Az EU a szíriai és iraki konfliktusok kezdete óta támogatta a politikai megoldásra irányuló diplomáciai kezdeményezéseket. Ennek keretében a Bizottság és a főképviselő egy idén elfogadott, 1 milliárd EUR mértékű pénzügyi kötelezettségvállalást is tartalmazó közleményben alakította ki a régióra vonatkozó stratégia szakpolitikai keretét, amely magában foglalja a Dáis elleni küzdelmet is. A 7,6 millió belső menekültön és a több mint 230 000 halálos áldozaton túl több mint 4 millió szíriai menekült el hazájából. A szíriai menekültek döntő többsége Libanonban, Jordániában és Törökországban tartózkodik, számuk egyre nő, és hatalmas politikai, gazdasági és társadalmi nyomást gyakorolnak ezekre az országokra. 2015 eleje óta, mióta a szomszédos országok új menekültek fogadására irányuló kapacitásai elérték korlátaikat és a határellenőrzési politikák korlátozóbbá váltak, meredeken nőtt mind a belső menekültek száma, mind a közvetlenül az EU-ba irányuló menekültáramlás mértéke.

A jelenlegi válság tükrében, a Madad alapon túlmenően az Európai Bizottság egy új, az afrikai stabilitás és az irreguláris migráció és a lakóhelyelhagyás okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti uniós alap létrehozását is javasolja az uniós tagállamoknak. Az ilyen alapok lehetővé teszik az EU, a tagállamok és a közreműködő donorok számára, hogy a szükséghelyzetek különböző dimenzióira együttes, rugalmas és gyors fellépés útján, a változó szükségleteket figyelembe véve adjanak választ. A javasolt alap támogatja majd a stabilitást, előmozdítja az ellenálló képességet, a gazdasági fejlődést, a biztonságot és a migrációkezelést. Gyors és rugalmas eszközt ad az EU és a tagállamok kezébe, amely gyorsabb eredmények elérésére képes. Hozzájárul az uniós támogatások tőkeáttételi hatásának fokozásához. Ugyanakkor az erősebb politikai láthatóság platformjává is válhat, és elősegíti egy integráltabb és koherensebb megközelítés kialakítását. Az alap várhatóan a 2015. novemberi valettai csúcs egyik konkrét eredménye lesz. Az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője arra számít, hogy a tagállamok következetesen és nagylelkűen járulnak majd hozzá az alaphoz.

A legfontosabb prioritás továbbra is azok életének megmentése, akik Európába vezető útjuk során megkísérelnek átkelni a Földközi-tengeren. De egyértelmű, hogy alapvetően fontos a rászorulók védelme, a sürgős humanitárius segély célba juttatása, a menedékhez jutás biztosítása, valamint az alapvető okok kezelése, különös tekintettel a konfliktusokra, a politikai erőszakra, az emberi jogokkal való visszaélésre és a szegénységre. Továbbra ezek a célkitűzések kell, hogy képezzék is az Európai Unió válaszának alapját.

2011 óta az Európai Unió és a tagállamok több mint 3,9 milliárd EUR értékű humanitárius, fejlesztési, gazdasági és stabilizációs finanszírozást mozgósítottak a belső menekültek, a menekültek és a szíriai, iraki, jordániai, libanoni és törökországi fogadó közösségek szükségleteinek kielégítése érdekében. Az összes hozzájáruláshoz az EU költségvetése közel 1,8 milliárd EUR-val járult hozzá.

Uniós regionális alapot hoztak létre a szíriai válságra adandó válaszhoz , hogy regionális mértékű, koherens és fokozott fellépésre nyíljon lehetőség. A menekülteket befogadó szomszédos országoknak nyújtott támogatáson túl a segítség Szírián belüli humanitárius, stabilizációs és fejlesztési erőfeszítésekre is irányult, ideértve a helyi kormányzás helyreállítását és az alapvető szolgáltatások nyújtását is. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy továbbra is járuljanak hozzá az alaphoz.

Az EU Gaziantepben (Dél-Törökország) létesített irodája segíti a műveletek koordinálását. E célból a határokon átnyúló műveleteket célzó gyorsreagálási mechanizmust hoztak létre Szíriában. Ezenkívül az EU azt is ösztönzi, hogy a regionális fejlesztési és védelmi programokat használják fel a legfontosabb közel-keleti fogadó és/vagy tranzitországok támogatására . A korábbi regionális védelmi programok fejlesztési komponenssel való kiegészítésével a regionális fejlesztési és védelmi programok arra koncentrálnak, hogy védelmet biztosítsanak a rászorulóknak, ugyanakkor javítsák a menekültek, belső menekültek és befogadó közösségek ellenálló képességét, és kezeljék azokat az elhúzódó menekültügyi válságokat, amelyek számára a humanitárius segítségnyújtás nem tud hosszú távú megoldást kínálni.

Az EU méltatta a Libanon, Jordánia és Törökország által a szíriai és iraki erőszak elől menekülők fogadása érdekében tett óriási erőfeszítéseket, és folytatta a támogatások folyósítását. Az Európai Unió jelenleg a menekültek közösségi központjait, élelmezésbiztonságát, megélhetését, oktatását és szakképzését támogató jelentős projekteket finanszíroz a régióban, ideértve a Szíriában nyújtott 855 millió EUR értékű támogatást, vagy a Libanonban, Jordániában és Törökországban nyújtott támogatásokat is.

Irakban három évnyi konfliktus során 3,1 millió ember vált belső menekültté. Bár az Európai Unióban nemzetközi védelmet kereső irakiak száma a szíriaiakhoz viszonyítva még mindig korlátozott, számuk jelentősen nőhet a közeljövőben. 2015-ben az Európai Bizottság 65,55 millió EUR humanitárius támogatást különített el az iraki válságra adandó válaszhoz. Az országnak – ideértve Irak Kurdisztán régióját is – nyújtott uniós humanitárius támogatás kényszerhelyzeti életmentő segítséget nyújt a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévőknek, továbbá orvosi ellátást. Az EU fokozza az ország egységességének és inkluzivitásának javítását célzó valamennyi erőfeszítés támogatására irányuló politikai és diplomáciai munkáját.

Törökország

Jelenleg Törökország a legtöbb menekültet fogadó ország a világon.

Külön párbeszéd indul Törökországgal, hogy meghatározzák a szíriai menekültek támogatásának módjait, valamint hogy javítsák a határellenőrzést és az irreguláris migránsok csempészetéért felelős szervezett bűnözés elleni küzdelmet. A Törökországgal folytatott párbeszéd áttekinti a szíriai válság megoldását célzó további együttműködést.

A 2015-ben a szíriai válsággal kapcsolatban Törökországnak nyújtott finanszírozás elérte a 175 millió EUR összeget. Az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből a belügyek területén nyújtott finanszírozás a 2007–2013-as időszakban nyújtott 130 millió EUR-hoz képest a 2014–2016-os időszakban 245 millió EUR indikatív allokációra nő. Törökország a Nyugat-Balkán országaival együtt az új regionális migrációkezelési program kedvezményezettje lesz. Az EU pénzügyi támogatása Törökország arra irányuló erőfeszítéseit is segíti, hogy teljesítse az EU–Törökország visszafogadási egyezmény követelményeit.

Az év végéig összekötő tisztviselőt helyeznek ki a Frontextől Ankarába az operatív együttműködés fokozása céljából. Törökországban és a többi tranzitországban is támogatást kapnak majd az arra irányuló erőfeszítések, hogy a nemzetközi védelemre nem szorulókat gyorsan azonosítsák és visszatérésüket biztosítsák.

2014 eleje óta az Európai Bizottság vízumliberalizációs párbeszédet is folytat Törökországgal. Ide tartozik az uniós szakpolitikáknak megfelelő, integrált határigazgatás kialakítása a szárazföldi és tengeri határbiztonság és -megfigyelés, valamint a vámellenőrzés végrehajtása tekintetében. A párbeszéd szakpolitikai iránymutatást is nyújt a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a korrupció megelőzéséhez és leküzdéséhez, valamint az igazságügyi együttműködés, a bűnüldözési együttműködés és a személyes adatok védelmének javításához.

Nyugat-Balkán

Az Európai Unió növelte a Nyugat-Balkán azon nem uniós országainak nyújtott támogatását, amelyekbe – elsősorban a Szíriából érkezők miatt – minden eddiginél több menekült érkezik. Ide tartozik a fogadási és menedékjog iránti kérelmek feldolgozásával kapcsolatos képességek javítása, valamint a migránsok csempészetéért felelős szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködés fokozása. E célból az Európai Bizottság most véglegesíti azt az egész régióra kiterjedő programot, amely a nyugat-balkáni védelemhez és a szenzitív migrációkezeléshez nyújt támogatást, és a következő három területre koncentrál majd: a migránsok azonosítása, régión belüli és régiók közötti információmegosztás és visszatérési megoldásokat kínáló mechanizmusok, mindeközben gyakorlati védelmi biztosítékok alkalmazása a migránsok különleges szükségleteinek figyelembe vétele érdekében.

1,75 millió EUR értékű humanitárius támogatást már jóvá is hagytak Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság számára a Magyarország felé tartó átutazó menekülteknek nyújtandó sürgős segítségnyújtáshoz.

Az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből az elmúlt években a határigazgatás, a migráció, a menekültügy és a szakpolitikák számára nyújtott jelentős támogatáson túlmenően az Európai Bizottság további országspecifikus támogatások folyósítását mérlegeli a kapacitások erősítése érdekében a menekültügy, a migráció és a vízumpolitika területén azzal a céllal, hogy megerősítse a migránsok kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjainak és az emberkereskedelem áldozatainak védelmét. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia konkrét esetében az EU támogatja a migrációs és menekültügyi politika hosszú távú fejlesztését.

Tovább kellene fejleszteni a Nyugat-Balkán és az uniós tagállamok határőrizeti hatóságai közötti operatív együttműködést. Az együttműködés kiterjedhetne a kockázatelemzésre, a képzésre és a bevált gyakorlatok megosztására. A Frontex munkamegállapodásokat írt alá és együttműködést alakított ki Szerbiával, Montenegróval, Albániával, Bosznia-Hercegovinával és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, és készen áll arra, hogy aktív szerepet játsszon ebben a törekvésben.

Afrika

Az afrikai és különösen a szubszaharai-afrikai térség a demográfiai nyomás, a kedvezőtlen környezeti körülmények, a mélyszegénység, a belső feszültségek és az intézményi rendszer gyengesége miatt továbbra is egyre jelentősebb kihívásokkal kénytelen szembenézni. E tényezők Afrika egyes részein nyílt konfliktusok kialakulásához, még nagyobb instabilitáshoz és a lakosság lakóhelyének elhagyásához vezetnek, illetve a bűnözés, a terrorizmus és a radikalizálódás, valamint az irreguláris migráció, az emberkereskedelem és embercsempészet térnyerésével, továbbá még a korábbiaknál is nagyobb humanitárius válságok kialakulásával járnak. Az Európai Unió afrikai partnereivel közös regionális stratégiái (Száhil öv, Afrika szarva, Guineai-öböl), humanitárius segítségnyújtás, fejlesztéspolitika és a régióban zajló támogatási programok, valamint az ellenálló képesség kialakítása menetrendjének végrehajtása iránti erőteljes elkötelezettsége révén igyekszik kezelni ezeket a kihívásokat.

A konfliktus és az állami struktúrák hiánya fontos csomóponttá tette Líbiát a Szubszaharai-Afrikából Európába, és elsősorban Olaszországba tartók számára. Az Európai Unió aktívan támogatja a békés rendezés megteremtése érdekében a líbiai felek között az ENSZ vezetésével folyó párbeszédet és készen áll arra, hogy támogassa a jövőbeli nemzeti egységkormányt. Eközben a Bizottság humanitárius és fejlesztési segélyeket biztosít a Líbiában rekedt kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok számára.

A világ egyik legszegényebb országán, Nigeren át halad a legfontosabb Líbiába vezető tranzitútvonal. Az Európai Unió támogatást nyújt Niger fejlődéséhez és biztonságához. A Száhil-régióban az Európai Unió támogatja a Maliban zajló politikai folyamatot, valamint az ország északi részének fegyveres csoportjai közötti békemegállapodást is. Ez a kötelezettségvállalás a mali fegyveres erők és biztonsági erők képzésével járul hozzá a stabilitáshoz. A határigazgatáshoz nyújtandó további támogatás is szerepel a tervek között. Az Unió nigeri és mali KBVP-missziója is hozzájárul a embercsempészet és a migránsok csempészete megelőzésére irányuló erőfeszítésekhez. Az EU jelenleg is támogatja egy „többcélú központ” kialakítását Agadezben, az egyik legfontosabb tranzitcsomóponton. A központ támogatást és tájékoztatást nyújt majd az ottrekedt migránsoknak és támogatja azokat, akik hajlandóak hazatérni vagy a befogadó közösségekbe integrálódni.