[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 3.2.2010

COM(2010) 24 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Lengyelországnak címzett, a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló tanácsi ajánlásra Lengyelország által válaszként megtett intézkedések értékelése

1. a Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazása a jelenlegi válsághelyzetben

Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSz.) a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács 2008 decemberében jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével járhat, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet.

A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

2. Túlzott hiány esetén követendő eljárás Lengyelország esetében

A lengyel hatóságok által 2009 áprilisában bejelentett[1] és ezt követően az Eurostat által megerősített[2] adatok alapján, és a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzését figyelembe véve, a Bizottság 2009. május 13-án az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés (EKSz.) 104. cikkének (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el Lengyelországra vonatkozóan[3]. Ezt követően az EKSz. 104. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2009. május 28-án véleményezte a Bizottság jelentését.

A Bizottság 2009. június 24-én – figyelembe véve saját, az EKSz. 104. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentését és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság EKSz. 104. cikk (4) bekezdése szerinti véleményét – az EKSz. 104. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Tanácsnak címzett véleményt fogadott el, amelyben úgy ítélte meg, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll fenn. Ezt követően a Tanács – a Bizottság ajánlása alapján eljárva – 2009. július 7-én az EKSz. 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll fenn, és – szintén a Bizottság ajánlása alapján – az EKSZ. 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően a túlzott költségvetési hiány 2012-ig történő megszüntetéséről szóló ajánlást címzett Lengyelországhoz. A Tanács ajánlásában 2010. január 7-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

3. A megtett intézkedések eredményességének értékelése

Az 1467/97/EK rendeletnek[4] és a módosított magatartási kódexnek[5] megfelelően a tagállam által tett intézkedéseket akkor kell eredményesnek tekinteni, ha a tagállam a 126. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlással összhangban járt el. A magatartási kódex megállapítja, hogy az intézkedések eredményességének értékelésénél mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az érintett tagállam az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlege tekintetében elérte-e a Tanács által eredetileg javasolt éves javulást. Ha a megfigyelt kiigazítás alacsonyabbnak bizonyul az ajánlottnál, ennek okait alaposan meg kell vizsgálni. Többéves kiigazítás esetén a magatartási kódex meghatározza, hogy az értékelésnek főként azokra az intézkedésekre kell összpontosítani, amelyeket a túlzott hiány megállapítását követő évben történő megfelelő költségvetési kiigazítás biztosítása érdekében tettek.

A Tanács az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. július 7-i ajánlásaiban azt ajánlotta Lengyelországnak, hogy 2012-ig hiteles és fenntartható módon szüntesse meg a túlzott hiányt. E célból a Tanács azt ajánlotta a lengyel hatóságoknak, hogy a) a tervek szerint hajtsák végre 2009-ben a költségvetési ösztönző intézkedéseket, különös tekintettel az állami beruházási tervre, és eközben alakítsanak ki egy, az államháztartás további romlását megakadályozó kiegészítő költségvetést; b) 2010-től kezdődően évente GDP-arányosan 1,25 százalékpontos költségvetési erőfeszítésről gondoskodjanak; c) határozzák meg a szükséges részletes intézkedéseket, amelyekkel a hiány 2012-ig a referenciaérték alá csökkenthető, az elsődleges folyó kiadásoknak az elkövetkező években történő visszafogása révén. A kiigazítás kockázatainak korlátozása érdekében a Tanács azt ajánlotta továbbá, hogy erősítsék meg a középtávú költségvetési keretet, például az elsődleges folyó kiadások növekedését érintően törvényben megszabott korlát bevezetésével, és hogy javítsák a költségvetés végrehajtásának ellenőrzését az egész év során. A Tanács az eredményes intézkedések megtételének, valamint a túlzott hiány megszüntetése irányába tett előrelépéshez szükséges intézkedések meghatározásának határidejeként 2010. január 7-ét jelölte meg Lengyelország számára.

Lengyelország az egyetlen EU-tagország, amelynek gazdasági növekedése 2009-ben pozitív volt. A reál-GDP a becslések szerint 1,7%-kal nőtt, miközben 2009 tavaszán a Bizottság szolgálatai 1,4%-os csökkenést jeleztek előre. Ez a pozitív teljesítmény kedvező tényezők együttállását tükrözi, többek között a válság kezdetén szilárd alapokat, a jól tőkésített és nem sérülékeny pénzügyi szektort, a lengyel gazdaság zártságát és a valuta korai leértékelését. A költségvetési politikát illetően a hatóságok teljes mértékben hagyták az automatikus stabilizátorokat működni, és gyors ütemben kialakítottak egy beruházás-központú gazdaságélénkítési tervet. A költségvetési ösztönzés 2009-ben összességében – a strukturális egyenleg változásaként mérve – a becslések szerint nagyjából a GDP 2 százalékát tette ki. A hatóságok egyidejűleg intézkedéseket hoztak az államháztartási hiány növekedésének megállítására. 2009 januárjában, hat hónappal a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás kibocsátása előtt többek között a közigazgatási kiadások csökkentéséből és az állami tulajdonban lévő vállalkozások osztalékának növeléséből álló konszolidációs csomagot fogadtak el, amelynek hatását a GDP 0,75%-ára becsülték. A hatóságok ezt követően 2009. július 17-én, közvetlenül a Lengyelországnak címzett, a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló tanácsi ajánlás elfogadása után, a GDP 0,2%-át kitevő további kiadáscsökkentéseket és az állami tulajdonban lévő társaságok magasabb, a GDP 0,4%-át kitevő osztalékait magában foglaló pótköltségvetést fogadtak el. E konszolidációs intézkedések és a tanácsi ajánlás időpontjában vártnál jóval kedvezőbb gazdasági feltételek ellenére 2009-ben a hatóságok becslései szerint az államháztartási hiány elérte a GDP 7,2%-át, amely valamivel magasabb a Bizottság szolgálatai által tavasszal előre jelzett, GDP-arányosan 6,6%-nál. Bár a rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a magasabb hiány okainak pontos felmérését, bizonyítható, hogy részben az uniós finanszírozású projektek magasabb társfinanszírozását és azt tükrözi, hogy a magasabb GDP-növekedés nem teljes mértékben öltött testet magasabb bevételekben, mivel a válság előtt kedvezőtlenül alakult a növekedés összetétele és az adórendszer strukturális változtatásokon ment keresztül.

A hatóságok 2009-ben ezzel párhuzamosan fontos intézkedéseket tettek a költségvetési keret megerősítésére. Szigorították az államadósság szabályozását: további konkrét rendelkezéseket határoztak meg azokhoz az ntézkedésekhez, amelyeket GDP 55%-át meghaladó adósságszint bekövetkezése esetén kell végrehajtani. A központi költségvetés tervezési horizontját 3-ról 4 évre növelték. Az állami kiadások átláthatóságának fokozása céljából bizonyos mértékben átszervezték az államháztartást. Folytatódott a teljesítményalapú költségvetési rendszer fokozatos bevezetése. Végezetül a hatóságok fontolóra vették, hogy 2010 folyamán kiadási szabályokat vezetnek be, ami megkönnyítené a jövőbeli konszolidációt.

A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint a 2010. évi költségvetés összeegyeztethető a strukturális egyenleg 2010. évi enyhe romlásával. A költségvetés az állami beruházások jelentős növelését és az automatikus stabilizátorok további teljesen szabad működését irányozza elő, ami a nagyvonalú indexálási szabályok miatt a szociális transzferek nagymértékű emelkedését vonja maga után. Ugyanakkor a közigazgatásban a bérek nominális befagyasztását is tartalmazza – 2010-ben az állami szektorban foglalkoztatottak teljes jövedelme kevesebb mint 1%-kal emelkedik –, valamint egyéb folyó kiadások nominális csökkentését és a cigaretta és az üzemanyag adójának emelését. Fontos megjegyezni, hogy a költségvetést óvatos makrogazdasági feltételezésekre alapozták. A reálnövekedést 1,2%-ra becsülték, de a legújabb információk alapján 2% feletti arány valószínű, az inflációs előrejelzés pedig 1%. Mindez a bevétel vártnál kedvezőbb alakulásához vezethet 2010-ben.

2010. január 7-i, Almunia biztoshoz címzett levelében Rostowski pénzügyminiszter egy 2010–2012 közötti költségvetési konszolidációs tervet mutatott be. A bejelentett főbb intézkedések közé tartozik a férfiak és nők nyugdíjkorhatárának kiegyenlítése és fokozatos emelése 67 évre, az egyenruhás testületek személyzetének bevonása az általános társadalombiztosítási rendszerbe, az adóalap szélesítése (bizonyos meghatározott szakmáknak pénztárgépet kell használniuk), és ezenkívül 2010-től kezdődően a privatizáció felgyorsítása[6].

Összességében a jelenlegi politika mellett a 2010–2012 közötti időszakban várható költségvetési erőfeszítés bár nem elhanyagolható, de jóval kisebb a Tanács által 2009 júliusában ajánlottnál (GDP-arányosan 3,75 százalékpont az időszak során). Bár a gazdasági kilátásoknak a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése óta bekövetkezett javulása azt sugallja, hogy a túlzott hiány 2012-ig történő megszüntetéséhez elegendő lehet kisebb strukturális költségvetési erőfeszítés, 2011-ben és 2012-ben fokozottabb költségvetési erőfeszítésre lesz szükség ahhoz, hogy az államháztartási hiány 2012-re a GDP 3%-a alá csökkenjen. A hatóságok stratégiájának sikeréhez ezért a 2010. évi költségvetés nagyon szigorú végrehajtására – a kiadási célok szigorú betartása és a rendkívüli bevételek hiánycsökkentésre való felhasználásának biztosítása érdekében –, valamint a 2011. és a 2012. évi költségvetésben a jelenleg tervezetteken jelentősen túlmutató konszolidációs erőfeszítésekre van szükség.

4. Következtetés

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy Lengyelország a túlzott hiány kiigazítására irányuló intézkedéseket tett a Tanács által meghatározott határidőn belül. A lengyel hatóságok különösen:

- a tervek szerint végrehajtották 2009-ben a költségvetési ösztönző intézkedéseket, köztük az állami beruházási tervet, és közben intézkedéseket hoztak az államháztartási hiány túlzott növekedésének megakadályozására;

- elkészítették az óvatos makrogazdasági feltételezésekre alapozott 2010. évi költségvetést amely a hiány visszafogására irányuló intézkedéseket tartalmaz, és bejelentették egy a 2010–2012 közötti időszakra vonatkozó költségvetési konszolidációs program első elemeit;

- megerősítették a költségvetési keretet, és megkezdték a munkát a kiadási szabályok bevezetése érdekében, amely várhatóan megkönnyíti az elkövetkező években a konszolidációt.

A lengyel hatóságok költségvetési stratégiájához azonban jelentős kockázatok társulnak. A vártnál jobb növekedési kilátások figyelembevétele mellett is további jelentős konszolidációs intézkedésekre lesz szükség ahhoz, hogy a hiány 2012-re 3% alá csökkenjen. Mindezt figyelembe véve el kell kerülni az újabb ösztönző intézkedéseket, szigorúan végre kell hajtani a 2010. évi költségvetést, a rendkívüli bevételeket hiánycsökkentésre kell fordítani és további konszolidációs intézkedéseket kell előkészíteni a következő évekre.

A fenti értékelés fényében a Bizottság megítélése szerint jelenleg nincs szükség további lépésekre a Lengyelországra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A Bizottság – miközben a tervezett intézkedések mihamarabbi végrehajtására szólít fel – továbbra is szorosan nyomon követi a lengyelországi költségvetési fejleményeket a Szerződéssel és a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban.

Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reál-GDP(%-os változás) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |6,8 |5,0 |1,2 |1,8 |3,2 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |6,6 |4,8 |−1,4 |0,8 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |6,8 |5,0 |1,7 |2,62 |n,a | |Kibocsátási rés(a potenciális GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |2,6 |2,6 |−0,4 |−2,2 |−2,3 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |3,4 |3,5 |−1,5 |−3,8 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Államháztartási egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |−1,9 |−3,6 |−6,4 |−7,5 |−7,6 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |−1,9 |−3,9 |−6,6 |−7,3 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |−1,9 |−3,6 |−7,23 |n.a. |n.a. | |Elsődleges egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |0,4 |−1,4 |−3,8 |−4,6 |−4,6 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |0,4 |−1,7 |−3,7 |−4,3 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |0,4 |−1,4 |n,a |n.a. |n.a. | |Ciklikusan kiigazított egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |−2,9 |−4,7 |−6,3 |−6,6 |−6,7 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |−3,2 |−5,3 |−6,0 |−5,8 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Strukturális egyenleg1(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |−2,9 |−4,7 |−6,4 |−6,6 |−6,7 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |−3,2 |−5,3 |−6,0 |−5,6 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Bruttó államadósság(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés |45,0 |47,2 |51,7 |57,0 |61,3 | | |BIZ 2009. tavaszi előrejelzés |44,9 |47,1 |53,6 |59,7 |n.a. | | |Tagállami előrejelzés |45,0 |47,2 |n,a |n.a. |n.a. | |1 Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül.

2 Rostowski pénzügyminiszter 2010. január 7-i, Almunia biztosnak címzett levelében rendelkezésre bocsátott legújabb információ.

3 „Fejlesztési és pénzügyi konszolidációs terv”, 2010. január 29.

Forrás: a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése. 2010. évi költségvetés-tervezet (2009. szeptember); 2009. októberi költségvetési bejelentés; Rostowski pénzügyminiszter 2010. január 7-i, Almunia biztoshoz címzett levele.

[1] A 3605/93/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Lengyelország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance _statistics/procedure/edp_notification_tables.

[2] Eurostat News Release, 2009. április 22-i 56/2009. szám.

[3] A Lengyelországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm.

[4] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

[5] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá.

[6] 2010. január 29-én a miniszterelnök ismertetett egy „Fejlesztési és pénzügyi konszolidációs tervet”. A főbb intézkedések közé tartozik a rokkantsági ellátások reformja, az egyenruhás testületek személyzetének bevonása az általános társadalombiztosítási rendszerbe, a héa-visszatérítések csökkentése (a céges autók és az üzemanyag terén) és az adóalap szélesítése (bizonyos meghatározott szakmáknak pénztárgépet kell használniuk).