P6_TA(2007)0041

A rádiófrekvenciás spektrummal foglalkozó európai politika felé

Az Európai Parlament állásfoglalása az európai rádiófrekvencia-politika tárgyában (2006/2212(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "A piaci alapú európai uniós frekvenciagazdálkodásról" című közleményére (COM(2005)0400),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, "Előretekintő rádiófrekvencia-politika az Európai Unióban: második éves jelentés" című közleményére (COM(2005)0411),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "A közelgő, 2006-os ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) kapcsán az európai uniós frekvenciapolitika digitális műsorszórásra való átállást érintő prioritásairól" című közleményére (COM(2005)0461),

- tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (rádióspektrum-határozat) [1],

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közleményére az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról (COM(2006)0334),

- tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, "Első éves jelentés az Európai Unió rádiófrekvencia-politikájáról - A végrehajtás helyzete és kitekintés" című közleményére (COM(2004)0507),

- tekintettel a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoportnak a rádiófrekvenciás spektrum használati joga másodlagos kereskedelméről szóló, 2004. november 19-i véleményére (RSPG04-54 Rev.),

- tekintettel a Tanácsnak (közlekedés, távközlés és energiaipar) az Európai Unió rádiófrekvencia-politikájáról szóló első éves jelentésről szóló, 2004. december 9- 10-i következtetéseire,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az "i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért" című közleményére (COM(2005)0229), és a kiterjesztett hatásvizsgálatról szóló, ehhez kapcsolódó bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2005)0717),

- tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [2] (keretirányelv),

- tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (egyetemes szolgáltatási irányelv) [3],

- tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [4] (engedélyezési irányelv),

- tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [5] (hozzáférési irányelv),

- tekintettel az európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért című, 2006. március 14-i állásfoglalására [6],

- tekintettel a 2005. március 22- 23-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

- tekintettel a nyilvános páneurópai földi rádiós személyhívó rendszernek a Közösségen belüli összehangolt bevezetéséhez kijelölt frekvenciasávokról szóló, 90/544/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 14-i 2005/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [7],

- tekintettel a Bizottságnak a villamosenergia-átviteli vezetékrendszereken történő széles sávú elektronikus hírközlésről szóló, 2005. április 6-i ajánlására [8],

- tekintettel a Bizottságnak az R-LAN hozzáférésnek a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások tekintetében a Közösségben történő biztosításáról szóló, 2003. március 20-i ajánlására [9],

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az "Elektronikus hírközlés: Út a tudásalapú gazdasághoz" című közleményére (COM(2003)0065),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az "Európa nagy sebességű összekapcsolása: Új fejlemények az elektronikus hírközlési ágazatban" című közleményére (COM(2004)0061),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az "e-Európa 2005: Információs társadalom mindenki számára - Az Európai Tanács 2002. június 21- 22-i sevillai ülésére való tekintettel benyújtandó cselekvési terv" című közleményére (COM(2002)0263),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az "i2010: Első éves jelentés az európai információs társadalomról" című közleményére (COM(2006)0215),

- tekintettel a Barroso elnök úr által Verheugen alelnök úrral egyetértésben a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz intézett, a "Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért - A lisszaboni stratégia új kezdete" című közleményre (COM(2005)0024),

- tekintettel a "Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért - A következő lépések a módosított lisszaboni stratégia végrehajtásában" című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2005)0622),

- tekintettel a Tanácsnak (közlekedés, távközlés és energiaipar) az analógról a digitális földi műsorszórásra történő áttérés felgyorsításáról szóló, 2005. december 1-jei következtetéseire,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "A 2003. évi Rádió-távközlési Világkonferencia (WRC-03) eredményei" című közleményére (COM(2003)0707),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a 2003. évi Rádió-távközlési Világkonferenciáról (WRC-03) szóló közleményére (COM(2003)0183),

- tekintettel a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport elektronikus kommunikációs szolgáltatások vezeték nélküli hozzáférési politikáiról (WAPECS) (Egy rugalmasabb frekvenciagazdálkodási megközelítés) szóló, 2005. november 23-i véleményére (RSPG05-111),

- tekintettel az analógról a digitális földi műsorszórásra történő áttérés felgyorsításáról szóló, 2005. november 16-i állásfoglalására [10],

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az analógról a digitális földi műsorszórásra történő áttérés felgyorsításáról szóló közleményére (COM(2005)0204),

- tekintettel a rádiófrekvenciával foglalkozó csoportnak a digitális műsorszórásra való áttérés rádiófrekvenciás spektrumokat érintő vonatkozásairól szóló, 2004. november 19-i véleményére (RSPG04-55 Rev.),

- tekintettel az Amszterdami Szerződéshez mellékelt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló jegyzőkönyvre,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0467/2006),

A. mivel az elmúlt években Európában fokozott technológiai fejlődés ment végbe, amelynek keretében a rézvezetékes hálózatokat optikai üvegszálas hálózatok váltották fel, és egyre elterjedtebbé vált a vezeték nélküli távközlés és a multimédiás platformok alkalmazása;

B. mivel a technológiák egymáshoz való közeledése a fogyasztók szempontjából jótékony hatású, mivel nagyobb választékot kínál az infrastruktúra és a szolgáltatások terén;

C. mivel a rádiófrekvencia elsődleges fontosságú számos különböző szolgáltatás biztosításához;

D. mivel a frekvenciahiány akadályozza új szolgáltatások beindítását;

E. mivel a wifi sikere bebizonyította, hogy most már hatékonyabban lehet használni az engedélyezés nélküli sávokat, mint korábban;

F. mivel a rádióspektrum hatékony felhasználása elengedhetetlen ahhoz, hogy biztosítsák a szolgáltatni kívánó, különböző érdekelt felek számára a rádiófrekvenciás spektrumhoz való hozzáférést, ennélfogva kulcsfontosságú tényező az európai ipar növekedését, termelékenységét és fejlődését tekintve, a liszszaboni stratégiával összhangban;

G. mivel a rádióspektrum hatékony és körültekintő használata az EU-nak az EK-Szerződés 151. cikkének (4) bekezdése szerinti kulturális céljai elérését szolgálja és ösztönzi a kulturális és a nyelvi sokszínűséget és a médiapluralizmust;

H. mivel a rádiófrekvenciás spektrumhoz való hozzáférés megvalósításához közös műszaki paraméterekre van szükség;

I. mivel az analógról a digitális technológiára való áttéréssel több száz megahertz frekvencia szabadul fel, ezzel lehetőséget nyújtva a rádiófrekvenciás spektrumok újrafelosztására és új lehetőségeket teremtve a piac növekedéséhez;

J. mivel az elektronikus hírközlésre vonatkozó jogi keret megléte előfeltétele egy nyitott és versenyző elektronikus hírközlési piacnak; mivel azonban nem minden tagállam ültette át rendelkezéseit a megfelelő időben és módon;

K. mivel a Bizottság álláspontja az, hogy a digitális elektronikus kommunikáció a teljes gazdaság, a liszszaboni folyamat, valamint az i2010 stratégia számára egyaránt alapvető fontosságú és ezért szükséges a frekvenciagazdálkodás rendszerének átdolgozása;

L. mivel az információs és kommunikációs technológia az európai ipar számára komoly lehetőségeket kínál a növekedésre és fejlődésre, és hozzájárulhat a szociális jóléthez is;

M. mivel a rádiófrekvenciás spektrumhoz való hozzáférés elősegítheti a technológia által ösztönzött piacok fejlődését;

N. mivel a Bizottság a rádiófrekvenciás spektrumról 2005 és 2006 során elfogadott különböző közleményeiben rugalmasabb és hatékonyabb frekvenciagazdálkodási szemléletmódot javasolt, beleértve a frekvenciákkal való kereskedelem lehetőségét is;

1. úgy ítéli meg, hogy az Európai Uniónak olyan fenntartható stratégiát kell elfogadnia a rádiófrekvenciás spektrumot illetően, amely ösztönzi a versenyt és az innovatív technológiák fejlődését, megtiltja a frekvenciajogok felvásárlását és a monopóliumok egyesülését, és a fogyasztók hasznát szolgálja, továbbá e megközelítésnek figyelembe kell vennie a technológiák változását és a piaci szereplők és a polgárok igényeit;

2. hangsúlyozza, hogy a rádiófrekvenciás spektrum fontossága az elmúlt években megnövekedett, és a technológiai ágazat növekedése többek között a spektrum hatékony kihasználásán alapul;

3. megállapítja, hogy az EU-ban tagállamonként változik az a rendszer, amely alapján a frekvenciákat kiosztják az érdekelt feleknek, és ezek az eltérések további késedelmeket és költségeket okozhatnak; ezért úgy véli, hogy az EU-nak hatékony és rugalmasan reagáló iránymutatásokra lesz szüksége a közös döntéshozatali mechanizmusokra vonatkozóan, továbbá szükség lesz egy európai nyilvántartásra az EFIS adatbázis kiegészítése, kibővítése és hozzáférhetővé válása után;

4. egyetért a Bizottsággal abban, hogy a frekvenciatöbblet egy részét az európai szintű műszaki harmonizáció céljára kell kijelölni;

5. ösztönzi a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a frekvenciatöbblet tényét akkor, amikor a rádióspektrum- politika jövőbeli irányultságát határozza meg, és vizsgálja meg, hogy helyénvaló-e, hogy engedély nélküli felhasználók is hozzáférést kapjanak a frekvenciatöbblethez;

6. hangsúlyozza, hogy a spektrumhasználat új feltételei végrehajtásának biztosítania kell a használható technológia, valamint az adott frekvenciasávban nyújtani kívánt szolgáltatás kiválasztásának korlátlan szabadságát;

7. üdvözli az új rádiótechnológiák fejlesztését, amelyek segítségével a rádióspektrum használata hatékony és rugalmas lesz, és amelyek lehetővé teszik az együttműködést és a párhuzamosságot;

8. visszautasítja a frekvenciagazdálkodás egyoldalú piaci modelljét, és felhívja a Bizottságot a frekvenciagazdálkodás rendszerének oly módon történő átalakítására, hogy könnyebbé váljon a különböző engedélyezési modellek - vagyis a hagyományos adminisztráció, a numerikus korlátozások nélküli használat, valamint új, piaci alapú megközelítések - párhuzamos használata; hangsúlyozza, hogy a cél a gazdasági és műszaki hatékonyság növelése kell, hogy legyen, valamint ezen értékes forrás társadalmi hasznosságának fokozása;

9. hangsúlyozza, hogy a frekvenciagazdálkodás tekintetében a szolgáltatás- és a technológiasemlegesség általános alapelvét kell alkalmazni a verseny és az innováció előmozdítása érdekében a lisszaboni stratégia keretében; rámutat arra, hogy a rádióspektrumot rugalmasan és átláthatóan, illetve oly módon kell kezelni, hogy az előmozdítsa a kulturális és nyelvi sokszínűséget, a szólásszabadságot, valamint a médiapluralizmust, illetve figyelembe vegye valamennyi tagállamok műszaki, társadalmi, kulturális és politikai igényét;

10. hangsúlyozza a technikai semlegesség fontosságát az innováció és az együttműködési képesség ösztönzése érdekében, és a közérdek figyelembevételére rugalmasabb és átláthatóbb politikát kér;

11. úgy ítéli meg, hogy - a technológiai fejlődést figyelembe véve - a frekvenciahasználat tekintetében ez idáig követett megközelítést ki kell igazítani a gyorsan változó információs társadalom követelményeinek való megfelelés érdekében, egyben biztosítani kell a magas színvonalú szolgáltatásnyújtást és az ezzel kapcsolatos fogyasztóvédelmet is; úgy ítéli meg, hogy a frekvenciagazdálkodásnak nem szabad csak a piaci szempontok figyelembevételén alapulnia, hanem további társadalmi, kulturális és politikai megfontolásokat is tekintetbe kell vennie;

12. üdvözli a Bizottság javaslatát, amely szerint differenciált frekvenciagazdálkodási modelleket kell elfogadni, beleértve az engedélyezés nélküli modellt, amely további rugalmasságot nyújt, mivel bizonyos technikai korlátok között ingyenes hozzáférést biztosít; úgy ítéli meg, hogy a különböző engedélyezési modellek megfelelő kombinációjának kialakítása fontos lesz az EU céljainak elérésében;

13. egyetért azzal, hogy a rádiófrekvencia számos tevékenység fő forrása és fontos a belső piac megfelelő működése szempontjából; hangsúlyozza, hogy a piaci mechanizmusok használatának meg kell védenie a fogyasztók érdekeit és ösztönöznie kell az innovatív termékek és szolgáltatások átvételét; továbbá egyetért azzal, hogy az EK-Szerződés 151. cikkének (4) bekezdésével összhangban a szociális, kulturális és politikai szempontokat szintén figyelembe kell venni; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy az audiovizuális politika, a kulturális és nyelvi sokszínűség ösztönzése, valamint a médiapluralizmus igazolhatják a szolgáltatássemlegességre vonatkozó elv alóli kivételeket;

14. úgy ítéli meg, hogy a frekvenciajogok kiosztásának adminisztratív módszere kiegészíthető lenne azáltal, ha a tagállamok több frekvenciát nyitnának meg engedélyezés nélküli, és ennélfogva esetlegesen megosztott használatra, illetve a spektrum kereskedelme által, amennyiben ez a kiosztás nem érinti kedvezőtlenül a lakosság biztonságával és tájékoztatásával kapcsolatos szolgáltatások folytonosságát és minőségét; úgy véli, hogy a spektrumkereskedelem jelenségét és irányadó feltételeit egyértelművé kell tenni;

15. hangsúlyozza a hírközlés fontosságát a vidéki és a kevésbé fejlett régiókban, amelyek számára a széles sávú, alacsonyabb frekvenciájú mobil távközlés és az új, vezeték nélküli technológiák elterjedése hatékony megoldást jelenthetne a 27 tagállamú EU teljes lefedettségének és a területek fenntartható fejlődésének eléréséhez; úgy véli, hogy az összes terület teljes lefedettségét nem szabad azáltal elérni, hogy annak terheit a szóban forgó régiókra hárítják;

16. kiemeli a tagállamok és a szomszédos harmadik országok által egyszerre történő analóg-digitális közvetítés miatt előforduló frekvenciahiány és interferencia-problémák veszélyét, valamint kiemeli azt is, hogy minden uniós tagállamnak és régiónak részesülnie kell a frekvenciatöbbletből;

17. megállapítja, hogy az erőforrások szűkössége miatt megfelelő számú frekvenciát kell kiosztani a fogyasztók, valamint a köz- és általános érdekű szolgáltatások, beleértve a műsorszolgáltatók igényeinek kielégítése érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a frekvenciák újrakiosztásával kapcsolatos záradék bevezetése szükséges abban az esetben, ha a frekvenciakiosztáskor meghatározott kötelezettségeket nem tartják be;

18. sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak döntést arról, hogy a frekvenciagazdálkodási politikák kidolgozása során mekkora fontosságot kell tulajdonítani a közérdek és a stratégiai fontosságú frekvenciák védelme alapelvének;

19. elismeri, hogy a spektrum hatékonysága a tagállamok, a nemzeti szabályozók és az ipar közös felelőssége; ragaszkodik ahhoz, hogy biztosítani kell a műsorszolgáltatók által nyújtott médiaszolgáltatások állandóságát és folyamatosságát, de hangsúlyozza az új belépők és új technológiák számára biztosított egyenlő feltételek fontosságát; úgy véli, hogy a fogyasztók, a vállalkozások és általában a foglalkoztatás érdekében teret kell adni az innovációnak; felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza az interferenciákat és az új szabályoknak az új tagállamokban való alkalmazásával kapcsolatos feltételeket érintő egyedi kockázatokat, és javasoljon ennek megfelelő megoldásokat;

20. felhívja a Bizottságot, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás felülvizsgálatakor biztosítsa, hogy a műsorszolgáltatásnak az egyének és a közvélemény szabad véleménynyilvánításban és a vélemények sokféleségében játszott jelentősége az átviteli kapacitások európai szintű elosztásánál megfelelő mértékben figyelembevételre kerüljön;

21. megállapítja, hogy a magas színvonal megőrzése érdekében a köz- és általános érdekű szolgáltatásoknak alkalmazkodniuk kell a technológia változásaihoz;

22. megállapítja, hogy a harmonizált frekvenciasávokhoz való hozzáférés elengedhetetlen feltétele az új szolgáltatások és a vezeték nélküli technológia új típusainak kifejlesztéséhez, mivel az ipar olyan új közös használati feltételeket keres, amelyek lehetővé teszik a spektrum rugalmasságát és hatékony felhasználását annak érdekében, hogy az új igények kielégítésére szánt frekvenciák kiosztásának elmulasztása ne korlátozza súlyosan az IKT ágazat növekedését az EU-ban;

23. üdvözli a Bizottság javaslatát a spektrummal kapcsolatos piacalapú megközelítés bevezetését illetően, és elismeri, hogy a hagyományos modell továbbra is jelentős marad, különösen akkor, ha lényeges közérdekekről van szó;

24. úgy ítéli meg, hogy a rádiófrekvenciás spektrum tekintetében alkalmazott piacalapú megközelítés bevezetése akkor lesz a leghatékonyabb, ha a szabályozók, üzemeltetők és más szereplők támogatásával konszenzusos megállapodáson alapul; utal ebben az összefüggésben az európai szabályozók csoportja (ERG) és a rádiófrekvenciával foglalkozó csoport (RSPG) munkájára;

25. kéri, hogy gondosan mérlegeljék az Európai Bizottságnak a frekvenciagazdálkodásra és spektrumkereskedelemre vonatkozó javaslatait, és politikai szinten jussanak megállapodásra végrehajtásuk ügyében;

26. megállapítja, hogy a rádiófrekvenciás spektrum felszabadítása számos kérdést vet fel a meglévő felhasználók számára, ezért felhív egy átlátható jogi keret létrehozására, amely versenyen alapuló megoldásokra törekszik és, amely többek között meghatározza a be- és kilépés feltételeit, a frekvenciajogok fenntartását, az interferenciával kapcsolatos felelősségeket és a vitarendezési mechanizmusokat;

27. javasolja, hogy a technológiai harmonizáció megvalósítása érdekében közös műszaki és szabályozási minimumfeltételek kerüljenek kidolgozásra a különböző technológiák egymás mellett működése és az interferencia elkerülése érdekében, miközben különös figyelmet kell fordítani a már kiosztott frekvenciasávok használatát érintő kedvezőtlen hatások elkerülésére és a határokon átnyúló problémák rendezésére;

28. kéri a frekvenciagazdálkodásra vonatkozó, kiegyensúlyozott és hatékony megközelítés kidolgozását a használatából származó társadalmi, kulturális és gazdasági előnyök maximális kiaknázása, innovatív szolgáltatások kifejlesztésének ösztönzése, a lisszaboni stratégiával összhangban munkahelyek létrehozása és növekedés megvalósítása, valamint annak érdekében, hogy az európai ipar világszinten vezetővé váljon az elektronikus hírközlés területén;

29. meg van győződve arról, hogy a jövőben még összetettebb szolgáltatási csomagokat fognak kínálni, mint a jelenleg már létező, telefont, internet- és televíziós hozzáférést kínáló hármas ajánlat ("triple play"), valamint, hogy így az elektronikus kommunikáció területén a különböző termékek és szolgáltatások közötti különbségek a jövőben még inkább elmosódnak;

30. úgy ítéli meg, hogy a piaci alapú megközelítés mellett figyelmet kellene fordítani annak biztosítására, hogy a frekvenciapiac mindenki számára hozzáférhető legyen; megjegyzi, hogy e hozzáférés garantálása érdekében oktatással vagy alternatív képzési lehetőségekkel információkat, ismereteket és technológiai infrastruktúrát kell biztosítani;

31. megállapítja, hogy a frekvenciakiosztás és -üzemeltetés szabályozása tagállamonként nagyon eltérő, és ezek a különbségek súlyos akadályt jelentenek a jól működő egységes piac kialakítása tekintetében;

32. felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a frekvenciagazdálkodásért felelős hatóságok közötti megerősített együttműködésre irányuló lépéseket, vizsgálják meg azokat a területeket, ahol a közös frekvenciakiosztás lehetővé teheti új technológiák és szolgáltatások megjelenését, továbbá fokozzák az információcserét és töröljék el a túlzottan előíró jellegű szabályozási korlátokat;

33. hangsúlyozza, hogy elegendő időt kell hagyni az átmenetre, ennek érdekében lépésről-lépésre történő megközelítést kér ezen a területen; azon a véleményen van, hogy figyelembe kell venni a jelenleg nem engedélyköteles kisebb hálózatokat - különösen a helyi vezeték nélküli hálózatokat - érintő hatásokat, és hogy ösztönözni kell az általános széles sávú hozzáférést, különösen a vidéki térségekben;

34. hangsúlyozza a digitális technológiára való áttérés következtében keletkező felszabaduló spektrumban rejlő potenciális értéket (frekvenciatöbblet), amely növelhetné a vidéki területekre is kiterjedő, elérhető árú mobil/vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások széles körű hozzáférhetőségét;

35. sürgeti a jogokra és kötelezettségekre vonatkozó egyértelmű meghatározások kidolgozását a jogbiztonság érdekében; hangsúlyozza az infrastruktúrát biztosító szolgáltató és az elektronikus hírközlési szolgáltató szétválasztásának fontosságát, illetve annak jelentőségét, hogy ne alakuljanak ki monopóliumok;

36. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

[1] HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

[2] HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

[3] HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

[4] HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

[5] HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

[6] HL C 291. E, 2006.11.30., 133. o.

[7] HL L 344., 2005.12.27., 38. o.

[8] HL L 93., 2005.4.12., 42. o.

[9] HL L 78., 2003.3.25., 12. o.

[10] HL C 280. E, 2006.11.18., 115. o.

--------------------------------------------------