Az EUMSZ 140. cikkének (1) bekezdése a gazdasági integráció és a konvergencia szempontjából fontos egyéb tényezők vizsgálatát is előírja. Ilyen egyéb tényező a piacok integrációja, a folyó fizetési mérleg helyzete és alakulása, továbbá a fajlagos bérköltségek alakulása és az egyéb árindexek. Az utóbbiak az árstabilitás értékeléséhez tartoznak. A további tényezők fontos mutatók abban a tekintetben, hogy az adott tagállam euróövezetbe való integrációja nehézségek nélkül valósulna-e meg, és átfogóbb képet adnak a konvergencia fenntarthatóságáról.

Az árfolyam-stabilitás értékeléséhez e jelentés a 2014. május 19. és 2016. május 18. közötti kétéves időszakot veszi figyelembe. Az árfolyam-stabilitási kritérium vizsgálatakor a Bizottság kiegészítő mutatók – például a devizatartalékok és a rövid távú kamatlábak – alakulását, valamint a szakpolitikai intézkedések – többek között devizapiaci intervenciók és adott esetben nemzetközi pénzügyi segítségnyújtás – árfolyam-stabilitás fenntartásában betöltött szerepét is figyelembe veszi. Az e konvergenciajelentésben vizsgált tagállamok közül jelenleg egy sem vesz részt az ERM II-ben. Az ERM II-be való belépésről a tagállam kérelmét követően az ERM II résztvevői konszenzussal határoznak.

Indokolt a legjobb teljesítményű országok közül kizárni azokat, amelyeknek az inflációs rátája nem tekinthető érdemi viszonyítási alapnak a többi tagállam számára. Ilyen, kiugró értékeket felmutató országokat korábban a 2004., a 2010., a 2013. és a 2014. évi konvergenciajelentésben azonosítottak. A jelenlegi helyzetben indokolt kiugrónak tekinteni Ciprust és Romániát, mivel inflációs rátájuk jóval eltért az euróövezet átlagától, és bevonásuk kedvezőtlenül befolyásolná a referenciaértéket és így a kritérium valósághűségét. Ciprus esetében a mélyen negatív inflációs ráta főként a kiigazítási igényeket és a gazdaság kivételes helyzetét tükrözte. Románia esetében főként a héakulcsok jelentős csökkentése az ok. A fentiek miatt Bulgáriát, Szlovéniát és Spanyolországot, azaz a sorban következő legalacsonyabb átlagos inflációs rátával rendelkező tagállamokat vettük figyelembe a referenciaérték kiszámításához.

A konvergenciakritériumokról szóló jegyzőkönyv 1. cikke továbbá úgy rendelkezik, hogy „Az […] árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egy éves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs rátával rendelkezett. Az inflációt a fogyasztói árindex segítségével összehasonlítható alapon, a tagállami fogalommeghatározások közötti eltérések figyelembevételével kell meghatározni”. Az előírt fenntarthatóság miatt a kielégítő inflációs teljesítményt alapvetően nem az ideiglenes tényezők, hanem az inputköltségek és más, az árak alakulását strukturális szempontból befolyásoló tényezők alakítása révén kell elérni. Ezért a konvergencia vizsgálata magában foglalja az inflációs kilátásokra hatással lévő tényezők értékelését, és figyelembe veszi a Bizottság szolgálatainak legutóbbi inflációs előrejelzéseit is. Ezzel összefüggésben a jelentés vizsgálja azt is, hogy az ország az elkövetkező hónapokban várhatóan megfelel-e majd a referenciaértéknek.

A Bizottság és az EKB által készített jelentések tartalmára az EUMSZ 140. cikkének (1) bekezdése az irányadó. E cikk értelmében a jelentésekben vizsgálni kell azt is, hogy a nemzeti jogszabályok – a nemzeti központi bankok statútumait is beleértve – összeegyeztethetők-e az EUMSZ 130. és 131. cikkével, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak az alapokmányával (a továbbiakban: KBER/EKB-alapokmány). A jelentéseknek továbbá meg kell vizsgálniuk, hogy a konvergenciakritériumok alapján (árstabilitás, államháztartás, árfolyam-stabilitás, hosszú távú kamatlábak) és más, az EUMSZ 140. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdésében említett tényezők figyelembevételével elérték-e az érintett tagállamban a fenntartható konvergencia magas fokát. A négy konvergenciakritériumot a Szerződésekhez csatolt jegyzőkönyv (a konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv) tartalmazza.

A jogszabályok összeegyeztethetőségére és a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelés fényében és az egyéb releváns tényezőket is figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Bulgária nem teljesíti az euró bevezetésére vonatkozó feltételeket.

A bolgár jogszabályok – különösen a Bolgár Nemzeti Bankról szóló törvény – nem felelnek meg teljes mértékben az EUMSZ összeegyeztethetőségről szóló 131. cikkének. Összeegyeztethetetlenségek és hiányosságok állnak fenn a következő területeken: a központi bank függetlensége, a monetáris finanszírozás tilalma és a központi banknak a KBER-be történő integrációja az euró bevezetésének időpontjában (az EUMSZ 127. cikkének (2) bekezdésében és a KBER/EKB-alapokmány 3. cikkében meghatározott feladatokkal összefüggésben).

Bulgária teljesíti az árstabilitási kritériumot. Bulgáriában az átlagos inflációs ráta a 2016 áprilisát megelőző 12 hónapban –1,0 % volt, tehát jóval a 0,7 %-os referenciaérték alatt maradt, és az előrejelzés szerint a következő hónapokban is jóval a referenciaérték alatt marad.

Az éves HICP-infláció rátája Bulgáriában 2013 nyara óta negatív, ami a dezinflációs tényezők szokatlanul nagymértékű együttes fennállásával magyarázható. Az infláció 2015 januárjában –2,4 %-os mélypontra süllyedt, majd 2015 májusában –0,3 %-ra nőtt, de azóta újból csökken. A maginfláció szinte az egész elmúlt két évben negatív volt, így 2016 elején is. A negatív inflációt többek között a belső kereslet gyengesége és az importárak csökkenése okozta. 2016 áprilisában az éves HICP-infláció –2,5 %-on állt.

A csökkenő nyersanyagárak hatásának lassú lecsengésével az infláció várhatóan fokozatosan emelkedni kezd majd, noha 2016 nagy részében valószínűleg negatív marad. Ennek megfelelően a Bizottság szolgálatainak 2016. tavaszi előrejelzése szerint az éves átlagos infláció 2016-ban –0,7 %, 2017-ben pedig 0,9 % lesz. Bulgária alacsony árszínvonala (a 2014. évi euróövezeti átlag 47 %-a) hosszú távon további jelentős árszínvonal-konvergencia lehetőségére enged következtetni.

Bulgária teljesíti az államháztartásra vonatkozó kritériumot. Bulgária nem áll túlzott hiányról szóló tanácsi határozat hatálya alatt. A GDP-arányos államháztartási hiány – főként a pénzügyi szektort támogató intézkedések miatt – a 2013. évi 0,8 %-ról 2014-ben 5,4 %-ra nőtt. A GDP-arányos hiány 2015-ben 2,1 % volt, és a Bizottság szolgálatainak 2016. tavaszi, változatlan politikát és a gazdaság élénkülését feltételező előrejelzése szerint 2016-ban várhatóan 2,0 %-ra, 2017-ben pedig 1,6 %-ra fog csökkenni. A bruttó államadósság aránya 2015-ben a GDP 26,7 %-ára csökkent, de az előrejelzések szerint 2016-ban a GDP 28,1 %-ára, 2017-ben pedig a GDP 28,7 %-ára fog emelkedni. A 2016. évi konvergenciaprogram Bizottság általi értékelése alapján Bulgária várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Mindazonáltal további intézkedésekre lesz szükség ahhoz, hogy az ország mind 2016-ban, mind 2017-ben megfeleljen a követelményeknek. A bolgár költségvetési keretet nemrégiben több egymást követő jogalkotási lépéssel megerősítették, a hangsúly most a végrehajtásra helyeződik át.

Bulgária nem teljesíti az árfolyam-kritériumot. A bolgár leva nem vesz részt az ERM II-ben. A bolgár nemzeti bank az árstabilitásra vonatkozó elsődleges célkitűzését a valutatanácsi rendszer keretében rögzített árfolyamhorgony révén szándékozik elérni. Bulgária 1997-ben vezette be a valutatanácsi rendszert, a bolgár levát először a német márkához, majd később az euróhoz kötötte. Egyéb mutatók, például a devizatartalékok és a rövid távú kamatlábak alakulása, azt jelzik, hogy a befektetők szemében Bulgária kockázati megítélése továbbra is kedvező. A valutatanácsi rendszer ellenálló képességét továbbra is erősítik a számottevő hivatalos tartalékok. A kétéves értékelési időszakban a bolgár leva a valutatanácsi rendszer működésének megfelelően teljesen stabil maradt az euróhoz képest.

Bulgária teljesíti a hosszú távú kamatlábak konvergenciájára vonatkozó kritériumot. Az átlagos hosszú távú kamatláb Bulgáriában a 2016 áprilisa előtti egy évben 2,5 % volt, tehát a 4,0 %-os referenciaérték alatt maradt. A hosszú távú kamatlábak Bulgáriában a 2014. eleji mintegy 3,5 % körüli szintről 2015 elejére mintegy 2,5 %-ra csökkentek. Az euróövezet hosszú lejáratú referenciakötvényeihez viszonyított hozamkülönbözet 2014 második felében – részben Bulgária bankproblémái miatt – jelentősen nőtt, de 2015-ben csökkent. A német referenciakötvényhez viszonyított hozamkülönbözet 2016 elején újból nőtt, mintegy 230 bázispontra.

Az értékelés során egyéb tényezők vizsgálatára is sor került, beleértve a fizetési mérleg alakulását és a piacok integrációját. Bulgária külső egyenlege 2015-ben jelentős többletet mutatott. A kereskedelmi és a tőkemérleg egyenlegének 2013 és 2015 közötti javulása több mint ellensúlyozta a másodlagos jövedelmi mérleg romlását. A bolgár gazdaság kereskedelmi és befektetési kapcsolatai révén jól integrálódott az euróövezetbe. Az üzleti környezetet jellemző kiválasztott mutatók alapján megállapítható, hogy Bulgária rosszabbul teljesít, mint az euróövezeti tagállamok többsége. Bulgária pénzügyi szektora jól integrálódott az uniós pénzügyi szektorba, különösen bankrendszere nagyarányú külföldi tulajdona révén. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás összefüggésében Bulgáriát 2016-ban részletes vizsgálatnak vetették alá, amely feltárta, hogy Bulgáriában továbbra is túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható. A gazdaságot a pénzügyi szektor fennmaradó sérülékenysége és a korlátozott munkaerőpiaci kiigazítással összefüggésben a magas vállalati adósságállomány jellemzi.

3.A CSEH KÖZTÁRSASÁG

A jogszabályok összeegyeztethetőségére és a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelés fényében és az egyéb vonatkozó tényezőket is figyelembe véve, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Cseh Köztársaság nem teljesíti az euró bevezetésére vonatkozó feltételeket.

A cseh jogszabályok – különösen a Cseh Nemzeti Tanács 6/1993. sz. törvénye a Cseh Nemzeti Bankról (a ČNB-törvény) – nem felelnek meg teljes mértékben az EUMSZ összeegyeztethetőségről szóló 131. cikkének. Összeegyeztethetetlenségek a következő területeken merülnek fel: a központi bank függetlensége és a központi banknak a KBER-be történő integrációja az euró bevezetésének időpontjában (a ČNB célkitűzéseivel és a KBER-nek az EUMSZ 127. cikkének (2) bekezdésében és a KBER/EKB-alapokmány 3. cikkében meghatározott feladataival összefüggésben). Emellett a ČNB-törvényben is vannak hiányosságok a monetáris finanszírozás tilalma és a KBER-feladatok tekintetében.

A Cseh Köztársaság teljesíti az árstabilitási kritériumot. A Cseh Köztársaság átlagos inflációs rátája a 2016 áprilisát megelőző 12 hónapban 0,4 % volt, tehát a 0,7 %-os referenciaérték alatt maradt, és az előrejelzés szerint a következő hónapokban is a referenciaérték alatt marad.

Az árak növekedése 2014-ben jelentősen mérséklődött, az éves HICP-infláció rátája átlagosan 0,4 %-ra csökkent. Ez főként az energiaárak jelentős negatív hozzájárulására vezethető vissza, amely az olajáraknak a belföldi üzemanyagárakra átgyűrűző gyors esését tükrözi, miközben az élelmiszerek és a szolgáltatások inflációs hozzájárulása is csökkent. Az infláció 2015 első felében némileg felgyorsult, de az év második felében az élelmiszer- és az energiaárak újbóli csökkenése miatt ismét lelassult. Az éves HICP-infláció rátája így 2015-ben átlagosan 0,3 %-ot tett ki, majd 2016 elején némileg feljebb kúszott, és 2016 áprilisában 0,5 %-on állt.

Az infláció az előrejelzések szerint 2016-ban visszafogott marad, mivel az olaj- és az élelmiszerárak 2015 második felében bekövetkezett csökkenése továbbra is mérséklő hatást gyakorol az éves szintű rátára. Az előrejelzés távlatában azonban a belföldi inflációs nyomás várhatóan erősödni fog, különösen a szolgáltatások árai tekintetében. Ennek eredményeként a Bizottság szolgálatainak 2016. tavaszi előrejelzése szerint az éves HICP-infláció 2016-ban átlagosan 0,5 %, 2017-ben pedig 1,4 % lesz. A Cseh Köztársaság árszínvonala (a 2014. évi euróövezeti átlag mintegy 63 %-a) hosszú távon árszínvonal-konvergencia lehetőségére enged következtetni.

A Cseh Köztársaság teljesíti az államháztartásra vonatkozó kritériumot. A Cseh Köztársaság nem áll túlzott hiányról szóló tanácsi határozat hatálya alatt. A GDP-arányos államháztartási hiány lényegesen, a 2014. évi 1,9 %-ról 2015-ben 0,4 %-ra csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2016. tavaszi, változatlan politikát feltételező előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2016-ban a GDP 0,7 %-a, 2017-ben pedig a GDP 0,6 %-a lesz. A GDP-arányos bruttó államadósság a 2013. évi 45,1 %-os csúcsértékről 2015-ben 41,1 %-ra csökkent, és az előrejelzések szerint 2017-ben 40,9 %-ra esik. A 2016. évi konvergenciaprogram Bizottság általi értékelése alapján a Cseh Köztársaság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A Cseh Köztársaság költségvetési kerete a leggyengébbek között van az EU-ban. A keret megerősítését célzó reformcsomag elfogadása sorozatos késéseket szenved, ami hátráltatja a nemzeti költségvetési keretekről szóló irányelv cseh jogrendbe való, eredetileg 2013 végére esedékes átültetésének befejezését.