HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 12.07.2004 
COM(2004)472 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK, 
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS 
SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGANAK 
Árvízkockázatok kezelése 
 
Árvízmegel őzés, árvíz elleni védekezés és árvízkárok mérséklése 
 
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
1998 és 2002 között Európa száznál több nagyobb ár vízeseményt szenvedett el, beleértve a 
Duna és Elba folyók mentén 2002-ben bekövetkezet t katasztrofális hatású árvizeket is. 1998 
óta az árvizek mintegy 700 emberéletet követeltek, körülbelül félmillió embert kellett kitelepíteni, és a biztosított gazdasági veszteségek legalább 25 milliárd euró nagyságúak voltak
1. 
Az árvizek kockázatának kitett érték óriási le het. Például a Rajna különösen árvízveszélyes 
területein él ők száma meghaladja a 10 millió f őt , és a potenciális ká r összege mintegy 165 
milliárd euró összeg űre tehető. Az áradások a tengerparti terüle teket szintén veszélyeztetik. 
Európa partvonalai mentén 500 méteres körzeten  belül a gazdasági es zközök teljes értéke, a 
tengerparti strandokat, mez őgazdasági területeket és ipari létesítményeket is beleértve jelenleg 
a becslések szerint 500–1000 milliárd euró összeg űre tehető2. 
A gazdasági és szociális értele mben elszenvedett károkon túlmen ően az árvizek súlyos 
környezeti hatásokat is el őidézhetnek, például amikor a szennyvízkezel ő telepek 
elárasztódnak, vagy amikor az áradás nagy mennyiség ű toxikus anyagot tároló gyári 
létesítményeket is érint. Az árvizek károsíthatják a vizes él őhelyeket is, és a biológiai 
sokféleség csökkenését okozhatják. 
Az árvíz természeti jelenség, amelyet nem lehet megakadályozni. Ugyanakkor azonban az 
emberi tevékenységek hozzájárulnak a különösen veszélyes árvízesemények valószínűségének növeléséhez és a káros hatásoknak a súlyosbításához. Sok tagállam már 
alkalmaz árvízvédelmi intézkedéseket, az egy eztetett és összehangolt fellépés azonban az 
Európai Unió szintjén jelent ős többletértéket hozhat , és javíthatja az árvíz elleni védekezés 
általános szintjét. Az emberi élet, a g azdasági eszközök és a környezet biztonságát 
veszélyeztet ő potenciális kockázat tudatában nem e ngedhetjük meg magunknak a tétlenséget; 
Európa elkötelezettsége a fenntartható fejl ődés iránt megkérd őjeleződik, ha nem tesszük meg 
a megfelel ő intézkedéseket. 
2. A
Z ÁRVIZEK PROBLÉMÁJÁNAK KEZELÉSE  
2.1. A probléma kivizsgálása 
Folyókon árvizek olyankor keletkezhetnek, ami kor a természetes vagy ember által alkotott 
vízelvezet ő rendszer befogadóképessége nem elegend ő ahhoz, hogy az es őzések által 
előidézett vízmennyiséget elvezesse, vagy az árvízvédelmi módszerek eredménytelensége 
esetén. A tapasztalatok azt mu tatták, hogy az egyik helyen alkalmazott helyi árvízvédelmi 
intézkedések visszahatnak a folyók fels ő vagy alsó szakasza mentén elhelyezked ő területekre. 
Ha például az egyik terület olyan gépésze ti megoldásokat valósít meg, amelyekkel saját 
árterületér ől a lehető leggyorsabban eltávolí tja a vizet, ez egyszer űen csak azt jelenti, hogy az 
áradás hamarabb eléri a folyásirányban lejjebb elhelyezked ő területeken él ő szomszédjait. 
Ezért elkerülhetetlenül fontos, hogy az árvizek elleni védekezés egyeztetett és összehangolt 
módon történjen a folyó teljes hosszában. 
                                                 
1 Európai Környezetvédelmi Ügynöks ég, Környezetvédelmi problémák bejelentése, 2003. 35. szám. 
2 EUrosion: http://www.eurosion.org  
 
HU 3   HU A folyók áradásai mind méretüket, mind id őtartamukat tekintve eltér őek. Olyan nagy folyók 
esetében, mint például a Duna, a Rajna vagy az Elba, el őfordulhat, hogy az árvíz jóval az 
esőzések ideje után köve tkezik be, és az árví z napokig, hetekig, s őt hónapokig is eltarthat. 
Másrészről a hirtelen árhullám általában egy adott területet érint ő, igen intenzív es őzések 
miatt következik be. A hirtelen árhullámok nagy kiterjedés ű károkat képesek okozni, 
különösen olyankor, ha más természeti esemé nyekkel, például földcsuszamlással vagy 
sárlavinával egy id őben következnek be. A hirt elen árhullám meglehet ősen megszokott 
jelenség a földközi-tengeri és hegyvidéki te rületeken; különösen veszélyes az emberek 
számára, mert hirtelen keletkezik, és  alig vannak a keletkezésükre figyelmeztet ő előjelek. 
A tengerparti áradásokat el őidézhetik tengeri viharok, amelyek dagályhullámot sodornak a 
szárazföldre. Több területen az árvizek esélye megn őtt a partvonal eróziója miatt. Ha tengeri 
viharok egybeesnek a folyótorkolatok magas vízállásával, nagy kiterjedés ű károkat 
idézhetnek el ő. 
Az árvizeket el őidéző alapvető okok (es őzés és a tengerszint magassága) természeti 
jelenségek, és lényegileg nem befoly ásolhatók. Azonban azt a tényt, hogy az es őzés, vihar 
vagy dagály mekkora árvízkárokat okoz, igen nagy mértékben befolyásolja az emberi 
tevékenység, például az erd ők kiirtása a fels ő vízgyűjtő területen, a folyók kiegyenesítése és a 
természetes árterületek csökkentése, nem megfelel ő vízelvezet ő eljárások alkalmazása, és ami 
a legfontosabb, kiterj edt építkezés a nagy kockázatot jelent ő árterületeken. 
Két folyamat mutat rá az európai árvízk ockázatok súlyosbodására . Az egyik, hogy az 
éghajlatváltozás (intenzívebb es őzések és a tengerszint magasságának emelkedése) miatt 
valószínűsíthetően növekedni fog az árvizek  gyakorisága és nagysága3. A másik, hogy 
bizonyítottan növekszik az árvízkockázatok által érintett térségekben leteleped ő emberek és 
gazdasági létesítmények száma. 
Egyre nagyobb mértékben tudatossá válnak az ár vizek emberi egészségre gyakorolt hatásai is, 
mind fizikai, mind pszichológiai értelemben. Súlyos egészségügyi  kihatásai lehetnek például 
annak, amikor az áradások szennyez őanyagokat sodornak magukkal, vagy amikor 
szennyvízelvezet ő rendszerekb ől és mezőgazdasági területekr ől származó szennyezett vízzel 
keverednek. Az árvizek a szellemi egészségi állapotra is kihatással vannak: A nagy károk 
okozta stresszes állapoton túlmen ően fennáll az áradások ismétl ődésének a fenyeget ő 
veszélye, amihez bizonyos esetekben a biztosítá si fedezet visszavonása társul, az érintett 
tulajdont úgyszólván eladhatatlanná téve. 
Az árvizek kockázata továbbra is jele n marad az Európai Unióban és jelent ősen fokozódhat az 
elkövetkez ő évtizedekben. A kihívás abban áll, hogy ezeket a változásokat mérlegelni kell, és 
védelmet kell nyújtani a társadalom és a környe zet számára az árvizek negatív hatásai ellen. 
2.2. Az árvízkockázat kezelése 
Az árvízkockázatok kezelésének célja  az árvizek bekövetkezési valószín űségének és 
hatásainak a csökkentése. A tapasztalato k bebizonyították, hogy  a leghatékonyabb 
megközelítés az alábbi elemeket tartalmazó árvízkockázat-kezelési programok kidolgozásával érhető el: 
                                                
 
3 IPCC (2001): Éghajlatváltozás: A tudományos alapok. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi 
testület harmadik felmér ő jelentésének I. munkacsop ortja által szolgáltatott hozzájárulás. Szerkesztette: 
J.T. Houghton et al. 
 
HU 4   HU – Megelőzés: az árvizek által ok ozott károk megel őzése a jelenlegi és jöv őbeli 
árvízveszélyes területeken házak és gazdasági létesítmények építésének az elkerülésével, jövőbeli fejlesztéseknek az árvízkockázathoz igazításával; megfelel ő földhasználat, 
valamint helyes agrártermelési és erdészet i eljárások alkalmazásának a szorgalmazásával; 
– Védekezés:  strukturális és nem strukt urális intézkedések megtétel e a kérdéses területen az 
árvízveszély valószín űsíthető kockázatának és/v agy az árvizek hatásának a csökkentése 
céljából; 
– Felkészültség : a lakosság tájékoztatása az árví zkockázatokról és árvizek idején 
végrehajtandó teend őikről; 
– Vészhelyzeti beavatkozás : árvizek eseteire vészhelyzeti beavatkozási tervek kidolgozása; 
– Helyreállítás és a tanulságok levonása : a normál ál lapotok lehet ő legrövidebb id őn belüli 
helyreállítása és a lakosságot érint ő szociális és gazdas ági hatások enyhítése. 
3. A
 JELENLEG FOLYAMATBAN LEV Ő INTÉZKEDÉSEK , TERVEZETT JÖV ŐBELI 
KEZDEMÉNYEZÉSEK ÉS TERVEZETT INTÉZKEDÉSEK  
3.1. Európai szinten 
3.1.1. Európai Kutatáspolitika Az Európai Bizottság az egymást követ ő kutatási és technológiai fejlesztési 
keretprogramjaival az 1980-as évek kezdetét ől támogatja az árvízzel kapcsolatos kutatásokat
4. 
Az európai kutatás sikeresen b ővítette az árvizekkel és azok következményeivel kapcsolatos 
ismereteinket, valamint javította képességeinke t annak felmérésére, hogy  egy adott területen 
mekkora az árvíz bekövetkeztének valószín űsége és annak terjedelme. 
A kutatási eredmények rámutattak az árvízmegel őzés műszaki módszereinek a korlátjaira, 
valamint a nagy érték ű ökológiai rendszerek helyreállítá sához és megvédéséhez megfelel ő 
lehetőségek biztosításának a szükségességére. 
Az árvizek el őrejelzéséhez és az ezekhez kapcsol ódó kockázatok kezeléséhez is megfelel ő 
módszereket dolgoztak ki. Ezeknek az eszközökn ek és technikáknak némelyikét már Európa-
szerte alkalmazzák a vízgy űjtő területeken. Az új 10 millió euró költség ű FLOODsite kutatási 
programot éppen mostanában indították el, és  az hozzájárul az árvízkockázatok integrált 
elemzésének és kezelési módszereinek a javításához5. 
Az árvíz-el őrejelzések6, az árvízkockázatok feltérképezése és szcenáriók készítése fontos 
alkotóelemei a közös kutatóközpont tervezett közrem űködésének az árvízvédelem területén. 
A jövőbeli kutatás iránya az éghajlatváltozás  hatáselemzéséhez, a mérséklési és 
alkalmazkodási stratégiákhoz kapcsolódik. 
                                                 
4 http://www.eu-medin.org/floods-rtd-projects.php  
5 http://www.floodsite.net  
6 http://natural-hazards.jrc .it/floods/Preparedness/  
 
HU 5   HU Egyértelm űen szükséges a kutatótevékenységek folytatása az árvizek elleni védekezés 
területén. Az árvizek ke zelésében a folyók vízgy űjtőjének elszigetelt tanulmányozása helyett 
az árvízvédelmet a folyók vízgy űjtő-gazdálkodása integrált és át fogó megközelítése részének 
kell tekinteni. A jöv őbeli természetvédelmi kutatás7 többek között érinteni fog olyan 
kérdéseket, mint a környezetváltozások (például  éghajlat) nagyságrendjének felmérése és 
előrejelzése, azok hatásainak teljes kör ű feltárása, valamint a természeti kockázatoknak és a 
gazdasági tevékenységek kockázatai felmérésének, megel őzésének és mérséklésének a 
támogatása. Ebben a vonatkozásban az árvízvédelem egyértelm űen elsőrendű prioritást élvez ő 
terület. 
3.1.2. Regionális politika és az árvizek 
A megel őző (infrastrukturális) befe ktetések, és közöttük az árvízvédelem költségei a 
Strukturális Alapokból8, nevezetesen az Európai Regionális Fejlesztési Alapból9 és a 
Kohéziós Alapból finanszírozhatók. Az Európa i Regionális Fejlesztési  Alap hozzájárulhat a 
kutatási és technológiafe jlesztési infrastruktúrák  finanszírozásához is. 
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap ille tékességébe tartozó INTERREG-kezdeményezés 
támogatást nyújtott a határokon átnyúló árvízvédelmi együttm űködés javításához. Az IRMA-
projekt („INTERREG Rajna-Meuse Tevékenys égek”) a sikeres határokon átnyúló 
együttműködés és az árvíz elleni küzdelem integrált megközelítésének jó példája. A Rajna és 
Meuse folyók 1993. és 1995. évi áradásai által el őidézett pusztítás ösztönz ő hatással volt a 
Hollandia, Belgium, Franciaország, Luxemburg, Németország és Svájc részvételével kezdeményezett transznacionális megel őző program megvalósítására. Az IRMA-projekt teljes 
költségterve 419 millió euró, amelynek e gyharmad részét az INTERREG bocsátja 
rendelkezésre. 
Egy másik INTERREG-kezdeményezésnek, a SC ALDIT-projektnek a megvalósítása 2003-
ban kezdődött el, ez a projekt a Scheldt (Escaut) folyó vízgy űjtőjét érinti. Ebben a folyók 
vízgyűjtő-tervezésével és árvízvédelemmel foglalkoz ó projektben Franciaország, Hollandia és 
belga régiók vesznek részt. 
A gazdasági és szociális kohézióról szóló harm adik beszámolójában a Bizottság javasolja, 
hogy a kohéziós politikák által támogatott intézk edéseket korlátozott számú prioritást élvez ő 
területre kell összpontosítani a lisszaboni és göteborgi ag endákkal összhangban, amely 
területeken a Közösség beavatkozása a várakozások szerint kifejtheti ösztönz ő hatását és 
jelentős többletértéket nyújthat. A „környezet és kockázatmegel őzés” területe a kohéziós 
politika számára a jöv őre nézve meghatározott központi kérd ések egyike. Az „Európai területi 
együttműködés” elérését célul kit űző jövőbeli kezdeményezés meg őrzi és meger ősíti a 
szükséges transznacionális együttm űködési tevékenységeket, és az INTERREG által ezen a 
területen elért eredményekre építkezik. 
3.1.3. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 
A 2002. évi közép-európai árvízeseményeket követ ően az EU létrehozta az Európai Unió 
Szolidaritási Alapját
10 (EUSF), egy célirányos pénzügyi  eszközt, amelynek célja gyors 
                                                 
7 COM(2004)101 végleges 
8 HL L 161., 1999.6.26. 
9 HL L 213., 1999.8.13. 
10 HL L 311., 2002.11.14. 
 
HU 6   HU pénzügyi segítség nyújtása nagy katasztrófák bekövetkezése esetén (a melyek a meghatározás 
szerint meghaladják a 3 milliárd euró nagyságrendet vagy a bruttó nemzeti össztermék 0,6%-át), hogy a lehet őség szerint segítse az érintett területeket a normál életkörülmények 
helyreállításában. 
Az EUSF csak vészhelyzeti m űveletekben vehet részt. Felá llításának nem célja, hogy a 
természeti katasztrófák által el őidézett károkhoz kapcsolódó öss zes költséget fedezze, és nem 
kártalanít biztosítási fedezettel rendelkez ő egyedi károkat és vesz teségeket. A hosszú távú 
intézkedésekhez — újjáépítés, a gazdaság újra beindítása, a megel őzés — más pénzügyi 
eszközök, mindenek el őtt a strukturális alapok terhére nyúj tott támogatásokat lehet igényelni. 
3.1.4. Agrárpolitika és az árvizek  
Az agrárterületek és erdészeti terüle tek használatának módja fontos tényez ő az 
árvízmegel őzés és árvízvédelem vonatkozásában, me ghatározó szerepe van a talaj és a 
növényzet vízmegköt ő képessége szempontjából. A közös  agrárpolitika (KAP) 2003. évi 
reformja a szétválasztási és a kölcsönös megfeleltetési mechanizmusokkal — például 
talajvédelmi tevékenységekkel és a legel őterületek hosszú távú megóvásával a vízmegköt ő 
képesség javítását éri el —, pozitív módon hozzájárul az árvízvédelemhez. 
Az éghajlatváltozás megcélzásával a megreformá lt közös agrárpolitika szintén hozzájárul az 
árvizek valószín űségének a csökkentéséhez. Az ener getikában hasznosítható biomassza 
előállítására alkalmas mez őgazdasági termelés, vagy az üvegházhatást el őidéző gázok 
csökkentését eredményez ő kevésbé intenzív állattenyésztés támogatását célzó intézkedések 
kedvező hatást fejtenek ki az árvízvédelemre. 
A közös agrárpolitika keretében a becslések szerint további 1,2 milliárd eurót bocsátanak 
rendelkezésre 2007-ben vidékfe jlesztési célokra. A mez őgazdasági és erdészeti területek 
hasznosításának javításán túlmen ően ezek az intézkedések is hozzájárulhatnak az árvizek 
enyhítéséhez a természeti katasztrófák (az árvizeket  is beleértve) által károsított agrár- és 
erdészeti termelés segélyezésének és helyre állításának a támogatásával, és megfelel ő 
megelőző eszközök alkalmazásának a bevezetésével. 
3.1.5. Környezetvédelmi politika és az árvizek 
A vízügyi keretirányelv (WFD) elfogadásáva l az EU teljes egészében átstrukturálta 
vízvédelmi politikáját. Az irányelv  megköveteli, hogy mindegyik folyó vízgy űjtőjéhez a jó 
ökológiai és kémiai állapot eléréséhez integr ált kezelési tervet kell kidolgozni. A vízügyi 
keretirányelv hozzájárul ugyan az árvizek ha tásainak az enyhítéséhez, de annak az 
irányelvnek nem ez az els ődleges célja. 
A vízügyi keretirányelvnek  az EU egészében történ ő következetes végrehaj tása céljából 25 
tagállam
11 vízügyi igazgatói és az Európai Bizottság  részvételével rendszeresen üléseket 
tartanak a közös végrehajtási stratégiáról. A 2002. évi nyári/ őszi időszakok árvízeseményei 
hatására a vízügyi igazgatók a Bizottsággal együttm űködve hozzáláttak az árvízvédelmi 
stratégia kidolgozásához, amely a 2003 j úniusában elfogadott legjobb gyakorlat 
kézikönyvének megjelenését eredményezte. A ví zügyi igazgatók csoportja kinyilvánította 
érdeklődését az árvízvédelemmel kapcsolatos munka folytatása iránt. 
                                                 
11 Bulgária, Románia, Izland, Liechtenstein, Norvégia  és Svájc szintén részt vesz a vízügyi igazgatók 
megbeszélésein. 
 
HU 7   HU A nemzeti polgári védelmi hatóságok katasztrófah elyzetekre való felkészültségének javítása 
céljából a Bizottság egy sorozat megfigyel ő eszközt fejlesztett ki, amelyek páneurópai szinten 
előre jelzik és figyelemmel kísérik az áradások at. Egy lehetséges árvízesemény bekövetkezése 
esetén a megfigyelt adatokat me gküldik az illetékes nemzeti ha tóságok és polgári védelmi 
szolgálatok, valamint  a Bizottság által m űködtetett Megfigyelési és  Tájékoztatási Központ 
számára12,13. Ez a központ hangolja össze a kölcsönös segítségnyújtási feladatokat, amikor 
ilyen segítségre igé nyt tartanak. A Bizottság továbbá tanfolyamokat és nagygyakorlatokat 
szervez a nemzeti intervenciós csoportok számára. 
A Bizottság az árvizekhez, tüzekhez, ipari ba lesetekhez és egyéb ka tasztrófahelyzetekhez 
kapcsolódó kockázatok mérséklése céljából az ö sszehangolt fellépést támogatja továbbra is. 
Az ilyen helyzetek bekövetkezése esetén alkalmazandó egyik közös eszköz a kockázatok 
feltérképezése. A kockázattérképek lényeges tájé koztatást nyújtanak a nyilvánosság számára, 
de ugyanakkor fontosak a tervezést végz ő hatóságok és a biztosítótársaságok számára is. A 
kockázattérképek kidolgozása szorosan fog kapcsolódni a környezetvédelmi adatok gyűjtésével, tárolásával és kicserélésév el kapcsolatos EU-kezdeményezésekhez
14. 
3.2. A tagállamok által végzett tevékenységek 
Az árvizek jellege és az árvízkockázatok mértéke Európa különféle részeiben eltér ő. Bizonyos 
tagállamokban, így például Magyarországon,  Ausztriában, a Cseh Köztársaságban és 
Lengyelországban áradás kizá rólag folyóból fordulhat el ő. Más tagállamokban, például az 
Egyesült Királyságban, Hollandiában és Németországban a folyók áradásával és a tengerpartok elöntésével  is számolni kell. 
Az árvízkockázatok kezeléséhez több tagállam, így például Ausztria, Finnország, 
Spanyolország, Írország és Hollandia hiva talos iránymutatásokba n vagy jogszabályokban 
határozta meg a védekezés különf éle szintjeit. Általában a véde kezés szintjeit a árvíz által 
fenyegetett területen él ő emberek száma és az itt található gazdasági/kulturális értékek 
nagysága határozza meg. Más ta gállamokban az árvízvédelemi fe ladatokat ellátó hatóságok 
rendelkeznek kiterjedt hatáskörrel az árvíz kezeléséhez szükséges munkálatok megtételéhez. Nem létezik ugyanakkor törvényen alapuló jog egy bizonyos szint ű védelemhez. 
A közelmúlt árvízeseményei arra ösztönözték a tagállamokat, hogy árvízvédelmi terveket 
és/vagy stratégiákat dolgozzanak ki. Az Egyesü lt Királyságban az árvízkockázatok kezelésére 
holisztikus és fenntarth ató megközelítést ösztönz ő terveket dolgoztak ki. Az Egyesült 
Királyságban jelenleg az árvízvédelmi eszközök és árvíz-el őrejelző rendszerek építése, 
fenntartása és fejlesztése körülbelül év i 500 millió GBP összegbe kerül: a vízgy űjtő területek 
árvízkezelési terveinek a becsült költsége az  Egyesült Királyságban 45–55 millió euró. 
Magyarország a közelmúltban indított el e gy fenntartható árvízvédelmi és regionális 
területfejlesztési programot  a Tisza-völgye számára. 
Sok tagállam árvízkockázati térképeket dogozo tt ki, vagy jelenleg dolgozza ki ezeket. E 
térképek célja, strukt úrája és jellege eltér ő, de általában a kockázatos területekre hívják fel a 
figyelmet, és területrendezési célokra ha sználják Franciaországban egy 1995. évi 
                                                
 
12 A 2001/792/EK tanácsi határozattal létrehozva. 
13 HL L 297., 2001.11.15., 7. o. 
14 Globális Környezetvédelmi és Biztonsági Megfigye lés (GMES), Európai Térinf ormatikai Infrastruktúra 
(INSPIRE) és a GALILEO-program.  
 
HU 8   HU törvénymódosítással a kockázati zónák ve szélyeztetettségi térképeit az „el őre látható 
kockázatok megel őzési terveivel” javították fel. 
A fentebb említett példák sora nem kimerít ő, csak arra szolgál, hogy szemléltesse a 
napjainkban folyamatban lev ő országos szint ű kezdeményezések sokféleségét. 
3.3. Nemzetközi együttm űködés a határokon átlép ő folyókkal kapcsolatban 
A múltban az árvizek elleni védekezés nagy ré szben helyi kezdeményezésekre korlátozódott, 
a folyó fels ő vagy alsó szakaszai melletti területekkel történ ő összehangolás nélkül, gyakran 
csak áthelyezték a problémát egyik területr ől a másikra. Olyan folyók vízgy űjtője esetében 
azonban, mint a Rajna, az Odera, a Meuse, a D una, a Saar, a Moselle és az Elba, a folyók 
mentén elterül ő országok létrehoztak olyan test ületeket, amelyek gondoskodnak az 
összehangolt megközelítés alkalmazásáról a folyók vízgy űjtői kezelésében. Sok ilyen 
vízgyűjtőben árvízvédelmi terveket dolgozta k ki, vagy dolgoznak ki jelenleg. 
A Rajnai árvízvédelmi cselekvési terv kere tében a becslések szerin t az 1998 és 2020 közötti 
időszakban felhasználásra kerül ő összeg a becslések szerint mintegy 12,3 milliárd euró lesz. 
Mindezeken túlmen ően a Rajna-völgy lakosságának az ár vízveszélyre való figyelmeztetése 
céljából Rajna-atlasz készült. Az atlasz feltünteti az árvízveszélynek kitett területeket (alaptérképek), és szemléletesen megjeleníti az emberre és anyagi javakra jelentett kockázatot 
különösen veszélyes áradások esetén. Az atla sz kidolgozásának költsége körülbelül 270 000 
euró volt. 
4. Ö
SSZEHANGOLT EU- S CSELEKVÉSI PROGRAM AZ ÁRVIZEK ELLENI VÉDEKEZÉSBEN  
4.1. Az EU-s cselekvési program 
Az árvízesemények potenciálisan al ááshatják az EU fenntartható fejl ődésre irányuló 
erőfeszítéseinek a sikerességét. Az árvizek gy akorisága és súlyossága továbbá a globális 
felmelegedés miatt folyamatosan növekszi k. A probléma csak átfogó és összehangolt 
fellépéssel kezelhet ő minden egyes érintett folyó vízgy űjtőjén és tengerparti területen. Európa 
legfontosabb folyó-vízgy űjtőinek határokat átlép ő jellege miatt az EU-szint ű együttműködés 
fontos többletértéket je lenthet az egyes tagálla mok által kifejtett er őfeszítések mellett. 
Ezért javasolt, hogy  a tagállamok és  a Bizottság m űködjenek együtt és valósítsanak meg egy 
összehangolt árvíz-megel őzési, -védelmi és -mérsékl ő cselekvési programot. 
Ennek a cselekvési programnak a lényeges elemei a következ ők: 
a) minden olyan folyó vízgy űjtőnél és minden olyan partvidé ki területen, ahol árvizek 
az emberi egészségre, a környezetre, a gazdasági tevékenységekre vagy az életminőségre negatív hatást fejtenek ki, javítani kell az együttm űködést és a 
tevékenységek összehangolását árvízkockázat ok kezelési terveinek kidolgozásával és 
végrehajtásával; 
b) tervezési és a kommunikációs célokr a alkalmazott árvízkockázati térképek 
kidolgozása és megvalósítása; 
c) információcsere javítása, tapasztalatok megosztása, összehangolt fejlesztés és a 
legjobb gyakorlatok alkalmazásának támogatása; 
 
HU 9   HU d) szorosabb kapcsolatok kifejlesztése a kutató közösség és a vízügyekért, valamint 
árvízvédelemért felel ős hatóságok között; 
e) az érintett közösségi politikák közötti összehangolás javítása; f) az árvízkockázatok tudatosságának fokozása az érintettek szélesebb kör ű 
bevonásával és a hatékonyabb kommunikáció alkalmazásával. 
4.2. Hogyan javítható a tagá llamok, a Bizottság és a többi érdekelt közötti 
együttműködés 
Egy ilyen cselekvési program ki dolgozása és végrehajtása különböz ő szinteken végzett 
tevékenységeket igényel: 
A tagállamok  az érintett folyó vízgy űjtőjével foglalkozó hatóságokon, országos, regionális és 
helyi hatóságokon keresztül az árvízkockáza tok kezelési terveine k és térképeinek a 
kidolgozásáért felelnek. Ezeknek a terv eknek és térképeknek a lényeges jellemz őinek leírása a 
mellékletben található. 
A Bizottság  a felelős az árvízvédelem összehangolásának  a biztosításáér t és a legjobb 
gyakorlatok támogatásáért. A Bizottság gondo skodik továbbá arról, hogy adott esetben 
minden érintett EU-politika járuljon hoz zá az árvízvédelemhez. A kutatási, 
technológiafejlesztési és demonstrációs tevéke nységekre vonatkozó ke retprogramon belül a 
Bizottság végezni fog közvetlen és közvete tt kutatást árvízzel kapcsolatos kérdésekben. 
A tagállamok és a Bizottság  együttesen végzik a cselekvési  program átfogó koordinálását a 
vízügyi igazgatók és a Bizottság képvisel őinek a rendszeres értekezletei során. 
Egyéb érintettek  számára szintén biztosított a teljes részvétel lehet ősége az árvízkockázatok 
kezelési tervének kidolgozásában és végrehajtásában, valamint minden m űszaki jelleg ű 
kérdésnek a Bizottság által szervezett megvitatásában. 
4.3. Az összehangolt EU-együttm űködés költsége és várható haszna 
Nehéz pénzügyileg meghatározni a közleménybe n javasolt összehangolt cselekvés által 
nyújtott többletértéket és többlethasznot. Min őségi szempontból az EU -cselekvés a következ ő 
többletértéket nyújtja: 
a) a cselekvések EU-szint ű összehangolásának köszönhet ően költséghatékonyabb és 
fenntarthatóbb intézkedések az árvízkockázatok kezelésében; 
b) az árvízkárokhoz kapcsolódóan az európai fenntartható fejl ődést veszélyeztet ő 
kockázat csökkentése; 
c) az információ- és tapasztalatcseréknek, a legjobb gyakorlatok közös kidolgozásának 
köszönhet ően magasabb szint ű árvízvédelem; 
d) a kutatási tevékenységek jobb összpontos ítása és szorosabb kapcsolat a kutató 
közösség és a politikai  döntéshozók között; 
e) átfogó megközelítés az árvízkockázatok k ezelési tervének kidolgozásában és ezeknek 
az EU finanszírozási prog ramjaihoz kapcsolásában; 
 
HU 10   HU f) fokozott nyilvános tudatosság és részvétel az árvízvédelmi kérdésekben. 
5. K ÖVETKEZTETÉS  
A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy: 
a) támogassák a Bizottság által az árvízvédelem fontosságával kapcsolatosan 
előterjesztett felmérést; 
b) vegyék figyelembe az EU-, nemzeti, regi onális és nemzetközi szinteken folyamatban 
levő és megvalósításra tervezett cselekvéseket; 
c) támogassák az árvizek megel őzésével, árvízvédelemmel és mérsékléssel 
kapcsolatosan kezdeményezett összehangolt EU-cselekvést; 
d) hagyják jóvá a Bizottság által el őterjesztett összehangolt EU-cselekvés lényeges 
elemeit, és egyeztessenek az ilyen ö sszehangolt cselekvés kidolgozásához és 
végrehajtásához szükséges lépésekr ől. 
 
HU 11   HU MELLÉKLET  
Iránymutatás az árvízkockázatok kezelési terveinek és árvízkockázati térképeknek a 
kidolgozásához és megvalósításához 
A. ALAPELVEK 
1. Az árvízkockázatok kezelési terveit a következ ő általános érvény ű alapelvek szerint 
kell kidolgozni: 
a) Határokon átlép ő folyók: a tagállamoknak meg kell állapodniuk és együtt kell 
működniük ezeknek a terveknek a kidolgozásában és megvalósításában. 
Folyók nem EU-országokkal megosztott vízgy űjtői vonatkozásában már 
meglévő koordinációs mechanizmusoka t kell alkalmazni, vagy újak 
kifejlesztésére kell sort keríteni, 
b) Árvízkockázatok kezelési terve: fol yók esetében az ilyen  terveket teljes 
mértékben össze kell hangolni a vízgy űjtő kezelési tervével és a vízügyi 
keretirányelv értelmében kidolgozott in tézkedések programjaival. A parti 
területek árvízkockázat-kezelé si terveit ugyanazon határid őn belül kell 
kidolgozni, 
c) Hosszú távú stratégiai megközelítés:  tartalmaznia kell a hosszú távon (50–100 
év) várhatóan megvalósuló fejlesztéseket, 
d) Interdiszciplináris megközelítés: a vízgazdálkodás minden érintett szempontját 
minden szinten (országos, regionális, he lyi) be kell vonni: a fizikai terveket, 
földhasználatot, mez őgazdasági termelést, közlekedést  és városfejlesztést, és a 
természet megóvását, 
e) A szolidaritás elve: az árvízvédelmi intézkedéseknek nem szabad más, a folyók 
felső vagy alsó szakaszán elhelyezked ő régiókat/tagállamokat befolyásolniuk 
abban, hogy az általuk megfelel őnek ítélt védelmi szintet elérhessék. A 
megfelelő stratégia három szint ű megközelítésen alapul: visszatartás, tárolás, 
elvezetés, 
f) Az árvízkockázatok kezelésének minden elemét tartalmaznia kell: lásd a 2.2. 
szakaszt.  
B. CÉLKIT ŰZÉSEK 
1. Az árvízkockázatok kezelési  terveinek általános célkit űzései az alábbiak: 
– Az árvizek káros hatásainak és az árvizek bekövetkezése valószín űségének a csökkentése, 
– Az árvízkockázatok kezeléséhez fennt artható intézkedések támogatása, 
– Lehetőségek keresése a természeti folyamatok ha sznosítására, és – ha lehetséges – az 
árvízkockázatok kezeléséb ől többszörös el őnyök kinyerésére, 
– A nyilvánosság és az illetékes  hatóságok tájékoztatása az árvízkockázatokról és azok 
kezelési módszereir ől. 
 
HU 12   HU C. A LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK 
1. Az árvízkockázatok kezelési tervének a megvalósításából származó legfontosabb 
eredmények az alábbiak: 
– A jelenlegi árvízkockázatok na gyságrendjének, jellegének és terjedésének a megismerése, 
és a jövőbeli árvízkockázatok jellemz őinek a felmérése, 
– Az áradási folyamatok megértése és a folyamatok változási képessége, 
– Végrehajtásra kerül ő költséghatékony árvízkockázat- kezelési intézkedések listája, 
– Árvízkockázati térképek (lásd a „D” részt) 
– Hosszú távú árvízkockázat-kezelési politik ák, amelyek megfelelnek a folyó vízgy űjtőjével 
kapcsolatos célkit űzéseknek, 
– A folyó vízgy űjtőjével kapcsolatos további els őbbséget élvez ő cselekvések, tanulmányok. 
D. ÁRVÍZKOCKÁZATI TÉRKÉPEK 1. Az árvízkockázat-kezelési tervek elkészít ésének az egyik legfontosabb eredménye az 
árvízkockázati térképeknek a folyók vízgy űjtője szintjén való elkészítése lesz. 
2. Az árvízkockázati térkép célja: – A nyilvánosság tudatosításának fokozása az ár víz által veszélyeztetett területek fel ől, 
– árvízkockázati övezetek kijelölésével tájékoztatást nyújtani a veszélyeztetett területekr ől a 
területrendezéshez, 
– a befektetések prioritásai meghatározásána k, indokolásának és célir ányos elosztásának 
támogatása az embereket, vagyont és a környezetet fenyeget ő kockázat csökkentése 
céljából. 
3. Az árvízkockázati térképeknek: – a kidolgozását folyók vízgy űjtője szintjén koordináltan kell elvégezni, 
– mind a folyami, mind a hirtelen árhullámokat, és ahol, szükséges, a partvidéki áradásokat 
is tartalmazniuk kell, 
– megbízható, elegend ő és könnyen értelmezhet ő információt kell nyújtaniuk, 
– minimálisan három különféle kockázati szintet le kell megkülönböztetniük: 
A. olyan területek szintjé n, ahol gyakoriak az áradások, 
B. olyan területek szintjén, ahol  kevésbé gyakoriak az áradások, 
C. olyan területek szintjén, ahol ritkák az áradások, beleértve azokat a területeket 
is, ahol áradás a gát meghi básodása miatt fordult el ő. 
 
HU 13   HU – jeleznie kell mind a víz/áradás mélységé t, mind a potenciális károk nagyságát, 
– jeleznie kell mind a jelenlegi helyzet és a jöv őbeli árvíz események bekövetkezésekor 
várható helyzeteket, és 
– figyelembe kell vennie a vízgy űjtő medencével kapcsolatos egyéb célkit űzéseket.