[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.6.

COM(2010) 709 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

AZ EURÓPAI UNIÓ 2009. ÉVI HITELFELVÉTELI ÉS HITELNYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGÉRŐL

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Az Európai Unió hitelnyújtási tevékenységei 3

2.1. Áttekintés 3

2.2. BOP mechanizmus 4

2.2.1. A BOP mechanizmus főbb jellemzői 5

2.2.2. A 2009-ben jóváhagyott és folyósított BOP-műveletek 5

2.2.3. Uniós válasz az euroövezeti államadósság-válságra 6

2.3. MFA mechanizmus 7

2.3.1. Az MFA főbb jellemzői 7

2.3.2. A 2009-ben jóváhagyott és folyósított MFA-műveletek 7

2.3.3. A pénzügyi válság hatása a makroszintű pénzügyi támogatásra 9

2.4. Euratom-hitelek 9

2.4.1. Fő jellemzők 9

2.4.2. Folyósított műveletek 9

3. Az Európai Unió hitelfelvételi tevékenysége 9

3.1. Leírás 9

3.2. BOP 10

3.3. MFA 11

3.4. Euratom 11

4. Európai Beruházási Bank 12

4.1. Az EBB hitelnyújtási tevékenységei 12

4.2. Az EBB hitelfelvételi tevékenységei 12

BEVEZETÉS

A Tanácsnak az Európai Unió különféle hiteleszközeit létrehozó határozatai előírják, hogy a Bizottság évente tájékoztassa az Európai Parlamentet és a Tanácsot az eszközök hasznosításáról. A fenti tájékoztatási követelmények teljesítése érdekében e jelentés valamennyi érintett terület esetében ismerteti a hitelnyújtási műveleteket.

E jelentés röviden beszámol különösen az euroövezeten kívüli tagállamok számára nyújtott fizetésimérleg-támogatásokkal (balance-of-payment, BOP) kapcsolatos hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységről[1] és az Európai Unió által harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (macro-financial assistance, MFA). Információt tartalmaz továbbá az Euratom hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységéről is.

Az uniós tevékenységről alkotott kép kiteljesítése érdekében az utolsó szakasz összefoglalja az Európai Beruházási Bank (EBB) 2009. évi hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységét.

AZ EURÓPAI UNIÓ HITELNYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGEI

Áttekintés

Az Unión kívüli államoknak és az euroövezeten kívüli tagállamoknak a Bizottság többféle jogalapon nyújt pénzügyi segítséget, az érintett ország földrajzi elhelyezkedésétől és az elérni kívánt céloktól függően.

A Bizottság által a Tanács különböző határozatainak megfelelően végrehajtott pénzügyi műveletek általában bilaterális hitelnyújtás formájában valósulnak meg (ez Unión kívüli államok esetében makroszintű pénzügyi támogatás, euroövezeten kívüli tagállamok esetében pedig fizetésimérleg-támogatás lehet); a hitelnyújtással az Európai Unió segít helyreállítani az adott ország makrogazdasági egyensúlyát. Az Euratom hitelnyújtási eszköze a tagállamokban és egyes Unión kívüli államokban (Örményország, Oroszország és Ukrajna) végrehajtott finanszírozási műveletekhez áll rendelkezésre.

A makroszintű pénzügyi támogatások, fizetésimérleg-támogatások vagy Euratom-hitelek minden egyes folyósítása „back-to-back” – azaz fedezeti – műveletként zajlik. Más szóval az esedékes összeg (kamat és/vagy tőke), a pénznem és a kifizetések dátuma megegyezik a mögöttes hitelfelvétel összegével, pénznemével és kifizetéseinek dátumával.

1. táblázat: A makroszintű pénzügyi támogatásokkal*, az Unión kívüli államokba irányuló Euratom-hitelekkel és az euroövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-támogatásaival kapcsolatos hitelfolyósítások.

millió EUR

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Összesen |

Románia(2007.1.1. óta tagállam) | 50 | 50 |

Albánia | 9 | 9 |

Bosznia-Hercegovina | 10 | 10 | 20 |

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 12 | 28 | 40 |

Szerbia és Montenegró | 40 | 15 | 55 |

Libanon | 25 | 25 |

Részösszeg – MFA | 12 | 118 | 10 | 15 | 19 | 25 | 199 |

Euratom(1) | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 7 | 458 |

Magyarország | 2 000 | 3 500 | 5 500 |

Lettország | 2 200 | 2 200 |

Románia | 1 500 | 1 500 |

Részösszeg BOP(2) | 2 000 | 7 200 | 9 200 |

Mindösszesen | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 7 232 | 9 857 |

(1) Beleértve Bulgáriát és Romániát (amelyek 2007.1.1. óta tagállamok). (2) Az euroövezeten kívüli tagállamok számára rendelkezésre álló BOP mechanizmus felső határa 2008. december 2-án 12 milliárd EUR-ról 25 milliárd EUR-ra emelkedett. A keret 2009. május 18-án 50 milliárd EUR-ra nőtt. *A vissza nem térítendő támogatásokat tekintve az adott időszakban (2002–2009) 417 millió EUR-t folyósítottak, amelyből 15,3 millió EUR-t 2009-ben (a makroszintű pénzügyi támogatásról további információ a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez benyújtott, a harmadik országoknak 2009-ben nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésben található). |

BOP mechanizmus

A pénzügyi és gazdasági válság súlyos hatást gyakorolt a gazdasági tevékenységre Európában és az egész világon. Annak ellenére, hogy a kormányok és a központi bankok eddig nem látott mértékű költségvetési és monetáris intézkedéseket hoztak a pénzügyi piacok támogatására, a rövid távú és hosszú távú finanszírozási feltételek a 2009. év során nehezek maradtak. A fizetésimérleg-mechanizmust (BOP) 2008-ban újra aktiválni kellett, hogy ki lehessen segíteni azokat az euroövezeten kívüli tagállamokat, amelyek fizetési mérlege a pénzügyi válság miatt nehézségekkel szembesült. 2009-ben a BOP mechanizmus keretében a hitelnyújtási tevékenység növekedett, mivel a pénzügyi válság továbbra is hátrányosan érintette az euroövezeten kívüli tagállamok finanszírozási tevékenységét.

A BOP mechanizmus főbb jellemzői

Az egyes tagállamok fizetési mérlegéhez a Bizottság középtávú hitelek formájában nyújthat támogatást, általában összekötve azt az IMF és más nemzetközi pénzügyi szervezetek, például az EBB, az EBRD vagy a Világbank, illetve más tagállamok által nyújtott pénzügyi segítséggel. A BOP mechanizmust kivételes jelleggel és eseti alapon lehet igénybe venni. A kedvezményezettek közé tartozhatnak azok az euroövezeten kívüli tagállamok[2], amelyek fizetési mérlege komoly nehézségekkel szembesül. A támogatás makrogazdasági jellegű, azaz nem írják elő a források konkrét felhasználási céljait, mint a projekttámogatások esetében. Folyósítására az előírt gazdaságpolitikai feltételek teljesítésekor kerülhet sor, célja pedig az, hogy enyhítse a kedvezményezett tagállam globális külső finanszírozási nehézségeit és helyreállítsa a fizetési mérleg életképességét. A gazdaságpolitikai feltételeket a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal (EFC) folytatott konzultáció után a Bizottság és a tagállam egyetértési megállapodásban rögzíti, amelyet még a hitelmegállapodás előtt aláírnak. A támogatás segíti a nehézségek leküzdésére kidolgozott korrekciós intézkedések végrehajtását. Ezen intézkedések ellenőrzése nélkül nem kerülhet sor a további hitelrészletek folyósítására.

A Közösség a fizetésimérleg-mechanizmus keretében az annak 1975-ös létrehozása[3] óta eltelt húsz évben számos alkalommal hajtott végre a jelentős pénzügyi veszélyekkel vagy nehézségekkel szembesülő tagállamok fizetési mérlegét segítő műveleteket. A hitelezési műveletek finanszírozása a Közösség által felvett hitelek révén történt.

A bővítést követően jelentősen megnőtt a támogatható tagállamok száma[4], ezért a súlyos nemzetközi pénzügyi válság miatt újra aktivált mechanizmus felső határát 2008 decemberében 12 milliárd EUR-ról 25 milliárd EUR-ra kellett növelni[5], hogy lépést tarthasson az igények várható növekedésével. Az esetleges további igények gyors kielégíthetősége érdekében a hitelfelvétel felső határát 2009 májusában 50 milliárd EUR-ra emelték[6].

A 2009-ben jóváhagyott és folyósított BOP-műveletek

2009-ben a Tanács a BOP mechanizmussal két további országnak is támogatást nyújtott:

- Lettországnak legfeljebb 3,1 milliárd EUR hitelt (a Tanács 2009/290/EK határozata (2009. január 20.), és

- Romániának legfeljebb 5 milliárd EUR hitelt (a Tanács 2009/459/EK határozata (2009. május 6.).

A BOP mechanizmus 2009-ben a folyósítások mennyiségét tekintve jelentős részét képezte az EU hitelnyújtási tevékenységének. Összességében 7,2 milliárd EUR folyósítására került sor több részletben.

2. táblázat: a BOP mechanizmus keretében 2009-ben folyósított hitelműveletek

Ország | Határozat | Részlet | Dátum | Összeg (millió EUR-ban) |

Magyarország[7] | 2009/102/EK | második | 2009.3.26. | 2 000 |

harmadik | 2009.7.6. | 1 500 |

Lettország | 2009/290/EK | első | 2009.2.25. | 1 000 |

második | 2009.7.27. | 1 200 |

Románia | 2009/459/EK | első | 2009.7.27. | 1 500 |

Uniós válasz az euroövezeti államadósság-válságra

A görögországi válság nyomán a Tanács és a tagállamok 2010 májusában Európa pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából intézkedéscsomagot hoztak létre.

Az intézkedések egyike volt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) létrehozása. Az uniós költségvetés által teljes körűen támogatott mechanizmus alapja a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése[8]. A mechanizmus szigorú feltételekhez kötötten, egy közös EU–IMF támogatás keretében vehető igénybe; szabályai és feltételei az IMF-támogatásokéhoz hasonlóak. A mechanizmust 2010. október 1-ig nem aktiválták.

Az EFSM mellett két további intézkedésről született döntés:

- Görögország számára biztosított pénzügyi támogatás az euroövezetbe tartozó tagállamok által nyújtott összevont kétoldalú hitelekből, összesen 80 milliárd EUR összegben. 30 milliárd EUR-t az IMF biztosít egy olyan közös EU–IMF támogatás keretében, amelynek teljes összege 110 milliárd EUR.

- az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) létrehozása 440 milliárd EUR-s kerettel. Az eszközt a részt vevő tagállamok arányossági alapon garantálják.

MFA mechanizmus

Az MFA-műveletek részletes leírása a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett éves bizottsági jelentésben található[9].

Az MFA főbb jellemzői

A hitel és/vagy vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás a kedvezményezett országok politikai és gazdasági reformtörekvéseit segíti, végrehajtására a Bretton Woods-i intézményekkel (IMF és Világbank) közösen kerül sor. A makroszintű pénzügyi támogatás fő jellemzői: a támogatás kivételes jellegű, kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények által biztosított forrásokat, és makrogazdasági feltételekhez van kötve. Az EU – a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és a Világbankkal szoros együttműködésben – országspecifikus szükségletekhez szabott támogatást nyújt számos harmadik országnak, átfogó célja a pénzügyi helyzet stabilizálása és piacorientált gazdaságok kialakítása.

Az MFA-hiteleket általában több részletben, a makrogazdasági feltételek részcéljainak teljesülésekor folyósítják. Minden egyes folyósítás előfeltétele, hogy a Bizottság hitelfelvétellel megteremtse annak forrását. Ha a kedvezményezett ország nem teljesíti visszafizetési kötelezettségét, és a Bizottság emiatt fizetési késedelembe esne, akkor a Bizottság aktiválhatja a külső fellépésekre képzett garanciaalapot[10], amivel biztosítható a kapcsolódó bizottsági hitel visszafizetése.

Az MFA-mechanizmus keretében 2002 óta folyósított hitelek felsorolása az 1. táblázatban található.

A 2009-ben jóváhagyott és folyósított MFA-műveletek

A 2009. évi fő MFA-tevékenységek az érintett hatóságokkal az alábbi témákban folytatott tárgyalásokra koncentrálódtak:

- A Libanonnak nyújtott támogatás feltételei (a 2008. december 18-án, illetve 19-én aláírt egyetértési megállapodás és hitelmegállapodás).

A Libanonnal kapcsolatos MFA-program 30 millió EUR vissza nem térítendő támogatást és 50 millió EUR hitelt tartalmaz, mindkettő folyósítása két részletben történik. A kölcsön első részletének (25 millió EUR) folyósítására 2009. június elején került sor. A Bizottság 2009. decemberben meghosszabbította a támogatási program második részletének rendelkezésre állási idejét, amely így 2010. december 21-én jár le. A második részlet folyósítása a nemzeti hatóságokkal kötött egyetértési megállapodásban foglalt feltételek teljesítésétől függ.

- A korábbi Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak nyújtott MFA-hitelek Szerbia és Montenegró közötti felosztásának végrehajtása.

Az EU Montenegróval és Szerbiával szembeni követeléseinek a különválasztása Montenegró 2006. júniusi függetlenné válásának és a Szerbia és Montenegró között 2006 júliusában kötött megállapodásnak az eredménye, amely a külső kötelezettségeknek a két különálló állam közötti elosztására irányult. Az EU szempontjából az új helyzet nem teremtett új kötelezettséget és nincs költségvetési vonzata. Külön kölcsönmegállapodás aláírására került sor 2009-ben Montenegró hatóságaival, amely 2010. február 4-én lépett hatályba. Ez a megállapodás végrehajtja a 2008/784/EK tanácsi határozatot[11], amelynek keretében a Szerbia és Montenegró Államközösségnek – korábbi nevén Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak – az EU által nyújtott kölcsönökből eredő kötelezettségek egy része Montenegróhoz került, csökkentve ezáltal Szerbia kötelezettségeit.

2009. november 30-án[12] az Európai Unió Tanácsa a következő három új MFA-műveletről döntött:

- Örményországnak nyújtandó (2009/890/EK tanácsi határozat) legfeljebb 35 millió EUR vissza nem térítendő támogatás és legfeljebb 65 millió EUR hitel. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti más adományozók támogatását és célja, hogy hozzájáruljon Örményország 2010–2011 közötti finanszírozási szükségleteinek fedezéséhez, valamint enyhítse a pénzügyi válság hatásait. A makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátásának feltételei kiegészítik az IMF-program feltételeit, és többek között a program kielégítő végrehajtását foglalják magukban, az államháztartás irányítása, az adósságkezelés, a beszerzési politika és a vámpolitika terén javasolt reformokkal együtt.

- Bosznia-Hercegovinának nyújtandó (2009/891/EK határozat) hitel formájában legfeljebb 100 millió EUR. E támogatás célja, hogy segítse a hatóságokat a fennmaradó külső finanszírozási és költségvetési szükségletek kezelésében, amelyek az országot érintő erőteljes gazdasági visszaesés következtében alakulnak ki. A támogatás kiegészíti az IMF és a Világbank programjait. A folyósítás a tervek szerint két részletben történik, amelyeket előzetesen 2010 harmadik és negyedik negyedévére ütemeztek, a feltételként szabott követelmények kielégítő teljesítésétől függően.

- Szerbiának (2009/892/EK tanácsi határozat) hitel formájában legfeljebb 200 millió EUR makroszintű pénzügyi támogatás. E támogatás célja, hogy segítse a hatóságokat a fennmaradó külső finanszírozási és költségvetési szükségletek kezelésében, amelyek a világválság következtében alakultak ki az országban. A támogatás kiegészíti az IMF és a Világbank programjait. A feltételként szabott követelmények kielégítő teljesítésétől függően a támogatást várhatóan 2011-ben bocsátják rendelkezésre. Emellett a fent leírtaknak megfelelően Szerbia kötelezettségei, amelyek a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak nyújtott korábbi makroszintű pénzügyi támogatásokból erednek, csökkentek, mivel a 2008/784/EK tanácsi határozat alapján azok egy részét Montenegrónak kellett vállalnia.

Az MFA hitelnyújtási mechanizmus keretében 2009-ben egy műveletre került sor[13]:

- a Libanonnak nyújtott hitel 25 millió EUR összegű első részletét.

A pénzügyi válság hatása a makroszintű pénzügyi támogatásra

A pénzügyi válság nyomán számos szomszédos ország (Ukrajna, Grúzia, Örményország és Belarusz) valamint egyéb harmadik ország (Izland, a Kirgiz Köztársaság és Tádzsikisztán) kért makroszintű pénzügyi támogatást a valutatartalékokra nehezedő nyomás enyhítése és a gazdasági stabilitás és a reformok elősegítése érdekében.

A Bizottság 2009 októberében Ukrajna számára nyújtandó, 500 millió EUR összegű MFA-hitelről szóló javaslatot fogadott el (amely hozzáadódik a 2002. évi határozattal elfogadott 110 millió EUR-hoz, amelyet az IMF-fel kötött munkamegállapodás hiányában még nem folyósítottak). Az Ukrajnára vonatkozó javaslatot a Tanács 2010. június 29-én fogadta el, a Parlament pedig 2010. július 7-én szavazta meg, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikke alapján rendes jogalkotási eljárás keretében.

Euratom-hitelek

Fő jellemzők

Az Euratom-hitelnyújtási eszköz a tagállamok (77/270/Euratom határozat) vagy egyes harmadik országok (Ukrajna, Oroszország, illetve Örményország; 94/179/Euratom határozat) projektjeinek finanszírozására használható. E hitelek nem érintik a költségvetést, finanszírozásukat a Bizottság a pénzügyi piacokon felvett back-to-back hitelekkel oldja meg. A Tanács 1990-ben a hitelfelvétel határát 4 milliárd EUR-ban állapította meg, amelyből mintegy 3,4 milliárd EUR folyósítását hagyták jóvá és hajtották végre. A Bizottság 2002-ben a hitelfelvételi határ 4 milliárd EUR-ról 6 milliárd EUR-ra való emelését javasolta, a Tanács még nem döntött az ügyben.

Folyósított műveletek

Az Euratom tevékenységek középpontjában 2009-ben az ukrajnai K2R4[14] projekthez kötődő hitelmegállapodás harmadik (egyben utolsó) 10,3 millió USD összegű[15] részletének hitelnyújtási és hitelfelvételi művelete állt.

AZ EURÓPAI UNIÓ HITELFELVÉTELI TEVÉKENYSÉGE

Leírás

A Tanács által jóváhagyott hitelnyújtási tevékenységek finanszírozása céljából a Bizottság jogosult az ehhez szükséges forrásokat mind az Európai Unió, mind az Euratom nevében a tőkepiacon beszerezni. A hitelfelvételi és hitelnyújtási mechanizmus alkalmazása minden eszköz (BOP, MFA, Euratom-hitelek) esetében a megfelelő jogalap szerint történik. Az adott hitelfelvételi művelet mindig fedezeti (back-to-back) viszonyban áll a kapcsolódó hitelnyújtási művelettel, ami biztosítja, hogy az EU költségvetését ne terhelje kamat- vagy árfolyamkockázat. A fennálló hitelfelvételekhez mindig illeszkedik fennálló hitelnyújtás.

BOP

A kötvénykibocsátással az EU sikeresen megerősítette jelentős kibocsátóként játszott szerepét az euróban denominált benchmarkkötvények piacán. A kötvényeket nagyon jól fogadták a piacon. Mivel a befektetők érdeklődése továbbra is igen nagy volt, a kötvényeket mindig gyorsan túljegyezték. A jegyzésből végül minden jelentős befektetői osztály részesedett, ideértve a központi bankokat, a befektetési alapokat, a bankok befektetési részlegeit és a biztosítókat. A kötvény ára megközelítette a szuverén államokból, szupranacionális szervezetekből és kormányzati szervekből álló referenciacsoport (Sovereign Supranational Agency Sector – SSA) legjobb árát, olyan kibocsátókéhoz hasonlóan, mint az Európai Beruházási Bank (EBB), a „Kreditanstalt für Wiederaufbau” (KFW) és a „société de financement de l'économie française” (SFEF).

A másodlagos piaci teljesítmény szintén minden tekintetben kielégítő volt és megerősítette az EU-nak mint első osztályú benchmarkkötvények kibocsátójának pozícióját. Ezt a jó pozíciót tovább erősítették a 2010. júliusi további benchmarkkötvény-kibocsátások.

3. táblázat: 2009. során kibocsátott EU-kötvények[16]

Ország | Megnevezés | Kibocsátás dátuma | A lejárat napja | Nagyság (EUR) | Kupon |

Lettország | EEC 3.25 2014 | 2009.2.25. | 2014.4.3. | 1,0 Mrd | 3,125% |

Magyarország | EEC 3.25 2014 | 2009.3.26. | 2014.11.7. | 2,0 Mrd | 3,25% |

Magyarország | EEC 3.625 2016 | 2009.7.6. | 2016.4.6. | 1,5 Mrd | 3,625% |

Lettország + Románia | EEC 3.125 2015 | 2009.7.27. | 2015.1.27. | 2,7 Mrd | 3,125% |

MFA

2009-ben csak egy, 25 millió EUR összegű hitelfelvételre került sor a makropénzügyi támogatás keretében a Libanonnak teljesített hitelnyújtási művelettel kapcsolatban.

Euratom

2009-ben az ukrajnai K2R4 projekt finanszírozásához „back-to-back” alapon 10,335 millió USD (7,104 millió EUR) felvételére került sor az Euratom számára.

4. táblázat: Hitelfelvételi műveletek 2002 és 2009 között, pénzügyi eszköz szerinti bontásban[17] (millió EUR)

2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 |

2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 |

2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 |

2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 |

2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 |

2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 |

2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 |

2009 | 214 | 481 | 9 200 | 584 | 10 479 |

(1)A valutakonverzióhoz használt árfolyamok mindig az adott év december 31-i árfolyamok. (2)Az Európai Szén- és Acélközösség 2002 óta felszámolás alatt áll. Az ESZAK által kibocsátott utolsó kötvény 2019-ben jár le. |

EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK

Az EBB hitelnyújtási tevékenységei

Az EBB saját forrásaiból vagy közvetlenül finanszíroz egy adott projektet, vagy pénzügyi közvetítőknek nyújtott átfogó kölcsön révén, mely utóbbi esetben a közvetítők folyósítják az összegeket a kisebb léptékű helyi projektekhez. Az aláírt EBB-hitelek teljes volumene 2009-ben 37 %-kal, 79,3 milliárd EUR-ra nőtt, amelyből 70,5 milliárd EUR-t tesz ki a tagállamokkal, 8,8 milliárd EUR-t pedig a partnerországokkal kötött megállapodások volumene.

Az EBB hitelnyújtási tevékenysége hatással van az EU költségvetésére, amikor uniós garanciával, kamattámogatással vagy más EU/EBB kockázatmegosztási rendelkezéssel társul. Mindenekelőtt néhány EU-n kívüli EBB-hitel uniós költségvetési garanciát élvez. A Bizottság 2010. április 21-én az EBB külső mandátumának félidős felülvizsgálata keretében részletes jelentést adott ki az EBB 2009. évi külső hitelnyújtási tevékenységéről[18]. Ugyanakkor az EBB az uniós költségvetés használatára is kiterjedő kockázatmegosztási eszközöket kezel az Unión belüli szakpolitikák támogatására (például a kutatást és fejlesztést érintő kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus és a TEN-közlekedési projektekre vonatkozó hitelgarancia)[19].

Az EBB hitelfelvételi tevékenységei

A globális pénzügyi válság megváltoztatta a piaci feltételeket. Jóllehet a piacok iránti bizalom 2009 második felében némileg visszaállt, a piaci bizonytalanság mégis nagyobb fokú maradt egész évben, ami nehézkessé tette a kibocsátást, főként a nagyméretű tranzakciókat érintő és a hosszabb futamidejű kibocsátásokat. Az államháztartási mentési tervek mind az államkötvények, mind a kormány által garantált kötvények tömeges kínálatához vezettek, így a befektetőknek egyre nagyobb választási lehetőségük volt.

A 2009. évi kedvezőtlen finanszírozási környezet ellenére az EBB a 2009. évi finanszírozási program keretében 79,4 milliárd EUR összegű hitelt vett fel kedvező feltételekkel, erős piaci pozíciójával összhangban.

[1] A 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet az euroövezeti tagállamok támogatása céljából létrehozott egy ehhez hasonló, az uniós költségvetés teljes támogatását élvező mechanizmust, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (ESFM). A mechanizmust 2010. október 1-jéig nem aktiválták.

[2] 2009. október 1-jén a következő tagállamok nem voltak még részei az euroövezetnek: Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia,.Svédország és az Egyesült Királyság.

[3] A Tanács 397/75/EGK rendelete (1975. február 17.) az első olajársokk miatt fenntarthatatlanná vált folyófizetésimérleg-egyenlegek helyreállítása céljából egyes EK-országok megsegítését szolgáló, közösségi hitelmechanizmusnak nevezett mechanizmus létrehozásáról.

[4] Az euro bevezetése után csak az euroövezeten kívüli tagállamok maradtak jogosultak a fizetésimérleg-támogatásra.

[5] A Tanács 1360/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról.

[6] A Tanács 431/2009/EK rendelete (2009. május 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról.

[7] 2008. december 9-én teljesítették Magyarország számára 2000 millió EUR összegben az első részletet.

[8] A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése pénzügyi támogatás nyújtásáról rendelkezik olyan tagállamok számára, amelyeknek általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán kell nehézségekkel megküzdeniük.

[9] 2009-re vonatkozóan még nem tették közzé. 2008 esetében lásd COM/2009/514, SEC/2009/1279.

[10] Lásd: a Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete.

[11] HL L 269., 2008.10.10., 8. o.

[12] Ezenfelül a 2009/890/EK tanácsi határozat MFA nyújtásáról rendelkezett Grúzia számára, 46 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatás formájában.

[13] A Grúziának nyújtott vissza nem térítendő támogatás 15,3 millió EUR összegű első részletét 2009-ben folyósították.

[14] A Bizottság 2004. szeptember 29-én 83 millió USD-nak megfelelő EUR összegű hitelt hagyott jóvá az ukrajnai Khmelnitsky-2 és Rovno-4 atomerőműblokk biztonsági felújítására.

[15] Az utolsó részletet 2009 októberében folyósították.

[16] http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2011-14_en.htm

http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2015-16_en.htm

[17] Az EK-kötvényekről további információk találhatók a következő internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm.

[18] COM(2010)173

[19] A Bizottság beszámolt a Tanácsnak és a Parlamentnek az éves költségvetési eljárás keretében az uniós költségvetés által finanszírozott új pénzügyi eszközök 2009. évi végrehajtásáról, az EB, az EP és a Tanács közötti intézményközi megállapodás 49. pontjával összhangban.