[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.6.2008

COM(2008) 378 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Európai Bizottság éves beszámolója az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák rendszerének 2007. évi működéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Európai Bizottság éves beszámolója az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák rendszerének 2007. évi működéséről

BEVEZETÉS

2007-ben intenzív reformfolyamat zajlott annak érdekében, hogy az Európai Iskolák rendszere a jövőben hatékonyabbá és nyitottabbá váljon. Gyakorlati szinten ugyanakkor a jelenlegi rendszer hibái egyre inkább nyilvánvalóbbá váltak, amelyekhez társult a néhány tagállam részéről tapasztalható elfogadhatatlan hanyagság, amely az Európai Iskolák rendszerének alapjául szolgáló kormányközi együttműködés részeként valamennyi tagállam által aláírt egyezmény szerinti kötelezettségeik teljesítését illeti.

Az Európai Iskolák reformját érintően a legelső miniszteri szinten – 2006 végén – megvalósult párbeszéd 2007-ben számos munkacsoport felállításához vezetett, amelyek a rendszer jövőbeli fejlesztésének reális lehetőségeire összpontosítottak.

Valamennyi érintett fél felismerte, hogy szükség van az Európai Iskolák rendszerének fejlődésére. A rendszer megnyitása az akkreditált iskolák (az úgynevezett „II. típusú” iskolák) szélesebb köre számára – amivel kapcsolatban miniszteri szinten egyetértés született – azon kihívásnak kíván megfelelni, amellyel az uniós ügynökségeknek és létesítményeknek otthont adó tagállamok állnak szemben, hogy azok képesek legyenek európai oktatást nyújtani. Ezenfelül miniszteri szintű egyetértés született arról a lehetőségről, hogy bármelyik EU-tagállam – uniós ügynökség vagy intézmény létezésétől függetlenül– szélesebb közönség számára kínálhassa fel az európai tantervet (az úgynevezett „III. típusú” iskolák). Az első projekt elindulásával ez a lehetőség még kézzelfoghatóbbá válik. Mind a II. típusú, mind a III. típusú iskolák fejlesztésének alapjait 2007-ben rakták le.

Hétköznapi, gyakorlati szinten 2007-ben számos Európai Iskola túlzsúfoltsággal kapcsolatos gondja vált egyre aggasztóbbá; ezek a problémák nemcsak a túl nagy létszámú iskolák tanulóinak adtak okot aggodalomra, hanem felvételi korlátozáshoz vezettek az új tanulók és családjaik kárára és csalódottságára. Brüsszelben a Bizottságnak konkrét evakuálási gyakorlatokat kellett előírnia annak érdekében, hogy bizonyos iskolák biztonságát értékelhesse.

Mindezek nagyon negatív hatással bírnak: az Európai Iskolák főtitkárának becslése szerint csak Brüsszelben több mint 400 tanuló választott az Európai Iskoláktól eltérő oktatási intézményt a túlzsúfoltság okozta felvételi korlátozás miatt. Mindezek ellenére a belga kormány 2007 szeptemberében bejelentette, hogy Brüsszelben a negyedik állandó Európai Iskola megnyitására legalább még egy évig várni kell. E lépés ellentétben áll a kormány kötelességeivel, valamint a túlzsúfolt iskolákkal kapcsolatban tett korábbi vállalásaival.

Néhány tagállam nem teljesíti teljes mértékben az egyezmény szerinti kötelezettségeit. 2007-ben például ismét felvetődött egyrészt a kiküldött tanárok hiányának kérdése, elsősorban az Egyesült Királyság és Írország részéről, másrészt pedig általában véve a kiküldött tanárok számának drámai csökkenése. A kiküldött tanárok hiánya az EU-hozzájárulás mértékét, így közvetetten a tagállamokra háruló anyagi terheket növeli.

FONTOS FEJLEMÉNYEK 2007-BEN

Az Európai iskolák jelenlegi helyzetének áttekintése

Az európai Iskolák rendszere 2007 folyamán tovább bővült, jelenleg hét tagállamban 14 iskola működik, amelyeket összesen 21 000 tanuló látogat. Az alábbiakban található a különböző helyszíneken fennálló helyzet rövid jellemzése[1].

Brüsszel

A brüsszeli helyzet továbbra is kritikus marad, az I. (ucclei) és II. (woluwei) brüsszeli iskola elérte vagy meghaladta befogadóképessége határát. A III. (ixelles-i) brüsszeli iskola helyzetében némi enyhülés mutatkozott, azonban továbbra is névleges kapacitását meghaladóan vett fel tanulókat[2]. 2007 szeptemberében a berkendaeli átmeneti létesítményben megnyílt a IV. brüsszeli iskola. A 2007/2008-as tanévben alkalmazott felvételi korlátozás azt jelentette, hogy valamennyi jelentkezést (az I., II. és III. brüsszeli iskola tanulóinak testvérei kivételével) átirányítottak a Berkendaelben megnyílt szekciókba és évfolyamokba. Ez az angol, francia, német, olasz és holland szekciót érintette az óvodától az általános iskola harmadik évfolyamáig. E sajnálatos korlátozás – amely számos szülőnek okozott kellemetlenséget, akik nem választhattak szabadon az általuk előnyben részesített iskolák közül – azonban sikeresen stabilizálta a túlzsúfoltságot, még akkor is, ha azt nem sikerült jelentős mértékben csökkenteni.

Az Európai Iskolák főtitkára szerint több mint 200 olyan szülő mondott le gyermekük beiratkozásáról, akik számára a berkendaeli iskolában ajánlottak fel helyet. Ez 400-ra emeli a potenciális tanulók becsült számát, akik az elmúlt két évben a korlátozó politika miatt szorultak ki a rendszerből. Több mint 100 család több mint 50 fellebbezése került a felülbírálati bizottság elé, ami tükrözi a sok szülő által tapasztalt általános csalódottságot.

A tanulók viszonylag korlátozott száma (a becsült 550 helyett 160) ellenére a berkendaeli iskola megnyitására konstruktív és pozitív légkörben került sor. A beiratkozott gyermekek szüleitől érkező visszajelzés nagyon pozitív, és a Bizottság biztos abban, hogy a berkendaeli iskola a beiratkozott tanulók javára sikeresen fejlődik majd.

A Bizottság ezenfelül tudatában van azoknak a nehézségeknek, amelyekkel a szülők kénytelenek szembenézni a berkendaeli iskola átmeneti helyszíne (amely egyes szülők szerint földrajzilag túl távol van), valamint a beiratkozott tanulók Laekenbe való későbbi áthelyezése miatt. A belga hatóságok 2007. szeptemberi bejelentése, amely szerint a laekeni iskola megnyitása költségvetési okokból legalább egy évet késik, további komplikációkhoz vezetett. E fejlemény valóban komoly negatív hatással van az elkövetkező évekre vonatkozó tervezési lehetőségekre, és csak tovább erősíti a már meglévő bizonytalanságot és aggodalmat. Az Igazgatótanács csalódottságának adott hangot a belga hatóságok lépésével kapcsolatban, amely ellentétben áll Verhofstadt miniszterelnök úr által a legmagasabb szinten tett korábbi kötelezettségvállalással. Ezenfelül az Igazgatótanács rámutatott, hogy a tanulók várható száma miatt szükség van a megfelelő infrastruktúra 2009 szeptemberéig való kiépítésére.

A Bizottság komoly aggodalmát fejezi ki a Brüsszelben számos szinten tapasztalható általános helyzet miatt. A Bizottság különösen azt sajnálja, hogy a szükséges infrastruktúra rendelkezésre állásával kapcsolatos bizonytalanságok miatt a felvételi politikák tekintetében jelenleg nincsenek hosszútávú tervek. A Bizottság a továbbiakban azt hangsúlyozza, hogy más iskolák túltelítettsége miatt a Bizottság egyúttal kérelmet nyújtott be az I., II. és III: brüsszeli iskolában végrehajtandó biztonsági és tűzvédelmi gyakorlatok iránt annak érdekében, hogy ellenőrizze az evakuációs kapacitást és a segélyszolgálati járművek csúcsidőbeli hozzáférhetőségét.

A brüsszeli központi felvételi hatóság munkája

A központi felvételi hatóság több mint 15 alkalommal találkozott és az Igazgatótanácstól kapott mandátumának megfelelően több mint 1700 beiratkozást sikerült elérnie a 2007/2008-as tanévben[3]. A főtitkár az eredményekről 2007 októberében tájékoztatta az Igazgatótanácsot, és arra a következtetésre jutott, hogy a központi felvételi hatóság teljesítette megbízatását.

Az Igazgatótanács 2007. októberi ülésén a Bizottság kérte a központi felvételi hatóság tagságának bővítését, hogy képviselve legyen azon szülők érdekelt csoportja is, akik gyermeke még nem nyert felvételt az Európai Iskolákba. A Bizottság egyedüliként támogatta a kérelmet az Igazgatótanácsban[4], amely elutasította a javaslatot. A Bizottságnak azonban sikerült olyan megállapodást elérnie, amely szerint a jövendőbeli tanulók szüleinek képviselője részt vehet azokon a megbeszéléseken, amelyek a 2008/2009-es tanév felvételi politikára vonatkoznak.

További panaszok érkeztek az Európai Iskolák szabályai által felállított jogorvoslati rendszert illetően, amely szerint a szülők nem nyújthatnak be fellebbezést a gyermekük felvételét elutasító határozat ellen, amennyiben e határozatot az Európai Iskolák felülbírálati bizottsága már megerősítette.

Luxemburg

Luxemburgban mindkét iskola továbbra is Kirchbergben működik. A Luxemburg II. pedagógiai létesítményt az óvodások és az általános iskolások látogatják a jelenleg működő nyolc nyelvi szekcióban, valamennyi középiskolás a Luxemburg I. létesítményt látogatja. A Luxemburg II. iskola bertrange-i/mameri végleges épületének 2011-re tervezett megnyitása érdekében tovább folytak az előkészületek. Valóban kulcsfontosságú a végleges helyszín megnyitásának időzítése, mivel a túlzsúfoltság már most is gondot okoz. Ezért elkerülhetetlen, hogy a nem EU-alkalmazottak gyermekei esetében korlátozó felvételi politikát alkalmazzanak, továbbá az év folyamán vállalkozásokkal/szervezetekkel nem írtak alá új szerződéseket.

2007. december 18-án a luxemburgi hatóságok elfogadták a második Európai Iskola megépítését, a szükséges közlekedési infrastruktúrát és a vonatkozó költségvetéseket jóváhagyó jogszabályt.

A szülői munkaközösségek a Luxemburg I. és II. korosztályok szerinti felosztását részesítik előnyben a nyelvi szekciók szerinti felosztással szemben. Az Igazgatótanács 2003. októberi határozata azonban még mindig fennáll, és e kései szakaszban a luxemburgi hatóságoknak nem áll módjában megváltoztatni a jelentősen előrehaladott állapotban lévő építészeti terveket.

Más iskolák

Alicante

Az alicantei iskola már hét éve működik, az EU alkalmazottak gyermekeinek aránya nőtt, ők jelenleg a teljes létszám majdnem 40 %-át teszik ki. Az iskola a felfutási időszak végére ért, az érettségiző diákok második évfolyama 100 %-os sikerességet tudhat magáénak.

Bergen

A bergeni iskola létszámcsökkenést tapasztalt, jelenleg 550 tanuló látogatja. Az intézmény ezért kénytelen szembesülni azzal a kihívással, amelyet a kis létszámú csoportoknak és az osztályok méretének hatékony megszervezése jelent. Az iskolának meg kell oldania a német és olasz nyelvi szekció fokozatos megszüntetését is. Mindezek ellenére az iskola a reformfolyamat keretében képviseli magát a célkitűzéseket rögzítő szerződések tervezetét készítő kísérleti csoportban.

Culham

2007 áprilisában az Igazgatótanács a culhami Európai Iskola fokozatos, 7 éven át zajló bezárásáról határozott, amely 2010-ben kezdődik meg. Ennek oka az, hogy a Közös Európai Tórusz (JET) 2016-ban a franciaországi Cadarache-ba költözik. Az Egyesült Királyság különböző lehetőségeket keres az iskola jövőbeni fenntartására, valamint az iskola tantervének oly módon történő módosítására, hogy az a brit nemzeti rendszer keretében európai érettségi bizonyítványt (a jövőbeli III. típus) adhasson. A diákok és a személyzet érdekében a Bizottság erőteljesen támogatja ezt a kezdeményezést.

Frankfurt

A frankfurti iskola létszáma továbbra is nőtt, amely komoly gondokat okozott a bővítéssel kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy az Európai Központi Bank Frankfurton belül új helyre költözik, ki kell használni ezt a lehetőséget, és egy megfelelőbb helyszínt találni e növekvő iskola számára. 2007-ben azonban a német hatóságok a jövőbeli fejleményekkel kapcsolatban még nem nyilatkoztak egyértelműen. A kérdésnek 2008-ban kiemelt figyelmet kell szentelni.

Karlsruhe

Az iskola létszáma a néhány évig tartó csökkenés után 2007-ben stabilizálódott, ami főként a térségben működő nemzetközi vállalatoknak köszönhető (az EU-alkalmazottak gyermekei a létszámnak megközelítőleg 15 %-át teszik ki). Az iskola Karlsruhe városa és Baden-Württemberg hatóságainak folyamatos és örömmel látott anyagi támogatását élvezi. Ezen felül a város 50 %-ban járult hozzá az étkezde új épületének megépítéséhez, a fennmaradt 50 % támogatása szponzoroktól érkezett. A munkálatok 2007 végén kezdődtek. Az iskola olasz és holland nyelvi szekcióinak fokozatos bezárása folyamatban van.

Mol

A moli iskola angol nyelvi szekció létrehozását kérte. Az Igazgatótanács 2008 elején hagyta jóvá a javaslatot. Az iskola jelentést készít a többi nyelvi szekcióban mutatkozó fejleményekről, mivel néhány szekciót a bezárás fenyegeti. Az iskola tájékoztatást fog adni arról is, hogyan alakul az EU-alkalmazottak gyermekeinek aránya az intézményben (jelenleg 20 %).

München

A müncheni iskola létszáma továbbra is növekszik, ezért az infrastruktúra komoly gondokat okoz. Az új óvodai szekció felépítése után a régi épületét lebontották, hogy helyet adjon az új étkezdének, az előcsarnoknak, valamint további laboratóriumi és irodahelyiségeknek. Háromszintes konténerépület formájában további helyiségek iránt nyújtottak be kérelmet, hogy az elhelyezés átmenetileg megoldhatóvá váljon.

Varese

Vareseben a legnagyobb gondot továbbra is a nem megfelelő infrastruktúra jelenti az iskola számára. Az Európai Iskolák főtitkára és Kallas úr, a Bizottság alelnöke arra ösztönözte az olasz hatóságokat, hogy kiegészítő költségvetést hagyjanak jóvá az iskola számára. A több mint 1200 szülő által aláírt petíció ellenére a hatóságok sajnos ezt nem tették meg 2007-ben, ehelyett csökkentették a szokásos karbantartási hozzájárulást.

Szervezési szinten az iskolai étkezdének magától az iskola szervezetétől elkülönülő igazgatása továbbra is vita tárgyát képezi. Az év vége felé a szülők végre megoldást találtak azáltal, hogy a létrehoztak egy szövetkezetet, amely néhány évig pénzügyi támogatást kap majd. Az Igazgatótanács 2008 elején írásbeli eljárás során elfogadta ezt a megoldást.

A fogadó tagállamok kötelezettségei

Ahogyan azt a 2006-os éves jelentésben is jelezték, a Bizottság számára a legfőbb aggodalmat az okozza, hogy egyes tagállamok nem teljesítik az Európai Iskolákról szóló egyezményben[5] meghatározott kötelezettségeiket.

A belga hatóságoknak a 2.2. pontban már említett 2007. szeptemberi bejelentése, amely szerint a laekeni negyedik Európai Iskola végleges épületének megépítése legalább egy évet késik, valamint a jövőre vonatkozó további bizonytalanságok képviselik a mulasztás legjellemzőbb példáit[6]. A túltelítettség és a bizonytalanság okozta jelenlegi helyzet elfogadhatatlan.

További példaként említhető Varese és a helyiséghiány esete. Jóllehet az iskola elfogadhatatlan korlátozásokkal és feltételekkel kényszerül szembenézni, 2007 folyamán az olasz hatóságok ezidáig semmilyen hajlandóságot nem mutattak a problémák orvoslása iránt, annak ellenére, hogy az Európai Iskolák főtitkára és Kallas úr, a Bizottság alelnöke hivatalosan is felvette velük a kapcsolatot.

Általában fokozódott a bizonyos tagállamokból kiküldött tanárok hiánya. Az elégtelen számú tagállami kiküldetések miatt kialakult szabad álláshelyek betöltésére helyi tanárokat alkalmaztak. Ennek pénzügyi következménye az, hogy az érintett tanárokkal kapcsolatos költségeket a tagállami költségvetésből utalják át a költségvetés EU által viselt részébe (amelyet természetesen a valamennyi tagállamtól származó hozzájárulások alkotják, ideértve azon tagállamokat is, amelyek tejesítik kötelezettségeiket). A legaggasztóbb példa az Egyesült Királyság által a 2007. októberi levélben tett bejelentés, amely szerint egyoldalúan úgy határozott, hogy csökkenti az Európai Iskolákba kiküldött tanárok számát (évi 20–25 állásra). Ez a szám messze elmarad a valós szükségletektől.

A kötelezettségek elmulasztásának egy másik példája akkor vált nyilvánvalóvá, amikor a Bizottság úgy határozott, hogy hivatalos jogi lépéseket tesz Belgium ellen számos, a két brüsszeli iskola felszerelésének és berendezéseinek költségéhez kapcsolódó – esetenként már több mint 10 éve – fennálló tartozás miatt. E költségeket időközben a Bizottság pénzügyi hozzájárulásából kellett fedezni.

A Bizottság és az Európai Iskolák titkársága között e kérdésben több évig zajló párbeszédet követően – amely idő alatt Belgium folyamatosan azt állította, hogy keresi a megfelelő megoldást –, 2006 októberében a belga pénzügyminiszter hivatalosan is elutasította az említett költségek fedezésére irányuló kötelezettséget. Figyelembe véve, hogy mindez ellentétben áll az EK-Szerződésben foglalt alapvető szabályokkal, 2007 októberében a Bizottság felszólító levelet intézett a belga hatóságokhoz, amely megválaszolási határideje két hónap volt. A belga hatóságok több időt kértek, majd 2008 februárjában elutasító választ küldtek. A Bizottság jelenleg további lépéseket fontolgat.

KÖLTSÉGVETÉS ÉS PÉNZÜGYEK

A 2007-es költségvetés

Az EU költségvetési hatósága által az Európai Iskoláknak 2007-ben eredetileg elkülönített hozzájárulás összege 129,66 millió euro volt. Az előirányzott teljes költségvetés 242 millió euro. A teljes költségvetés különböző hozzájárulások szerinti legutolsó bontása a következőképpen alakult:

55 % az EU költségvetéséből;

22,7 % a tagállamoktól;

6,4 % az EPO-tól[7]

Az iskolákkal megállapodást kötött vállalkozások és a nem EU-alkalmazottak gyermekei által fizetett tandíj, valamint az egyéb források teszik ki a fennmaradó részt.

Az Európai Iskolák a 2007-ban elkülönített teljes hozzájárulás 98,24%-át igényelték és kapták meg (127,38 millió euro), és mintegy 7,6 millió eurós többlettel zárták éves költségvetésüket.

A költségvetés sajátos szükségletű tanulók (SEN) számára elkülönített része az utóbbi három évben 36%-kal nőtt. A Bizottság többször hangsúlyozta, hogy a témában készülő éves jelentésnek inkább a minőségre összpontosító elemzést kellene tartalmaznia ahhoz, hogy a jövőbeli fejlesztésekhez megbízható háttéranyagul szolgálhasson. Ezen erőfeszítések ellenére nem mindig lehetséges a súlyos tanulási nehézségekkel küzdő tanulók beilleszkedése.

Pénzügyi szabályzat

A pénzügyi szabályzat 2007. január 1-jén lépett hatályba. Nagyon fontos előrelépésről van szó, ami az irányítást, az elszámoltathatóságot, valamint a belső ellenőrzési rendszer jobb hatékonyságát és átláthatóságát illeti. 2007 áprilisában az Igazgatótanács jóváhagyta egy belső ellenőrzési feladatkör létrehozását a főtitkári hivatalon belül, amely júliusban kezdte meg munkáját. Decemberben az igazgatási és pénzügyi bizottság elé terjesztették a következő három évre vonatkozó ellenőrzési munkatervet.

IRÁNYÍTÁS ÉS REFORM

A miniszteri találkozót követő intézkedések – Reform

2007-ben a Bizottság folyamatosan igyekezett előmozdítani a reformfolyamatot. Az év során számos munkacsoport tevékenykedett; az irányítóbizottság[8] aktívan ösztönözte a tagállamokat arra, hogy folytassák a reformokat és adjanak visszajelzéseket.

A költségmegosztással foglalkozó munkacsoport

A költségmegosztással foglalkozó munkacsoport 2007 folyamán nyújtotta be előzetes jelentését. E jelentés azzal a kérdéssel foglalkozik, hogyan lehet a tagállamok között újracsoportosítani a költségeket annak érdekében, hogy a teljes rendszer igazságosabb legyen. A munkacsoport meghatározása szerint a tagállamoktól származó igazságos hozzájárulás az Európai Iskolákat látogató, az adott tagállamból származó tanulók számán alapul. Sürgető kérdésről van szó, mivel az Egyesült Királyság jelenleg korlátozza az iskolákba kiküldött tanárai számát, amíg e fontos terület reformjának nem születik eredménye, amely csökkentené az ország pénzügyi terheit. Sok iskolában jelent gyakorlati problémát az Egyesült Királyságbeli kiküldött tanárok hiánya.

A munkacsoport által benyújtott előzetes jelentés fényében az Igazgatótanács szükségét érezte, hogy tovább fejlessze a rendelkezésre álló gyakorlati lehetőségeket és hatásvizsgálatot végezzen.

A reform ezen érzékeny kérdése szempontjából kulcsfontosságú lesz, hogy a jövőbeli megoldást magas politikai szinten hagyják jóvá 2008-ban. Ezzel összefüggésben a Bizottság olyan módszer kidolgozásán fáradozik, amely meghatározza az EU alkalmazottaknak a jövőbeli akkreditált iskolákba járó gyermekei után az uniós költségvetésből fizetendő hozzájárulást.

Az akkreditációval foglalkozó munkacsoport

Az akkreditációval foglalkozó munkacsoport arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi akkreditációs eljárás megfelelően kielégíti a Bizottsági szolgálatokhoz, az uniós ügynökségekhez vagy más szervekhez közel található akkreditált iskolák (II. típus), valamint uniós ügynökség vagy más intézmény megléte nélkül akkreditációért folyamodó tagállami iskolák (III. típus) iránti igényt. Az európai érettségi bizonyítvány értékeléséről szóló, 2009-re tervezett külső tanulmány eredményéig a munkacsoport egy átmeneti megoldást is hozott az akkreditált iskolák által kiadott európai érettségi bizonyítvány kérdésében.

Ezenfelül a csoport körvonalazta a III. típusú iskolák kísérleti projektjének feladatait. A kísérleti projekt célja annak értékelése, hogy a rendszer milyen mértékben képes befogadni a III. típusú iskolákat. Hét tagállam jelezte érdeklődését, és az Igazgatótanács döntésétől függően felkérik őket, hogy tegyenek szándéknyilatkozatot. A jelenlegi akkreditációs és együttműködési megállapodást módosítják annak lehetővé tétele érdekében, hogy (az éves ellenőrzések helyett) minden második évben minőségellenőrzést végezzenek, továbbá a megállapodás tartalmaz egy hármas vonatkozású ellenőrzési eljárást, amely magában foglalja az önértékelést, a nemzeti értékelő programot és az akkreditációs eljáráshoz kapcsolódó ellenőrzéseket. A tagállamok viselik a kísérleti projekttel járó valamennyi költséget.

Az Igazgatótanács támogatta a munkacsoport következtetéseit, amelyek magukban foglaltak egy átmeneti megoldást a pármai akkreditált iskola tanulói kérdésében. Az iskola jelenleg a 6. évfolyam akkreditációjáért folyamodott, 2007. szeptemberéig visszamenőlegesen.

A III. típusú iskolákról szóló jogi vita lezárására irányuló erőfeszítések keretében a munkacsoport az európai érettségi bizonyítványról szóló 1984-es megállapodás technikai felülvizsgálatát javasolta az Igazgatótanács számára. A javaslatot támogatták.

A célkitűzéseket rögzítő szerződésekkel foglalkozó munkacsoport

A szerződésekkel foglalkozó munkacsoport 2007-ben indította el kísérleti projektjét három Európai Iskolában: a bergeni, a müncheni és az I. brüsszeli (ucclei) iskolában. 2007 októberében a projektben résztvevő három iskolát felkérték, számoljanak be arról, hogy számukra a gyakorlatban mit jelentene a szerződések végrehajtása.

A munkacsoport folytatja a szerződések meghatározásáról és tartalmáról, az iskolai autonómia szintjéről és a központi irányítás szerepéről szóló párbeszédet. A csoport arra a következtetésre jutott, hogy a szerződésekben hivatkozni kell a költségvetésre és az éves iskolai jelentésre.

Bár bizonyos szempontokat még nem véglegesítetek, egyértelmű, hogy szükség van az iskolák szerkezeti átalakítására, ezért megvizsgálják mind a már meglévő, mind pedig az új iskolai tanácsok és bizottságok összetételét és feladatait.

A központi irányítás, valamint az iskolák pedagógiai és pénzügyi autonómiájának szerepe folyamatosan tisztázódik. Amint az autonómia fogalma és szintje egyértelműen meghatározódik, lehetőség nyílik a jelentés és értékelés módszereinek és kritériumainak felállítására.

Akkreditációs tevékenységek

A heraklioni iskola, amelynek ellenőrzése az év során kedvező eredménnyel zárult, az akkreditációs megállapodás aláírására készül az óvoda és az általános iskola vonatkozásában.

Mivel Helsinkiben 2007 júniusában megnyílik az Európai Vegyianyag-ügynökség, Finnország elindította az ottani iskola akkreditációs eljárását, és elvégezte a nemzeti jogszabályok szükséges módosítását. Franciaország szintén megkezdte a strasbourgi iskola akkreditációs folyamatát. Az Igazgatótanács mindkét projektet örömmel fogadta. Az akkreditációval foglalkozó munkacsoport keretében történt előrelépés, valamint az Igazgatótanács későbbi jóváhagyása lehetővé tette a pármai akkreditált iskola számára, hogy kérvényezze a 6. évfolyam akkreditációját.

Kommunikáció, párbeszéd és tájékoztatás

A Bizottság továbbra is hangsúlyozta a szülőket és az alkalmazottakat is érintő információs és kommunikációs szempontokat. Nem kevesebb mint hét értesítést küldtek az alkalmazottaknak azzal a céllal, hogy tájékoztassák őket a legújabb fejleményekről. A vonatkozó honlapon, valamint Kallas úr, a Bizottság alelnökének honlapján rendszeresen jelennek meg információk. A Bizottság nagy figyelmet fektetett arra, hogy az Igazgatótanács üléseinek előkészítése keretében találkozzon a szülői munkaközösségekkel és az alkalmazottak képviselőivel, és megbeszélje az aktuális kérdéseket.

A Bizottság a hozzá érkezett számos, az Európai Parlament által előterjesztett hivatalos kérdésre válaszolt az iskolák tárgyában; számos szülővel személyesen találkozott, illetve levelezett a gyakorlati kérdéseket illetően. A Bizottság az Interparents szervezettel, az új bizottsági dolgozókkal, valamint a jövendőbeli tanulók szüleivel együtt tájékoztató jellegű találkozókon vett részt. Az Európai Bizottság házon belüli „Commission en Direct” hetilapjában több, gyakorlati információt tartalmazó cikk jelent meg.

Barroso elnök úr az Európai Iskolák kérdését megvitatta számos partnerrel, különösen az érintett belga hatóságokkal. A negyedik brüsszeli iskolával kapcsolatos politikának az alkalmazottakkal folytatott nyílt megbeszélésére vonatkozó meghívás, amelyet belga hatóságokhoz egy évvel ezelőtt intéztek, továbbra is válasz nélkül maradt annak ellenére, hogy a kérdés az EU-Belgium munkacsoporton belül is felmerült.

Az Európai Iskolák elnökségeinek munkája 2007-ben – Portugália és Finnország

2007 augusztusában az Európai Iskolák portugál elnöksége átadta helyét a finn elnökségnek. A portugál elnökség alatt a 2006/2007-es tanév a határozathozatalok időszaka volt: a 2006. novemberi miniszteri találkozón az irányítás javítását célzó megállapodás született a politikai irányításról, majd 2007 januárjában az Igazgatótanács cselekvési tervet fogadott el.

A finn elnökség feladata a reformfolyamat következő, munkaigényes szakaszának irányítása volt, amely magában foglalta a reformok megvalósítására irányuló gyakorlati intézkedéseket.

2007 decemberében Kallas úr, a Bizottság alelnökének találkozója Sari Sarkomaa finn oktatási miniszter asszonnyal a reformfolyamat előmozdítása tekintetében gyümölcsözőnek bizonyult. Egyetértettek abban, hogy nagyon fontos az addigi előrelépések egyesítésének magas szintű politikai ösztönzése.

A RENDSZER JÖVőJE – MINISZTERI TALÁLKOZÓ

Az Európai Iskolák elnökségét 2008 közepétől Svédország tölti be. A 2008/2009-es tanév kulcsfontosságú lesz a reformok végrehajtása szempontjából. A 2007. évi események azt mutatták, hogy a status quo már nem kielégítő, és a jelenlegi rendszer számos olyan hiányosságot mutat az irányítás és a hatékonyság terén, amelyeket orvosolni kell.

2007 folyamán a kormányközi együttműködés elé komolyan kihívást állítottak az e jelentésben leírt jelenlegi nehézségek, nevezetesen az iskolák túlzsúfoltsága, az egyes tagállamok részéről mutatott elégtelen politikai akarat, valamint a rendszer bővülése.

Az Igazgatótanács 2008. márciusi rendkívüli ülésén vitatta meg a reformmal kapcsolatos kérdéseket, azzal a céllal, hogy 2008 júniusában miniszteri szinten terjessze elő az eredményeket.

A Bizottság erőteljesen ösztönözte e reformot, amely elengedhetetlen a rendszer túléléséhez. Az irányítás kérdése továbbra is nélkülözhetetlen eleme a reformnak, hiszen javítani kell a rendszer általános hatékonyságán.

A Bizottság véleménye szerint a folyamatnak gyorsan meg kell valósulnia; az Európai Iskolák rendszerének életképessége érdekében legmagasabb szintű támogatásra van szükség.

[1] A tanulói létszámára- és a nyelvi szekciókra vonatkozó részleges statisztika a főtitkár 2006-os éves jelentésében található: 2912-D-2006-en-2

[2] A névleges kapacitás az a kapacitás, amellyel az iskola megépült. A maximális befogadóképesség magában foglalja azokat a megoldásokat is, mint például az iskola területén felállított előre gyártott épületek (a közös létesítmények, mint például a játszótér, az étkezde stb. kibővítése nélkül).

[3] A 2007/08-as tanév felvételi politikájára vonatkozó részletek tekintetében lásd a 512-D-2006-en-7 dokumentumot a következő honlapon: http://www.eursc.eu/index.php?id=2

[4] Az Igazgatótanács a 27 tagállam és a Bizottság szavazati joggal rendelkező képviselői, valamint bizonyos kérdésekben a szülői munkaközösségek és a tanárok személyzeti bizottsága képviselőiből áll. A müncheni Európai Szabadalmi Hivatal képviselője is jelen van, és szavaz a Münchent érintő kérdésekben.

[5] HL L 212., 1994.8.17., 3–14. o.

[6] Reynders miniszterelnök-helyettes és pénzügyminiszter úrnak Ryan úrhoz, az Európai Iskolák főtitkárához címzett, 2007. szeptember 10-én kelt levele.

[7] EPO (Európai Szabadalmi Hivatal)

[8] Az irányítóbizottság az Európai Iskolák távozó, jelenlegi és belépő elnökségéből, a Bizottságból és a Főtitkárságból áll.