Az e változtatást kiváltó probléma normális esetben nem merül fel az uniós tagállamok között. A 996/2010/EU rendelet 5. cikke vizsgálati kötelezettséget ír elő, továbbá meghatározza az eseményvizsgálatok hatókörét és terjedelmét, valamint azt is, hogy az esetnek megfelelően melyik tagállam felelős a vizsgálatért. Amennyiben valamely tagállam nem tesz eleget e kötelezettségeknek, az az uniós jog megsértését jelentené, a Bizottság pedig jogosult lenne jogsértési eljárást indítani. A javasolt módosítás elfogadása esetében azonban, ha valamely tagállam nem tenne eleget vizsgálati kötelezettségeinek (azaz a 996/2010/EU rendelet szerinti, illetve ugyanígy a Chicagói Egyezmény 13. mellékletében foglalt kötelezettségeinek), intézkedésre adhat okot, az esettől függően a 13. melléklet új 5.1.3. vagy 5.3.2. pontja alapján.

Az időben történő kivizsgálással kapcsolatos másik téma a zárójelentések késedelmes közzétételéhez vagy a zárójelentés közzétételének elmulasztásához kapcsolódik. Az 5700 kg feletti maximális engedélyezett felszállótömegű légi járművek tekintetében 1990 és 2016 között 1157 halálos baleset kivizsgálására került sor, ami arra utal, hogy a zárójelentések 59 %-a nem volt nyilvánosan elérhető. E zárójelentések hiánya jelentős aggodalomra ad okot, mivel így nem állnak rendelkezésre a biztonsági intézkedések végrehajtásához szükséges lényeges biztonsági információk. Bizonyos esetekben az ilyen vizsgálatokban részt vevő államok tisztában voltak a biztonsági kérdésekkel, de nem tudták terjeszteni az információt, mivel a vizsgálatot végző állam feladata volt, hogy közzétegye az információkat akár zárójelentés, akár időközi nyilatkozat keretében.

Ezzel összefüggésben a javasolt „ajánlott eljárás” „feljogosítaná” a vizsgálatban részt vevő államokat, hogy hozzájárulást kérjenek egy biztonsági kérdéseket tartalmazó nyilatkozat közzétételéhez abban az esetben, ha a vizsgálatot végző állam észszerű időn belül nem tenne közzé zárójelentést vagy időközi nyilatkozatot. A 996/2010/EU rendelet nem tartalmaz ilyen jellegű mechanizmust, de nem is lenne rá szükség (lásd a feladatátruházással kapcsolatban a fentiekben kifejtett megfontolást).

Meg kell jegyezni, hogy a fent említett két, „ajánlott eljárásként” bemutatott elem megváltoztatja az üggyel kapcsolatos jogi helyzetet abban az értelemben, hogy azok kihatnak a már meglévő standardokból fakadó feladatok ICAO-államok közötti megosztására.

A balesetek kivizsgálásával foglalkozó bizottság (AIGP/3) a következő területeken javasolta, hogy a 13. melléklethez kapcsolódó 17. módosítás keretében vezessenek be változtatásokat: a „meghatalmazott képviselő” fogalommeghatározása; az értesítésekre vonatkozó rendelkezések összehangolása, valamint a zárójelentések terjesztése; a kivizsgálók belépésének megkönnyítése; a szakértők jogai és jogosultságai; a biztonsági ajánlástervezetekről folytatott konzultáció; a súlyos repülőesemények példáinak jegyzéke; valamint a vizsgálattal kapcsolatos feladatok átruházása.

Ami az „meghatalmazott képviselő” fogalommeghatározásával kapcsolatos módosítást illeti, a javasolt szöveg összhangban van a 996/2010/EU rendelet 2. cikkének az „meghatalmazott képviselő” fogalommeghatározását tartalmazó 2. pontjával, amely szerint a valamely tagállam által kijelölt meghatalmazott képviselőt az eseményvizsgálatokat végző hatóságtól kell kirendelni. Az Unióban már minden tagállam létrehozott állandó és független légiközlekedési eseményvizsgálatokat végző hatóságot.

Az értesítésekre vonatkozó rendelkezések összehangolását és a zárójelentések terjesztését illetően a javasolt módosítások a 13. melléklet különféle rendelkezéseit hangolják össze a melléklet többi részével. Értékelni kell e változtatások uniós szabályokra gyakorolt hatását, és szükség esetén az eltérésekről értesítés küldhető.

Az 5.24. pont alatti 2. megjegyzés tekintetében javasolt, a „kivizsgálók belépésének megkönnyítésével” kapcsolatos módosítás arra kívánja emlékeztetni a tagállamokat, hogy egy adott államon belül az eseményvizsgálatokat végző hatóságok és a vámhatóságok között létrejött előzetes megállapodások felgyorsíthatják a kivizsgálást végző személyzet és a felszerelésük belépését. A 996/2010/EU rendelet 12. cikke e célkitűzés eléréséhez az eseményvizsgálatokhoz kapcsolódó tevékenységekben valószínűleg részt vevő hatóságokkal kötendő előzetes megállapodások útján járul hozzá, amelyek a műszaki vizsgálat körültekintő és hatékony lefolytatását hivatottak lehetővé tenni.

A szakértők, illetve a meghatalmazott képviselők jogaihoz és jogosultságaihoz kapcsolódó esetleges zavarok elkerülése érdekében az 5.27. pont címéből javasolt törölni a „részvétele” szót, hiszen hasonlít az 5.18. és 5.23. pont címéhez, amelynek értelmében a részt vevő államok jogosultak a vizsgálatban való részvételre meghatalmazott képviselőket kijelölni. Értékelni kell e változtatások uniós szabályokra gyakorolt hatását, és szükség esetén az eltérésekről értesítés küldhető.

A 6.8. ponthoz javasolt megjegyzés célja, hogy tájékoztassák a vizsgálatot végző államot arról, hogy lehetősége van a vizsgálatban részt vevő államokkal egyeztetni a biztonsági ajánlástervezetekről. Ez a szöveg összhangban van a 996/2010/EU rendelet 17. cikkével, amelynek értelmében az eseményvizsgálat bármely szakaszában, az érintett felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően az eseményvizsgálatokat végző uniós hatóság elküldi a megítélése szerint szükséges biztonsági ajánlásokat.

„A súlyos repülőesemények példáinak jegyzéke” című C. függelék tekintetében javasolt módosítás segítséget kíván nyújtani az eseményvizsgálatokat végző hatóságok számára azzal kapcsolatos értékeléseikhez, hogy egy esemény balesetnek, súlyos repülőeseménynek vagy csupán repülőeseménynek minősül-e. A jegyzék nem teljes és a jövőben még változni fog, hogy figyelembe lehessen venni az olyan új veszélyforrásokat is, mint a pilóta nélküli légi járművek vagy a kiberbiztonsági rések. Tartalmaz továbbá egy rövid, arra vonatkozó iránymutatást is az eseményvizsgálatokat végző hatóságok számára, hogy kockázatalapú elemzési megközelítést kell alkalmazni annak meghatározásakor, hogy egy esemény súlyos repülőesemény volt-e. A C. függelékbe az Aviation Risk Management Solutions (ARMS) keretében létrehozott eseménykockázati besorolási (ERC) mátrix egyszerűsített változatát is javasolt belefoglalni.

A 996/2010/EU rendelet „A súlyos repülőesemények példáinak jegyzéke” című melléklete az olyan események tipikus példáit tartalmazza, amelyek valószínűleg súlyos repülőeseménynek minősülnek. A jegyzék nem teljes, csupán iránymutatásként szolgál a „súlyos repülőesemény” fogalmának meghatározásához. Az Unió éppen ezért örvendetesnek tart minden olyan kezdeményezést, amely segíthet összehangolt módon meghatározni, mi minősül súlyos repülőeseménynek. A javasolt kiegészítések nem felelnek meg a 996/2010/EU rendelet mellékletében szereplő hasonló tételeknek. Mindazonáltal észszerűnek tűnnek és a szándékukat tekintve összhangban állnak a már felsorolt tételekkel. Ha azonban e tételek közül egy vagy több problémát okozna, az eltérésekről egy későbbi szakaszban még mindig lehet értesítést küldeni.

„A vizsgálat lefolytatásához kapcsolódó megbízási megállapodások” című F. függelék tekintetében javasolt módosítás a biztonsági eseményvizsgálathoz kapcsolódó teljes körű vagy részleges megbízási megállapodásokra vonatkozik. Ez a javaslat az intézmény és a vizsgálat lefolytatása közötti különbségtétel fontosságával és a vizsgálattal megbízott állam felelősségével foglalkozik. Lehetőséget biztosít arra, hogy a vizsgálattal egy balesetek és repülőesemények kivizsgálásával foglalkozó regionális szervezetet bízzanak meg.

A 996/2010/EU rendeletben számos cikk foglalkozik ezzel a kérdéssel. A 6. cikk az eseményvizsgálatokat végző hatóságok közötti együttműködéssel foglalkozik; lehetőséget biztosít az eseményvizsgálatokat végző hatóság számára, hogy kölcsönös megállapodás alapján egy adott baleset vagy súlyos repülőesemény kivizsgálásával egy másik eseményvizsgálatokat végző hatóságot bízzon meg. A 7. cikk létrehozza a polgári légiközlekedési eseményvizsgálatokat végző hatóságok európai hálózatát, amelyet az Európai Bizottság támogat, továbbá célkitűzései közé tartozik, hogy a 6. cikk alkalmazása céljából az eseményvizsgálatot végző hatóságok kérésére megfelelő segítséget nyújtson többek között a vizsgálatot folytató hatóság által esetlegesen hasznosítható, más tagállamokban rendelkezésre álló kivizsgálók, eszközök és kapacitások jegyzékének rendelkezésre bocsátásával. Tájékoztatásképpen, a polgári légiközlekedési eseményvizsgálatokat végző hatóságok európai hálózata balesetek és repülőesemények kivizsgálásával foglalkozó regionális szervezetként már szerepel az ICAO nyilvántartásában. Mindazonáltal a 996/2010/EU rendelet nem teszi lehetővé, hogy az eseményvizsgálatot végző hatóság egy balesetek és repülőesemények kivizsgálásával foglalkozó regionális szervezetet (a polgári légiközlekedési eseményvizsgálatokat végző hatóságok európai hálózatát) bízza meg a vizsgálat lefolytatásával.

3.2.Az Unió által képviselendő álláspont

Az Unió által képviselendő javasolt álláspont az, hogy teljes egészében támogatni kell a javasolt módosítást.

Igaz ugyan, hogy bizonyos esetekben az uniós jogszabályok már összhangban vannak a 17. módosítás keretében javasolt változtatásokkal, egyes pontok esetében azonban hiányzik vagy gyenge az összhang.

Jóllehet fontos érvek szólnak a benyújtott módosítás támogatása mellett, magától értetődő, hogy egy későbbi szakaszban még lehet dönteni arról, hogy bizonyos részleteket illetően kell-e módosítani a 996/2010/EU rendeletet, és/vagy szükség van-e arra, hogy a Chicagói Egyezmény 38. cikkével összhangban értesítést küldjenek az eltérésekről.

A módosítás támogatásának első oka, hogy az az ICAO-tagállamok széles köréből érkező szakértők – köztük számos uniós tagállami szakértő – által elért nemzetközi konszenzus eredménye. A különböző elemek módosítása tekintetében a közös célkitűzés a légiközlekedési balesetek és repülőesemények kivizsgálása nemzetközi rendszerének javítása. Ez egy olyan helyzet, hogy ha az uniós tagállamok nem támogatják a javasolt módosítást, az veszélybe sodorhatná az erre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket. Másrészről már csak azért is elengedhetetlen a 17. módosítást teljes egészében támogatni, mert számos olyan változtatást vezet be, amelyek egymáshoz kapcsolódnak. A 17. módosítás csupán egyes részeinek támogatására vonatkozó döntés zavart okozna a javasolt módosítás belső logikájában és azzal a veszéllyel járna, hogy tovább csökken a 13. mellékletben foglalt szabályok közötti összhang. Végezetül meg kell jegyezni, hogy míg a légiközlekedési eseményvizsgálatokkal kapcsolatos európai jogi keret átfogónak és egyben hatékonynak is tekinthető, számos más ICAO-tagállamban nem ez a helyzet.

Mint már említettük, a fentiek nincsenek hatással a későbbi szakaszban azzal kapcsolatban elvégzendő értékelésre, hogy az Uniónak kell-e módosítania saját szabályait és/vagy határoznia az eltérésekről szóló értesítés küldéséről. Az Európai Bizottság mindegyik esetben meg fogja tenni a szükséges lépéseket. Különösen abban az esetben, ha azt látja, hogy eltérésekről kell értesítést küldeni, megfelelő javaslatot fog kidolgozni az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerint elfogadandó határozatról.