·Alapforgatókönyv – nincs változás: A jelenleg hatályos szabályok és eljárások maradnak érvényben. A pótalkatrészek oltalmát illetően az alábbiak szerinti három szakpolitikai alternatíva létezik: ·1.1. alternatíva – Teljes körű liberalizáció valamennyi formatervezési mintára kiterjedően: A „csereszabatos” pótalkatrészek piacát meg kell nyitni a verseny előtt az egész EU-ban, kiterjesztve azt mind a meglévő, mind az új formatervezési mintákra. ·1.2. alternatíva – Az új formatervezési minták esetében azonnali teljes liberalizáció, majd a régi formatervezési minták esetében teljes liberalizáció 10 éves átmeneti időszakot követően: Mint a fenti 1.1. alternatíva, azonban az új jogszabály hatálybalépése előtt már megadott formatervezési minták egy 10 éves átmeneti időszakban továbbra is oltalomban részesülnének. ·1.3. alternatíva – Teljes körű liberalizáció kizárólag az új formatervezési mintákra kiterjedően: A hatálybalépés előtt már megadott formatervezési mintákat ez nem érintené, és legfeljebb 25 évig oltalomban részesülhetnének. Ami a lajstromozott közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos összetett eljárásokat illeti, egy (egyhangúan támogatott) alternatíva létezik: ·2. alternatíva – A lajstromozott közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos eljárások egyszerűsítése és észszerűsítése, például a formatervezési minták ábrázolására vonatkozó követelmények korszerűsítése és a többes bejelentések benyújtásának az „osztályok egységességére” vonatkozó követelmény eltörlésével való megkönnyítése révén. Ami a lajstromozott közösségi formatervezési minták optimálistól elmaradó díjait illeti, egy alternatíva, és azon belül két részalternatíva kínálkozik: ·3. alternatíva – A lajstromozott közösségi formatervezési minták lajstromozási díjának csökkentése és a többes bejelentés megkönnyítése: Ez a modell lehetővé teszi a lajstromozott közösségi formatervezési minták oltalmához való könnyebb hozzáférést, különösen a kkv-k számára (az oltalmi jog olcsóbb megszerzése és olcsóbb első megújítás), ugyanakkor a későbbi megújítások díjának növelésével visszatartja a vállalatokat attól, hogy nem használt formatervezési mintákat tartsanak fenn a lajstromban. 3.1. részalternatíva: egyetlen lajstromozott közösségi formatervezési minta lajstromozási díja 350 EUR-ról 250 EUR-ra csökken. A többes bejelentés részét képező minden további formatervezési minta esetében a díj 125 EUR-ra csökken. Az első megújítás díja 70 EUR; a második megújításé 140 EUR; a harmadik megújításé 280 EUR; a negyedik megújításé 560 EUR. 3.2. részalternatíva: a lajstromozási díj szintén 250 EUR, de a többes bejelentés minden további formatervezési mintája esetében tovább csökken 100 EUR-ra. Minden megújítási díj magasabb mint a jelenlegi rendszerben. Az első megújítás díja 80 EUR; a második megújításé 160 EUR; a harmadik megújításé 320 EUR; a negyedik megújításé 640 EUR. Az eltérő nemzeti szintű szabályokat illetően 2 alternatíva van: ·4.1. alternatíva: A nemzeti jogszabályok részleges további összehangolása, ami nagyobb összhangot teremt a lajstromozott közösségi formatervezési minták rendszerével. Ez az alternatíva azt jelenti, hogy a formatervezési minták oltalmáról szóló irányelvet a formatervezési minták jogának olyan kiválasztott aspektusaira vonatkozó rendelkezésekkel egészítik ki, amelyekkel az irányelv még nem foglalkozik, és amelyekről az érdekelt felek megállapították, hogy (különösen az eljárások tekintetében) a legnagyobb szükség van a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelettel való összehangolásra. ·4.2. alternatíva: A formatervezési mintákra vonatkozó nemzeti jogszabályok és eljárások teljes körű összehangolása. Ez a megközelítés a 4.1. alternatíván alapulna, és magában foglalná annak fenti elemeit, ugyanakkor magában foglalná a formatervezési mintákra vonatkozó anyagi jog és eljárások minden olyan fennmaradó aspektusát, amelyek a közösségi formatervezési mintáról szóló rendeletnek a részét képezik, de a formatervezési minták oltalmáról szóló irányelvnek nem képezik részét. Az 1.2. alternatívát, a 2. alternatívát, a 3.1. alternatívát és a 4.1. alternatívát magában foglaló kombináció az előnyben részesített opció. Az 1.2. alternatíva tekinthető a leginkább arányosnak ahhoz, hogy a liberalizáció elve tekintetében az egységes piacon teljes körű összehangolást lehessen elérni. Ez összhangban van a formatervezési minták oltalmáról szóló irányelvben foglalt, a pótalkatrészek átmeneti rendszerének szellemével, amely a pótalkatrészek uniós piacának a teljes liberalizációjára irányul. Ez az alternatíva összhangban áll a Bizottság 2004. évi előző javaslatában megfogalmazott szándékával is, továbbá az antitröszt területen összhangban van a 461/2010/EU rendelettel (a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet) és azt kiegészítő jellegű. A pótalkatrészek piacának liberalizációja segítene abban, hogy az antitrösztrendszernek az összes előnye kibontakozzon a gépjárműipari utópiacon a vállalkozók és a fogyasztók számára. Az 1.2. alternatíva végül összhangban áll a javítások és a körkörös gazdaság előmozdítására irányuló, a fenntartható termékekről szóló kezdeményezésben előterjesztett erőfeszítésekkel és kiegészíti azokat, továbbá összhangban áll a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodással (TRIPS-megállapodás). A 2. alternatíva a 3.1. lehetőséggel együtt hozzáférhetőbbé és megfizethetőbbé tenné a lajstromozott közösségi formatervezési minták oltalmát a vállalkozások számára (a technológiai fejlődéssel lépést tartva), és jelentős pozitív hatásokat és egyértelmű előnyöket ígér a vállalkozások, különösen a kkv-k és az egyéni szerzők számára. A 4.1. alternatíva – különösen azáltal, hogy a formatervezési mintákról szóló irányelvet a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelettel összhangba hozva kiegészítené a fő eljárási szabályokkal – megkönnyítené és olcsóbbá tenné a vállalkozások és a szerzők számára szerte a tagállamokban a formatervezési minták oltalmának megszerzését, többek között a nemzeti és a lajstromozott közösségi formatervezési rendszerek együttes alkalmazása révén. Ez az alternatíva kedvező hatást gyakorolna az EUIPO és a szellemi tulajdon nemzeti hivatalai közötti együttműködésre is abban a tekintetben, hogy előmozdítja a gyakorlatok fokozott közelítését, és közös eszközöket fejleszt ki olyan új területeken, ahol az összehangolás kívánatos (pl. a formatervezési minták megsemmisítése). Miközben ez javítja a formatervezési minták oltalmi rendszereinek kiegészítő jellegét és interoperabilitását, egyben azzal az ígérettel is kecsegtet, hogy a felhasználók számára további nettó haszonnal jár. Az elemzés és az önkéntes megközelítésekkel kapcsolatos múltbeli tapasztalatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összes előnyben részesített alternatívát a formatervezési minták oltalmáról szóló irányelv és a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet jogszabályi módosítása révén kell végrehajtani.