EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.5.16. COM(2018) 301 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Eredményjelentés az európai migrációs stratégia végrehajtásáról



1.BEVEZETÉS Ez a jelentés áttekintést nyújt az európai migrációs stratégia egyes munkaterületein a 2018. márciusi legutóbbi bizottsági jelentés óta elért előrehaladásról és fejleményekről. Emellett számba veszi, hogy milyen előrelépés történt az uniós vezetők részére 2017 decemberében előterjesztett bizottsági ütemtervvel összhangban. Bemutatja a munka átfogó jellegét, és emlékeztet arra, hogy az EU erőfeszítéseinek intenzitását valamennyi területen fenn kell tartani. Ezenkívül olyan konkrét kulcsintézkedéseket is meghatároz, amelyek az uniós válasz folyamatos eredményességének biztosításához szükségesek. Ez magában foglalja annak szükségességét is, hogy a tagállamok és az EU közösen további pénzügyi beruházásokat eszközöljenek a migráció külső dimenziójával kapcsolatos uniós fellépés támogatására. A jelentés rámutat arra, hogy a migráció jelentette kihívás kezeléséhez további intézkedésekre van szükség, és meghatározza mely esetekben bizonyultak elégtelennek a jelenlegi intézkedések, és van további erőfeszítésekre szükség. Amint az a korábbi jelentésekben is szerepel, a jelenlegi helyzet megerősíti, hogy az Európára nehezedő migrációs nyomás mögött meghúzódó tényezők strukturális jellegűek. Az olyan elhúzódó konfliktusok, mint például a szíriai, nem valószínű, hogy enyhülnének. Az éghajlatváltozás új okokat teremt arra, hogy az emberek útra keljenek. A demográfia hosszú távú népességnövekedést vetít előre az EU szomszédságában. Emiatt különösen fontos, hogy az EU felvértezze magát azokkal az eszközökkel, amelyek segítségével megbirkózhat a helyzettel. 2.HELYZET A FŐ MIGRÁCIÓS ÚTVONALAK MENTÉN 2018 első hónapjaiban növekvő nyomás volt tapasztalható bizonyos útvonalakon, míg bizonyos helyszíneken hirtelen – és néha kiugró – növekedéssel szembesültek. Bár továbbra is nagy a nyomás, a közép-mediterrán útvonalon 2018 első három hónapjában folytatódott a 2017. évi csökkenő tendencia. A tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy a kedvezőbb nyári időjárási viszonyok fokozottan növelik a hirtelen növekedés valószínűségét, és különös figyelmet kell fordítani az elmúlt években változatos mintázatot mutató útvonalakra. A tapasztalatok azt is mutatják, hogy a nyomás áthelyeződik az egyik útvonalról a másikra, és éberségre és koordinációra van szükség valamennyi területen. Szabálytalan határátlépések a fő migrációs útvonalakon – 2014–2017 Kelet-mediterrán útvonal A kelet-mediterrán útvonalon érkezők száma – azt követően, hogy 2017 nyarán csúcsértéket ért el – 2018 márciusa óta ismét jelentősen megemelkedett annak ellenére, hogy a mozgások összességében véve továbbra is korlátozottak az EU–Törökország nyilatkozat 2016. márciusi életbe léptetése előtti időszakhoz képest. A május 6-ig tartó 18 hét alatt 9 349 érkezőt regisztráltak a görög szigeteken, míg 2017 ugyanezen időszakában ez a szám 5 582 volt. Állampolgárságukat tekintve a 2018-ban ez idáig érkezők 2017-hez hasonlóan a következő három főbb csoportba tartoztak: 41 %-uk szíriai, 23 %-uk iraki, míg 11 %-uk afgán állampolgár volt. Tengeri útvonalon Leszbosz szigetére érkeztek a legtöbben (a tengeren érkezők teljes számának 58 %-a), amelyet Számosz követ a sorban. 2018-ban május 6-ig 19 halálesetet és eltűnt személyt regisztráltak az Égei-tengeren, azaz tovább folytatódott a 2017-ben tapasztalt csökkenő tendencia. Míg a Törökországból Olaszországba, Ciprusra, Bulgáriába és Romániába történő átkelések száma az utóbbi időben korlátozott volt, lényegesen megemelkedett a szárazföldi határon keresztül Törökországból Görögországba irányuló szabálytalan határátlépések száma. A fokozott irreguláris migrációs nyomás terén jelentkező növekvő tendencia már 2017 utolsó hónapjaiban érezhető volt ezen a határon, és ez azóta sem hagyott alább. 2018 első hónapjaiban az illegális határátlépések száma több mint kilencszeresére nőtt 2017 ugyanezen időszakához képest: május 6-ig bezárólag 6 108 illegális határátlépést regisztráltak. Az ezen az útvonalon tapasztalt kezdeti növekedés főleg török állampolgároknak volt betudható (majdnem 50 %), de 2018 márciusa óta az érkezők közül a legtöbb szíriai (48 %), török (18 %) és iraki (15 %) állampolgárságú volt. A török állampolgárok aránya ezen a határon 2017 folyamán 39,6 % volt. Nyugat-balkáni útvonal A nyugat-balkáni útvonal középső folyosóján keresztül történő irreguláris átutazás kezelésére irányuló összehangolt fellépés következtében lehetséges alternatív útvonalakra helyeződött át a hangsúly. 2018 első negyedévében arról számoltak be, hogy fokozott mozgás tapasztalható Albánián, Montenegrón és Bosznia-Hercegovinán keresztül a horvát határ irányába, majd tovább Szlovéniába. Emellett bebizonyosodott, hogy vannak olyan migránsok, akik Szerbiában erre az útvonalra térnek rá, hogy kikerüljék a fokozott ellenőrzéseket Szerbia Horvátországgal, Magyarországgal és Romániával szomszédos határain. Bosznia-Hercegovina az év első negyedévére vonatkozóan 533 észlelt, az országba irányuló illegális határátlépésről számolt be; a legtöbben szíriai, líbiai, pakisztáni és afgán állampolgárok voltak. Bár állandó szintet ért el, de folytatódott az a jelenség, hogy iráni állampolgárok illegálisan kísérelnek meg belépni az EU-ba. Szerbia arról számolt be, hogy a vízumkorlátozások 2017. szeptemberi feloldása óta több mint 11 305 iráni állampolgár lépett be területére, 9 052 kilépőt regisztrált, és 30-nál kevesebben nyújtottak be menedékjog iránti kérelmet. Értesülések szerint irániak hamisított okmányokkal próbálnak Közép- és Nyugat-Európába eljutni. A Teherán és Belgrád közötti közvetlen repülőjáratok 2018. márciusi indítása miatt nőhet e fejlemények nyomon követésének szükségessége. Közép-mediterrán útvonal Május 6-ig 9 567 érkezést regisztráltak 2018-ban, ami hozzávetőleg 77 %-kal kevesebb 2017 ugyanezen időszakához képest. Az elmúlt hetekben azonban egyes esetekben jelentős növekedés volt tapasztalható, 2 072 személy érkezett április utolsó két hetében és május első hetében. Emellett az érkezők főbb csoportjainak állampolgárságát illetően figyelemre méltó változás következett be ezen az útvonalon 2017-hez képest. Állampolgárságukat tekintve az érkezők többsége 2018-ban tunéziai (20 %), eritreai (19 %) és nigériai (7 %), míg 2017-ben nigériai, guineai és elefántcsontparti volt. Az Olaszország felé tartó hajók jelentős része Tunéziából indul, ez volt az eset a 2018. április 26-ig történt indulások 22 %-ánál (és a Tunéziából érkezők túlnyomó többsége tunéziai állampolgár). Folytatódott a migránsok halálával járó tragédiák számának csökkenő tendenciája ezen az útvonalon. Ebben az évben május 6-ig 358 tengeri halálesetet és eltűnt személyt regisztráltak. Az olasz parti őrség támogatására irányuló uniós műveletek 2016. február 1-je óta közel 290 000 migránst mentettek meg. Az uniós fellépésnek köszönhetően javult a líbiai parti őrség arra irányuló kapacitása, hogy migránsokat mentsen meg líbiai felségvizeken, és a Nemzetközi Migrációs Szervezet becslései szerint a líbiai hatóságok 2018 első négy hónapjában 4 964 migránst mentettek meg. A Nemzetközi Migrációs Szervezet 2018 első negyedévében 2 963 migránst mentett meg a sivatagban Nigerben.

Nyugat-mediterrán/atlanti útvonal A Nyugat-mediterrán/atlanti útvonalon érkezők száma továbbra is növekvő tendenciát mutat, ami a halálesetek és eltűnt személyek számában is tükröződik (idén május 6-ig 217 esetet regisztráltak). A Spanyolországba (a nyugat-mediterrán útvonalon, az atlanti útvonalon, valamint Ceután és Melillán keresztül) érkezők száma 2018-ban április 29-ig összesen 6 623 volt, ami közel 22 %-kal magasabb 2017 ugyanezen időszakához képest (5 429). Az ezen az útvonalon érkezők közül a legtöbben marokkói (17 %), guineai (14 %), mali (10 %), elefántcsontparti (7 %) és gambiai (6 %) állampolgárok voltak 2018-ban. Menedékjog Annak ellenére, hogy az érkezők száma nem érte el a 2015. évi csúcsértéket, változatlanul jelentős a függőben lévő menedékjog iránti kérelmek ügyforgalma, ami nyomást gyakorol a nemzeti menekültügyi rendszerekre. Az EU továbbra is támogatja a tagállamokat e helyzet kezelésében. Az EU-ban 2017-ben benyújtott menedékjog iránti kérelmek száma (685 000, beleértve a gyermekek által benyújtott 160 000 kérelmet) 43 %-kal alacsonyabb volt, mint 2016-ban.2018-ban 186 522 nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be a tagállamokban április 29-ig bezárólag, ezek közül 5 257 kérelmet kísérő nélküli kiskorú. Menedékjog iránti kérelmek száma az EU-ban 2008-tól 2018 első negyedévéig A menedékjog iránti kérelmek teljes számának nagy része csak néhány tagállamra összpontosul. 2015-ben a legtöbb menedékjog iránti kérelmet kézhez kapó három tagállam az EU-ra vonatkozó teljes szám 62 %-át képviselte (míg ez az érték 2016-ban 76 %, 2017-ben pedig 64 % volt). 2015 óta változás következett be az EU-ban menedéket kérők állampolgárságának főbb csoportjai terén.Míg Szíria, Afganisztán és Irak 2015 óta az első öt között maradt, 2016-ban Koszovó és Albánia helyébe Pakisztán és Nigéria lépett. A menedékjog iránti kérelmek számát tekintve a szíriai állampolgárok vezetik a listát. A szíriaiakra vonatkozó átlagos elismerési arány stabil maradt: 2015-ben 97 %, 2017-ben pedig 94 % volt. 2017-ben az elsőfokú határozatok általános elismerési aránya az EU-ban 46 % volt (a 2016. évi 61 %-hoz és a 2015. évi 52 %-hoz képest). Szíria mellett Eritrea (92 %) és Szomália (69 %) esetében is magas volt az elismerési arány. A legalacsonyabb elismerési arányok jellemzően a nyugat-balkáni országok állampolgárait érintették. A migráns gyermekek védelme Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (a továbbiakban: UNHCR) szerint 2017-ben 32 963 gyermek érkezett Görögországba, Olaszországba, Spanyolországba és Bulgáriába, akiknek a 60 %-a kísérő nélküli vagy hozzátartozójától elszakított gyermek volt. 2017-ben az érkező gyermekek száma összességében 67 %-kal csökkent 2016-hoz képest, azonban a kísérő nélküli vagy hozzátartozójától elszakított gyermekek aránya a 2016. évi 34 %-ról 60 %-ra nőtt 2017-ben. A tagállamoknak fel kell gyorsítaniuk a migráns gyermekek védelméről szóló közlemény végrehajtását, különösen a befogadási feltételek javítása és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, a gyermekek eltűnésének megelőzése és a gyermekekkel kapcsolatos eljárások – mindenekelőtt a családegyesítés – késedelmeinek csökkentése tekintetében, valamint összességében véve annak érdekében, hogy a gyermekeket érintő valamennyi határozatban erőteljesebben érvényesüljön a gyermek érdekének elve. A Bizottság az Európai Parlament 2018. május 2-i plenáris vitája során tájékoztatást nyújtott a közlemény végrehajtása terén elért eredményekről és az előttünk álló kihívásokról. 3.UNIÓS TÁMOGATÁS A MIGRÁCIÓKEZELÉSHEZ A menekültügyi és migrációs válság kapcsán nyújtott uniós támogatás állandó és nagy fokú volt. Akkor bizonyult a legeredményesebbnek, amikor a legnagyobb volt a közös szerepvállalás. Az EU és ügynökségei általi közvetlen támogatás és pénzügyi segítség akkor volt a legeredményesebb, amikor a tagállami szakértelemmel és forrásokkal a terepen együttműködve fejtette ki hatását. A bevándorlási összekötő tisztviselőkre vonatkozó jogszabály Bizottság által javasolt felülvizsgálata szintén hozzájárul majd a szükséges koordináció megerősítéséhez és a közös uniós fellépés eredményességének javításához. Az alábbiakban ismertetett lépések azt mutatják, hogy alapvető fontosságú a támogatás intenzitásának fenntartása és a koordináció további megerősítése. A Bizottság ma a Vízuminformációs Rendszer jogi keretének felülvizsgálatára irányuló javaslatot is elfogad, amely növelni fogja a határok és az EU biztonságát azáltal, hogy az interoperabilitás kihasználása és a fennmaradó informatikai hiányosságok kezelése révén szigorítja a vízumkérelmek feldolgozási eljárását. A Bizottság továbbra is nyomon követi a vízummentességet élvező országok irreguláris migrációval kapcsolatos kihívásait, és szükség esetén proaktív intézkedéseket hoz. Kelet-mediterrán útvonal – támogatás Görögországnak és Bulgáriának Az uniós fogadóállomásokon alapuló koncepció továbbra is a Görögország részére nyújtott uniós támogatás kulcsfontosságú elemei közé tartozik. Folytatódott a további befogadó kapacitáshoz nyújtott támogatás. A kószi uniós fogadóállomáson létrehozott további férőhelyeknek köszönhetően valamelyest nőtt a teljes befogadó kapacitás (6 292 férőhelyről 6 338-ra). A kitoloncolás előtti őrizeti kapacitás 710 férőhellyel változatlan szinten maradt, ezekben a központokban több mint 200 személyt tartanak fogva. A befogadási feltételek azonban továbbra is komoly aggodalomra adnak okot. Május 6-ig az Égei-tenger 5 keleti szigetén tartózkodó migránsok teljes száma 16 565 fő volt, ami súlyos mértékű folyamatos túlzsúfoltsághoz vezetett. Ennek eredményeként a leszboszi hatóságok a migrációs csomóponton belül és kívül sátrakat használtak a további érkezők fogadására, továbbá komoly nyomás nehezedik az infrastruktúrára, az egészségügyi szolgáltatásokra és a hulladékgazdálkodásra: nőtt a közösségek közötti, valamint a migránsok és a helyi lakosság egyes részei közötti feszültség. A szigetek legsürgetőbb szükségleteinek kezelése érdekében a görög hatóságok 3 millió EUR-t fordítanak hulladék- és vízgazdálkodásra, valamint további lépéseket tesznek az infrastruktúra fejlesztésére (15 millió EUR), valamint szolgáltatásnyújtásra és nem élelmiszer jellegű cikkek biztosítására (63 millió EUR) irányuló uniós finanszírozású projektek megvalósítására. Konkrét probléma megfelelő szálláshelyet biztosítani a szigeteken és a kontinentális területeken a kísérő nélküli kiskorúak számára. Jelenleg több mint 2 000 kiskorú gyermek (beleértve a hozzátartozóiktól elszakított gyermekeket is) szerepel a szálláshelyet keresők várólistáján, ideszámítva az uniós fogadóállomásokon tartózkodó vagy a védőőrizet alatt álló kiskorúakat is. Egy folyamatban lévő pályázati felhívás keretében 1 785 szálláshelyre érkezett ajánlat. A görög hatóságok több szerződést is kötöttek, de további erőfeszítésekre van szükség az összes partner – köztük az önkormányzatok és a nem kormányzati szervezetek – részéről ahhoz, hogy fenntartható nemzeti rendszer jöhessen létre. Ezt a rendszert kiegészítené egy, a nevelőszülőknél való elhelyezésre vonatkozó – a kísérő nélküli migráns kiskorúakra is kiterjedő – új jogszabály, amelyet jelenleg tárgyal a görög parlament. Sor került gyermekvédelmi tisztviselők felvételére, képzésére és az uniós fogadóállomásokra történő kiküldésére. A szárazföldi határon keresztül érkezők jelentette nagy nyomásból adódó szükségletekre tekintettel a görög hatóságok jelenleg vészhelyzeti tervet dolgoznak ki annak érdekében, hogy megbirkózzanak az érkezők számának a nyár közeledtével valószínűsíthetően bekövetkező növekedésével. Ezt a tervet kell alapul venni egy olyan fenntartható nemzeti befogadási rendszerre vonatkozó átfogó stratégia kidolgozásához, amely a jelenlegi és előre jelzett áramlásokon, a nemzetközi védelem potenciális kedvezményezettjeinek számán, a menedékjog iránti kérelmek gyorsított feldolgozásán és megnövelt számú visszaküldésen alapul. Az EU továbbra is jelentős pénzügyi támogatást nyújt Görögországnak a migrációval kapcsolatos kihívások kezeléséhez az 561 millió EUR-t kitevő nemzeti programok előmozdítására irányuló, jelenleg végrehajtás alatt álló 2018-as pénzügyi terv révén. Ezenkívül a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz együttműködést folytat humanitárius partnerekkel annak érdekében, hogy segítse a menekülteket egy biztonságosabb és rendezettebb mindennapi élet kialakításában, valamint a helyi gazdaságba és társadalomba való jobb beilleszkedésben. Jelenleg több mint 24 500 bérelhető szálláshelyet biztosít, és havi készpénztámogatást biztosít a menekültek számára alapvető szükségleteik kielégítéséhez, valamint a Görögországban tartózkodó menedékkérők és menekültek alapvető szociális védőhálójának megteremtéséhez, továbbá a helyi gazdaság támogatásához. Jelenleg közel 45 000 személy részesül e program előnyeiből.

Az uniós ügynökségek folytatták a görög hatóságok támogatása terén végzett alapvető fontosságú munkájukat. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal április 30-ig bezárólag 63 nemzeti szakértőt, valamint 27 kölcsönmunkaerőt és 85 keretszerződéses tolmácsot küldött ki Görögországba. Május 7-ig bezárólag az Europol 13 vendégtisztet és két alkalmazottat küldött ki öt görögországi helyszínre másodlagos biztonsági ellenőrzések elvégzésére. Egy, a közelmúltban végzett értékelés ajánlásait végrehajtó cselekvési terv révén az Europol munkája is fejlesztésnek lesz kitéve. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség esetében a május 14-ig bezárólag kiküldött alkalmazottak teljes száma 573 volt. Ez a támogatás továbbra is elmarad a szükségestől, és a rotációs rendszerben dolgozó tisztségviselők tagállami pótlásával kapcsolatos bizonytalanságok miatt hosszú távú instabilitás övezi az EU által nyújtható segítséget. A Görögország és Törökország közötti szárazföldi határra nehezedő fokozott nyomás rámutatott arra, hogy a határon megerősített támogatásra van szükség. A Törökország és Görögország közötti meglévő együttműködésen túl az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség készen áll arra, hogy megerősítse jelenlétét, és fokozza a közös műveleteket. Ez természetesen a tagállamok további szerepvállalását tenné szükségessé. Folytatódik a Bulgáriának szóló jelentős támogatási program, aminek a révén 2018-ra vonatkozó kiegészítésként további 13 millió EUR vehető igénybe a nemzeti programok keretében rendelkezésre bocsátott 97,2 millió EUR-n és a 2015 eleje óta nyújtott 172 millió EUR összegű sürgősségi segélyen felül. A sürgősségi segély keretében egyes, határellenőrzést célzó nagy méretű berendezésekhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások végrehajtása lassan haladt a pályáztatás késedelmei miatt, de a nemzeti programok keretében biztosított források végrehajtása megfelelő ütemben zajlik. Bulgáriát érintően is maradtak hiányosságok az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség alkalmazottainak kiküldése terén: a szakértők száma jelenleg 130, ami 57-tel kevesebb, mint a megállapított igény. Az EU–Törökország nyilatkozat Az EU–Törökország nyilatkozatnak változatlanul kiemelkedő jelentősége van a görög szigetekre történő szabálytalan és veszélyes átkelések számának csökkentése és a tengeren folyó életmentés terén, valamint a nemzetközi védelemre szoruló szíriaiak áttelepítésének előmozdításában. Tartós sikere az összes érintett fél szerepvállalásától és folyamatos erőfeszítésétől függ. Alapvető fontosságú, hogy Törökország fenntartsa a csempészhálózatok felszámolását és a Görögországba – mind a szárazföldre, mind a szigetekre – irányuló szabálytalan átkelések megakadályozását célzó intenzív bűnüldözési tevékenységét, és folytassa a Görögországból való visszaküldéssel és visszafogadással kapcsolatos együttműködést az EU-Törökország nyilatkozat vagy a Görögország-Törökország kétoldalú jegyzőkönyv keretében. Törökország rendkívüli erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy szálláshelyet és támogatást nyújtson több mint 3,5 millió regisztrált szíriai menekült számára, és az EU bizonyította az iránti elkötelezettségét, hogy segítse Törökországot e kihívás kezelésében. A törökországi menekülteket támogató eszköz továbbra is támogatja a menekültek és befogadó közösségek szükségleteit Törökországban, szoros együttműködésben a török hatóságokkal. Az eszköz az egyik leggyorsabb és legeredményesebb uniós támogatási mechanizmusnak bizonyult, amelynek keretében közel 1,9 milliárd EUR került folyósításra. Az eszköz több mint 1,3 millió menekült számára nyújt segítséget havi készpénzátutalások révén, és több százezer ember részére biztosít támogatást az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz. Folyamatban van a 3 milliárd EUR összegű második részlet mozgósítása. Gyors végrehajtás révén biztosítható az eszköz első részlet keretében finanszírozott sikeres beavatkozásainak zökkenőmentes folytatása, különösen az oktatás támogatására nyújtott kiegészítő finanszírozás esetében, amelyről az új tanév kezdete előtt kell gondoskodni. A menedékjog iránti kérelmek görögországi elbírálásának lassú üteme továbbra is visszafogja a nyilatkozat hatálya alá tartozó, Törökországba irányuló visszaküldések végrehajtását. Mivel fennáll a kockázata annak, hogy a nyár folyamán esetleg növekedni fog az érkezők száma, különösen fontos, hogy a görög hatóságok sürgősen megoldást találjanak erre a problémára. Az EU továbbra is támogatja a görög menekültügyi szolgálatot és a fellebbviteli bizottságokat. Ezzel párhuzamosan a görög Államtanács határozata áprilisban megsemmisítette az Égei-szigeteken tartózkodó menedékkérőkre vonatkozó általános földrajzi korlátozást. A Bíróság megállapította, hogy a korlátozást nem támasztotta alá megfelelő jogi indoklás, és elismerte, hogy a korlátozás jelentős terhet ró a szigetekre. A görög hatóságok gyorsan reagáltak az ítéletre, és a görög menekültügyi szolgálat új határozatot hozott, amely a görög hatóságok szerint kezeli az Államtanács aggályait. Görögország új jogszabályt is előterjesztett a befogadási feltételekről szóló irányelv átültetésének befejezése céljából, ezáltal szilárdabb jogalapot teremtve ezen új határozat számára. Folyamatban van az új jogszabály véglegesítése a görög parlament általi elfogadáshoz. Az EU–Törökország visszafogadási megállapodás harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó szakaszának Törökország általi eredményes végrehajtásáig Törökországnak és Görögországnak biztosítania kell a Görögország–Törökország kétoldalú visszafogadási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek eredményes alkalmazását azon érkezők vonatkozásában, akik nem tartoznak az EU–Törökország nyilatkozat hatálya alá. Továbbra is kiemelt prioritást jelent Szíria és a vele szomszédos országok támogatása. Az EU a válság kezdete óta több mint 1 milliárd EUR-t különített el Jordánia és Libanon számára azért, hogy a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévőket humanitárius finanszírozás révén támogassa, valamint oktatást és egészségügyi ellátást biztosítson, illetve segítse a menekültek és a befogadó közösségek megélhetését. A Libanonnak nyújtott támogatást két, biztonsággal és beruházással foglalkozó miniszteri szintű nemzetközi konferencia is pártfogolta. A „Szíria és a térség jövőjének támogatása” című, 2018 áprilisában az EU és az Egyesült Nemzetek társelnökletével megrendezésre került második brüsszeli konferencia újból megerősítette az EU támogatását a szíriai helyzet politikai megoldásához, valamint az EU kötelezettségvállalását az alapvető szükségletek kielégítése iránt, és ennek keretében megerősítést nyert 560 millió EUR összeg 2018-ra, illetve további 560 millió EUR elkülönítése 2019-re. A konferencia összesen 6,2 milliárd EUR összegű, nemzetközi közösségtől származó vissza nem térítendő támogatást mozgósított 2020-ig, amelynek háromnegyedét az EU és tagállamai biztosítják. Nyugat-balkáni útvonal A Bizottság jelenleg véglegesíti belső eljárásait az Albániával kötendő, 2018 februárjában már parafált azon megállapodást illetően, amely lehetővé teszi az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára, hogy segítséget nyújtson a külső határigazgatás területén, valamint a migrációs áramlások hirtelen változása esetén gyorsan operatív csapatokat tudjon kiküldeni albániai területre. Április 30-án technikai szintű megállapodás született egy hasonló megállapodásról Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal. Jelenleg folynak a tárgyalások Szerbiával, és a Bizottság javaslatot tett hasonló megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával. Az Europol keretein belül létrehozott Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja folytatta a nyugat-balkáni útvonalon történő migránscsempészés kezelésére irányuló operatív együttműködés támogatását. 2018 első negyedévében az Europol 11 operatív találkozót szervezett a Nyugat-Balkánra összpontosítva, és 28 kiemelt ügyet kezelt. Ezenkívül 7 közös akciónapot is tartottak a nyugat-balkáni országokban, amelyek eredményeként sikeresen letartoztattak csempészeket. Az Europol továbbra is figyelemmel kísérte a teherautók és nagy gépjárművek révén történő migránscsempészést, amely egyre növekvő tendenciaként jelentkezik. A térség országai megerősítették határellenőrzési és határőrizeti kapacitásaikat, és a járőrszolgálatot célzott határszakaszokra irányították át. Ezzel párhuzamosan az EU továbbra is támogatást nyújt a nyugat-balkáni útvonalon fekvő országoknak a migránsokra és menekültekre irányuló befogadási feltételek és kapacitások javítására, valamint a migrációkezelési rendszerek megerősítéséhez szükséges kapacitások létrehozására összpontosítva. Folytatódtak a rendszeres kéthetenkénti videokonferenciák a Bizottság, a tagállamok, az uniós ügynökségek és a nyugat-balkáni partnerek részvételével a nyugat-balkáni útvonalon uralkodó migrációs helyzettel kapcsolatos együttműködés és információcsere előmozdítása érdekében. A Bizottság 2018. április 17-én elfogadott éves bővítési csomagja kiemelte, hogy az országoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket a migráció jelentette kihívások eredményes kezelése érdekében. Következő lépések: ·A görög hatóságoknak javítaniuk kell az uniós fogadóállomásokon uralkodó feltételeket, és kezelniük kell mindenekelőtt a veszélyeztetett csoportok és a kísérő nélküli kiskorúak szükségleteit. ·A görög hatóságoknak sürgősen fel kell gyorsítaniuk az EU–Törökország nyilatkozat hatálya alá tartozó, Törökországba irányuló visszaküldések végrehajtását. ·A görög hatóságoknak sürgősen véglegesíteniük kell a szigetekre és a szárazföldi határon keresztül érkezők növekvő számának kezelésére irányuló vészhelyzeti tervet.

·Meg kell erősíteni a Törökországgal folytatott együttműködést az irreguláris migráció jelenlegi és kialakulóban lévő szárazföldi és tengeri útvonalainak felszámolása érdekében, összhangban az EU–Törökország nyilatkozattal. ·Meg kell erősíteni a Görögországból való visszaküldéssel és visszafogadással kapcsolatos, Görögország és Törökország között folytatott együttműködést az EU-Törökország nyilatkozat, valamint a Görögország-Törökország kétoldalú jegyzőkönyv keretében. ·A tagállamoknak biztosítaniuk kell az uniós ügynökségek Görögországban és Bulgáriában folytatott munkájához szükséges szakértői támogatást. ·Mielőbb meg kell kötni az Európai Unió és a nyugat-balkáni partnerek közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által nyújtott operatív támogatásra irányuló megállapodásokat. Közép-mediterrán útvonal – Támogatás Olaszországnak Az EU folytatja az uniós fogadóállomásokon alapuló koncepció végrehajtására irányuló, Olaszországnak nyújtott támogatását. A tarantói uniós fogadóállomáson végzett tevékenységeket karbantartási munkák miatt átmenetileg felfüggesztették, és a lampedusai uniós fogadóállomáson is felújítási munkák akadályozzák a munkavégzést. Ezzel párhuzamosan az olasz hatóságok megerősítették elkötelezettségüket az iránt, hogy még idén három további uniós fogadóállomást nyitnak meg Calabria és Szicília területén. Folyamatban van az uniós fogadóállomásokra vonatkozó eljárási standardok felülvizsgálata. Az uniós ügynökségek intézkedéseket hoznak azzal a céllal, hogy a jelenlegi igényekhez igazítsák alkalmazotti létszámukat és a végzett tevékenységeik központi elemeit Olaszországban. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal április 30-ig bezárólag 38 nemzeti szakértőt, valamint 54 kölcsönmunkaerőt és 98 kulturális közvetítőt küldött ki Olaszországba. Az Európai Határ- és Parti Őrség 428 szakértője támogatja az újonnan érkezett migránsokkal kapcsolatos munkát. 2018. május 7-ig bezárólag az Europol összesen 15 vendégtisztet és három alkalmazottat küldött ki öt olaszországi helyszínre másodlagos biztonsági ellenőrzések elvégzésére. Ezenkívül Olaszország növelte az őrizeti kapacitást azáltal, hogy a potenzai idegenrendészeti fogda elérte a 96 férőhelyes teljes kapacitást. Az EU továbbra is jelentős pénzügyi támogatást nyújt Olaszországnak. Az olasz hatóságok megkezdték az Olaszország számára novemberben odaítélt pénzügyi keret szerinti intézkedések végrehajtását az orvosi ellátás, a kultúrák közötti közvetítés, a migránsok uniós fogadóállomásokon történő szűrővizsgálatára szolgáló berendezések, valamint a tengeri határőrizeti és kutató-mentő műveletek területén. Gentiloni miniszterelnök 2017. július 25-i levelének nyomon követéseként a Bizottság és az olasz Belügyminisztérium folytatta a tárgyalásokat a helyi szintű integráció támogatására, az emberkereskedelem áldozatainak védelmére, valamint a menekültügyi és visszaküldési eljárások eredményességének fokozására irányuló, sürgősségi segély keretében finanszírozandó intézkedések kidolgozása érdekében. Az Olaszországnak nyújtott sürgősségi segély kiegészíti az Olaszország nemzeti programjaihoz nyújtott több mint 654 millió EUR-s uniós támogatást. Folytatódott a Themis közös művelet, amely a közép-mediterrán térségen zajló irreguláris bevándorlás kezelésében, a tengeri életmentésben és a határokon átnyúló bűnözés megelőzésében és felderítésében támogatja Olaszországot. A műveleti terület jelenleg az Adriai-tengerre terjed ki, és megerősítették a bűnüldözési komponensét, különösen a terrorizmus elleni küzdelmet és a külföldi harcosokat illetően. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – 27 tagállam által nyújtott hozzájárulás mellett – jelenleg 428 határőrrel és legénységi taggal, két légi járművel, egy helikopterrel, egy nyílt tengeri járőrhajóval, hét part menti járőrhajóval, négy part menti járőrcsónakkal és 14 mobil irodával támogatja Olaszországot. Következő lépések: ·Olaszországnak a terveknek megfelelően három új uniós fogadóállomást kell megnyitnia. ·Olaszországnak tovább kell növelnie az őrizeti kapacitást. ·Az olasz hatóságokkal véglegesíteni kell a sürgősségi finanszírozás új szakaszát. ·A tagállamoknak a szükségleteknek megfelelően fokozniuk kell az uniós ügynökségeknek biztosított hozzájárulást (alkalmazotti létszám és operatív támogatás). ·Olaszországnak folytatnia kell a 2017. július 4-i cselekvési tervben azonosított összes intézkedés végrehajtását.

– Líbia és térsége, valamint az útvonal mentén fekvő országok Az EU folytatja a Líbiában sok migráns és menekült által tapasztalt megdöbbentő állapotok javítására és a migránscsempészés kezelésére irányuló munkáját. Az uniós finanszírozású programok azon munkálkodnak, hogy kezeljék a migránsok és a menekültek azonnali szükségleteit, segítsék a migránsok hazatérését vagy a védelemre szorulók biztonságos, áttelepítés útján történő beutazását Európába, illetve elősegítsék a közösségek hosszú távú stabilizációját. A Nemzetközi Migrációs Szervezet eddig közel 41 000 migránst látott el takaróval, matraccal és higiéniai csomaggal a partra szállási pontokon, az idegenrendészeti fogdákban és a befogadó közösségekben Líbiában. Több mint 14 500 kiszolgáltatott helyzetben lévő migráns részesült orvosi ellátásban. A Líbia déli részén működő migrációs erőforrási és reagálási mechanizmus révén is több mint 950 migráns részesült segítségben. Emellett konkrét támogatást nyújtott az ENSZ Gyermekalapja, az UNICEF is az idegenrendészeti fogdák számára biztosított téli ruházat, illetve a túléléshez és a megfelelő életkörülményekhez kapcsolódó legalapvetőbb szükségletek kielégítése révén, beleértve a szabadidős és oktatási tevékenységeket is. Ezenkívül közös munka folyik a gyermekek szabadon bocsátásának szorgalmazása és az őrizet alternatíváinak feltérképezése témájában is . Az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja továbbá létrehozott egy vállalkozói programot a fiatal vállalkozók megsegítésére. Az EU továbbra is támogatta a líbiai önkormányzatokat az egész országban, és ennek keretében a kulcsfontosságú infrastruktúrák rehabilitációján munkálkodott, hogy lehetővé váljon az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés a helyi lakosság és a migránsok számára egyaránt. Az EU és a végrehajtó partnerek (az Olasz Együttműködés, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja és az ENSZ Gyermekalapja, az UNICEF) között jelenleg folynak a tárgyalások az önkormányzatok támogatására 2018 márciusában elfogadott, 50 millió EUR összegű új program gyakorlati megvalósításáról. Ez a program növelni fogja a líbiai önkormányzatok olyan alapvető szolgáltatások nyújtására irányuló kapacitását, mint például az egészségügy, oktatás, szennyvízelvezetés és vízellátás. Május 4-ig bezárólag 1 006 őrizetbe vett menekültet és menedékkérőt bocsátottak szabadon az UNHCR 2018. évi beavatkozásainak köszönhetően, ami gyorsulást jelez a 2017. évi összesen 1 428 főhöz képest. Az UNHCR 2018-ban eddig 486 ellenőrző látogatást tett az idegenrendészeti fogdákba. Az uniós támogatás lehetővé tette továbbá az UNHCR számára, hogy 15 216 orvosi konzultációban részesítsen menekülteket és menedékkérőket, miközben a szabadon bocsátásukat is szorgalmazta. Az EU szorosan együttműködött a tagállamokkal és az UNHCR-rel annak érdekében, hogy Líbiából a lehető legtöbb kiszolgáltatott helyzetben lévő és nemzetközi védelemre szoruló személyt Nigerbe evakuáljanak, majd gyorsan áttelepítsenek. Az evakuálást március elején átmenetileg felfüggesztették azt követően, hogy a nigeri kormány aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a továbbindulások más országokba nem olyan gyors ütemben haladtak, mint a nigeri érkezések, majd az UNHCR május 10-én újraindította a sürgősségi tranzitmechanizmust, és légi úton elszállított 132 kiszolgáltatott helyzetben lévő menekültet és menedékkérőt. A Líbiából Nigerbe evakuált 1 152 személy közül az UNHCR május 13-ig bezárólag 475 főt terjesztett elő áttelepítésre, és közülük 108 már távozott Nigerből. További 71 fő esetében már sikerült megszerezni az áttelepítést végző országok beleegyezését, ők már indulásra várnak. Ez azt jelenti, hogy az áttelepítést végző országok az áttelepítésre előterjesztett összes személy körülbelül 38 %-át már áttelepítették. Jóllehet további vállalásokra van szükség a Nigerből történő áttelepítéshez, nem a Nigerből történő áttelepítésre tett, ki nem használt vállalások száma jelenti a korlátozó tényezőt, hiszen 2 681 főről született vállalás. Fontos felgyorsítani az UNHCR általi beterjesztések ütemét annak érdekében, hogy valóra lehessen váltani a vállalásokat, és az áttelepítést végző tagállamok a Líbiából evakuált személyeket mihamarabb áttelepítsék. Az EU teljes mértékben támogatja ezeket az erőfeszítéseket, és ki fogja egészíteni az UNHCR számára nyújtott, meglévő 20 millió EUR összegű pénzügyi támogatást. Azok a tagállamok, amelyek áttelepítési vállalásukban eddig nem tartottak fenn Nigerre vonatkozó részt, felhívást kapnak arra, hogy tegyék azt meg, míg a már áttelepítést végző tagállamoknak továbbra is gondoskodniuk kell arról, hogy az átadásokra a beterjesztéseket követően gyorsan sor kerüljön. Az UNHCR-t ösztönözni kell arra, hogy az áttelepítésre vonatkozó beterjesztéseit elsősorban a Líbiából evakuált személyekre összpontosítsa Nigerben. Az Afrikai Unió–EU–Egyesült Nemzetek magas szintű háromoldalú februári tripoli misszióját követően a Bizottság együttműködést alakított ki a líbiai hatóságokkal a vállalt kötelezettségek teljesítésének biztosítására. Ezek közé tartozik annak a fontossága, hogy a kilépési vízumok alóli mentesség révén elősegítsék a humanitárius evakuálási műveletet; lehetővé tegyék az UNHCR számára, hogy teljes mértékben végrehajtsa megbízatását az állampolgárságokra vonatkozó korlátozások felett; javítsák a migránsok és menekültek idegenrendészeti fogdákhoz való hozzáférését és az ott tartózkodók körülményeit; lépéseket tegyenek a jelenlegi formájú idegenrendészeti fogdák bezárása felé; továbbá vegyék fontolóra az irreguláris migránsok bűnösé nyilvánításának alternatíváit; biztosítsák a partra szálló migránsok teljes körű nyilvántartásba vételét és nyomon követését. Az EU folytatta a két líbiai parti őrség támogatására irányuló erőfeszítéseit. Az EUNAVFOR MED Sophia művelet keretében a líbiai parti őrség mintegy 191 alkalmazottja – többek között 5 járőrhajó legénysége – részesült tengeri és szárazföldi képzésben. Görögországban jelenleg zajlik 22 líbiai alkalmazott képzése, és a tervek szerint 2018. július elején további modult szerveznek Spanyolországban 34 pályázó számára. A márciusi első nyomonkövetési jelentés kiemelte, hogy előrelépés tapasztalható a kapacitás és a szakmaiság terén, de az eredményes nyomon követésnek jót tenne az EUNAVFOR MED személyzetének folyamatos jelenléte a líbiai parti őrség műveleti központjaiban. Végső szakaszába lépett a tengeri úton történő irreguláris migrációval kapcsolatos információcserét szolgáló biztonságos kommunikációs hálózat kiépítése a földközi-tengeri térségben, és a „Seahorse” földközi-tengeri hálózat várhatóan 2018 második felében kezdi meg működését. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2018. márciusi ülésén a miniszterek jóváhagyták az uniós ügynökségek és az EUNAVFOR MED Sophia művelet közötti együttműködés megerősítését célzó kísérleti projektet, amely keretében azok közvetlenül együtt dolgoznak a Sophia művelet kiemelt kezdeményezése, a bűnügyi információs egységen belül. Az egységnek a leghamarabb működésbe kell lépnie. Az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója vizsgálja annak lehetőségét, hogy miként lehetne növelni a kapacitást annyira, hogy 2018 májusáig állandó vagy rotációs jelleggel 17 főre lehessen emelni a Tripoliban tartózkodó alkalmazottak számát a líbiai hatóságokkal azóta lehetséges szorosabb együttműködésre építve, hogy 2017 decembere óta érvényben van a „korlátozott helyszíni jelenlét”. – Finanszírozás Az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért továbbra is kritikus szerepet játszik az EU munkájában. 2018. május 8-ig bezárólag összesen 147 programról született megállapodás összesen mintegy 2 593,4 millió EUR összegben, amely három keret között oszlik meg: Száhel-övezet és Csád-tó: 1 293 millió (79 program), Afrika szarva: 820,3 millió (50 program), Észak-Afrika: 335 millió EUR (14 program). Ebbe az összegbe beletartozik 4 olyan program is, amely több keretre terjed ki (145,1 millió EUR). Eddig összesen 235 szerződés aláírására került sor a végrehatókkal összesen 1 611,2 millió EUR összegben, és a kifizetések teljes összege 650 millió EUR-t tesz ki. Az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért számára jelenleg elkülönített források 3,39 milliárd EUR-t tesznek ki, beleértve az Európai Fejlesztési Alapból és az uniós költségvetésből származó több mint 2,98 milliárd EUR összeget is. Az uniós tagállamok és más donorok (Svájc és Norvégia) összesen 413,8 millió EUR hozzájárulást tettek, amelyből eddig 378 millió EUR kifizetése történt meg. A fő donorok közé továbbra is Németország (157,5 millió EUR) és Olaszország (104 millió EUR) tartozik. Az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért Észak-Afrika keretéhez nyújtott tagállami hozzájárulás kiemelt jelentőségű volt a Líbiával kapcsolatos új megközelítés kialakításában: az Európai Tanácsban folytatott tárgyalások eredményeként 178,6 millió EUR összegű tagállami vállalás született az Észak-Afrika keret feltöltésére. Mindazonáltal valószínűleg már 2018-ban jelentős finanszírozási hiánnyal kell számolni. Ezt a stratégiai testület 2018. április 24-i ülésén vitatták meg. A három keretben tervezett projektek a becslések szerint mintegy 2 milliárd EUR-t tesznek ki, és olyan alapvető intézkedésekre terjednek ki, mint a Líbiában végzett munka folytatása, valamint a támogatott önkéntes visszatérés és az evakuálás ütemének fenntartása. Jóllehet a fennmaradó források lefedhetnek bizonyos prioritásokat, a három keretre vonatkozóan összesen 1,2 milliárd összegű finanszírozási hiánnyal kell számolni abban az esetben, ha a jelenlegi ambíciószintet kívánjuk fenntartani. Észak-Afrika esetében a prioritások továbbra is az eredményes migrációkezeléshez járulnak hozzá, ideértve a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok védelmét, az önkéntes visszatérést, a közösségi stabilizációt, az integrált határigazgatást és a munkaerő-migráció támogatását. Az Afrika szarva, valamint a Száhel-övezet és Csád-tó térségében folytatott tevékenységek közvetlen hatást gyakorolnak az Észak-Afrikában eszközölt uniós fellépés eredményességére, és szükségesek annak biztosításához, hogy az uniós megközelítés valóban átfogó legyen. A tagállamok elismerték a tervezett projektek értékét, és megállapodtak abban, hogy további prioritásokat határoznak meg a következő területeken: visszaküldés és reintegráció, átfogó menekültügyi reagálási keret, biztonságos okmányok és népesség-nyilvántartás, az emberkereskedelem kezelése, alapvető stabilizációs törekvések Szomáliában, Szudánban és Dél-Szudánban, valamint a migrációs párbeszédek támogatása. Ugyanakkor a testület egyetértett abban, hogy a Szükséghelyzeti Alapnak 2018 után is folytatnia kell működését, és hogy ez a források feltöltését teszi szükségessé. A külső beruházási terv első pillére – az Európai Fenntartható Fejlődési Alap számára nyújtott garancia – keretében összesen 12 támogatható pénzügyi intézmény több mint 46 beruházási programra tett javaslatot az öt beruházási kereten belül, ezekre pedig 1,5 milliárd EUR összegű garanciaalap áll rendelkezésre. Az öt keret esetében a beérkezett pályázatok együttes értéke meghaladja a 3,5 milliárd EUR-t. A programokat jóváhagyó első bizottsági határozatok nyár elején várhatóak. Folyamatban vannak az európai beruházási terv afrikai és szomszédsági beruházási platformjai keretében megvalósuló támogatásötvözési műveletek. – Az útvonal mentén fekvő országok Az együttműködés intenzívebbé vált számos afrikai partnerrel. A zavargások ellenére zökkenőmentes volt az etiópiai hatóságokkal a vallettai nyilatkozat öt pillérével kapcsolatban folytatott munka. A Guineával és Gambiával folytatott migrációs párbeszéd és együttműködés terén stabil az előrehaladás, és ennek részeként az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség márciusban sikeres szemináriumot tartott a visszaküldéssel kapcsolatos tevékenységek szervezésére vonatkozó bevált módszerekről. Elefántcsontparttal újraindult a migrációs párbeszéd. Nigériával folytatódnak a migrációs és mobilitási csomagról szóló tárgyalások, ennek keretében a növekedés és a beruházások, a határigazgatás és a digitális azonosítás, a csempészés, az emberkereskedelem, valamint a reintegráció és a visszafogadás kerül terítékre. A folyamatban lévő operatív együttműködés mellett Nigernek nyújtott kiegészítő támogatás a nigériai határ mentén kialakulóban lévő migrációs útvonalak kezelésére szolgáló intézkedésekre és megerősített gazdasági szubsztitúciós programokra összpontosít. Niger 2018 márciusában valamennyi kulcsszereplő részvételével miniszteri konferenciát rendezett a migránscsempészés és az emberkereskedelem elleni együttműködés megvitatása és előmozdítása érdekében. Emellett Niger, Csád, Líbia és Szudán új megállapodásra jutott a közös határok biztosítása és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén folytatott együttműködésről is. Tovább fokozódtak az Afrika szarván a csempészhálózatok felszámolását célzó erőfeszítések, és további előrelépés történt a kartúmi folyamatnak az Uniós Szükséghelyzeti Alap által támogatott regionális operatív központjának fejlesztése, amelynek célja az országok közötti közös nyomozások erősítése. A migrációkezelés javítását célzó, Afrika szarvára vonatkozó program keretében több mint 400 kormányzati tisztviselő részesült migrációs és határigazgatási képzésben, és körülbelül 150 kormányzati és nem kormányzati érdekelt vett részt a migránsok jogairól szóló képzésen.

A migráció kérdése felkerült a március 15-én Kairóban megrendezett EU–Egyiptom stabilitási klaszter napirendjére. Az EU–Egyiptom migrációs párbeszéd 2017. decemberi első találkozója nyomán sorra kerülő esemény számba vette a migrációval kapcsolatos EU-Egyiptom kétoldalú együttműködés különböző területein elért eredményeket. Az uniós ügynökségekkel folytatott fokozott együttműködés is megvitatásra került. Nyugat-mediterrán útvonal Marokkó a határőrizetre vonatkozóan – különösen Spanyolországgal – folytatott együttműködés révén változatlanul erőfeszítéseket tesz az irreguláris migráció megakadályozására. Folyamatos a szakmai kapcsolattartás egy olyan segítségnyújtási csomag kidolgozása érdekében, amelynek célja a határigazgatási kapacitás megerősítése és a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások újraindítása. A Bizottság és Marokkó 2017 decemberében aláírt egy, a marokkói migrációs politikákat támogató költségvetés-támogatási programot (35 millió EUR). Május 2-án a rabati folyamat keretében Marrákesben tartott ötödik miniszteri konferencia egy közösen elfogadott cselekvési tervvel megerősítette a migráció okainak kezelésével, a csempészés elleni küzdelemmel és a visszaküldéssel és visszafogadással kapcsolatos együttműködés folytatását. A 2016 és 2017 közötti 43 %-os növekedést követően 2018 első negyedévében csökkent az Európába szabálytalanul érkező algériai állampolgárok száma 2017 ugyanezen időszakához képest. Algéria emellett továbbra is a Marokkóba és Líbiába eljutni megkísérlő irreguláris migránsok tranzitországa, és az algériai hatóságok arról számoltak be, hogy nőtt a szubszaharai országokból Algériába érkezők száma. Jóllehet az EU és Algéria megállapodott az illegális érkezésekről, a legális mobilitási lehetőségekről és a visszaküldésről szóló információcsere javításáról, ezt még nem sikerült konkrét együttműködésbe átültetni. Következő lépések: ·Az UNHCR-nek és a tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a sürgősségi tranzitmechanizmuson keresztül történő evakuálás és áttelepítés fokozására azáltal, hogy növelik a beterjesztések számát és felgyorsítják az áttelepítéseket. ·Folytatni kell az Afrikai Unió–EU–Egyesült Nemzetek munkacsoportjával folytatott munkát, hogy az emberek segítséget kapjanak Líbia elhagyásához, valamint a migránsok rendszeres őrizetben tartásának megszüntetése érdekében a líbiai hatóságokkal való együttműködést. ·Együttműködést kell kialakítani a Száhel-övezet országaival a migránscsempészés és az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, összhangban a márciusban Niamey-ben elfogadott nyilatkozattal. ·Folytatni kell a származási országokkal folytatott migrációs párbeszédeket, összekötve a vallettai cselekvési terv valamennyi pillérét. 4.VISSZAKÜLDÉS ÉS VISSZAFOGADÁS A 2017. évi visszaküldésekre vonatkozó statisztikák azt mutatják, hogy 2016-hoz képest (493 785 kiutasítási határozat) a 2017-ben az EU-ban kiadott kiutasítási határozatok száma 4 %-kal nőtt (2017-ben 516 115 határozat). Ez a növekedés nagyrészt annak tudható be, hogy nagy számú menekültügyi (fellebbviteli) eljárás – amelyek közül többet is az EU-ba irányuló tömeges beáramlás idején indítottak – a végéhez közeledik, és sok esetben negatív döntés születik. Hasonló növekedés tapasztalható az azon tagállamok – különösen Németország és Görögország – által kiadott kiutasítási határozatok számában is, amelyeket a leginkább érintett a beáramlás. A kiutasítási határozatok számának növekedését azonban nem követi a ténylegesen végrehajtott visszaküldések számának ugyanilyen fokú növekedése. Épp ellenkezőleg: a tagállamok által az EUROSTAT számára szolgáltatott információk egyértelműen azt mutatják, hogy a 2017-ben végrehajtott visszaküldések száma közel 20 %-kal csökkent: a 2016. évi 226 150-ről 2017-ben 188 920-ra esett vissza. Ez a visszaküldési arány jelentős csökkenését eredményezte EU-szerte a 2016. évi 45,8 %-ról 2017-ben mindössze 36,6 %-ra. Ez a negatív tendencia részben azzal magyarázható, hogy a nyugat-balkáni országokból származó potenciális visszatérők száma jelentősen csökkent. Az elmúlt két évben kiváló volt az együttműködés ezen országokkal a saját állampolgáraik visszafogadása terén, amit az eredményes uniós visszafogadási megállapodások is megkönnyítettek. Ennek eredményeként az ezen országokba irányuló visszaküldések terén a korábbiakban felgyülemlett hátralékot 2015-ben és 2016-ban sikerült felszámolni, így javult az átlagos uniós visszaküldési arány. Azonban, még akkor is csökkenés mutatható ki a visszaküldési arányban (a 2016. évi 34,5 %-ról 2017-ben 29,2 %-ra), ha a nyugat-balkáni országokra vonatkozó adatokat nem vesszük figyelembe a 2017-re vonatkozó átfogó visszaküldési adatokban. Ez azzal magyarázható, hogy arányaiban megnőtt az EU-ba irányuló irreguláris migráció kevésbé együttműködő származási országainak állampolgáraira vonatkozó kiutasítási határozatok száma, azonban ehhez nem párosul eredményes végrehajtás a visszaküldések terén. Mindez egyértelműen mutatja annak szükségességét, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket a kiutasítási határozatok eredményes végrehajtásának biztosítására, ehhez igénybe véve a partnerségi keretben végzett munkát, mint kiindulási alapot és az Európai Határ- és Parti Őrséget, mint a visszaküldések gyakorlati megvalósításának kulcsfontosságú eszközét. Jóllehet az EU számára továbbra is kihívást jelent a harmadik országokkal a saját állampolgáraik visszafogadásával kapcsolatosan folytatott együttműködés, 2017-ben jelentős előrelépés történt számos új gyakorlati megállapodás kialakítása révén. Sikerült megvalósítani azt a 2017. decemberi bizottsági ütemtervben foglalt célt, hogy megállapodást kössenek három partnerországgal a visszaküldésre és visszafogadásra vonatkozóan. A bevándorlási összekötő tisztviselőkre vonatkozó jogszabály Bizottság által javasolt felülvizsgálata is segíteni fog a területen szükséges koordináció megerősítéséhez. A Bizottság az Uniós Vízumkódex módosítására irányuló javaslata részeként a vízumpolitika olyan eszközként való alkalmazásának megerősítésére tett javaslatot, amely révén előrelépést lehet elérni a visszaküldéssel és visszafogadással kapcsolatosan a nem uniós tagállamokkal folytatott együttműködés területén. Az EU szigorítani fogja az olyan nem uniós országok állampolgárai által benyújtott vízumkérelmek feldolgozását, amelyek nem működnek együtt kellőképpen a visszaküldés és a visszafogadás terén. A visszaküldések számának jelentős növekedése azonban mindenekelőtt attól függ, hogy a tagállamok milyen szerepet vállalnak ebben az együttműködésben, és hogy teljeskörűen élnek-e ezekkel az eszközökkel. Eddig jelentős eltérések mutatkoztak e tekintetben: míg egyes tagállamok proaktívan és eredményesen alkalmazzák a meglévő eszközöket, és így eredményeket kezdenek elérni, mások még nem integrálták az új eljárásokat munkafolyamataikba, és nem kezdték meg a végrehajtást. A Bizottság és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség konkrét támogatást nyújt a tagállamoknak ezen új megállapodások eredményes kiaknázásához, például tájékoztató szemináriumokat szervez harmadik országok részvételével az új eljárásokról. Néhány konkrét intézkedés, mint például az elektronikus platformok kialakítása (Pakisztán), illetőleg a meglévők naprakésszé tétele (Srí Lanka), vagy az állampolgárság elektronikus eszközökkel történő ellenőrzésére szolgáló eljárások létrehozása (Banglades) várhatóan jelentős eredményeket hoz hosszú távon. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség növekvő számban nyújtott operatív támogatást visszaküldési műveletekhez. 2018-ban az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség 111 műveletet szervezett vagy koordinált április végéig, ezzel szemben 2016 ugyanezen időszakában 39-et, míg 2017-ben 108-at. Mindazonáltal a tagállamoknak fokozottabban kell élniük az Ügynökség visszaküldésre vonatkozó új és kiterjesztett megbízatása jelentette lehetőségekkel. A tagállamoknak emellett a növekvő igényeknek megfelelő kapacitást is biztosítaniuk kell a visszaküldések végrehajtásához, a visszatérők fizikai rendelkezésre állásának biztosításához, valamint a gyors és hatékony kiutasítási eljárásokhoz. A veszélybe került migránsok számára tényleges humanitárius segítséget nyújtó személyek bűnösé nyilvánításához fűződő lehetséges kockázatok tisztázására tett kötelezettségvállalása eredményeként a Bizottság május 3-án megrendezte az első eszmecserét az érintett nem kormányzati szervezetekkel és az Alapjogi Ügynökséggel annak érdekében, hogy egyetértésre jussanak a helyzet jelenlegi állásáról, és megvitassák a lehetséges további lépéseket. A visszaküldések nyomon követésének eredményességéhez kulcsfontosságú a részletesebb, gyakori és időszerű statisztikák készítése a menekültügyről és az irányított bevándorlásról, ezen belül a visszaküldésről és a visszafogadásról. Ezek a statisztikák átfogóbb és rendszeresebb áttekintést nyújtanának a menekültügy és az irányított bevándorlás területén fennálló helyzetről. Ennek alapján, amint azt a 2017. novemberi eredményjelentés is bejelentette, a Bizottság a legsürgetőbb hiányosságokat a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó statisztikákról szóló jogszabály módosításával javasolja kezelni. A visszaküldéssel kapcsolatos együttműködés még további javítása érdekében élni kell a belső és külső politikáink keretében rendelkezésre álló összes ösztönzővel és befolyással.

Következő lépések: ·A tagállamoknak maradéktalanul ki kell használniuk a nemrégiben kialakított visszaküldési és visszafogadási megállapodások adta lehetőségeket, növelve az érintett országok felé benyújtott visszafogadási kérelmek számát. ·A tagállamoknak maradéktalanul ki kell használniuk az Európai Határ- és Parti Őrség által a visszaküldési műveletek terén kínált lehetőségeket, annak támogatása érdekében, hogy a tagállamok határozottabb erőfeszítéseket tegyenek a kiutasítási határozatok eredményes végrehajtásának biztosítására. ·Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak folytatnia kell az Uniós Vízumkódex módosításáról szóló március 14-i bizottsági javaslat kapcsán a gyors előrehaladásra irányuló erőfeszítéseket. ·Gyorsan végre kell hajtani a menekültügyről és az irányított bevándorlásról, ezen belül a visszaküldésről és a visszafogadásról szóló statisztikai információk biztosításának javítására vonatkozó új szabályokat. 5.A KÜLSŐ HATÁROK IGAZGATÁSÁNAK MEGERŐSÍTÉSE A 2018-as operatív tevékenységekre vonatkozó vállalások tekintetében súlyos hiányokat tártak fel. A 2018. január 19-én és a 2018. március 23-án közzétett két nyílt felhívás ellenére nem történt jelentős javulás. A 2018. április végéig tett összes vállalás mindössze a beazonosított szakértői operatív igények 49 %-át és a technikai eszközök 44 %-át fedezné a szárazföldi határokra a 2018. májusi és júniusi időszakban tervezett tevékenységek esetében. A tengeri határokon végzett műveletek esetében a szakértők 85 %-át, viszont a technikai eszközök csak 51 %-át tudná biztosítani. E jelentős hiányosságok továbbra is nagyban korlátozzák a 2018 decemberéig tervezett tevékenységek végrehajtását. Az Ügynökség 2018. április 17-én magas szintű találkozót tartott a tagállamokkal és a Bizottsággal a 2019-re vonatkozó éves vállalástételi eljárásnak a vállalástételi program rugalmasabbá és átláthatóbbá tétele, valamint kezdetének előrehozatala általi javítására annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon esetleges kiigazításokra és más enyhítő intézkedésekre (mint például a saját technikai kapacitások felhasználása). 2018. április 30-ig a gyorsreagálású állományból kiküldhető „kijelölt” határőrök teljes száma 1 482, ami az állomány 99 %-a. Már csak két tagállam nem jelölt még ki határőröket. A tagállamok az utolsó jelentés óta nem kezelték az európai gyorsreagálású eszközállomány terén feltárt súlyos hiányokat. A Bizottság 2018. május 2-án elfogadta a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatát. A keret jelentős forrásokat irányoz elő az Európai Határ- és Parti Őrség jövőbeni fejlesztésére, ezen belül egy 10 000 határőrből álló, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség rendelkezésére álló készenléti alakulat létrehozását annak érdekében, hogy az teljes mértékben eredményes legyen az EU biztonságos külső határának támogatásában. Következő lépések: ·A tagállamoknak gyorsan és teljeskörűen végre kell hajtaniuk a 2017. évi sebezhetőségi értékelés keretében tett ajánlásokat. ·A tagállamoknak haladéktalanul meg kell szüntetniük az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség 2018-ra az EU külső határaira tervezett műveleti tevékenységei tekintetében fennálló vállalási hiányokat. ·Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek az elkövetkező hónapokban ki kell alakítania az európai integrált határigazgatásra vonatkozó technikai és operatív stratégiát, a tagállamoknak pedig biztosítaniuk kell a megfelelő nemzeti stratégiák kialakítását. 6.ÁTHELYEZÉS, ÁTTELEPÍTÉS, VÍZUM ÉS LEGÁLIS BEUTAZÁSI LEHETŐSÉGEK 2018. március végéig valamennyi jogosult kérelmezőt áthelyeztek Görögországból más tagállamokba, összesen 21 999 személyt, köztük 546 kísérő nélküli kiskorút 24 országba. Olaszországból 2018. május 7-ig bezárólag 12 691 főt helyeztek át (köztük 256 kísérő nélküli kiskorút), 31 kérelmezőt (köztük 26 kísérő nélküli kiskorút) már elfogadtak áthelyezésre, ők az átadásra várnak. Olaszország négy áthelyezési kérelmet nyújtott be kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozóan, ezekre eddig még nem érkezett válasz. Az áthelyezés sikeres volt, az arra jogosult személyek összesen 96 %-a esetében került sor áthelyezésre. 2017 szeptemberében – tekintettel a Görögországra és Olaszországra nehezedő migrációs nyomásra – a Bizottság felszólította valamennyi tagállamot, hogy vegyék fontolóra az áthelyezéseknek a szükséghelyzeti áthelyezési rendszeren felüli, önkéntes alapon történő folytatását, és kötelezettséget vállalt a szükséges pénzügyi támogatás biztosítására. A Bizottság arra ösztönzi valamennyi tagállamot, hogy működjenek együtt Görögországgal és Olaszországgal, és adott esetben éljenek ezzel a lehetőséggel. A 2015. júliusi első uniós áttelepítési program lezárult. Azösszes uniós áttelepítési program keretében azóta összesen 32 207 személyt telepítették át, és ez a szám magában foglalja az EU–Törökország nyilatkozat keretében Törökországból áttelepített szíriai állampolgárokat is.A tagállamok áttelepítésre irányuló erőfeszítései most az új uniós program keretében tett vállalások teljesítésére összpontosítanak. A német kormány nemrégiben hozott, 10 200 új áttelepítési férőhelyre vonatkozó határozatával 20 tagállam több mint 50 000 áttelepítési férőhelyre tett vállalást, ami az EU és tagállamai eddigi legnagyobb kollektív kötelezettségvállalását jelenti az áttelepítés terén. A programot 500 millió EUR-val támogatja az uniós költségvetés, és 10 tagállam már áttelepített 4 252 főt ennek az új uniós áttelepítési programnak a keretében. Ez jelentős előrelépést jelent: a márciusi eredményjelentés óta 2 397 személyt telepítettek át. Ide tartoznak a Líbiából Nigerbe történő evakuálást követően áttelepítettek is, valamint a Törökországból az EU–Törökország nyilatkozat keretében áttelepített szíriaiak is. Az EU–Törökország nyilatkozat keretében Törökországból történő áttelepítések lassabb ütemben zajlanak, mint 2017 nyarán, amikor rekordszámú szíriait telepítettek át. Ebben az évben eddig csak hét tagállam járult hozzá a Törökországból történő áttelepítéshez, és a legutóbbi eredményjelentés óta egyetlen újabb tagállam sem tett ilyen irányú hozzájárulást. A márciusi eredményjelentés óta 837 szíriait telepítettek át, így a nyilatkozat óta áttelepítettek száma most már összesen 13 313.