A független könyvvizsgáló jelentése

Az Európai Számvevőszék

vezetőinek

Elvégeztük az Európai Számvevőszék mellékelt pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatát, amely kimutatások a 2007. december 31-i fordulónapra elkészített mérlegből, az ezen időponttal végződő évre vonatkozó eredménykimutatásból, sajáttőkeváltozás-kimutatásból és pénzforgalmi kimutatásból állnak, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalását és egyéb magyarázó megjegyzéseket tartalmaznak.

A vezetők felelőssége a pénzügyi kimutatásokért

A pénzügyi kimutatásoknak a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben és az ezen tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben foglaltak, valamint az Európai Számvevőszék számviteli szabályzata szerint történő elkészítése és valós bemutatása az Európai Számvevőszék vezetőinek felelőssége. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár hibából eredő – lényeges hibás állításoktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését és fenntartását; a megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását; valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését.

A könyvvizsgáló felelőssége

A mi felelősségünk a pénzügyi kimutatások véleményezése az elvégzett könyvvizsgálat alapján. A könyvvizsgálatot az „Institut des Réviseurs d'Entreprises” (Könyvvizsgálók Intézete) által elfogadott Nemzetközi Könyvvizsgálati Standardokkal összhangban hajtottuk végre. Ezek a standardok megkövetelik, hogy megfeleljünk bizonyos etikai követelményeknek, valamint hogy a könyvvizsgálatot úgy tervezzük meg és végezzük el, hogy kellő bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a pénzügyi kimutatások nem tartalmaznak lényeges hibás állításokat.

A könyvvizsgálat magában foglalja olyan eljárások végrehajtását, amelyek célja könyvvizsgálati bizonyíték szerzése a pénzügyi kimutatásokban szereplő összegekről és közzétételekről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár hiba okozta – lényeges hibás állítások a pénzügyi kimutatásokban. Kockázatértékelése során a könyvvizsgáló tekintetbe veszi a pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat; ezt nem azért teszi, hogy véleményt mondjon az ellenőrzött szervezet belső kontrolljának hatékonyságáról, hanem azért, hogy a körülményeknek megfelelően tervezze meg a könyvvizsgálati eljárásokat.

A könyvvizsgálat értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és az Európai Számvevőszék vezetőinek számviteli becslései ésszerűek-e, valamint értékelést ad a pénzügyi kimutatások általános megjelenítéséről is.

Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elegendő, és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához.

Vélemény

Véleményünk szerint a pénzügyi kimutatások a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, az ezen tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályait megállapító 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, valamint az Európai Számvevőszék számviteli szabályzatának megfelelően valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2007. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az ezen fordulónappal végződő év pénzügyi teljesítményéről, illetve pénzforgalmáról.

SZÁMVITELI POLITIKA ÉS MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1. Hatályos rendeletek és a beszámoló bemutatása

Az Európai Számvevőszéket (a továbbiakban: Számvevőszék) az 1975. július 22-i Brüsszeli Szerződés hozta létre. Működését a Közösség külső ellenőrzési szerveként 1977 októberében kezdte meg, luxembourgi székhellyel.

A Számvevőszék a Szerződés által az Európai Unió pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott uniós intézmény. A Számvevőszék az Unió külső ellenőreként elősegíti az Unió pénzügyi gazdálkodásának javítását, és egyben az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként jár el.

Ellenőrzési szolgáltatásai révén a Számvevőszék értékeli az uniós pénzeszközök beszedését és kiadását. Megvizsgálja, hogy megfelelően tartják-e nyilván és teszik-e közzé, illetve jogszerűen és szabályszerűen hajtják-e végre a pénzügyi műveleteket, és hogy e műveletek során érvényesülnek-e a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvei. Ellenőrzéseinek eredményeit a Számvevőszék egyértelmű, releváns és tárgyilagos jelentésekben teszi közzé. A Számvevőszék pénzügyi irányítási témákról is ad ki véleményeket.

A Számvevőszék előmozdítja a jobb elszámoltathatóságot és átláthatóságot, illetve segíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós költségvetés végrehajtásának felügyeletében, különösen a mentesítési eljárás során.

A Számvevőszéknél a pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart.

2. A számviteli politika meghatározó elemei és a pénzügyi kimutatások megjelenítése

2.1. A megjelenítés alapja

A Számvevőszék beszámolójának elkészítése az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet és az ugyanezen rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezései szerint történik.

A pénzügyi kimutatások elkészítése az Európai Közösségek számviteli szabályaival összhangban történik, amelyek alapjául a Közszféra Nemzetközi Számviteli Standardjai (IPSAS) szolgálnak. A számviteli szabályokat a többi intézménnyel folytatott konzultációt követően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadja el.

2.2. Idegen pénznemben nyilvántartott egyenlegek és tranzakciók értékelése

Az eurótól eltérő pénznemben nyilvántartott monetáris tételeket a beszámolás időpontjában érvényes átváltási árfolyamon váltjuk át euróra.

Az eurótól eltérő pénznemben, bekerülési értéken nyilvántartott nem monetáris tételeket a beszerzés időpontjában érvényes átváltási árfolyamon szerepeltetjük a kimutatásokban.

Az eurótól eltérő pénznemben, valós értéken nyilvántartott nem monetáris tételeket a valós érték meghatározásakor érvényes átváltási árfolyamon szerepeltetjük a kimutatásokban.

2.3. Immateriális javak és tárgyi eszközök

Az immateriális javakat és tárgyi eszközöket a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken mutatjuk ki. A kis értékű, 420 EUR alatti tételeket a beszerzési év során felmerülő kiadásokként számoljuk el. A könyvelési év során leszállított, de az év végéig ki nem fizetett eszközöket „befejezetlen beruházásokként” szerepeltetjük a kimutatásokban.

A befektetett eszköz beszerzésének hónapjával kezdődő, annak várható hasznos élettartama alatti értékcsökkenése lineáris módszerrel kerül kiszámításra, az alábbi módon:

Immateriális javak (szoftverhasználati engedélyek) 4 év Épületek 25 év Berendezések, gépek és szerszámok 4, 8 év Bútorzat és gépkocsipark 4, 8, 10 év Informatikai berendezések 4 év Bérelt épületek berendezései A bérlet időtartama Egyéb felszerelések és berendezések 6 év

2.4. Munkavállalói juttatások

A „Munkavállalói juttatások” tétel a számvevőszéki tagok jövőbeli nyugdíjjogosultságaiból tevődik össze. A Számvevőszék tagjainak járandóságairól szóló, 1977. október 18-i 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 268., 1977.10.20. 1. o.) 19. cikkének megfelelően az e nyugdíjrendszerben meghatározott juttatások folyósítását szerepeltetni kell a Közösségek költségvetésében. A tagállamok közösen szavatolják e juttatások folyósítását.

A tagállamok által szavatolt nyugdíjak összegét egyrészt az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 133. cikke értelmében, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének határozatával elfogadott 12. sz. számviteli standard („Munkavállalói juttatások”) alapján, másrészt az erre szakosodott bizottsági egység, az Elszámolási Hivatal (PMO) szakértői által készített biztosításmatematikai elemzés alapján határozzák meg.

2.5. Céltartalékok kötelezettségekre és költségekre

A kötelezettségekre és költségekre elkülönített céltartalékok olyan egyértelműen meghatározott veszteségek vagy adósságok fedezésére szolgálnak, amelyek a mérleg fordulónapján valószínűleg vagy biztosan felmerülnek, de összegük vagy felmerülésük időpontja bizonytalan.

3. Megjegyzések a mérleghez

3.1. Tárgyi eszközök

A 2007-es pénzügyi év során a tárgyi eszközökben a következő változások következtek be:

(EUR) Bruttó könyv szerinti érték 2007. január 1-jén Beszerzések Értékesítések Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én Halmozott értékcsökkenés 2007. december 31-én Nettó könyv szerinti érték 2007. december 31-én Telkek 776 630 — — 776 630 — 776 630 Épületek 52 074 987 — — 52 074 987 –21 887 128 30 187 859 Berendezések, gépek és szerszámok 1 198 673 126 083 –68 534 1 256 222 – 917 760 338 462 Informatikai berendezések 3 867 333 921 863 – 426 784 4 362 412 –3 268 464 1 093 948 Bútorzat és gépkocsipark 1 845 083 95 793 – 225 307 1 715 569 –1 179 800 535 769 Egyéb felszerelések és berendezések 1 043 800 — — 1 043 800 – 782 848 260 952 Befejezetlen beruházások 199 254 90 047 – 199 254 90 047 — 90 047 Összesen 61 005 760 1 233 786 – 919 879 61 319 667 –28 036 000 33 283 667

3.2. Rövid lejáratú követelések

(EUR) 2007. december 31. 2006. december 31. Az alkalmazottak nemzeti nyugdíjjogosultságainak áthozatalából fakadó rövid lejáratú követelések 628 778 846 304 Ingatlanok bérlésére és informatikai szerződésekre elhatárolt költségek 560 782 296 449 Főként fizetésekre és kiküldetésekre adott előlegekkel kapcsolatos egyéb követelések 485 079 841 749 Közösségi intézményekkel szembeni követelések (Kiadóhivatal) 5 133 8 276 Összesen 1 679 772 1 992 778

3.3. Készpénz és készpénzegyenértékes

(EUR) 2007. december 31. 2006. december 31. Előlegszámla 1 000 1 000 Bank 2 011 791 1 806 092 Összesen 2 012 791 1 807 092

3.4. Munkavállalói juttatások

A 2006-os év óta a nyugdíjfizetésekkel kapcsolatos jövőbeli kötelezettségeket úgy számítják ki, hogy azok nem tartalmazzák a jövőbeli nyugdíjfizetések alkalmával levonandó adókat. A 2006. december 31-i pénzügyi kimutatásokban valamennyi közösségi intézmény 12,4 %-os adókulcsot alkalmazott. A 2007. december 31-i kimutatásokra vonatkozóan valamennyi intézmény arra kapott utasítást, hogy saját korábbi, három évre visszamenő adatai alapján finomítsa számításait. Az újraszámítás a Számvevőszék esetében átlagban 17,7 %-os kulcsot eredményez. Bár a nyugdíjkötelezettségek általános számítási módszere nem változott, az adókulcs módosulása hatással volt a nyugdíjkötelezettségek 2007-es alakulására. Amint a lenti tábla mutatja, a nyugdíjakra elkülönített céltartalék, amely változatlan adókulcs mellett 416 693 EUR-val nőtt volna, így 2 279 511 EUR-val csökkent.

(EUR) Nyugdíjfizetési kötelezettségek és az adókulcs-módosítás hatása Pénzügyi kimutatások 2006.12.31. (12,4 %) Pro memoria 2007.12.31. (12,4 %) Pénzügyi kimutatások 2007.12.31. (17,7 %) Bruttó összeg 50 396 086 50 871 762 50 871 762 Adókulcs (%) 12,40 % 12,40 % 17,70 % Adók (EUR) 6 249 115 6 308 098 9 004 302 Nettó összeg 44 146 971 44 563 664 41 867 460 A nyugdíjfizetési kötelezettségek nettó összegének változása 2007-ben – 416 693 2 279 511

3.5. Hosszú lejáratú kötelezettségek

A 175 000 EUR-s összeg a szerződés értelmében a K9 épület bérlésének befejezésekor esedékes.

3.6. Céltartalékok kockázatokra és kötelezettségekre

Az összeg, amely adókat nem tartalmaz, az alkalmazottaknak járó, de 2007 december 31-ig ki nem vett szabadságok értékének felel meg.

3.7. Egyéb kötelezettségek

(EUR) 2007. december 31. 2006. december 31. Az elhatárolt költségek közé már felmerült, de még le nem számlázott kiadások tartoznak. 2007-ben 1 100 000 EUR értékben került sor ilyen tételek könyvelésére, a K3 épület előkészületei során felmerült kiadások fedezésére 5 250 342 3 706 745 Alkalmazottakkal szembeni egyéb kötelezettségek (szabályzatban rögzített jogok, alkalmazottak betegbiztosítása) 522 592 557 087 Szállítókkal szembeni rövid lejáratú kötelezettségek 484 724 801 070 A konszolidációs körbe vont EK-intézményekkel, főként az Európai Parlamenttel és a Fordítóközponttal szemben fennálló kötelezettségek 57 291 8 083 Összesen 6 314 949 5 072 985

4. Megjegyzések az eredménykimutatáshoz

4.1. Ide a Bizottság terhére történő havi pénzlehívások tartoznak, amelyeket a Számvevőszék a bakszámlája feltöltése érdekében eszközöl.

4.2. Ez a címsor túlnyomórészt a számvevőszéki tagok és alkalmazottak illetményéből adó és társadalombiztosítási hozzájárulás címén levont összegeket tartalmazza.

4.3. Az „Egyéb működési bevételek” többek között a Kiadóhivatal által értékesített kiadványokból származnak.

4.4. Ez az összeg 96 %-ban a Számvevőszék tagjainak és alkalmazottainak illetményéből tevődik össze. A fennmaradó rész a szerződéses és ideiglenes alkalmazottak illetményének felel meg.

4.5. A befektetett eszközökkel kapcsolatos költségek a tárgyi eszközök és az immateriális javak értékcsökkenéséből/amortizációjából tevődnek össze.

4.6. A legfontosabb tételek ebben a címsorban:

— épületek bérleti díjai és kapcsolódó költségei, a K3 épülettel kapcsolatos költségekkel együtt,

— informatika és távközlés,

— kiküldetési költségek,

— takarítás és biztonsági szolgálat.

4.7. A Számvevőszék folyószámlája után kapott banki kamat.

4.8. A Számvevőszék folyószámlája után fizetett banki költségek.

4.9. Ebbe az összegbe az alábbiak tartoznak:

(EUR) Nyugdíjfizetések az év során –2 020 041 A számvevőszéki tagokkal kapcsolatos nettó nyugdíjfizetési kötelezettségek változása 2 279 511 Összesen: 259 470

5. Mérlegen kívüli tételek

5.1. Függő követelések

Az alábbi banki garanciákat beszállítók adták a szerződéses kötelezettségeknek megfelelően:

(EUR) 2007 – Utazási iroda 50 000 – Szolgálati járművek bérlése 75 000 – Biztosítótársaság 1 361 Összesen 126 361

5.2. Kötelezettségvállalások jövőbeli finanszírozásra

A jelenleg érvényes irodabérleti szerződések értelmében a bérleti díjak tekintetében fennálló kötelezettségek összege 6 347 948 EUR, az alábbiak szerint:

(EUR) 2007 – K8 épület 3 243 684 – K9 épület 2 894 873 – „Antenne”, Brüsszel 61 833 – Egyéb (Cetrel, parkoló, Maison de l'Europe) 147 558 Összesen 6 347 948 Gépjárművek és fénymásolók operatív lízingje 1 174 806 A még fel nem használt előirányzatokra vállalt kötelezettségek (RAL), a 2007-es időbeli elhatárolások levonása után 2 859 584 Mindösszesen 10 382 338

5.3. A Számvevőszék építési projektjei

A legfontosabb építési projektjei kapcsán a Számvevőszék 1999. december 15-én keretszerződést kötött Luxemburg állammal a Számvevőszék főépületének egy vagy több épülettel történő kibővítésére. Az első bővítmény (a K2 épület) már elkészült.

Luxemburg állam beleegyezett, hogy 1 EUR összegért cserébe 49 évre átadja a Számvevőszéknek az ezen első bővítmény megépítéséhez biztosított telek használati jogát.

Amennyiben bármely további bővítésre kerül sor, az újabb bővítmény létesítéséhez szükséges területre nem adható az első bővítményre adott építményi jog időtartamát meghaladó építményi jog.

Luxemburg állam kötelezettséget vállalt továbbá arra, hogy a telket bármikor – egy közös szakértői véleményben meghatározott piaci áron – értékesíti.

A Számvevőszék a maga részéről vállalta, hogy mindent megtesz a telek Luxemburg államtól történő megvásárlásáért, és kérvényezni fogja a költségvetési hatóságtól az ehhez szükséges forrásokat.

A Számvevőszék úgy határozott, hogy sort kerít egy második bővítmény (K3 épület) felépítésére is, ám erre a kivitelezési feltételek megváltozása miatt Luxemburg állam és a Számvevőszék 2008. február 22-én új keretmegállapodást kötött. Ennek aláírásával a Számvevőszék kötelezte magát, hogy 1 058 560 EUR összegben megtéríti az államnak azokat a kötelezettségeket, amelyeket az a Számvevőszék nevében az építész és a mérnökök tanulmányaira vállalt. Ennek megtérítése az állam által fizetett összegek alapján, az azokat alátámasztó dokumentumok bemutatásával történik majd. E kötelezettség fedezésére a beszámolóban 1 100 000 EUR elhatárolására került sor.

A fent említett két bővítményhez kapcsolódó két telket az állam most jelképes összegért, 1 EUR-ért eladja a Számvevőszéknek. Ha a Számvevőszék valaha is megfontolás tárgyává teszi, hogy az egyik vagy másik épületet a Közösség szervein vagy intézményein kívüli harmadik félre ruházza át, a telek tulajdonjoga 1 EUR jelképes áron visszaszáll Luxemburg államra, amelynek ezenkívül opciós joga is van az épület független szakértő által meghatározott áron történő megvételére. Amennyiben Luxemburg állam nem él ezzel az opcióval, telekhasználati jogot fog biztosítani az épület megvásárlóinak.

5.4. Peres ügyekkel kapcsolatban várható kötelezettségek

Nincs.