Ezenkívül az európai stratégiai beruházási alap időtartamának, valamint pénzügyi erejének megduplázására vonatkozó javaslatot is a megújuló energiaforrásokba történő beruházások fokozására irányuló lehetőségnek kell tekinteni. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap 2020-ig történő folytatására irányuló javaslat tartalmazza azt a célt, hogy az infrastruktúra és innováció ablak keretében eszközölt befektetések legalább 40%-a a párizsi konferencia 2021-re vonatkozó célkitűzéseivel kapcsolatos projekteket támogasson. Ahhoz, hogy ez megtörténhessen, a megújuló energiákkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos projekteknek továbbra is az energiaágazatban végbemenő beruházások jelentős részét kell képezniük. Ezért lényeges a megfelelő jelzések fenntartása annak érdekében, hogy az EU-ban a magán- és a közszektor tisztában lehessen az uniós szakpolitikák jövőbeni irányával. Ebben az összefüggésben ez a javaslat a megfelelő szabályozási keretet alakítja ki. A megújuló energiaforrásokba, az energiahatékonyságba, valamint az európai energiapiacok korszerűsítésébe és integrációjába történő beruházások elengedhetetlenek az uniós gazdaság dekarbonizációjához. De ami a legfontosabb, az Európa-szerte megvalósuló növekedéshez és munkahelyteremtéshez, valamint az Unió globális versenyképessége szempontjából is, mivel az ilyen beruházások által biztosított technológiai előny létfontosságú lesz az európai ipar számára.

Az érdekelt felek hangsúlyozzák, hogy meg kell előzni a támogatási rendszerek visszamenőleges hatályú módosításait. További elemeket a beruházások stabilitásának javítása érdekében tartanak fontosnak; ide tartozik az adminisztratív akadályok felszámolása, a piaci integráció elmélyítése, valamint az Energia Charta Egyezményen túlmutató, megerősített beruházásvédelmi rendszer. Számos válaszadó ragaszkodik ahhoz is, hogy biztosítani kell az átdolgozott irányelv gyors, jóval 2021 előtti végrehajtását az időszerű szakpolitikai jelzés jegyében, valamint hogy a befektetők tervezni tudjanak.

Több tagállam különösen hangsúlyozta, hogy garantálni kell a tagállamok jogát a saját energiaszerkezetük megválasztásához és az általuk például diverzifikációs okokból választott megújulóenergia-technológiák fejlesztéséhez, főleg a támogatási rendszerek kialakítása kapcsán.– . Hangsúlyozták továbbá, hogy a megújuló energiaforrások piaci integrációját összehangolt módon kell megszervezni, és nem lehet csak a tagállamok egyedi értesítési rendszereitől függő, széttagolt eljárásokra bízni.

Végül, de nem utolsósorban, a megújulóenergia-irányelvben foglalt, szilárd jogi keretet kulcsfontosságúnak tekintik ahhoz, hogy 2030-ra elérhető legyen az EU megújuló energiákra vonatkozó, legalább 27 %-os célkitűzése. A válaszadók többsége a célok elérésétől való elmaradás elkerülése érdekében a megelőző intézkedéseket részesíti előnyben, de úgy véli, hogy esetleges elmaradás esetén korrekciós intézkedéseket is alkalmazni kell. Néhány érdekelt fél, például az energiaszabályozók, rámutatnak arra, hogy biztosítani kell a kiegészítő intézkedéseknek a nemzeti támogatási rendszerekkel való koherenciáját.

A nyilvános konzultáció rávilágított arra, hogy a közlekedési ágazatban a megújuló energia használatának növelése előtt álló legfőbb akadály többek között a 2020 utáni időszakra vonatkozó stabil politikai keret hiánya, a bioüzemanyagok fenntarthatóságáról folytatott hosszú vita és az elektromos járművek magas ára. A válaszadók túlnyomó többsége azt is jelezte, hogy a bioüzemanyagot tartalmazó üzemanyag-keverékek előállításának az EU egészében történő kötelezővé tétele hatékony vagy nagyon hatékony intézkedés lenne a fenntartható megújuló üzemanyagok uniós közlekedési ágazatban történő fogyasztásának előmozdítása és az elektromos járművek piaci áttörésének elősegítése érdekében.

Emellett a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a legfontosabb érdekelt felek részvételével 2016. június 13–14-én Firenzében tartott villamosenergia-szabályozási fórum arra a következtetésre jutott, hogy a 2020 utáni időszakra szóló, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó szabályozási keretnek egy jobb, a megújuló forrásokból származó energia teljes körű integrálására alkalmas piaci szerkezeten, a kibocsátáskereskedelmi rendszer megerősítése révén megvalósuló erős szén-dioxid-árjelzésen, valamint a megújuló forrásokból előállított energia célzott támogatásán kell alapulnia, amely szükség esetén piaci alapú, és minimálisra csökkenti a piaci torzulásokat. Ennek érdekében a fórum arra ösztönözte az Európai Bizottságot, hogy a megújulóenergia-irányelv felülvizsgálatának részeként dolgozzon ki a támogatási rendszerekre vonatkozó olyan közös szabályokat, amelyek megkönnyítik a megújuló energiaforrások piaci alapú és a régiók szintjére jobban lebontott megközelítését.

A bioenergia fenntarthatóságáról szóló nyilvános konzultáció azt mutatta, hogy a válaszadók megosztottak a bioenergia előnyei és kockázatai, valamint egy új uniós politika szükségessége megítélésében. A válaszadók túlnyomó többsége mindazonáltal kiemelte az éghajlatváltozás mérséklését, mint a bioenergia fenntarthatóságára vonatkozó politika fő célkitűzését.

Számos állami hatóság, állami vállalat, bioüzemanyag- és folyékony bio-energiahordozó-termelő, erdészeti vállalat, valamint több tagállam jelezte, hogy az alapforgatókönyvet részesíti előnyben, azaz, hogy ne legyenek további uniós fenntarthatósági követelmények. Ennek egyik fő oka az, hogy már léteznek a biomassza energetikai célú hasznosításához kapcsolódó lehetséges kockázatokra vonatkozó jogszabályok, valamint felmerül a túlzott adminisztratív terhek jelentette kockázatok.

Másrészről számos uniós bioenergia-termelő és -felhasználó, valamint számos tagállam támogatja a további uniós fellépést az uniós fenntarthatósági kritériumoknak a fűtési/hűtési ágazatban és a villamosenergia-termeléshez használt biomasszára történő kiterjesztése céljából. Az EU erdészeti állandó bizottsága, az EU erdészeti fellépésével foglalkozó tanácsadó csoport közelmúltbeli véleménye támogatta azt a lehetőséget, hogy kockázatalapú fenntarthatósági kritériumokat vezessenek be az erdei biomasszára vonatkozóan.

A biomassza energiává alakításának hatékonyságára vonatkozó követelményeket számos érdekelt fél támogatja, ideértve különösen a fafeldolgozó ipart – többek között a papírrost- és papírgyártókat –, valamint a környezetvédelmi civil szervezeteket. A nem kormányzati szervezetek támogatják ezenkívül a teljes bioenergia-felhasználás maximális mértékének meghatározását, bizonyos alapanyagokra vagy forrásokra vonatkozó korlátozások bevezetését, valamint a biomassza-termelésre vonatkozó környezeti és szociális követelmények előírását is.

Az érdekelt felek általában végső felhasználástól független egységes bánásmód alkalmazását kérték a meghatározott alapanyagokra vonatkozó intézkedések bevezetésekor,: ez azt jelenti, hogy ugyanazok a szabályok vonatkozzanak például a bio-üzemanyagok előállításához használt mezőgazdasági biomasszára, illetve a hő- és villamosenergia-termelésre szánt biogázra.

3.3.Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

A Bizottság felkérésére a következő főbb tanulmányokat készítették külső szakértők:

Study on the impact assessment for a new Directive mainstreaming deployment of renewable energy and ensuring that the EU meets its 2030 renewable energy target (Tanulmány a megújuló energiaforrások alkalmazásának általános érvényesítéséről, valamint annak biztosításáról szóló új irányelv hatásvizsgálatáról, hogy az EU elérje 2030-as megújulóenergia-célját) – ECN, Oeko Institute, Eclareon, REBEL, SUER, BBH.

Study on Technical Assistance in Realisation of the 2016 Report on Renewable Energy, in preparation of the Renewable Energy Package for the Period 2020-2030 in the European Union (Tanulmány a megújuló energiáról szóló 2016-os jelentés megvalósításához nyújtott technikai segítségről, az Európai Unióban a 2020–2030 közötti időszakra vonatkozó megújulóenergia-csomag előkészítéseként) – Öko-Institut, E3-Modelling, Observ’ER, COWI.

Supporting investments into renewable electricity in context of deep market integration of RES-e after 2020: Study on EU-, regional- and national-level options (A megújuló energiaforrásokból származó villamos energia előállítására irányuló beruházások támogatása a megújuló energiaforrások 2020 utáni, mélyreható piaci integrációjának összefüggésében: Tanulmány az uniós, regionális és nemzeti szintű lehetőségekről) – Cambridge Economic Policy Associates (CEPA).

Study on the sustainable and optimal use of biomass for energy in the EU beyond 2020 (Tanulmány a biomassza fenntartható és optimális felhasználásáról az EU-ban 2020 után) – PricewaterhouseCoopers, Vito, TU Wien, utrechti egyetem, INFRO, Rutter Soceco.

Carbon impacts of biomass consumed in the EU (Az EU-ban fogyasztott biomassza hatása a széndioxid-kibocsátásra) – Forest Research UK, VTT, North Energy, Alterra.

Study on impacts on resource efficiency on future EU demand for bioenergy (Tanulmány a bioenergia jövőbeli uniós keresletének az erőforrás-hatékonyságra gyakorolt hatásairól) – IISA, Idufor, EFI, Oeko Institute, IEEP.

3.4.Hatásvizsgálat

A javaslatot kísérő hatásvizsgálat nem sorolt fel előnyben részesített lehetőségeket, hanem részletesen elemezte az egyes szakpolitikai alternatívákat, fokozatosan haladva a szabályozási környezet változatlanul hagyásától (0. alternatíva, „business as usual”) – azaz a nemzeti intézkedések folytatása további uniós szintű fellépés nélkül – az alább ismertetett öt terület mindegyikén átfogó uniós intézkedéseket tartalmazó további szakpolitikai alternatívák felé.