ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.7

Egyes tanulmányokból ebben az összefüggésben az tűnik ki, hogy az Egyesült Államok kezd engedni a földrajzi jelzések európai modelljével szembeni elutasító hozzáállásából (amely a mezőgazdasági termékek és élelmiszerekre vonatkozóan teljesen más adottságokból, valamint gyakran ellentétes irányú kereskedelmi stratégiákból ered), mégpedig az ország változó termelési feltételei alapján. Így már az Egyesült Államokban is megjelentek az első olyan termelőüzemek, amelyek termékeik sikerét a származáshoz is kötik, és hiányolják a megfelelő védő rendelkezéseket. Közismert például a kaliforniai Napa völgyből származó borok esete. Emellett nemrég további esetek váltak ismertté különböző amerikai és kanadai államokból származó termékekkel kapcsolatosan (Florida Orange, Bleuet du Lac Saint-Jean), amelyeknek most olyan eredetmegjelölési gyakorlatokkal és utánzatokkal kell küzdeniük, amelyek torzítják az államok közötti, illetve a szomszédos országokkal való versenyt.
2.2.1

Az (értékpapír-)tőzsdék lehetővé teszik a kereslet és a kínálat pénzügyi eszközök révén történő találkozását (ez a tőzsde piaci szerepe). A befektetők szemszögéből nézve a tőzsde lehetővé teszi a pénzügyi eszközök megszerzését és eladását. A vállalatok szemszögéből nézve a tőzsde fontos feltétele a saját vagy idegen tőke megszerzésének. Ennek megfelelően a banki hitelfinanszírozás mellett a tőzsde is a vállalatok finanszírozásának központi eleme annak révén, hogy finanszírozza a pénzügyi eszközök emisszióját. Működő értékpapír-piaci kereskedés nélkül csak nagyon korlátozott mértékben lehetne lehetséges új pénzügyi eszközök kibocsátása. Egy valódi európai értékpapírpiac létrejötte új lehetőségeket kínálhat a vállalatoknak arra, hogy üzleti tevékenységeiket értékpapírok kibocsátása révén finanszírozzák. Ez az olyan tagállamokban működő vállalatokra is vonatkozik – sőt, pontosan rájuk vonatkozik –, ahol még ma is csak alacsony likviditású tőzsdei kereskedés folyik, és így csak korlátozottan lehet szó sikeres kibocsátásról. Ezenkívül egy európai értékpapírpiacnak ahhoz is hozzá kellene járulnia, hogy a befektetők ne a hazai piacukra összpontosítsanak – amint az még ma is megfigyelhető –, és profitálhassanak az európai gazdasági térség egészének gyarapodásából.
3.7

Sok általánosan elfogadott meggyőződést cáfoltak meg: nem csak a nagy országok és a nagyvállalatok tölthetnek be technológiai szempontból vezető szerepet; a kereskedelem nem a technológia terjesztésének legfőbb eszköze; kis országok is tölthetnek be technológiai vezető szerepet speciális területeken; a kisvállalkozások gyakran fejlesztenek ki innovatív, új technológiákat, a kutatók és a pénzügyi tőke nemzetközi mobilitása a technológia terjesztésének legfőbb eszköze.
2.6

Az is egyre nagyobb jelentőségre tesz szert, hogy a fejlődő országok maguk is komoly kötelezettségeket vállalnak az éghajlatváltozás megfékezése érdekében. Kína, India, Brazília és még néhány más feltörekvő gazdaság már most is jelentős kibocsátónak számít, illetve rohamléptekkel halad az e felé vezető úton, ezért fontos, hogy gazdaságukat úgy irányítsák, hogy kibocsátásuk növekedésének üteme jóval a szokványos gazdasági modell által diktált szint alatt maradjon.
3.1

Az alapanyagipar – a cement-, acél-, színesfém-, vegyianyag-, üveg-, cellulóz- és papíripar – a fosszilis fűtő- és üzemanyagokat energia és nyersanyag formájában is felhasználja, a különböző energiaforrásokhoz kapcsolódó költségek változása ezért több módon érinti az ágazatot. A vegyipar például alapanyagként használja a kőolajat műanyagok és más petrokémiai termékek előállításához. Ugyanakkor a kőolajpiaci fejlemények érintik a földgáz és a villamos energia felvásárlási árait is, mivel a földgázárak továbbra is kötődnek a kőolajárakhoz. A szénpiaci fejlemények is hatnak a nagy energiaigényű iparágak villamosenergia-költségeire. Az acélgyártásban pedig a szén és a koksz redukálóanyagként fontos alapanyag.
4.1

A KAP 2013 utáni továbbfejlesztéséről szóló vitának az EGSZB szerint továbbra is a multifunkcionális mezőgazdaság mintáját kell követnie, amely piacorientált módon működik, és ugyanakkor társadalmi érdekeket is szolgál. A KAP 1992 óta lezajlott reformjai megpróbálták elsimítani a nemzetközi piacnyitás (kulcsszó: dohai forduló) és a magas társadalmi követelmények (kulcsszavak: megelőző fogyasztóvédelem, környezetvédelem és állatvédelem) közötti célkonfliktust. Ennek az agrárpolitikának a 2013 utáni folytatásához továbbra is szükséges a KAP megfelelő finanszírozása.
1.7

A Transzatlanti Gazdasági Tanács (TEC) a közeljövőben fontos teendők elé néz: — A globális pénzügyi válságnak, illetve tágabb értelemben vett gazdasági következményeinek megoldásához az Atlanti-óceán mindkét partján új szabályozási rendszerekre lesz szükség. — Mivel az EU és mostantól az USA is komoly erőfeszítéseket tesz az éghajlatváltozás kezelésére, ezzel kapcsolatban is számos szabályozási kérdés felmerül majd. A TEC-nek garantálnia kell, hogy ezek a lehető leghatékonyabbak legyenek, és közben a környezeti teljesítmény is növekedjen. — A protekcionizmusba való menekülés csak súlyosbította az 1930-as évek világválságát. A TEC-nek szerepet kell kapnia a protekcionista tendenciák figyelemmel kísérésében Európában, az Egyesült Államokban és világszerte. — A TEC tág teret szán szabályozási együttműködési kezdeményezéseinek. Továbbra is jelentős és szükségtelen eltérések vannak az uniós és az egyesült államokbeli szabályozók valamennyi érintett érdekeit figyelembe vevő szabályalkotási módszerei között. — A szellemi tulajdonjogok megsértése továbbra is világméretű szinten jelentkező probléma. A TEC-nek tovább kell javítania a jogérvényesítésre irányuló közös erőfeszítések minőségén az olyan fő problémás területeken, mint például Kína. Ennek keretében vitákat kellene folytatnia arról, hogy miként lehetne például úgy megvalósítani a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférést, hogy közben a szellemi tulajdonjogok védelme ne sérüljön. — A TEC-nek javítania kell együttműködési mechanizmusait is. Több erőforrással kell ellátni, és egyértelműbb kritériumokat kell meghatározni számára annak érdekében, hogy új kérdéseket vehessen fel napirendjére. — A nagyobb átláthatóság és koordináció révén fokozni és szélesíteni kell az érintettekkel folytatott konzultációt, hogy az az egyenlőség elvén alapuló párbeszédeket is magába foglaljon. — A folyamatban az Atlanti-óceán két partján tevékenykedő jogalkotóknak erőteljesebb szerepet kell játszaniuk.
3.2

Az északi régiókban jelentős befolyást gyakorol a mezőgazdaságra a hosszú tél is, melynek során időnként akár -40 °C alá is süllyedhet a hőmérséklet, és a talaj fagyott. Az, hogy a talaj milyen mélységig fagy meg, a negatív hőmérsékletösszegtől és a hótakaró vastagságától függ. Ez utóbbi Lettországban és Észtországban például akár egy méter, Finnország és Svédország északi részén két méter is lehet. A hó felolvadása és a talaj kiolvadása hosszas folyamat, amely késleltetheti a tavaszi vetést és a vegetációs időszak kezdetét. Az északi területeken a tavaszi vetés ideje a szélességi foktól és a tengertől való távolságtól függően április vége és június közepe közé esik. A hátrányos helyzetű területek meghatározására szolgáló kritériumok kidolgozásakor ezért figyelembe kell venni az egyes régiók negatív hőmérsékletösszegét is.
1.3.5

Amit „párhuzamos bankrendszernek” hívnak, az a hitelnyújtás különböző formáit jelenti, melyek nincsenek szabályozva. A finanszírozás ilyen új formái teljesen szabályozatlanul fejlődhettek, még a céltartalékképzéssel szemben sem támasztottak követelményeket. Az EGSZB egyetért azzal, hogy ezen a területen is szabályozásra van szükség. A jelentés közös szabályokat, a különböző termékek meghatározását és szigorú ellenőrzést követel a befektetési alapok esetében is. Az EGSZB ezzel is egyetért.
4.2.1

Azokban az országokban, amelyek elismerik a munkavállalói státusz és az önfoglalkoztató státusz közötti átmeneti kategória létét, megfigyelhető, hogy a gazdaságilag kiszolgáltatott munkavállalóknak számos olyan jogot biztosítanak, amelyet más önfoglalkoztató kategóriák nem élveznek, még ha a vonatkozó jogok kevésbe kiterjedtek is, mint az alárendelt foglalkoztatottak esetében. Így a gazdaságilag kiszolgáltatott helyzetben lévő független munkavállalók jogai kötődhetnek a szociális védelemhez, de levezethetők a munkaviszonyban állókra vonatkozó munkajogi jogszabályok által nyújtott garanciákból is. Ezáltal alkalmazhatók a munkavállaló és ügyfele közötti egyedi viszonyokra (minimális jövedelem, munkaidő stb.), de a gazdaságilag kiszolgáltatott önfoglalkoztatók azon jogának elismeréséhez is vezethetnek, hogy szerveződjenek és kollektíven lépjenek fel szakmai érdekeik védelmére és érvényesítésére. Ez is illusztrálja azt az elképzelést, hogy a másoknak való kiszolgáltatottság – még ha nem is jogi, hanem csak gazdasági értelemben véve – különös védelem biztosítására jogosít fel.
5.4

Ebben az összefüggésben a Tanács elnöksége alkalmas eszköz arra, hogy — erősítse az Európa-eszme iránti elkötelezettséget és hozzájáruljon ahhoz, hogy az aktív európai állampolgárság mindinkább jellemezze mindennapjainkat; — az Európai Unió jövőjét formáló különböző szintű politikai folyamatoknak a civil szervezetek, az állampolgárok közvetlen résztvevői és alakítói legyenek; — erősödjön a civil párbeszéd; — garanciát nyújtson, hogy az EGSZB folytassa, folyamatosan újítsa meg és gazdagítsa a Tanács elnökségéhez kapcsolódó munkaformáit; ez utóbbi részeként és kiegészítve a 4. pontban felsoroltakat az EGSZB: a) szorgalmazza a civil kezdeményezéseket, összefogást, beleértve kiemelt jelentőségű (high visibility) civil esemény(ek) szervezését az elnökséget adó országban; b) lépjen fel annak érdekében, hogy a jelentősebb civil kezdeményezések a kormányzatokkal partneri alapon folytatott párbeszéd eredményeként épüljenek be az elnökségi programokba, ezáltal is erősítsék azok társadalmi elfogadottságát és támogatottságát; c) az európai civil szervezetekkel és hálózatokkal kapcsolatot tartó csoportja rendszeresen szorgalmazza az aktuális tanácsi elnökséghez kapcsolódó és a civil szervezetek szempontjából releváns kérdések megvitatását; d) kezdeményezze, hogy a Tanács elnökségét adó országok gazdasági és szociális tanácsai (vagy hasonló intézményei) aktívan kapcsolódjanak be a vonatkozó tevékenységekbe és programokba; e) biztosítsa, hogy a Tanács elnökségét adó ország EGSZB-tagjai kapjanak meg minden segítséget ahhoz, hogy az elnökséggel kapcsolatos munkájukat eredményesen tudják végezni; f) a legjobb gyakorlatok megismertetésével járuljon hozzá ahhoz, hogy a civil szervezetek hatékonyan tudják segíteni a Tanács elnökségét adó ország munkáját.
4.3.1

Ez a rendelkezés az Európai Bizottság – már eddig is széles körben alkalmazott – konzultációs gyakorlatát az európai demokráciamodell most megerősített részvételi pillérének kontextusába helyezi. Az EGSZB emlékeztet arra, (9) (10) hogy ez a konzultációs gyakorlat alapjában véve az Európai Bizottság „európai kormányzásra” vonatkozó, 2001-ben kifejezésre juttatott elképzelésének (11) egyik fontos eleme, és felülről lefelé ható (top-down) intézkedésként csak közvetett módon teszi lehetővé a civil fellépést. Ismételten felhívja a figyelmet arra is, hogy különbséget kell tenni a hivatalos szervektől kiinduló intézkedésként értendő „konzultáció” és a polgárjogként értendő „részvétel” között. A szóban forgó intézkedés nem érinti azt a szempontot, hogy a szervezett civil társadalmat egy alulról induló (bottom-up) folyamatba vonják be.
5.3

A gyártók részéről érkező kereslet csökkenésére való tekintettel az alkatrészek beszállítóinak is csökkenteniük kell termelésüket, és mindez a foglalkoztatásra is kihatott. Egyeseknek be kellett szüntetniük tevékenységeiket, és a becslések szerint az ágazat beszállítóinak jelenleg mintegy 10 %-a van csődveszélyben. Ez a helyzet további költségeket generál a gyártók számára is, akiknek váratlan beruházásokkal kell szembenézniük ahhoz, hogy kisegítsék az alkatrészek beszállítóit vagy másokat találjanak, sőt új öntvényformákat készíttessenek el a hiányzó alumínium vagy műanyagalkatrészek pótlására. A forgalom és a megrendelések jelenleg mintegy 40 %-kal csökkentek. Nem ritka, hogy versenyképessége megőrzése érdekében sok gyártó délkelet-ázsiai beszállítókhoz fordul.
4.3

Ez egyben annak elismerése is volt, hogy szükséges a civil társadalom bevonása a közszféra intézkedéseinek hatáselemzésébe, valamint a fenntartható fejlődést érintő stratégiai döntésekbe és felelősségvállalásba is. Ennek értelmében valamilyen jogcímen minden érdekelt felet (melyek közül az egyik, nevezetesen a jövendő nemzedék a dolog természetéből adódóan még nem lehet jelen) szorosan be kell vonni a tervek kidolgozásába és végrehajtásába.
2.6

Végül hozzá kell tennünk, hogy a vízválság fenyegetése további súlyos következménye az éghajlat felmelegedésének. Megelőző intézkedés híján 2020-ig a Föld népességének a fele a vízhiány veszélyének lehet kitéve. A bolygónak már most is több mint 1,5 milliárd lakója nem jut ivóvízhez, és nem részesül szennyvíztisztítási szolgáltatásban. Ezenkívül, területenként változó mértékben, a mezőgazdaság is kárát látja majd a vízhiánynak, aminek következtében a kereskedelem stratégiai jelentőségűvé válik az energia-, éghajlat- és élelmezésbiztonsággal összefüggő nemzeti érdekek érvényesítésében. A ritka erőforrások hatékony elosztását elősegítve a nemzetközi kereskedelem mérsékelhetné a vízkészletekre nehezedő világszintű nyomást.
2.6

Az Európai Unió az első PrepCom-ülés alkalmával aktívan segítette egy pozitív és kezelhető napirend kialakítását a csúcstalálkozó folyamatához, és tagállamaival együtt jelenleg is folytatja saját aktív előkészítő folyamatát. Az EGSZB örömmel fogadta, hogy az uniós delegáció tagjaként, a civil társadalom képviselőjeként bevonták az első PrepCom-ülés munkájába, és továbbra is aktív szerepet kíván játszani, először e kezdeti vélemény kidolgozása révén, majd pedig az előkészületek során a további munkában (lásd a 7.2. pontot). A jelen vélemény mellett az EGSZB felhívja a figyelmet számos korábbi véleményére is, amelyek kapcsolódnak a csúcstalálkozóhoz és annak célkitűzéseihez (ezek listáját lásd a mellékletben).
3.15

A Handicap International nevű szervezet nonprofit szervezetek számára versenyt hirdetett meg, amelynek célja a fogyatékkal élő személyeknek a tevékenységeikbe történő bevonása. Tunéziát és Jordániát az Egyesült Nemzetek Szervezetének fejlesztési programjába (UNDP) vonták be. Jordániában az UNDP partnereként az Al Hussein Society for the Habilitation and Rehabilitation of the Physically Challenged nevű szervezetet hozták létre, amely a testi fogyatékkal élők szervezete. Célja, hogy informatikai helyiségek speciális számítógépes programokkal, többek között grafikus alkalmazásokkal történő felszerelése révén, valamint digitális ismeretek oktatása révén fogyatékkal élő személyek kihasználhassák az információs technológiákban rejlő lehetőségeket.
4.2.6.3

Készségfejlesztés és az idősebb munkavállalókban rejlő lehetőségek kiaknázása a) Az EGSZB hangsúlyozni szeretné a tartós munkanélküliség jelentős kockázatait (jövedelemkiesés, a készségek leépülése, illetve társadalmi kirekesztés), és ezért úgy véli, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatoknak aktívabb szerepet kell vállalniuk a szakképzési politikák kidolgozásában, illetve abban, hogy munkát találjanak a tartós munkanélkülieknek és aktív foglalkoztatást teremtsenek; b) az uniós és tagállami szintű ágazatspecifikus szociális párbeszédnek kulcsszerepet kell játszania a szakismeretetekkel kapcsolatos problémák megoldásában; ez pedig jól jelzi, hogy milyen fontosak ebből a szempontból az ágazati szakismereti tanácsok; c) ebből kiindulva továbbra is fent kell tartani és támogatni kell a kollektív bértárgyalásokat, mivel mind a dolgozók, mind pedig a vállalatok számára hasznosak lennének a magasabb szintű szakismeretek; d) válság idején jogos elvárás lenne, hogy az Európai Szociális Alapból finanszírozzanak egyrészt olyan intézkedéseket, melyek a készségek javítására szolgálnak, másrészt pedig tisztességes munkalehetőségeket teremtő innovatív projekteket; e) az is hasznos lenne, ha az idősebbek a munkavégzés meghosszabbítása mellett dönthetnének. Ehhez javítani kell az egészségügyet, az emberekhez kellene igazítani a munkát, értékelni kellene a munkát, és javítani kellene a képzettségi szintet, szem előtt tartva az ILO 162. ajánlásában (16) megfogalmazott elveket; f) ennek alapján nagyon fontos, hogy tőkét kovácsoljunk abból, hogy az idősebbek átadhatják munkahelyi tapasztalataikat másoknak. Ezt a kérdést aztán meg lehetne vitatni a munkaadók és munkavállalók képviselőivel.
3.4

A munkakultúra változása a gyakorlatok és az irányítás megváltoztatását is kikényszeríti. A munka jellegének alakulását az is befolyásolja, hogy egyre inkább figyelembe veszik a fenntarthatóság szempontjait, azaz a vállalkozások gazdasági, társadalmi és környezeti szempontokat kezdenek alkalmazni a siker mérésében és az operatív döntéshozatalban. A fenntartható munkahelyek tervezésének vezérelve az, hogy az új munkahely ne csak egészséges és termelékeny legyen, hanem inspirálja is az embereket, és növelje a jólétet.
6.1

A gyermekekkel szembeni szexuális visszaélések megelőzése a társadalom minden tagjának felelőssége. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a kormányzati ügynökségek és a civil társadalmi érdekelt felek továbbra is működjenek együtt a gyermekekkel szembeni visszaélések megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtásában. Az EGSZB támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint például az Európa Tanács „Minden ötödik” kampányát, (31) illetve a „Bugyiszabályt”. (32) A civil társadalom részéről pedig fontos, konkrét példák a fellépésre a „Stop It Now!” [Vessünk neki gátat most rögtön!] (33) és a brit Barnardo’s „Cut Them Free” [Oldozzuk el őket] (34) kampánya, továbbá az ECPAT International és a The Body Shop „Stop Sex Trafficking of Children and Young People” [Vessünk gátat a gyermekek és a fiatalok szexuális célú áruba bocsátásának] kampánya. (35)
1.7

Létfontosságú, hogy jelentősen kibővítsük a nemzetek közötti együttműködést – bevonva ebbe az egyetemeket és a kutatóközpontokat, valamint a megfelelő képzést kapott fiatal szakembereket is –, annak érdekében, hogy szabványosítani lehessen az olyan új vasúti kocsik kifejlesztését, tervezését és gyártását, amelyek különböző vágány- és jelzésrendszerek mellett is képesek közlekedni. Ez már önmagában is fellendítené az európai iparágat. A torlódások és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében ösztönözni kellene a vasúti közlekedés igénybevételének népszerűsítésére és támogatására szolgáló különféle intézkedések meghozatalát. A viselkedésmód megváltoztatásához egyúttal növelni kell a vasúti közlekedés kapacitásait, vonzerejét és utasbarát jellegét, egy más közlekedésmódokkal is méltányos versenykörnyezetben.
1.8

Annak érdekében, hogy a nők szervezett formában részt vegyenek a folyamatokban, és képességeiket így ki tudják bontakoztatni, hatékony, hozzáférhető és rugalmas szolgáltatásokra van szükség, amelyek a gondoskodással töltött idő mellett szabadidőt is lehetővé tesznek. Ez a megjegyzés érvényes az egészségügyre, a közlekedésre, a hitelre, az elosztásra, a marketingre, az idősek és a gyermekek ápolására, de azokra a szociális szolgáltatási ágazatokra is, amelyek azoknak a nőknek a biztonságáról gondoskodnak, akik nincsenek fedezve. Ebben az esetben is teremthetők munkahelyek az érintett szolgáltatások területén.
6.1.1.1

Minden eddig meghozott és a jövőben tervezett intézkedést kizárólag a szociális partnerek kiterjedt bevonását követően szabadna bevezetni. Ez következik az EUMSZ 152. cikkéből is. Ez vonatkozik különösen a tisztán gazdasági vagy költségvetési takarékossági kiigazításokként elkönyvelt, a társadalmi helyzet romlását célzó gazdasági intézkedésekre. A szociális partnerek bevonásának szükségességére példaként utalunk az uniós munkacsoport Görögországban történt alkalmazására. Ezen túlmenően időben és széles körben a szociális szövetségeket és a nem kormányzati szervezeteket is be kell vonni valamennyi intézkedésbe.
4.4

A Nemzetközi Valutaalap (Redesigning the Contours of the Future Financial System [A jövőbeli pénzügyi rendszer körvonalainak újratervezése], IMF belső állásfoglalási feljegyzés – 2010. augusztus 16., SPN/10/10.) hangsúlyozza a takarékszövetkezetek alapvető szerepét: „A kisebb takarékszövetkezetek vagy kölcsönösségen alapuló intézmények is virágozhatnak. Ezek a részvényesek elvárásaitól kevésbé függő bankok általában el tudták kerülni a nagyobb magánszektorbeli intézmények által elkövetett hibák többségét. Bár nem mindig tartják őket a leghatékonyabb, legdinamikusabb vagy leginnovatívabb intézményeknek, számos országban ők azok, akik kiszámítható és biztonságos módon elégítik ki a kis- és középvállalkozások és sok háztartás hiteligényeit.”
1.2.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a Rio+20 konferencia nyomon követésének és a konferencián hozott döntések megvalósításának a civil társadalom bevonásával és részvételével kell történnie. Ezért nyomatékosan üdvözli a többi intézmény ebben az irányban tett erőfeszítéseit. Az EGSZB, mint a Rio+20 konferenciát megelőzően is, továbbra is támogatni fogja a fenntarthatóság kérdéseiről szóló civil társadalmi párbeszédet, bevonva a civil társadalom európai szervezeteit és hálózatait, valamint a nemzeti gazdasági és szociális tanácsokat és fenntarthatósági tanácsokat is.
3.2

Még ha a szociális mezőgazdaság körébe tartozó tevékenységek rendkívül különfélék is, két dologban mindig megegyeznek: a) a tevékenységekre mezőgazdasági üzem keretében kerül sor, és b) ezek az ideiglenesen vagy állandó jelleggel sajátos szükségletekkel rendelkező személyeket célozzák – beleértve az oktatás területét is. Ezáltal a szociális mezőgazdaság nemcsak a személyek jóllétéhez és kiteljesedéséhez járul hozzá, hanem a vidéki területek fejlesztéséhez, valamint a városi és vidéki területek közötti jobb kapcsolatokhoz is.
8.9

A partnerek kiválasztását a „partnerségi pluralizmus” elvének keretében kell végrehajtani. A gazdasági és szociális partnerek, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek mellett más szereplőket is be kell vonni, mint például a társadalom innovatív, feltörekvő és kirekesztett rétegeit, amelyeknek hozzáférést és szerepet kell biztosítani a partnerségben. E rétegek számára a koordinációs platform modellje nagyon hasznosnak bizonyul. Gazdasági partnerként a (komoly munkahelyteremtő potenciállal rendelkező) mikrovállalkozásokat és (a szociális vállalkozás kezdeményezés nyomon követéseként) a szociális gazdaságot is be kell vonni a partnerségbe.
4.5

A fogyasztó nézőpontjából a kulcskérdések a szolgáltatásbiztonság és a hozzáférés garanciáival függenek össze, miközben a fogyasztó meghatározó és szinte kizárólagos választási szempontja az ár. A fogyasztók számára eleve nehezebb a szolgáltatások, mint a termékek összehasonlítása, és ez a feladat még nehezebbé válik, amikor olyan a szerződéses rendelkezésekkel találkoznak, amelyeket általában nem fejtenek ki kellőképpen. Ilyen például a tarifák és árak rögzítésének módszere, amely nagyon átfogó és a tulajdonképpeni szolgáltatáson túl is számos elemet magában foglaló kérdés. Ráadásul ezeket a módszereket a fogyasztók érdekeit képviselő szervezetek nem vitatják meg, sőt, nem is ismerik kellőképpen. A hibás szolgáltatások vonatkozásában is fel kellene állítani egy olyan rendszert, mint a termékek esetében (RAPEX), hogy a fogyasztói szervezetek hálózataikon keresztül felhívhassák ezek létezésére a fogyasztók figyelmét.
3.2

A fiatalok sokkal nagyobb arányban használják a közösségi oldalakat, mint más korosztályok. Az Eurostat adatai szerint Európában 2010-ben a 16 és 24 év közötti uniós internetezők négyötöde használta erre a célra a világhálót, szemben a 25–54 éves korosztály kétötödével, illetve az 55–74 évesek kevesebb mint egyötödével (lásd az Európai Bizottság Risk and Safety on the Internet c. felmérését). Az EGSZB ezzel kapcsolatban utal arra, hogy véleményt dolgoz ki a gyermekeknek szóló reklámok témájában.