A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az általános költségvetés által fedezett garanciákról 2011. december 31-i állapot /* COM/2012/0609 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1........... Bevezetés. 3 2........... A költségvetés által fedezett műveletek típusai 3 3........... A legutóbbi, 2011. június 30-i jelentés óta történt események. 4 3.1........ Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás. 4 3.2........ Makroszintű pénzügyi támogatás. 4 3.3........ Euratom.. 5 3.4........ Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus. 5 3.5........ Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia. 5 4........... A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 5 4.1........ A kockázat fogalma. 5 4.2........ A kockázat összetevői 6 4.3........ A költségvetés által viselt éves kockázat 8 4.3.1..... Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok. 8 4.3.2..... Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok. 9 4.4........ A kockázat alakulása. 10 5........... Nemteljesítés, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok. 14 5.1........ Kifizetések készpénzforrásokból 14 5.2........ Kifizetések a költségvetésből 14 5.3........ A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása. 15 6........... A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap. 15 6.1........ Visszafizettetések. 15 6.2........ Eszközök. 15 6.3........ Előirányzott összeg. 15 7........... Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 16 7.1........ Célkitűzések. 16 7.2........ Kockázatelemzési módszerek. 16 1. Bevezetés A jelentés célja, hogy nyomon kövesse az Európai Unió költségvetése által viselt hitelkockázatot, amely a nyújtott garanciák, valamint az Európai Unió által közvetlenül végrehajtott vagy az Európai Beruházási Bank külső mandátumán keresztül közvetett módon megvalósuló hitelfolyósítási műveletek folyománya. Ez a jelentés a költségvetési rendelet 130. cikke alapján készült, amely szerint a Bizottságnak évente kétszer jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról[1]. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található. 2. A költségvetés által fedezett műveletek típusai Az Európai Unió költségvetése (a költségvetés) által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciaműveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók: – az Európai Unió által a Bretton Woods-i intézményekkel közösen harmadik országoknak makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a makroszintű pénzügyi támogatás[2] (macro-financial assistance – MFA), fizetésimérleg-hitelek[3] (balance-of-payments loans – BoP), amelyek az euróövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-nehézségeit enyhítik, továbbá az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus[4] (EFSM) keretében nyújtott hitelek; amelyekkel olyan tagállamoknak nyújthatnak támogatást, amelyek általuk nem befolyásolható nehézségekkel kerülnek szembe, valamint – mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek, azaz az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás, amelyet a bank Unión kívüli államoknak biztosít európai uniós garancia[5] mellett megvalósuló műveletekhez kapcsolódóan (az EBB külső hitelnyújtási tevékenysége)[6]. Az EBB garantált külső hitelnyújtási tevékenységére, az Euratom-kölcsönökre és a makroszintű pénzügyi támogatás keretében adott kölcsönökre 1994 óta a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap)[7], míg a fizetésimérleg-hitelekre és az EFSM keretében nyújtott hitelekre közvetlenül a költségvetés nyújt fedezetet. Az alap az EU-n kívüli országoknak, vagy az ezekben az országokban megvalósuló projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre nyújt fedezetet. Célja, hogy: – likviditási tartalékot biztosítson annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a költségvetés igénybevétele minden olyan esetben, amikor egy garanciával fedezett hitel kapcsán nemteljesítésre vagy fizetési késedelemre kerül sor, valamint – a Bizottság és az EBB által az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek garanciáival kapcsolatos uniós szakpolitika fejlesztését célzó pénzügyi keret meghatározásával megteremtse a költségvetési fegyelem betartatásának eszközét[8]. Amennyiben a harmadik ország tagállammá válik, az adott országnak nyújtott hitelekre többé nem az alap biztosít fedezetet, és a kockázatot közvetlenül a költségvetés viseli. Az alapot a költségvetésből töltik fel, és az alap forrásainak el kell érniük az alap által fedezett hitelek és hitelgaranciák kinnlevő összegének meghatározott hányadát. Ez a százalékos arány, más néven célráta, jelenleg 9 %. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetésnek kell biztosítania a szükséges forrásokat. 3. A legutóbbi, 2011. június 30-i jelentés óta történt események 3.1. Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás 2011 második felében Magyarország 2 milliárd eurót visszafizetett. Mivel nem került sor hitelfolyósításra, a fizetésimérleg-hitel kintlévő összege 11,4 milliárd euróra csökkent. A Tanács által 2011. május 12-én elfogadott, Románia számára biztosított, legfeljebb 1,4 milliárd EUR-t kitevő uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatás[9] érvényben van, de lehívás hiányában nem aktív. 3.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 2011 második felében két egyéb hitelfolyósításra került sor az MFA keretében: 100 millió EUR Szerbia és 26 millió Örményország részére, míg Grúzia visszatérített 13,5 millió EUR-t, Románia pedig 12,5 millió EUR-t. 3.3. Euratom A beszámolási időszakban nem történt hitelfolyósítás. A visszafizetett összegből 6,5 millió EUR származott Bulgáriától, 3,8 millió EUR pedig Ukrajnától. 3.4. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus Írország 2,5 milliárd EUR-t, Portugália 7,6 milliárd EUR-t fizetett vissza 2011 második felében. A Tanács 2011 októberében úgy határozott, hogy meghosszabbítja a futamidőt és visszamenőleg eltörli az Írország[10] és Portugália[11] részére biztosított hitelekre alkalmazott kamatrés költségét. A válság kezelésének részeként két másik mechanizmus létrehozására is sor került, ezek azonban nem jelentenek kockázatot az uniós költségvetés számára: – a részt vevő tagállamok által arányossági alapon garantált Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF[12]), valamint – a Bizottság által központilag összevont, a többi euróövezeti tagállamtól származó kétoldalú kölcsönök révén finanszírozott, Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás[13]. 3.5. Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia A 2007–2013-as időszakra szóló külső mandátum keretében 2011 második felében a hitelszerződés-aláírások üteme 10%-kal nőtt, és összesen 1 745 millió EUR összegre kötöttek szerződést. A beszámolási időszakban 1 381 millió EUR folyósítására került sor. Így a mandátum keretében folyósított hitelek kumulatív összege 2011. december 31-én elérte a 8 561 millió EUR-t, ami a 2011. június 30-i állapothoz képest 19 %-os emelkedést jelent. 4. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 4.1. A kockázat fogalma A költségvetés által viselt kockázat a garantált műveletek tekintetében kinnlevő tőke és kamat összegéből ered. E jelentés alkalmazásában a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használatos: – A „teljes fedezett kockázat” megállapítása az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kint levő teljes tőke – beleértve a felhalmozott kamatot is – összege alapján történik[14]. – A „költségvetés által viselt éves kockázatként” meghatározott költségvetési megközelítés alapja az esedékes éves törlesztőrészletek azon maximális összegének a kiszámítása, amelyet az Európai Uniónak egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna[15]. 4.2. A kockázat összetevői A fedezett teljes kinnlevő összegek jelentette maximális kockázat 2010-ig többnyire a harmadik országoknak nyújtott műveletekhez volt köthető. A 2011-es év pénzügyi válsága komoly hatást gyakorolt a tagállamok államháztartására, ami a megnövekedett állami finanszírozási igények kielégítése érdekében egyre élénkebb uniós hitelnyújtási tevékenységhez vezetett. Ennek eredményeképpen a kockázati összetevők az alábbiak szerint módosultak: 2011. december 31-én · a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg 67 %-a a költségvetés által közvetlenül fedezett, a tagállamoknak nyújtott hitelekkel kapcsolatos hitelfelvételi műveletekhez köthető (45 % 2010.12.31-én), · a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg fennmaradó 33 %-át a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap) által fedezett, harmadik országoknak nyújtott hitelfelvételekből és kölcsönökből ered, míg 2010.12.31-én ez az arány 55 %-ot tett ki. Az 1. táblázatban látható a költségvetés által 2011. december 31-én fedezett teljes kockázat. 1. táblázat: Költségvetési fedezettel rendelkező kinnlevőségek teljes összege 2011. december 31-én, millió EUR || Kinnlevő tőke || Felhalmozott kamat || Összesen || % Tagállamok* || || || || MFA || 25 || 0 || 25 || <1% Euratom || 404 || 4 || 408 || 1% BoP || 11,400 || 225 || 11,625 || 18% EBB*** || 2,965 || 26 || 2,991 || 5% Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) || 28,000 || 344 || 28,344 || 44% Tagállamok összesen || 42,794 || 599 || 43,393 || 67% Harmadik országok** || || || || MFA || 565 || 5 || 570 || 1% Euratom || 43 || 0 || 43 || <1% EBB*** || 20,466 || 156 || 20,621 || 32% Harmadik országok összesen || 21,074 || 161 || 21,234 || 33% Összesen || 63,868 || 760 || 64,628 || 100% * A költségvetés által közvetlenül fedezett kockázat. Ide tartoznak a makroszintű pénzügyi támogatás keretében, valamint az Euratom és az EBB által az EU-csatlakozást megelőzően nyújtott hitelek is. ** Az alap által fedezett kockázat. ***Az EBB hitelezési műveleteinek körülbelül 82 %-át (állami és állami szint alatti hitelezési műveletek) átfogó garancia fedezi, míg az EBB többi műveletének csak politikai kockázatokkal szemben van fedezete. A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinnlevő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról. A költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kinnlevő összege a 2011. június 30-i állapothoz képest jelentősen, 17,6%-kal emelkedett, és elérte a 64,63 milliárd EUR-t. E növekedés elsősorban az alábbiakkal magyarázható: · az EFSM keretében 10,1 milliárd EUR összeget (Írország 2,5 milliárd EUR, Portugália pedig 7,6 milliárd EUR összegű támogatásban részesült) folyósítottak; · az EBB harmadik országokba irányuló nettó kifizetéseinek összege 2,45 millió EUR-val növekedett 2011 második felében. 4.3. A költségvetés által viselt éves kockázat 2012-ben a költségvetés 3,782 milliárd EUR-ra[16] nyújt fedezetet (közvetlenül vagy az alap révén), ami a 2011. december 31-én kinnlévő teljes összegből ebben az időszakban esedékes összeget (tőke és kamat) jelenti. Ezen összegből 1 769 milliárd EUR közvetlenül a tagállamoktól esedékes (47 %). A szolgálati munkadokumentum a teljes fedezett kockázatban minden egyes ország által vállalt összegeket részletezi. 4.3.1. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok a) az uniós csatlakozás előtt nyújtott EBB-hitelekre és/vagy az MFA-hitelekre és/vagy az Euratom-kölcsönökre, valamint b) a fizetésimérleg-támogatás keretében nyújtott hitelekre és c) az EFSM keretében nyújtott hitelekre vonatkoznak. 2. táblázat: A tagállamok rangsora a költségvetés által 2012-ben viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Hitelek || Maximális kockázat || Az ország súlya a tagállamok összes kockázatával szemben || Az ország súlya az összes kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1 || Írország || c) || 412,7 || 23,3% || 10,9% 2 || Portugália || c) || 400,8 || 22,7% || 10,6% 3 || Románia || a)+b) || 395,1 || 22,3% || 10,4% 4 || Magyarország || a)+b) || 142,4 || 8,0% || 3,8% 5 || Lettország || a)+b) || 96,8 || 5,5% || 2,6% 6 || Bulgária || a) || 92,8 || 5,2% || 2,5% 7 || Lengyelország || a) || 81,0 || 4,6% || 2,1% 8 || Cseh Köztársaság || a) || 70,8 || 4,0% || 1,9% 9 || Szlovák Köztársaság || a) || 51,1 || 2,9% || 1,4% 10 || Szlovénia || a) || 11,4 || 0,6% || 0,3% 11 || Ciprus || a) || 7,7 || 0,4% || 0,2% 12 || Litvánia || a) || 5,3 || 0,3% || 0,1% 13 || Málta || a) || 0,7 || 0,0% || 0,0% 14 || Észtország || a) || 0,5 || 0,0% || 0,0% Összesen || || || 1 796,3 || 100% || 46,8% 4.3.2. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok Az alap harmadik országoknak nyújtott, 2041-ig terjedő futamidejű garantált hitelekre nyújt fedezetet. 2012-ben az alap harmadik országokkal kapcsolatban 2,013 millió EUR maximális éves kockázatot visel (ez a teljes maximális éves kockázat 53,2 %-a). A negyvenhét ország közül a legmagasabb kockázatot jelentő tíz rangsorolása az alábbi táblázatban található, összes kinnlévőségük alapján. Az alap által a harmadik országokhoz kapcsolódóan viselt éves kockázatból 1 580,4 millió EUR (78,5 %) ezeket az országokat érinti. Gazdasági helyzetük vizsgálatára és értékelésére a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. pontjában kerül sor. A hitelminősítő intézetek által meghatározott hitelképesség is megjelenik minden egyes országtáblázatban. A harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok az EBB hitelezési műveleteit és/vagy MFA- és/vagy Euratom-hiteleket érintik (részletek a bizottsági szolgálati munkadokumentum A3. b) és A4. táblázatában olvashatók). 3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora a költségvetés által 2012-ben viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR). Rangsor || Ország || Maximális kockázat || Az ország súlya a tagállamok összes kockázatával szemben || Az ország súlya az összes kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1 || Törökország || 458,8 || 22,8% || 12,1% 2 || Egyiptom || 207,9 || 10,32 || 5,5% 3 || Tunézia || 185,8 || 9,2% || 4,9% 4 || Marokkó || 179,4 || 8,9% || 4,7% 5 || Szerbia || 154,2 || 7,7% || 4,1% 6 || Dél-Afrikai Köztársaság || 122,3 || 6,1% || 3,2% 7 || Libanon || 84,6 || 4,2% || 2,2% 8 || Szíria || 81,3 || 4,0% || 2,1% 9 || Bosznia–Hercegovina || 54,8 || 2,7% || 1,4% 10 || Brazília || 51,2 || 2,5% || 1,4% A 10 ország összesen || || 1 580,4 || 78% || 41,8% 4.4. A kockázat alakulása A bizonytalanság szintje változatlanul magas, mivel a világméretű gazdasági és pénzügyi válság továbbra is hatással van az EU gazdasági fellendülésére és a globális növekedésre. Az egyes dél-mediterrán országokat érintő geopolitikai feszültségek néhány harmadik ország esetében még bizonytalanabbá teszik a gazdasági fellendülést. · Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott európai uniós középtávú pénzügyi támogatás 2008 novemberében, azt követően pedig 2009 januárjában és márciusában történő újbóli aktiválása lehetőséget adott Magyarországnak, majd Lettországnak és Romániának arra, hogy visszaállítsa a befektetők bizalmát, 14,6 milliárd EUR értékű teljes kötelezettségvállalással. 1,2 milliárd EUR nem kerül folyósításra, mivel a hitelfolyósítás határideje lejárt. Magyarország 2011 decemberében fizette vissza az első, 2 milliárd EUR összegű részletet. A már kifizetett 5 milliárd EUR összegű fizetésimérleg-támogatáson felül a Tanács 2011. május 12-én határozott a Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról[17], amelynek folyósítására még nem került sor. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus 50 milliárd EUR-ra rögzített teljes keretén belül szükség esetén még 37 milliárd EUR használható fel további fizetésimérleg-támogatásra. · Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) Az államkötvény-piacokon megfigyelhető feszültség továbbra is magas volt 2011 második felében. Az EFSM és EFSF életbe léptetése, továbbá az azokat kiegészítő kétoldalú kölcsönök ellenére a mai napig feszültség tapasztalható a periférikus helyzetben lévő euróövezeti országok állampapír-kibocsátási feltételeit illetően. A tagállami kormányok megnövekedett refinanszírozási szükségleteinek sikeres kielégítése az elkövetkező hónapok és évek során nem szűnő nehézséget fog jelenteni. Az ECOFIN Tanács következtetéseiben a mechanizmus maximális összegét 60 milliárd EUR-ban[18] rögzíti, de a jogszabályi korlátot a tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése jelenti, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló tartalékra korlátozza[19]. Az Írországnak[20] és Portugáliának[21] nyújtandó uniós pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló tanácsi határozat alapján 2011-ben Írország részére 13,9 milliárd EUR összegű, Portugália részére pedig 14,1 milliárd EUR összegű hitelfolyósítás történt. Az EFSM 60 milliárd EUR összegű finanszírozási keretén belül szükség esetén még 11,5 milliárd EUR használható fel további támogatásokra[22]. A görög adósságválság enyhítése és az euróövezet egészének pénzügyi stabilitása érdekében 2011. július 21-én az euróövezeti csúcstalálkozón megállapodás született néhány intézkedésről, többek között a Görögország részére a jövőben nyújtandó EFSF-kölcsönök lejáratának meghosszabbításáról és kamatainak csökkentéséről. A csúcstalálkozó következtetéseivel összhangban ez kettős hatást gyakorol az EFSM-re: a) a Portugáliába és Írországba irányuló hitelnyújtási műveletek esetében visszamenőlegesen csökkentették az EFSM kamatrését, valamint b) meghosszabbították a jövőben folyósítandó összegek lejáratát. Ezen intézkedések a 2011 októberében hozott tanácsi határozatokkal[23] léptek hatályba. · Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek A harmadik országoknak nyújtott MFA-hitelekről a Tanács – a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az Európai Parlament és a Tanács – egyedi határozatokat hoz. A Lisszaboni Szerződés szerinti döntéshozatali eljárást javítandó a Bizottság az MFA-keretrendeletre vonatkozóan új jogalkotási javaslatot fogadott el[24]. A keretrendeletre vonatkozó javaslat szerint az MFA döntéshozatali eljárása a többi külső finanszírozási eszköz esetében alkalmazott eljáráshoz lenne hasonló, azaz egy tagállami képviselőkből álló bizottság felügyelete mellett a Bizottság hatáskörébe tartozna, hogy makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatokat fogadjon el, a 2011. március 1-jén hatályba lépett, új komitológiai szabályok által bevezetett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban[25]. A Parlament és a Tanács 2012-ben folytatja a javasolt rendeletről – ideértve az MFA döntéshozatali eljárását is – szóló megbeszéléseket. Az összesen 126 millió EUR összegű két MFA-hitelnyújtási művelet folyósítására 2011 júliusában került sor. Örményország 26 millió EUR-ban, Szerbia pedig 100 millió EUR-ban részesült. · Euratom-kölcsönök A tagállamoknak, illetve egyes, az Európai Unión kívüli támogatható államoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-kölcsönök felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85 %-át már fel is használták. A fennmaradó mozgástér mintegy 600 millió EUR, amelyet újabb projektek finanszírozására lehetne felhasználni. · EBB-hitelek Az EBB 2007–2013-as időszakra szóló általános mandátuma keretében 2011. december 31-ig összesen 19 436 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből az említett időpontig még 8 561 millió EUR várt folyósításra (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A6. táblázatát). Az EBB külső mandátumának félidős értékelését követően az Európai Parlament és a Tanács az Európai Unión kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezése céljából 2011. október 25-én új határozatot fogadott el (1080/2011/EU határozat) az Európai Beruházási Banknak nyújtott európai uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről. Az új határozat 2011. október 30-án lépett hatályba. Ennek eredményeképpen az EBB finanszírozási műveletei keretében megnyitott hitelek és nyújtott hitelgaranciák teljes összegét – valamennyi kapcsolódó összeg hozzáadásával és a visszafizetett összegek levonásával – 25 800 millió EUR maximális felső összeghatárról 29 484 millió EUR-ra emelnék[26]. Az európai uniós garancia az EBB finanszírozási műveleteinek keretében folyósított hitelek és nyújtott garanciák együttes összegének legfeljebb 65 %-át fedezheti. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán késedelmet tapasztalt (lásd a lenti 5.3. bekezdést) Az alapból azonban csak 2012-ben történt lehívás. Az uniós garanciát élvező országokkal kapcsolatos további információkat lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A1. és A2. táblázatában. 5. Nemteljesítés, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 5.1. Kifizetések készpénzforrásokból A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket[27]. 5.2. Kifizetések a költségvetésből Mivel 2011 második felében nem fordult elő nemteljesítés, a 01 04 01. „Uniós és Euratom hitelfelvételi, valamint EBB-hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai uniós garanciák” elnevezésű, („p. m.” bejegyzéssel ellátott) költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat. 5.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása[28] Amennyiben az Európai Unió által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[29]. 2011 második felében az alapból nem történt lehívás. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán azonban nemteljesítést tapasztalt. Mivel a hivatalos fizetési kérelmek továbbra sem vezettek eredményre, az EBB 2012. május 10-én kérte az európai uniós garanciának a garanciaalapból történő, megközelítőleg 15,5 millió EUR összegű kifizetését[30]. Ha nem javul a helyzet Szíriában, egyéb fizetési kérelmek alapján további összegek is lehívhatók az alapból (Szíria összes fennálló tőkekötelezettsége 551 millió EUR-t tesz ki, amelyre vonatkozó utolsó futamidő 2030-ig szól). A garancia-megállapodásoknak megfelelően az uniós garancia keretében teljesített kifizetés esetén az EU átvállalja a bank jogait és kötelezettségvállalását. Az átruházott összegek tekintetében a banknak át kell vállalnia a visszafizettetési eljárások lefolytatását. 6. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 6.1. Visszafizettetések[31] 2011. december 31-én nem volt az alap által visszafizettetendő tartozás. 6.2. Eszközök 2011. december 31-én az alap nettó eszközállománya[32] 1 755 434 096,22 EUR-t tett ki. 6.3. Előirányzott összeg Az alapnak el kell érnie a műveletekből eredő összes kinnlevő, a felhalmozott kamatokkal növelt tőkekötelezettség 9 %-ában meghatározott szintet (előirányzott összeg). Az alap forrásai (1 755,43 millió EUR) és a garanciaalap-rendelet szerinti kinnlevő tőkekötelezettségek[33] (21 234,34 EUR) közötti arány 2011. június 30. és 2011. december 31. között 8,8 %-ról 8,3 %-ra csökkent. Mivel az alap forrásai alacsonyabbak voltak az előirányzott összegnél, 155,66 millió EUR összegű feltöltést illesztettek be a 2013. évre vonatkozó előzetes költségvetésbe. 2012 februárjában a költségvetés 260,17 millió EUR-t fizetett az alapba a 2012. évre vonatkozó előzetes költségvetési tervezetben előirányzottaknak és a garanciaalap-rendelet szabályainak megfelelően (9 %-os előirányzott összeg). 7. Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 7.1. Célkitűzések A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintették át a költségvetés által harmadik országok vonatkozásában viselt kockázatokat. A bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza az alap számára legnagyobb kitettséget jelentő vagy uniós hiteleszközöket (MFA-hitelek és Euratom-kölcsönök) igénybe vevő harmadik országok makrogazdasági elemzését mutatja be. 7.2. Kockázatelemzési módszerek A bizottsági szolgálati munkadokumentumban levő kockázatelemzés a garantált hitelekből részesülő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. Ez az értékelés nem tartalmaz a várható veszteségekre és a visszafizettetett összegekre vonatkozó becsléseket, amelyek kétségkívül rendkívül bizonytalanok. A bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázataiban levő országkockázati mutatók a nemteljesítés kockázatának alakulását jelzik. A költségvetés számára 2011. december 31-én a legnagyobb hitelkockázatot és kitettséget (MFA-hiteleket és Euratom-kölcsönöket beleértve) jelentő országokkal kapcsolatos kockázatelemzést a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza tartalmazza. [1] A költségvetés által 2011. június 30-án fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2012) 66 és SEC(2012) 15 közleményből áll. [2] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. Az ilyen támogatásokról további információk találhatók a COM(2011) 408 bizottsági jelentésben és a SEC(2011) 874 munkadokumentumban. [3] A Tanács 2002. február 18-i 332/2002/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.). [4] Az EFSM-et 2010. május 11-én hozták létre a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet alapján (HL L 118., 2010.5.12., 1.o.). A fizetésimérleg-támogatáshoz hasonlóan működik, de valamennyi tagállam, így az euróövezeti tagállamok számára is rendelkezésre áll. [5] Az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2011.10.27., 1.o.) szóló, 2011. október 25-i jelenlegi európai parlamenti és tanácsi 1080/2011/EU határozat a 2007.2.1. és 2013.12.31. közötti időszakra vonatkozik. [6] Az EBB-mandátumok részletei az A1. táblázatban szerepelnek, a jogalapok hivatkozásait a bizottsági szolgálati munkadokumentum A4. táblázata sorolja fel. [7] A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált változat), („a garanciaalapról szóló rendelet”) (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). [8] Bár a külső kockázatokat végeredményben fedezi az Európai Unió költségvetése, a garanciaalap olyan eszközként szolgál, amely a fizetési nemteljesítés kockázatával szemben nyújt védelmet az uniós költségvetés számára. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2010) 418 dokumentumban és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SEC(2010) 968) található. [9] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [10] A 2011. október 11-i 2011/682/EU tanácsi határozat (HL L 269., 2011.10.14., 31. o.). [11] A 2011. október 11-i 2011/683/EU tanácsi határozat (HL L 269., 2011.10.14., 32. o.). [12] Az EFSF-fel kapcsolatos további információ a http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm honlapon található. [13] A Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás – ECFIN – Európai Bizottság: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm [14] Lásd a jelentés 1. táblázatát. [15] E számítás céljából feltételezik, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előbbre, vagyis csak az esedékes törlesztőrészleteket veszik figyelembe (lásd még a jelentés 2. és 3. táblázatát, valamint a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatát). [16] Ez a 2012-ben esedékes összegekre vonatkozik (a 2012. december 31-én kinnlevő teljes összegből) és feltételezve, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előbbre (részletek a szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában olvashatók). [17] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [18] Lásd az ECOFIN Tanács 2010. május 9–10-i rendkívüli üléséről kiadott sajtóközleményt (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [19] A Tanács 2010. május 11-i 407/2010/EU rendelete az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.). [20] A Tanács 2011. december 7-i 2011/77/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 34. o.). [21] A Tanács 2011. május 30-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88.o.). [22] Az EFSM-re vonatkozó további információkat lásd az Európai Unió 2010. évi hitelfelvételi és hitelnyújtási tevékenységeit bemutató bizottsági jelentésben, COM(2011) 485. [23] Írország tekintetében a Tanács 2011. október 11-i 2011/682/EU végrehajtási határozata, Portugália tekintetében a Tanács 2011. október 11-i 2011/683/EU végrehajtási határozata (HL L. 269., 2011.10.14., 31. és 32. o.). [24] A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után az MFA-határozatokat már nem egyedül a Tanács hozza, elfogadásuk a rendes jogalkotási eljárás keretében (együttdöntés) történik. [25] Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.), amely felváltotta az 1999/468/EK tanácsi határozatot. [26] A 3 684 millió EUR összegű többletet két részre kell osztani: 2 000 millió EUR összegű keretet különítenek el az éghajlatváltozás elleni küzdelmet finanszírozó kiegészítő mandátum számára, és 1 684 millió EUR szolgál az EBB kockázati műveleteinek megerősítésére. [27] Lásd az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1–12. o.) 12. cikkét. [28] 1994-es létrehozása óta az alapból összesen 478 millió EUR-t hívtak le. [29] További részletekért lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 1.4.3. szakaszát. [30] Egyéb nemzetközi valuták átváltási árfolyamának változásától függően. [31] 1994-es létrehozása óta az alap általi visszafizettetés összesen 576 millió EUR-t tett ki (ez a visszafizetett tőke és kamat összegét, valamint a késedelmes fizetés miatti büntetőkamatokat és a realizált árfolyamnyereséget és –veszteséget tartalmazza). [32] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak). [33] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.