HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.1.27. 
COM(2011) 15 végleges 
  
ZÖLD KÖNYV 
az EU közbeszerzési politik ájának modernizálásáról 
Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Mir ől szólnak a közbeszerzési szabályok?................................................................... 6 
1.1. Beszerzési tevékenységek ............................................................................................ 6 1.2. Közbeszerzési szerz ődések .......................................................................................... 7 
1.3. Közbeszerz ők ............................................................................................................. 10 
2. Az ajánlatkér ő szervek eszköztárának fejlesztése...................................................... 13 
2.1. Az eljárások modernizálása........................................................................................ 13 2.2. Egyedi eszközök a kis ajánlatkér ő szervek számára.................................................. 20 
2.3. Az állami szervek közötti együttm űködés ................................................................. 22 
2.4. Megfelel ő eszközök a kereslet összevoná sára / Közös beszerzés.............................. 24 
2.5. A szerz ődés teljesítésére vonatkozó megfontolások.................................................. 25 
3. Egy elérhet őbb európai beszerzési piac ..................................................................... 28 
3.1. Jobb hozzáférés a kkv-k és az induló vállalkozások számára.................................... 28 3.2. A tisztességes és hatékony verseny biztosítása.......................................................... 31 3.3. Beszerzés nem létez ő verseny/kizárólagos jogok esetében ....................................... 34 
4. A közbeszerzés stratégiai alkalm azása az új kihívásokra válaszul ............................ 35 
4.1. „Hogyan vásároljunk” az Európa 2020 célkit űzések elérése érdekében ................... 36 
4.2. „Mit vásároljunk” az Európa 2020 célkit űzések elősegítésére .................................. 43 
4.3. Innováció................................................................................................................. ... 46 
4.4. Szociális szolgáltatások.............................................................................................. 49 5. Megbízható eljárások biztosítása ............................................................................... 50 5.1. Az összeférhetetlenség elkerülése.............................................................................. 51 5.2. A részrehajlás és a korrupció elleni küzdelem........................................................... 52 5.3. A „tisztességtelen” ajánlattev ők kizárása................................................................... 53 
5.4. A tisztességtelen el őnyök elkerülése.......................................................................... 55 
6. Harmadik ország szállítóinak bejutása az EU piacára ............................................... 56 
HU 3   HU ZÖLD KÖNYV 
az EU közbeszerzési politik ájának modernizálásáról 
Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé 
Az Európa 2020, az intelligens, fenntartha tó és inkluzív növekedés stratégiája1, olyan képet 
fest az elkövetkez ő évtized európai szociális piacgazdas ágáról, amely három összekapcsolódó 
és egymást kölcsönösen meger ősítő prioritáson nyugszik: a tudá son és innováción alapuló 
gazdaság kialakítása; az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, er őforrás-hatékonyabb és 
versenyképesebb gazdaság el ősegítése; és a magas foglalkozta tás, valamint szociális és 
területi kohézió jellemezte gazdas ág kialakításának ösztönzése. 
A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az Európa  2020 stratégiában, mint  az egyik olyan piaci 
alapú eszköz, amelyet e célkit űzések eléréséhez alkalmazni ke ll. Konkrétabban, az Európa 
2020 stratégia felhívja a közbeszerzést arra, hogy: 
° javítsa a vállalkozások innováci ós keretfeltételeit a keresl etoldali politikák teljes kör ű 
alkalmazásával2,  
° támogassa az elmozdulást egy er őforrás-hatékony és alacson y szén-dioxid-kibocsátású 
gazdaság felé, pl. a környezetbarát közbes zerzés szélesebb körben való alkalmazásának 
ösztönzésével, és  
° javítsa az üzleti környezetet, kü lönösen az innovatív kkv-k számára. 
Az Európa 2020 stratégia azt is hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési politikának biztosítania 
kell a közpénzek lehet ő leghatékonyabb felhasználását, a beszerzési piacokat pedig európai 
uniós szinten nyitottan kell tartani. A számos EU-tagállamban tapasztalható súlyos költségvetési megszorítások és gazdasági ne hézségek tekintetében  rendkívül fontos, hogy 
hatékony eljárásokkal optimális beszerzési er edményeket érjenek el. E kihívások ellenére 
most van a legnagyobb szükség egy m űködő és hatékony európai beszerzési piacra, amely 
hozzájárul az ambiciózus célok eléréséhez. 
Számos érdekelt fél annak az igényéne k adott hangot, hogy vizsgálják felül az EU 
közbeszerzési rendszerét hatékonyságának és  eredményességének javítása érdekében. A 
Bizottság ezért az egységes piaci intézkedéscsomagban
3 bejelentette, hogy széleskör ű 
konzultációkat folytat, hogy legkés őbb 2012 elején jogalkotási javaslatokat nyújtson be, 
amelyek célja egyrészt az európa i közbeszerzési szabályok egyszer űsítése és modernizálása a 
szerződések odaítélésének folyamatosabbá tétele ér dekében, másrészt pe dig a közbeszerzési 
szerződések megfelel őbb felhasználása egyéb szakpolitikák támogatására. 
                                                 
1 Lásd a Bizottság 2010. március 3-i közleményét, COM(2010) 2020. 
2 Ezt vállalja fel az „Innovatív Unió” cím ű bizottsági közlemény – SEC(20 10) 1161 – is; az „Innovatív 
Unió” az Európa 2020 egyik kiemel t kezdeményezése, amely a közbe szerzés kutatást és innovációt 
támogató stratégiai felhasználásával foglalkozik . Felhívja a tagállamokat arra, hogy közbeszerzési 
költségvetésük egy részét különítsék el ku tatásra és fejlesztésre, és tájékoztatja őket arról, hogy a 
Bizottság útmutatást és támogatási mechanizmust biztosít az ajánlatkér ő szervek részére. 
3 A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak 
és a Régiók Bizottságának: Az egys éges piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes 
szociális piacgazdaságért, 2010. október 27., COM(2010) 608. 
HU 4   HU A közbeszerzési irányelvek jele nlegi generációja, azaz a 2004/17/EK4 és a 2004/18/EK5 
irányelv, jelenti a legutols ó lépését annak a hosszú fejl ődésnek, amely 1971-ben a 
71/305/EGK6 irányelv elfogadásával kezd ődött. Átlátható és megkülönböztetést ől mentes 
eljárások garantálásával  ezek az irányelvek els ősorban azt szándékozzák biztosítani, hogy a 
gazdasági szerepl ők a közbeszerzés területén teljes körben élhessenek minden alapvet ő 
szabadsággal. A jelenlegi irányelvek számos olyan célkit űzést fogalmaznak meg, amelyek 
más politikák e keretbe foglalására vonatkoznak, mint pl. a környezet és a társadalmi normák védelme
7 vagy a korrupció elleni harc8. 
Tekintettel arra a kulcsszerep re, amit a közbeszerzés a mai ki hívások leküzdésében játszik, 
modernizálni kell a meglév ő eszközöket és módszereket, hogy jobban kezeljék a kialakuló 
politikai, társadalmi és gazdaság i összefüggéseket. Több kiegészít ő célkitűzést is el kell érni: 
Az első célkitűzés, hogy növeljék a közpénzek elkölté sének hatékonyságát. Ez egyfel ől 
magában foglalja a lehet ő legjobb (az összességében legel őnyösebb) beszerzési eredmények 
keresését. E cél elérése ér dekében létfontosságú a bels ő piacon odaítélt közbeszerzési 
szerződések lehet ő legszorosabb versenyének me gteremtése. Az ajánlattev őknek lehet őséget 
kell adni arra, hogy egyenl ő versenyfeltételek mellett vers enyezzenek, és el kell kerülni a 
verseny torzulását. Ugyanakkor a beszerzési  eljárások hatékonyság ának növelése is 
elengedhetetlen: A kis ajánlatkér ő szervek sajátos igényeinek megfelel ő, célzott 
egyszerűsítési intézkedésekke l összekapcsolódó, egyszer űsített beszerzési eljárások segíthetik 
a közbeszerz őket abban, hogy az id ő és a közpénzek tekintetében a lehet ő legkisebb ráfordítás 
mellett a lehet ő legjobb beszerzési eredményt ér jék el. A hatékonyabb eljárások minden 
gazdasági szerepl ő számára el őnnyel járnak és lehet ővé teszik a részvételt a kkv-k és a 
határokon túli ajánlattev ők számára. A határokon átnyúló részvétel azonban továbbra is 
alacsony az EU közbeszerzési eljárásaiban9. A magánszektorral összehasonlítva, ahol a 
határokon átnyúló kereskedelem aránya  sokkal magasabb, még mindig jelent ős potenciál áll 
rendelkezésre. A hatékonyabb közbeszerzés célkit űzésével főként a zöld könyv 2. részének 
(az ajánlatkér ő szervek eszköztárának fejlesztése ) és 3. részének (egy elérhet őbb európai 
beszerzési piac) kérdései foglalkoznak. 
                                                 
4 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irán yelve (2004. március 31.) a vízügyi, energiaipari, 
közlekedési és postai ágazatban m űködő ajánlatkér ők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 
134., 2004.4.30., 1. o.). A legutóbb a 2004/17/EK, a 2004/18/EK és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közbeszerzési eljárásokr a irányadó értékhatárok tekintetében történ ő 
módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1177/2009/EK bizottsági rendelettel (HL L 134., 2009.12.1., 
64. o.) módosított irányelv. 
5 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irán yelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az 
árubeszerzésre és a szolgáltatásnyúj tásra irányuló közbeszerzési szerz ődések odaítélési eljárásainak 
összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.). A legutóbb az 1177/2009/EK bizottsági rendelettel módosított irányelv. A következ ő szöveg kiinduló pontját a 2004/18/ EK irányelv rendelkezései jelentik; 
eltérő rendelkezés hiányában azonban azok – mutatis mutandis  – a 2004/17/EK irányelv megfelel ő 
rendelkezéseire is hivatkoznak. Az „ajánlatkér ő szerv” kifejezés ezért a beszerzéseiket a 2004/18/EK 
irányelv szerint végz ő szervekre és a 2004/17/EK irányelv szerinti „ajánlatkér őkre” is vonatkozik. 
6 A 71/305/EGK irányelv (1971. július 26.) az ép ítési beruházásra irányuló közbeszerzési szerz ődések 
odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 185., 1971.8.16., 5. o.). 
7 Lásd a 2004/18/EK irányelv (5) és (46) preambulumbekezdését és a 2004/17/EK irányelv (12) és (55) 
preambulumbekezdését. 
8 Lásd a 2004/18/EK irányelv (43) preambulumbekezdését és a 2004/17/EK irányelv vonatkozó (40) 
preambulumbekezdését. 
9 A legutóbbi tanulmányok szerint a közbeszerzési szerz ődések mindössze 1,6%-át ítélik oda másik 
tagállam gazdasági szerepl őinek. Sokkal gyakoribb, hogy a határokon átnyúló részvétel közvetetten – az 
ajánlatkér ő szerv tagállamában m űködő fiókvállalatokon vagy partnereken keresztül valósul meg. 
Azonban a közvetett, határokon átnyúló odaítélés aránya is viszonylag alacsony (11%). 
HU 5   HU Egy másik kiegészít ő célkitűzés lehet ővé tenni a beszerz ők számára, hogy jobban 
kihasználják a közbeszerzést a közös társadalmi  célok érdekében: Ezek magukban foglalják a 
környezet védelmét, a nagyobb er őforrás- és energiahatékonyságot és a klímaváltozás elleni 
küzdelmet, az innováció és a társadalmi befogadás támogatását és a lehet ő legjobb feltételek 
biztosítását a kiváló min őségű közszolgáltatások nyújtásához. E célkit űzés megvalósítása 
hosszú távon hozzájárulhat a közpénzek elköltésének hatékonyságnövelésére irányuló els ő 
célkitűzéshez is, például azáltal, ho gy a legalacsonyabb kiinduló ár helyett az életciklussal 
járó legalacsonyabb költségekre helyezi át a hangsúlyt10. Az erre a célkit űzésre vonatkozó 
kérdésekkel a zöld könyv 4. része (a közbesz erzés stratégiai alkalmazása) foglalkozik. 
Az EU közbeszerzési jogának t ovábbi fejlesztése szintén el őirányozható olyan fontos 
kérdések megragadására, amelyekkel eddig nem kielégít ően foglalkoztak, úgymint a 
korrupció és a részrehajlás megel őzése és az ellenük folytatott küzdelem (5. rész) és az a 
kérdés, hogyan javítható az európai vállalkozás ok bejutása harmadik országok piacaira (6. 
rész). Emellett, a jogi keret felülvizsgálata lehet őséget ad annak megvizsgálására is, hogy 
bizonyos alapvet ő fogalmakat és koncepciókat nem ke ll-e finomítani, hogy az ajánlatkér ők és 
vállalkozások nagyobb jogbiztonságban m űködhessenek (1. rész). Ebben az összefüggésben a 
felülvizsgálat lehet őséget kínálhat az uniós közbeszerzés i és állami támogatási szabályok 
alkalmazása közti konvergencia fokozására. 
A zöld könyv számos gondolatot ve t fel arról, hogy a különböz ő célkitűzések hogyan érhet ők 
el jobban. Azonban tudatában kell lennünk annak, hogy a különböz ő célok között ellentétek 
lehetnek (pl. az eljárások egyszer űsítése szemben más politikai célkit űzések 
figyelembevételével). Ezek az eltér ő célok néha politikai alternatívaként jelentkeznek, 
amelyek különböz ő irányba mutatnak, és ez átgondol t választást igényel egy kés őbbi 
szakaszban. 
Ezenkívül a lehetséges jogalkotási módosításo k alkalmazási köre nem korlátlan. A jogalkotási 
változásoknak szem el őtt kell tartaniuk az EU nemzetközi kötelezettségvállalásait, vagy 
minden érintett partnerrel megfelel ő tárgyalásokba kell kezdeni a lehetséges kártalanítási 
igényekről. Ezért ezek a – egy többoldalú megállapodás11 és hét kétoldalú megállapodás12 
által meghatározott – kötelezettségvállalások  korlátozhatják a jogalkotási kiigazítások 
alkalmazási körét. Ez különösen az uniós közbeszerzési irányelvek alkalmazásához kapcsolódó értékhatárokr a, a beszerzési tevékenységek és a közbeszerz ők 
fogalommeghatározására és bizonyos eljárási kérdésekre, például a m űszaki leírások és az 
időtartamok meghatározására vonatkozóan áll fenn. 
A koncessziókkal ez az anyag nem foglal kozik; azok korábbi külön konzultációk és 
hatásvizsgálat tárgyát képezik. A Bizottság célja olyan jogszabály el őterjesztése, amely 
nagyobb jogbiztonságot nyújt a regionális és helyi hatóságoknak és gazdasági szerepl őknek 
Európa-szerte, és megkönnyíti a köz- és magánszf éra közötti partnerségek kialakítását. Az e-
                                                
 
10 Klasszikus példái ennek az energiahatékonysággal kapcsolatos jövedelmez ő beruházások, amelyekre 
nem kerül sor, mert a beruházási és az opera tív kiadások kezelése elkülönítetten, eltér ő költségvetési 
folyamatok keretében történik. 
11 WTO Kormányzati Közbeszerzési Megállapodás (GPA), lásd 
http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/international_en.htm . 
12 A kétoldalú kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatosan lásd: http://ec.europa.eu/trade/creating-
opportunities/bilateral-relations/ . 
HU 6   HU közbeszerzés kérdéseivel egy külön zöld könyv f oglalkozik, amely 2010. október 18-án jelent 
meg13. 
E zöld könyvvel párhuzamosan a Bizottság át fogó értékelést végez az EU közbeszerzési 
politikájának hatásáról és kö ltséghatékonyságáról. Az értékelé s piaci alapú bizonyítékot gy űjt 
a jelenlegi beszerzési jogszabályok m űködéséről, hogy tapasztalati bete kintést kapjon azokról 
a területekr ől, amelyeken javítani kell. Az új vizs gálat eredményeit 2011 nyarán teszik közzé. 
Az értékelés eredményei mellett az érdekelt fe lek zöld könyvvel kapcsolatos észrevételei 
adják az EU közbeszerzési szabályainak jöv őbeni reformjával kapcsolatos megfontolások 
alapját, ami jogalkotási reformjavaslathoz vezet. 
1. MIRŐL SZÓLNAK A KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYOK ? 
A közpénzek elköltésekor a közbeszerz őknek több olyan ösztönz őt is mérlegelniük kell, 
amelyekkel a magánszektor vezet ői szembesülnek, akik a veszteségek, s őt akár a cs őd 
kockázatát is viselik, és akiket közvetlenül a piaci er ők irányítanak. 
Ezért a közbeszerzési szabályok egyedi szerz ődés-odaítélési eljárás okról rendelkeznek, hogy 
a közbeszerz ők a lehet ő legracionálisabb, legátláthatóbb  és legtisztességesebb módon 
járhassanak el. Olyan biztos ítékokat tartalmaznak, amelye k kárpótolnak a közbeszerzésb ől 
potenciálisan hiányzó kereskedelmi fegyelemé rt, valamint védenek a nemzeti vagy helyi 
gazdasági szerepl ők érdekében tett költséges, kedvezményes elbánás ellen. 
Ezért az európai közbeszerzé si szabályok vonatkoznak a bels ő piac gazdasági szerepl ői 
számára potenciálisan fontos minden közbeszerzési szerz ődésre, egyenl ő hozzáférést és 
tisztességes versenyt biztosítva a közbeszerzési szerz ődéseknek az európa i beszerzési piacon. 
1.1. Beszerzési tevékenységek 
A közbeszerzési szabályok alapvet ő célja az ajánlatkér ő szervek beszerzési tevékenységeinek 
szabályozása. Az EU közbeszerzési irányelv ei azonban nem korlátozzák hatályukat 
kifejezetten az ajánlatkér ő szervek egyedi igényeinek megfelel ő beszerzésekre14. Ez vitára 
ösztönöz az irányelvek alkalmazhatóságáról olya n esetekben, amikor az állami szervek olyan 
megállapodásokat kötnek, amelyek saját bes zerzési igényeikhez nem kapcsolódó, kötelez ő 
joghatásokat eredményeznek. 
Ez például azokra az esetek re vonatkozik, amikor egy támogatás nyújtására vonatkozó 
támogatási megállapodás jogi kötelezettség et ró a kedvezményezettre, hogy bizonyos 
szolgáltatásokat nyújts on. Ezeket a kötelezettségeket általában a közpénzek megfelel ő 
felhasználásának biztosítására alkalmazzák: nem a támogatást nyújtó állami szerv beszerzési 
igényeit szándékoznak kielégíteni. 
A tagállamok hatóságai és az egyéb érdekelt felek kifogásolták, hogy a közbeszerzési 
szabályok hatálya tekintetében az ilyen helyzete kben hiányzik a jogbizto nság, és e szabályok 
céljának pontosítására szólította k fel. Legutóbbi ítélkezési gya korlatában a Bíróság úgy vélte, 
                                                 
13 Zöld könyv az elektr onikus közbeszerzés Európai Unión belüli alkalmazásának kiterjesztésér ől, 
SEC(2010) 1214, 2010.10.18. 
14 Lásd a C-126/03. sz., Bizottság kontra Németország ügyben 2004. november 18-án hozott ítélet 18. 
pontját. 
HU 7   HU hogy a közbeszerzési szerz ődések koncepciója megköveteli, hogy a szerz ődés tárgyát képez ő 
építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások közvetlen gazdasági jelent őséggel 
bírjanak az ajánlatkér ő szerv számára.15 
Kérdés: 
1. Úgy gondolja, hogy a közbeszerzési ir ányelvek hatályát a beszerzési 
tevékenységekre kell korlátozni?  Az ilyen korlátozásnak egyszer űen a közvetlen 
gazdasági jelent őség Bíróság által kialakított kritér iumát kell törvénybe iktatnia vagy 
további/alternatív feltételeket és koncepciókat is biztosítania kell? 
1.2. Közbeszerzési szerz ődések 
A közbeszerzési szerz ődések jelenlegi besorolása – építés i beruházásokra, árubeszerzésre és 
szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerz ődésekre – részben történelmi fejl ődés eredménye. 
A folyamat kezdetén problémákat okozhat az, hogy a közbeszerzési szerz ődéseket a fenti 
kategóriák valamelyikébe kell sorolni, példáu l szoftveralkalmazások beszerzésére irányuló 
szerződések esetén, amelyeket árubeszerzésre vagy szolgáltatásra irányuló szerz ődésnek is 
lehet tekinteni a körülményekt ől függően. A 2004/18/EK irányelv külön szabályokat 
tartalmaz a vegyes szerz ődésekre vonatkozóan, amelyeket az ítélkezési gyakorlat 
továbbfejlesztett. A Bíróság véle ménye szerint, ha egy szerz ődés különböz ő típusokra 
vonatkozó elemeket tartalmaz, az alkalmazandó szabályokat a szerz ődés fő céljának 
meghatározásával kell kijelölni. 
E problémák némelyike elkerülhet ő a jelenlegi struktúra egyszer űsítésével. Elképzelhet ő 
volna például csak két közbeszerzési szerz ődéstípus alkalmazása, mint a Kormányzati 
Közbeszerzési Megállapodás (GPA) rendszere eset ében, amely csak az árubeszerzésre és a 
szolgáltatásra irányuló szerz ődések között tesz különbséget, mivel a beruházásokat a 
szolgáltatások egy formájának teki nti („építési szolgáltatási szerz ődés”). Szintén mérlegelhet ő 
annak lehet ősége, hogy egységes koncepciót alka lmazzanak a közbeszerzési szerz ődésekre, és 
azok tárgya szerint csak akkor differenciáljana k, ha az kifejezetten sz ükséges (például, az 
értékhatárra vonatkozó rendelkezésekben). 
Kérdés: 
2. Megfelelőnek tartja a tárgyi hatály jelenlegi st ruktúráját, amely építési beruházásra, 
árubeszerzésre és szolgálta tásnyújtásra irányuló szerz ődésekre oszlik? Ha nem, 
melyik alternatív struktúrát javasolná? 
A szerződéstípusok lehetséges átstrukturálását ól függetlenül szükség lehet a különböz ő 
szerződéstípusok jelenlegi definíciójának  felülvizsgálatára és egyszer űsítésére. 
Ez különösen a 2004/18/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szerepl ő „építési 
beruházásra irányuló közbeszerzési szerz ődés” definícióját érinti , amely három alternatív 
feltételt tartalmaz, amelyek összetettek és részben egymást fedik. Az építési beruházásra 
irányuló közbeszerzési szerz ődés fogalma magában foglalja  az irányelv mellékletében 
felsorolt, egyedi építési beruházási típusok kiv itelezését, vagy kivitelezését és tervezését, az 
irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjába n meghatározott építési be ruházás kivitelezését, 
                                                 
15 A C-451/08.  sz., Helmut Müller GmbH ügyben 2010. március 25-én hozott ítélet 47–54. pontja, és a 
Bizottság kontra Németország ügyben 2010. július 15-én hozott ítélet 75. pontja.  
HU 8   HU vagy kivitelezését és tervezését, és végül „az ajánlatkér ő szerv által megállapított 
követelményeknek megfelel ő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történ ő 
kivitelezését”. Az utolsó fe ltétel annak biztosítására kerü lt a szövegbe, hogy a definíció 
tartalmazza azokat az eseteket, ahol az ép ítési beruházásokat nem a vállalkozó maga 
kivitelezi, hanem a nevében eljáró harmadik felek. 
Megfontolható a definíció egyszer űsítése úgy, hogy a jelenleg i struktúra helyébe egy 
egyszerűbb lép világosabb feltételrendszerrel, amely minden építési beruházástípusra 
vonatkozik, tekintet nélk ül azok jellegére és céljára, beleér tve az esetleg harmadik felek által 
kivitelezett, egyedi építési beruházásokat. 
Kérdés: 
3. Úgy gondolja, hogy felül kell vizsgálni és egyszer űsíteni kell az „építési 
beruházásokra irányuló közbeszerzési szerz ődések” definícióját? Ha igen, javasolná, 
hogy hagyják el az irányelv mellékletében szerepl ő, meghatározott listára történ ő 
hivatkozást? Milyen elemekb ől állna az Ön által javasolt definíció? 
A- és B-szolgáltatások 
Még fontosabb kérdés, mit takarnak a szolgáltatásokra irányuló szerz ődések.  
A jelenlegi irányelvek megkülönböztetn ek úgynevezett „A-szolgáltatásokat”16 és „B-
szolgáltatásokat”17. Míg az A-szolgáltatásokra az irányelvekben foglalt teljes eljárások 
vonatkoznak, a B-szolgáltatá sok tekintetében a szerz ődés-odaítélésnek csak a m űszaki 
leírásokra és az odaítélési eljárás eredményét ta rtalmazó értesítés továbbítására vonatkozó 
rendelkezéseknek kell megfelelnie.18 A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint azonban a B-
szolgáltatásokra irányuló szerz ődéseket odaítél ő ajánlatkér ő szerveknek be kell tartaniuk az 
elsődleges európai uniós jog alapvet ő szabályait, különösen a me gkülönböztetésmentesség, az 
egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveit, ha a kérdéses szerz ődések bizonyos határokon 
átnyúló érdekeket érintenek.19 Ez kötelezettséget jelent megfelel ő mértékű közzététel 
biztosítására, hogy a többi tagálla m érdekelt gazdasági szerepl ői eldönthessék, kifejezik-e 
részvételi szándékukat az eljárásban. 
A törvényhozó szándéka kezdet ben az volt, hogy egy átmeneti id őszak erejéig korlátozza az 
irányelv teljes kör ű alkalmazását bizonyos, szol gáltatásra irányuló szerz ődések esetében, 
amelyek megnövekedett potenciált testesítene k meg a határokon átnyúló kereskedelemre.20 
Tisztában kell lennünk azzal, hogy a B-szolgáltatás ok listájának (lásd 27. kategória: „egyéb 
szolgáltatások”) nyitott jellege miatt az irányelvek szolgáltatásokra történ ő teljes kör ű 
alkalmazása valójában a kivétel, a f őszabály pedig azok B-szolgá ltatások szerinti kezelése. 
Kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy ez a helyzet megfelel ő-e a bels ő piac 
gazdasági és jogi fejl ődése szempontjából. A kifejezetten a „B” listában említett egyes 
                                                 
16 A 2004/18/EK irányelv IIA. mellé kletében vagy a 2004/17/EK irányelv  XVIIA. mellékletében felsorolt 
szolgáltatások. 
17 A 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében vagy a 2004/17/EK irányelv XVIIB. mellékletében felsorolt 
szolgáltatások. 
18 Lásd a 2004/18/EK irányelv 20. és 21. cikkét és a 2004/17/EK irányelv 31. és 32. cikkét. 
19 Lásd a C-507/03. sz., Bizottság kontra Írország ügyben 2007. november 13-án hozott ítélet 24–31. 
pontját. 
20 Lásd a 2004/18/EK irányelv (19) preambulumbekezdését. 
HU 9   HU szolgáltatások esetében, mint pl. vízi közleke dési szolgáltatások, sz állodai szolgáltatások, 
személyzetelhelyezési- és ellátási szolgálta tások vagy biztonsági sz olgáltatások, valóban 
nehezen feltételezhet ő, hogy azok kisebb mérték ű határokon átnyúló jelent őséggel bírnának, 
mint az „A” listában szerepl ő szolgáltatások. 
Ezenkívül az A- és B-szolgáltatások közöt ti különbségtétel a szabályok alkalmazásában 
problémák és lehetséges hibák forrása lehet. Mint pl. a szerz ődés besorolásában, ahol felmerül 
a határokon átnyúló helyzetek és vegyes szerz ődések problémája.21 Emellett ez a 
különbségtétel a legtöbb kereskedelmi partner rendszerében nem létezik. A jelenlegi jogi 
helyzet ezért megnehezíti további piacra jutási kötelezettségvá llalások szerzését a 
kereskedelmi partnerekt ől, mivel az EU nem tudja ezek et viszonozni, különösen olyan 
szolgáltatások esetében, amel yek fontossá váltak a bels ő piaci és határokon átnyúló 
kereskedelemben. 
A legkonzekvensebb megoldás az volna, ha megs züntetnék a megkülönböztetést a jelenlegi 
B- és A-szolgáltatások között, és az általá nos rendszert alkalmaznák minden szolgáltatásra 
irányuló szerz ődés esetén22. Ez a meglév ő szabályok egyszer űsítésének el őnyével járna. Ha a 
jelenlegi helyzet azt mutatja, hogy az általános rendszert egyszer űsíteni kell, az egyszer űsítés 
a B-szolgáltatásokra jelenleg vona tkozó speciális rendszer megsz űntetését is 
megkönnyíthetné. 
Kérdések: 
4. Úgy gondolja, hogy felül kell vizsgálni az  A- és B-szolgáltatások közötti 
megkülönböztetést? 
5. Úgy véli, hogy a közbeszerzési irányelvekne k minden szolgáltatásra vonatkozniuk 
kell, lehet őleg egy rugalmasabb, általános rendszer  alapján? Ha nem, kérjük, jelezze, 
mely szolgáltatás(ok)nak kellene a jelenl eg érvényes, B-szolgá ltatásokra vonatkozó 
rendszerben maradnia, és adja meg ennek indoklását. 
Értékhatárok  
Egyes érdekelt felek úgy vélik, hogy a jelenleg  az irányelvekben megha tározott értékhatárok 
túl alacsonyak, és ennélfogva az értékhatárok megemelését kérik, mivel a határokon átnyúló 
érdekek túl korlátozottak ahhoz, hogy indokolják egy, az irányelvek hatálya alá tartozó, 
viszonylag kis érték ű szerződés odaítélési eljárásának adminisztratív terheit. 
Az értékhatárok emelése azonban egyre több szerz ődést mentesítene a hirdetmény EU-szinten 
történő közzététele alól, ami csökkenti az európai vállalkozások üzleti lehet őségeit. 
Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy az EU ál tal vállalt minden nemzetközi kötelezettség 
olyan értékhatárokat tartalmaz, amelyeket – az úgynevezett B-szolgá ltatások (és különösen a 
szociális szolgáltatások)23 kivételével – pontosan ugyanazon ér tékre állapítottak meg, mint a 
jelenlegi irányelvekben. Ezek az értékha tárok meghatározzák a piacra jutás lehet őségeit, és az 
egyik legfontosabb elemét jelentik e megállapodásoknak. Az EU-ban alkalmazott 
értékhatárok bármilyen emelése automatikusan  magában foglalná az emelést az EU által 
                                                 
21 Lásd a 2004/18/EK irányelv 22. cikkét 
22 A szociális szolgáltatásokat illet ően vö. az alábbi 4.4. szakasszal. 
23 A szociális szolgáltatásokat illet ően vö. az alábbi 4.4. szakasszal. 
HU 10   HU kötött minden ilyen megállapodásban (nemcsak a GPA-n belül, hanem minden egyéb 
nemzetközi megállapodásban is). Ez a helyzet viszont el őidézheti, hogy partnereink kártérítési 
igénnyel lépnek fel. Ezek az igények pedig igen jelent ősek lehetnek. 
Kérdés: 
6. Támogatná az európai uniós irányelvek al kalmazásakor az értékhatárok megemelését 
akkor is, ha az nemzetközi szinten a fent leírt következményekkel járna? 
Kizárások 
A 2004/18/EK irányelv „kizárt szerz ődésekre” vonatkozó szakasza24 meglehet ősen heterogén: 
A kizárások egy része a Szerz ődés hatálya alóli kivételeken/ korlátozásokon (14. cikk), vagy a 
nemzetközi joggal (15. cikk) vagy más jogi szab ályozással (16. cikk c) és e) pont) való 
összeegyeztethet őség megfontolásain alapul, míg mások politikai döntések eredményei (16. 
cikk a), b), d), f) pont, 17. cikk). Ez megne hezíti egy átível ő koncepció alkalmazását annak 
felmérése során, hogy szükséges-e a rendelkezések felülvizsgálata. Mindenesetre e kizárások 
felülvizsgálatát Európa nemzetközi kötelezet tségeinek fényében kell megfontolni, amelyek 
jelenleg az irányelvekben foglalt kivételeket és  eltéréseket tükrözik. Bármilyen új kizárás 
bevezetése természetesen ebb ől a szempontból aggodalomra adhat okot. A nemzetközi 
megállapodások azonban teret hagynak a tartalom  tisztázására és na prakésszé tételére, 
valamint a kizárások bemutatására. Mérlegelhet ő az olyan kizárások megsz űntetése, 
amelyekre a jogi, politikai vagy gazdasági fejl ődés szempontjából esetleg már nincs szükség. 
Kérdések: 
7. Megfelelőnek tartja a kizárt szerz ődésekre vonatkozó jelenleg i rendelkezéseket? Mit 
gondol, a vonatkozó szakaszt ke ll átszerkeszteni vagy az  egyes kizárásokat kell 
világosabbá tenni? 
8. Úgy gondolja, hogy bizonyos kizárásokat meg ke ll szüntetni, felül kell vizsgálni 
vagy frissíteni kell? Ha igen, melyeket? Ön mit javasolna? 
1.3. Közbeszerz ők 
Az állami szférába tartozó szervek beszerzései 
A 2004/18/EK irányelv olyan szerz ődésekre vonatkozik, amelyeke t az állam (beleértve annak 
minden alegységét), a regionális és helyi ha tóságok, a közjogi intézmények, valamint egy 
vagy több ilyen szerv által alko tott társulások ítélnek oda.25 
Míg az „állam” és a „helyi és regioná lis hatóságok” fogalma viszonylag egyszer ű, a „közjogi 
intézmények” fogalma összetettebb. Azokat a jogilag független szervezeteket szándékozik 
jelölni, amelyek közeli kapcsolatban állnak az állammal és alapvet ően állami szervként 
működnek. Példaként említhet ők az állami m űsorszóró szervek, az egyetemek, a 
betegbiztosítási alapok és az önkormányzati vállalkozások. 
                                                 
24 A 2004/18/EK rendelet 12–18. cikke. 
25 A 2004/17/EK irányelv alka lmazására kötelezett szerveket lásd az alábbi 7. pontban. 
HU 11   HU A 2004/18/EK irányelv definíciója egész sorozat bírósági határozat tárgya. Az ítélkezési 
gyakorlat figyelembevételével a feltételek az alábbiak szerint foglalhatók össze: 
(1) Az intézmény kifejezetten olyan közérdek ű célra jött létre, amely nem ipari vagy 
kereskedelmi jelleg ű. 
(2) Jogi személyiséggel rendelkezik (a magán- vagy közjog szerint). 
(3) Finanszírozását, irányítását és felügyeletét tekintve sz orosan függ az államtól, a 
regionális vagy helyi hatóságoktó l vagy más közjogi intézményekt ől (a pontos 
feltételeket lásd az 1. cikk (9) bekezdés e második albekezdésének c) pontjában). 
Ezen elemek megfelel ő alkalmazása részletes, eseti elemzést igényel, figyelembe véve olyan 
tényezőket, mint a piaci verseny mé rtéke és az a kérdés, hogy az intézmény nyereségérdekelt-
e, továbbá viseli-e a tevékenységével ka pcsolatos veszteségeket és kockázatokat. 
Kérdés: 
9. Megfelelőnek tartja a közbeszerz ők definiálására vonatkozó mostani megközelítést? 
Úgy gondolja, hogy világosabbá és naprakéssz é kell tenni a „közjogi intézmény” 
fogalmát a Bíróság ítélkezési gyakorlatának  figyelembevételével? Ha igen, milyen 
naprakésszé tételt tartana megfelel őnek? 
Közüzemek 
A jelenlegi közbeszerzési rendszerben egy kül ön irányelv, a 2004/17/EK irányelv szabályozza 
a vízügyi, energiaipari, közleke dési és postai szolgáltatási ágazatok beszerzéseit. Ezeknek az 
ágazatoknak több közös tulajdonságuk is van: hálózatos iparágak, azaz egy fizikai vagy 
„virtuális” hálózatot f oglalnak magukban (pl. cs ővezetéket, elektromos hálózatot, postai 
infrastruktúrát, vasútvonalakat stb.), vagy földrajzi területeket hasznosítanak, általában kizárólagos alapon annak érdekében, hogy term inállétesítményeket hozzanak létre vagy 
ásványokat (k őolaj, földgáz, szén stb.) tárjanak fel és termeljenek ki. 
Ezeknek az ágazatoknak további jellemz ője, hogy a kérdéses tevékenységeket nemcsak állami 
szervek, hanem – bizonyos tagállamokban mindenek el őtt – kereskedelmi vállalatok is 
végrehajtják, legyen szó állami  vállalkozásokról, vagy különl eges vagy kizárólagos jogok 
alapján m űködő magánvállalatokról. Az ezekre az ágazatokra vonatkoz ó közbeszerzési 
szabályok bevezetésének f ő oka az volt, hogy a tagállamok által az adott szolgáltatás 
teljesítéséhez szükséges hálózatoknak történ ő szállításra, e hálózatok szolgáltatására vagy 
működtetésére vonatkozóan megadott, különlege s, illetve kizárólagos jogok miatt, m űködési 
piacaik jellege zárt. A közbeszerzési szabályozás kiterjesztése a közüzemek állami és magán- 
(kereskedelmi) üzemeltet őire azért vált szükségessé, mert a nemzeti hatóságok számos módon 
befolyásolhatják e szervek magatartását, bele értve különleges vagy kizárólagos jogok 
nyújtását (vagy nem nyújtását) vagy részesedésüket e szervek t őkéjében és képviseletüket e 
szervek adminisztratív, irányítási  vagy felügyeleti testületeiben. 
Másként fogalmazva, a kell ő versenynyomás hiányában, a közüzemi irányelv eljárási 
szabályainak alkalmazásával kialakított szabályozás szükségesnek t űnt annak biztosítására, 
hogy az érintett tevékenységekre vonatkozó beszerzést átlátható és megkülönböztetést ől 
mentes módon hajtsák végre. A célzott szab ályok hiányában attól lehetett tartani, hogy a 
közüzemek üzemeltet őinek beszerzési döntéseit a részreha jlás, a helyi preferencia vagy egyéb 
tényezők befolyásolhatják. 
HU 12   HU Azóta számos említett ágazatban (például, villamos energia és gáz, szénhidrogének feltárása 
és hasznosítása, postai szolgált atások stb.) európai uniós vagy nemzeti szinten liberalizációs 
eljárásokat folytatnak. A tapasztalat azonban azt mutatja, hogy a „liberalizáció”, azaz az 
érintett tevékenységhez szabad hozzáférés szerzését célzó folyamat, nem szükségszer űen 
vagy automatikusan vezet er ős versenyhez – a „befolyásos gazdasági szerepl ők” gyakran 
jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek és, eg yes tagállamokban, az állami tulajdonban lév ő 
vállalkozások jelenléte is torzíthatja a piac m űködését. 
A jelenlegi irányelv tartalmaz egy rendelkezést, a 30. cikkben, amely lehet ővé teszi a 
Bizottság számára, hogy bizonyos beszerzése ket mentesítsen az irányelv hatálya alól, 
amennyiben (azokon a piacokon, amelyekre a beju tást nem korlátozzák ) a verseny olyan 
szintű, hogy a versenynyomás biztosítja a szükséges átláthatóságot és 
megkülönböztetésmentességet az ilyen tevé kenységekre vonatkozó beszerzésekben. A 
Bizottság mostanáig tizenhat ilyen ha tározatot fogadott el kilenc különböz ő tagállam 
tekintetében, és egy kérelmet vontak vissza.  Az érintett ágazatok közé mostanáig a 
villamosenergia-szektor (termelés és értékes ítés), a gázágazat (értékesítés), az olaj- és 
(föld)gázágazatok, valamint a postai ágazat különböz ő részei (különösen  a logisztika, a 
csomagszállítási és pénzügyi szolgáltatások) tartozott. 
Még egy kérdést kell megfontolni: egyre több magánjogi intézmény szerez jogot a m űködésre 
nyílt és átlátható eljárások után és ezért nem rendelkeznek az irányelv szerinti különleges 
vagy kizárólagos joggal. 
Meg kell jegyezni azt is, hogy a közüzemi irányelvek teljes kör ű hatályát nemzetközi szinten 
beágyazták a GPA-ba vagy kétoldalú megállapodá sokba. A hatály lehets éges korlátozásai az 
EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak mó dosítását eredményezhetik, ami kártérítési 
igényekhez vezethet. 
Kérdések: 
10. Ön szerint szükség van még az ezekre az ágazatokra vonatkozó európai uniós 
közbeszerzési szabályokra? Kérjük, indokolja válaszát. 
10.1. Ha igen: A jelenleg szabályozás alá es ő egyes ágazatokat ki kell zárni, vagy fordítva, 
más ágazatokat is be kell vonni a rendelkezé sek alá? Kérjük, magyarázza meg, mely 
ágazatokat kell szabályozni, és indokolja meg válaszát. 
11. Jelenleg az irányelv hatályát az érintett  vállalkozások által végzett tevékenységek, 
jogi státuszuk (állami vagy magán) és annak alapján határozzák meg, hogy magán 
vállalkozásokról van-e szó, valamint a kül önleges vagy kizárólagos jogok megléte 
vagy hiánya alapján. Ezeket a kritér iumokat lényegesnek tartja, vagy más 
kritériumokat kell alkalmazni? Kérjük, indokolja válaszát. 
12. A magánvállalatok nyereségszerz ő vagy kereskedelmi szellemisége elégségesnek 
tekinthető ahhoz, hogy e vállalatok beszerzése objekt ív és tisztességes (még akkor is, 
ha különleges vagy kizáról agos jogok alapján m űködnek)? 
13. Az irányelv 30. cikkének je lenlegi rendelkezése hatékony módját jelenti annak, hogy 
az irányelv hatálya igazodjon a változó szabályozási szerkezethez és az érintett 
(nemzeti és ágazati) piacokon tapasztalható versenyhez? 
HU 13   HU 2. AZ AJÁNLATKÉR Ő SZERVEK ESZKÖZTÁRÁNAK FEJLESZTÉSE  
Az ajánlatkér ő szervek néha arról panaszkodnak, hogy az európai uniós szabályok által 
biztosított szabályozási eszközök nem al kalmazkodnak teljes mértékben beszerzési 
igényeikhez. Azt állítják, hogy szikárabb és/vagy rugalmasabb eljárásokra van szükség. Úgy 
érvelnek, hogy bizonyos esetekben a szab ályok összességének alkalmazása nem 
megvalósítható (különösen a nagyon kis ajánlatkér ő szervek beszerzései esetén); más 
helyzeteket (az állami szervek közötti együttm űködés bizonyos formái) teljesen mentesíteni 
kell e szabályok alkalmazása alól. A közbeszerzésn ek vannak olyan területei, ahol az európai 
uniós közbeszerzési szabályok által kí nált eszközök esetleg nem kielégít őek (közös beszerzés, 
a szerződés odaítélése után felmerül ő egyedi problémák). 
Ezekről a kérdésekr ől a következ ő szakaszban esik szó. A gazdasági szerepl őktől származó 
visszajelzésekb ől világos, hogy az európai uniós szab ályokba bele kell foglalni bizonyos 
alapvető követelményeket az egyenl ő európai versenyfeltételek garantálása érdekében, míg a 
jelenlegi irányelvek bizonyos részletesebb sz abályait felül lehetne vizsgálni. Meg kell 
jegyezni azonban, hogy az európai uniós szabályok lefaragá sa bizonyos határokba ütközik. 
Számos eljárási követelmény közvetlenül a GP A-ból és az EU által aláírt kétoldalú 
megállapodásokból ered, úgymint a különböz ő eljárások határideje, a hirdetmény közzététele 
nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazásán ak feltételei vagy a közbeszerzési szerz ődés 
odaítélésér ől szóló hirdetmény közzététele. E követelmények feladása vagy megváltoztatása 
nem lenne lehetséges az EU nemzetközi kötelez ettségeinek újratárgyalá sa nélkül. Arról sem 
szabad megfeledkezni, hogy az európai uniós s zabályokat nemzeti vagy regionális szinten 
számos jogszabály egészíti ki. Az uniós szin ten hatályon kívül helyezett rendeletet más 
szinteken pótolhatják anna k kockázatával, hogy még különböz őbbek lesznek a nemzeti 
jogszabályok, és esetleg még jelent ősebb lesz a nemzeti túlszabályozás mértéke26. Az eljárási 
szabályok felülvizsgálatát azon célkit űzéssel is össze kell vetni, miszerint a közbeszerzési jog 
és az uniós jog más területei, például az állami támogatások szabályozása között a lehet ő 
legnagyobb koherenciát kell biztosítani. 
Kérdések:  
14. Úgy gondolja, hogy megfelel ő az EU közbeszerzési szabályainak jelenlegi 
részletessége? Ha nem, túl részle tesek vagy nem elég részletesek? 
2.1. Az eljárások modernizálása 
A nyilvános vita egyik f ő témája az, hogy az irányelvek szer inti eljárások teljes mértékben 
megfelelnek-e még az ajánlatkér ő szervek és a gazdasági szerepl ők igényeinek, vagy 
módosítani kell-e azokat – és ha  igen, hogyan – különösen a komple xitás és az adminisztratív 
terhek csökkentése érdeké ben, miközben ezzel egy id őben biztosítani kell a közbeszerzési 
szerződésekkel kapcsolatos tisztességes versenyt  és az optimális beszerzési eredményt. 
Általános eljárások  
                                                 
26 Nemzeti túlszabályozásról akkor beszélünk, ha a nemzeti jogszabályok a megfelel ő európai uniós 
szabályok alapján megkövetelt el őírásokon felül további szabályokat vagy követelményeket írnak el ő. 
HU 14   HU A jelenlegi irányelvek eszközök és eljáráso k széles körét kínáljá k. Mind a 2004/17/EK, mind 
pedig a 2004/18/EK irányelv szab ad választást enged a beszerz őknek a nyílt27 és a 
meghívásos28 eljárás között. A helyzet egy kicsit má s, ha hirdetmény kö zzétételével induló 
tárgyalásos eljárásra29 kerül sor. A közüzemi irányelv fokozott rugalmassá gról rendelkezik30, 
amelynek eredményeként a közüzemi szolgált atók szabadon választh atják a tárgyalásos 
eljárást szerz ődéseik odaítélésére, feltéve, ha közzétettek egy pályázati felhívást. A 
2004/18/EK irányelv szerint azonban a hirdetmé ny közzétételével induló tárgyalásos eljárás 
kizárólag a 30. cikkben felsorolt, meghatá rozott körülmények között alkalmazható. A 
hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárá sokat mindkét irányelv kivételes helyzetekre 
korlátozza, amelyeket részletesen felsorolnak31 és korlátozottan értelmeznek. 
A szolgáltatások területén a beszerz ők tervpályázatokat32 is alkalmazhatnak. 2004-ben 
különböző specifikus eljárási lehet őségekkel b ővültek az irányelvek, ilyen a 
versenypárbeszéd33, a dinamikus beszerzési rendszer34 vagy az elektronikus árverés35. A 
2004-ben bevezetett eljárási rugalmasság kiterj ed továbbá a beszerzés centralizálásának 
lehetőségére központi beszerz ő szervek által vagy ra jtuk keresztül történ ő beszerzés36 vagy 
keretmegállapodások odaítélése37 révén. Ezenkívül, a pénzügyi  válságra tekintettel a 
Bizottság indokoltnak látta, hogy a jelent ősebb közberuházási projekte k esetében 2009-ben és 
2010-ben gyorsított eljárást38 alkalmazzanak. 
                                                 
27 A nyílt eljárásban az ajánlatkér ő szervek közzétesznek egy felhívást,  amelynek alapján minden érdekelt 
fél benyújthatja ajánlatát. A min őségi kiválasztási szempontoknak megfelel ő ajánlattev ők közül az 
ajánlatkér ő szerv kiválasztja azt az ajánlatot, amely a leginkább teljesíti a felhívásban jelzett odaítélési 
szempontot (legalacsonyabb ár vagy a gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat). Ez az eljárás az irányelvek 
alkalmazása alá es ő eljárások majdnem ¾ részét teszi ki. 
28 A meghívásos eljárásban minden gazdasági szerepl ő jelentkezhet a felhívásra kifejezve részvételi 
szándékát, de csak bizonyos, a felhívásban megj elölt kritériumok alapján kiválasztott jelentkez őket 
hívnak fel ajánlattételre.  
29 A tárgyalásos eljárásban az ajánlatkér ő szervek és intézmények az általuk kiválasztott gazdasági 
szereplőkkel konzultálnak, és közülük eggyel vagy többel tárgyalják meg a szerz ődés feltételeit. Az 
ajánlat feltételeinek megtárgyalása a nyílt vagy meghívásos eljárásban nem lehetséges. 
30 A közüzemi irányelv által biztosított fokozott rugalmasság annak köszönhet ő, hogy nemcsak állami 
szervekre, hanem kereskedelmi vállalatokra is vonatkozik, legyen szó állami vállalkozásokról vagy 
magánvállalatokról, amelyek különleges vagy kizárólagos jogok alapján m űködnek. Eljárásainak célja, 
hogy közelítsenek a kereskedelmi gyakorlathoz, de úgy, hogy meg őrizzenek egy minimális 
átláthatóságot és egyenl ő elbánást. 
31 A 2004/18/EK irányelv 31. cikke, a 2004/17/EK irányelv 40. cikkének (3) bekezdése. 
32 A tervpályázat olyan eljárás, amely lehet ővé teszi az ajánlatkér ő szerv vagy intézmény számára egy 
olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelye t pályáztatás után egy bírálóbizottság választott 
ki például azért, hogy egy városi rekonstrukcióra kijelölt negyed közösségi központjának tervezéséhez 
szerezzen ötleteket. Tervpályázatot más terüle teken is alkalmazhatnak, például a különböz ő szintű 
szervek közötti kommunikációs hálózat jöv őbeni struktúrájának tervezésére. 
33 Ebben az eljárásban, amelyet különösen összetett szerz ődések tekintetében alkalmaznak, az ajánlatkér ő 
szerv és a részvételre jelentkez ők párbeszéd során határozhatják meg a részletes szerz ődési feltételeket; 
a 2004/18/EK irányelv 29. cikke (csak a 2004/18/ EK irányelvben). A legutóbbi statisztikák szerint 
azonban a versenypárbeszédet az eljárások kevesebb mint 0,4%-ában alkalmazták. 
34 A 2004/18/EK irányelv 33. cikke. 
35 A 2004/18/EK irányelv 54. cikke. 
36 A 2004/18/EK irányelv 11. cikke. 
37 E tekintetben csak a 2004/18/EK irányelv vezete tt be új rugalmasságot (lásd a 32. cikket), mivel a 
közüzemi irányelv már meglév ő (és eltérő) rendelkezéseit (14. cikk) kielégít őnek ítélték a közüzemi 
beszerzések sajátosságai szempontjából. 
38 Err ől az eljárásról a 2004/18/EK irányelv 38. cikké nek (8) bekezdése rendelkezik olyan esetekben, 
amikor a sürg ősség miatt nem lehet alkalmazni a szokásos határid őket. Vö. a 2008. december 19-i 
IP/08/2040 sajtóközleménnyel. 
HU 15   HU Meg kell vizsgálni az eljárási lehet őségek megnövekedett kínálatát,  hogy a jelenlegi irányelv 
szerinti eljárások továbbra is  a hatékony beszerzés lehet ő legjobb eszközei maradjanak a köz- 
és magánszféra közötti pa rtnerségek egyre növekv ő fontosságának tekintetében is. Mind az 
eljárás különböz ő típusainak megtervezését, mind az irányelvek által az eljárás egyes 
szakaszaira meghatározott különböz ő követelményeket39 alaposan át kell vizsgálni annak 
megállapítására, mennyire hatékonyan biztosítjá k az optimális beszerzési eredményt a lehet ő 
legkisebb adminisztratív teher40 mellett. 
Kérdések: 
15. Úgy gondolja, hogy a jelenlegi irányelvekben el őírt eljárások lehet ővé teszik az 
ajánlatkér ő szerveknek, hogy a lehet ő legjobb beszerzési eredményt érjék el? Ha 
nem: Hogyan kell javítani az eljárásokon az adminisztratív terhek enyhítése/az 
eljárások tranzakciós költségeinek és ta rtamának csökkentése érdekében, miközben 
továbbra is garantálják, hogy az ajánlatkér ő szervek a gazdaságilag legel őnyösebb 
ajánlatot kapják? 
16. Véleménye szerint létezik olyan egyéb eljá rástípus, amely nem áll rendelkezésre a 
jelenlegi irányelvek alapján, de növelhetné a közbeszerzési eljárások 
költséghatékonyságát? 
17. Ön szerint jelenlegi formájában fenn kell tartani, módosítani kell (ha igen, hogyan) 
vagy meg kell szüntetni az irányelv által biztosított olyan eljárásokat és eszközöket, 
amelyek a különleges igényekre irányulna k és a köz- és magánszféra közötti 
partnerségen keresztül tennék lehet ővé a magánszféra részvételét a 
közberuházásokban (pl. dinamikus beszer zési rendszer, versenypárbeszéd, 
elektronikus árverések, tervpályázatok)? 
18. A 2009-ben és 2010-ben a gyorsított eljárás al kalmazása során szerzett tapasztalatai 
alapján támogatná annak a lehet őségnek az általánosítását, hogy bizonyos 
körülmények között rövid ítsék le a határid őket? Lehetséges volna ez Ön szerint az 
ajánlatok min őségének veszélyeztetése nélkül? 
Több tárgyalás 
Az érdekelt felek gyakran utalnak arra , hogy nagyobb rugalmasságra volna szükség a 
beszerzési eljárásokba n, és az ajánlatkér ő szervek számára lehet ővé kellene tenni azt, hogy 
megtárgyalják a potenciális ajánlattev őkkel a szerz ődés feltételeit. 
A GPA engedélyezi a tárgyalás alkalmazását, feltéve, hogy azt közzéteszik a felhívásban. 
Nyílhatna ezért egy ilyen lehet őség az EU általános közbeszerzési szabályozásában azzal a 
feltétellel, hogy betart ják a megkülönböztetésmentesség és a tisztességes eljárás elveit. Ez 
                                                 
39 Például a hirdetmények közzétét elére vonatkozó szabályok, az aj ánlati dokumentáció tartalma, az 
eljáráshoz kapcsolódó határid ők, a kiválasztási feltételek teljesítésének bizonyítása, dokumentáció és 
kommunikáció az ajánlattev őkkel. 
40 A korszer ű információs és kommunikációs technoló giák természetesen minden felet érint ően jelentős 
potenciállal rendelkeznek az eljárások javítása teré n, és segítenek a bürokrácia csökkentésében, f őként 
amikor igazolások beszerzésér ől és benyújtásáról van szó. A modernizációs vita ezen szempontjával 
azonban ez a zöld könyv nem foglal kozik, mivel az külön konzultáció tárgyát képezi, az elektronikus 
közbeszerzés Európai Unión belü li alkalmazásának kiterjesztésér ől szóló zöld könyv keretében, 
SEC(2010) 1214, 2010.10.18. 
HU 16   HU tényleg nagyobb rugalmasságot adna az ajánlatkér ő szerveknek abban, hogy olyan beszerzési 
eredményt kapjanak, amely való ban megfelel az igényeiknek. 
Ezt a lehet őséget mélységében kell megvitatni az érintett felekkel, az ajánlatkér ő szervekkel 
és a gazdasági szerepl őkkel. A nagyobb rugalmasság és a potenciális egyszer űsítés lehetséges 
előnyeit súlyozottan kell vizsgálni a részre hajlás megnövekedett kockázatával szemben, és 
még általánosabban, a túlságosan szubjektív döntések kockázatával szemben, amely abból ered, hogy az ajánlatkér ő szervek nagyobb döntési szabadsá got élveznek a tárgyalásos 
eljárásban. Ez a szubjektivitás másrészr ől még nehezebbé tenné annak bizonyítását, hogy a 
végül megkötött szerz ődés nem tartalmaz állami támogatást. Továbbá, az ajánlatkér ő 
szerveknek biztosított nagyobb mozgástér csak akkor hoz hasznos eredményt, ha 
rendelkeznek a szükséges m űszaki szakértelemmel, piaci isme retekkel és készségekkel ahhoz, 
hogy jó üzletben állapodjanak meg a szállítókkal. 
Végül, alaposan fel kell mérn i, melyik típusú és méret ű szerződés tárgyalásának van értelme. 
Az érintett felek gyakran  azt állítják, hogy a tárgya lás különösen a kisebb szerz ődések 
odaítélésekor megfelel ő. Másfelől, az is – vagy inkább az – lehet hasznos, ha nagyméret ű 
projekteket pályáztatnak meg, méghozzá a köz-  és magánszféra közötti partnerségeken 
keresztül. Az ilyen projektekre vonatkozó szerz ődések komplexitását figyelembe véve a 
tárgyalások lefolytatásához még nagyobb szükség  lehet különösen rugalmas eljárásokra és 
széles kör ű tárgyalási lehet őségekre, valamint nagyobb m űszaki szakértelemre az ajánlatkér ő 
szerv részér ől. 
Kérdések: 
19. Ön támogatná, hogy több tárgyalást engedé lyezzenek a közbesze rzési eljárásokban 
és/vagy általánossá tegyék a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás 
alkalmazását? 
20. Az utóbbi esetében úgy go ndolja, hogy ezt a lehet őséget minden 
szerződéstípusra/minden ajánlatkér ő szerv számára engedélyezni kell, vagy csak 
bizonyos feltételek mellett? 
21. Osztja azt a véleményt, hogy a tárgyaláso s eljárás elterjed tebb alkalmazása 
visszaélési/megkülönböztetési kockázatokkal jár? Az irányelvek tárgyalásos 
eljárással kapcsolatos biztosítékai melle tt szükséges volna t ovábbi biztosítékok 
nyújtása az átláthatósággal és megkül önböztetésmentességgel kapcsolatban a 
magasabb szint ű döntési szabadság ellensúlyozására? Ha igen, milyen további 
biztosítékok legyenek azok? 
Kereskedelmi áruk és szolgáltatások 
A GPA különleges szabályokat határoz meg „az ál talában kereskedelmi piacon értékesített 
vagy értékestésre felkínált és általában nem-kormányzati célokból nem-kormányzati vev ők 
által vásárolt áruk és szolgáltat ások” tekintetében. A kereskedelmi  árukról és szolgáltatásokról 
úgy vélik, hogy azok szabványosított formában á llnak rendelkezésre a piacon, és így az ilyen 
áruk és szolgáltatások beszerzését egyszer űsíti az a tény, hogy az árat, a min őséget és a 
feltételeket a piac okon széles körben elfogadják. El őfordulhat olyan eset, hogy egyszer űsített 
eljárásokat vezetnek be ilyen áruk és sz olgáltatások beszerzésére (például, egyszer űsített 
eljárások rövidebb határid őkkel). 
HU 17   HU Kérdés: 
22. Ön szerint megfelel ő volna egyszer űsített eljárásokat alkalmazni a kereskedelmi áruk 
és szolgáltatások beszerzésére? Ha igen, melyik egyszer űsítési formát ajánlaná? 
Kiválasztás és odaítélés  
A jelenlegi irányelvek szerint a nyertes ajánlattev őt két szakaszban kell kiválasztani. A 
kiválasztási szakaszban az ajánlatkér ő szerv felméri a gazdasági szerepl ők kapacitását és 
alkalmasságát. Erre a kizárási kritériumok és a gazdas ági és pénzügyi hely zetre, a szakmai és 
műszaki ismeretekre és alkalmasságra vonatkozó szempontok alapján kerül sor. Az odaítélési 
szakaszban az ajánlatkér ő szerv megvizsgálja az ajánlatokat és kiválasztja a legjobbat. Erre a 
javasolt termékek és szolgáltatások min őségére vonatkozó objektív kritériumok alapján kerül 
sor. 
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint41 az ajánlatkér ő szerveknek szigorúan különbséget kell 
tenniük a kiválasztási és odaítél éséi kritériumok között. A szerz ődés odaítélésér ől szóló 
döntésnek kizárólag az ajánlatban szerepl ő termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó 
kritériumokon kell alapulnia. Nem vehet ő figyelembe az ajánlattev ő szerződésteljesítési 
képessége, úgymint szakmai tapasztalata, személyi állománya és felszerelése. 
A GPA különbséget tesz a kiválasztási és szerz ődés-odaítélési dönté s között is. Ez a 
különbségtétel azonban kevésbé szigorú, mint a fe nt idézett ítélkezési gyakorlat, mivel a GPA 
nem tiltja meg kifejezetten azt, hogy az odaítélé si szakaszban olyan kritériumokat is 
figyelembe vegyenek, amelyek nem ka pcsolódnak az ajánlatban szerepl ő árukhoz és 
szolgáltatásokhoz, és így lehet ővé teszi az ajánlattev ővel kapcsolatos kritériumok 
figyelembevételét. 
Az ajánlatkér ő szervek néha panaszkodnak az adminisztr atív terhekkel kapcsolatban, amelyek 
azért merülnek fel, mert az odaítélé si kritériumok megvizsgálása el őtt először az összes 
részvételre jelentkez őre és ajánlattev őre vonatkozóan ellen őrizni kell a kiválasztási 
kritériumokat. Azt állítják, hogy bizonyos  körülmények között segítené a gyorsabb 
előrehaladást, ha el őször az odaítélési kritériumokat vizsgá lhatnák meg, hisz így a kiválasztási 
kritériumokat csak a nyertes ajánlattev ővel kapcsolatban kellene ellen őrizni. 
E tekintetben indokolt lehetne, hogy újragondolják a kiválasztási és odaítélési kritériumok 
vizsgálatának szervezését és sorr endjét az eljárási keretben. E bbe az irányba mutat a legutóbbi 
bírósági ítélkezési gyakorlat, amely megá llapítja, hogy a közbeszerzési irányelvek 
„elméletben nem zárják ki, hogy az ajánlattev ők alkalmasságának vizsgálata és a szerz ődés 
odaítélése egyidej űleg történjen”, feltéve, hogy „az eljárás e két szakasza elkülönül 
egymástól, és különböz ő szabályok vonatkoznak rájuk”.42 Ez azt sugallja, hogy nem az 
eljárási lépések sorrendje számít, hanem az elvi szétválasztás a kiválasztási és odaítélési kritériumok között. 
                                                
 
41 Lásd a 31/87. sz., Beentjes ügyben 1988. szeptember 20-án hozott ítélet 15–19. p ontját, a C-532/06. sz., 
Lianakis ügyben 2008. január 24-én hozott ítélet 30. pontját és a C-199/07. sz., Bizottság kontra Görögország ügyben 2009. november 12-én hozott ítélet 51–55. pontját. 
42 Lásd a Lianakis ügyben hozott ítélet 27. pontját és a Bizottság kontra Görögország ügyben hozott ítélet 
51. pontját. 
HU 18   HU Az ilyen lehet őség megfelel őségét azonban alaposan meg kellene vizsgálni. Az adminisztratív 
terhek valódi csökkentése csak e gyedi feltételek mellett képzelhet ő el. A kiválasztási 
kritériumok odaítélési kritériumok utáni vizsgá latának csak akkor van értelme, ha az 
odaítélési kritériumokat minden ajánlattev ő esetében gyorsan és egyszer űen lehet értékelni. 
Ez különösen az olyan szerz ődés-odaítélésekre igaz, amelye k standard áruk legalacsonyabb 
áron való beszerzésére vonatkoznak. Továbbá, ezt a megközelítést nehéz lenne megvalósítani 
egy meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, a hol a részvételre vagy tárgyalásra meghívott 
jelentkezőket általában a min őségi kiválasztás kritériumai alap ján választják ki, illetve ha 
minősítési rendszereket alkalmaznak. 
Egyes érdekelt felek ennél messzebb mutató ja vaslatokat tesznek, amelyek felvetik az elvi 
különbségtételt a kiválasztási és odaítélési kritériumok köz ött. Azt állítják, hogy az 
ajánlattev ővel kapcsolatos kritériumok, úgymint ta pasztalat és képesítés, odaítélési 
kritériumként való figyelembevétele hozzájár ulhatna a beszerzési eredmény javításához. 
Tudatában kell azonban lennünk annak, hogy egy ilyen lehet őség megteremtése jelent ős 
változást eredményez a közbeszerzési irányelvek által el őírt eljárási rendszerben. A 
kiválasztási és odaítélési krité riumok szétválasztása garantál ja a pártatlanságot és az 
objektivitást az ajánlatok ö sszehasonlításában. Ha lehet ővé teszik az ajánlattev ővel 
kapcsolatos kritériumok, úgymint a ta pasztalat és a képesítés, szerz ődés-odaítélési 
kritériumként történ ő alkalmazását, az alááshatja a figyelembe veend ő tényezők 
összehasonlíthatóságát, és végül megsértheti az egyenl ő bánásmód elvét. Az ajánlattev ővel 
kapcsolatos kritériumok fokozott figyelembevétele így esetleg versenytorzuláshoz is vezethet. 
Ezért az ilyen irányú javaslatokat csak korlá tozott körülmények közö tt kell, ha egyáltalán, 
előirányozni, pl. egyedi szerz ődéstípusokra, ahol különösen lé nyeges a rendelkezésre álló 
személyi állomány képesítése és önéletrajza. 
Mindenesetre, rendkívül alaposan meg kell fontol ni minden változást, amely a kiválasztási és 
az odaítélési kritériumok szétvá lasztásának elvével kapcsolato s. Szükséges lehet további 
biztosítékok beépítése is az eljárások pártatla nságának és objektivitásának garantálására. 
Kérdések: 
23. Ön támogatna egy rugalmasabb megközelítést a kiválasztási és odaítélési kritériumok 
vizsgálatának a beszerzési eljárás keretében való szervezése és sorrendje 
tekintetében? Ha ig en, úgy gondolja, hogy lehet ővé kellene tenni az odaítélési 
kritériumok vizsgálatát a kiválasz tási kritériumok vizsgálata el őtt? 
24. Véleménye szerint kivételes esetekben indokolt lenne engedélyezni az ajánlatkér ő 
szerveknek, hogy figyelembe vegyék a magára az ajánlattev őre vonatkozó 
kritériumokat az odaítélési szakaszban? Ha  igen, mely esetekben, és megítélése 
szerint milyen további biztosítékokr a volna szükség az odaítélési döntés 
pártatlanságának és objektivitásának garantálására egy ilyen rendszerben? 
A korábbi teljesítmén y figyelembevétele 
Az érdekelt felek azt is állítják, hogy a jele nlegi irányelvek nem biztosítanak megfelel ő 
eszközöket az olyan korábbi tapasztalatok fi gyelembevételére, amelyekkel az ajánlatkér ő 
szerv rendelkezhet az ajánlattev ő teljesítményével kapcsolatban. Igaz, hogy az ilyen 
tapasztalat figyelembevétele hasznos mutató lehet az ajánlattev ő minősége és jöv őbeni 
munkája tekintetében. Ez a lehet őség azonban magában hordozná az ajánlattev ők közötti 
HU 19   HU megkülönböztetés nyilvánvaló kockázatát. Ezért megfelel ő biztosítékok bevezetésére van 
szükség az ajánlattev őkkel való egyenl ő bánásmód, az átláthatóság és a pártatlan eljárás 
biztosítása érdekében. 
Kérdés: 
25. Úgy gondolja, hogy az irányelvnek kifejezetten lehet ővé kellene tennie, hogy 
figyelembe vegyék az egy vagy több ajánlattev ővel kapcsolatos korábbi 
tapasztalatokat? Ha igen, milyen bizt osítékokra volna szükség a megkülönböztetés 
elkerülésére? 
Egyedi eszközök a közüzemek számára 
A közüzemi irányelv eljárási eszközei több pontban is lény egesen eltérnek a 2004/18/EK 
irányelv eszközeit ől. Az egyik jellemz ő szempont az, hogy az ajánlatkér ők számára nagyobb 
eljárási rugalmasságot biztosítanak. A pályázat i felhívással induló tárgyalásos eljárás fent 
említett szabad választása mellett a közüzemek üzemeltet őinek két egyedi eszköz is 
rendelkezésére áll a beszerzés megszervezésére, mégpedig: a min ősítési rendszerek43 és az 
időszakos előzetes tájékoztató hirdetmények44. 
A jelenlegi közüzemi irányelv feltételei szerint a min ősítési rendszer meglétér ől szóló 
hirdetményt a versenyfelhívás eszközeként lehet használni olyan építési beruházásra, 
árubeszerzésre, illetve szolgá ltatásnyújtásra irányuló beszer zések tekintetében, amelyek 
beszerzésére a min ősítési rendszer id őtartama alatt kerül sor, tekintet nélkül az erre a célra 
alkalmazott egyedi közbeszerzési eljárások számára. Ha a min ősítési rendszer meglétér ől 
szóló hirdetmény a pályázati felhívás kiválasz tott eszköze, az érintett egyedi szerz ődés(eke)t 
csak meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban  lehet odaítélni, amely során a résztvev őket azok 
közül – és csak azok közül – választják ki, akik már megszerezték az érintett rendszerre 
vonatkozó szabályok szerinti min ősítést. A min ősítési rendszerek hasznos eszközök lehetnek 
az olyan m űszakilag igényes építési beruházásra, árube szerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra 
vonatkozó beszerzéssel kapcsolatban45, amelyben a gazdasági szerepl ők olyan hosszadalmas 
eljárás során szerzik meg a min ősítést46, hogy minden érdekelt számára el őnyösebb 
ugyanannak a min ősítési rendszernek az alkalmazása számos egyedi beszerzési eljárás 
tekintetében, mint a min ősítési eljárás megismétlése minde n egyes beszerzési eljárásra. 
Az időszakos el őzetes tájékoztató hirdetmények a pályázati felhívás eszközeként 
alkalmazhatók bármilyen típusú építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzések tekintetében, amelyeket tizenkét hónapos id őtartam 
alatt kell beszerezni, tekintet  nélkül az erre a célra hasz nált egyes beszerzési eljárások 
számára. Ha a pályázati felhívás eszközeként az id őszakos el őzetes tájékoztató hirdetmény 
szolgál, az egyes érintett szerz ődés(ek) nem ítélhet ő(k) oda nyílt eljárással, csak meghívásos 
vagy tárgyalásos eljáráss al, amelyben a résztvev őket azok közül – és csak azok közül – 
választják ki, akik bejelente tték részvételi s zándékukat az id őszakos el őzetes tájékoztató 
hirdetményre válaszul. Az id őszakos el őzetes tájékoztató hirdetményeket gyakran 
alkalmazzák a pályázati felhívás eszközeként hasonló, egységes áruk, szolgáltatások vagy 
                                                
 
43 Lásd különösen az 53. cikket.  
44 Vö. a 42. cikk (3) bekezdésével. 
45 Pl. vasúti gördül ő állomány, nagynyomású gázvezetékek stb. 
46 Bizonyos esetekben hat hónapnál hosszabb. 
HU 20   HU építési beruházások ismétl ődő beszerzése tekintetében, és ezért megkönnyítik a közüzemek 
üzemeltet őinek mindennapi tevékenységét. 
Kérdés: 
26. Úgy véli, hogy külön szabályokra va n szükség a közüzemek üzemeltet őinek 
beszerzéseihez? A közüzemek üzemeltet őire és a közvállalkozásokra vonatkozó 
különböző szabályok megfelel ően elismerik a közüzemi beszerzés egyedi jellegét?  
2.2. Egyedi eszközök a kis ajánlatkér ő szervek számára 
Különösen a kis ajánlatkér ő szervek panaszkodnak gyakran a rról, hogy az eljá rási szabályok 
és biztosítékok teljes rendszerének  alkalmazása aránytalan mennyiség ű időt és erőfeszítést 
igényel a viszonylag kis szerz ődéseik odaítélésénél. Az irányelvek szerinti értékhatárok alá 
eső kis szerz ődésekkel kapcsolatban azt a jogi bizonyt alanságot is kifogásolják, amely az 
elsődleges jogból ered ő követelmények be- vagy be nem tartásának szükségességével 
kapcsolatos. A két aggodalom a következ ők szerint kezelhet ő: 
Egyszerűbb eljárási keret a helyi és regionális ajánlatkér ő szervek számára az irányelvek 
szerinti értékhatárok feletti szerz ődések odaítélésére 
Indokolt lehetne – az átláthatóság szükséges ségének veszélyeztetése nélkül – egyszer űbb 
eljárási keretet el őírni a helyi és regionális ajánlatkér ő szervek számára, hogy teljes körben 
élhessenek azzal a rugalmassággal, amelyet a GPA a központi szint alatti hatóságoknak és 
közüzemi üzemeltet őknek biztosít. A jelenlegi iránye lvek csak a közüzemek üzemeltet őinek 
biztosítják ezt a rugalmasságot, a helyi és regionális ajánlatkér ő szerveknek azonban nem. Ez 
a differenciált rendszer nagyobb szabadságot adna a helyi hatóságoknak beszerzéseik 
területén, és pontosan azokon a területeken csökke ntené az adminisztratív terheket, ahol azok 
aránytalanok lehetnek. Másfel ől, az eljárási követelmények különböz ő szintjeinek létrehozása 
hozzájárulhat az általános jogi ke ret komplexitásához, és bonyolult lehet az átültetése és a 
gyakorlatban való alkalmazása, különösen amikor állami támogatási szabályokat47 kell 
alkalmazni. 
Egy ilyen egyszer űbb eljárási keret egyik elemét a kevé sbé szigorú közzétételi követelmények 
jelenthetik. A GPA szerint egy központi szint alatti ajánlatkér ő szerv úgy is odaítélhet egy 
szerződést, hogy nem tesz közzé egyedi felhívást,  amennyiben kinyilatkoz tatta szándékát és 
időszakos el őzetes tájékoztató hirdetményben vagy a min ősítési rendszer meglétér ől szóló 
hirdetményben közzétette a specifikus információkat48. Ez a lehet őség lényegesen 
csökkentheti az ajánlatkér ő szervek adminisztrációs terheit. Ennek hátránya az lehet, hogy 
csökken a gazdasági szerepl ők hozzáférése a szerz ődésekhez, és így cs ökken a verseny az 
egyes szerz ődésekért. 
Egy másik lehet őség a hirdetmény el őzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás általános 
használatának engedélyezése volna. A tárgya lások általános enge délyezésének lehet őségéről 
korábban (2.1. szakasz) már volt szó. E lehet őség helyénvalóságát, különösen a helyi és 
regionális ajánlatkér ő szervek esetében, alaposan elemezni kell. Jó megoldás lehet kiigazítani 
                                                 
47 Az állami támogatási szabályok az ajánlatkér ő szerv nagysága helyett inkább a nyújtott kompenzációra 
helyezik a hangsúlyt. Az egyszer űbb eljárási keretre irányuló esetleges módosítások nem sérthetik az 
állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazását. 
48 Ezeknek az eszközöknek a részletes magy arázatát a 2.1. szakasz tartalmazza. 
HU 21   HU a szerződést, hogy figyelembe vegye az ilyen hatósá gok egyedi aggodalmait és szükségleteit. 
Másfelől, nem biztos, hogy a kis ajánlatkér ő szervek mindig rendelkeznek vásárl őerővel és 
műszaki szaktudással ahhoz, hogy egyenl ő alapokon folytassanak tárgyalásokat az 
ajánlattev őkkel. 
Kérdések: 
27. Úgy gondolja, hogy a teljes közbeszerzési rendszer alkalmas, vagy ellenkez őleg, 
alkalmatlan a kis ajánlatkér ő szervek igényeinek kielég ítésére? Kérjük, indokolja 
válaszát. 
28. Ha igen, támogatna egy egyszer űsített beszerzési rendszert a helyi és regionális 
szervek viszonylag kis szerz ődéseinek odaítélésére? Ön szerint mik lennének a 
jellemzői ennek az egyszer űsített rendszernek? 
Nagyobb jogbiztonság az irányelvek szerinti értékhatárok alatti szerz ődések odaítélésénél 
Számos, a kis helyi és regionális ajánlatkér ő szervek által odaítélt szerz ődés értéke az 
irányelvek szerinti értékhatár ok alatt marad. A Bíróság ítélk ezési gyakorlata szerint azonban 
az ilyen szerz ődések odaítélésének tiszteletben kell ta rtania az európai uniós jog alapelveit, 
azaz a megkülönböztetésmentesség és az átláthat óság alapelveit, amennyiben határokon 
átnyúló érdekeket képviselnek. A Bizottság  a Bíróság ítélkezési gyakorlatából ered ő 
követelményekre vonatkozó véleményét a közbeszerzési szerz ődésekről szóló irányelvek által 
nem, vagy csak részben szabályozott közbeszerz ési eljárásokra alkalmazandó közösségi jogról 
szóló értelmez ő közleményben49 fogalmazta meg. 
Több ajánlatkér ő szerv azonban azt állítj a, hogy az e közleményben adott értelmezés nem 
mindig kielégít ő a gyakorlatban, különösen, ha azt ke ll eldönteni van-e szó határokon átnyúló 
érdekről vagy sem. Az életet megnehezí ti, különösen a kisebb ajánlatkér ő szervek számára, az 
a bizonytalanság, hogy az alapelvek el őírásait tiszteletben kell-e tartani az egyes esetekben. E 
kérdés fontossága azokból a tagállami intézkedésekb ől is nyilvánvaló, amelyeket a pénzügyi 
válság összefüggésében e tekintetben hoztak. 
Még ha az értékhatárok alatti szerz ődések minden valószín űség szerint nem is tartoznak a 
jövőbeni jogalkotási javaslat hatálya alá, tová bbi útmutatást lehetne mérlegelni, hogy egyes 
esetekben segítsék az ajánlatkér ő szerveket egy bizonyos hatá rokon átnyúló érdek létezésének 
felmérésében. 
Kérdés: 
29. Úgy gondolja, hogy a Bizottság értelmez ő közleményében elmagyarázott bírósági 
ítélkezési gyakorlat kielégít ő jogbiztonságot nyújt az irányelvek szerinti értékhatárok 
alatti szerz ődések odaítélésére? Vagy úgy véli, hogy további útmutatásra, például a 
határokon átnyúló lehetséges érdekek je lzéseire, vagy más európai uniós 
kezdeményezésre lehet szükség? Mely pontokon véli ezt lényegesnek vagy 
szükségesnek? 
                                                 
49 A Bizottság 2006. augusztus 1-jei értelmez ő közleménye a közbeszerzési szerz ődésekről szóló 
irányelvek által nem, vagy csak részben szabályo zott közbeszerzési eljárásokr a alkalmazandó közösségi 
jogról (HL C 179., 2006.8.1., 2. o.). Vö. a T-258/06. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2010. 
május 20-án hozott els őfokú bírósági ítélettel is. 
HU 22   HU 2.3. Az állami szervek közötti együttm űködés 
Az elmúlt évtizedek vitáinak másik kérdése az, hogy a közbeszerzési szabályokat kell-e és 
milyen mértékben kell alkalmazni az állami szervek közötti szerz ődésekre.  
A tisztességes és nyílt verseny elve megakadá lyozza, hogy az állami szervek között létrejött 
szerződéseket automatikusan kizárják az EU közbeszerzési irányelveinek alkalmazási 
köréből. Azonban igaz, hogy e szabál yok alkalmazása nem megfelel ő az állami szervek 
közötti együttm űködés bizonyos formáira, és ezért az Európai Bíróság ezeket nem tekinti 
közbeszerzésnek.  
Lényegében választóvonalat kell húzni egyfel ől az ajánlatkér ő szervek önszervezési jogából 
adódó feladataik ellátásához szüks éges megállapodások és másfel ől a beszerzési 
tevékenységek között, amelyeknek ja vára szolgál a gazdasági szerepl ők közötti nyílt verseny. 
A Bíróság különbséget tesz az EU közbeszerzési ir ányelveinek hatálya alá nem tartozó, állami 
szervek közötti együttm űködés két forgatókönyve között:  
Házon belüli: Egy köztulajdonban lév ő intézménynek ítélt szerz ődések nem tekinthet ők 
közbeszerzésnek, ha az intézményt az ajánlatkér ő szervek saját részlegeikkel azonos módon 
irányítják, és ha az intézmény tevékenységeinek jelent ős részét az ajánlatkér ő szervekkel 
végzi50. Több ajánlatkér ő szerv is használhat egyetlen, közösen irányított házon belüli 
intézményt (függ őleges/intézményesített együttm űködés). Azonban a Bíróságnak ez az 
ítélkezési gyakorlata számos kérdést nyitva hagy, úgymint mit értünk pontosan „hasonló 
irányítás” alatt: a szerz ődés odaítélését az ellen őrzött intézményt ől az anyaintézmény(ek)nek 
vagy egy házon belüli testvérintézménynek (azaz ugyanazon anyaintézmény által irányított intézménynek). 
„Vízszintes együttm űködés”: Egy közelmúltban hozott ítéletében
51 a Bíróság úgy találta, hogy 
a közösen irányított házon belüli intézmények alkalmazása nem az egyetlen módja az állami 
szervek közötti együttm űködésnek, és az ilyen együttm űködés megmaradhat tisztán 
szerződéses szinten (vízszintes/nem intézményesített együttm űködés). Ez a fajta rendszer nem 
tartozik az EU közbeszerzési szabályainak hatály a alá abban az esetben, ha kizárólag állami 
szervek végeznek el közösen közfeladatot saját forrásaik felhasználásával, közös cél 
érdekében, és közös jogokkal és  kötelezettségekkel rendelkezn ek, ami túlmegy „a díjazás 
ellenében végzett feladaton” a közérdeket szolgáló célkit űzések elérése érdekében. 
Az együttm űködés e két formája mellett meg kell említeni még egy további esetet, ami nem a 
különböző ajánlatkér ő szervek közötti szigorúan vett „együttm űködést” érinti, hanem inkább 
a közfeladatra vonatkozó hatáskör egyik hatóságtól a másikhoz történ ő átadására vonatkozik. 
A hatáskörök ilyen átadása kívül marad az EU  közbeszerzési irányelv einek hatályán, ha a 
feladatokkal kapcsolatos felel ősséget teljes egészében átadják (szemben azzal, hogy a feladat 
aktuális végrehajtását egyszer űen rábízzák egy másik hatóságra). 
A Bíróság alakuló ítélkezési gyako rlatából igen összetett kép ra jzolódott ki az állami szervek 
közötti együttm űködés lehetséges kivételeire vonatkozóa n, és a tapasztalat azt mutatja, hogy 
az ajánlatkér ő szervek számára nem mindi g világos, hogy vajon együttm űködéseik a 
közbeszerzésre vonatkozó európai uniós jog hatálya alá esnek-e, és ha igen, milyen feltételek 
                                                 
50 Lásd pl. a C-107/98. sz., Teckal ügyet, a C-324/07. sz., Coditel ügyet és  a C-573/07. sz., Sea  ügyet. 
51 A C-480/06. sz., Bizottság kontra Németország ügy. 
HU 23   HU mellett. A gyors tisztázás igényére válaszul a Bi zottság szolgálatai útmutatást fognak adni az 
ítélkezési jog értelmezéséhez egy 2011-ben megjelen ő szolgálati munkadokumentumban. 
A fő kérdés azonban az, hogy azok a jogszabályok, amelyek az együttm űködés azon formáira 
adnak világos magyarázatot, amelyek kívül esnek az EU közbeszerzési irányelveinek 
alkalmazási körén, vajon kezelik-e ezt a kérdést, és ha igen, hogyan. 
Hasznos volna feltárni azt, hogy van-e he lye egy olyan koncepciónak, amely közös 
kritériumokat tartalmaz az állami szervek közötti, mentesség alá es ő együttműködésekre. Egy 
ilyen koncepciót úgy kell kialakítani, hogy világosa n különbséget tegyen egyfel ől a kizárólag 
a közérdek által vezérelt (a zaz a közbeszerzési szabályok hatályán kívül es ő) közfeladatok 
ajánlatkér ő szervek általi (közös) teljesítésén ek modern szervezési formái, másfel ől az áruk és 
szolgáltatások tisztán (kereskedelmi) piaci  értékesítésének és beszerzésének (azaz a 
közbeszerzési szabályok alá ta rtozó) megfontolásai között. Alapos elemzést kell végezni 
arról, miként valósítható meg ez a különbségté tel a gyakorlatban, figyelembe véve azt is, ami 
a Bíróság legutóbbi ítéleteiben szerepel. E bben az összefüggésben az alábbi szempontok 
különösen fontosak. 
Először is, a Bíróság ít élkezési gyakorlatából52 világos, hogy az állami szervek közötti 
együttműködésnek, amely mentesül az EU közbesze rzési szabályainak alkalmazása alól, 
tisztán az állami szférán belül kell maradnia. A magánt őke részvétele az együttm űködő 
intézmények egyikében ezért megakadályozná az együttm űködés mentesítését a 
közbeszerzési szabályok alól. 
Egy másik fontosnak t űnő elem a szóban forgó int ézmények „korlátozott piaci 
orientációjának” kritériuma, amelyet a Bíróság a közelmúltban alakított ki53. Ha az érintett 
intézmények piacorientáltak, akkor aktívak a piacon, kö zvetlen versenyben vannak a 
magánszektor gazdasági szerepl őivel, azonos vagy hasonló kereskedelmi célkit űzésekkel 
rendelkeznek, és ugyanazokat az eszközöket alkalmazzák. A közbeszerzési szabályok alól 
mentesülő és a közfeladatra irányuló együttm űködésben elvben ilyen intézmények nem 
vehetnek részt. Házon belüli, piacorientált szolgálta tók szintén okot adhatnak versennyel és 
állami támogatásokkal kapcsolatos aggályokra. 
Végül, érinteni kell az együttm űködő intézmények közötti kapcsolat típusát. Az 
intézményesített együttm űködésben a házon belüli (közös) ellen őrzés jelenléte az, ami akár 
egy olyan megállapodás hatály al óli mentesítéséhez is  vezethet, amely e gyébként a beszerzési 
rendszerbe tartozna. Az ilyen ellen őrzés hiányában és annak érdekében, hogy 
megkülönböztessék a nem intézményesített együttm űködést egy szokásos közbeszerzési 
szerződéstől, fontosnak t űnik, hogy az el őbbi magában foglal közös jogokat és 
kötelezettségeket, amelyek túlmennek „a díjazás  ellenében végzett feladaton” és hogy az 
együttműködés fő célja nem kereskedelmi természet ű. 
Kérdések: 
                                                 
52 A C-26/03. sz., Stadt Halle ügy. 
53 A C-573/07. sz., SEA ügy 73. pontja. Ugyanebbe az irányba mutatnak a C-480/06. sz. ügyben hozott 
ítélet követelményei, amelyek szerint az együttm űködés végrehajtását kizárólag a közérdek szolgálatán 
alapuló megfontolások és követelmények határozzák  meg, és biztosítani kell az érdekeltek közötti 
egyenlő bánásmód elvét. 
HU 24   HU 30. A fentiek fényében hasznosnak véli, hogy  uniós szinten olyan jogszabályokat 
hozzanak létre, amelyek az állami szervek közötti együttm űködés hatályára és 
kritériumaira vonatkoznak? 
31. Egyetértene azzal, hogy ki kellene alakítani e gy koncepciót az állami szervek közötti 
együttműködés mentesített formáinak közös kr itériumairól? Az Ön véleménye 
szerint mik volnának egy ilyen  koncepció fontos elemei? 
32. Vagy szívesebben látna külön szabályokat az együttm űködés különböz ő formáira a 
Bíróság ítélkezési gyakorlatát követve (pl. házon belüli vagy vízszintes 
együttműködés)? Ha igen, kérjük, magyarázza el, miért, és mik legyenek a 
szabályok. 
33. Az európai uniós szabályoknak a hatáskörök átadására is vonatkozniuk kell? Kérjük, 
magyarázza el az okokat. 
2.4. Megfelelő eszközök a kereslet összevonására / Közös beszerzés 
Az egyik olyan kérdés, amelyben az érin tettek gyakran az európai uniós szint ű eszközök 
elégtelenségét látják, a kere slet összevonása / a közbeszer zés összehangolása az ajánlatkér ő 
szervek között. 
Azok, akik a kereslet összevonása me llett állnak, kiemelik annak jelent ős pozitív hatásait a 
szállítókra és az ajánlatkér ő szervekre, amelyek a következ ők: méretgazdaságosság, 
alacsonyabb termelési költségek a vállalkozások és az európai adófizet ők előnyére, 
megnövekedett vásárlóer ő az állami szervek részér ől és annak lehet ősége, hogy 
szakismereteiket és szaktudásukat összegy űjtsék és megosszák a beszerzéssel kapcsolatos 
költségeket és kockázatokat. A költségek és kockázatok megosztása lehet ővé tenné új, 
innovatív termékek és szolgáltatások stratégiai  beszerzését is, ami ösztönözné az új termékek 
és piacok fejl ődését54. 
Különösen a különböz ő tagállamok ajánlatkér ő szervei közötti, határokon átnyúló 
együttműködés járulhatna hozzá a beszerzési piacok további integrációjához, ösztönözve az 
európai piacok nemzeti határok á ltali széttagoltságának megszüntetését és ezáltal létrehozva 
egy életképes, nemzetközileg versenyképes európai ipari bázist. 
A jelenlegi irányelvek már számos eszközt bizt osítanak a kereslet összevonására, beleértve a 
központi beszerz ő szerveket55. Vannak más eszközök is, amelyeket nem kifejezetten a 
kereslet összevonására alakítot tak ki, de amelyek erre a célra  is használhatók, úgymint az 
olyan keretszerz ődések megkötésének lehet ősége, amelyben több ajánlatkér ő szerv is részt 
vehet. Természetesen az ajánlatkér ő szervek összehangolhatják be szerzési tevékenységeiket 
úgy is, hogy egyszer űen megosztják tapasztalataikat, va gy koordinálják a bes zerzési eljárás 
bizonyos szakaszait. 
Meg kell azonban vitatni azt a visszatér ő igényt, amely szerint sp ecifikusabb európai uniós 
szintű eszközökre, különösen határokon átnyúló köz ös beszerzésre van szükség a kereslet 
                                                 
54 Ezért szólít fel a közös beszerzésre vonatkozó uni ós kezdeményezésre az „Innovatív Unió” kiemelt 
kezdeményezés – SEC(2010) 1161 –, amely az Európa 2020 stratégia részeként új lendül etet kíván adni 
az európai innovatív és kutatási politikáknak.  
55 Vö. a 2004/18/EK rendelet 1. cikkének (10) bekezdésével. 
HU 25   HU összevonására. Az ilyen eszközöknek és mechanizmusoknak megfelel ő egyensúlyt kell 
teremteniük a kereslet er ősebb összevonásának a stratégiai sz ektorokban való megengedése és 
a beszerzési piacok versenyét ér ő (különösen a kkv-at érint ő) korlátozás elkerü lése között, pl. 
a szerződések tételekre osztásával. 
A határokon átnyúló, közös közbesz erzés tekintetében további jogi  kérdések merülhetnek fel, 
úgymint: annak meghatározása, hogy mely ne mzeti jogszabályokat kell alkalmazni a 
közbeszerzési eljárásra és a szerz ődésre, az ajánlatkér ő szervek képessége arra, hogy 
sajátjuktól különböz ő nemzeti jogszabályokat alkalmazzan ak, az illetékes intézmény és a 
beszerzési döntések felülvizsgálatára vonat kozó alkalmazható szabályok meghatározása stb. 
Kérdések: 
34. Ön általában támogatja a kereslet er ősebb összevonását/a közö sen végzett beszerzés 
mértékének fokozását? Véleménye szerint mik az el őnyök és/vagy hátrányok? 
35. Ön szerint vannak akadályai a kereslet összevonásnak/a közös beszerzésnek? Úgy 
gondolja, hogy azok az eszközök, amelyeket ezek az irányelvek a kereslet 
összevonására biztosítanak (központi beszerz ő szervek, keretszerz ődések) jól 
működnek és kielégít őek? Ha nem, hogyan kellene módos ítani ezeket az eszközöket? 
Ön szerint milyen más eszközökre vagy rendelkezésre volna szükség? 
36. Úgy gondolja, hogy a kereslet er ősebb összevonása/a közös beszerzés bizonyos 
kockázatokat rejt a verseny korlátozás a és a kkv-k közbeszerzési szerz ődésekhez 
való hozzájutásának akadályozása tekintet ében? Ha igen, hogya n lehetne csökkenteni 
a lehetséges kockázatokat? 
37. Úgy gondolja, hogy a közös közbeszerzés e gyes specifikus te rmékterületekhez 
jobban illeszkedne, mint másokhoz? Ha igen, kérjük, jelöljön meg néhány ilyen 
területet és indoko lja meg válaszát. 
38. Lát konkrét problémákat a határokon átnyúló kö zös beszerzéssel kapc solatban (pl. az 
alkalmazandó jogszabályok és a felülvizsgál ati eljárások tekint etében)? Mit gondol, 
országának nemzeti jogszabályai lehet ővé tennék, hogy egy ajánlatkér ő szervet egy 
másik tagállam felülvizsgálati eljárása alá vessenek? 
2.5. A szerződés teljesítésére vonatkozó megfontolások 
Attól eltekintve, hogy megkövetelik a szerz ődésteljesítési záradékok el őzetes átláthatóságát 
(feltüntetésük a felhívásban vagy a dokume ntációban), a jelenlegi irányelvek nem 
szabályozzák a szerz ődés teljesítését. A szerz ődésteljesítési szakaszban felmerül ő bizonyos 
problémák azonban súlyos következmé nyekkel járhatnak az ajánlattev ők közötti 
megkülönböztetésmentesség és a közbeszerzés általános megbízhatósága tekintetében. 
Felmerül a kérdés, hogy az európai uniós szabályoknak rendelkezniük kell-e különleges 
szabályozó eszközökr ől, amelyek lehet ővé teszik e problémák  hatékonyabb kezelését. 
Lényeges módosítások 
Különösen összetett problémát jelentenek azok a kés őbbi fejlemények, amelyek hatással 
vannak a szerz ődésre vagy annak teljesítésére. 
HU 26   HU A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy közbeszerzési szerz ődés rendelkezéseinek a 
szerződés érvényességi ideje alat ti módosítása új szerz ődés-odaítélési eljárást igényel, ha a 
rendelkezések jellegükben jelent ősen eltérnek az  eredeti szerz ődéstől56. 
A Bíróság már megadott néhány mutatót arra, mikor tekinthet ők lényegesnek a módosítások. 
Ez a helyzet olyan feltételek bevezetéseko r, amelyek megengedték volna más ajánlattev ők 
részvételét vagy sikerét, ha lé nyegesen kiterjesztik a szerz ődés hatályát vagy ha 
megváltozatják a szerz ődés gazdasági egyensúlyát.57 Az ajánlatkér ő szervek azonban jelezték, 
hogy bizonyos módosítások esetén az ítélkezési gyakorlat nem t űnik kielégít ően világosnak 
annak megállapításához, hogy van-e sz ükség új pályázati eljárásra. 
A jelenlegi konzultáció célja annak megállap ítása, hogy szükség van-e európai uniós szint ű 
jogi pontosításra az olyan feltételek kialakításához, amelyek szerint a szerz ődés módosítása új 
pályázati eljárást igényel. Ez a pontos ítás megoldást jelentene az ilyen jelleg ű módosítások 
lehetséges következményeire (pl. egyszer űbb beszerzési eljárásról rendelkeznek a módosított 
szerződés megpályáztatására)58. 
Kérdések:  
39. A közbeszerzési irányelveknek szabályozniuk kell a szerz ődés érvényességi ideje 
alatt bekövetkez ő lényeges szerz ődésmódosításokat? Ha igen, milyen pontosítást 
ajánlana? 
40. Ha egy vagy több lényeges feltétel módosítását követ ően egy új versenyeljárást kell 
szervezni, indokolt volna egy rugalmasa bb eljárás alkalmazása? Milyen eljárás 
lehetne ez? 
A vállalkozóra és a szerz ődések megszüntetésére vonatkozó módosítások 
Összetett kérdések merülnek fel a kiválasztott vállalkozót érint ő módosításokból is. A Bíróság 
ítélkezési gyakorlata szerint új szerz ődéses partnerrel helyettesíteni azt, akinek az ajánlatkér ő 
szerv eredetileg odaítélte a szerz ődést, lényeges módosításnak számít, és ezért új odaítélési 
eljárást kíván kivéve, ha a helyettesítésr ől az eredeti szerz ődés feltételei rendelkeztek, például 
az alvállalkozókra vonatkozó rendelkezés beillesz tésével. Ez azonban nem vonatkozik azokra 
az esetekre, amikor a szerz ődést belső átszervezés részeként az ugyanahhoz a csoporthoz 
tartozó másik vállalkozónak adják át.59 Másfelől, kivételes helyzetekben az alvállalkozó 
cseréje lényeges szerz ődésmódosításnak tekinthet ő még akkor is, ha a szerz ődéses feltételek 
rendelkeznek a változtatás lehet őségéről.60 
Az érdekelt felek tapasztala taiból az is kiderül, hogy nemc sak a vállalkozó másik jogi 
személlyel való helyettesítése, hanem státuszának megváltoztatása is lényeges hatással lehet a 
                                                 
56 Lásd a C-337/98. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben 2000. október 5-én hozott ítélet 44. és 46. 
pontját, a C-454/06. sz., pressetext Nachrichtenagentur  ügyben 2008. június 19-én hozott ítélet 34–37. 
pontját és a C-91/08. sz., Wall AG ügyben 2010. április 13-án hozott ítélet 37. pontját. 
57 Lásd a pressetext Nachrichtenagentur ügyben hozott ítélet 35–37. pontját. 
58 A 2004/18/EK irányelv 31. cikkének (4) bekezdése már most is megoldást ad néhány különleges 
változásra, mivel bizonyos körülmények között lehet ővé teszi hirdetmény közzététele nélküli 
tárgyalásos eljárás alkalmazását kiegészít ő építési munkák vagy szolgáltatások teljesítésére. 
59 A pressetext Nachrichtenagentur ügyben hozott ítélet 40. pontja. 
60 Lásd a Wall AG ügyben hozott ítélet 39. pontját. 
HU 27   HU szerződéses egyensúlyra vagy a megbízh ató teljesítésre (pl. a szerz ődésteljesítési képességre 
ható incidensek, úgymint cs őd, a kulcsszakért ők elhagyják a céget stb.). 
Megbeszéléseket kell folytatni annak kiderí tésére, van-e szükség európai uniós szint ű 
eszközökre ahhoz, hogy se gítsék az ajánlatkér ő szerveket e helyzetek megfelel ő kezelésében, 
pl. szerződésmegszüntetési jog biztosítása az ajánlatkér ő szerveknek a vállalkozóra vonatkozó 
lényeges módosítások esetében és/vagy egy új egyszer űsített eljárás a korábbi vállalkozó 
helyettesítésére ilyen esetekben61. 
Az ajánlatkér ő szervek kifejezett lehet ősége a szerz ődés megszüntetésére akkor is szükséges 
lehet, amikor a Bíróság ki mondja, hogy egy bizonyos szerz ődést az EU közbeszerzési 
szabályainak megsértésével ítélnek oda. Bár a tagállamok kötelesek megszüntetni azokat a 
szerződéseket, amelyeket az európai uniós szabályok megsértésével ítéltek oda62, bizonyos 
nemzeti jogszabályok nem biztosítanak jogot az ilyen szerz ődések megszüntetésére, ami 
megnehezíti – ha de facto el ne m lehetetleníti –, hogy az ajánlatkér ő szervek meghozzák a 
megfelelő intézkedéseket a Bíróság jogsértési es etekben hozott ítéleteinek betartására. 
Kérdések: 
41. Úgy gondolja, hogy a szerz ődésteljesítés összefüggésében történ ő változásokra 
vonatkozó szabályok hozzáadott értéket képvi selnek? Ha igen, mi lenne az európai 
uniós szint ű szabályok által biztosított hoz záadott érték? Az európai uniós 
szabályoknak rendelkezniük kell  arról, hogy az ajánlatkér ő szerveknek bizonyos 
körülmények között kifejezett kötelezett sége vagy joga van a szállító 
megváltoztatására/ a szerz ődés megszüntetésére? Ha igen, milyen körülmények 
között? Az EU-nak külön eljárásokat ke ll kialakítania arra, hogyan kell/lehet 
kiválasztani az új szállítót? 
42. Egyetért azzal, hogy az EU közbeszerzés i irányelveinek meg kell követelnie a 
tagállamoktól, hogy nemzeti jogszabályaik ban biztosítsák a jogot olyan szerz ődések 
megszüntetésére, amelyeket a közbeszer zési jog megszegésével ítéltek oda? 
Általánosabban, a szerz ődések teljesítésére vonatkozó nem zeti szabályozás sok tagállamban 
meglehetősen részletes, és forrása lehet adminisztrációs terheknek (pl. a teljesítési 
garanciákra, a szállítási feltételekre, kése delmekre, a módosítások árképzésére vonatkozó 
szabályok stb.). Az erre a területre vonatkozó nemzeti szabályok száma csökkenthet ő lenne 
bizonyos szempontokra vonatkozó, európai uniós szint ű közös előírások bevezetésével. 
Kérdés:  
43. Úgy gondolja, hogy a szerz ődésteljesítés bizonyos szem pontjait – és melyeket – 
európai uniós szinten kellene szabályozni? Kérjük, fejtse ki. 
Alvállalkozás 
                                                 
61 Egy ilyen eljárás köztes megoldásokat is eredményezhet, úgymint a második legjobb eredeti ajánlattev ő 
megbízása, vagy a verseny újbóli megnyitása azok között az ajánlattev ők között, akik részt vettek az 
eredeti eljárásban feltéve, hogy az el őző eljárásra nem túl régen került sor. 
62 Lásd a C-503/04. sz., Bizottság kontra Németország ügyet. 
HU 28   HU A meglév ő jogszabályok csak nagyon korlátozott szabályozást tartalmaznak az 
alvállalkozásról. A 2004/18/EK irányelv 25.  cikke úgy rendelkezik, hogy az ajánlatkér ő 
szervek kötelezhetik az ajánlattev őket arra, hogy jelezzék, ha alvállalkozót terveznek igénybe 
venni. A Bíróság ítélkezési gyakorl ata szerint azonban egy ajánlattev őnek elvben joga van 
arra, hogy alvállalkozókat vegyen igénybe a szerz ődés teljesítéséhez mé g akkor is, ha ez azt 
jelenti, hogy a szerz ődés nagy részét vagy egészét al vállalkozók teljesítik. A szerz ődés 
lényeges részeinek alvállalkozásba adását csak olyan esetekben lehet korlátozni vagy 
megtiltani, ha az ajánlatkér ő szerv nem volt olyan helyzetben, hogy ellen őrizze az 
alvállalkozók m űszaki és gazdasági teljesít őképességét. 
Az érdekelt felek egy része szerint az alvállalkozás er ősebb korlátozására van szükség, hogy 
az ajánlatkér ő szervek nagyobb befolyást gyakorolhassanak a szerz ődés teljesítésére. 
Támogatják például azt a lehet őséget, hogy teljes mértékben vagy legalább a szerz ődés 
lényeges részeire zárják ki  az alvállalkozást, vagy korlátozzák azt a szerz ődés meghatározott 
százalékára, vagy biztosítsanak általános jogot az ajánlatkér ő szervnek a javasolt 
alvállalkozók visszautasítására. 
Kérdés: 
44. Úgy gondolja, hogy az ajánlatkér ő szerveknek több lehet őséget kell biztosítani arra, 
hogy befolyásolják a sikeres ajánlattev ő alvállalkozásait? Ha igen, milyen 
eszközöket javasolna? 
3. EGY ELÉRHET ŐBB EURÓPAI BESZERZÉSI PIAC  
Az EU közbeszerzési szabályozásának egyik legf őbb célkitűzése lehet ővé tenni a gazdasági 
szereplőknek, hogy hatékonyan versenyezhe ssenek közbeszerzési szerz ődésekért más 
tagállamokban. Jelent ős sikert értek el ebben a tekintetbe n, amióta a 70-es években bevezették 
az első közbeszerzési irányelveket. Van még azonba n mit javítani ahhoz, hogy létrejöjjön egy 
valódi európai beszerzési piac, amelyre minden európai vállalkozás be juthat. Ez különösen a 
kkv-k jobb hozzáférésére és általában a verse nyképesebb beszerzési piacokra vonatkozik. 
Kérdés: 
45. Úgy gondolja, hogy a jelenlegi irányelvek lehet ővé teszik a gazdasági szerepl ők 
számára, hogy teljes mértékben éljenek a bels ő piac beszerzési lehet őségeivel? Ha 
nem: Mit gondol, melyik rendelkezések nem alkalmazkodnak megfelel ően a 
gazdasági szerepl ők igényeihez és miért? 
3.1. Jobb hozzáférés a kkv-k és az i nduló vállalkozások számára  
A közbeszerzési irányelvek célja, hogy megnyi ssák a közbeszerzési piacot minden gazdasági 
szereplő előtt, tekintet nélkül azok mé retére. Különös figyelmet kell azonban fordítani a kis- 
és középvállalkozások (kkv-k) piacra jutásának kérdésére63. 
                                                 
63 Lásd még az Európai Parlament kérését a közbeszerzéseket érint ő új fejleményekr ől szóló jelentésben 
(2009/2175(INI) ) arra vonatkozóan, hogy a Bizottság tegyen er őfeszítéseket azért, hogy el ősegítse a 
kkv-k hozzáférését a beszerzési piachoz.  
HU 29   HU A kkv-kat az európai uniós gazdas ág gerincének tekin tik, és hatalmas potenciált képviselnek a 
munkahelyteremtés, a növekedés és az innováci ó területén. A beszerzési piacokra való 
könnyű bejutás segítheti őket e növekedési és innovációs potenciál felszabadításában, 
miközben pozitív hatást gyakorol az európai gazdaságra. Továbbá, a kkv-k er ős részvétele a 
közbeszerzésben lehet ővé teszi az ajánlatkér ő szervek számára, hogy jelent ősen kiszélesítsék 
a potenciális szállítói bázist , ami azzal a pozitív hatással já rna, hogy nagyobb lenne a verseny 
a közbeszerzési szerz ődésekért, és ellensúlyként ha tna a domináns piaci szerepl őkkel 
szemben. 
Annak érdekében, hogy a közbeszerzéseket méretükt ől függetlenül a lehet ő legjobban 
hozzáférhet ővé tegyék a kkv-k számára, a Bizottság 2008-ban kiadta „A legjobb gyakorlatok 
európai kódexe a kkv-k közbeszerzési eljá rásokban való részvételének megkönnyítésér ől” 
című munkadokumentumot64. A kódex számos gyakorlatot kiemel és kialakít az EU 
szabályozási keretén belül, amelyek optimalizál ják a pályázatokat a kkv-k részvételéhez, és 
egyenlő esélyeket biztosítanak a pályázók e csoportjának. 
Az Európai Bizottság megbízására a közelmúltban készült tanulmány65 kimutatja, hogy 2006 
és 2008 között a kkv-k aránya az európai uniós értékhatárok feletti  közbeszerzési szerz ődést 
elnyert vállalatok között 58 és 61% között vol t az Unió 27 tagországában. A becsült teljes 
biztosított szerz ődési érték tekintetében a kkv-k ará nya a közbeszerzésben 31 és 38% közé 
esik, míg teljes részesedésük a gazdas ágban összevont forgalmuk alapján 52%. 
Ennek tükrében érdemes elemezni, hogy szükségesek-e eur ópai uniós szint ű intézkedések 
annak biztosítására, hogy az ajánlatkér ő szervek beszerzési tevékenységük során teljes 
mértékben hasznosítsák a kkv-k gazd asági és innovatív potenciálját. 
Az adminisztratív terhek csökkentése a kiválasztási szakaszban 
A kis- és középméret ű gazdasági szerepl ők visszajelzése azt mutatja, hogy a kkv-k 
közbeszerzési pályázatokon való részvételének legf őbb akadályait a kiválasztási szakasz rejti. 
Egyfelől ez arra a bizonyítékra vonatkozik, amit be kell nyújtani. A kiválasztási szakaszban 
gyakran nagy számban el őírt igazolások beszerzése olyan adminisztratív terhet jelent, 
amellyel a kkv-k esetleg nehezen küzde nek meg, különösen a határokon átnyúló 
összefüggésben, ahol az igazolásokat még le is kell fordítani. Másfel ől, gyakran magát a 
kiválasztási kritériumok szintj ét állítják olyan magasra (pl. forgalmi követelmények vagy az 
előírt referenciaszerz ődések száma), hogy a kkv-k gyakorlatilag képtelenek teljesíteni azokat. 
Az első kérdésre (bizonyíték a kiválasztási kritérium okra) gyakran javasolt megoldás az lehet, 
hogy általánosságban lehet ővé teszik a vállalkozásoknak,  hogy a kiválasztásra vonatkozó 
információk összefoglalását nyújtsák be és/vagy els ő lépésben önbevallást adjanak be a 
kiválasztási kritériumok teljesítésér ől. Elvben csak a sikeres ajánlattev őt vagy az odaítélési 
szakaszba felvételt nyert ajánlattev őket kérnék fel, hogy nyújtsák  be a tényleges igazoló 
okiratokat (igazolásokat). Azonban az ajánlatkér ő szervnek a csalások megel őzése végett 
lehetősége lenne bekérni a dokumentumokat a beszer zési eljárás alatt vagy akár utána is 
bármikor. Ez csökkentené az adminisztratív terh eket, különösen a kis-  és középvállalkozások 
számára anélkül, hogy veszélyeztetné a megbízható választások garanciáit. 
                                                 
64 A Bizottság szolgálati munkadokumentuma SEC(2008) 2193. 
65 A kkv-k közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésének értékelése az EU-ban (2009-es frissítés), készült 
2010 szeptemberében a Vállalkozáspolitikai és Ipari F őigazgatóság megbízásából. Tanácsadó: GHK.  
HU 30   HU A második kérdés esetén (túlzott kiválasztási kritériumok) indokolt lenne bevezetni az európai 
uniós szabályokba egy fels ő határt a min őségi kiválasztás bizonyos kr itériumaira, különösen a 
pénzügyi helyzet tekintetében. Ezzel elkerülhet ő volna, hogy az ajánlatkér ő szervek olyan 
túlzott kiválasztási kritériumokat határozzanak  meg (pl. a forgalomra vonatkozóan), amelyek 
szükségszer űen kizárják a kkv-kat. Egy ilyen inté zkedés továbbfejlesztené az arányos 
kiválasztási kritériumok alkalmazására vonatkozó meglév ő kötelezettséget. Másfel ől 
korlátozná az ajánlatkér ő szervek szabadságát annak meghatározásában, hogy milyen 
előírásokat tartanak szükségesnek a szerz ődés megfelel ő teljesítésének biztosításához. 
Egyéb javaslatok 
Az érdekelt felek javaslatot te ttek pozitív megkülönböztetési in tézkedések bevezetésére is a 
kkv-kal kapcsolatban, úgymint a kizárólag a kkv-k számára fenntar tott beszer zési kvóták 
előzetes meghatározása. Egyes kereskedelmi partnereinkt ől eltérően, akik beve zettek ilyen 
intézkedéseket, az EU nem híve annak, hogy a piacokat bizonyos vállalkozásoknak tartsák 
fenn. Az ilyen lépések ellentét esek lennének az ajánlattev őkkel szembeni egyenl ő bánásmód 
elvével, az EU közbeszerzés i rendszerének egyik alapvet ő pillérével, amelyet a Bíróság a 
Szerződés által garantált szab adságok közé foglalt. 
Életképes lehet őség volna azonban bels ő adminisztratív lépésekk el arra ösztönözni az 
ajánlatkér ő szerveket, hogy mindent tegyenek meg azért, hogy javítsák a kkv-k hozzáférését 
közbeszerzési szerz ődéseikhez. Egy ilyen ötlet lehetne például célul kit űzni a kkv-k 
részesedését a teljes beszerzésben. Egy ilyen rendszer nem tartalmazna fenntartott egyedi 
szerződéseket  a kkv-k számára, hanem egyszer űen ösztönözné az ajánlatkér ő szerveket, hogy 
a lehető legjobban használják ki a kkv-barát be szerzés rendelkezésre álló eszközeit. 
Egy másik lehet őség lenne lehet ővé tenni az ajánlatkér ő szervek számára, hogy a nyertes 
ajánlattev őtől megköveteljék, hogy a szerz ődés értékének egy bizonyos hányadát 
alvállalkozásba adja harmadik félnek. Ez  a kötelezettség már létezik a 2004/18/EK 
irányelvben az építési beruházás ra irányuló koncessziós szerz ődésekre (60. cikk) és a 
2009/81/EK irányelvben a honvédelem és biztonság területén történ ő beszerzésre (21. cikk) 
vonatkozóan. 
Kérdések: 
46. Úgy gondolja, hogy az EU közbeszerzési s zabályai és politikája már kell ően kkv-
barát? Avagy úgy véli, hogy az irányelv bizo nyos szabályait felül kell vizsgálni, 
vagy további intézkedéseket kell bevezetni a kkv-k közbeszerzésben való 
részvételének el ősegítésére? Kérjük, indokolja válaszát. 
47. Osztja azt a véleményt, hogy a legjobb gyakorlatok kódexében el őírt intézkedéseket 
kötelezővé kellene tenni az ajánlatkér ő szervek számára, pl. a tételekre történ ő 
felosztást (bizonyos megkötések mellett)? 
48. Úgy gondolja, hogy az ajánlattev ő kiválasztására vonatkozó  szabályok aránytalan 
adminisztrációs terhet jelentenek a kkv-knak? Ha igen, hogyan könnyíthet ők ezek a 
szabályok az átláthatóságra, a me gkülönböztetésmentességre és a szerz ődések kiváló 
minőségű teljesítésére vonatkozó gara nciák veszélyeztetése nélkül? 
49. Támogatna egy olyan megoldást, amel y a bizonyíték benyújtását és ellen őrzését csak 
az előválasztáson megfelelt jelentkez őktől/a nyertes ajánlattev őtől követelné meg? 
HU 31   HU 50. Úgy gondolja, hogy az önbe vallás megfelel ő módszer a kiválasz tási kritériumok 
bizonyításával kapcsolatos adminisztratív  terhek csökkentésére, vagy nem eléggé 
megbízható az igazolások helye ttesítésére? Milyen esete kben lehetne az önbevallás 
hasznos (különösen a vállalkozás szférájába es ő tények) és melyekben nem? 
51. Egyetért azzal, hogy a pénzügyi kapacitást bizonyító, túlságosan szigorú forgalmi 
követelmények problémát okoznak a kkv-k s zámára? Az európai uniós szabályoknak 
meg kell határozniuk egy maximális ar ányt a kiválasztá si kritériumok 
arányosságának biztosítá sára (például: az el őírt maximális forgalom nem lépheti túl a 
szerződés értékének egy adott tö bbszörösét)? Javasolna más eszközöket is annak 
biztosítására, hogy a kivála sztási kritériumok arányosak legyenek a szerz ődés 
értékével és tárgyával? 
52. Mik egy olyan lehet őség előnyei és hátrányai, amely szerint a tagállamok lehet ővé 
tehetnék vagy megkövetelhetnék az ajánlatkér ő szervektől, hogy kötelezzék a nyertes 
ajánlattev őt arra, hogy a f ő szerződés bizonyos hányadát harmadik félnek 
alvállalkozásba adja? 
3.2. A tisztességes és hatékony verseny biztosítása  
A közbeszerz ők gyakran vásároln ak versenyellenes struktúrájú piacokon66. Az ilyen piacokon 
a közbeszerzési szabályok célját – nevezetesen a nyílt és hatékony versenyt – nehéz elérni a 
jelenlegi irányelvekben szerepl ő eljárási szabályok egyszer ű alkalmazásával. Azok a 
beszerzési döntések, amelyeket a piaci strukt úrák figyelembevétele nélkül hoznak, hiába 
vannak teljes mértékben összhangban az irányelvek  szabályaival, versenyellenes struktúrák 
megszilárdításának vagy akár fokozásának kockázatával járnak. Ez különösen igaz a nagy 
értékű szerződések és olyan ágazatok esetében, ahol az állami szervek a f ő ügyfelek és a 
magánszektor kereslete nem elég nagy az álla mi szervek beszerzéseinek kompenzálására a 
piacon. 
A verseny ilyen piacokon történ ő maximalizálását célzó, intelligens beszerzés els ősorban azt 
kívánná meg, hogy a beszerz ők ismerjék a kérdéses piacok struktúráját. Továbbá, ennek 
megfelelően kellene kiigazítaniuk beszer zési stratégiáikat (a szerz ődések megtervezése és az 
eljárások kiválasztása). Például, az ajánlatkér ő szerveknek el kellene kerülniük az olyan 
szerződések megpályáztatását, amelyeket csak egy vagy csak kisszámú piaci szerepl ő 
teljesíthet, mivel ez megszilárdítaná az oligopolis ztikus struktúrákat, és  szinte lehetetlenné 
tenné a piacokra való bejutá st új gazdasági szerepl ők számára. A legrosszabb esetben az 
ajánlatkér ő szerv egy domináns szállítót vá laszt ki, aki diktálhatja a szerz ődéses feltételeket és 
árakat. 
A szerződések megfelel ő formája nyilvánvalóan az érintett piac szerkezetét ől függ. Ha a 
piacon a kisebb versenytársak a kérdéses szolgá ltatást vagy terméket kisebb léptékben tudják 
szállítani, a verseny maximalizálásának  hatékony módjai közé tartozhat a szerz ődések 
                                                 
66 A hulladékártalmatlanítási piacot sok tagállamban egy vagy két nagy piaci szerepl ő uralja. Az épít őipari 
ágazat, legalábbis a nagy infrastrukturális projekte k tekintetében, oligopolisztikus és hajlamos a 
kartellek kialakítására. Más példák az IT-ellátás, a villamosenergia-piac bizonyos tagállamokban, amint 
azt a Cseh Köztársaság, Spanyolo rszág és Olaszország villamosenerg ia-piacára vonatkozó, 30. cikk 
szerinti határozatok szemléltetik, és bizonyos postai  szolgáltatások piaca számos tagállamban, amint azt 
a Svédország, Finnország és Au sztria postai ágazatára vonatkozó, 30. cikk szerinti határozatok 
szemléltetik. 
HU 32   HU mennyiségének / tartamának csökkentése. Hatékony verseny érhet ő el a szerz ődés tételekre 
bontásával, amellyel együtt járhat, hogy maximalizálják az egy ajánlattev őnek odaítélhet ő 
tételek számát. Ha a kisebb cégek között ni ncs elég versenytárs, a hatékony verseny 
biztosításának alterna tív módja lehet különböz ő beszerzések egy szerz ődésbe csoportosítása 
más tagállamokból érkez ő lehetséges versenytársak részvétele érdekében. 
Számos más eszközt is gyakran említenek a beszerzési piacok hatékony versenyének hasznos 
biztosítékaként, amelye ket választható lehet őségként be lehet vezetni európai uniós szinten a 
tagállamok vagy ajánlatkér ő szervek számára. A fentiek szer int a kevésbé túlzó kiválasztási 
kritériumok általában növelik  az érvényes ajánlatok számát67. A domináns szállítók által 
kikényszerített el őnytelen szerz ődések kiküszöbölhet ők a legmagasabb ár el őzetes 
meghatározásával, amely felett nem ítélik oda a szerz ődést, vagy az eljá rás törlésének 
lehetőségével, ha csak egy ajánlattev ő ajánlata(i) jut(nak) tová bb a kiválasztási szakaszon. 
Még általánosabban, ahol lehetséges, meg kell fontolni az olyan intézkedéseket, amelyek 
célja, hogy lehet ővé tegyék a többi tagállam ajánlattev őinek részvételét. Mint azt korábban 
már kiemeltük, jelent ős kiaknázatlan potenciál áll rendelkezésre az Európán belüli 
kereskedelem növelésére ahhoz, hogy a közbe szerzés területén e gy valóban európai 
beszerzési piac jöjjön létre. Ez megtöbbszörö zné az európai vállalko zások üzleti lehet őségeit, 
és ezzel egy id őben növelné a potenciális szállítói bázist az ajánlatkér ő szervek számára. A 
határokon átnyúló részvételt lehet ővé tevő intézkedések magukban foglalhatják az igazolások 
nagyobb mérték ű kölcsönös elismerését (va gy akár egy közös európai el őminősítési rendszer 
létrehozását). Egyes érdekelt felek szerin t hasznos volna, ha – bizonyos nagy érték ű 
szerződések esetében – egy második nyelven is  megfogalmaznák az ajánlati dokumentációt, 
vagy idegen nyelven is elfoga dnák az ajánlatokat. Meg lehetn e fontolni egy automatikus 
fordítási rendszer alkalmazását az eljá rás bizonyos lépéseire – legalább az el őzetes 
információszerzés céljából. 
Minden olyan intézkedés, amelynek célja a verseny fokozása a beszerzési piacon, el őre 
feltételezi, hogy az ajánlatkér ő szervek jól ismerik azt a piacot, ahol a beszerzést végzik (pl. a 
célzott piac szerkezetére és formájára vona tkozó tanulmányok a tényleges beszerzés el őtt). E 
(vagy más) biztosítékok gyakorlati alkalmazása további er őfeszítéseket igényelne az 
ajánlatkér ő szervekt ől, ami valószín űleg csak az olyan nagy szerz ődések esetén lenne 
indokolt, amelyek jelent ős potenciális hatással va nnak a piaci szerkezetre. 
Kérdések: 
53. Egyetért azzal, hogy a közbeszerzésnek fontos hatása lehet a piaci szerkezetekre és a 
beszerzőknek, ahol lehetséges, meg kell prób álniuk beszerzési stratégiáikat úgy 
kiigazítani, hogy leküzdjék a versen yellenes piaci szerkezeteket? 
54. Úgy gondolja, hogy az európai közbeszerzési szabályoknak és politikának 
biztosítaniuk kell (választható) es zközöket az ilyen versenyélénkít ő beszerzési 
stratégiák ösztönzésére? Ha ige n, milyen eszközöket javasolna? 
55. Ebben az összefüggésben úgy gondolja, hogy specifikusabb eszközökre vagy 
kezdeményezésekre van szükség, hogy ösztönözzék más tagállamok ajánlattev őinek 
részvételét? Ha igen, kérjük, írja le azokat. 
                                                 
67 Az alacsonyabb forgalomra vonatkozó követelmények lehet ővé teszik a kisebb cégek részvételét, a 
korábbi tapasztalatokra vonatkozó alacsonyabb követelmények lehet ővé teszik az új piaci belépést stb. 
HU 33   HU 56. Úgy gondolja, hogy javítani kellene az ig azolások kölcsönös elismerésén? Ön 
támogatná egy európai szint ű előminősítési rendszer létrehozását? 
57. Mit javasol a nyelvi határ ok leküzdésére? Azon a nézeten van, hogy az ajánlatkér ő 
szerveket kötelezni kell arra, hogy egy má sodik nyelven is kidolgozzák a nagy érték ű 
szerződések ajánlati dokumentációit, vagy hogy idegen nyelven fogadják el az 
ajánlatokat? 
58. A közbeszerzési szabályok milyen eszközöke t alkalmazhatnak a domináns szállítók 
kialakulásának megel őzésére? Hogyan lehetne jobba n védeni az ajánlatkér ő 
szerveket a domináns szál lítók erejével szemben? 
A versenyellenes magatartások megel őzése 
A beszerzési piacokon tapasztalható verse nyellenes magatartások problémája is ide 
kapcsolódik. A beszerzési piacok különösen hajlamosak a résztvev ők összejátszáson alapuló 
magatartására (összejátszás ajánlattételben, piacfelosztás…)68, egyéb tényez ők mellett az 
állami kereslet stabilitása és el őreláthatósága miatt. Egyes elemz ők szerint a folyamat 
átláthatósága valójában el ősegíti a kartellépítést. 
Bár a közbeszerzési versenytörvény megsér tésének nagy része korántsem marginális69, az EU 
jelenlegi közbeszerzési szabályai nem foglalkozna k kifejezetten ezzel a ké rdéssel. Eddig az a 
vélemény érvényesült, hogy a problémát hatékonya n lehet kezelni a jelenlegi szabályok 
alapján, pl. útmutatással a beszer zéssel foglalkozóknak arról, hogya n kerüljék el és tárják fel 
az összejátszáson ala puló magatartásokat. 
Meg kell vitatni azonban, hogy az ilyen útmutatás kielégít ő-e az összejátszás leküzdésére a 
beszerzési piacon, vagy hogy szükség van-e kül önleges jogalkotási eszközökre, úgymint: 
szigorúbb kizárás ajánlattételi össz ejátszás esetén; annak a lehet ősége, hogy bizonyos 
információkat ne tegyenek közzé, vagy a tárgyalásos eljárás kötelez ő alkalmazása olyan 
ágazatokban, ahol nagy a valószín űsége a kartellépítésnek; az ajánlatok független 
meghatározására vonatkozó igazolás alkalmazása; a beszerz ők kötelezése arra, hogy az 
ajánlatokban el őforduló gyanús elemek esetén konz ultáljanak a versenyhatóságokkal stb. 
A tapasztalat azt is mutatja, hogy hasznos lehet az olyan eszközök „összejátszás-állóvá” 
tétele, amelyekkel kapcsolatb an különösen fennáll annak kockázata, hogy összejátszásra 
használják fel. Például, a szerz ődés egy bizonyos részének alvállalkozásba adása népszer ű 
módja annak, hogy a nyertes ajánlattev ő megjutalmazza a kartelltagokat, amiért betartják a 
kartell-megállapodást. E probléma kezelésének egyik lehetséges módja megtiltani, bizonyos 
körülmények között, az alvállalkozásba adást olyan vállalkozásoknak, amelyek részt vettek a 
pályázati eljárásban70. 
                                                 
68 Lásd még az OECD kiterjedt munkáját, például azokat az iránymutatásokat, amelyek a közbeszerzési 
eljárásban való ajánlattételi öss zejátszás leküzdésére irányulnak. 
http://www.oecd.org/document/29/0,3343 ,en_2649_40381615_42230813_1_1_1_1,00.html. 
69 Néhány „híres” kartell a közbeszerzési piacon, vö. például az olaszországi „ebédkupon” üggyel vagy a 
franciaországi „Lycées de l'Ile-de-France” üggyel. 
70 Az ajánlattev ők összejátszás kockázata miatti részvételét csak viszonylag sz űk feltételek mellett lehet 
korlátozni, vö. a C-538/07. sz., Assitur ügyben 2009. május 19-én hozott bírósági ítélettel (a 
vállalkozások ideiglenes csoportjaira vonatkozóan).  
HU 34   HU Világos, hogy a versenyellenes magatartásokkal s zembeni további garanciák hozzájárulhatnak 
a megbízható verseny fenntartásá hoz a beszerzési piacokon. Ezt az el őnyt azonban óvatosan 
kell súlyozni a további admini sztrációs terhekkel szemben, am elyeket az ilyen szabályok a 
beszerzőkre és a vállalkozásokra jelentenek. 
Kérdés:  
59. Úgy gondolja, hogy a pályázati eljárások vers enyellenes magatartásaival szemben 
erősebb biztosítékokat kellene bevezetni az EU  közbeszerzési szabályaiban? Ha igen, 
milyen új eszközöket/rendelkezéseket javasolna? 
3.3. Beszerzés nem létez ő verseny/kizárólagos jogok esetében 
A gyakorlatban az ajánlatkér ő szerveknek gyakran egy bizonyos gazdasági szerepl őtől kell 
vásárolniuk, mert az a váll alkozás rendelkezik kizáróla gos jogokkal a kérdéses áruk 
termelésével vagy szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban. Ilyen es etekben a kérdéses 
szerződésért folytatott rendes verseny kizárt. Ezért a közbeszerzési irányelvek lehet ővé teszik 
a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását olyan esetekben, ahol 
„műszaki vagy m űvészeti, illetve a kizárólagos j ogok védelmével kapcsolatos okokból a 
szerződés csak egy meghatározott gazdasági szerepl őnek ítélhet ő oda”71. 
Igaz, hogy a kizárólagos jog létezésének köszönhet ően egy ajánlati felhívás puszta formalitás 
volna gyakorlati érték nélkül. Tagadhata tlan azonban, hogy a kérdéses közbeszerzési 
szerződéshez való hozzáférést lezárja a kizárólagos jog el őzetes odaítélése, és így megsz űnik 
a verseny minden lehet ősége, miel őtt a beszerzési folyamat elkezd ődne. 
A magánszféra gazdasági szerepl őinek odaítélt szerz ődések tekintetében a jelenlegi 
közbeszerzési irányelvek nem f oglalkoznak azzal a kérdéssel, hogyan ítélik oda a kizárólagos 
jogokat, és különösen azzal nem, hogy a kizárólagos jog odaítélésekor (ami el őre vetíti a 
későbbi beszerzési döntést) tisztes séges versenyre kerül-e sor. 
A kérdéssel csak az állami szervek közötti együttm űködés összefüggésében foglalkoznak, 
ahol az ajánlatkér ő szervek közötti, közszolgáltatási szerz ődéseket kizárják az irányelv 
alkalmazása alól, ha azokat kizáró lagos jog alapján ítélik oda – de csak azzal a feltétellel, 
hogy a kizárólagos jog összeegyeztethet ő a Szerződés elveivel.72 
Erre a különleges rendelkezésre valószín űleg nem lesz szükség, amint általános megoldást 
találnak az állami szervek közötti együttm űködés kérdésére. Meg kell fontolni azonban, hogy 
e cikk alapgondolatát általános ítani kell annak érdekében, h ogy megbízható legyen a verseny 
a beszerzési piacokon. E szerint az elv szerint csak akkor ítélhet ő oda egy szerz ődés 
versenyeljárás nélkül, kizárólagos jogok al apján, ha a kizárólagos jogok szintén 
versenyeljárás alá esnek. 
Kérdések: 
60. Ön szerint a kizárólagos jogok biztosítása veszélyezteti a tisztességes versenyt a 
beszerzési piacokon? 
                                                 
71 A 2004/18/EK irányelv 31. cikke (1) bekezdésének b) pontja. 
72 A 2004/18/EK irányelv 18. cikke. 
HU 35   HU 61. Ha igen, milyen eszközöket javasoln a az ilyen kockázatok csökkentésére / a 
tisztességes verseny bi ztosítására? Úgy gondolja, hogy az EU közbeszerzési 
szabályainak csak azzal a feltétellel szabad lehet ővé tenniük a szerz ődések 
kizárólagos jogok alapján val ó, beszerzési eljárá s nélküli odaítélé sét, hogy maga a 
szóban forgó kizárólagos jog odaítélése átlátható versenyeljárásban történik? 
4. A KÖZBESZERZÉS STRATÉGIAI ALKALMAZÁSA AZ ÚJ KIHÍVÁSOKRA VÁLASZUL  
Az állami szervek komolyan hozzájárulh atnak az Európa 2020 stratégiai célkit űzésekhez73, 
amennyiben vásárlóerejüket arra használj ák, hogy magasabb „társadalmi” érték ű termékeket 
és szolgáltatásokat vásárolnak az innováció el ősegítése, a környezet tiszteletben tartása és a 
klímaváltozás elleni küzdelem, az energiaf ogyasztás csökkentése, a foglalkoztatás, a 
közegészség74 és a társadalmi feltételek ja vítása, és a hátrányos helyzet ű csoportok 
bevonásának javítása mellett az egyenl őség támogatása érdekében75. Az állami szervek 
„zöldebb”, alacsony szén-dioxid-kibocsát ású, innovatívabb és szociálisan felel ősebb áruk és 
szolgáltatások iránti jelent ős kereslete körvonal azhatja az elkövetkez ő évek termelését és 
fogyasztását. Természetesen a társadalmi kihí vások kezelése nem csökkentheti a közbeszerzés 
hatékonyságát. A politikával kapcsolatos me gfontolásokat úgy kell tekintetbe venni a 
közbeszerzésben, hogy elkerülhet ők legyenek az aránytalan ad minisztrációs terhek az 
ajánlatkér ő szervek számára, vagy a verseny torzítása a beszerzési piacokon. 
A közbeszerzés kétféle módon használhat ó fel az Európa 2020 politikai célkit űzéseinek 
elérésére: 
° a szükséges források biztosítása az ajánlatkér ő szerveknek arra, hogy figyelembe 
vegyék a közbeszerzési e ljárási szabályok alá es ő célkitűzéseket („hogyan vásároljunk”); 
° kötelez ő követelmények meghatározása az ajánlatkér ő szerveknek vagy ösztönz ők 
biztosítása, hogy döntéseiket arra ir ányítsák, mely árukat és sz olgáltatásokat ke ll beszerezni 
(„mit vásároljunk”). 
A közbeszerzési irányelvek közös keretet biztosítnak a közbeszerzésekre, mivel 
meghatározzák a „hogyan vásároljunk” eljárási szabályokat, és lehet ővé teszik, hogy az 
ajánlatkér ő szervek szabadon hozzák meg a „mit vá sároljunk” döntést, meghatározzák az 
olyan építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások jellemz őit, amelyek a leginkább kielégítik 
igényeiket és megszabják azokat a feltételeket,  amelyek a legjobban megfelelnek az elérni 
kívánt politikai célkit űzéseiknek (ameddig átláthatók és megkülönböztetést ől mentesek). 
Annak biztosítására, hogy a közbeszerzési straté giák megfeleljenek az általános politikai 
célkitűzéseknek, az EU közbeszerzési szabályozás a európai vagy nem zeti szinten lehet ővé 
teszi beszerzési ösztönz ők alkalmazását az Európa 2020 célkit űzésekkel összhangban vagy 
azt, hogy az ajánlatkér ő szerveket kötelezzék ar ra, „mit vásároljanak”. 
                                                 
73 Lásd a Bizottság 2010. március 3-i közleményét, COM(2010) 2020. 
74 Lásd a Tanács 2010. szepte mber 13-i következtetéseit az A/H1N1-pandémia tanulságairól. 
75 Ez a gondolatmenet összhangban van az EUMSz. 9. cikkével, amely szerint az Unió figyelembe veszi a 
foglalkoztatás magas szintjének el őmozdítását, a megfelel ő szociális biztonság biztosítását és a 
társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet. 
HU 36   HU Egy sor különleges ösztönz őt vezettek már be az elmúlt éve kben európai és nemzeti szinten 
is, hogy ösztönözzék a közbeszerzés alkalmazását  a fent körvonalazo tt politikai célkit űzések 
elősegítésére, úgymint a zöld közb eszerzés (GPP) támogatásával76, a közbeszerzés társadalmi 
megfontolásaival77 és az innovációval kapcsolatos folyamatos munkát78.  
Mindenekel őtt a tagállamok több mint egy évtizede alkalmazzák a zöld közbeszerzést. A 
legtöbb tagállam a zöld közbeszerzés el őmozdítása és végrehajtása érdekében önkéntes vagy 
kötelező célokat és konkrét intézked éseket tartalmazó nemzeti cs elekvési tervet fogadott el. 
Az EU 18 termék- és szolgá ltatáscsoportra vonatkozóan ki dolgozta a zöld közbeszerzés 
kritériumait79; ezeket továbbiak követik majd. 
A következ ő szakasz azt tárgyalja meg, hogy szükség van-e és ha igen, milyen változásokra 
van szükség az EU közbeszerzési szabályaiban az európai uniós és nemzeti szinten hozható, 
különböző intézkedések egységességének és megfelel őségének biztosítására. 
4.1. „Hogyan vásároljunk” az Európa 2020 célkit űzések elérése érdekében 
A környezetvédelemre, a társadalmi befogadásra vagy az innováció támogatására vonatkozó 
megfontolások a beszerzési eljárás más-más szakaszaiban lehetn ek mérvadók, jellegükt ől 
függően. Nem lehet minden szakaszban tekintetbe venni az e politikai célkit űzésekre 
vonatkozó összes, különböz ő megfontolást. A következ ő szakasz azt tárgyalja meg, hogy az 
egyes politikai célkit űzéseket hogyan lehet figyelembe venni  egy beszerzési eljárás egymást 
követő szakaszaiban. 
A szerződés tárgyának leírása és a m űszaki leírások 
Az EU jelenlegi közbeszerzési sz abályai szerint az ajánlatkér ő szerveknek világos és 
megkülönböztetést ől mentes leírást kell adniuk a szerz ődés tárgyáról, és úgy kell 
meghatározniuk a m űszaki leírásokat, hogy az ok ne részesítsenek el őnyben bizonyos 
vállalkozásokat. 
A feldolgozási és el őállítási módszerekkel kapcsolatos követelményeknek a termék gyártására 
kell vonatkozniuk, és anélkül, hogy szembet űnőek lennének, annak tulajdonságait kell 
elősegíteniük. A jelenlegi szab ályok szerint nem követelhet ők meg olyan feldolgozási és 
                                                 
76 Vö. a Bizottság „ Környezetvédelmi szemlélet ű közbeszerzés ” című közleményével – COM(2008) 400, 
amely célul t űzte ki a GPP felvételét a tagállamokban és  megkezdte a közös önkéntes európai GPP 
kritériumok kidolgozásának folyamatát. Vö. továbbá „ A környezetvédelmi szemlélet ű közbeszerzés 
kézikönyve (Zöld közbeszerzés)” , http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
77 Vö. „ Társadalmi szemlélet ű beszerzés – Útmutató a társadal mi szempontok figyelembevételére a 
közbeszerzésben ” című kézikönyvvel, SEC(2010)1258. 
78 Az „Innovatív Unióra” vonatkozó közlemény 17. kötelezettségvállalása szerint az Európai Bizottság 
jelenleg figyelemmel kísér egy (2010 novemberét ől 2011 novemberéig tartó) tanulmányt, amely új 
támogatási mechanizmust akar kialakítani az inno vatív közbeszerzésekre. A rendszer útmutatással és 
(pénzügyi) támogatási mechanizmus létrehozásával segíti az ajánlatkér ő szerveket e közbeszerzési 
eljárások megkülönböztetést ől mentes és nyílt lebonyolításában, az igények összegy űjtésében, közös 
specifikációk kidolgozásában és a kkv-k részvételének megkönnyítésében. A kereskedelmi hasznosítást 
megelőző beszerzést illet ően vö. a Bizottság „Kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzés: az 
innováció serkentése a fenntartható, min őségi európai közszolgáltatások érdekében” cím ű 
közleményével – COM(2007) 799. 
79 Vö. a Bizottság „Környezetvédelmi szemlélet ű közbeszerzés”  című közleményével – COM(2008) 400, 
amely célul t űzte ki a GPP felvételét a tagállamokban és  megkezdte a közös önkéntes európai GPP 
kritériumok kidolgozásának folyamatát. Vö. továbbá „A környezetvédelmi szemlélet ű közbeszerzés 
kézikönyve (Zöld közbeszerzés)” , http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
HU 37   HU előállítási módszerek, amelyek nem vonatkoz nak a termék gyártására és nem tükröz ődnek 
annak tulajdonságaiban. 
Az állami szervek és az érdekelt felek olykor azt állítják, hogy környezetvédelmi és 
egészségügyi okokból, bizonyos termékeknek helyi forrásból kell vagy kellene származnia. 
Ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell, ho gy az ilyen követelmények sértik az európai 
uniós jogot, ha indokolatlan közvetlen vagy közvetett megkülönböztetést eredményeznek a 
szállítók között. Csak olyan rendkívüli eset ekben indokoltak, amikor a tisztán gazdasági 
megfontolásokhoz nem köthet ő, törvényes és objektív igénye ket csak egy bizonyos régió 
termékeivel lehet kielégíteni.  
Kérdések: 
62. Úgy véli, hogy a m űszaki leírásokra vonatkozó szabályok kielégít ően lehetővé teszik 
a többi politikai célkit űzéshez kapcsolódó megf ontolások bevezetését? 
63. Osztja azt a véleményt, hogy a m űszaki leírások teljesítmény vagy funkcionális 
követelményként történ ő meghatározásának lehet ősége módot ad az ajánlatkér ő 
szerveknek arra, hogy poli tikai igényeiket jobban elérjék, mint a szigorúan 
részletezett m űszaki leírásokkal? Ha igen, támogatná a teljesítmény vagy a 
funkcionális követelmények kötelez ővé tételét bizonyos feltételek mellett? 
64. Például, úgy gondolja, hogy az ajánlatkér ő szervek eléggé kihasználják a 
2004/18/EK irányelv 23. ci kke által nyú jtott lehet őségeket a fogyatékkal él ők 
számára való hozzáférhet őség80 és a valamennyi felhasználó számára alkalmas 
kialakítás szempontjából? Ha  nem, mit kell tenni? 
65. Úgy gondolja, hogy a jelenleg i irányelvek által el őírt eljárások némelyike81 (úgymint 
versenypárbeszéd, tervpályáza t) kifejezetten alkalmas arra, hogy figyelembe vegye a 
környezeti, társadalmi, hozzáférhet őségi és innováci ós politikákat? 
66. Milyen változtatásokat javasolna a jelenlegi irányelvek által el őírt eljárásokban, hogy 
a fenti politikai célkit űzéseket a lehet ő legteljesebb mértékben figyelembe vegyék, 
miközben garantálják az eur ópai vállalkozásoknak egyenl ő versenyfeltételeket 
biztosító megkülönböztetésmentesség és átlá thatóság elvének tiszteletben tartását? 
Az innovatív információs és kommunikációs  technológiák alkalm azása segítheti a 
beszerzőket az Európa 2020 célkit űzések megvalósításában? 
67. Lát olyan eseteket, ahol tisztán g azdasági megfontolásokhoz nem köthet ő, törvényes 
és objektív okokból indokolt le nne a korlátozás a helyi va gy regionális szállítókra? 
68. Úgy gondolja, hogy a hirdetmény közzétételév el induló tárgyalásos eljárás 
alapeljárásként való alkalmazásának lehet ővé tétele segíthetne jobban figyelembe 
venni a politikához kapcsolódó, azaz a kö rnyezeti, társadalmi, innovációs stb. 
megfontolásokat? Vagy túl nagy volna a megkülönböztetés és a versenykorlátozás 
kockázata? 
                                                 
80 A hozzáférhet őség ebben az összefüggésben a funkcionális korlátokkal (fogyatékkal) él ő személyek 
számára való hozzáférhet őséget jelenti. 
81 Az eljárások leírását lásd a fenti 2.1. szakaszban. 
HU 38   HU A leglényegesebb kiválasztási kritériumok megkövetelése 
A részvételre jelentkez ők szerződésteljesítési képességeinek felmérése során az ajánlatkér ő 
szervek figyelembe vehetnek különleges tapasztalatot és szaktudást a szerz ődés tárgya 
szempontjából lényeges társadalmi va gy környezeti vonatkozások tekintetében. 
Kérdés: 
69. Mit javasolna hasznos példaként a m űszaki szaktudásra vagy más kiválasztási 
kritériumokra, amelyek célja az olyan célkit űzések elérésének el ősegítése, mint a 
környezetvédelem, a társadalmi bevonás támogatása, a fogyatékkal él ők számára a 
hozzáférhet őség javítása és az innováció er ősítése? 
A legmegfelel őbb odaítélési kritériumok alkalmazása 
A gazdasági szerepl ők közötti hatékony verseny biztosítására és az állami szervek önkényes 
döntéseinek megel őzésére az EU jelenlegi köz beszerzési szabályai el őírják, hogy az odaítélési 
kritériumokat hozzá kell kapcsolni a szerz ődés tárgyához, azok nem ruházhatnak korlátlan 
választási szabadságot az ajánlatkér ő szervre és azokat kifejezetten meg kell említeni az 
ajánlattételhez szükséges dokumentációban. 
Az ajánlatkér ő szervek szabadon döntenek a gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat 
meghatározására alkalmazott egyes kritér iumok relatív súlyozásáról. Ez lehet ővé teszi 
számukra, hogy az értékelésben tükrözzék, mek kora fontosságot tulajdonítanak a környezeti 
vagy társadalmi kritériumoknak az egyéb krit ériumokkal szemben, beleértve az árat. 
A standard áruk és szolgáltatások esetén már sokszor magas környezeti vagy társadalmi 
előírásokat adhatnak meg a m űszaki leírásban vagy a szerz ődésteljesítési feltételekben, 
miközben a szerz ődést a legalacsonyabb ár kritériuma szerint ítélik oda. Ezen a módon az 
ajánlatkér ő szervek a legszigorúbb el őírásoknak megfelel ő termékekhez és szolgáltatásokhoz 
a legjobb áron juthatnak hozzá.  
Az azonban, ha a környezethez, energiahatékonysághoz, hozzáférhet őséghez vagy 
innovációhoz kapcsolódó kritéri umokat nem kizárólag a m űszaki leírásban vagy 
szerződésteljesítési feltételként, hanem az odaíté lési szakaszban is alkalmazzák, azzal az 
előnnyel járhat, hogy a vállalatokat olyan aján latok beadására serkentik, amelyek a m űszaki 
leírásban meghatározott szin t felett vannak, és így el ősegítik innovatív termékek bevezetését a 
piacra. Hasznos lehet az ilyen  kritériumok alkalmazása az odaítélési szakaszban olyan 
esetekben, ahol bizonytalanság áll fenn a piacon rendelkezésre álló termékeket vagy szolgáltatásokat illet ően. 
Kérdések: 
70. Úgy tűnik, hogy a gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat kritér iuma más politikai 
célkitűzések megvalósítására alkalmas a leginkább. Úgy gondolja, ahhoz, hogy a 
leginkább figyelembe vegyék e politikai célkit űzéseket, hasznos lenne 
megváltoztatni a meglév ő szabályokat (bizonyos szerz ődéstípusokra/bizonyos 
különleges ágazatokra/ bizonyos körülmények között): 
70.1.1.  hogy megszüntessék a kizárólag a legalacs onyabb árra összpontosító kritériumot; 
HU 39   HU 70.1.2.  hogy korlátozzák az árkritérium alkalmazását vagy a súlyozást, amelyet az 
ajánlatkér ő szervek az árnak adnak; 
70.1.3.  hogy az odaítélési kritériumok egy harmadik lehet őségét vezessék be a 
legalacsonyabb ár és a gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat mellé? Ha igen, melyik 
alternatív kritériumot javasolná, amely lehet ővé tenné más politikai célkit űzések 
hatékonyabb végrehajtását és garantál ná az európai vállalkozásoknak az egyenl ő 
versenyfeltételeket és a tisztességes versenyt? 
71. Úgy gondolja, hogy a környezeti, társadalmi  vagy innovatív kritériumokhoz rendelt 
pontszámot mindenképpen korlátozni ke llene, például egy meghatározott 
maximumra, hogy az adott kritérium ne legyen fontosabb a teljesítményre vagy 
költségre vonatkozó kritériumoknál? 
72. Úgy gondolja, hogy értik és használják a környezeti vagy társadalmi kritériumok 
bevonásának lehet őségét az odaítélési szakaszban? Ön szerint ezt pontosabban meg 
kell határozni az irányelvben? 
73. Ön szerint kötelez ővé kell tenni az életciklussal já ró költségek figyelembevételét a 
gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat meghatározásakor, különösen a nagy projektek 
esetében? Ilyen esetben szükségesnek/megfelel őnek tartaná, ha a Bizottság 
szolgálatai kialakítanának egy móds zert az életciklussa l járó költségek 
meghatározására? 
Megfelelő szerződésteljesítési záradék el őírása  
Az EU jelenlegi közbeszerzés i szabályai szerint a szerz ődésteljesítési záradékokat azokhoz a 
feladatokhoz kell kapcsolni,  amelyek a beszerzett áruk el őállításához vagy szolgáltatások 
nyújtásához szükségesek. Az ilyen, szerz ődésteljesítéssel kapcsolatos feltételek tekintetbe 
vehetnek más politikai megfontolásokat is, úgymint társadalmi és környezeti kérdéseket82. Ez 
utóbbiak közé tartozhatna például bizonyos, jelent ős szén-dioxid-kibocsátással rendelkez ő, 
megvásárolt áruk esetében a kibocsátás ellensúlyozásának el őírása. Néhány tagállam a taxi- 
vagy más szállítási szolgáltatás beszerzése  kapcsán már rendelkezik tapasztalattal annak 
előírása terén, hogy a szolgáltatásokhoz használt járm űvek a leghatékonyabb osztályokból 
származzanak. A szerz ődésteljesítési záradékok használhatók az innováció serkentésére is a 
szerződés végrehajtása során, pl. ösztönz ők biztosításával a term ék vagy szolgáltatás 
szerződésteljesítés alatti továbbfejlesztésére. 
Ebben a szakaszban az ajánlatkér ő szervek bizonyos kötelezettség eket róhatnak a nyertes 
ajánlattev őre, amelyek különböz ő környezeti vagy szociális célkit űzések elérésére irányulnak, 
és amelyek nem tükröz ődhetnek a beszerzési folyamat korábbi szakaszaiban. 
Kérdések: 
74. A szerződésteljesítési záradékok jelentik az eljárás legmegfelel őbb szakaszát a 
szerződés teljesítésében részt vev ő munkavállalók foglalkoztatási és 
munkafeltételeire vonatkozó tá rsadalmi megfontolások be vonására. Egyetért ezzel? 
Ha nem, kérjük, tegyen javasl atot arra, mi lenne a legjobb alternatív megoldás. 
                                                 
82 Lásd a 2004/18/EK irányelv 26. cikkét.  
HU 40   HU 75. Ön szerint mely szerz ődésteljesítési záradékok vol nának kifejezetten megfelel őek a 
társadalmi, környezeti és energiahatékonys ági megfontolások figyelembevételére? 
76. Európai uniós szinten kell meghatá rozni bizonyos általános szerz ődésteljesítési 
záradékokat, különösen a szerz ődés teljesítésében részt vev ő munkavállalók 
foglalkoztatási és munka feltételeire vonatkozóan? 
A követelmények ellen őrzése 
Az ajánlatkér ő szervek meghatározhatnak környezeti vagy szociális követelményeket a 
műszaki leírás elkészítésekor, vagy a kiválasz tási/odaítélési kritér iumok meghatározásakor 
vagy a szerz ődésteljesítési záradékok bevezetésekor.  Ilyen esetekben általában listát 
készítenek azokról a részletekr ől (tanúsítvány/dokumentáció va gy különleges kötelezettség), 
amelyet a részvételre jelentkez őknek vagy ajánlattev őknek be kell nyújtaniuk annak 
demonstrálására, hogy meg tudnak felelni a környezeti vagy társadalmi követelményeknek. A jelenlegi szabályok szerint különleges  tanúsítási rendszereket (pl. erd őtanúsítási rendszerek, 
társadalmi tanúsítványok stb.) fogadhatnak el lehetséges bizony ítékként, de ezekkel 
egyenérték ű eszközök is elfogadhatók. A közbeszerzésben felmerül ő egyik általános 
probléma az, hogyan lehet ellen őrizni ezeket a követelményeke t az ellátási láncban. Az 
ellenőrzés kérdése különösen lényeges olyan eset ekben, ahol az ellátási lánc egy része 
harmadik országban van. 
A részvételi kérelmek és aján latok vizsgálatakor az ajánlatkér ő szervek ellen őrzik, hogy a 
részvételre jelentkez ők vagy ajánlattev ők által benyújtott információk és dokumentáció 
megfelel-e a követelményeknek. Amennyiben el őírt részletek hiányoz nak, vagy a benyújtott 
információt nem ítélik kielégít őnek, a részvételre jelentkez őt vagy az ajánlattev őt kizárják az 
eljárásból. 
Kérdések: 
77. Úgy gondolja, hogy az EU jelenlegi közbeszer zési keretének rendelkeznie kellene 
olyan különleges megoldásokról, amelyek k ezelik a követelmények ellátási láncban 
történő ellenőrzésének kérdését? Ha igen, mely ik megoldást javasolná e kérdés 
megoldására? 
78. Hogyan lehetne a legjobban segíteni az ajánlatkér ő szerveket a követelmények 
ellenőrzésében? A „szabványosított” megfelel őségértékelési rendszerek és 
dokumentáció, valamint címkék kialakít ása megkönnyítené munkájukat? Egy ilyen 
megközelítés esetén mit lehet tenni az adminisztratív terhek csökkentésére? 
Kapcsolat a szerz ődés tárgyával/teljesítésével 
Mint korábban jeleztük, az EU jelenlegi közbeszerzési jogi keretében a szerz ődés tárgyával 
való kapcsolat alapvet ő feltétel, amelyet figyelembe kell venni, ha más politikákra vonatkozó 
megfontolásokat kívánnak bevezetni a közbeszerzés i eljárásba. Ez igaz a beszerzési eljárás 
egymást követ ő szakaszaira és a különböz ő szempontokra (m űszaki leírás, kiválasztási 
kritériumok, odaítélési kritériumok). A szerz ődésteljesítési záradékok esetén az a 
követelmény, hogy legyen kapcsola t az eljárás tárgyát képez ő áruk/szolgáltatások 
előállításához/nyújtásához szükséges  feladatok teljesítésével. 
HU 41   HU E követelmény enyhítése lehet ővé tenné az állami szerveknek, hogy a közbeszerzésben 
előbbre lépjenek az Európa  2020 politikai célkit űzéseinek teljesítésével. Az ajánlatkér ő 
szervek, többek között, befolyásolhatnák a válla lkozások magatartását , tekintet nélkül a 
beszerzett termékre vagy szolgáltatásra, pl. azért, hogy ösztönözzék a nagyobb környezeti 
felelősségvállalást vagy a nagyobb figyelmet  a vállalati társadalmi felel ősségvállalásra. Ez 
hatékony eszköz lehetne az Eu rópa 2020 politikai célkit űzések támogatására. 
Azonban egy ilyen lehet őség mérlegelésekor gondosan fel kell mérni a többi politikai 
megfontolással kapcsolatos kompromisszumot. A szerz ődés tárgyával való kapcsolat 
biztosítja, hogy a beszerzés maga annak a folyamatnak a központjában marad, amelyben az 
adófizetők pénzét használják fel. Ez fontos  garancia arra, hogy az ajánlatkér ő szervek a lehet ő 
legjobb ajánlatot kapják a közpénzek hatékon y felhasználása mellett. A fenti magyarázat 
szerint ezt a célkit űzést kiemeli az Európa 2020 stratégia is, amely hangsúlyozza, hogy a 
közbeszerzési politikának bi ztosítania kell a közpénzek le ghatékonyabb felhasználását. 
Ugyanakkor a legjobb áron történ ő beszerzés e garanciája esz közt nyújt az EU közbeszerzési 
politikája és az állami támogatás szabályai közötti összhang  mérésére, mivel biztosítja, hogy a 
közbeszerzési szerz ődések odaítélésével a gazdasági szerepl őket nem részesítik jogosulatlan 
gazdasági el őnyben. A szerz ődés tárgyával kialakított ka pcsolat lazítása egyfel ől magában 
rejtheti a kockázatát annak, hogy távolodik egymástól az EU közbeszerzési szabályainak és az állami támogatás szabályainak az alkalmazása, másfel ől szembehelyezkedhet az állami 
támogatási és közbeszerzési szab ályok közötti nagyobb konvergencia célkit űzésével. 
A tárggyal kialakított kapcsolat segíthet elkerülni azt a hely zetet is, amikor egy bizonyos 
ország gazdasági szerepl őit potenciálisan el őnybe részesíthetik más tagállamok gazdasági 
szereplőinek hátrányára. Miközben ez különösen vona tkozik bizonyos típusú megfontolásokra 
(például, bizonyos társadalmi követelményekre), mert valószín űbb, hogy azok a nemzeti, 
regionális vagy akár helyi va lóságban gyökereznek, igaz más politikai megfontolásokra is, 
mint pl. a környezeti kérdésekre. Például, te rmékértékesítés esetén az a követelmény, hogy az 
ajánlattev ő által használt irodaépületeket kizárólag napenergiával lehet f
űteni, azon 
tagállamok vállalkozásait részesíti el őnyben, ahol a napenergia szempontjából el őnyösebb 
meteorológiai feltételek jellemz őek. 
A politikával összefügg ő megfontolások és a szerz ődés tárgya közötti kapcsolat 
bizonyosságot és el őreláthatóságot is kíván biztosítani  a vállalkozásoknak. Különben, ha nem 
lenne ilyen kapcsolat (és harmonizált követelm ények európai uniós szinten), a gazdasági 
szereplőknek minden egyes beszerzés va gy minden egyes ajánlatkér ő szerv esetében 
különböző követelményeknek kellene megfelelniük (a n ők százalékára, a felvett 
munkanélküliek számára, az alkalmazo ttak rendelkezésére álló gyermekgondozási 
létesítményekre, a környezeti és hulladékgazdálkodási intézkedésekre, ökocímkékre stb. vonatkozóan). 
Az ajánlatkér ő szervek által el őírt különböz ő követelmények teljesítése különösen nehéz lehet 
a kkv-knak, mivel esetleg nem rendelkeznek a szükséges gazdasági és emberi er őforrásokkal 
ahhoz, hogy esetr ől-esetre teljesítsék a társadalmi követelmények széles skáláját. 
Végül, a beszerzett termékhez vagy szolgáltatáshoz nem kapc solódó követelmények szemben 
állhatnak az Európa 2020 innováci ó támogatására vonatkozó célkit űzésével, mivel a 
vállalkozások közötti verseny már nem a (lehet ő) legjobb (innovatív ) termék vagy 
szolgáltatások kifejlesztésén, hanem a vállalati politikán alapulna. 
Kérdések: 
HU 42   HU 79. Néhány érdekelt fél azt tanácsolja, hogy finomítsák vagy akár hagyják el azt a 
feltételt, hogy az ajánlatkér ő szervek által el őírt követelmények kapcsolódjanak a 
szerződés tárgyához (ez lehet ővé tenné, például annak el őírását, hogy az 
ajánlattev őknél a nemek egyenl őségén alapuló foglal koztatási politikát 
alkalmazzanak, vagy bizonyos típusú em bereket, mint pl. álláskeres ők, fogyatékkal 
élők stb., meghatározott arányban foglalkoztassan ak). Ön egyetért ezzel a javaslattal? 
Ön szerint mi lenne a szerz ődés tárgyával való kapcsolat lazításának vagy 
elhagyásának el őnye, illetve hátránya? 
80. Ha lazítják a kapcsolatot a szerz ődés tárgyával, milyen korrekciós mechanizmust 
kellene, ha egyáltalán, alkalmazn i, hogy csökkentsék a megkülönböztetés 
kialakításának és a verseny jelent ős korlátozásának kockázatát? 
81. Úgy gondolja, hogy a kkv-knak pr oblémát okozhat a különböz ő követelmények 
teljesítése? Ha igen, Ön szerint hogy an kellene kezelni ezt a kérdést? 
82. Ha úgy véli, hogy a szerz ődés tárgyával való kapcsolatot lazítani kell vagy meg kell 
szüntetni, ennek a beszerzési folyamat egymást követ ő szakaszai közül melyikben 
kellene bekövetkeznie? 
82.1. Úgy véli, hogy annak érdekében, hogy felölelje a termék jellemz őiben nem 
tükröződő elemeket (mint például – kávé vásárlásakor – felkérni a szállítót, hogy 
fizessen díjat a gyártóknak, amelyet a helyi közösségek társadalmi-gazdasági 
fejlődésének el ősegítését célzó tevékenys égekre fordítanak), a m űszaki leírások 
megfogalmazásánál indokolt lenne anna k a követelménynek az enyhítése, amely 
szerint a feldolgozási és a te rmelési módszerekre vonatkozó el őírásoknak 
kapcsolódniuk kell a termék jellemz őihez? 
82.2. Úgy gondolja, hogy az EU közbeszerzési szabályozásának lehet ővé kellene tennie az 
ajánlatkér ő szervek számára, hogy a vállalkozások jellemz őin alapuló olyan 
kiválasztási kritériumoka t alkalmazzanak, amelyek nem kapcsolódnak a szerz ődés 
tárgyához (pl. megkövete ljék, hogy az ajánlattev őknél a nemek egyenl őségén alapuló 
foglalkoztatási, vagy olyan általános politikát alkalmazzanak, amely alapján 
bizonyos típusú embereket,  mint pl. álláskeres őket, fogyatékkal él őket stb., 
meghatározott arányban foglalkoztatnak)? 
82.3. Úgy véli, hogy a szerz ődés tárgyával való kapcsolatot lazítani kell, vagy el kell 
hagyni az odaítélési szakaszban, hogy más politikai megfontolásokat is figyelembe 
vehessenek (pl. extra pontok azoknak az ajánlattev őknek, akik álláskeres őket vagy 
fogyatékkal él őket foglalkoztatnak)? 
82.3.1.  A legalacsonyabb ártól/ a gazdaságilag legel őnyösebb ajánlattól/ a szerz ődés 
tárgyához nem kapcsolódó  kritériumoktól eltér ő odaítélési kritériumok 
elválaszthatják az EU közbeszerzési szabálya inak alkalmazását az állami támogatási 
szabályok alkalmazásától olyan értelemben, hogy a gazdasági kritériumoktól eltér ő 
kritériumok alapján odaítélt szerz ődések állami támogatások odaítélését is maguk 
után vonhatják, ami potenciális problémát jelent az EU állami támogatási szabályai 
szerint. Ön osztja ezt az aggodalmat? Ha  igen, hogyan kell kezelni ezt a kérdést? 
82.4. Úgy gondolja, hogy az EU közbeszer zési szabályozásának lehet ővé kell tennie az 
ajánlatkér ő szervek számára, hogy olyan szerz ődésteljesítési zára dékokat írjanak el ő, 
HU 43   HU amelyek nem kapcsolódnak szorosan a szóban forgó áruk és szolgáltatások 
nyújtásához (pl. megkövetelni a vá llalkozótól, hogy gyermekgondozási 
szolgáltatásokat biztosítson alkalmazo ttainak, vagy hogy bizonyos összeget 
különítsen el társad almi projektekre)? 
4.2. „Mit vásároljunk” az Európa 2020 célkit űzések elősegítésére   
A politikai célkit űzések úgy is elérhet ők a közbeszerzésen keresztül, ha az ajánlatkér ő 
szervekre kötelezettségeket rónak azzal kapc solatban, „mit vásároljanak”. Ez például 
kivitelezhet ő úgy is, ha kötelez ő követelményeket vagy kritériumokat határoznak meg a 
beszerzésre kerül ő áruk és szolgáltatások jellemz őire vonatkozóan (pl. az energia- és 
forrásfelhasználás, a környezetre káros a nyagok maximális szintje , az újrahasznosítás 
minimális szintje), vagy pedig meghatározzák  a célokat (pl. a közbeszerzések 60%-ának 
környezetbarátnak kell lennie)83. 
Európai uniós szinten a legfrissebb ág azat-specifikus európai szabályozás: 
• az ajánlatkér ő szervek számára kötelezettségeke t vezet be, hogy közbeszerzési 
szerződéseikben megköveteljenek egy bizonyos szint ű energiahatékonyságot 84; 
• az ajánlatkér ő szervek számára kötelezettségeket vezet be, hogy vegyék figyelembe az 
energiát vagy más környezeti ha tásokat közbeszerzési döntéseikben85; 
• felhívja az állami szektort, hogy mutasson példát az energiahatékonyság területén 
minimális számú, energiahatékony bes zerzési intézkedések elfogadásával86 és erőforrás-
hatékony állami épületek támogatásá val (pl. alacsony vagy nulla els ődleges 
energiafogyasztású épületek87); 
• felhívja az ajánlatkér ő szerveket, hogy törekedjenek  kizárólag olyan termékek 
beszerzésére, amelyek a legmagasabb en ergiahatékonysági os ztályba tartoznak88. 
A Bizottság „Energia 2020: A versenyképes, fe nntartható és biztonságos energiaellátás és -
felhasználás stratégiája” cím ű közelmúltbeli közleményében89 kijelentette, hogy energetikai 
kritériumokat kell alkalmazni (a hatékonysággal, a megújuló energiaforrásokkal és az 
intelligens hálózatok kiépítésével kapcsolatb an) minden termék, szolgáltatás és építési 
beruházás közbeszerzésekor. 
A termékek esetében szélesebb körben lehetne alkalmazni a tiszta járm űvekre vonatkozó 
irányelv90 számára kidolgozott, a kö ltségvonzatot alapul vev ő módszertant. Valójában az a 
                                                 
83 Például, a zöld közbeszerzés területén számos tagállam, mint pl. Hollandia, Finnország, Szlovénia, 
Ausztria vagy Belgium nagyratör ő zöld közbeszerzési célokat fo galmazott meg nemzeti szinten. 
84 106/2008/EK rendelet (HL L 39., 2008.2.13., 1. o.) (az úgynevezett EU Energy Star rendelet). 
85 A 2009/33/EK irányelv a tiszt a és energiahatékony közúti járm űvek használatának el őmozdításáról. 
86 A 2006/32/EK irányelv az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az ener getikai szolgáltatásokról. 
87 A 2009/28/EK irányelv a megújuló energiaforrásból el őállított energia támogatásáról (HL L 140., 
2009.6.5., 16. o.) és a 2010/31/EU irányelv az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 
13. o.).  
88 A 2010/30/EU irányelv az energiával ka pcsolatos termékek energia- és egyéb er őforrás-fogyasztásának 
címkézéssel és szabványos termékismertet ővel történ ő jelöléséről (HL L 153., 2010.6.18., 6. o.). 
89 COM(2010)639. 
90 Az említett irányelvb ől eredő, a teljes élettartamra megállapított költségek figyelembevételére irányuló 
kötelezettség végrehajtásának támogatása érde kében a Bizottság létrehozta a tiszta járm űvek honlapját 
HU 44   HU kötelezettség, mely alapján fi gyelembe kell venni a teljes élettartamra megállapított 
üzemeltetési költségeket a termékekre és szol gáltatásokra vonatkozó be szerzési döntésben (a 
járművek esetében már el őírtakhoz hasonlóan), alacsonyabb átfogó költségeket biztosíthat. 
Ehhez azonban olyan általános módszertan me ghatározására lenne szükség, amely minden 
termékcsoportra alkalmazható. 
Még általánosabban, a javaslat az, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra épül ő 
szabályozással kötelez ő követelményeket vezessenek be az EU közbeszerzési szabályaiba az 
innovációt és az Európa 2020 egyéb politikai célkit űzéseit elősegítő további eszközként91. 
A társadalmi befogadás tekintetében a 2010 és 2020 közötti id őszakra szóló, új európai 
fogyatékosságügyi stratégia92 jelzi, hogy a Bizottság feltárja annak el őnyeit, ha a termékek és 
szolgáltatások hozzáférhet őségének biztosítása ér dekében szabályozási intézkedéseket fogad 
el, beleértve a közbeszerzés használatána k fokozására irányuló intézkedéseket. 
Az ilyen kötelezettség  kiszabása nagyon hatékony eszköz lehet az Európa 2020 politikai 
célkitűzéseinek elérésére, mivel el ősegíti a magas társadalmi érték ű áruk és szolgáltatások 
piaci felvételét. Továbbá, a beszerzési stratégiákra vonat kozó döntések centralizálása 
megelőzheti a beszerzési politikák széttagolódását és növeli az el őreláthatóságot a gazdasági 
szereplők előnyére. A zöld közbeszerzés terén péld ául a tagállamok zöld közbeszerzésre 
vonatkozó, eltér ő megközelítése problémát jelenthe t a szállítóknak, különösen a kkv-knak, 
akiknek különböz ő országok különböz ő kereteihez kell igazodniuk, és ez bonyolítja a zöld 
termékek és szolgáltatások fejlesztését és értékesítését. 
Másfelől felmerült némi aggodalom azzal kapcsolatban, hogy kötelezettségek szabják meg, ki 
mit vásároljon. 
Megfontolandó szempont annak kockázata,  hogy egy ilyen kötelezettség bevezetése 
megkülönböztetéshez vagy a vers eny korlátozásához vezethet  a beszerzési piacokon, ami 
kevesebb ajánlattev őt, magasabb árakat eredményezhet, és ezzel a gazdasági nehézségek és 
költségvetési megszorítások idején gondot okozhat sok tagállamban. E kockázat 
csökkentésére az el őírt követelményeknek és kritériumoknak objektíveknek és 
megkülönböztetést ől menteseknek kell lenniük, és csak akkor kell őket alkalmazni, ha 
hatékony versenyt biztosító, megfelel ő európai uniós szint ű piaci fejl ődés tapasztalható. 
Figyelembe kell venni azt is, hogy a magasabb szint ű környezetvédelemre irányuló néhány 
követelmény mindamellett közép- vagy hosszú tá von gazdasági értelemben megtakarításhoz 
vezethet (pl. az energiahatékonyság terén). 
A kötelezettségek egyes típusai  nagyobb hatással lehetnek a beszerzési piacokon tapasztalható 
versenyre, mint mások. 
– A teljesítménykövetelmények szempontjából a m űszaki leírások valószín űleg kevésbé 
korlátozó hatásúak a versenyre, mint a beszerzésre váró áruk m űszaki jellemz őinek 
részletes el őírásai. 
                                                                                                                                                         
(Clean Vehicle Portal), amely az irányelvben tárgyalt, a járm űvek teljes élettartamára megállapított 
költségek pénzbeli kifejezéséhez szük séges minden információt biztosít: http://www.cleanvehicle.eu/ ; 
http://ec.europa.eu/transport/urban/v ehicles/directive/directive_en.htm . 
91 Mario Monti 2010. május 9-i jelentése az Európai Bizottság elnökének, „Az egységes piac új 
stratégiája”, 3.4. pont, 78. o.  
92 COM(2010) 636. 
HU 45   HU – A beszerzésre váró áruk m űszaki jellemz őinek kötelez ő előírásai lényegesen csökkenthetik 
a választást és a versenyt a beszerzési piacokon, vagy akár teljes egészében meg is 
szüntethetik azokat, míg valószín űleg kisebb korlátozó hatással volna a beszerzési 
piacokon tapasztalható versenyre, ha azt írnák el ő, hogy a különböz ő odaítélési 
kritériumokból melyeket kell figyelembe venni  (pl. energiahatékonyság, az életciklussal 
járó költségek meghatározása, hozzáférhet őség). 
A „mit vásároljunk” kötelez ő meghatározásának egy másik hatása is van az ajánlatkér ő 
szervekre: csökken a mozgásterük a beszerzési eljárásokban. Ez érintheti azt, hogy képesek-e 
olyan árukat és szolgáltatásoka t beszerezni, amelyek tökéletesen megfelelnek az egyes 
ajánlatkér ő szervek egyedi igényeinek. Ez a kockázat csökkenthet ő a kötelezettség megfelel ő 
szintjének meghatározásával. 
Arról is folyik vita, hogy ha központilag meghatározzák, hogy mit vásároljanak, az 
ajánlatkér ő szerveknek és a gazdasági szerepl őknek további adminisztratív terhekkel kell 
megküzdeniük, azaz megnövekedett munka terhet jelent annak ellen őrzése, hogy a 
vállalkozások megfelelnek-e a követelményeknek. A kiegészít ő oktatás és a megfelel ő 
képzés, valamint a célzott eszközök93 segíthetnek az ajánlatkér ő szerveknek abban, hogy 
hatékonyan megbirkózzanak ezzel a munkateherrel. Ezen túlmen ően az uniós szinten 
standardizált követelmények révén – például, hogy a címkézett termékek közül a legjobb 
teljesítményosztályba tartozókat szerezzék be  – nem lenne szükség arra, hogy az ajánlatkér ő 
szervek speciális technikai ismeretekkel rendelkezzenek az el őírások összeállításához, és 
ezáltal bizonyos esetekben egyszer űsödne az ilyen kritériumok helyi, regionális és nemzeti 
szinten történ ő figyelembevételének feladata. 
Kevésbé mélyreható megoldás vo lna bizonyos típusú áruk és szolgáltatások beszerzésének 
ösztönzése a kötelez ő előírás helyett. Ilyen ösztönz ő lehetne a környezetbarát, társadalmilag 
befogadó vagy innovatív árukat és  szolgáltatásokat beszerz ő ajánlatkér ő szervek pénzügyi 
előnyben részesítése, a bevált gyakorlat cs eréjének mechanizmusa az ajánlatkér ő szervek 
között, vagy a beszerzései kben az Európa 2020 célkit űzéseit megvalósítani szándékozó 
ajánlatkér ő szervek számára ki alakított más támogató mechanizmusok. 
Kérdések: 
83. Úgy gondolja, hogy a „mit vásároljunk” európai uniós szinten történ ő kötelező 
megszabása jó módszer egyéb politikai célkit űzések elérésére? Mik volnának a f ő 
előnyei és hátrányai egy ilyen megközelít ésnek? Mit gondol, a „mit vásároljunk” 
kötelező megszabása melyik specifikus termék - vagy szolgáltatási területen vagy 
mely specifikus politikák esetében volna  hasznos? Kérjük, i ndokolja választását. 
Kérjük adja meg olyan tagállami közbeszer zési gyakorlatok példáit, amelyeket uniós 
szinten is lehetne követni. 
84. Úgy gondolja, hogy a „mit vásároljunk” további kötelez ő megszabását európai uniós 
szinten be kell ágyazni a politika-specifikus  jogalkotásba (kör nyezeti, energiával 
kapcsolatos, társadalmi, hozzáférhet őség stb.), vagy e helyett az EU általános 
közbeszerzési szabályozása szerint kell a kötelezettségeket meghatározni? 
85. Úgy gondolja, hogy a „mit vásároljunk” kötelezettségeket nemzeti szinten kell 
meghatározni? Úgy véli, hogy az ily en nemzeti kötelezettségek a bels ő piac 
                                                 
93 Mint például a fent említett tiszta járm űvek honlapja. 
HU 46   HU potenciális széttagolódásához vezethetnek? Ha igen, mi volna a legmegfelel őbb mód 
e kockázat csökkentésére? 
86. Mit gondol, a „mit vásároljunk” kötel ezettségeknek inkább az ajánlatkér ő szerveket 
kell köteleznie a felvétel szintje (pl. GPP), a beszerzésre kerül ő 
áruk/szolgáltatások/építési beruházások jellemz ői tekintetében, vagy olyan specifikus 
kritériumokat kell meghatározniuk, am elyeket a pályázat számos elemének 
egyikeként kell figyelembe venni? 
86.1. Milyen mozgásteret kell hagyni az ajánlatkér ő szerveknek beszerzési döntések 
meghozatalában? 
86.2. A kötelez ő előírásoknak csak a minimális szin tet kellene meghatározniuk, hogy az 
egyes ajánlatkér ő szervek még ambiciózusabb köve telményeket szabhassanak meg? 
87. Ön szerint mi volna a legjobb eszköz a technológiai fejl ődés kezelésére a 
legfejlettebb technológia szempontjából (például, megbízni egy egységet annak 
megfigyelésével, hogy melyik technológia jutott a legfejlettebb szintre, vagy el őírni 
az ajánlatkér ő szerveknek, hogy az odaíté lési kritériumok egyike ként a legfejlettebb 
technológiát vegyék figyelembe, vagy bármilyen más eszköz)? 
88. A „mit vásároljunk” kötelez ő előírása vagy célként meghatározása nem vezethet a 
verseny megszüntetéséhez a beszerzési piacokon. Hogyan vehet ő figyelembe a 
verseny megsz űnésének elkerülése, mint cél a kritériumok és célok 
meghatározásakor? 
89. Úgy véli, hogy a „mit vásároljunk” kötelez ő megszabása növelné az adminisztratív 
terheket, különösen a kisvállalkozások számára? Ha igen, hogyan lehetne 
csökkenteni ezt a kockázatot? Milyen vé grehajtási intézkedésekkel és/vagy 
útmutatással kellene kiegészíteni az ilyen kötelezettségeket? 
90. Ha Ön nem támogatja a „mit vásároljunk” kötelez ő megszabását, bármilyen más 
eszközt (pl. ajánlások vagy egyéb ösztönz ők) megfelel őnek tartana? 
4.3. Innováció 
Európa óriási és kiaknázatlan potenciálla l rendelkezik, hogy közbeszerzéseken keresztül 
ösztönözze az innovációt és ugyanakkor tám ogassa a határokon átnyúló versenyt, el ősegítse 
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású g azdaság kialakulását és a legel őnyösebb ajánlatokat érje 
el az állami szervek számára. Az innovatív te rmékek és szolgáltatások közbeszerzésének 
létfontosságú szerepe van abban, hogy szigorú költségvetési korlátozá sok idején javítható 
legyen a közszolgáltatások min ősége és hatékonysága. 
Az EU jelenlegi közbeszerzési irányelvei r ugalmas megközelítést fogadnak el, amely lehet ővé 
teszi az ajánlatkér ő szerveknek, hogy alkalmazzák az innováci ó-orientált pályáztatást, ami az 
ipart új, fejlett megoldások kidolgozására ösztönözheti. 
A tervpályázatokkal94 az ajánlatkér ő szervek olyan területeken s zerezhetnek be terveket vagy 
tervrajzokat, mint pl. az építészet, m űszaki tudományok vagy adat feldolgozás: egy ilyen 
                                                 
94 Lásd a 2004/18/EK irányelv 66–74. cikkét. 
HU 47   HU eljárásban a résztvev őket felkérik arra, hogy a szigorúan vett felhíváson kívüli projektekre 
tegyenek javaslatot; ezért szabadon állhatnak el ő innovatív ötletekkel, amelyeket fel lehet 
használni jöv őbeni beszerzési eljárásokban. 
Különösen összetett szerz ődések esetén, ahol az ajánlatkér ő szervek úgy vélik, hogy a nyílt 
vagy meghívásos eljárás alkalmazása nem teszi lehet ővé a szerz ődés odaítélését, az irányelv 
egy másik eljárásról, a versenypárbeszédr ől rendelkezik95. Ebben az eljárásban az ajánlatkér ő 
szerv párbeszédet folytathat a részvételre jelentkez őkkel, hogy kiválassza és meghatározza 
azokat az eszközöket, amelye k a leginkább alkalmasak igényeinek kielégítésére. A 
résztvevőknek olyan ötletekkel és megoldásokkal kell el őállniuk, amelyeket megvitatnak az 
ajánlatkér ő szervekkel. 
Az EU jelenlegi közbeszerzési szabályainak  célja, hogy védjék az innovatív megoldásokat, 
még akkor is, ha azokat nem foglalták szellemi tulajdonjogokba. Az ajánlatkér ő szervek az 
ajánlattev ő beleegyezése nélkül nem közölhetik a ja vasolt megoldásokat vagy más bizalmas 
információt a többi résztvev ővel96. 
A szellemi tulajdonjogok vagy innovatív megol dások „kimazsolázása” azonban kételyt vetett 
fel, különösen a versenypárbeszéd vonatkozásában: ha egy résztvev ő közzéteszi 
megoldásának egyedi jellemz őit, ezek ismertté válhatnak a többi részvételre jelentkez ő 
számára is. Miközben a jelenlegi szabályok  megkövetelik, hogy az ilyen információt 
bizalmasan kell kezelni, az ajánlatkér ő szervet köti a bizalmas információk védelmére 
vonatkozó kötelezettség és bizonyos, az ig ényei kielégítésére legjobban megfelel ő 
megoldások kiválasztására szolgáló info rmációk közzétételének szükségessége. Az 
ajánlatkér ő szervek megkísérelhetik, hogy nyomá st gyakoroljanak az ajánlattev őkre, hogy 
azok járuljanak hozzá a közzétételhez. Továbbá, az a tény, hogy (az ajánlatkér ő szerv által 
választott) legjobb megoldást elkerülh etetlenül bemutatják minden résztvev őnek, akit aztán 
felhívnak arra, hogy nyújtsa be ajánlatát e me goldás alapján, elijesztheti a résztvev őket attól, 
hogy nagyon innovatív megoldásokat javasoljan ak, mivel nem biztosak abban, hogy e 
megoldás kidolgozásáért majd „megjutalmazzák-e” őket a szerz ődés odaítélésével. 
Az ajánlati felhívás elkészítésekor az ajánlatkér ő szervek dönthetnek úgy is, hogy 
felhatalmazzák az ajánlattev őket változatok benyújtására. Il yen esetben olyan áruk vagy 
szolgáltatások is szerepelhetnek az ajánla tban, amelyek nem egyeznek meg az ajánlatkér ő 
szervek által meghatározottakkal, de megf elelnek az ajánlati dokumentációban foglalt 
minimális m űszaki követelményeknek. Az a lehet őség, hogy az ajánlatkér ő szervek által 
kezdetben el őírt műszaki leírástól eltér ő ajánlatokat is be lehe t nyújtani, arra ösztönzi a 
gazdasági szerepl őket, hogy még innovatívabb szolgáltatás okat vagy termékeket ajánljanak. 
Ez serkentheti az új technológiák ra irányuló kutatást és lehet ővé teszi a felhasználóknak, hogy 
kihasználják a m űszaki fejlődést. 
Az innováció ösztönzésének másik fontos módja, ha az ajánlatkér ő szervek olyan termékek 
vagy szolgáltatások kifejlesztését kérik, amelye k még nem állnak rendelkezésre a piacon. A 
                                                 
95 Lásd a 2004/18/EK irányelv 29 . cikkét és a 2004/18/EK iránye lv (31) preambulumbekezdését. A 
2004/17/EK irányelv nem rendelkezik a versenypárbeszédr ől. Az el őzetes pályázati felhívás 
közzétételével induló tárgyalásos eljárást választó ajánlatkér ő szervet azonban semmi sem gátolja 
abban, hogy az el őírásokban kikösse: az eljárás a 2004/18/EK irányelvben a versenypárbeszédre 
előírtak szerint zajlik. 
96 A 2004/18/EK irányelv 29. cikkének (3) bekezdése. Ez  a garancia egy további sz abály, amely kiegészíti 
az irányelv 6. cikkének titoktartási záradékát. 
HU 48   HU jelenlegi jogi keret szerint ezt úgynev ezett „kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzéssel” 
97 tehetik meg, ami új megoldások kifejlesztésére  irányuló kutatás és fejlesztés beszerzéséb ől 
áll98, azzal a céllal, hogy a végleges termék vagy szolgáltatás lehetséges beszerzésére egy 
megszokott közbeszerzési eljárásban, egy kés őbbi szakaszban kerüljön sor. Ez a megközelítés 
lehetővé teszi az ajánlatkér ő szervek számára, hogy állami támogatás bevonása nélkül 
megosszák a szállítókkal egy limitált mennyiség ű új termék és szolgáltatás tervezésével, 
prototípusának elkészítésével és tesztelésével járó kockázatokat és el őnyöket. 
A kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzés segítheti az ajánlatkér ő szerveket abban, 
hogy radikálisan fejlesszék a közszolgáltatások min őségét és hatékonyságát vezet ő piacok 
létrehozásával és új, áttör ő megoldások kialakításának bei ndításával, amelyek az állami 
szektor olyan kihívásainak felelhetnek me g, amelyekre még nem állnak rendelkezésre 
késztermékek és szolgáltatások a piacon. 
Az innováció közbeszerzés ál tali támogatásának különböz ő említett lehet őségei ellenére az 
érdekeltek szerint túl kevés európai közbeszer zés irányul innovációra. Ennek számos oka 
lehet, mint például: a ki s kockázatú megoldásokat el őnyben részesít ő, rossz ösztönz ők; az új 
technológiák és innovációs termékek  sikeres közbeszerzését segít ő ismeretek és kapacitások 
hiánya; a közbeszerzés és  a szakpolitikai célkit űzések közötti kapcsolat és a stratégiai 
megközelítés hánya. Az iránymutatás iránti az onosított igényre reagálva tehát vitára van 
szükség arról, hogy a közbeszerzési szabályok alkalmazása és esetleges további intézkedések hogyan segíthetik az ajánlatkér ő szerveket az innováció el őmozdításában. Különös figyelmet 
kell fordítani a teljesítménymérésre, mivel ez kulcsfontosságú a közbeszerzés innovációra 
gyakorolt hatásának értékelésében, a teljesítmény javításában és az inno váció, mint tényleges 
cél elérésében. 
Kérdések: 
91. Gondolja, hogy szükség van az innováció további el őmozdítására és ösztönzésére a 
közbeszerzés révén? Mely ösztönz ők/intézkedések segítenék és gyorsítanák az 
innováció elterjedését az állami szervek között? 
92. Úgy gondolja, hogy a versenypárbeszéd kielégít ő védelmet nyújt a szellemi 
tulajdonjogoknak és innovatív megol dásoknak, azaz biztosítja, hogy az 
ajánlattev őktől nem vonják meg az innovatív ötleteikb ől származó el őnyöket? 
93. Úgy gondolja, hogy más eljárások jobban me gfelelnének annak a követelménynek, 
hogy az innovációt az eredeti megoldások védelmével er ősítsék? Ha igen, milyen 
eljárások volnának a legmegfelel őbbek? 
94. Ön szerint a kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzés megközelítése, amely 
magában foglalja, hogy az ajánlatkér ő szervek K&F szolgáltatásokat szereznek be 
olyan termékek kifejlesztéséhez, amelyek még nem állnak rendelkezésre a piacon, 
illik az innováció serkentéséhez? A kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzés 
                                                 
97 További útmutatást illet ően vö. a „Kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzés: az innováció 
serkentése a fenntartható, min őségi európai közszolgáltatások érdekében” cím ű bizottsági közleménnyel 
és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentummal – COM(2007) 799 és SEC (2007) 1668. További 
információ a legfrissebb fejlesztésekr ől és a kereskedelmi hasznosítást megel őző beszerzésre vonatkozó 
hírekről: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/pcp/home_en.html. 
98 A 2004/18/EK irányelv 16. cikkének (f) bekezdés e értelmében az EU kö zbeszerzési irányelveinek 
hatálya alá nem tartozó beszerzés. 
HU 49   HU szélesebb alkalmazásának el ősegítésére szükség van a bevált gyakorlat további 
megosztására és/vagy a tagállamokban alkalmazott K&F beszerzési gyakorlatok 
összevetésére? Lehetne más – a jelenlegi jogi keretben kifejezetten nem szerepl ő – 
mód is, amely szerint az ajánlatkér ő szervek a piacon még rendelkezésre nem álló 
termékek vagy szolgáltatások kifejlesztését kérhetnék? Lát valami különleges módot 
arra, hogy az ajánlatkér ő szervek ösztönözzék a kkv-kat és  az induló vállalkozásokat 
arra, hogy részt vegyenek a kere skedelmi hasznosítást megel őző beszerzésben? 
95. Szükség van más intézkedésekre a kkv-k i nnovációs kapacitásának támogatására? Ha 
igen, milyen különleges intézkedéseket javasolna?  
96. Milyen teljesítménymérést ajánlana az i nnovatív közbeszerzés térnyerésének és 
hatásának figyelemmel kísérése céljából ? Milyen adatokra lenne szükség ehhez a 
teljesítményméréshez és hogyan gy űjthetők be anélkül, hogy további adminisztratív 
terhet jelentene az ajánlatkér ő szervek és/vagy a gazdasági szerepl ők számára? 
4.4. Szociális szolgáltatások 
A szociális szolgáltatás okat a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékl ete sorolja fel. Ezért, a fenti 
magyarázat szerint a közbeszerzési irányelv ek szerinti értékhatárok feletti érték ű, szociális 
szolgáltatásokra vonatkozó szerz ődések csak az irányelvek néhány külön (a m űszaki 
leírásokra és a beszerzési eljárás eredményeinek közzétételére vonatokozó) szabálya és az európai uniós jog alapelvei, azaz a megkülönbözte tésmentesség és az átláthatóság elve alá 
tartoznak 
99. A fenti magyarázat szerint az  értékhatárok alatti szerz ődések csak az európai 
uniós jog alapelvei alá tartoznak – azaz megkül önböztetésmentesség és az átláthatóság –, 
amennyiben határokon átnyúl ó érdeket képviselnek. 
Ezért, amikor közszolgáltatási szerz ődések segítségével kiszervezik a szociális 
szolgáltatásokat, az állami szervek már lényeges mozgásteret élveznek a követend ő eljárás 
tekintetében. Továbbá, az állami szervek köve telményeket szabhatnak különösen a szóban 
forgó szolgáltatás min őségét, átfogóságát és folyamatosságát illet ően, valamint a felhasználók 
szolgáltatásnyújtásba és értékelésbe történ ő bevonására és részvételére vonatkozóan, vagy 
megfogalmazhatnak olyan követelményeket, amelyek biztosítják, hogy a szolgáltatók 
megismerjék a helyi viszonyokat a szolgáltatás nyújtásakor100. 
Egyes érdekelt felek azonban azt állítják, hogy a jelenlegi szabályokat ki kell igazítani, hogy 
jobban figyelembe vegyék a szociális szolgáltatások sajátosságait. F őként az ilyen 
szolgáltatásokra vonatkozó maga sabb értékhatárok megszabására szólítanak fel. Meg kell 
jegyezni, hogy a szociális szolgáltatások te kintetében az alkalmazható értékhatárok 
felemelése nem eredményezi a GPA vagy más nemzetközi megállapodások hatályának 
                                                 
99 A szociális szolgáltatások a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében felsorolt szolgáltatások közé 
tartoznak, amelyekre az irányelvnek csak korlátozott szabályai vonatkoznak (a IIA. és a IIB. mellékletben felsorolt szolgáltatások közötti különbséget lásd az említett irányelv 20. és 21. cikkében). 
100 Az EU állami támogatási, közbeszerzési és bels ő piaci szabályainak az általános gazdasági érdek ű 
szolgáltatásokra és különösen az általános érdek ű szociális szolgáltatásokra való alkalmazásáról szóló 
útmutató (SEC(2010)1545), amely az általános érdek ű szociális szolgáltatásokra vonatkozó 
közbeszerzési szabályok alkalmazására von atkozó gyakran ismételt kérdésekr ől szóló, 2007. november 
20-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SEC (2007)1514) frissíti, különleges útmutatást ad a 
közbeszerzési szabályok szociális szolgáltatásokra történ ő alkalmazásáról és szem el őtt tartja az állami 
szervek számára ezen a területen rendel kezésre álló széles mozgásteret. 
HU 50   HU korlátozását vagy a lehetséges kártérítési ig ények csökkenését, mivel a B-szolgáltatásokra 
ezek az eszközök nem vonatkoznak. 
Kérdések: 
97. Úgy véli, hogy a szociális szol gáltatások specifikus jellemz őit teljesebb mértékben 
figyelembe kellene venni az EU közbeszer zési szabályozásában? Ha igen, ezt hogyan 
kellene tenni? 
97.1. Úgy véli, hogy a szociális szolgáltatás ok beszerzésének bizonyos szempontjait 
nagyobb mértékben kellene európai uniós szinten szabályozni e szolgáltatások 
minőségének további javítása érdekében? Különösen: 
97.1.1.  Az irányelveknek meg kellene tiltani uk a legalacsonyabb ár kritériumát a 
szerződések odaítélésére / korlátozniuk ke llene az árkritérium alkalmazását / 
korlátozniuk kellene azt a súl yozást, amivel az ajánlatkér ő szervek az árat figyelembe 
veszik / a legalacsonyabb ár  és a gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat mellett be 
kellene vezetniük az odaítélési kritériumok egy harmadik lehet őségét? 
97.1.2.  Az irányelveknek lehet ővé kellene tenniük, hogy a sz ociális szolgáltatásokat 
magukban foglaló szerz ődéseket non-profit szervezetek nek tartsák fenn / legyenek 
más privilégiumok is ilyen szervezetek számára a szociális szolgáltatási szerz ődések 
odaítélése tekintetében?  
97.1.3.  Az odaítélési kritérium ok lazítása vagy a szerz ődések bizonyos típusú szervezetek 
számára történ ő fenntartása károsan érintheti a közbeszerzési eljárások azon 
képességét, hogy biztosítsák a közösség számára a legkisebb költséget jelent ő 
szolgáltatások beszerzését, és ezáltal fennáll annak a veszélye, hogy a megkötött 
szerződések állami támogatást tartalmazn ak. Ön osztja ezeket az aggodalmakat? 
97.2. Úgy véli, hogy a szociális szolgáltatások be szerzésének egyéb szempontjait kevésbé 
kellene szabályozni (például, magasabb értékhatárokkal vagy de minimis  típusú 
szabályokkal e szolgáltatásokra vonat kozóan)? Mi indokolná a szociális 
szolgáltatásokra vonatkozó e különleges bánásmódot? 
5. MEGBÍZHATÓ ELJÁRÁSOK BIZTOSÍTÁSA  
A fennálló pénzügyi kockázat, valamint az állami  és magánszektor szoros kölcsönhatása a 
közbeszerzést a tisztességtelen üzleti magatartás, azaz az összeférhetetlenség, a részrehajlás és 
a korrupció, egyik kockázati területévé tette. Ezt a gondolatmenetet folytatva a Stockholmi program
101 a közbeszerzést olyan területként említi, amelyre különös figyelmet kell fordítani 
a korrupció elleni harc összefüggésében. 
A közbeszerzésben el őforduló tisztességtelen üz leti magatartás megel őzésének hatékony 
mechanizmusaira nemcsak azért van szükség, hogy az egyenl őség alapján biztosítsák a 
tisztességes versenyt és  garantálják az adófizet ők pénzének hatékony felhasználását, hanem 
azért is, mert jelent ősen hozzájárulhatnak a gazdasági b űnözés elleni általános küzdelem 
sikeréhez. 
                                                 
101 Az Európai Tanács által 2009. december 10/1 1-én elfogadott 17027/09  tanácsi dokumentum. 
HU 51   HU Az irányelvekben az eljárá s átláthatóságra vonatkozó el őírások, amelyek célja az 
ajánlattev őkkel szembeni egyenl ő bánásmód garantálása, már csökkentik a tisztességtelen 
üzleti magatartás kockázatát. A jelenlegi irá nyelvek azonban nem tartalmaznak specifikusabb 
szabályokat az összeférhetetlenség megel őzésére és büntetésére, és csak néhány külön 
szabályt fogalmaznak meg a közbeszerzésben el őforduló részrehajlás és korrupció 
büntetésére. Ezekkel a kérdése kkel részletesebben a nemzeti j ogszabályok foglalkoznak, de az 
általuk kínált egyedi bi ztosítékok szintje nagyon eltér ő a tagállamokban. 
A tisztességtelen üzleti magatartás elleni eljárási garanciák európai uniós szint ű növelése 
javíthatná az ilyen gyakorlattal sz embeni védelem közös európai el őírását, növelné az 
eljárások általános pártatlanságát , és a beszerzési eljárásokat ellenállóbbá tenné a csalással és 
a korrupcióval szemben. Az ilyen kiegészít ő garanciák azonban gyakran további 
adminisztratív terheket rónak a beszerz őkre és a vállalkozásokra, és a tisztességtelen üzleti 
magatartás elleni harcban hozzáadott értéküket  óvatosan kell súlyozni azzal az esetleges 
negatív hatással szemben, amelyet az eljárások egyszer űsítésének általános célkit űzésére 
gyakorolnak. 
5.1. Az összeférhetetlenség elkerülése 
Az összeférhetetlenség fogalma egy ol yan helyzetet jellemez, ahol a szerz ődés-odaítélési 
döntésben részt vev ő személyek szakmai vagy személyes kötelezettségei, személyes vagy 
pénzügyi érdekei versenyben állnak egymással, ami megnehezítheti számukra, hogy feladataikat tisztességesen és  pártatlanul végezzék, vagy ahol egy személy olyan helyzetben 
van, hogy saját érdekeinek el őmozdítása érdekében befolyásolhatja az ajánlatkér ő szervek 
döntéshozatali folyamatát. Az ilyen össz eférhetetlenség nem vezet szükségszer űen 
korrupcióhoz, de korrupt magatartást eredményezhet. Ezért a csalás megel őzésében 
kulcsfontosságú az összeférhetetlenség felismerése  és feloldása. Ki kell hangsúlyozni, hogy 
az összeférhetetlenség objektíven és önmagá ban egy súlyos szabálytalanság, függetlenül az 
érintett felek szándékaitól és attól, hogy jó- vagy rosszhiszem űen cselekszenek-e.
102 
Vitát kell folytatni arról, hogy szükség van-e alapvet ő szabályokra európa i uniós szinten, 
úgymint az elfogathatatlan összeférhetetlenségi  helyzetek definiálására és néhány biztosítékra 
az ilyen helyzetek megel őzésére vagy feloldására.103 E biztosítékok megkövetelhetik az 
összeférhetetlenség hi ányára vonatkozó nyilatk ozatokat, valamint a beszerzési tisztvisel ők 
átláthatóságának és elszámolta thatóságának bizonyos fokát szem élyes helyzetük tekintetében, 
természetesen az adatvédelmi szabályok és el őírások teljes tiszteletben tartása mellett. 
Például, az európai uniós szabályok kötelez ővé tehetik, hogy egy ellen őrző testületnek kiadják 
az értékel ő bizottság tagjainak nevét, vagy bevezet het egy olyan követelményt, amely szerint 
az ajánlatkér ő szerveknek ellen őrizniük kell az összeférhetetlenséget az értékel ő bizottság 
létrehozásakor. 
Kérdések: 
                                                 
102 Lásd a T-277/97. sz., Ismeri Europa Srl kontra Számvev őszék ügyben 1999. június 15-én hozott ítélet 
123. pontját az európai uniós intézmények beszerzési szabályairól. 
103 Lásd például az európai uniós intézmények beszerzéseire vonatkozó szabályokat: az Európai 
Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletr ől szóló 1605/2002/EK, 
Euratom tanácsi rendelet 52. cikke, és a vonatkoz ó ítélkezési gyakorlat, azaz a T-21/01. sz., Zavvos 
kontra Bizottság ügyben 2002. július 9-én és a T-160/03. sz., AFCon Management Consultants kontra 
Bizottság ügyben 2005. március 17-én hozott ítélet. 
HU 52   HU 98. Ön támogatná az összeférhetetlenség eur ópai uniós definíciójának bevezetését a 
közbeszerzésbe? Ennek milyen, kockázatot jelent ő tevékenységekre/helyzetekre 
kellene vonatkoznia (személyes kapcsolat ok, üzleti érdekek, úgymint részvények 
birtoklása, összeegyezt ethetetlenség a küls ő tevékenységekkel/ stb.)? 
99. Úgy gondolja, hogy szükség van biztosítékokr a ahhoz, hogy európai uniós szinten 
hatékonyan megel őzzék, felismerjék és feloldják az összeférhetetlenséget? Ha igen, 
milyen biztosítékokat tartana megfelel őnek? 
5.2. A részrehajlás és a korrupció elleni küzdelem 
A beszerzési piacokat, és különös en a nagy építési beruházási proj ekteket, gyakran tekintik a 
potenciális megvesztegetés jövedelmez ő célpontjának. Ki kell ha ngsúlyozni továbbá, hogy a 
folyamat integritása nemcsak korrupció eset én kerül veszélybe, ami teljesen nyilvánvaló, 
hanem általánosabban a részrehajlás minden es etében még akkor is, ha az nem foglal 
magában szükségszer űen korrupt magatartást, pl. a helyi, részvételre jelentkez ővel 
kapcsolatos részrehajlás. A leggyakoribb korr upciós forgatókönyvek, amelyek közbeszerzési 
eljárásokban el őfordulhatnak: a „jutalék” (azaz ken őpénz fizetése jutalom gyanánt annak a 
tisztviselőnek, aki befolyásolta a beszerzési fo lyamatot), az ajánlati dokumentáció 
manipulálása egy bizonyos ajánlattev ő érdekében és fed ő/közvetítő vállalatok alkalmazása a 
korrupt tisztvisel ő illegális tevékenységének fedezésére. 
Sok tagállam beszerzési szabályai tartalmaznak olyan mechanizmusokat, amelyeket 
kifejezetten a korrupció és a részrehajlás megel őzésére és leküzdésére terveztek. Az 
összeférhetetlenség kérdéséhez hasonlóan elemzést kell kész íteni arról, hogy be kell-e építeni 
bizonyos biztosítékokat az EU közbeszerzési s zabályozásába azzal a feltétellel, hogy ez nem 
von maga után aránytalan adminisztratív terheket. Szem el őtt kell tartani azonban, hogy a 
korrupció nagyon érzékeny pontot jelent a tagá llamok számára, és az ezen a területen 
tapasztalható problémák, ahogy a potenciális megoldások is az – egymástól er ősen eltérő – 
nemzeti adminisztratív és üzleti kultú ráktól függnek. Következésképpen nehéz lenne 
mindenki számára egységes megoldás okat találni európai uniós szinten. 
Gyakran elhangzik az a javaslat, hogy a közbeszerzésben jelentkez ő korrupció úgy küzdhet ő 
le, ha emelik az átláth atóság szintjét, különösen  a beszerzési tisztvisel ők által az eljárás alatt 
hozott döntések tekintetében. Ez lehet ővé tenné a részvételre jelentkez ők és – vélhet ően – a 
nagyközönség számára is, hogy alaposan  megvizsgálják a köztisztvisel ők döntéseit, és így 
hatékony eszköz lehet a korrupció  ellen. Ilyen megnövekedett átlá thatóságot lehe tetne például 
bevezetni az ajánlatok felbont ására vagy a beszerzési folyam atot dokumentáló jelentések 
kötelező közzétételére vonatkozóan. Egy ilyen int ézkedés járulékos adminisztratív terhe 
meglehetősen korlátozott lenne, mivel az ajánlatkér ő szervek már amúgy is kötelesek 
elkészíteni ezeket a jelentéseket104. Ugyanígy, a megkötött szerz ődések közzététele (a 
kereskedelmi szempontból érzéken y információk elhagyásával) el ősegítheti a beszerzési 
döntések demokratikusabb vizsgálatát. 
Kilátásba helyezhet ő különleges eszközök kialakítása is, mint pl. ingyenes telefon vagy 
internetalapú rendszer létrehozása csalás be jelentésére, amely arra ösztönzi a résztvev őket 
vagy más személyeket, hogy információt adjanak bármilyen jogsért ő magatartásról vagy 
szabálytalanságról. A felhívás, az ajánlatkér ő szervek honlapja és más közzétételi eszközök 
                                                 
104 A 2004/18/EK irányelv 43. cikke. 
HU 53   HU hivatkozhatnának egy ilyen rendszerre, amelyen keresztül az ajánlatkér ő szervek vagy a 
felügyelő hatóságok névtelen vagy azonosított forrásból információt kaphatnak. 
Ösztönözni kell a teljes beszerzési ci klus jó, átlátható irányítását el ősegítő meglévő eszközök 
alkalmazását. Ebben az összefüggésben az ismert korlátozások ellenére hasznos lehet egy figyelmeztet ő lista készítése az ajánlatkér ő szervek részére
105. A még hatékonyabb bejelentési 
gyakorlat el ősegítéséhez hasznos lehet a bejelentés i követelmények és a bejelentést tev ők 
védelmének világos szabályozása. Küls ő megfigyel ők (pl. irányítási szakért ők, NGO-k stb.) 
alkalmazása kiegészítheti a bels ő ellenőrzési eszközöket a válla lkozók teljesítményének 
felmérésében, valamint a gyanús esetek feltárásában és jelentésében. 
Meg lehet fontolni a meglév ő értékelési mechanizmusok alkalmazását az olyan vonatkozó 
nemzetközi egyezmények betartásának ellen őrzésére, amelyek rendelkezéseket tartalmaznak a 
közbeszerzésben tapasztalható korrupcióról106. 
Végül, az ajánlatkér ő szervek döntési szabadságának biz onyos szempontokra való korlátozása 
nehezítené olyan döntések meghozatalát, am elyeket nem objektív okok indokolnak, és így 
megelőzné a részrehajlást (például, az ajánlatkér ő szervek eljárások megsemmisítésére 
vonatkozó döntési szabadságának korlátozása) . Az ilyen intézked ések azonban nem 
csökkenthetik azt a mozgásteret, amelyre az ajánlatkér ő szerveknek ahhoz van szükségük, 
hogy az egyedi igényeikhez igazodó árukat és  szolgáltatásokat szerezhessék be. 
Kérdések: 
100. Osztja azt a véleményt, hogy a beszerzési piacok ki vannak téve a korrupció és a 
részrehajlás veszélyének? Úgy gondolja , hogy ezen a területen európai uniós 
fellépésre van szükség, vagy azt  a tagállamokra kell bízni? 
101. Ön szerint mik jelentenek kritikus kockázatot a tisztesség szempontjából a 
közbeszerzési folyamat különböz ő szakaszaiban (a tárgy meghatározása, az ajánlat 
elkészítése, kiválasztási szakasz,  odaítélési szakasz, a szerz ődés teljesítése)? 
102. Ön szerint a felismert kockázatok közül  melyiket kell specifikusabb/további 
szabályok bevezetésével k ezelni az EU közbeszerzési  irányelveiben, és hogyan 
(milyen szabállya l/biztosítékokkal)? 
103. Az irányelveknek milyen további esz közöket kell biztosítaniuk a szervezett b űnözés 
leküzdésére a közbeszerzésben? Ön támogatná például az alvállalkozásba adás 
előzetes ellen őrzésének kialakítását? 
5.3. A „tisztességtelen” ajánlattev ők kizárása 
A korrupcióban és, még általánosabba n a szakmai kötelességszegésben b űnös ajánlattev ők 
kizárása er ős fegyver a tisztességtelen üzleti magatart ás büntetésére – és bizonyos mértékben 
megakadályozására. A 2004/18/EK irányelv 45. cikke már el őírja az olyan ajánlattev ők 
kizárásának kötelezet tségét, akiket bizonyos, felsorolt b űncselekményekért (nevezetesen 
                                                 
105 A Világbank 5243. számú politikai kutatási anyaga, 2010. március 29. 
106 Nevezetesen a külföldi hivatalos személye k nemzetközi kereskedelmi ügyletekben történ ő 
megvesztegetése elleni küzdelemr ől szóló OECD-egyezmény és az ENSZ korrupció elleni egyezménye. 
HU 54   HU korrupcióért) elítéltek, valamint annak lehet őségét, hogy az ajánlattev őt más tisztességtelen 
üzleti gyakorlat miatt (beleértve a „s úlyos szakmai kötelességszegést”) kizárják. 
Számos kérdés azonban nyitva marad e rendelkezés  hatályára, értelmezésér e, átültetésére és 
gyakorlati alkalmazására vonatkozóan, és  a tagállamok és az ajánlatkér ő szervek további 
pontosításra szólítottak fel. 
Különösen azt kell megvizsgáln i, hogy a 45. cikkben szerepl ő kizárási okok megfelel őek-e, 
kielégítően világosak-e (nevezetesen a „szakmai kötelességszegés” miatti kizárási ok) és elég 
kimerítőek-e, vagy hogy be kell-e vezetn i további kizárás i okokat. Úgy t űnik, hogy az 
ajánlatkér ő szervek gyakorlati nehézségekkel szembe sülnek, amikor megpróbálnak beszerezni 
minden vonatkozó információt a más tagállamokban székhellyel rendelkez ő ajánlattev ők és 
részvételre jelentkez ők személyes helyzetér ől és nemzeti joguk szerinti jogosultságukról. 
Továbbá, a kizárási okokra vonatkozó nemze ti jogszabályok végrehajtásának hatályát 
valószínűleg pontosítani kell. A tagállamok hatékonyabban küzdhetik le a nemzeti 
összefüggésekhez kapcsolódó tisztességtelen üzle ti magatartások specifikus problémáit, ha 
további kizárási okokat vezethetnek be nemzeti jogszabályaikba. Másfel ől, a specifikus 
nemzeti kizárási okok mindig magukban hordozzák a külföldi ajánlattev ővel szembeni 
megkülönböztetés kockázatát és veszélyeztethetik az egyenl ő európai versenyfeltételek elvét. 
Fontos kérdést jelentenek az úgynevezett „öntis ztító” intézkedések, azaz az érdekelt gazdasági 
szereplők által a jogosultsá gukra ható negatív helyzet or voslására hozott intézkedések, 
amelyekről az EU jelenlegi közbeszer zési irányelvei hallgatn ak. Hatékonyságuk attól függ, 
mennyire fogadják el őket a tagállamok. Az „öntisztító intézkedések” kérdése abból az 
igényből származik, hogy egyensúlyt teremtsene k a kizárási okok végrehajtása és az 
arányosság és egyenl ő bánásmód tiszteletben tartása között. Az öntisztító intézkedések 
megfontolása segíth eti az ajánlatkér ő szerveket a részvételre jelentkez ő vagy ajánlattev ő 
egyéni helyzetének objektív és  teljesebb megítélésében anna k eldöntésére, hogy kizárják-e a 
beszerzési eljárásból. 
A 45. cikk lehet ővé teszi a tagállamok számára, hogy figyelembe vegyék az öntisztító 
intézkedéseket, amennyiben azok mu tatják, hogy a részvételre jelentkez ő vagy ajánlattev ő 
szakmai becsületére, fizet őképességére és megbízhatóságá ra vonatkozó kételyek megsz űntek. 
Nincs azonban egységes szabály az „öntisztít ó intézkedésekre” még akkor sem, ha egyes 
tagállamokban az ajánlatkér ő szervek mindenképpen figyelembe veszik a gazdasági szerepl ő 
által a kizárás orvoslására  hozott intézkedéseket. 
Továbbá felmerül a kérdés, hogy az EU-nak kife jezetten szankcionálnia  kell-e a beszerzési 
folyamat átláthatóságát és pártatlanságát veszélyeztet ő kísérleteket (pl. az olyan részvételre 
jelentkezőket vagy ajánlattev őket, akik megpróbálnak hozzáfé rni bizalmas információkhoz 
vagy túlzottan befolyásolni próbálják az ajánlatkér ő szervek tevékenységét például a 
kiválasztási és az odaítélési szakaszban). Ilyen szankciókat jelenthet például a részvételre jelentkezés vagy az ajánla t visszautasítása, amennyiben a döntés megfelel ően indokolható. 
A jogellenes magatartás egyes súlyos formá it, úgymint a korrupciót vagy a szándékosan 
elhallgatott összeférhetetlen séget, súlyosabban, pl. büntet őjogi szankciókkal kellene 
szankcionálni. A tagállamoknak most is büntet őjogi szankciókat kell el őírniuk tisztvisel őiket 
érintő korrupció esetén. A szankciókka l kapcsolatos minimumstandardok el őírásának 
HU 55   HU helyességét a b űncselekmény dimenziójának, valamint a szükségesség, a szubszidiaritás és az 
arányosság elvének figyelem bevételével kell felmérni.107 
Kérdések: 
104. Úgy gondolja, hogy a 2004/18/EK irányelv ajánlattev ők kizárására vonatkozó 45. 
cikke hasznos eszköz a tiszt ességtelen üzleti magata rtások büntetésére? Milyen 
javításokat és/vagy alternatív mechanizmusokat javasolna? 
105. Hogyan lehetne er ősíteni az ajánlatkér ő szervek közötti együttm űködést a részvételre 
jelentkezők és ajánlattev ők személyes helyzetére vonatkozó információk 
beszerzésében? 
106. Úgy gondolja, hogy a 45. cikknek kifejezetten foglalkoznia kellene az „öntisztító 
intézkedések” kérdésével, vagy azt csak  nemzeti szinten kell szabályozni? 
107. Egy ajánlat vagy jelentkezés i ndokolt visszautasítása megfelel ő szankció arra, hogy 
növelje az egyenl ő bánásmód elvének tiszteletben tartását? 
108. Gondolja, hogy a Lisszaboni Szerz ődés fényében büntet őjogi szankciókra vonatkozó 
uniós szint ű minimumstandardokat kell kidolgoz ni bizonyos körülmények között, 
úgymint korrupció vagy elt itkolt összeférhetetlenség? 
5.4. A tisztességtelen el őnyök elkerülése 
Végül, adódhatnak olyan helyzetek, amikor – összeférhetetlenségi helyzet vagy 
tisztességtelen üzleti gyakorlat hiányában – az eljárás pártatlanságát az veszélyezteti, hogy 
bizonyos ajánlattev ők előnyös helyzetben vannak. Például,  ha a részvételre jelentkez őt vagy 
ajánlattev őt előzetesen bevonják a beszerzésre szánt szol gáltatás kifejleszt ésével kapcsolatos 
előkészítő tevékenységekbe (úgymint kutatás és/va gy tervezés), az bennfentes információk 
tekintetében jelent ős előnyöket biztosíthat az adott ajánlattev őnek, és ezért aggodalomra adhat 
okot az egyenl ő bánásmód betartásával kapcsolatban 108. 
Ebben az esetben az a kérdés, hogy az el őnyöket milyen mértékben lehet kompenzálni a 
szóban forgó ajánlattev ő hátrányos megkülönböztetés e nélkül. A projekt el őkészítésében részt 
vevő ajánlattev ők egyszer ű kizárása valószín űleg aránytalan reakció lenne, és nem volna 
kivitelezhet ő a gyakorlatban sem, különösen, ha az adott piacon kevés min ősített versenytárs 
van. Átgondolt kompenzáció lehet például annak el őírása, hogy minden versenyben lév ő 
ajánlattev ővel közölnek minden olyan bennfentesnek min ősülő információt, amelyhez az 
előnyös helyzetben lév ő ajánlattev ő hozzájuthatott, amikor el őzetesen kapcsolatba került a 
projekttel. 
Még kényesebb kérdés a piaci er őfölénnyel rendelkez ő ajánlattev ők természetes el őnyeinek 
problémája, amelyet még nehezebb világosan felismerni és kompenzálni. Ismét az lehet a 
megfelelő megoldás a megkülönböztetés kockázatának csökkentésére, ha kötelez ően 
közzétesznek bizonyos bennfentes információka t azzal a feltétellel, hogy a kereskedelmi 
szempontból érzékeny információk megfelel ő védelmet kapnak. 
                                                 
107 Az EU büntet őjogi működési hatáskörét illet ően lásd a C-440/05. sz., Bizo ttság kontra Tanács ügyben 
hozott ítélet 66. pontját. 
108 Lásd a C-21/03. és C-34/03. sz., Fabricom közös ügyeket. 
HU 56   HU Kérdések: 
109. Legyenek európai uniós szint ű, külön szabályok az olyan egyes ajánlattev ők 
előnyeinek kezelésére, akik korábban kapcsolatb a kerültek az ajánlati felhívás tárgyát 
képező projekt tervezésével? Milyen  biztosítékokat javasolna? 
110. Úgy gondolja, hogy a piaci er őfölénnyel rendelkez ő ajánlattev ők lehetséges 
előnyeinek problémáját európai uniós szinten kell kezeln i, és ha igen, hogyan? 
6. HARMADIK ORSZÁG SZÁLLÍTÓINAK BEJUTÁSA AZ EU PIACÁRA  
Az irányelvek különböz ő rendelkezései tükrözik a beszer zés területén az EU által vállalt 
nemzetközi kötelezettségeket. 
A 2004/18/EK irányelv (7) preambulumbek ezdése és a 2004/17/EK irányelv (14) 
preambulumbekezdése kifejezetten utal a 94/800 /EK tanácsi határozatra, amely jóváhagyta a 
közbeszerzésr ől szóló WTO-megállapodást (WTO GPA). Kimondják, hogy „az aláíró 
harmadik országok ajánlattev őire és termékeire a Megá llapodás által meghatározott 
szabályozás alkalmazandó” . Emellett a GPA-ra vonatkozó feltételek tükröz ődnek a 
2004/18/EK irányelv 5. cikkében és a 2 004/17/EK irányelv 12. cikkében. Ennek 
eredményeként a GPA-t aláíró harm adik országok gazdasági szerepl ői ugyanabban az 
elbánásban részesülnek, mint az európai gazdasági szerepl ők a GPA-ban meghatározott 
feltételek szerint, különös tekintettel az EU 1. melléklet ére, amely az EU megállapodás 
szerinti összes kötelezettségvállalását tartalmazza. 
Továbbá, azokon a területeken, amelyeken az EU nem vállalt nemzetközi kötelezettségeket, a 
2004/17/EK irányelv 58. cikke közösségi prefer enciát vezet be az áruk beszerzésére, és 
ugyanennek az irányelvnek az 59. cikke lehet őséget ad arra, hogy korlátozzák a bejutást az 
EU közüzemi beszerzési piacaira. 
A közelmúltban több érdekelt fél is kiemelte, hogy az EU be szerzési piaca nyitottabb, mint 
nemzetközi partnereink beszerzési piacai. Enne k eredményeként az európai uniós vállalatok 
nem mindig egyenl ő alapokon versenyeznek a külföldi vállalatokkal. Továbbá ez a helyzet 
negatív hatással van az EU tá rgyalási pozícióira a piacok hoz való nagyobb hozzáférésért 
folyó nemzetközi tárgyalásokban. El kell tehát t űnődni az EU harmadik országokkal szembeni 
közbeszerzési politikájáról, a fent említett rendelkezések alkalmazásáról, valamint a lehetséges tökéletesítésr ől. 
Ez kapcsolódik ahhoz a folyamatban lév ő vitához, amelynek té mája: hogyan lehetne er ősíteni 
az EU befolyását a nemzetközi tárgyalás okban, hogy kiegyensúlyoz ottabb és kölcsönös 
bejutás legyen biztosított az európai uniós és a külföldi bes zerzési piacokra. A Bizottság 
jelenleg hatásvizsgálatot vé gez, amelyben értékeli a különböz ő lehetséges szakpolitikai 
lehetőségeket, az olyan nemzetközi kötelezettségváll alásaink végrehajtására építve, mint a 
Kormányzati Közbeszerzési Megállapodás, valamint olyan harmadik országokkal 
kapcsolatosan, amelyekkel az EU még nem kötött ilyen megállapodást. 
Kérdések: 
111. Mik az Ön tapasztalatai és/vagy véle ménye a 2004/17/EK irányelv 58. és 59. 
cikkében el őírt mechanizmusokkal kapcsolatban? 
HU 57   HU 111.1.  Tovább kell fejleszteni ezeket a rendelkezéseket? Ha igen, hogyan? Megfelel ő 
megoldás lehet kiterjeszteni e rendelkezések ha tályát a közüzemi beszerzésen túlra?  
112. Milyen egyéb mechanizmusokat javasolna a beszerzési piacokhoz való hozzáférés 
jobb szimmetriájának elérése érdekében? 
*** 
Ez a zöld könyv azokat a kérdéseket vitatja me g, amelyeket a Bizottság fontos szempontként 
határozott meg az EU közbeszerzési politikájának jöv őbeni reformja szempontjából. Lehetnek 
még olyan kulcsfontosságú témák, amelyekkel a fenti zöld könyv nem foglalkozik. Érdekes 
volna továbbá megtudni az érdekelt felekt ől, hogy a fenti témák melyikét tartják a 
legfontosabbnak, és mely kérdések t űnnek kevésbé relevánsnak a jöv őbeni reform 
szempontjából. Ennélfogva minden érdekelt fél válaszát várjuk az alábbi kérdésekre. 
Kérdések: 
113. Vannak még olyan más kérdések, amelye kkel Ön szerint az EU közbeszerzési 
irányelveinek jöv őbeni reformja során foglalkozni ke llene? Melyek ezek a kérdések, 
mik – Ön szerint – azok a problém ák, amelyeket napirendre kell t űzni, és mik 
lehetnek a lehetséges megoldások? 
114. Kérjük, rangsorolja fontosság szerint az ebben a zöld könyvben felvetett különböz ő 
kérdéseket és az Ön álta l fontosnak tartott további kérdéseket. Ha ki kellene 
választania azt a három kérdést, amelyeket els őként kell napirendre t űzni, melyeket 
választaná? Kérjük, indo kolja választását. 
*** 
A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy hozzászólásaikat 2011. április 18-ig lehet őleg e-
mailben és Word formátumban juttassák el a MARKT-CONSULT-PP-
REFORM@ec.europa.eu  címre. 
A hozzászólásoknak nem kell az e zöld könyvben felvetett minden kérdésre reagálniuk. 
Korlátozódhatnak az Önt kifejezetten érdekl ő kérdésekre. Kérjük, világosan jelezze azokat a 
szempontokat, amelyekre hozzászólása vonatkozik. 
A konzultáció során beérkezett hozzászólásokat és  észrevételeket a hozzászóló nevével együtt 
közzétesszük az interneten, kivéve ha a ho zzászóló nem járul hozzá személyes adatainak 
nyilvánosságra hozatalához, mivel az megítélése szerint jogos érdekeinek sérelméhez vezetne. 
Ebben az esetben a hozzászólások és észrev ételek a hozzászóló neve nélkül tehet ők közzé. 
Ellenkező esetben a hozzászólások és észrevételek közzétételére nem kerül sor, és a Bizottság 
elvileg azok tartalmát sem veszi figyelembe.