HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 120/56

A Régiók Bizottsága véleménye – Az EMAS és az ökocímkerendszer reformja

2009/C 120/11

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

— megítélése szerint a szervezetek környezetirányítási rendszerei és a termékek ökocímkéi megfelelő, piaci alapú eszközt képviselnek a különféle társadalmi szereplők környezetvédelmi felelősségvállalásának és a jobb környezetvédelmi teljesítménynek az előmozdítására;

— az EMAS rendszert sokféle szervezet számára megfelelőnek eszköznek tartja, mivel bevezetéséből a szervezetnek számos előnye származik: környezeti hatásai csökkennek (energia- és hulladékkezelési) költségeket takaríthat meg, biztos, hogy betartja a környezetvédelmi előírásokat, hatékonyabban működik stb.;

— úgy véli, hogy meg kellene határozni azt is, hogy mire terjedjen ki az EMAS rendszerhez tartozó szervezetek környezetvédelmi teljesítményének értékelése, és le kellene fektetni a környezeti hitelesítés különböző szintjeinek – azaz az elsődleges (termelés), a másodlagos (beszerzés) és a harmadlagos (egyéb) elemzési szint – megfelelő követelményeit. A környezeti hitelesítéshez szükséges információ, szaktudás és szakértelem nem áll rendelkezésre az összes kkv-nál és helyi és regionális önkormányzati szervezetnél, ezek kénytelenek külső tanácsadást igénybe venni;

— a címke hitelessége és megbízhatósága szempontjából fontosnak tartja az előzetes ellenőrzési eljárás megőrzését. Az ISO-szabványnak való megfeleléshez szükséges, hogy a címkézési rendszerért felelős szerv mind előzetesen, mind utólag ellenőrizze, hogy az a termék, amelyet el kívánnak látni ezzel a címkével, megfelel-e a címkére vonatkozó kritériumoknak. Az, hogy a javaslat szerint a kérelmek értékelését nyilvántartási rendszerrel és utólagos ellenőrzéssel kell felváltani, komolyan veszélyezteti a címke hitelességét és megbízhatóságát.

Főelőadó : Britt LUNDBERG (FI/ALDE), az Åland-szigetek önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közösségi ökocímkerendszerről – COM(2008) 401 végleges – 2008/0152 (COD)

és

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről – COM(2008) 402 végleges – 2008/0154 (COD)

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések (EMAS és ökocímke)

(1) úgy véli, hogy az EMAS rendszer és a közösségi ökocímkerendszer reformjára igen nagy szükség van, és határozottan támogatja a fenntartható termék- és fogyasztási politika előmozdítására irányuló uniós célkitűzéseket, melyek többek között a Lisszaboni Szerződésben és a közösségi fenntartható fejlődési stratégiában is szerepelnek, és a közösségi éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítását is elősegítik;

(2) úgy véli, hogy a módosítások különösen szükségesek, mivel egyik rendszer sem érte el az eredetileg várt sikert és hatást;

(3) megítélése szerint a szervezetek környezetirányítási rendszerei és a termékek ökocímkéi megfelelő, piaci alapú eszközt képviselnek a különféle társadalmi szereplők környezetvédelmi felelősségvállalásának és a jobb környezetvédelmi teljesítménynek az előmozdítására;

(4) úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzati szereplők is jobban kiaknázhatnák ezeket a rendszereket, és a jogszabályok módosításakor és a rendszereknek nyújtott tagállami támogatás során fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a közszférabeli kis és nagy szervezetek számára milyen lehetőségeket rejtenek;

(5) úgy véli, hogy bár az EMAS rendszerre vonatkozó javaslat meglehetősen részletes szabályokat, eljárásokat és kötelezettségeket tartalmaz, így is megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének (a végrehajtást a tagállamokra vagy azok helyi, illetve regionális önkormányzataira hagyják). Az ökocímkerendszer nem kizárólagos jellegű, hanem a nemzeti és regionális rendszerekkel párhuzamosan alkalmazható, amennyiben ezek szigorú kritériumokra épülnek;

(6) megítélése szerint egyik önkéntes részvételen alapuló rendszer sem ró szükségtelen terheket a benne résztvevőkre; az ökocímkerendszer kritériumainak fejlesztése és pontosítása rugalmas, az EMAS rendszerre vonatkozó javaslatban pedig szerepel a szabályozás rugalmassá tétele;

(7) úgy véli, hogy a javaslatok megfelelnek a jobb jogalkotást célzó európai bizottsági stratégiának (a jogszabályok egyszerűsítése, a vállalkozásokra és a hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése);

Az EMAS-rendelet módosításának céljai

(8) az EMAS rendszert sokféle szervezet számára megfelelőnek eszköznek tartja, mivel bevezetéséből a szervezetnek számos előnye származik: környezeti hatásai csökkennek (energia- és hulladékkezelési) költségeket takaríthat meg, javul a környezetvédelmi arculata, biztos, hogy betartja a környezetvédelmi előírásokat, hatékonyabban működik stb.;

(9) támogatja, hogy a javaslat mennyiségi és mérhető célokat tűz ki arra vonatkozóan, hogy a rendelet hatálybalépésétől számított öt és tíz év elteltével mennyi legyen az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek száma;

(10) úgy véli, hogy a célkitűzések teljesítését elősegítené, ha a tagállamok számára is előírnák, hogy tűzzenek ki saját célokat az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek számának növelése érdekében;

(11) különösen egyetért azzal, hogy az EMAS ismertségét minden lehetséges eszközzel növelni kell, mivel például a skandináv országokban az állami szektorban az EMAS-t alig ismerik, illetve alkalmazzák;

(12) úgy véli, hogy a rendelet szövegének szerkezetében jó volna figyelembe venni az EMAS-t bevezetni szándékozó szervezetek szempontjait. E szervezetek számára nagyon fontos az EMAS rendszer felépítése, amely azonban a javaslat II. mellékletében rejtőzik. E hiányosság orvoslásának legegyszerűbb módja az volna, ha a II. mellékletet a rendelet főszövegének részévé tennék, a következő fejezetcímmel: „Az EMAS rendszer felépítése és követelményei”;

(13) helyesli azt a javaslatot, hogy a nemzeti vagy regionális környezetirányítási rendszerek „teljes vagy részleges EMAS-elismerést kaphassanak”, mivel ennek végrehajtása révén a szervezetek könnyebben állnának át ezekről a rendszerekről az EMAS-ra; az EMAS rendszer így jelentős számú olyan szervezetre számíthatna, amely valószínűleg be kíván majd kerülni az EMAS-nyilvántartásba, és már megtette az első lépéseket az EMAS-alkalmasság felé. Másrészről ez növelné a helyi rendszerek iránti bizalmat, hiszen az EMAS-család tagjaivá válnának;

(14) úgy véli, hogy az Európai Bizottság minimumkövetelményeket határozhatna meg egy részben EMAS-kompatibilis rendszerhez, hogy ne forduljon elő, hogy a rendszerbe belépésre pályázók a környezetirányítási rendszerek csak egyes szórványos elemeit alkalmazzák, amelyek együttesen még nem nevezhetők környezetirányítási rendszernek;

(15) megítélése szerint a következők például megfelelő minimumkövetelmények lehetnének: olyan környezeti politika, amelyben kötelezettséget vállalnak a folyamatos fejlődés iránt; olyan környezeti felülvizsgálat, amelyben meghatározzák a szervezet jelentősebb környezeti hatásokkal járó tényezőit; a környezetvédelmi jogszabályok betartása; a fontosabb környezeti tényezőket magukban foglaló környezetvédelmi célkitűzések; olyan környezetirányítási program vagy cselekvési terv, amelyben meghatározzák a környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához szükséges felelősségeket, intézkedéseket és ezek menetrendjét; a környezetirányítási program megvalósításához szükséges elegendő erőforrások, a környezetirányítási rendszerről szóló belső kommunikáció a szervezet különböző szintjein; a környezetirányítási rendszer külső hitelesítése;

(16) úgy véli, hogy a javaslat IV. mellékletében található, a környezeti jelentésre vonatkozó útmutatás még fejlesztésre szorul. Bizonyos tervezett mutatók – pl. az anyagfelhasználás hatékonysága – nem mérhetők, különösen a szolgáltatási szektorban működő kis- és középvállalkozások és például a helyi önkormányzati szereplők esetében. A felhasznált anyagok mennyisége olyan nagy, hogy még a legfontosabb anyagokról szóló adatgyűjtés is gyakran lehetetlen feladat. Hasonlóképpen a szervezetek biológiai sokféleségre gyakorolt hatása a legtöbb kkv és kis közszférabeli szervezet esetében elhanyagolható, ezért ezzel a tényezővel kapcsolatban nem kellene jelentéstételi kötelezettséget javasolni;

(17) úgy véli, hogy meg kellene határozni azt is, hogy mire terjedjen ki az EMAS rendszerhez tartozó szervezetek környezetvédelmi teljesítményének értékelése, és le kellene fektetni a környezeti hitelesítés különböző szintjeinek – azaz az elsődleges (termelés), a másodlagos (beszerzés) és a harmadlagos (egyéb) elemzési szint – megfelelő követelményeit. A környezeti hitelesítéshez szükséges információ, szaktudás és szakértelem nem áll rendelkezésre az összes kkv-nál és helyi és regionális önkormányzati szervezetnél, ezek kénytelenek külső tanácsadást igénybe venni;

(18) mérlegelendőnek tartja azokat költségeket, amelyek a közigazgatást és a magánvállalkozásokat az EMAS és az ökocímkerendszerek alkalmazása folytán terhelik; úgy véli, hogy mindkét rendszerben többen vehetnének részt, ha törölni vagy csökkenteni lehetne a díjakat. A részt vevő szervezeteket érintő költségstruktúra eltérései miatt ugyanakkor különbséget kellene tenni az EMAS és az ökocímke között;

(19) úgy véli, hogy a vállalkozásokat mentesíteni kell az EMAS bevezetése kapcsán az adminisztratív terhektől, jóllehet a bürokrácia mérséklésének nem szabad azt eredményeznie, hogy az állami szervek, a fogyasztók vagy a rendszerhez valószínűleg csatlakozni kívánó szervezetek szemében csökkenjen az EMAS-rendszer hitelessége;

Ökocímkerendszer

(20) megítélése szerint a kitűzött célok jó irányba mutatnak, különösen az, hogy az ökocímke kritériumainak kidolgozását megnyitották a különféle érintettek előtt, és az, hogy felgyorsították az elfogadási eljárást, mivel ezek segítségével gyorsabban lehet új termékeket bevonni a címkézési rendszerbe;

(21) kéri, hogy a címkén tüntessék fel az „EU” elnevezést, mivel így a nagyközönség számára egyértelműbb lesz, hogy az ökocímke az Európai Unió kezdeményezése;

(22) hasznosnak tartja, hogy a más ökocímkerendszerekben elfogadott termékcsoportok esetében gyorsított követelményállítási eljárás alkalmazható, mivel például a skandináv országokban használt Nordic Swan, illetve a német Blauer Engel az adott országokban olyan ismert, hogy az uniós ökocímke számára is húzóerőt jelenthet;

(23) támogatja az ökocímkével ellátott termékek éves díjainak javasolt eltörlését, mivel ezzel számos kkv elől elhárul a rendszerhez való csatlakozás pénzügyi akadálya;

(24) támogatandónak tartja azt a javaslatot, hogy az érdekelt feleknek kézikönyvet kell készíteniük a közbeszerzési eljárások ajánlatkérő hatóságai részére. Ez megkönnyíti a közbeszerzésért felelős munkatársak számára, hogy az ökocímkére vonatkozó kritériumokat belefoglalják a beszerzési eljárásba. Egy kézikönyv üdvözlendő támogatást nyújtana a regionális és helyi önkormányzatok munkájához;

(25) a címke hitelessége és megbízhatósága szempontjából fontosnak tartja az előzetes ellenőrzési eljárás megőrzését. Az európai ökocímkerendszer harmadik fél által hitelesített, az ISO 14024 szabványnak megfelelő, életcikluson alapuló címkézési rendszer. Az ISO-szabványnak való megfeleléshez szükséges, hogy a címkézési rendszerért felelős szerv mind előzetesen, mind utólag ellenőrizze, hogy az a termék, amelyet el kívánnak látni ezzel a címkével, megfelel-e a címkére vonatkozó kritériumoknak. Az, hogy a javaslat szerint a kérelmek értékelését nyilvántartási rendszerrel és utólagos ellenőrzéssel kell felváltani, komolyan veszélyezteti a címke hitelességét és megbízhatóságát;

(26) nem támogatja azt a javaslatot, amely szerint azokban a termékcsoportokban, amelyekben már megvannak az uniós címkézési rendszer követelményei, a nemzeti/regionális címkézési rendszerek kritériumainak legalább ugyanolyan szigorúnak kellene lenniük, mint az uniós ökocímkéinek. A különféle címkézési rendszerek címkézési követelményeinek szigorúságát az adott alkalmazási területre tekintettel, valamint a környezet és a piacok függvényében kell meghatározni. A címkézés több alaptényezője – például a környezet állapota, terhelése és tűrőképessége – a Közösség különböző területein igencsak eltérő;

(27) különösen fontosnak tartja a tagállamok és az Európai Bizottság által az ökocímkével kapcsolatosan végzett felvilágosító és tájékoztatási intézkedések hatékonyabbá tételét. A leghatékonyabb megoldást e tekintetben a piaci szereplőkkel folytatott együttműködés jelentheti, mivel a fogyasztók szempontjából az üzlet jelenti azt a helyet, ahol eldöntik, hogy melyik terméket választják és vásárolják meg, és így nagy lehetőségeket rejt e döntések befolyásolására.

(28) úgy látja, hogy az egyik elsődleges cél a közösségi ökocímke elnyerésének kritériumait teljesítő, a fogyasztók számára rendelkezésre álló termékek és szolgáltatások körének fokozatos növekedése kell, hogy legyen. E növekedés ösztönzendő azáltal, hogy támogatjuk az adott termékcsoport esetében meghatározott kritériumokat egész életciklusuk során teljesítő termékekre vonatkozó tervezési eljárások kidolgozását. Azt ajánlja ezért, hogy az illetékes hatóságok hajtsanak végre programokat a (részben a meglévő ökocímke környezeti kritériumain alapuló) környezetbarát tervezés ösztönzésére, az e téren működő vállalkozások támogatására, valamint kísérleti projektek segítésére.

II. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

EMAS-rendelet

7. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 7. cikk Eltérés kis szervezetek számára 1. Az illetékes testület egy kis szervezet kérésére meghosszabbítja a 6. cikk (1) bekezdésében említett hároméves időközt ötéves időközre, vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyéves időközt kétéves időközre, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül: a) nem áll fenn környezeti kockázat lehetősége b) a szervezet nem tervez működési módosítást környezetközpontú irányítási rendszerében, valamint c) nem áll fenn jelentős helyi környezetvédelmi probléma lehetősége 2. Az (1) bekezdésben említett meghosszabbítás odaítélése érdekében az érintett szervezetnek kérelmet kell benyújtania az őt nyilvántartásba vevő illetékes testülethez, és tanúsítania kell, hogy teljesíti az eltérés feltételeit. 3. Az (1) bekezdésben említett 2 évre történő hosszabbítás lehetőségével élő szervezeteknek az érvényesítetlen környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentést minden olyan évben be kell nyújtaniuk az illetékes testülethez, amelyben mentesülnek az érvényesített környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentés benyújtásának kötelezettsége alól. 7. cikk Eltérés kis szervezetek számára 1. Az illetékes testület egy kis szervezet kérésére meghosszabbítja a 6. cikk (1) bekezdésében említett hároméves időközt ötéves időközre, vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyéves időközt kétéves időközre, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül: a) nem áll fenn környezeti kockázat lehetősége, b) a szervezet nem tervez működési módosítást környezetközpontú irányítási rendszerében, valamint c) nem áll fenn jelentős helyi környezetvédelmi probléma lehetősége. 2. Az (1) bekezdésben említett meghosszabbítás odaítélése érdekében az érintett szervezetnek kérelmet kell benyújtania az őt nyilvántartásba vevő illetékes testülethez, és tanúsítania kell, hogy teljesíti az eltérés feltételeit. 3. Az (1) bekezdésben említett 2 évre történő hosszabbítás lehetőségével élő szervezeteknek az érvényesítetlen környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentést minden olyan évben be kell nyújtaniuk az illetékes testülethez, amelyben mentesülnek az érvényesített környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentés benyújtásának kötelezettsége alól. 4. A 6. cikk 1. bekezdésében említett időszak öt évre való meghosszabbítási lehetőségével élő szervezetek esetében az ellenőrzési ciklus is ehhez igazodik.

Indokolás

Az EMAS III-rendeletben kinyilvánított cél – elsősorban a kkv-k tehermentesítése – itt veszélybe kerül, mivel egyrészt lehetővé válik az érvényesítési időszak 5 évre való meghosszabbítása, másrészt azonban megmarad a kötelezően előírt hároméves ellenőrzési ciklus. Ezeket az időszakokat össze kellene hangolni egymással.

2. módosítás

Ökocímkerendszerről szóló rendelet

9. cikk (4) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 4. A nyilvántartásba vételi kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül a felelős szerv ellenőrzi a (2) bekezdésben említett dokumentumokat. Amennyiben a dokumentumokat hiánytalannak találja, a felelős szerv minden egyes termékhez nyilvántartási számot rendel. 4. A nyilvántartásba vételi kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül a felelős szerv ellenőrzi a (2) bekezdésben említett dokumentumokat. Amennyiben a dokumentumokat azok ellenőrzését követően hiánytalannak találja, a felelős szerv minden egyes termékhez nyilvántartási számot rendel.

Indokolás

Az ISO-szabvány teljesítése annak előzetes ellenőrzését kívánja meg a felelős szervtől, hogy a termék, amelyre igényelték az ökocímkét, teljesíti annak kritériumait. Az értékelésről a nyilvántartásba vételre és utólagos ellenőrzésre való átváltásra irányuló javaslat súlyosan veszélyezteti a címke hitelességét és megbízhatóságát (nem elegendő csupán szúrópróbaszerű vizsgálatot végezni).

3. módosítás

EMAS-rendelet

43. cikk 2. bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 2. A Bizottság fenntartja és nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a következőket: a) a környezetvédelmi hitelesítők és az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek jegyzéke; b) a környezetvédelmi nyilatkozatokat és a környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentést elektronikus formátumban tartalmazó adatbázis. 2. A Bizottság fenntartja és nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a következőket: a) a környezetvédelmi hitelesítők és az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek jegyzéke; b) a környezetvédelmi nyilatkozatokat és a környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentést elektronikus formátumban tartalmazó adatbázis.; c) a különböző környezeti aspektusokra (pl. az energiával, a hulladékkal, a beszerzéssel, a kommunikációval stb. kapcsolatos kérdésekre) vonatkozó legjobb EMAS-gyakorlatokat tartalmazó adatbázis.

Indokolás

Az EMAS rendszer bevezetésének hatását növelné, ha létezne egy felhasználóbarát kézikönyv, amelyben bemutatnák, hogy az EMAS-t alkalmazó szervezetekben milyen eredményeket értek el az egyes környezetvédelmi területeken (hulladék, energia, beszerzések stb.). A költségmegtakarításokat is tartalmazó jó példák is ösztönözhetik a szervezeteket, hogy csatlakozzanak az EMAS-hoz.

4. módosítás

EMAS-rendelet

39. cikk 2. bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 2. A közösségi – különösen a versenyre, adózásra és állami támogatásokra vonatkozó – jogszabályok sérelme nélkül, a tagállamok adott esetben intézkedéseket hoznak annak elősegítésére, hogy a szervezetek bejegyeztessék magukat az EMAS-nyilvántartásba, illetve nyilvántartásukat fenntartsák. Az intézkedések a következő két forma egyikében történnek: a) szabályozási könnyítés, amely értelmében az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetet úgy kell tekinteni, hogy teljesít bizonyos környezetvédelemmel kapcsolatos jogi követelményeket, amelyeket más jogi eszközök állapítanak meg és az illetékes hatóságok határoznak meg; 2. A közösségi – különösen a versenyre, adózásra és állami támogatásokra vonatkozó – jogszabályok sérelme nélkül, a tagállamok adott esetben intézkedéseket hoznak annak elősegítésére, hogy a szervezetek bejegyeztessék magukat az EMAS-nyilvántartásba, illetve nyilvántartásukat fenntartsák. Az intézkedések a következő két forma egyikében történnek: a) szabályozási könnyítés, pl. hosszabb ideig érvényes környezetvédelmi engedélyek és az engedélyhez szükséges jelentéstételi kötelezettség enyhítése, amely értelmében az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetet úgy kell tekinteni, hogy teljesít bizonyos környezetvédelemmel kapcsolatos jogi követelményeket, amelyeket más jogi eszközök állapítanak meg és az illetékes hatóságok határoznak meg;

Indokolás

A jogszabályban világosan utalni kell arra, hogy csökkenteni kell az EMAS-t alkalmazó szervezetek adminisztratív terheit többek között a környezetvédelmi engedélyekkel kapcsolatos ügyekben.

5. módosítás

EMAS-rendelet

45. cikk 1. bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 1. A tagállamok írásbeli kérelmet nyújthatnak be a Bizottságnak a nemzeti vagy regionális szinten elismert, megfelelő tanúsítási eljárások szerint tanúsított meglévő környezetközpontú irányítási rendszereik, vagy azok részeinek elismerésére, amennyiben azok teljesítik e rendelet megfelelő követelményeit. 1. A tagállamok, valamint a nemzeti vagy regionális környezetirányítási rendszereket koordináló szervezetek írásbeli kérelmet nyújthatnak be a Bizottságnak a nemzeti vagy regionális szinten elismert, megfelelő tanúsítási eljárások szerint tanúsított meglévő környezetközpontú irányítási rendszereik, vagy azok részeinek elismerésére, amennyiben azok teljesítik e rendelet megfelelő követelményeit.

Indokolás

Felesleges a tagállamokra korlátozni a 39. cikk szerinti javaslattételi jogot, mivel a regionális környezetirányítási rendszereket az ezeket fenntartó szervek ismerik a legjobban, és így megalapozottan tehetnek javaslatot az EMAS-ra való alkalmasság tekintetében.

6. módosítás

EMAS-rendelet

4. cikk 5. bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 4. cikk A nyilvántartásba vétel előkészítése 5. A szervezeteknek tárgyi vagy írásos bizonyítékot kell szolgáltatnia arról, hogy a szervezet megfelel a környezettel kapcsolatos valamennyi alkalmazandónak ítélt jogi követelménynek. A szervezetek a 33. cikk (5) bekezdésével összhangban az illetékes végrehajtó hatóságtól vagy hatóságoktól megfelelőségi tanúsítvány kiadását kérelmezhetik. A Közösségen kívüli szervezetnek hivatkoznia kell a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban a hasonló szervezetekre alkalmazandó környezettel kapcsolatos jogi követelményekre. 4. cikk A nyilvántartásba vétel előkészítése 5. A szervezeteknek tárgyi vagy írásos bizonyítékot kell szolgáltatnia arról, hogy a szervezet megfelel a környezettel kapcsolatos valamennyi alkalmazandónak ítélt jogi követelménynek. A szervezetek a 33. cikk (5) bekezdésével összhangban az illetékes végrehajtó hatóságtól vagy hatóságoktól megfelelőségi tanúsítvány kiadását kérelmezhetik. A Közösségen kívüli szervezetnek hivatkoznia kell a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban a hasonló szervezetekre alkalmazandó környezettel kapcsolatos jogi követelményekre.

Indokolás

A hatósági igazolás lehetősége súlyos következetlenséget jelent, és ellentmond annak a megközelítésnek, hogy az EMAS az ellenőrzött felelősségvállalás rendszere. Ezenkívül így elveszik az EMAS hatóságok számára jelentett egyik fontos előnye: az EMAS így nem a bürokrácia és a hatósági terhek csökkenéséhez vezetne, hanem – éppen ellenkezőleg – ezek növelését eredményezné. Az EMAS-nyilvántartásba vett szervezetek számára a jogi rendelkezések önszabályozással való helyettesítése és díjcsökkentés formájában biztosított kedvezmények már nem lennének indokolhatók, ezért megszűnne az EMAS-nyilvántartásba való felvétel egyik fontos ösztönzője.

7. módosítás

EMAS-rendelet

7. cikk 1. bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 7. cikk Eltérés kis szervezetek számára 1. Az illetékes testület egy kis szervezet kérésére meghosszabbítja a 6. cikk (1) bekezdésében említett hároméves időközt ötéves időközre, vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyéves időközt kétéves időközre, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül: a) nem áll fenn környezeti kockázat lehetősége, b) a szervezet nem tervez működési módosítást környezetközpontú irányítási rendszerében, valamint c) nem áll fenn jelentős helyi környezetvédelmi probléma lehetősége. 7. cikk Eltérés kis szervezetek számára 1. Az illetékes testület környezetvédelmi hitelesítő egy kis szervezet kérésére meghosszabbítja a 6. cikk (1) bekezdésében említett hároméves időközt ötéves időközre, vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyéves időközt kétéves időközre, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül: a) nem áll fenn környezeti kockázat lehetősége, b) a szervezet nem tervez működési módosítást környezetközpontú irányítási rendszerében, valamint c) nem áll fenn jelentős helyi környezetvédelmi probléma lehetősége.

Indokolás

Az érvényesítési ciklus meghosszabbítására szolgáló formális eljárás véghezvitele az illetékes testületnél szükségtelen bürokratikus terhet eredményez, és a kkv-k számára kontraproduktív. Az érvényesítési ciklus meghosszabbítása eddig a környezetvédelmi hitelesítőnek a vállalattal való közvetlen megállapodása révén, külön kérvényezés nélkül következett be. A jelenlegi eljárás bevált, és arra a tényre is figyelemmel van, hogy a környezetvédelmi hitelesítő rendelkezik a legjobb rálátással az egyes vállalatok körülményeire.

8. módosítás

EMAS-rendelet

28. cikk 1. bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 28. cikk Az akkreditálás működése 1. A 765/2008/EK rendelet 4. cikke szerint a tagállam által kijelölt akkreditáló testület felelős a környezetvédelmi hitelesítők akkreditálásáért, illetve az e rendelettel összhangban a környezetvédelmi hitelesítők által végzett tevékenységek felügyeletéért. 28. cikk Az akkreditálás működése 1. A 765/2008/EK rendelet 4. cikke szerint – az egyes tagállamokban létező illetékességi rendszert tiszteletben tartva – a tagállam által kijelölt akkreditáló testület felelős a környezetvédelmi hitelesítők akkreditálásáért, illetve az e rendelettel összhangban a környezetvédelmi hitelesítők által végzett tevékenységek felügyeletéért.

Indokolás

A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 765/2008/EK rendelet 11. preambulumbekezdése kimondja:

(11) Az egységes nemzeti akkreditáló testület létrehozása nem érinti a tagállamokon belüli feladatmegosztást.

9. módosítás

EMAS-rendelet

12. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 12. cikk – A nyilvántartásba vételi eljárásra vonatkozó kötelezettségek 2. Az illetékes testületek létrehozzák és vezetik a tagállamukban nyilvántartásba vett szervezetek nyilvántartását, amelyben elektronikus formátumban a szervezetek környezetvédelmi nyilatkozata és a környezetvédelmi teljesítményükről szóló jelentés is szerepel, és azt havonta frissítik. A nyilvántartás egy internetes oldalon nyilvánosan hozzáférhető. 12. cikk – A nyilvántartásba vételi eljárásra vonatkozó kötelezettségek 2. Az illetékes testületek létrehozzák és vezetik a tagállamukban nyilvántartásba vett szervezetek nyilvántartását, amelyben elektronikus formátumban a szervezetek környezetvédelmi nyilatkozata és a környezetvédelmi teljesítményükről szóló legfrissebb jelentés is szerepel, és azt havonta frissítik. A nyilvántartás egy internetes oldalon nyilvánosan hozzáférhető.

Indokolás

A környezetvédelmi nyilatkozat és a környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentés kapcsán pontosítani kellene, hogy a legfrissebb környezetvédelmi nyilatkozatról vagy környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentésről van-e szó.

Másrészt vannak olyan szervezetek, amelyek már a kérelmezést megelőzően hozzáférést biztosítanak a környezetvédelmi nyilatkozathoz (amit a 6. cikk (3) bekezdése is kimond), azzal a céllal, hogy nyilvántartást vezessenek az érintettekről, mivel nem szeretnék, hogy nyilatkozatukat előzetes kérés nélkül is nyilvánosságra hozzák.

Ennek alapján ne kötelezzék a szervezeteket arra, hogy környezetvédelmi nyilatkozatukat vagy környezetvédelmi teljesítményükről szóló jelentésüket valamilyen internetes oldalon kelljen megjeleníteniük abból a célból, hogy azokba előzetes kérés nélkül is betekinthessenek; vagy pedig az illetékes szervek nyújtsanak olyan hasonló szolgáltatást, melynek keretében kérni lehetne, hogy bármelyik szervezet szóban forgó dokumentumaiba betekinthessenek, rendelkezésére bocsátva az említett nyilvántartást, bármikor, amikor azt kéri.

10. módosítás

EMAS-rendelet

14. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 14. cikk – Szervezetek nyilvántartási bejegyzésének felfüggesztése vagy törlése 3. A nyilvántartásba vett szervezet bejegyzését fel kell függeszteni vagy törölni kell a nyilvántartásból, amennyiben a felszólítástól számított egy hónapon belül nem nyújtja be az illetékes hatósághoz a következők valamelyikét: a) a környezetvédelmi nyilatkozatok és a környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentés érvényesített frissítéseit, vagy a 24. cikk (9) bekezdésében említett, aláírt nyilatkozatot; b) a szervezet által kitöltött formanyomtatványt, amely legalább a VI. melléklet szerinti legszükségesebb adatokat tartalmazza. 14. cikk – Szervezetek nyilvántartási bejegyzésének felfüggesztése vagy törlése 3. A nyilvántartásba vett szervezet bejegyzését fel kell függeszteni vagy törölni kell a nyilvántartásból, amennyiben a felszólítástól számított egy három hónapon belül nem nyújtja be az illetékes hatósághoz a következők valamelyikét: a) a környezetvédelmi nyilatkozatok és a környezetvédelmi teljesítményről szóló jelentés érvényesített frissítéseit, vagy a 24. cikk (9) bekezdésében említett, aláírt nyilatkozatot; b) a szervezet által kitöltött formanyomtatványt, amely legalább a VI. melléklet szerinti legszükségesebb adatokat tartalmazza.

Indokolás

A be nem adott dokumentumok pótlására biztosított határidőt a kérelmezéstől számított 3 hónapra kellene emelni annak érdekében, hogy a szervezetek időt kapjanak a dokumentáció elkészítésére, és hogy legyen idő annak értékelésére is, hiszen ez az értékelő rendelkezésre állásától is függ.