Az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben az EGAA hatályát kiterjesztette. Ennek az volt a célja, hogy az eszközt ne csak az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása által okozott súlyos gazdasági zavar következtében történt elbocsátásokra, hanem bármilyen újabb globális pénzügyi és gazdasági válság esetén is alkalmazni lehessen. Az EGAA-t tehát olyan esetekben is igénybe lehet venni, amelyekben előre nem látott válságok a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaság komoly zavarát idézik elő. Ilyen előre nem látott válság lehet például a jelentős kereskedelmi partnerek gazdaságának recessziója vagy a pénzügyi rendszer 2008. évihez hasonló összeomlása. Annak biztosítására, hogy a munkavállalók számára munkaszerződésüktől vagy jogviszonyuktól függetlenül elérhető legyen az EGAA-ból származó támogatás, a „munkavállaló” fogalmát kiterjesztették. Ennek értelmében nemcsak az 1927/2006/EK rendeletben szereplő, határozatlan időtartamú munkaviszonyt létesítő szerződéssel rendelkező munkavállalókat foglalta magában, hanem a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókat, a kölcsönzött munkavállalókat, valamint a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőit és az önálló vállalkozókat is. Továbbá bizonyos körülmények között a tagállamok az EGAA-kérelmeiben elbocsátott munkavállalóként szerepelhettek a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok is. Ezt az ifjúsági munkanélküliség magas szintje indokolta, továbbá az, hogy a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok még nehezebben találnak munkát, amikor a munkaerőpiacon komoly zavarok következnek be, például a nagy szerkezetátalakítások miatt.

A 2014–2020-as programozási időszak alatt bizonyos körülmények között lehetséges, hogy ugyanannyi NEET-fiatalt is bevonjanak az EGAA-kérelmekbe, mint ahány elbocsátott munkavállalót. Az ifjúsági munkanélküliség továbbra is nagy kihívás. A tapasztalatok is azt mutatják, hogy a NEET-fiataloknak nyújtott EGAA-támogatás nagyrészt felhasználásra kerül. Az értékelés azonban arra utal, hogy át kell gondolni, vajon az EGAA-e az ilyen támogatás nyújtásának legmegfelelőbb eszköze, vagy más csatornák nagyobb esélyt kínálnak az érintett fiatalok elérésére. Igazságtalannak tűnhet, ha csak a globalizáció vagy a pénzügyi válság okozta tömeges szerkezetátalakítás által érintett régiókban kapnak segítséget a NEET-fiatalok, az automatizálás által érintett régiókban nem.

A „globalizáció” és a „válság” kifejezések sincsenek egyértelműen definiálva. A tagállamok gyakran nem tudják biztosan, hogy mely kritérium alapján kell benyújtaniuk a kérelmet. Annak megállapítása, hogy valójában mi váltotta ki az elbocsátásokat és hogy ebből következően jogosult-e egy tagállam támogatásra pályázni, továbbá mindennek az igazolása rendszerint az egyik legfőbb akadály a kérelem benyújtásában. E nehézségekre tekintettel, és figyelembe véve, hogy a technológiai változások miatt több munkahely szűnik meg (ezek az elbocsátott munkavállalók ugyanolyan kihívásokkal szembesülnek, mint a globalizáció miatt elbocsátott munkavállalók, mivel készségeik elavultak vagy feleslegessé váltak), megoldást jelenthetne, ha valamennyi nagymértékű, jelentős hatással járó leépítés az EGAA hatálya alá tartozna. Az értékelés arra enged következtetni, hogy ezáltal az EGAA jobban illeszkedne a jövőbeli gazdasági kihívásokhoz, és méltányosabb is lenne, mivel nemcsak az elbocsátott munkavállalók egy konkrét csoportjára irányulna. Az ilyen változások az igénybevétel lehetőségének az EU-13-akra való kiterjesztésével az EGAA kiegyensúlyozottabb felhasználását eredményeznék (ezek a tagállamok jelenleg ritkán veszik igénybe az EGAA-támogatásokat). Nem kellene többé bizonyítékokat szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy a munkahelymegszűnéseket a globalizáció vagy a válság okozta. Mivel ez a pályázati szakasz két leginkább időigényes lépése, ez az egyszerűsítés több héttel felgyorsítaná az EGAA-támogatás igénybevételét, mivel nagyobb háttérellenőrzésekre már nem lenne szükség. A kiterjesztett hatály és az alacsonyabb küszöbérték több lehetőséget is kínálna a kisebb tagállamok számára, hogy támogatásra pályázzanak.

Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk azt mutatják, hogy az EGAA kialakítását felül kell vizsgálni vagy jobban meg kell határozni. Ennek olyan szempontokra is ki kell terjednie, mint az alap pontos hatóköre és igénybevételének kritériumai. A szubszidiaritás elvével összhangban az EGAA-támogatás igénybevétele minden esetben csak akkor igazolható, ha a szerkezetátalakítás jelentős hatást gyakorol a gazdaságra és a munkaerőpiacra. A „jelentős hatás” fogalma azonban nincs egyértelműen meghatározva. Ez különösen igaz a kisebb létszámcsökkentések esetében, amelyek nem érik el az 500 elbocsátott munkavállalóban megállapított jelenlegi (a 2014–2020 közötti időszakban érvényes) küszöbértéket. A vidéki területeken az ilyen esetek például az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérés alapján is támogathatók lehetnének, de a tagállamok nem biztosak abban, hogy hogyan tudják bizonyítani a jelentős hatást. Számos, a végrehajtásban érintett szereplő ezért alacsonyabb küszöbértéket javasolt.

Az 5. cikk meghatározza a beavatkozási kritériumokat. Az elbocsátások javasolt új küszöbe legalább 250 elbocsátott munkavállaló, míg a jelenlegi rendeletben legalább 500 elbocsátott munkavállaló szerepel. Ennek célja, hogy jobban tükrözze a valóságot számos régióban, amelyekben a 250 munkavállaló elbocsátásával járó szerkezetátalakítások már jelentős hatást gyakorolnak a munkaerőpiacra. Azt is figyelembe kell venni, hogy összességében csökken a nagymértékű létszámleépítések aránya. A szöveg új rendelkezéssel egészült ki, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy akkor is igénybe vegyék az EGAA-támogatást, ha az elbocsátások ugyanabban a régióban, de különböző gazdasági ágazatokban fordulnak elő. Különösen a kevésbé népes régiókban fordulhat elő, hogy a különböző ágazatokban, de egy időben bekövetkező elbocsátási hullám jelentős hatást gyakorol a munkaerőpiacra. A szöveg új rendelkezéssel egészült ki arról is, hogy az EGAA, mint kereskedelemorientált alap, nem vehető igénybe, ha a közszektorbeli elbocsátások a költségvetési megszorítások közvetlen következményei. Ez azt is tükrözi, hogy az EGAA nem az elbocsátó vállalkozásoknak nyújt támogatást, amelyek ebben az esetben az EGAA-támogatást kérelmező tagállam hatóságai lennének.

Figyelembe véve a korábbi értékelések eredményeit és a Számvevőszék jelentéseit, esetspecifikus célmeghatározást kell bevezetni. Ezeknek a céloknak figyelembe kell venniük az esetek sajátosságait és a múltbeli esetek összehasonlíthatóságának mértékét. A céloknak a kedvezményezettek reintegrációs rátájára kell vonatkozniuk. Ezek a jelentéstételhez és az értékeléshez szükségesek, de nem kötődnek szankcionálási mechanizmusokhoz vagy eredményalapú kifizetésekhez. A szükséghelyzeteket az jellemzi, hogy váratlanul, gyakran gyorsan változó és kiszámíthatatlan körülmények között fordulnak elő. Az eredményalapú kifizetések csak akkor lennének igazságosak, ha az eredmények közvetlenül a nyújtott támogatásnak lennének tulajdoníthatók, és nem függnének nagy mértékben külső tényezőktől is. A záró jelentésekben azonban a tagállamoknak indokolással alátámasztott elemzést kell nyújtaniuk arról, hogy milyen mértékben érték el a célokat. Az értékelések azt mutatják, hogy az eredményorientáltság nem jelent problémát. Az emberek foglalkoztatásba történő visszailleszkedésének elősegítése és/vagy foglalkoztathatóságuk növelése mindig is a tagállamokat leginkább aggasztó kérdések egyike volt. Az eredmények mérése azonban az adatok hiányos rendelkezésre állása miatt nem mindig volt lehetséges.

(6)A Bizottság „ Vitaanyag a globalizáció előnyünkre fordításáról ” című dokumentumában kifejti, hogy a jól képzett munkaerő iránti kereslet növekedésének és az alacsonyan képesítést igénylő munkahelyek csökkenésének fő kiváltó oka a kereskedelemhez kapcsolódó globalizáció és a technológiai fejlődés kombinációja. A nyitott kereskedelem és a világpiacok integrációja óriási általános előnyökkel jár, ezeket a negatív mellékhatásokat azonban kezelni kell. Mivel a globalizáció jelenlegi előnyei már így is egyenlőtlenül oszlanak meg a lakosság és a régiók között, és jelentős hatást gyakorolnak a hátrányosan érintettekre, fennáll annak a veszélye, hogy az egyre gyorsuló műszaki haladás tovább erősíti ezeket a hatásokat. Ezért a szolidaritás és a fenntarthatóság elveivel összhangban biztosítani kell, hogy a globalizáció előnyeinek megoszlása méltányosabb módon történjen, összeegyeztetve a gazdasági nyitást és műszaki haladást a szociális védelemmel.

(7)A „Vitaanyag az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről” című dokumentumában a Bizottság hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli gazdasági és társadalmi különbségeket. Ezért az egyenlőségbe, az oktatásba és képzésbe, valamint az egészségügybe történő beruházások elsődleges fontosságúak.

(8)A globalizáció és a technológiai változások valószínűleg tovább növelik a világpiacok összekapcsoltságát és kölcsönös függését. A munkaerő-újraelosztás ennek a gazdasági változásnak egy központi és elengedhetetlen eleme. Az elbocsátott és az elbocsátás által fenyegetett munkavállalóknak nyújtott támogatásnak kiemelkedő jelentősége van abban, hogy a változás előnyeinek elosztása méltányosan történhessen. „A változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret” az az uniós szakpolitikai eszköz, amely létrehozza a vállalati szerkezetátalakításra való felkészüléssel és annak kezelésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok keretét. Átfogó keretet biztosít a gazdasági kiigazítás és szerkezetátalakítás, valamint foglalkoztatási és társadalmi hatásaik által jelentett kihívások megfelelő politikai eszközökkel történő kezelésére. Arra is felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós és nemzeti finanszírozást oly módon használják fel, hogy a szerkezetátalakítás társadalmi hatását, különösen a foglalkoztatásra gyakorolt káros hatásokat hatékonyabban csökkentsék. Az érintett munkavállalók támogatását célzó fontosabb uniós eszközök az Európai Szociális Alap+ (ESZA+), amely megelőző jelleggel kíván támogatást nyújtani, valamint az EGGA, amely váratlanul bekövetkező fontosabb szerkezetátalakítások esetén kínál segítségnyújtást.

(9)Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a 2007. január 1.–2013. december 31. közötti pénzügyi keret időtartamára létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az Unió kifejezhesse a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalók iránti szolidaritását és támogatást nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz.

(10)Az európai gazdasági fellendülés tervének keretében az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2009-ben kibővítette az 1927/2006/EK rendelet hatályát, hogy az a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalókra is vonatkozzon.

(11)Az 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben az EGAA hatályát kiterjesztette, hogy azt ne csak az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása által okozott súlyos gazdasági zavar következtében történt elbocsátásokra, hanem bármilyen újabb globális pénzügyi és gazdasági válság esetén is alkalmazni lehessen.

(12)A Bizottság elvégezte az EGAA félidős értékelését, hogy megállapítsa, milyen mértékben teljesültek az EGAA célkitűzései. Az EGAA hatékonynak bizonyult abban a tekintetben, hogy az elbocsátott munkavállalók körében magasabb visszailleszkedési arányt siekrült elérni, mint az előző programozási időszakban. Az értékelés azt is megállapította, hogy az EGAA uniós hozzáadott értéket hozott létre. Ez különösen igaz a volumenhatásaira, ami azt jelenti, hogy az EGAA-támogatás nemcsak a kínált szolgáltatások számát és sokszínűségét növeli, hanem azok intenzitását is. Ezenkívül az EGAA-beavatkozásokra nagy figyelem irányul, és nyilvánosság számára közvetlenül is jól látható a beavatkozások uniós hozzáadott értéke. Ennek ellenére számos kihívást azonosítottak. Egyrészt az alap igénybevételéhez szükséges eljárást túl hosszúnak ítélték. Ezenkívül számos tagállam számolt be problémáról az elbocsátásokat kiváltó esemény kiterjedt háttérelemzésének összeállításával kapcsolatban. Annak, hogy a tagállamok potenciálisan EGAA-támogatásra jogosult ügyekben mégsem pályáztak támogatásra, pénzügyi és intézményi kapacitással kapcsolatos okai voltak. Az egyik ok egész egyszerűen a szakemberhiány, mivel a tagállamok az EGAA-esetek tekintetében csak a végrehajtáshoz igényelhetnek technikai segítséget. Mivel az elbocsátások váratlanul következhetnek be, fontos, hogy a tagállamok azonnal tudjanak reagálni, és késedelem nélkül nyújthassanak be kérelmet. Másrészt egyes tagállamokban az intézményi kapacitás megerősítésére irányuló erőfeszítések szükségesek az EGAA-esetek hatékony és eredményes végrehajtásának biztosításához. Az 500 elbocsátott munkavállalóban megállapított küszöbértéket túl magasnak ítélték, különösen az alacsony népsűrűségű régiókban.

(13)A Bizottság hangsúlyozza, hogy az EGAA továbbra is fontos szerepet tölt be, hiszen olyan rugalmas eszköz, amely támogatja az elbocsátott munkavállalókat és segíti őket abban, hogy minél előbb új munkahelyet találjanak. Az Uniónak ezután is specifikus, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy munkaerőpiacok elbocsátott munkavállalóinak munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését. Mivel a nyitott kereskedelem, a technológiai változások és más tényezők – például a karbonszegény gazdaságra való átállás – közötti viszonyok és kölcsönös egymásra hatásuk miatt egyre nehezebb az elbocsátásokat okozó konkrét tényezőt azonosítani, a jövőben az EGAA igénybevétele csak a jelentős hatással járó szerkezetátalakítási esemény meglétéhez lesz kötve. Tekintettel céljára, amely nem más, mint sürgős helyzetben és váratlan körülmények között támogatást nyújtani, kiegészítve az ESZA+ által kínált megelőző jellegű támogatást, rugalmas, speciális eszközként a többéves pénzügyi keret felső határain kívül kell maradnia, amint az a Bizottság közleményében szerepel. Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és melléklete

(14)Ahogy fentebb is szerepel, az EGAA európai jellegének fenntartása érdekében a támogatási kérelmet nagyobb, a helyi vagy regionális gazdaságra jelentős hatással járó szerkezetátalakítások esetén lehet indítani. Ezt a hatást az egy bizonyos referencia-időszak alatt bekövetező elbocsátások minimális számában kell meghatározni. A félidős értékelés eredményeit figyelembe véve a küszöböt 250, egy négyhónapos (illetve ágazati esetekben 6 hónapos) referencia-időszakban megszűnő munkahelyben kell megállapítani. Figyelembe véve, hogy az elbocsátások különböző ágazatokban, de ugyanazon a régióban bekövetkező hulláma ugyanolyan jelentős hatást gyakorol a helyi munkaerőpiacra, regionális kérelmek is benyújthatók. Kisméretű munkaerőpiacok – mint például kisméretű tagállamok vagy az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók – esetében, vagy kivételes helyzetekben azonban alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet.

(15)Az Unió elbocsátott munkavállalókkal és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókkal vállalt szolidaritásának kifejezése érdekében a személyre szabott szolgáltatáscsomag és annak végrehajtási költségei társfinanszírozási arányának az adott tagállam ESZA+ társfinanszírozási arányával egyenlőnek kell lennie.

(16)Az EGAA-hoz rendelet költségvetés egy részét a Bizottságnak az EU, Euratom [az új költségvetési rendelet száma] európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) szerint a tagállamokkal megosztott irányításban kell végrehajtania. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak az EGAA megosztott irányításban történő végrehajtása során tiszteletben kell tartaniuk a költségvetési rendeletben foglalt elveket, azaz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetés-mentesség elvét.

(17)A globalizációval kapcsolatos tendenciák, a szerkezetátalakítás és az EGAA igénybevétele értékelésének elősegítése érdekében a dublini székhelyű, az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítványon (Eurofound) belül létrehozott Európai Változásfigyelő Központ minőségi és mennyiségi elemzésekkel támogatja a Bizottságot és a tagállamokat.

(18)Az elbocsátott munkavállalók és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számára munkaszerződésük vagy munkaviszonyuk jellegétől függetlenül egyenlő hozzáférést kell biztosítani az EGAA-hoz. E rendelet alkalmazásában ezért lehetséges EGAA-kedvezményezettnek kell tekinteni az elbocsátott munkavállalókat és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat.

(19)Az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek a kedvezményezetteknek a munkaerőpiacra való gyors és fenntartható újbóli beilleszkedését célozzák, akár eredeti tevékenységi ágazatukon belül, akár azon kívül. Az intézkedéseknek tükrözniük kell a várható helyi és regionális munkaerőpiaci igényeket. Adott esetben azonban az elbocsátott munkavállalók mobilitását is támogatni kell annak érdekében, hogy máshol találjanak új állást, Különös figyelmet kell fordítani a digitális korban szükséges készségek fejlesztésére. Törekedni kell arra, hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomagban lehetőleg korlátozott mértékben legyenek pénzbeli juttatások. A vállalkozásokat ösztönözni lehetne az EGAA által támogatott intézkedések nemzeti társfinanszírozásában való részvételre.

(20)Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedések összehangolt csomagjának összeállításakor a tagállamoknak az olyan intézkedéseket kell előnyben részesíteniük, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak majd a kedvezményezettek foglalkoztathatóságához. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról szóló záró jelentés határidejét megelőző hathónapos időszakon belül a tevékenységekben részt vevő kedvezményezett közül a lehető leghamarabb a lehető legtöbben újra fenntartható módon beilleszkedjenek a munkaerőpiacra.

(21)Az aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedések összehangolt szolgáltatási csomagjának összeállításakor a tagállamoknak külön figyelmet kell szentelniük a hátrányos helyzetben lévő kedvezményezettekre, köztük a fiatal és az idősebb munkanélküliekre és azokra, akiket szegénység fenyeget, mivel e csoportok különleges problémákkal küzdenek a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük tekintetében. Az EGAA felhasználása során tiszteletben kell tartani és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőség elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, amelyek az Unió alapértékei közzé tartoznak.

(22)A kedvezményezettek hatékony és gyors támogatása érdekében a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az EGAA pénzügyi támogatásra vonatkozóan hiánytalan kérelmeket nyújtsanak be. Amennyiben a Bizottság a kérelem értékeléséhez további információkat kér, a kiegészítő információk benyújtására határidőt kell megszabni.

(23)A kedvezményezettek és az intézkedések végrehajtásáért felelős szervek érdekeit szem előtt tartva a kérelmező tagállamnak a kérelmezési folyamat összes érintettjét folyamatosan tájékoztatnia kell a kérelem előrehaladásáról.

(24)A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem léphet olyan támogatási intézkedések helyébe, amelyek az Unió alapjai, illetve más uniós szakpolitikák vagy programok keretében a kedvezményezettek számára rendelkezésre állnak, hanem ahol lehet, ki kell egészítenie azokat.

(25)Az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és eredményekről folytatott tájékoztatási és kommunikációs tevékenység vonatkozásában külön rendelkezéseket kell előirányozni.