bizottság feladata elsősorban a következőkre terjed ki:

a) a Balti-tengerben élő, kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló, járulékos és függő állományok fejlődésének és dinamikájának, valamint az ezen állományokat érintő halászat vizsgálata;

b) a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és megfelelő működésének ellenőrzése, különös tekintettel az ellenőrzésre, végrehajtásra és vizsgálatokra vonatkozó rendelkezésekre;

c) a halászattal kapcsolatos közös érdekű ügyekben a szükséges kapcsolattartási lehetőségek biztosítása;

d) fórum a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából fakadó esetleges viták békés úton történő rendezésére.

5. A felek megegyezése szerint a bizottság évente legalább egyszer ülésezik – felváltva a Közösség és az Orosz Föderáció területén –, és az érintett balti-tengeri halászat és állományok tekintetében a megállapodás 5. cikkében meghatározott intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat készít a megfelelő hatóságok számára. A bizottság bármelyik fél kérésére rendkívüli ülést tart.

6. A bizottság, feladatai ellátására adott esetben további testületeket hoz létre.

7. A bizottság az első ülésén fogadja el eljárási szabályzatát.

15. cikk

A felek közötti konzultáció

A felek konzultálnak az e megállapodás végrehajtására és megfelelő működésére vonatkozó kérdésekről, illetve a megállapodás értelmezését vagy alkalmazását érintő jogvita esetén.

16. cikk

Nemzetközi együttműködés

A felek a nemzetközi szervezetek keretén belül együttműködnek egymással azokban az állományokkal kapcsolatos gazdálkodási és védelmi kérdésekben, amelyek tekintetében mindkét fél egyaránt érdekelt, és amelyek az adott nemzetközi szervezet napirendjén szerepelnek.

17. cikk

Védzáradék

1. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem érinti vagy sérti semmilyen módon a felek nemzetközi halászati megállapodásokból eredő jogait és kötelezettségeit, illetve bármely, a tengerjoggal kapcsolatos kérdés tekintetében képviselt álláspontját és nézeteit.

2. E megállapodás nem érinti a felek kizárólagos gazdasági övezeteinek határát.

18. cikk

Hatálybalépés

1. E megállapodás ideiglenes jelleggel az aláírás időpontjától alkalmazandó, és a felek által a hatályba lépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás lezárására vonatkozóan küldött utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének időpontjától lép hatályba.

2. A megállapodás hatályba lépésének időpontjától, a Lett Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között 1992. július 21-én, a Svéd Királyság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között 1992. december 11-én, a Finn Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között 1994. március 11-én, az Észt Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között 1994. május 4-én, a Lengyel Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között 1995. július 5-én, és a Litván köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között 1999. június 29-én aláírt halászati megállapodás a balti-tengeri halászat tekintetében hatályát veszti.

19. cikk

A megállapodás időbeli hatálya

E megállapodást a hatálybalépésének napjától számított kezdeti hatéves időszakban kell alkalmazni. Amennyiben egyik fél sem mondja fel legalább kilenc hónappal a fenti időszak lejártát megelőzően megtett értesítéssel, a megállapodás további hároméves időszakokra hatályban marad, feltéve hogy nem nyújtanak be a felmondásról szóló értesítést legalább kilenc hónappal bármely ilyen időszak lejártát megelőzően.

20. cikk

Nyelv

Kelt Brüsszelben / Moszkvában 2006. …-án/-én két példányban, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, orosz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, melyek mindegyike egyaránt hiteles. Vitás esetben a megállapodás angol és orosz nyelvű szövegváltozata az irányadó.

[1] [Dátum]-án/-én kiadott vélemény (még nem jelent meg a Hivatalos Lapban).