C 466/37

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 466/12)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre (1)

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Pouilly-sur-Loire”

PDO-FR-A0825-AM01

Az értesítés időpontja: 2022.9.23.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. Hivatalos földrajzi kódex

A földrajzi területen és a közvetlen szomszédságában található települések jegyzékét aktualizálták a hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján.

A terület kiterjedése nem változik.

A módosítás az egységes dokumentum 6. és 9. pontját érinti.

2. Metszés

A termékleírás előírja, hogy a szőlő metszését a 2-3 kifejlődött levélnek megfelelő fenológiai stádium vagy az Eichhorn- és Lorenz-féle skála 9. fázisa előtt el kell végezni.

A módosítás célja az ellenőrzés egyértelműbbé tétele. Annak a stádiumnak a pontos meghatározása, amikorra a metszést be kell fejezni, lehetővé teszi, hogy minden gazdasági szereplő pontosan megismerje az elvárásokat, valamint hogy az ellenőrzések a legjobb körülmények között történjenek.

A módosítás az egységes dokumentum 5. pontját érinti.

3. Támrendszer

A termékleírás előírja, hogy a támrendszert a fürtzáródás szakaszának megfelelő fenológiai stádium vagy az Eichhorn- és Lorenz-féle skála 32. fázisa előtt ki kell alakítani. Pontosításra került a támrendszer kialakításának módja:

„— Egyszerű Guyot-metszéssel vagy Royat-kordonműveléssel művelt szőlő esetén a támrendszer legalább két emelőhuzalt és egy tartóhuzalt, a bakművelésű vagy legyezőművelésű szőlők esetében pedig két emelőhuzalt tartalmaz.

— Az emelőhuzalokat a fürtök szintje felett kell vezetni.

— A támrendszerre futtatott szőlő lombmagassága legalább a sorok közötti távolság 0,6-szorosa kell legyen, mivel a támrendszerre futtatott szőlő lombmagasságát egy, a hajtogatóhuzal alatt 0,10 méterrel elhelyezkedő pont és a növényzet magassága között kell mérni.”

A módosítás célja az ellenőrzés egyértelműbbé tétele. A gazdasági szereplők egyre nehezebben tudnak állandó munkavállalókat felvenni a szőlőbe, és olyan szolgáltatókat vesznek igénybe, akik nem feltétlenül értenek a szőlőtermesztéshez. A termékleírásba a támrendszerrel kapcsolatban bevezetett pontosítások oktatási célt is szolgálnak azzal, hogy kifejtik az elvárásokat. Ismertetik továbbá a minőségi szőlő termesztését lehetővé tevő termesztési feltételeket, amelyek a nyersanyag minőségi alapjának biztosítékát jelentik.

Az egységes dokumentum nem módosul.

4. Agroökológiai rendelkezések

A termékleírás kiegészül azzal, hogy a termelőnek különös figyelmet kell fordítania az eróziós problémákra.

Az időjárási viszontagságok (különösen a heves esőzések) talajeróziót vagy vízmosásokat idézhetnek elő ezen a helyenként meredek szőlőültetvényen. Ez a kiegészítés felhívja a termelők figyelmét erre a kockázatra, ugyanakkor megkönnyíti az ellenőrzést abban az esetben, ha ezt nem veszik figyelembe.

A szöveg a következő agroökológiai rendelkezésekkel egészül ki:

„— A hagyományos szántási munkák kivételével tilos az oltalom alatt álló eredetmegjelölés termelésére szánt parcella altalajának, termőtalajrétegének vagy a talaj épségét és fenntarthatóságát biztosító elemeinek morfológiáját jelentős mértékben megváltoztatni. Kötelező a parcellákat övező állandó gyeptakaró (a forgókban és a parcellák közötti be nem ültetett vagy nem művelt területeken). Ez a kötelezettség nem alkalmazandó a forgók – többek között erózió miatt vagy rendkívüli időjárási jelenségek nyomán szükséges – helyreállítása esetén.

— A sorköz legalább 25 %-án tilos a vegyszeres gyomirtás.

— A szőlőérésnek megfelelő fenológiai stádium vagy az Eichhorn- és Lorenz-féle skála 36. fázisa és a szüret évét követő február 1-je közötti időszakban tilos a parcella vegyszeres gyomirtása.”

Ezek a módosítások a környezet fokozottabb figyelembevételét szolgálják.

A forgók füvesítése már benne volt a termékleírásban. A megfogalmazása változott a termékleírás harmonizálása érdekében.

Két rendelkezést vezettek be a gyomirtó szerek használatának korlátozása érdekében: a teljes gyomirtás tilalmát, amelyhez kapcsolódóan meghatározták, hogy a sorköz legalább mekkora területe nem kezelhető vegyszeres gyomirtással, valamint az őszi vagy téli vegyszeres gyomirtás tilalmát.

Az egységes dokumentum nem módosul.

5. Öntözés

Az öntözési tilalmat törölték.

Május 1-je és a szüret között továbbra is tilos az öntözés.

Az egységes dokumentum nem módosul.

6. Analitikai előírások

A szöveg pontosítja, hogy az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek illósavtartalma literenként legfeljebb 14,5 milliekvivalens.

Ezt az értéket az OEM alá tartozó borok többéves vizsgálata során kapott értékek alapján határozták meg. Ez garantálja az előállított borok minőségét és az OEM jellegzetességének tiszteletben tartását.

Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek összes kén-dioxid-tartalma literenként legfeljebb 150 mg.

Ez a rendelkezés abba a megközelítésbe illeszkedik, hogy a borok minőségének megőrzése mellett csökkenteni kell az inputanyagokat.

A módosítás az egységes dokumentum 4. pontját érinti.

7. A tartályok hőmérséklet-szabályozása

Bevezetésre került, hogy a 30 hl-nél nagyobb borászati tartályokat kötelező hőszabályozó berendezéssel felszerelni.

E rendelkezés bevezetése megerősíti a fehérborok hőmérséklet-szabályozásához kapcsolódó szokásokat és minőségbiztosítási gyakorlatokat.

Az egységes dokumentum nem módosul.

8. Tiltott eszközök

Minőségi okokból tilos használni a következő berendezéseket:

— láncokkal és tárcsákkal felszerelt, nyomólapos, vízszintes szőlőprések,

— forgólapátos centrifugálszivattyúval felszerelt önürítő szüretelőkádak.

Az OEM keretében már most is minőségi szempontból hatékonyabb berendezéseket használnak. A módosított termékleírás e gyakorlatok biztosítását teszi lehetővé.

Az egységes dokumentum nem módosul.

9. Pincekapacitás

A pincekapacitás az alaphozam alapján borrá feldolgozott mennyiség 1,4-szereséről annak 1,6-szorosára nőtt.

Ez a rendelkezés az árcsökkenés kockázatának mérséklése érdekében lehetővé teszi a piac és a pincészetből kikerült mennyiségek szabályozását, különösen előszüret idején.

Az egységes dokumentum nem módosul.

10. Adóraktár-engedélyesek közötti szállítás

Az 1. fejezet IX. szakasza 4. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borszállítás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Az egységes dokumentum nem módosul.

11. Bejelentési kötelezettségek

A szöveg a termeléstől való elállás bejelentésére szolgáló nyilatkozatra, valamint az elpusztult és hiányzó tőkék bejelentésére szolgáló nyilatkozatra vonatkozó rendelkezéssel egészült ki.

Ez a két nyilatkozat megkönnyíti a termelési feltételek ellenőrzését.

A névhasználat-igénylési nyilatkozat beérkezési határideje november 25-ről december 10-re változott.

A névhasználat-igénylési nyilatkozat beérkezési határideje tehát egybeesik a betakarítási nyilatkozat beérkezési határidejével.

Az egységes dokumentum nem módosul.

12. Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet a Val de Loire térség termékleírásaiban szereplő főbb ellenőrizendő pontok megszövegezésének egységesítése érdekében átdolgozták.

Az egységes dokumentum nem módosul.

13. Az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozás

Az ellenőrző szervre való hivatkozást átírták, hogy annak megszövegezése összhangban legyen a megjelöléshez tartozó többi termékleírással. Ez a módosítás csak szövegezésbeli módosítást jelent.

Az egységes dokumentum nem módosul.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. Elnevezés

Pouilly-sur-Loire

2. A földrajzi árujelző típusa:

OEM – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4. A bor(ok) leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok csendes fehérborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők: – térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 9,5 % – az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek esetében: az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 g/l. – a borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12 %-ot. – az összes savtartalom értékei a közösségi jogszabályokban megállapított értékek.

Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek illósavtartalma literenként legfeljebb 14,5 milliekvivalens.

Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek összes kén-dioxid-tartalma literenként legfeljebb 150 mg.

A borok száraz, csendes fehérborok, amelyek színe a halványsárgától az aranyszínűig terjedhet. A borok könnyűek, tiszták és üdítőek. Gyakran hordoznak ásványos, fehér virágos és aszalt gyümölcsös jegyeket, és egyfajta lekerekítettséggel rendelkeznek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

5.1. Konkrét borászati eljárások

1. Konkrét borászati eljárás

A leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése tilos, amely során 40 °C-nál magasabb hőmérséklet jön létre, ha közvetlenül ez után történik a folyadékfázis és a szilárdfázis szeparálása; Fadarabok használata tilos. A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12 %-ot. A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

2. Művelési gyakorlat

Művelési módok

a) – A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 6 000 tőke. Ezeken a szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság legfeljebb 1,30 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,80 méter és 1,20 méter közöttinek kell lennie.

b) – A metszésre vonatkozó szabályok: a szőlő metszését a 2–3 kifejlődött levélnek megfelelő fenológiai stádium vagy az Eichhorn- és Lorenz-féle skála 9. fázisa előtt el kell végezni a következő technikák szerint: – Guyot-metszés, tőkénként legfeljebb 10 rüggyel, ebből a félszálvesszőn legfeljebb 8 rügy lehet, az egy vagy két csapon pedig legfeljebb 2 rügy lehet; – rövidmetszés (Royat-kordonművelés), tőkénként legfeljebb 14 rüggyel, egyszerű vagy kettős vázzal, amelyen legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csapok lehetnek. A Royat-kordonművelés kialakításának időszaka legfeljebb 4 évig tarthat. Ebben az időszakban engedélyezett az egyszerű vagy a kettős Guyot-metszés, minden egyes félszálvesszőn legfeljebb 8 rügy meghagyásával. A Royat-kordonművelésű szőlőparcella ifjításának mértéke évente nem haladhatja meg a meglévő tőkék 20 %-át. – rövidmetszés (bakművelés vagy legyezőművelés), tőkénként legfeljebb 12 rüggyel, ebből az egyes csapokat legfeljebb 1 vagy 2 rügyre metszik.

5.2. Maximális hozamok

hektáronként 75 hektoliter

6. Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelését, a borok erjesztését, készítését és érlelését Nièvre megye következő településeinek területén biztosítják: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (a településjegyzék a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex [Code officiel géographique] alapján készült).

7. Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Chasselas B

8. A kapcsolat(ok) leírása

8.1.

a) – A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása: A Loire jobb partján mintegy húsz kilométer hosszan húzódó földrajzi terület a Párizsi-medence délkeleti részén terül el. A 270 méter magasra, azaz több mint 100 méterrel a völgy fölé emelkedő terület erősen kontrasztos tájat kínál, szerteágazó, általában északkeleti vagy délnyugati tájolású mély völgyekkel, amelyek a Loire alsó völgyére nyílnak. A szőlőültetvények 7 településen helyezkednek el a földrajzi terület legmagasabb pontja, a Saint-Andelain-hegy körül. A borvidék különféle geológiai rétegeken terül el, és a szőlő szüretelésére kijelölt és kiválasztott parcellák is ezt a változatosságot tükrözik. Különösen a következőket részesítik előnyben: – A kimmeridgei márgás földeket vagy „fehér földeket”, amelyek a földrajzi terület középső részén, Pouilly-sur-Loire és Saint-Andelain településeken találhatók: ezek a legelterjedtebb szőlőtermő talajok; – Az oxfordi mészköves területeket, amelyeken nagyon köves, a helyiek által „caillottes”-nak nevezett talajok alakultak ki: ezek leginkább a földrajzi terület északkeleti részén találhatók; – A „tűzkővel”, a krétakor nagy erejű eróziós szakaszát követően megjelent többé-kevésbé agyagos maradványokkal borított területeket, amelyekkel főként Saint-Andelain település területén találkozhatunk; – A szilikátos, többé-kevésbé agyagos talajokat, amelyek elsősorban a földrajzi terület nyugati végén, Tracy-sur-Loire településen találhatók. A földrajzi terület éghajlata mérsékelt óceáni éghajlat. Az éves átlagos csapadékmennyiség 600 milliméter, és a Loire fontos szerepet játszik a hőszabályozásban azzal, hogy elvezeti a hideg levegőt a meredek völgyekből.

b) – A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása: A kialakulóban lévő szőlőtermesztés nyomai az V. századig vezethetők vissza, ugyanis volt itt egy gall-római birtok, a „Pauliacum” (Paulus birtoka). 680-ban Vigilius püspök végrendeletében a Notre-Dame-d’Auxerre-i apátságra hagyta Pouilly-i birtokát és szőlőit. A földrajzi területet átszelő római út, e kor mementójaként és tanújaként szintén az ősrégi idők kereskedelmi tevékenységére emlékeztet. A szőlővidék akkoriban indult igazán fejlődésnek a szerzetesközösségeknek, különösen a Charité-sur-Loire-i bencéseknek köszönhetően. Erről a virágzó időszakról tanúskodik a „Loge aux Moines”-nak (szerzeteslaknak) nevezett, körülbelül 4 hektáros parcella, amely a Loire fölé magasodó egyik domboldalon található. A XVI. századtól kezdve a Loire és a rajta közlekedő hajók megkönnyítették a borok forgalmazását, a Loire-t a Szajnával összekötő Briare-csatorna 1642-es megnyitása pedig Párizs felé irányította a kereskedelmet. A roueni vásárokon eladott „Pouilly” borokat ekkoriban Angliába szállították. A Saint-Vincent-i borrendeket a XVII. század végén alapították meg. A XVIII. században Montargisba, Fontainebleau-ba, Párizsba és Versailles-ba szállították a „Pouilly” bort. A 2 000 hektáron elterülő szőlőültetvényen ekkor különböző szőlőfajták voltak: melon B, meslier Saint-François B, sauvignon B, chasselas B. A XIX. század második felében nagyrészt felhagytak a bortermeléssel, és csemegeszőlőt (chasselas B) termesztettek helyette, amelyet egészen az 1890-es filoxéravészig vasúton szállítottak a rosszul ellátott párizsi piacra. Egy 1923-ban hozott ítélet értelmében a „Pouilly-sur-Loire” elnevezés a chasselas B fajtából készült borokra használható. A termelők ekkor szervezetbe tömörültek és 1948-ban megalapították a pouilly-i pinceszövetkezetet, majd a „Baillis” borrendet azzal a céllal, hogy ismertebbé tegye a pouilly-i borokat. Azóta a termelés nagy részét a hazai piacon értékesítik, és több mint 90 országba exportálják. 2009-ben körülbelül 1 000 hektoliter bort termeltek a főként családi vállalkozások által megművelt 30 hektárnyi szőlőterületen. A borok száraz, csendes fehérborok, amelyek színe a halványsárgától az aranyszínűig terjedhet. A borok könnyűek, tiszták és üdítőek. Gyakran hordoznak ásványos, fehér virágos és aszalt gyümölcsös jegyeket, és egyfajta lekerekítettséggel rendelkeznek. A mérsékelt óceáni éghajlat, a terület nyugati szelektől védett fekvése és a hőmérséklet szabályozásában döntő szerepet játszó Loire folyó közelsége együttesen kiváló éghajlati feltételeket biztosítanak a földrajzi területen a chasselas B szőlőfajta termesztéséhez.

8.2.

A szőlő vegetációs időszakában uralkodó mérsékelt hőmérsékleti viszonyok egyenletessé teszik a szőlő érését, míg a szőlő érési idején a meleg nappalok és hűvös éjszakák váltakozása megőrzi a szőlő frissességét és kialakítja a borok aromáit.

A régió, amely az évszázadok során mélyreható változásokon ment keresztül, mindig is megőrizte borászati hagyományait. A magas minőségi potenciállal rendelkező területeket, ahol az elmúlt évszázadok során túlnyomórészt a szőlő volt az uralkodó a többi növénykultúra között, továbbra is a szőlőtermesztésnek szentelik.

E hagyományok továbbvitelét biztosítja a körülhatárolt parcellaterület is, amelybe csak a sekély talajokkal rendelkező, gyakran igen meredek lejtésű parcellák tartoznak bele. E körülmények következtében optimális módon kell kezelni a növényt és annak termőképességét, amit a magas ültetési sűrűség, a szőlő művelésmódja és a szigorú metszési szabályok alkalmazása is tükröz. Ez a fajta szőlőművelés jól szemlélteti a bortermelői hagyományaihoz és borvidékéhez ragaszkodó emberi közösség ősi szaktudását, amint azt a XVII. században létrehozott borrendek fennmaradása is tanúsítja.

Ez a szaktudás abban is megnyilvánul, hogy a több nemzedék által szerzett tapasztalatra építve a borász képes kifejezésre juttatni a természeti környezet eredetiségét és gazdagságát: a „Pouilly-sur-Loire” borok minden finomságát.

A „Pouilly-sur-Loire” fehérborok, amelyekre a XII. században már Charité-sur-Loire szerzetesei, majd pedig Guy Coquille is felfigyelt (aki a XVI. században a harmadik rend tagja volt, és megjegyezte, hogy a régió borait a királyság nagyjainak asztalainál is fogyasztották), egyre híresebbé váltak. A hozzájuk kapcsolódó nemzetközi kereskedelem kiválóan szemlélteti ezt.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a következő települések területét foglalja magában a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján:

— Cher megye: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

— Loiret megye: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou;

— Nièvre megye: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A címkéken valamennyi választható jelölést olyan karakterekkel kell feltüntetni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben és vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

A „Val de Loire” kiegészítő földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy: – ún. kataszteri területről van szó, – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.