A 185. cikk szerinti közszektoron belüli társulások, például az Eurostars2, a közös balti-tengeri kutatási program (BONUS), hosszú távú K+I partnerségeket, valamint a kutatásfinanszírozók és a kormányok közötti hálózatokat teremtettek, hozzájárulva ily módon az Európai Kutatási Térséghez (EKT). Az említett társulások jelentős beruházásokat vonnak be a transznacionális kutatási projektekbe fontos szakpolitikai területeken, egyre globálisabb tevékenységi körrel. A köz- és magánszféra 187. cikk szerinti összes partnerségének, például a Tiszta Égbolt 2-nek és a Bioalapú Iparágaknak (BBI), egyrészt az jelenti a fő erősségét, hogy stratégiai ipari partnereket képesek megszólítani és mozgósítani az Unió szempontjából prioritást élvező intézkedési területeken, határokon és üzleti ágazatokon átívelően, másrészt pedig közvetlen hozzájárulásuk a versenyképességhez és az uniós szakpolitikai célokhoz. E partnerségek összekapcsolják az innovációs ciklus különböző tevékenységeit, és segítenek megszüntetni a megfelelő ágazataikban tapasztalható széttagoltságot azáltal, hogy olyan versenyt megelőző, tartós együttműködési hálózatokat hoznak létre, amelyek összehozzák az egymással korábban kapcsolatban nem álló érdekelt feleket. A szerződéses PPP-król, mint amilyenek például A jövő üzemei (FoF) és az Energiahatékony épületek (EeB), megállapítást nyert, hogy azok nagyjából elérték céljaikat, rugalmasak, azokat hatékonyan irányítják, és hogy azok összehozzák a fő ipari partnereket az EU által vezérelt stratégiák keretében, az ipar által elvégzendő feladatok egységes értelmezésével, valamint magas szintű átláthatósággal és nyitottsággal a részvételt illetően, ideértve a kkv-kat is.

A Horizont 2020 jó úton halad ahhoz, hogy jelentős mértékben hozzájáruljon a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez. Jóllehet a Horizont 2020 kevesebb mint 10%-át teszi ki a K+F-re az EU-ban fordított összes közkiadásnak, a makrogazdasági modellek azt vetítik előre, hogy annak társadalmi-gazdasági hatása 2030-ig a 600 milliárd EUR és 179 000 munkahely körüli tartományban lesz. Az ezenfelül támogatja az uniós szakpolitikai célkitűzések elérését is a kiváló tudomány, az ipari vezető szerep és a társadalmi kihívások saját középpontjába állításával.

A Horizont 2020 vonzó és releváns. A résztvevők a legkiválóbb európai és Európán kívüli intézményektől és vállalatoktól érkeznek, a tudományágak széles körét lefedve. Az érdekelt felek rendkívül elégedettek a programmal, mint azt a program éles versenyt támasztó pályázati felhívásai iránti lankadatlan érdeklődés is mutatja. A Horizont 2020 résztvevőinek több mint fele új szereplő az előző 7. keretprogramhoz képest. Az ipari részvétel növekedett, minek körében az ipari és alaptechnológiákra, valamint a társadalmi kihívásokra szánt költségvetés 23,9%-a, bőven a 20%-os célkitűzés feletti aránya kerül kkv-khoz. A Horizont 2020 rugalmasságot mutatott az olyan politikai prioritások, mint a migráció alakulására, illetve az Ebola- és Zika-járványok kitöréséhez hasonló vészhelyzetekre való reagálásban.

A Horizont 2020 létrehozásáról szóló rendelet 32. cikkének megfelelően e közlemény célja, hogy az uniós intézmények figyelmébe ajánlja az átfogó értékelés fő megállapításait (2. pont) és az abból származó tapasztalatokat (3. pont). Ez magában foglalja a jövőbeli javítási lehetőségeket és lehetséges irányvonalakat, ideértve a magas szintű Lamy-csoport hatások maximalizálására tett ajánlásaira adott első válaszokat is.

A kutatás és innováció (K+I) döntő jelentőséggel bírnak az európai társadalmi-gazdasági modell és értékek, valamint Európa globális versenyképességének fenntartása szempontjából. Ez fokozattan igaz egy olyan gyorsan változó világban, amelyben sikerünk egyre kevésbé a természeti erőforrások kiaknázásától vagy a a bérek leszorításától, mint inkább a tudás létrehozásától és annak innovációvá történő gyors átalakításától függ. A jövőben is fenntartható növekedés egyedüli forrása a K+I-be történő jelen idejű befektetés lehet.

A magas szintű Lamy-csoport az innováció (például technológiai, társadalmi, üzleti modell) valamennyi uniós szakpolitikai területen átívelő támogatását javasolja. Ez különösen olyan közös szabályozási keretet teremt majd, amely előmozdítja a vállalkozói szellemet, az európai ipar versenyképességét a globális piacon és Európa vezető szerepét a jelenlegi ipari forradalomban (#2 Egy jövőbeli piacokat teremtő valódi uniós innovációs szakpolitika létrehozása). A Lamy-csoport a gyors növekedési potenciállal rendelkező innovatív ötletek előmozdítását és az azokba való befektetést javasolja az Európai Innovációs Tanácson keresztül, amely jogosult – méretüktől, ágazatuktól vagy érettségüktől függetlenül – olyan kockázatos innovációkat felmutató vállalkozókba és vállalkozásokba fektetni, amelyek gyors növekedési potenciállal rendelkeznek különböző technológiák és tudományágak metszéspontjában. A Lamy-csoport arra is javaslatot tesz (#4 Az uniós K+I program nagyobb hatásra szabása), hogy az Európai Innovációs Tanács dolgozzon ki új pályázatértékelési és -kiválasztási eljárásokat a fokozottan kockázatos, magas szintű megtérüléssel járó projektek jobb megragadása érdekében, vezessen be nagyobb rugalmasságot a támogatások kezelésében („stop & go” jellegű döntések), és tolerálja a hibákat.

Az Európai Parlament ugyanígy hangsúlyozza az innováció támogatásának fontosságát általában, valamint a forradalmi innovációk és a növekedés fontosságát különösen, míg a Tanács következtetései az innovációs értéklánc egésze támogatásának fontosságát emelik ki, ideértve a fokozottan kockázatos forradalmi technológiákat is, miközben az esetleges jövőbeli Európai Innovációs Tanácsnak az áttörő innovációkat és az innovatív vállalkozások növekedését kell támogatnia. A Régiók Bizottsága és az ERAC véleményei ugyanezen az állásponton vannak.

A magas szintű Lamy-csoport célja, hogy az EU a világ legvonzóbb K+I finanszírozójává váljon (#7 További egyszerűsítés). Ez a hatás folyamattal szembeni radikális előnyben részesítését vonja maga után, például a dokumentálás minimalizálásával, a pályázati felhívások rugalmasabbá tételével (az eszközök megválasztását és a költségszámítást illetően is) és a K+I konzorciumokon belül a változó trendekhez és új lehetőségekhez való alkalmazkodással. A csoport véleménye szerint mérlegelni kell a jelentéstételi kötelezettségek mérséklése és a projektek hatásaira vonatkozó folyamatos és valós idejű adatok rendelkezésre állása között.

Az elvégzett összetett értékelés a 2020 utáni időszakra vonatkozó új keretprogram kidolgozásához felhasználható hosszabb távú tapasztalatokkal is szolgál. A 2018–2020-ra vonatkozó utolsó Horizont 2020 munkaprogram már teszteli a hosszú távra nyert tapasztalatok kezelésére kialakított megoldások némelyikét, ideértve a jövőbeli Európai Innovációs Tanács kísérleti szakaszát és az egyes területeken a költség-visszatérítés alternatívájaként szolgáló egyösszegű átalány használatát.

3.4.Nagyobb hatás küldetésorientáltság és polgári részvétel révén

Az időközi értékelés rámutat a nagyobb hatás és a polgárok szélesebb körű megszólításának szükségességére. Ez nem csak a K+I társadalmi és technológiai kihívások kezeléséhez való hozzájárulásával kapcsolatos tájékoztatás javítása szempontjából fontos; a polgároknak, fogyasztóknak és végfelhasználóknak a program menetrendjének meghatározásába (annak közös kialakításába) és a program végrehajtásába (annak közös megvalósításába) történő bevonása több innovációhoz vezet a felhasználóközpontú innováció és az innovatív megoldások iránti kereslet élénkítése révén. Ez egy hatásközpontúbb, küldetésorientáltabb megközelítés jövőbeli elfogadásának lehetőségére is hatással lesz majd. A Horizont 2020 munkaprogramjai már kövezik az utat a küldetésorientáltság előtt, a kiemelt területeket használva ugródeszkaként.

Valamennyi uniós intézmény hangsúlyozza a polgárok szélesebb körű bevonásának és a keretprogram hatása maximalizálásának jelentőségét. A Régiók Bizottsága rendkívül határozottan ösztönzi egy küldetéseken alapuló új, kiegészítő jellegű megközelítés elfogadását. Az ERAC és a Tanács következtetései rámutatnak a társadalom jobb és folyamatos tájékoztatásának szükségességére, és egy küldetésorientált megközelítés megvizsgálására szólítanak fel.

A magas szintű Lamy-csoport több ajánlásában is felhasználja ezen elemzést. Olyan K+I küldetések meghatározását javasolja, amelyek magukban hordozzák az átalakulás lehetőségét, és amelyek számos szereplőt és befektetőt mobilizálnak saját megvalósításukra, többek között az innovációkkal kapcsolatos közbeszerzések útján (#5 Küldetésorientált, hatásközpontú megközelítés elfogadása a globális kihívások kezelésére). A Lamy-csoport az ENSZ fenntartható fejlesztési céljait javasolja felhasználni e küldetések meghatározásának globális referenciakereteként. Álláspontja szerint a nyilvánosságot is be kell vonni a küldetések meghatározásába, és több civil tudományra van szükség (#8 A polgárok mobilizálása és szerepvállalása). Az uniós K+I-vel kapcsolatos hatékonyabb, például a K+I eredményeinek és hatásainak szélesebb körű kommunikálásán alapuló márkaépítés mellett érvel (#11 A hatás megragadása és jobb kommunikálása). Az innováció élénkítésére a Lamy-csoport azt javasolja, hogy az ágazati szakpolitikák teljes mértékben tegyék magukévá az innovációval kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalt. Nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy egy programot a célkitűzés és a hatás vezéreljen az eszközök helyett egy finomhangolt pályázatértékelési rendszerrel és nagyobb rugalmassággal (#4 Az uniós K+I program nagyobb hatásra szabása).

A Bizottság a Horizont 2020 utolsó munkaprogramja révén már hasznosítja a hatással és a polgárok megszólításával kapcsolatos tapasztalatok némelyikét (például egyértelműbb hatáskimutatások és a kutatási eredmények megerősített terjesztése és kiaknázása útján). A jövőbeli programot kezdettől fogva az egyértelmű beavatkozási logika és a differenciált pályázatértékelés köré kell építeni. Az egyértelmű és – amennyiben gyakorlatilag kivitelezhető – mennyiségileg meghatározott várható hosszú távú hatásokból, középtávú eredményekből és rövid távú outputokból fog kiindulni az uniós szakpolitikai prioritásokat, az ENSZ fenntartható fejlesztési céljait és a Párizsi Megállapodás végrehajtását támogatva.

Az időközi értékelés eredményei alapján és a Horizont 2020 2018–2020-ra vonatkozó munkaprogramjainak hatályát és irányvonalát figyelembe véve a következő program (tudományos, technológiai, társadalmi stb.) K+I küldetéseinek nagyobb hatással kell járniuk, jobb tájékoztatást kell nyújtaniuk, és rendszerszintű megközelítést kell ösztönözniük. Azoknak kezelniük kell az uniós szakpolitikai célkitűzéseket, meg kell ragadniuk a nyilvánosság képzeletét (párbeszédet kell kezdeményezniük az emberekkel az értékekről, be kell vonniuk őket a folyamatba, és büszkévé kell tenniük őket európaiságukra), kapcsolatokat kell teremteniük a tudományágak és az ágazatok között, és túl kell lépniük a jelenlegi lehetőségeken.

3.5.A más uniós finanszírozási programokkal és uniós szakpolitikákkal fennálló szinergiák fokozása

Már léteznek szinergiák a Horizont 2020 és más uniós programok, például az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), külkapcsolati eszközök, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és közös agrárpolitika között. E szinergiákat azonban tovább kell erősíteni, és azokat hatékonyabbá és eredményesebbé kell tenni. Különösen az esb-alapokkal és az intelligens szakosodási stratégiákkal kialakított szinergiákra építkezve az elmúlt évtizedben a gyengébben teljesítő régiókban kiépített K+I kapacitások jobban kihasználhatók lennének a keretprogram által támogatott projektek esetében és a transznacionális K+I hálózatokban és tevékenységekben való részvétel növelésére.

Az Európai Parlament véleménye nagy jelentőséget tulajdonít az uniós finanszírozási programok közötti szinergiáknak, amelyeket elengedhetetlennek tart a beruházások hatékonyabbá tételéhez, kiaknázva különösen az intelligens szakosodási stratégiákat. A Parlament a jövőbeli keretprogram és más célzott uniós alapok közötti szinergiák fokozására szólít fel a K+I-t támogatandó. Az ERAC véleménye szerint az esb-alapok és a keretprogram között a szinergiákat rendszerszinten kell kialakítani, már a programozási szakaszban. A Tanács következtetései hasonlóképpen szinergiák, koherencia, összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg kialakítására szólítanak fel.

A magas szintű Lamy-csoport kiegészítő jellegű, egymást kölcsönösen erősítő és interoperábilis beavatkozási logikákkal rendelkező jövőbeli finanszírozási programok kidolgozását javasolja az olyan régiókban történő kapacitásépítés támogatása érdekében, amelyek az innováció szempontjából a felzárkózási szakaszban vannak (#6 Az uniós finanszírozási környezet észszerűsítése és szinergia kialakítása a strukturális alapokkal).

A Bizottság hasznosítani fogja a finanszírozási programok jelenlegi generációjának közös végrehajtása során szerzett tapasztalatokat (például a kiválósági pecsét bevezetése), és arra fog összpontosítani, hogy a már a program kidolgozásának szakaszától kezdve fokozza a szinergiákat annak biztosítása érdekében, hogy az eszközök és programok tárháza az innovációs lánc egészét lefedje. Ezt úgy fogja megtenni, hogy a prioritásokat nagyobb összhangban hozza egymással; rugalmasabbá teszi a társfinanszírozási rendszereket az erőforrások uniós szintű összevonása érdekében; és javítja a szabályok összeegyeztethetőségét (például a kiválósági pecsét automatikus alkalmazásának lehetővé tételével). A jövőbeli program a szakpolitikai döntéshozatalt is tovább támogatja majd.

3.6.A nemzetközi együttműködés megerősítése

A K+I területén a nemzetközi együttműködés elengedhetetlen a tehetséghez, tudáshoz, know-how-hoz, létesítményekhez és piacokhoz való globális hozzáférés biztosításához, a globális kihívások hatékony kezeléséhez és a globális kötelezettségvállalások teljesítéséhez. Jóllehet a Horizont 2020-at széles körű nemzetközi tájékoztatás és a világ felé való nyitottság jellemzi, a harmadik országbeli részvétel csökkent a hetedik keretprogramhoz képest, és ezért tovább kell fokozni a nemzetközi együttműködést Európa K+I kiválóságának és versenyképességének folyamatos erősítése és a globális társadalmi kihívások. megoldása érdekében.

Az Európai Parlament a nemzetközi K+I együttműködés többek között társult partnerekkel és feltörekvő országokkal való megerősítésére hív fel, amint lehet, konkrét intézkedések útján. A Parlament emellett a tudományos diplomácia értékét is hangsúlyozza. A Tanács következtetései újra megerősítik a kölcsönösség fontosságát.

A magas szintű Lamy-csoport hasonló hangsúlyokat fogalmaz meg (#10 A nemzetközi K+I együttműködést az uniós K+I védjegyévé kell tenni). A csoport a nemzetközi együttműködési tevékenységek további ösztönzését és azt javasolja, hogy a program nyíljon meg a legjobbak általi társulás és a mindenki általi részvétel támogatása előtt a partnerországokbeli kölcsönös társfinanszírozás alapján.

A Bizottság elismeri a nemzetközi K+I együttműködés megerősítésének jelentőségét. A Horizont 2020 utolsó munkaprogramja éppen erre törekszik. Fontolóra kell venni a harmadik országok K+I-beli kiválóságon alapuló társulására vonatkozó kritériumokat és szabályokat. A jövőbeli program hatásvizsgálata a nemzetközi együttműködés ösztönzésének számos módszerét mérlegelheti annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kutatók világszerte a legjobb és legmegfelelőbb K+I partnerekkel dolgozzanak együtt.

3.7.A nyitottság megerősítése

Építeni kell arra a hatalmas előrehaladásra, amely a Horizont 2020 keretében született tudományos publikációknak és összegyűlt adatoknak a szélesebb tudományos közösség és nyilvánosság számára történő nyílt hozzáférhetővé tétele terén történt. Mindazonáltal ez idáig a Horizont 2020 keretében készült publikációk kevesebb mint 70%-a érhető el nyílt hozzáféréssel a fejlődés egyértelmű jele nélkül.

Az Európai Parlament véleménye a nyílt hozzáférés általános elvét támogatja, míg az ERAC a Horizont 2020 100%-os nyílt hozzáféréssel kapcsolatos politikáját a tudás körforgását támogató egyértelmű intézkedésnek tekinti. A nyitott tudomány rendszerére való áttérésről szóló tanácsi következtetések értékes iránymutatással szolgálnak a jövőre nézve, míg a Tanácsnak a Horizont 2020 időközi értékeléséről szóló következtetései a nyitott tudomány szerepét hangsúlyozzák a hatás és átláthatóság növelésében.

A nyitott tudomány (és konkrétan a nyílt hozzáférés) előmozdítására a magas szintű Lamy-csoport jelentése mindvégig olyan kulcsfontosságú vezérelvként hivatkozik, amelyet jutalmazni kell (#3 Jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés).