[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.2.2006

SEC(2006) 111 végleges

Ajánlás:

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Luxemburg aktualizált, 2005–2008-ra szóló stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Előzmények

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-én lépett életbe, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A Paktumot 2005-ben módosították első alkalommal. A reform elismerte, hogy a Paktum hasznos a költségvetési fegyelem biztosítása során, de ugyanakkor arra törekedett, hogy erősítse a Paktum hatékonyságát és közgazdasági alátámasztottságát, és hogy védje az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, valamint azok éves aktualizálásait kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még nem bevezető tagállamok esetében (aktualizált) konvergenciaprogramokat). Luxemburg első stabilitási programját 1999. február 16-án küldte meg. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően 1999. március 15-én a Tanács az említett rendelettel összhangban véleményt fogalmazott meg a Bizottság ajánlása alapján. Az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat ugyanezzel az eljárással összhangban a Bizottság értékeli és Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, a Tanács pedig megvizsgálhatja őket.

Ezekben a programokban a tagállamoknak meg kell határozniuk a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, illetve az elérésükhöz és megőrzésükhöz szükséges politikai intézkedéseket, beleértve a gazdasági feltételezéseket is. A Paktum reformja óta a középtávú célkitűzést tagállamonként egyedileg kell meghatározni, az Unióban meglévő költségvetési és gazdasági különbözőségek – ideértve a fenntarthatóság költségvetési kockázatát is – figyelembe vételével. A reform többi elemei: a gazdasági ciklus alatti költségvetési politika szimmetrikusabb megközelítése konjunktúra idején szigorúbb költségvetési fegyelem betartásán keresztül, miközben a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” esetén jöhet szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant, és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat, a Bizottság megvizsgálta Luxemburg nemrég megküldött aktualizált stabilitási programját, és az alábbi értékelés alapján a programról a Tanács részére ajánlást fogadott el.

Értékelés

(1) Luxemburg stabilitási programjának hetedik aktualizálását 2005. november 28-án küldte meg a Bizottságnak. A program a 2005–2008 közötti időszakot fogja át. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és az adatszolgáltatásra irányuló követelményeket[3].

(2) Az elmúlt húsz év alatt Luxemburg gazdasági teljesítménye figyelemre méltó volt, évente átlagosan a GDP 5½ %-os, valamint a hazai foglalkoztatási ráta 3¼ %-os növekedése mellett. 2001-ben a növekedés jelentősen lelassult, majd újból felgyorsult, 2004-ben 4,4 %-os növekedést elérve. Luxemburg költségvetése hagyományosan rendezett és az 1990-es évek óta visszatérő többleteket és nagyon alacsony szintű államadósságot mutat. Ugyanakkor, a jelentősen megnövekedett kiadások miatt ezek a többletek gyors ütemben csökkentek ezen évtized eleje óta, és 2004-ben hiánnyá alakultak.

(3) A program makrogazdasági forgatókönyve szerint a reál-GDP növekedése a 2005-re becsült 4,0 %-ról 2006-ra 4,4 %-ra, valamint 2007-re és 2008-ra egyaránt 4,9 %-ra gyorsul. Ez a növekedési forgatókönyv valószínűnek tűnik, bár az időszakon kívüli években kissé előnyösebb a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseihez, valamint az ugyanezen előrejelzéseknek a potenciális kibocsátás növekedésére vonatkozó becsléseihez képest. A programban bemutatott inflációs előrejelzés valószínűnek tűnik. Az előrejelzés jóval alacsonyabb a Bizottság 2005. őszi előrejelzéseinek inflációs adataihoz képest, azonban eltérő – elsősorban alacsonyabb olajárakon – feltételezéseken alapul. Az olajtermékek a luxemburgi HICP-ben szokatlanul nagy súllyal szerepelnek a külföldiek nagymértékű üzemanyag vásárlásai miatt.

(4) 2005. január 18-i véleményében a Tanács jóváhagyta a 2004–2007 közötti időszakot átfogó stabilitási program legutóbbi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. A 2005. év költségvetésének végrehajtása tekintetében a költségvetési hiányt jelenleg a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése a GDP -2,3 %-ára becsüli a stabilitási program megelőző aktualizálásában a GDP -1,0 %-ában meghatározott célértékkel szemben. Miközben a megelőző aktualizálásban a költségvetési bevételeknek a GDP 1,2 százalékpontjának megfelelő növekedését jelezték előre, az valójában csak a GDP 0,2 százalékpontjával emelkedett, a kormányzati kiadások – részben a nagymértékű és váratlan HÉA-visszatérítések miatt – a GDP 1,4 százalékpontjával (amelyből 0,8 százalékpontot állami beruházások tettek ki) emelkedtek, a GDP 0,8 százalékpontjának megfelelő tervvel szemben.

(5) A program a költségvetési hiány csökkentését célozza, a 2005. év GDP-jének -2,3 %-áról 2008-ban a GDP -0,2 %-ára annak érdekében, hogy még ugyanabban az évben elérjék a GDP -0,8 %-ában meghatározott középtávú célkitűzést. Az elsődleges egyenleg időbeli alakulása és szintje hasonló a teljes egyenlegéhez, az elsődleges hiány a 2005. évi GDP -2,1 %-os szintjéről az időszak végére javul, és kiegyensúlyozott költségvetést eredményez. A költségvetési stratégián a megelőző program benyújtása óta módosítottak, amely kevésbé optimista, de továbbra is erős makrogazdasági feltételezésekre épült és a költségvetési hiány javulását jelezte előre, a 2004. évi GDP -1,4 %-áról 2005-re -1,0 %-ra, amely ezt követően nagyjából ugyanezen a szinten marad 2006-ban és 2007-ben. Noha 2005-ben a GDP növekedése a vártnál erőteljesebb volt, a hiány nem javult, ehelyett a 2004. évi, a GDP -1,2 %-os felülvizsgált szintjéről -2,3 %-ra emelkedett 2005-re. Emiatt az aktuális programban a költségvetési stratégiát módosították annak érdekében, hogy kezelhessék a helyzet váratlan romlását. A programban tervezett költségvetési kiigazítás a kiadási oldalra helyezi a hangsúlyt, az időszak alatt az előrejelzések szerint a teljes kormányzati kiadások a GDP 2,5 százalékpontjával csökkennek, miközben a bevételi hányad a GDP 0,4 százalékpontjával nő. A kiadási hányad csökkenése túlnyomó részt a folyó kiadásokban mutatkozik meg, különösen a teljes kormányzati fogyasztásban és a társadalmi transzferekben. A kiigazítási erőfeszítések a programidőszak végére esnek, mivel mind a nominális, mind a ciklikus hatásoktól megtisztított hiányok előrejelzett csökkenése a tervek szerint 2007-re jelentősen felgyorsul.

(6) A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a Bizottság szolgálatainak a közösen megállapított módszertan szerint elvégzett, és a programban bemutatott információkon alapuló számításai szerint) az előrejelzések szerint a 2005. évi GDP 1½ %-ának megfelelő hiányról javulni fog, és 2008-ra nagyjából kiegyensúlyozott költségvetést eredményez. Az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül a strukturális egyenleg ugyanezt a pályát követi. A költségvetés javulása negatív, de (a 2005. évi GDP -1¾ %-áról 2008-ra a GDP -0,5 %-ára) szűkülő kibocsátási rés mellett zajlik a Luxemburg esetében becsült nagyon magas potenciális kibocsátás növekedése fényében. A program középtávú célkitűzése (vagyis ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) a GDP -0,8 %-át kitevő strukturális hiánynak felel meg, hasonlóan ahhoz a becsült minimális határértékhez, amely elégséges biztonsági sávot nyújt annak érdekében, hogy ne lépjék túl a költségvetési hiányra megszabott 3 %-os határértéket. Ennélfogva a célkitűzés elérése teljesíti az ezen biztonsági sáv nyújtására irányuló célt. Továbbá, a jelenlegi értékelés alapján a célkitűzés megfelelőnek tekinthető, mivel az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás növekedését.

(7) A program költségvetési céljaihoz néhány negatív kockázat társul. Először, a programban bemutatott makrogazdasági előrejelzések a lefedett időszak utolsó éveire vonatkozóan enyhén optimistábbnak tűnnek. Másodszor, a 2007-re és 2008-ra bejelentett, kiadáscsökkentést célzó intézkedéseket még nem határozták meg pontosan. A program költségvetési előrejelzéseinek tiszteletben tartása ezért a 2007-re és 2008-ra előirányzott intézkedések pontos meghatározásától és azok megfelelő végrehajtásától függ.

(8) A kockázatértékelést figyelembe véve, a programban bemutatott költségvetési stratégia elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak végére elérjék a program középtávú célkitűzéseit, feltéve, hogy a 2007-re és 2008-ra szóló intézkedéseket pontosan meghatározzák és azokat megfelelően végrehajtják. 2006-ban nem zárható ki teljes mértékben annak kockázata, hogy túllépik a GDP 3 %-ában megállapított hiány-határértéket, mivel a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány (a Bizottság szolgálatainak a program alapján és a közösen megállapított módszertannak megfelelően elvégzett számításai szerint) továbbra is eléri a GDP 1¼ %-át, ami magasabb a minimálisan szükséges értéknél. Noha 2007-től a tervezett strukturális hiány alacsonyabb a minimálisan szükséges értéknél, lehet, hogy a biztonsági sáv nem lesz elégséges egészen addig, amíg az arra az évre bejelentett kiadáscsökkentő intézkedéseket pontosan meg nem határozzák, és azokat végre nem hajtják. Végezetül, a program középtávú célkitűzéséhez vezető kiigazítási pálya (strukturális értelemben) 2006 kivételével megfelelő, amikor is a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány valószínűleg a GDP-nek csupán 0,3 %-át fogja kitenni. Ez kevesebb a strukturális egyenlegnek a Paktumban megkövetelt, a GDP 0,5 százalékpontjának megfelelő átlagos éves javulásánál, miközben a negatív, de záródó kibocsátási rés ellenére az általános gazdasági feltételek jónak tekinthetők.

(9) 2005-re az államadósságot a GDP 6,4 %-ára becsülik. A programban 2008-ra ezen érték a GDP 10,2 %-ára való emelkedését jelzik előre, ezen emelkedés fő része 2006-ban következik be. Az ezen emelkedés hátterében meghúzódó főbb tényezők egyrészt a közút- és vasúthálózat kiadásainak finanszírozását célzó új kölcsönkibocsátás, valamint néhány, a magán- és közszféra közötti partnerségen (public-private partnership) alapuló nagyberuházási projekt, amelyek esetében a luxemburgi kormány a kivitelező számára pénzügyi garanciát nyújt.

(10) Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Luxemburg közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei folytán. Az adósság jelenlegi szintje minden bizonnyal nagyon alacsony és a tervezett középtávú konszolidáció hozzájárul az államháztartás kockázatainak részleges enyhítéséhez. Ugyanakkor, az utóbbi két évtized alatt Luxemburgban a foglalkoztatás kivételesen erős növekedést mutatott, ami fokozatosan a nyugdíjasok számának és a nyugdíjkiadások hasonló mértékű, jelentős növekedésében mutatkozik majd meg. Miközben jelentősen hozzájárul az államháztartás fenntarthatóságához, a nyugdíjalapok eszközeinek jelenlegi nagysága mégsem elégséges, és amint azt a programban is felismerték, szükség lesz néhány változtatásra a nyugdíjrendszerekben a közkiadások jövőbeni növekedésének visszaszorítása, és a hosszútávú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatok csökkentése érdekében.

(11) Az államháztartás területén a program stratégiája nagyjából összhangban áll a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A stratégia különösen összhangban áll a gazdasági stabilitás biztosításáról szóló integrált iránymutatással, mivel a konjunktúraciklus egészében a középtávú költségvetési célkitűzés fenntartását, illetve ezen célkitűzés eléréséig valamennyi, a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelő szükséges, kiigazító intézkedések megtételét szolgálja. Továbbá, a népességelöregedés előrejelzett költségei tekintetében megfelel a gazdasági fenntarthatóság biztosításáról szóló integrált iránymutatásnak.

(12) Luxemburg 2005. november 17-én a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégia keretében benyújtott Nemzeti Reformprogramja az államháztartást jelentősen befolyásoló kihívásként azonosítja a gazdasági stabilitás és a gazdasági fenntarthatóság biztosítását. A program emellett azonosítja az államháztartásra jelentős hatást gyakorló, más területeken jelentkező kihívásokat, különösen az állami K+F jelentős megnövelésének szükségességét. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetésre gyakorolt hatásait tartalmazzák a stabilitási program költségvetési előrejelzései, valamint a stabilitási programban az államháztartás területén előirányzott intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban foglaltakkal. A stabilitási program ezeket az intézkedéseket kiegészíti az államháztartás intézményi részleteivel, különösen a költségvetés benyújtásának augusztusról októberre történő elhalasztásával a rendelkezésre álló adatok növelése és a költségvetési előrejelzések minőségének javítása érdekében. A program továbbá bejelenti a beruházási projektek részletesebb költségelemzésének bevezetését, beleértve az első tervezési fázistól számított működési költségeiket is.

Ezen értékelés tekintetében, miközben a program kiadások visszaszorításán keresztüli hiánycsökkentésen alapuló globális stratégiája dicséretes, a luxemburgi hatóságoknak helyénvaló lenne

- erősíteni a 2006. évi költségvetési kiigazítást célzó erőfeszítéseket, valamint azonosítani és végrehajtani a 2007-re és 2008-ra előirányzott szükséges intézkedéseket, és

- kezelni a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásait.

Ajánlás:

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Luxemburg aktualizált, 2005–2008-ra szóló stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4], és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

1. Az elmúlt húsz év alatt Luxemburg gazdasági teljesítménye figyelemre méltó volt, évente átlagosan a GDP 5½ %-os, valamint a hazai foglalkoztatási ráta 3¼ %-os növekedése mellett. 2001-ben a növekedés jelentősen lelassult, majd újból felgyorsult, 2004-ben 4,4 %-os növekedést elérve. Luxemburg költségvetése hagyományosan rendezett és az 1990-es évek óta visszatérő többleteket és nagyon alacsony szintű államadósságot mutat. Ugyanakkor, a jelentősen megnövekedett kiadások miatt ezek a többletek ezen évtized eleje óta gyors ütemben csökkentek, és 2004-ben hiánnyá alakultak.

2. 2005. január 18-i véleményében a Tanács jóváhagyta a 2004–2007 közötti időszakot átfogó stabilitási program legutóbbi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát.

3. A 2005. év költségvetésének végrehajtása tekintetében a költségvetési hiányt jelenleg a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése a GDP -2,3 %-ára becsüli a stabilitási program megelőző aktualizálásában a GDP -1,0 %-ában meghatározott célértékkel szemben. Miközben a megelőző aktualizálásban a költségvetési bevételeknek a GDP 1,2 százalékpontjának megfelelő növekedését jelezték előre, az valójában csak a GDP 0,2 százalékpontjával emelkedett, a kormányzati kiadások – részben a nagymértékű és váratlan HÉA-visszatérítések miatt – a GDP 1,4 százalékpontjával (amelyből 0,8 százalékpontot állami beruházások tettek ki) emelkedtek, a GDP 0,8 százalékpontjának megfelelő tervvel szemben.

4. [2006. február 14-én] a Tanács megvizsgálta Luxemburg aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008 közötti időszakot fedi le. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és az adatszolgáltatásra irányuló követelményeket[5].

5. A program makrogazdasági forgatókönyve szerint a reál-GDP növekedése a 2005-re becsült 4,0 %-ról 2006-ra 4,4 %-ra, valamint 2007-re és 2008-ra egyaránt 4,9 %-ra gyorsul. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy nagyrészt valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül, bár a későbbi évekre vonatkozóan kissé kedvezőbbnek látszik. A program inflációra tett becslései szintén valószínűnek tűnnek.

6. A program a programidőszak végére a költségvetési hiány egyensúlyközeli helyzetbe hozását célozza, ezáltal ugyanebben az évben elérve a GDP -0,8 %-ában meghatározott középtávú célkitűzést. Az elsődleges egyenleg időbeli alakulása és szintje hasonló a teljes egyenlegéhez, az elsődleges hiány a 2005. évi GDP -2,1 %-os szintjéről az időszak végére javul, és 0,1 %-os elsődleges többletet eredményez. A hiánycsökkentés a kiadási oldalon alapul, az időszak alatt az előrejelzések szerint a teljes kormányzati kiadások a GDP 2,5 százalékpontjával csökkennek, miközben a bevételi hányad a GDP 0,4 százalékpontjával nő. Annak érdekében, hogy kezeljék a költségvetési egyenlegnek 2005-ben jelentkező váratlan romlását, a megelőző aktualizálás óta módosították a kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyvön alapuló költségvetési stratégiát, amely szerint a költségvetési hiány a 2004. évi GDP -1,4 %-áról 2005-re -1,0 %-ra javul, és a tervek szerint 2006-ban és 2007-ben nagyjából ugyanezen a szinten marad.

7. A közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) a tervek szerint évente átlagosan a GDP 0,5 %-át enyhén meghaladó mértékben javul a programidőszak során. A kiigazítás az időszak végére esik, amelynek mértéke 2007-ben jelentősen növekedik mind nominális, mind strukturális értelemben. A program a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP 0,8 %-ának megfelelő strukturális hiányban állapítja meg, amelyet 2008-re kívánnak megvalósítani. A program középtávú célkitűzése hasonló ahhoz a minimálisan szükséges értékhez, amely elég széles biztonsági sáv nyújtását célozza annak érdekében, hogy a költségvetési hiányra megszabott 3 %-os határértéket ne lépjék át. Ennélfogva a célkitűzés elérése teljesíti az ezen biztonsági sáv nyújtására irányuló célt. Továbbá, a jelenlegi értékelés alapján a középtávú célkitűzés megfelelőnek tekinthető, mivel az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás növekedését.

8. A költségvetés a programban előrejelzettnél rosszabbul alakulhat. Először, a programban bemutatott makrogazdasági előrejelzések enyhén optimistábbnak tűnnek a lefedett időszak utolsó éveiben. Továbbá, a programban bejelentett és a 2007. és 2008. évi kiigazítási erőfeszítések folytatását célzó intézkedéseket pontosan még nem határozták meg. A program költségvetési célkitűzéseinek elérése függ ezen intézkedések pontos meghatározásától és megfelelő végrehajtásától.

9. A kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy legkésőbb 2008 végére a programban előirányzottak szerint elérjék a középtávú célkitűzést, feltéve, hogy a 2007-re és 2008-ra bejelentett intézkedéseket pontosan meghatározzák és azokat megfelelően végrehajtják. A Bizottság szolgálatainak számításai szerint 2006-ra nem zárható ki annak veszélye, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Noha 2007-től a tervezett strukturális hiány alacsonyabb a minimálisan szükséges értéknél, lehet, hogy a biztonsági sáv 2007-ben sem lesz elégséges egészen addig, amíg az arra az évre bejelentett kiadáscsökkentő intézkedéseket pontosan meg nem határozzák és végre nem hajtják. A középtávú célkitűzést szolgáló kiigazítások üteme nagyjából összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezet és az ERM II tagállamok számára a strukturális egyenleg éves javulásának mértékét a GDP 0,5 %-ában határozza meg, minimálisan szükséges értékként. Ugyanakkor, a strukturális hiány javulása a programban tervezettek szerint a GDP csupán 0,3 százalékpontjának felel meg 2006-ban, amely évben a negatív, de záródó kibocsátási rés ellenére az általános gazdasági feltételek jónak tekinthetők.

10. 2005-re az államadósságot a GDP 6,4 %-ára becsülik. A programban 2008-ra ezen érték a GDP 10,2 %-ára való emelkedését jelzik előre, ezen emelkedés fő része 2006-ban következik be.

11. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Luxemburg közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei folytán. Az adósság jelenlegi szintje minden bizonnyal nagyon alacsony és a tervezett középtávú konszolidáció hozzájárul az államháztartás kockázatainak részleges enyhítéséhez. Ugyanakkor, az utóbbi két évtized alatt Luxemburgban a foglalkoztatás kivételesen erős növekedést mutatott, ami fokozatosan a nyugdíjasok számának és a nyugdíjkiadások hasonló mértékű, jelentős növekedésében mutatkozik majd meg. Miközben jelentősen hozzájárul az államháztartás fenntarthatóságához, a nyugdíjalapok eszközeinek jelenlegi nagysága mégsem elégséges, és amint azt a programban is felismerték, szükség lesz néhány változtatásra a nyugdíjrendszerekben a közkiadások jövőbeni növekedésének visszaszorítása, és a hosszútávú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatok csökkentése érdekében.

12. A program államháztartási területre irányuló stratégiája nagyjából összhangban áll a 2005–2008 időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal, emellett különösen összhangban áll a gazdasági stabilitás biztosításáról szóló integrált iránymutatással, mivel a konjunktúraciklus egészében a középtávú költségvetési célkitűzés fenntartását, illetve ezen célkitűzés eléréséig valamennyi, a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelő szükséges, kiigazító intézkedések megtételét szolgálja, valamint a népességelöregedés előrejelzett költségei tekintetében a gazdasági fenntarthatóság biztosításáról szóló integrált iránymutatással.

13. Luxemburg 2005. november 17-én megküldött Nemzeti Reformprogramja az államháztartásra jelentős hatást gyakorló, következő kihívásokat azonosítja: i. a gazdasági stabilitás biztosítása és ii. a gazdasági fenntarthatóság megőrzése. A program emellett azonosítja az államháztartásra jelentős hatást gyakorló, más területeken jelentkező kihívásokat, különösen az állami K+F jelentős megnövelésének szükségességét. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetésre gyakorolt hatásait tartalmazzák a stabilitási program költségvetési előrejelzései, valamint a stabilitási programban az államháztartás területén előirányzott intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban foglaltakkal.

Miközben a program kiadások visszaszorításán keresztüli hiánycsökkentésen alapuló globális stratégiája dicséretes, a Tanács véleménye szerint a luxemburgi hatóságoknak helyénvaló lenne

- erősíteni a 2006. évi költségvetési kiigazítást célzó erőfeszítéseket, valamint azonosítani és végrehajtani a 2007-re és 2008-ra előirányzott szükséges intézkedéseket, és

- kezelni a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásait.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál-GDP (változás %-ban) | SP 2005. dec. | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |

COM 2005. nov. | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | nincs adat |

SP 2004. dec. | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | SP 2005. dec. | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |

COM 2005. nov. | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | nincs adat |

SP 2004. dec. | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005. dec.1 | -1,7 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 |

COM 2005. nov.2 | -1,8 | -1,6 | -1,3 | -1,2 | nincs adat |

SP 2004. dec.1 | -1,2 | -2,2 | -3,8 | -5,0 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | -1,2 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 |

COM 2005. nov. | -1,2 | -2,3 | -2,0 | -2,2 | nincs adat |

SP 2004. dec. | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | -0,9 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 |

COM 2005. nov. | -0,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 | nincs adat |

SP 2004. dec. | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg = strukturális egyenleg3 (a GDP %-ában) | SP 2005. dec.1 | -0,3 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 |

COM 2005. nov. | -0,4 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | nincs adat |

SP 2004. dec.1 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |

COM 2005. nov. | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | nincs adat |

SP 2004. dec. | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | nincs adat |

Megjegyzések: 1 A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 2 A 2004–2007 közötti időszakra vonatkozóan 4,1 %-os, 4,0 %-os, 4,1 %-os és 4,3 %-os becsült potenciális növekedés alapján. 3 Mivel a programban nem határoztak meg pontosan egyszeri vagy más átmeneti intézkedéseket, a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg és a strukturális egyenleg megegyeznek. Forrás: Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben szövegben említett összes dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Az ECOFIN Tanács által 2005. október 11-én elfogadott, következő dokumentuma: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”.

[3] A programból részben hiányoznak a magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok.

[4] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] A programból részben hiányoznak a kódexben előírt kötelező és választható adatok.