[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.2.18.

COM(2010)52 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

A Bizottságnak a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési terv hatása

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

A Bizottságnak a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési terv hatása

Bevezető összefoglalás

Az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: Számvevőszék) 2006. évi éves jelentését[1] követően a Bizottság 2008-ban cselekvési tervet (a továbbiakban: cselekvési terv)[2] fogadott el, amelynek célja a strukturális intézkedések megosztott irányításával kapcsolatos tagállami felügyeletének megerősítése volt. A cselekvési terv célkitűzése az volt, hogy megerősítse a Bizottság intézkedéseit, amelyekkel orvosolhatja a strukturális intézkedésekkel kapcsolatos visszafizetések, valamint a tagállami irányítási és igazgatási rendszerek (a továbbiakban: rendszerek) terén tapasztalható számos hibát. A cselekvési terv 10 címszó alatt 37 intézkedést határozott meg (lásd a 4. mellékletet), 2008 és 2009 folyamán pedig még további intézkedésekkel és programokkal egészült ki. A Bizottság felügyeleti tevékenysége így túllépett azokon a kereteken, amelyet a cselekvési terv eredetileg meghatározott.

A fő eredményeket 2009. december 2-án Samecki és Špidla biztos mutatta be az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságának. A 2008. november 5-i[3], a 2009. február 3-i[4] és a 2009. október 28-i jelentés[5] további részletekkel szolgált.

Ez a közlemény értékeli az eredményeket, és bemutatja a cselekvési terv, valamint a strukturális intézkedésekre vonatkozó közös ellenőrzési stratégia (a továbbiakban: ellenőrzési stratégia) keretében a Bizottság további intézkedéseinek végrehajtására gyakorolt első hatásokat. Az értékelés túlmutat az egyszerű mennyiségi mutatókon, mint pl. a hibaarányokon vagy a visszafizettetett összegeken, mivel ilyen lépéseket nehéz az egyedi intézkedésekhez kötni. Az iránymutatás és a képzés például elősegíti a jogi előírások megértését, de rövid távon nincs közvetlenül mérhető hatásuk. Ezért használtuk a mennyiségi és minőségi mutatók megfelelő kombinációját.

Az 1994–1999 és a 2000–2006 programozási időszakra irányuló intézkedések nagyobb része a bizottsági ellenőrzési tevékenység célirányossá tételére és a pénzügyi korrekciók szigorúbb alkalmazására irányult. Ennek eredményeként a pénzügyi korrekciók értéke az 1994–1999 és a 2000–2006 időszakra egyaránt nőtt, 2008 és 2009-re összesen 3,801 milliárd EUR-t érve el, a 2000–2007 időszakra kb. 3,567 milliárd EUR-hoz képest. Azokban az esetekben, amikor a tagállamok elfogadják a Bizottság által javasolt korrekciókat (2000–2009-ben az esetek 70 %-a), a bizottsági hozzájárulást átirányíthatják más támogatható projektekre is. Ha a korrekciókról a Bizottság határoz, ezeket az EU költségvetésébe fizetik vissza.

A cselekvési terv három programozási időszakra terjedt ki.

Az 1994–1999 programozási időszakra gyakorolt hatás és fő eredmények:

- Erre az időszakra a cselekvési terv a függőben lévő pénzügyi korrekciós eljárások lebonyolítására összpontosított. 2008–2009-ben az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap (KA) keretében összesen 864 millió EUR pénzügyi korrekciót alkalmaztak, még a cselekvési terv előtti 1,4 milliárd EUR-n túl. A 2008-as és 2009-es eredmények főleg az 1994–1999-es időszakra és az ERFA-ra vonatkozó záró pénzügyi ellenőrzésből adódnak, amelyet 2010 januárjában fejeztek be. Az ESZA-t illetően az 1994–1999-es pénzügyi korrekciók 13 programra vonatkoztak, amelyekre bizottsági határozatot fogadtak el, és ehhez járult hozzá a 2008–2009-ben megkezdett további 17 eljárás.

A 2000–2006 programozási időszakra gyakorolt hatás és fő eredmények:

- A Bizottság ellenőrzési munkáját a különösen kockázatos területekre összpontosította, és 50 nagy kockázatú irányítási szervnél végezte el és fejezte be saját ellenőrzéseit. Folytatta a tagállamok cselekvési terveinek monitoringját és befejezését, és intézkedéseket hozott minden egyes hiba orvoslására, amelyet a Számvevőszék a 2006. évi éves jelentésében megállapított (a 2007-ben és 2008-ban megállapított hibák orvoslására hozott intézkedések még folyamatban vannak). Ezeknek az intézkedéseknek a célkitűzése a rendszerek megerősítése, valamint felfüggesztési és pénzügyi korrekciós eljárások alkalmazása azokon a területeken, ahol hiányosságokat állapítottak meg, hogy csökkenjen az EU költségvetési veszteségének kockázata. A Bizottság 2000–2006-ra végzett ellenőrzési munkája eredményeként a pénzügyi korrekciók összege 2008-ra és 2009-ra összesen 2,9 milliárd EUR lett (a cselekvési terv előtti nyolc év 2,1 milliárd EUR-jához képest). A program lezárásakor pozitív hatás várható, ugyanis a megállapított hibák megszűntek. Vannak arra utaló jelek, hogy a kockázatok most már csak néhány tagállamra korlátozódnak[6], míg a rendszerek javulását a tagállamokban még inkább alátámasztja e rendszerek javuló értékelése a főigazgatóságok 2008. évi éves tevékenységi jelentésében.

- A Bizottság intézkedései a tagállamoktól érkezett visszavonási és visszafizettetési adatokat illetően pozitív eredményeket hoztak. Az elemzés azt mutatja, hogy a beérkezett adatok teljesebbek és pontosabbak. Segítségükkel jobban lehet értékelni a nemzeti ellenőrzési és korrekciós eljárások hatékonyságát. Még mindig van azonban fejlődési lehetőség.

- A 2000–2006. évi programok lezárásakor a Bizottság korai előkészítő munkát végzett: meghatározta saját lezárási stratégiáját, a tagállamoknak iránymutatást és képzést biztosított, és felülvizsgálta a programok lezárásáért felelős szervek előkészületeit[7]. Ezeknek a megelőző intézkedéseknek a hatása majd a program lezárásakor lesz látható, és a zárás után a fennmaradó[8] hibák arányával lehet majd mérni.

- A Bizottság frissítette az éves összefoglalókról szóló iránymutatásokat, és a tagállamok számára hangsúlyozta az iránymutatások hozzáadott értékét. 2008. évi éves jelentésében a Számvevőszék tudomásul vette a Bizottságnak azokra az esetekre vonatkozó nyomon követési intézkedéseit, amelyekben a tagállamok nem feleltek meg, valamint a javulásokat is, amelyek abból eredtek, hogy néhány tagállam kiegészítő elemzéssel vagy más elemekkel biztosított többletértéket összefoglalóinak.

A 2007–2013 programozási időszakra gyakorolt hatás és fő eredmények:

- A 2007–2013-as programozási időszakra a Bizottság szigorú megelőző intézkedéseket hozott annak biztosítására, hogy a tagállamokban egészen a programozási időszak elejétől fogva megbízható rendszerek működjenek, még mielőtt bármilyen időközi kifizetési kérelmet teljesítettek volna. Az első eszköz a tagállamok által felállított rendszerek megfelelőségének értékelése. 2009 végéig a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) a meghatározott összegek 91,6 %-ára, a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (DG EMPL), pedig azok 90,8 %-ára kiterjedő megfelelőségértékelési jelentéseket hagyott jóvá. A második megelőzési intézkedést a nemzeti ellenőrzési stratégiák képezik. 2009 végére a DG REGIO és a DG EMPL a programok 97,1 %-ára, illetve 100 %-ára kiterjedő stratégiákat hagyott jóvá.

- A Bizottság a Számvevőszékéhez hasonló módszert követve ellenőrizte a projektek véletlenszerű mintáját. Az e vizsgálat során kimutatott kb. 5 %-os előzetes hibaarány azt jelzi, hogy a cselekvési terv, az ellenőrzési stratégia és a 2007–2013-as időszakra szánt hatékonyabb szabályozásellenőrző rendelkezések révén hozott bizottsági intézkedések jó irányba haladnak. A vizsgálat eredményeit azonban óvatosan kell értelmezni, ugyanis az ellenőrzött populáció csak a programozási időszak korai szakaszában, a 2009. május 31-ig tett kifizetésekre terjed ki abból a 15 tagállamból, amely addigra már bejelentette kiadásait.

- A 2007–2013-ra vonatkozó rendeleteket módosították a szabályok egyszerűsítése érdekében, és különösen hogy lehetővé váljon az átalányösszegek, a standard fajlagosköltség-skálák és az átalányalapú közvetett költségek használata. Az egyszerűsített költségekről szóló rendelkezések célja a tagállamok adminisztratív terheinek csökkentése, az alapok hatékonyabb és helyesebb alkalmazása, ami végül kevesebb hibát eredményezne.

- Végezetül a 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozó intézkedések szintén pozitív továbbgyűrűző ( spillover ) hatást tettek a 2007–2013-as programok létrehozására és működésére, mivel az iránymutatások és a képzés terén tett jelentős erőfeszítéseknek köszönhetően ma már minden érdekelt jobban ismeri a rendszerek esetleges hiányosságait és a potenciális következményeket.

Összességében a Bizottság növelte kapacitását, hogy jobban felügyelhesse a megosztott irányítású strukturális intézkedéseket.

Eredmények és hatás: bevezetés

A cselekvési tervről szóló közleményben[9] foglaltak szerint a cselekvési terv arra hívatott, hogy kiegészítse az ellenőrzési stratégia alapján folytatott jelenlegi magas szintű ellenőrzési tevékenységet, és hogy a Bizottság cselekvési tervének keretén belül továbbvigye az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló releváns tevékenységeket[10]. Ezért tehát a cselekvési terv nem elszigetelt intézkedés, mivel az EU kohéziós politika terén folytatott társfinanszírozásának jobb ellenőrzése érdekében más intézkedések is születnek. Így noha a cselekvési terv által alkalmazott intézkedések célja a jobb ellenőrzés és végül a hibaarány csökkentéséhez való hozzájárulás, nem lehetséges elkülöníteni egymástól a cselekvési tervnek illetve más egyedi intézkedéseknek a hibaarányra gyakorolt hatását. Az eredményeket az 1. szakasz, a hatást és a következtetéseket pedig a 2. szakasz írja le részletesen.

1. A CSELEKVÉSI TERV EREDMÉNYEI 2009. DECEMBER 31-IG

1.1. 1. cím – A 2000–2006-os strukturális intézkedések keretében végrehajtott közös ellenőrzési stratégia intézkedései

1.1. intézkedés: A Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés javította a kiválasztott nagy kockázatú irányító szervek hatékonyságát, és így jelentősen csökkentette a zárás előtti hibák kockázatát.

Fő kiegészítő adatok: Az 50 elvégzett ellenőrzés eredményei: 11 pozitív következtetés a rendszer működéséről; 2 negatív vélemény, amellyel kapcsolatban a Bizottság már megindította az eljárásokat a pénzügyi korrekciók alkalmazásához; 37 minősített vélemény, amellyel kapcsolatban a szolgálatok nyomon követték vagy még jelenleg is nyomon követik az eredményeket. A DG REGIO és a DG EMPL további 11, illetve 6 ellenőrzést végzett 2009-ben.

1.2. intézkedés: A DG REGIO és a DG EMPL a rendszerekben fennálló jelentős hibák kijavítását célzó 27 nemzeti cselekvési tervből 24 nyomon követését végezte el[11]. Ez az intézkedés a tagállamok rendszereiben már felismert problémákat orvosolta, és hozzájárult a további hibák megelőzéséhez.

Fő kiegészítő adatok: 22 pozitív következtetés az előírt intézkedések tagállamok általi elvégzéséről és bizottsági határozattal 2 pénzügyi korrekció iránti kérelem. A fennmaradó 3 cselekvési tervet illetően a Bizottság eljárásokat indított a kifizetések felfüggesztésére.

1.3. intézkedés: A 2000–2006 programozási időszak tekintetében a Bizottság 32 ERFA-program, 11 ESZA-program és 60[12] KA-projekt pénzügyi korrekciós eljárását végezte el.

Ez magában foglalja az 1994–1999-es időszakra[13] 34 ERFA-programra irányuló pénzügyi korrekciós eljárás befejezését is egy záróvizsgálat keretén belül, amely 54 program ellenőrzésére, az adott időszakra az összes ERFA-összeg 31,55 %-ára és ezeken a programokon belül egy 1500 projektből álló mintára terjedt ki. E vizsgálat során a főleg 2008-ban és 2009-ben alkalmazott pénzügyi korrekciók összege 777 millió EUR volt[14], ez az ellenőrzött támogatható kiadások 2,9 %-ának felel meg. Noha az ESZA 1994–1999 közötti pénzügyi korrekciói nem szerepeltek a cselekvési tervben, 2008–2009-ben történt előrehaladás, ugyanis bizottsági határozatokkal 13 eljárás zárult le, amelyek nyomán összesen 44,8 millió EUR-t fizettek vissza, és 17 új korrekciós eljárás indult meg.

Az intézkedés tehát biztosította, hogy a korrigált összegek jogszerű és szabályos projektek felé legyenek átirányítva, vagy pedig az EU költségvetésébe fizessék vissza őket.

Fő kiegészítő adatok: A Bizottság az alkalmazott korrekciókról negyedévente jelentést tett az Európai Parlamentnek. 1., 2. és 3. melléklet.

Action 1.4.: A Bizottság megerősítette a megbízhatósági nyilatkozatban (DAS) érintett esetek nyomonkövetését. A DG REGIO és a DG EMPL a Számvevőszék által a 2006. évi DAS-hoz ellenőrzött projektekben megállapított rendszerbeli és egyszeri hibákról 74 esetben foglalt véglegesen állást. A nyomonkövetés lehetővé tette a hibák korrigálását, a tagállamok rendszereinek fejlesztését, és elősegítette a további hibák megelőzését.

Fő kiegészítő adatok: 28 esetben a tagállam végezte el a korrekciót; 30 esetben a Bizottság kezdeményezte a pénzügyi korrekciós eljárást, 16 eset pedig korrekció nélkül zárult le, mert a tagállamok be tudták bizonyítani a kifizetések szabályosságát és jogszerűségét. A Számvevőszék úgy értékelte, hogy a Bizottság hatékonyan követte nyomon a 2006. évi DAS-eseteket [15]. A 2007. évi DAS-t illetően a DG REGIO és a DG EMPL az esetek 84 %-ában véglegesen állást foglalt, és szükség esetén el is indította a visszafizettetési folyamatot. A 2008. évi DAS-sal kapcsolatban a Bizottság már 2009-ben megkezdte a nyomonkövetést.

1.2. 2. cím: Az integrált belső ellenőrzési keretrendszert célzó bizottsági cselekvési terv főbb folyamatban lévő intézkedései

Az ellenőrzési módszerek egységesítése érdekében a Strukturális Alap ellenőrzési szolgálatai és a nemzeti ellenőrzési hatóságok között szorosabb koordináció, adatgyűjtés az ellenőrzések költségéről az elfogadható hibakockázatról szóló közlemény[16] számára, iránymutatás és képzés az irányító és igazoló hatóságok számára és 9 „bizalmi szerződés” aláírása.

Fő kiegészítő adatok: Mint ahogyan a 2009 februárjában elfogadott egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv kapcsán elért haladásról szóló hatástanulmányban[17] szerepel, ezek az intézkedések befejeződtek.

1.3. 3. cím: A 2000–2006-os programozási időszak programjainak és projektjeinek lezárására irányuló megelőző intézkedések

A Bizottság elvégezte ellenőrzési vizsgálatát a programok lezárásáért felelős szerveknél, amelyek így már jobb helyzetben vannak ahhoz, hogy foglalkozhassanak a lezárási eljárással. A megállapított hiányosságokat a Bizottság és az érintett szervek aktívan nyomon követik, és ezeket a Bizottság lezárási ellenőrzési stratégiájához figyelembe fogják venni.

A tagállamokban tartott lezárási szemináriumokon túl a Bizottság 2008-ban Brüsszelben az összes tagállam számára lezárási szemináriumot, valamint 2009-ben a programok lezárásáért felelős szervek számára technikai ülést szervezett, amelyen a tagállamok képviselői is tartottak előadást, és amely elősegítette a helyes gyakorlatok szerinti kölcsönös tanulást.

Fő kiegészítő adatok: A vizsgálatot a lezárásért felelős szerveken végezték el, amelyek a teljes kiadás 76 %-át képviselik. A kérdések és válaszok, valamint a lezárási konferencia egyéb anyagai a http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/closure/qa_en.htm honlapon találhatók. A technikai ülés anyagai a CIRCA-honlapon találhatók: http://circa.europa.eu .

1.4. 4. cím: A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó megelőző intézkedések

2009 végéig a DG REGIO és DG EMPL 428 programról kapott megfelelőségértékelési jelentést, amely az összes program 98,6 %-át képviselte. Ebből 379-et jóváhagytak, 20-at elutasítottak és a tagállamot ismételt benyújtásra kérték; a hátramaradt programok vizsgálatát vagy megszakították, vagy még mindig vizsgálat alatt állnak. Az általános következtetés az, hogy a bizottsági iránymutatásokat javarészt követték, és a Bizottság az esetek túlnyomó többségében megbízhatott a független ellenőrök pozitív véleményében, amelyet a rendszerek jogszabályoknak megfelelő működéséről alkottak. A megfelelőségértékelés kulcsfontosságú elem a strukturális intézkedések hibakockázatának csökkentéséhez, mivel a Bizottság nem nyújthat időközi kifizetést egy programnak sem addig, amíg nem hagyták jóvá rendszerei működését. A Bizottság és a tagállamok jelentős összeget fektettek be ebbe az új megelőző mechanizmusba, hogy már a programozási időszak elejétől fogva megbízható és teljesen megfelelő rendszerek álljanak rendelkezésre.

A Bizottság 425 nemzeti ellenőrzési stratégiát kapott meg, amely az összes program 98,6 %-át tette ki. 420-at jóváhagyott, kettőt elutasított és hármat még vizsgál. Mindez bizonyítja, hogy a tagállamok helytálló ellenőrzési stratégiákat terveztek a rendszerek hiányosságainak és a hibakockázatoknak a korai felismerésére.

2008-ban és 2009-ben a Bizottság számos jelentős egyszerűsítési intézkedést javasolt a 2007–2013-as szabályozási kerethez, és ezeket a Tanács és Parlament elfogadta. A legfontosabb intézkedések némelyike pénzügyi konstrukciókat, jövedelemtermelő projekteket érint, lehetővé teszi az átalányösszegek és a standard fajlagosköltség-skálák használatát az ERFA és az ESZA számára egyaránt, valamint kiterjeszti az átalányalapú közvetett költségek használatának lehetőségét az ERFA-kiadásokra is, ezzel jelentősen leegyszerűsítve a kisebb szervezetek által végrehajtott projektek irányítását.

A Bizottság részletes iránymutatást adott ki helyes gyakorlatok példáival, képzéseket tartott a 2007–2013-as rendeletek rendelkezéseiről, továbbította a képzési anyagot a tagállamoknak, és arra ösztönözte a nemzeti hatóságokat, hogy használják ki az egyszerűsített költségek új lehetőségeit.

Fő kiegészítő adatok: Az egyszerűsítő intézkedéseket beillesztették a 2009. május 6-i 396/2009/EK és 397/2009/EK rendeletbe, a 2008. december 18-i 1341/2008/EK rendeletbe és a 2009. szeptember 1-jei 846/2009 rendeletbe. A támogathatósági szabályokra vonatkozó brosúra a http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/presenta/pres_en.htm honlapon található. Az egyszerűsített költségekről szóló iránymutatást részletekbe menően megvitatták a tagállamok szakértőivel, és 2010 januárjában véglegesítették. Valamennyi iránymutatás a http://circa.europa.eu honlapon található.

1.5. 5. cím: A nemzeti szintű elsődleges ellenőrzések javítását célzó intézkedések

A Bizottság végrehajtott minden eltervezett intézkedést, hogy hatékonyabbá tegye az első szintű irányítási ellenőrzéseket, amelyek a hibák elleni első védelmi vonalat képviselik. Szemináriumokat szervezett az irányító és igazoló hatóságoknak, többek között közbeszerzési szemináriumokat is, és kiadott minden iránymutatást, amelyet a cselekvési terv megemlített.

Fő kiegészítő adatok: Információk az irányító és igazoló hatóságoknak tartott szemináriumokról: http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/manauth/programme_en.htm és http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/trainers/programme_en.htm. Az oktatókat képző szemináriumok kérdőíveinek eredményei azt mutatják, hogy a szemináriumon kapott információkat valamennyi válaszadó felhasználta honfitárs kollégáik továbbképzéséhez vagy számukra anyagok biztosításához.

1.6. 6. cím: A pénzügyi korrekciókról való tagállami jelentéstétel javítására irányuló intézkedések

A Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett a tagállamok pénzügyi korrekciós rendszereinek javítása érdekében. A 2008-ra jelentett összegek jóval magasabbak, mint az előző években, mivel a tagállamok teljesebb információkat szolgáltatnak[18]. A Bizottság a tagállamok visszafizettetési rendszereinek minőségét helyszíni ellenőrzéseken vizsgálta (ellenőrző látogatás 2008-ban 10 tagállamban[19], 2009-ben pedig további 9 tagállamban[20]). A többi tagállamot 2010 folyamán látogatják meg. Az eddigi eredmények azt mutatják, hogy a tagállamok hatóságai általában követik az előírásokat, bár a Számvevőszék megerősítése szerint az adatok teljessége és a szabálytalanságokat nyilvántartó és jelentő rendszerek terén még vannak hiányosságok. Tekintettel az eredményekre, a Bizottság a 2000–2006-os programok utolsó éves jelentéséhez és a 2007–2013-as programok első jelentéséhez még időben felülvizsgálta a visszavonásokról és visszafizettetésekről szóló iránymutatását, amelyet 2010 januárjában mutatott be a tagállamoknak.

Fő kiegészítő adatok: A visszavonásokról és visszafizettetésekről szóló iránymutatást 2010 januárjában a COCOF (az alapok koordinálási bizottságának) keretében mutatták be a tagállamoknak. 2008. évi éves jelentésében a Számvevőszék a tagállamok behajtási rendszereit „részben eredményesnek” értékelte.

1.7. 7. és 8. cím: A Bizottságnak az ellenőrzési tevékenység hatásáról való jelentéstétele javítására és a hatás növelésére irányuló intézkedések

A szigorúbb megközelítés növelte a pénzügyi korrekciók és a felfüggesztések mértékét. 2009 folyamán a Bizottság 7 esetben fogadta el a kifizetési határozatok felfüggesztését a 2008-as 10 elfogadott eset után[21]. A Bizottság ellenőrzési tevékenységét követően 2008-ban és 2009-ben összesen 3,8 milliárd EUR pénzügyi korrekciót hajtottak végre, míg 2000–2007-ben ez az összeg 3,57 milliárd EUR volt. 2009 végén még további kb. 942 millió EUR értékű pénzügyi korrekció volt folyamatban.

Fő kiegészítő adatok: Lásd az 1., 2. és 3. mellékletet. A Számvevőszék ezenkívül 2008. évi éves jelentésében megállapította, hogy a Bizottság a saját ellenőrzési tevékenységei eredményeként végzett pénzügyi korrekciókról (1.16. bekezdés) megbízható adatokat közöl.

1.8. 9. és 10. cím: Az éves tevékenységi jelentések megbízhatóságának javítására és a költségvetési rendelet 53b. cikke szerinti éves összefoglalók hatékony felhasználására irányuló intézkedések

A DG REGIO és a DG EMPL a 2007. évi éves tevékenységi jelentésében a cselekvési tervben felsorolt valamennyi intézkedést teljes mértékben alkalmazta, figyelembe véve a Számvevőszék ajánlásait is.

Az éves összefoglalókat illetően amikor a tagállamok következtetést vagy megbízhatósági nyilatkozatot bocsátottak rendelkezésre, a főigazgatóságok ezeket felhasználták a nemzeti rendszerek saját maguk által végzett értékelésének alátámasztására.

A Bizottság továbbá felülvizsgálta iránymutatását, figyelembe véve az Európai Parlament által rendelt tanulmány ajánlásait, mint pl. a többletértéket képviselő elemek hangsúlyozását és a felesleges információk csökkentését.

Fő kiegészítő adatok: A Számvevőszék 2007. és a 2008. évi éves jelentésében elismerte a DG REGIO és a DG EMPL éves tevékenységi jelentéseinek minőségében és hasznosságában bekövetkezett pozitív fejleményeket, valamint azt, hogy egyértelmű iránymutatások kiadásával és a megfelelés hiányát mutató esetek kivizsgálásával a Bizottság az éves összefoglalókat egyre megfelelőbben felügyeli. Az éves összefoglalókról szóló felülvizsgált iránymutatásokat 2009 októberében és decemberében a COCOF-üléseken a tagállamokkal is megvitatták.

2. A CSELEKVÉSI TERV ELSő HATÁSAI ÉS KÖVETKEZTETÉSEK

Az intézkedések jellege miatt, és mivel a hibaarány csökkentése tartós és hosszadalmas folyamat, ez az első hatásvizsgálat csak előzetes lehet. További adatokat – amelyeket a hibaarányok alakulása szerint alapvetően globálisan fognak mérni a cselekvési tervhez – majd a nemzeti vagy uniós hatóságok által végzett következő ellenőrzési tevékenység fog szolgáltatni.

Legalább három olyan terület van, amelyen a Bizottság a cselekvési terv értelmében végrehajtott intézkedések eredményeként kézzelfogható hatást vár:

2.1. A 2007–2013-as programok első ellenőrzései pozitív eredményeket jeleznek

Annak értékelésére, hogy a fent leírt intézkedések mutattak-e pozitív első hatást az újonnan végrehajtott 2007–2013-as programok műveleteinek jogszerűsége tekintetében, a Bizottság úgy döntött, hogy ellenőrzési vizsgálatot hajt végre, hasonló módszertant követve, mint amilyet a Számvevőszék alkalmaz DAS-ellenőrzéseihez. A vizsgálat konkrét célja az volt, hogy 180 műveletből álló, véletlenszerűen kiválasztott statisztikai minta alapján megbecsülje a hibaarányát azoknak a kiadásoknak, amelyeket a tagállamok a strukturális alapokkal és a Kohéziós Alappal kapcsolatban a 2007–2013-as időszakra 2007. január 1-je és 2009. május 31-e között a Bizottságnak bejelentettek[22]. Az előzetes eredmények alapján a hibaarány kb. 5 %-os. Ezek az eredmények azt jelzik, hogy a 2007–2013-as szabályozási keretre vonatkozó javított ellenőrzési rendelkezések és a Bizottság által hozott, a közleményben is leírt megelőző intézkedések, jó irányba haladnak. Az ebből a vizsgálatból leszűrt hibaarányt azonban óvatosan kell értelmezni, ugyanis a vizsgálatot a programozási időszak elején végezték el, és a populáció, amelyből a kifizetések mintáját kiválasztották, arra a 15 tagállamra korlátozódott[23], amelyek 2009 májusáig időközi kifizetési kérelmeket nyújtottak be. A vizsgálat eredményei 2010 első felében lesznek véglegesítve, miután befejeződtek a tagállamokkal az egyeztető eljárások.

A hibaarányra gyakorolt hatásról további adatokat a következő ellenőrzés eredményei fognak szolgáltatni, amelyet vagy az uniós hatóságok fognak elvégezni (bizottsági ellenőrzések, DAS-ellenőrzések), vagy pedig azok a nemzeti ellenőrzési hatóságok, amelyeknek a műveletek statisztikai mintái alapján évente be kell jelenteniük az ellenőrzési eredményeket.

2.2. A Bizottság megerősítette az alapok megosztott irányításával kapcsolatos felügyeleti szerepét

A Bizottság megerősödött felügyeleti szerepét a több éve meglévő ellenőrzési rendszer fokozott hatékonyságának alapján lehet értékelni. A 2000–2006-os időszak tekintetében a két főigazgatóság 2008. évi éves tevékenységi jelentése a tagállamok rendszereinek működésében jelentős javulást mutat 2007 és 2008 között [24].

A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy a programok lezárása után fennmaradó hibaarány a rendszer hatékonyságát tanúsíthatja. A 2000–2006-os időszakra a lezáráskor tapasztalt fennmaradó hibaarány szintjéről most még nem lehet következtetéseket levonni, ugyanis a programok nagy része 2010-ben fog lezárulni, és az eredmények csak 2011-től kezdődően lesznek ellenőrizhetők. A DG REGIO által egyes 2010 januárjában véglegesített 1994–1999-es ERFA-programok mintáján végzett nem statisztikai lezárási ellenőrzési vizsgálat[25]azonban azt mutatja, hogy lezáráskor, miután elvégeztek minden pénzügyi korrekciót, az általános hibaarány számottevően csökkent.

Ezen túlmenően a számos megelőző intézkedés hatására, amely a 2000–2006-os programok lezárására született (lásd 1.3. szakaszt) várható, hogy a 2000–2006-os időszak lezárási eljárása ugyanilyen pozitív eredményeket hoz.

2.3. A Bizottság hatékonyan alkalmazta a pénzügyi korrekciókat az EU költségvetésihiány-kockázata csökkentésére

Az 1994–1999 és a 2000–2006 programozási időszakra irányuló intézkedések egy nagyobb része a bizottsági ellenőrzési tevékenység célirányossá tételét és a pénzügyi korrekciós eljárások szigorúbb alkalmazását foglalta magában. Ennek eredményeként a pénzügyi korrekciók értéke mindkét időszakra egyaránt nőtt, 2008 és 2009-re összesen 3,801 milliárd EUR-t érve el, a 2000–2007 időszak kb. 3,567 milliárd EUR-jához képest. A Bizottság célja annak biztosítása volt, hogy a korrigált összegeket jogszerű és szabályos projektek felé irányítsák át, vagy pedig az EU költségvetésébe fizessék vissza. A Bizottság összesen 5,2 milliárd EUR korrekciót javasolt, amelyet a tagállamok el is fogadtak (ebben az esetben a tagállamok átirányíthatták az említett kiadásokat más projektekre is), és a Bizottság 2,1 milliárd EUR korrekcióról határozott (ebben az esetben az összegeket visszafizettették az EU költségvetésébe).

A pénzügyi korrekciók mértéke azt mutatja, hogy a Bizottság elszántan reagál a tagállamokban tapasztalt jelentős rendszerhiányosságokra. A korrekciók elrettentő hatást gyakorolnak a tagállamokra, hogy a jövőben az EU-alapokat ne kezeljék helytelenül – még ha az alapok a tagállamokban maradnak is, a tagállamnak meg kell találnia a pénzt, amellyel a pénzügyi korrekció által érintett projektek helyébe lépő projekteket társfinanszírozhatja – és hozzájárulnak a végrehajtási időszak alatt észlelt hibák megszüntetéséhez, és ezzel csökkentve a fennmaradó hibaarányt lezárásnál.

2.4. Következtetések

A Bizottság általánosságban a megosztott irányítású strukturális intézkedések tekintetében megerősítette felügyeleti kapacitását, és szigorú intézkedéseket hozott, hogy érvényre juttassa a Számvevőszék ajánlásait.

- A Bizottság mindegyik intézkedésre hozott eredményeket, és lefektette a folyamatos fejlődés alapjait. A cselekvési tervet ezért befejezettnek, a célkitűzéseket pedig teljesítettnek tartja.

- A Bizottság arra fog törekedni, hogy a hibaarányok csökkentése érdekében kiaknázza a 2007–2013-as új programozási időszakra vonatkozó jogszabályi rendelkezések valamennyi előnyét, ideértve a egyszerűsített költségek lehetőségeit is, meg fogja tartani a cselekvési terv adta lendületet, ellenőrzési stratégiája keretén belül szigorú felügyeleti intézkedéseket hoz, és éves tevékenységi jelentéseiben beszámol a helyzetről.

- Az ellenőrzési rendszerek célja a hibák lecsökkentése, amennyire csak lehet: a strukturális intézkedések esetében ez az ellenőrzési rendszer többéves szinten minimalizálni hívatott a fennmaradó hibakockázatot. Az ellenőrzési rendszerek azonban nem eredményezhetnek indokolatlan szintű költségeket, valamint a költség-kockázat egyensúly egyértelmű és közös megértésén kell alapulniuk, figyelembe véve a bizonyos területeken tett befektetések uniós hozzáadott értékét. Ezen a területen az előrehaladást a Bizottság elfogadható hibakockázatra irányuló kezdeményezése fogja garantálni. A Bizottság a 2010-es kiadások alapján legkésőbb 2012-ben javaslatot fog tenni a kohéziós politikában alkalmazandó elfogadható hibakockázatra, amelyet javarészt a 2007–2013-as jogszabályok fognak szabályozni. A Bizottság felkéri a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy dolgozzák ki az uniós intervenciókhoz mellékelt költségellenőrzések közös politikai értékelését, majd fontolják meg az egyes területeken elfogadható hibaarányt.

- Minden érdekelt félnek tudnia kell, hogy a jogszabályok változtatása után még időbe telik, hogy a hibaarányokban is észlelhető legyen a változás. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó jogszabályi keretet 2006-ban fogadták el, de csak 2010-től szabályozzák a strukturális intézkedésekhez fűződő kiadások nagy részét.. A jövőbeli jogszabályi kezdeményezésekkel való koherencia biztosítására elengedhetetlen lesz, hogy a kohéziós politika politikai célkitűzéseit azok alkalmazási módjával, valamint igazgatási és ellenőrzési intézkedéseivel együtt kezeljük.

- A tagállamoknak elkötelezettséget kell mutatniuk a nagyobb elszámoltathatóság felé azáltal, hogy követik a Bizottság éves összefoglalóikra vonatkozó iránymutatását, és ezeket további értékes megbízhatósági forrássá alakítják. Noha az éves összefoglalók jogalapja jelenleg még nem ír elő általános megbízhatósági nyilatkozatot, a Bizottság arra ösztönöz minden tagállamot, hogy kövessék annak a hét tagállamnak a példáját, amely 2009-ben megbízhatósági nyilatkozatot is mellékelt, és hozzanak más megfelelő intézkedéseket (ideértve az önkéntes nemzeti nyilatkozatokat is), hogy tanúsítsák az alapok helyes kezelése iránti elkötelezettségüket.

- Ahogyan a Számvevőszék megjegyezte , a „helyszínen” még maradtak fejlődési lehetőségek. Ezt a fejlődést csak a tagállamok teljes körű bevonásával lehet elérni, ők az elsőszámú felelősek rendszereik hatékony működéséért. A Lisszaboni Szerződés a 2007–2013-as javított ellenőrzési rendelkezésekkel együtt megszilárdítja ezt a felelősséget.

1. melléklet – A strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra[26] vonatkozóan a Bizottság által javasolt vagy határozat útján elrendelt pénzügyi korrekciók[27] összefoglalása (2009. december 31-étől), az eredményelszámolás elve alapján, millió EUR-ban

Alap/időszak | Összes pénzügyi korrekció 2000–2007[28] | Összes pénzügyi korrekció 2008[29] | 2009-ben a tagállamok által elfogadott pénzügyi korrekciók | 2009-ben bizottsági határozattal hozott pénzügyi korrekciók (3. melléklet) | Összes pénzügyi korrekció 2009 | Összes pénzügyi korrekció 2008/2009 | Végösszeg a 2000-2009 időszakra |

ERFA 2000-2006 | 1 561 | 619 | 1 465 | 79 | 1 544 | 2 163 | 3 724 |

KA 2000-2006 | 103 | 54 | 68 | 2 | 70 | 124 | 227 |

ESZA 2000-2006 | 475 | 496 | 154 | 0 | 154 | 650 | 1 125 |

Részösszeg 2000-2006 | 2 139 | 1 169 | 1 687 | 81 | 1 768 | 2 937 | 5 076 |

ERFA 1994-1999 | 858 | 330 | 55 | 386 | 441 | 771 | 1 629 |

KA 1994-1999 | 225 | 38 | 10 | 0 | 10 | 48 | 273 |

ESZA 1994-1999 | 345 | 26 | 0 | 19 | 19 | 45 | 390 |

Részösszeg 1994-1999 | 1 428 | 394 | 65 | 405 | 470 | 864 | 2 292 |

Összesen | 3 567 | 1 563 | 1 752 | 486 | 2 238 | 3 801 | 7 368 |

2. melléklet – A 2009-es felfüggesztési határozatok összefoglalása és a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók (2009. december 31-étől)

Alap/időszak | Az elfogadott bizottsági felfüggesztési határozatok száma | A folyamatban lévő pénzügyi korrekciók[30] |

A programok/projektek száma | Becsült összeg (millió EUR-ban) |

ERFA 2000-2006 | 6 | 67 | 325 |

CF 2000-06 | 99 | 153 |

ESZA 2000-2006 | 1 | 13 | 141 |

ERFA 1994-1999 | 1[31] | 116 |

KA 1994-1999 | 3 | 3 |

ESZA 1994-1999 | 17 | 204 |

Összesen | 7 | 200 | 942 |

3. melléklet – A Bizottság által 2009-ben elfogadott pénzügyi korrekciók és felfüggesztési határozatok részletei (2009. december 31-étől)

Tagállam | Programozási időszak | Alap | Program | Összegek (millió EUR) |

Pénzügyi korrekciók | Olaszország | 2000-2006 | ERFA | Puglia | 79,33 |

Németország | 2000-2006 | ERFA | Mecklenburg-Vorpommern | 0,05 |

Részösszeg | 79,38 |

Spanyolország | 2000-2006 | KA | Asturias | 0,07 |

Spanyolország | 2000-2006 | KA | Cantabria | 0,69 |

Spanyolország | 2000-2006 | KA | Norte-Galicia | 0,87 |

Spanyolország | 2000-2006 | KA | Galicia | 0,17 |

Részösszeg | 1,80 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | SMEs Sachsen-Anhalt | 1,95 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | Sachsen-Anhalt | 5,14 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | Schleswig-Holstein | 0,48 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | Saarland Obj.2 | 8,33 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | Saarland | 4,99 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | Nordrhein-Westfalen-Leader | 0,22 |

Németország | 1994-1999 | ERFA | Nordrhein-Westfalen | 23,55 |

Olaszország | 1994-1999 | ERFA | Sardenia | 40,50 |

Olaszország | 1994-1999 | ERFA | Energia | 0,50 |

Portugália | 1994-1999 | ERFA | MTE | 18,52 |

Spanyolország | 1994-1999 | ERFA | Andalucia | 219,33 |

Spanyolország | 1994-1999 | ERFA | Pais Vasco | 27,88 |

Egyesült Királyság | 1994-1999 | ERFA | Északkelet-Anglia, 2. célkitűzés | 8,44 |

Egyesült Királyság | 1994-1999 | ERFA | Manchester, Lancashire és Cheshire | 18,04 |

Interreg | 1994-1999 | ERFA | Cadses IT, EL, DE | 1,55 |

Interreg | 1994-1999 | ERFA | Rhin-Meuse | 7,07 |

Részösszeg | 386,49 |

Luxemburg | 1994-1999 | ESZA | 3. célk. (közszektorhoz tartozó támogatók) | 0,84 |

Luxemburg | 1994-1999 | ESZA | 3. célk. (magánszektorhoz tartozó támogatók) | 0,64 |

Luxemburg | 1994-1999 | ESZA | 5b. célk. | 0,13 |

Luxemburg | 1994-1999 | ESZA | 4. célk. | 0,26 |

Spanyolország | 1994-1999 | ESZA | Andalucía | 16,84 |

Belgium | 1994-1999 | ESZA | Meetjesland 5. célk. | 0,04 |

Finnország | 1994-1999 | ESZA | 3. célk. | 0,01 |

Részösszeg | 18,76 |

Mindösszesen | 486,43 |

A határozat elfogadásának időpontja |

Felfüggesztések | Olaszország | 2000-2006 | ERFA | Abruzzo | 2009. január 28.[32] |

Interreg | 2000-2006 | ERFA | Görögország/Olaszország | 2009. január 28.[33] |

Interreg | 2000-2006 | ERFA | Archimed | 2009. június 12. |

Interreg | 2000-2006 | ERFA | Dánia/Svédország | 2009. szeptember 2. |

Németország | 2000-2006 | ERFA | Saarland | 2009. október 5. |

Németország | 2000-2006 | ERFA | Baden-Württemberg | 2009. november 18. |

Spanyolország | 2000-2006 | ESZA | Iniciativa Empresarial | 2009. augusztus 21. |

4. melléklet – A cselekvési terv

.

Intézkedés | Az Európai Számvevőszék ajánlásának végrehajtása | Célkitűzés |

1. A 2000–2006-os strukturális intézkedések keretében végrehajtott közös ellenőrzési stratégia intézkedései |

1.1. | Célzott ellenőrzések végrehajtása a nagy kockázatú irányítási szerveknél (2000–2006) | Hangsúly helyezése a tagállamok irányítási szintjén végrehajtott elsődleges ellenőrzések javítására A Bizottság felügyeleti ellenőrzései hatékonyságának javítása a tagállami rendszerek hibakockázatának csökkentése céljából | Az ellenőrzés forrásainak a nagy kockázatú szervekre való összpontosítása a lehetséges fennmaradó kockázat csökkentése érdekében |

1.2. | A tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereiben fennálló jelentős hibák kijavítását célzó 27 jelenlegi cselekvési terv tagállamok általi végrehajtása nyomon követésének befejezése | Hangsúly helyezése a tagállamok irányítási szintjén végrehajtott elsődleges ellenőrzések javítására A Bizottság felügyeleti ellenőrzései hatékonyságának javítása a tagállami rendszerek hibakockázatának csökkentése céljából | Annak bizonyítása, hogy a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékonyan működnek és védik az uniós költségvetést |

1.3. | A 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozó, folyamatban lévő 20 felfüggesztési és pénzügyi korrekciós eljárás, valamint az 1994–1999-es programozási időszakra vonatkozó záró ellenőrzésekkel kapcsolatos 34 pénzügyi korrekciós eljárás lezárása | A Bizottság ellenőrzési tevékenysége hatásának növelése a felfüggesztési és pénzügyi korrekciós eljárások hatékonyabb alkalmazása által | Annak bizonyítása, hogy a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékonyan működnek, és védik az uniós költségvetést |

1.4. | A 2006-os megbízhatósági nyilatkozat keretében meghatározott jelentős hibaesetek nyomon követése a rendszerre gyakorolt hatásokkal együtt | A Bizottság felügyeleti ellenőrzései hatékonyságának javítása a tagállami rendszerek hibakockázatának csökkentése céljából | Annak bizonyítása, hogy az uniós költségvetés védelmére irányuló szükséges javításokat elvégezték |

2. Az integrált belső ellenőrzési keretrendszert célzó bizottsági cselekvési terv főbb folyamatban lévő intézkedései |

2.1. | 9. tevékenység – Hatékony eszközök létrehozása az auditok és az ellenőrzések eredményeinek megosztásához és az egységes ellenőrzési megközelítés elősegítéséhez | A strukturális alapok ellenőrzési rendszerében működő visszacsatolási mechanizmusok megerősítése | Az audit és az ellenőrzési munka koordinálása hatékonyságának maximalizálása érdekében |

2.2. | 10. tevékenység – az ERFA ellenőrzési költségeinek első becslésének és elemzésének elvégzése | Az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről szóló bizottsági cselekvési tervnek a Számvevőszék 2/2004. számú véleményével összhangban történő végrehajtása | Annak megalapozása, hogy az ellenőrzések költségei és hasznai közötti egyensúly létrejön |

2.3. | 11N tevékenység – a nemzeti ellenőrzési és jelentéstételi rendszerek megbízhatóságának vizsgálata a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések szempontjából | Annak biztosítása, hogy a pénzügyi korrekciókról és a visszafizettetésekről teljes, átlátható és megbízható információkat bocsássanak rendelkezésre | A pénzügyi korrekciókról való jelentéstétel javítása (lásd a 6. tevékenységet) |

2.4. | 14b tevékenység – iránymutatás nyújtása a kedvezményezetteknek és/vagy a közreműködő szinteknek az ellenőrzésekről és az ellenőrzési lánc felelősségi területeiről | A 2007-13-as időszakra tervezett egyszerűsített eljárások alkalmazásának ösztönzése és megkönnyítése | A hibák megelőzése és az uniós költségvetést érintő kockázatok csökkentése (lásd a 4. tevékenységet és az 5.2. pontot) |

2.5. | 15. tevékenység – a strukturális alapokra vonatkozó „bizalmi szerződések” kezdeményezés támogatása (amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy megbízzon a 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozó nemzeti ellenőrzési munkában, és alapot teremt a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó hasonló együttműködéshez) | A Bizottság felügyeleti ellenőrzései hatékonyságának javítása a tagállami rendszerek hibakockázatának csökkentése céljából | Az ellenőrzési munka koordinálásának javítása annak érdekében, hogy meg lehessen bízni a nemzeti ellenőrző szervek munkájában |

2.6. | 16. tevékenység – a strukturális alapokra vonatkozó ellenőrzési standardok és a hibaszázalékokról való jelentéstétel, stb. koordinálása | A Bizottság felügyeleti ellenőrzései hatékonyságának javítása a tagállami rendszerek hibakockázatának csökkentése céljából | Az integrált belső ellenőrzési keretrendszer javítása az ellenőrzési módszerek egységesítése által |

3. A 2000–2006-os programozási időszak programjainak és projektjeinek lezárására irányuló megelőző intézkedések |

3.1. | A programok lezárásáért felelős szervek munkájának felülvizsgálatára vonatkozó ellenőrző vizsgálatok befejezése (2000–2006) | Szabályszerű lezárási eljárások biztosítása | Megelőző ellenőrzés annak biztosítása érdekében, hogy a lezárási eljárás hatékonyan megállapítja a szabálytalan kiadásokat |

3.2. | A belső eljárások véglegesítése a záródokumentumok szigorú vizsgálatának biztosítása érdekében | Szabályszerű lezárási eljárások biztosítása | Annak biztosítása, hogy a Bizottság szolgálatai megfelelően előkészítsék a programok lezárását |

3.3. | A tagállamok figyelmének felhívása a Bizottság által 2006-ban kiadott lezárási iránymutatásra | Szabályszerű lezárási eljárások biztosítása | Annak biztosítása, hogy a tagállamok megfelelően előkészítsék a programok lezárását |

4. A 2007-13-as programozási időszakra vonatkozó megelőző intézkedések |

4.1. | A megfelelőségértékelési jelentések és vélemények felülvizsgálata | A 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi keret teljes körű végrehajtásának biztosítása | Annak biztosítása, hogy a programozási időszak kezdetétől fogva hatékony irányítási és ellenőrzési rendszerek működjenek |

4.2. | A nemzeti ellenőrzési stratégiák felülvizsgálata | A 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi keret teljes körű végrehajtásának biztosítása | Annak biztosítása, hogy a nemzeti ellenőrzési stratégiák megfeleljenek a rendeleteknek |

4.3. | Az egyszerűsítést célzó intézkedések: | A 2007-13-as időszakra tervezett egyszerűsített eljárások alkalmazásának ösztönzése és megkönnyítése | A hibák megelőzése és az uniós költségvetést érintő kockázatok csökkentése |

a) Az 1083/2006/EK rendelet 88. cikke szerinti részleges lezárásra vonatkozó feljegyzésnek az irányító hatóságokkal való éves ülésen történő nyomon követése |

b) A közvetett költségek (csak ESZA) átalányának használatára vonatkozó feljegyzésnek az irányító hatóságokkal való éves ülésen történő nyomon követése |

4.4. | A 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó elszámolhatósági kérdések felülvizsgálata és egyértelművé tétele | A 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi keret teljes körű végrehajtásának biztosítása | Annak biztosítása, hogy a rendeletek egyértelműek legyenek az azokat alkalmazó nemzeti hatóságok és a kedvezményezettek számára |

a) A 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó uniós elszámolhatósági szabályoknak egy brosúrában történő összefoglalása |

b) Az 1083/2006/EK rendelet 55. cikkének alkalmazására vonatkozó feljegyzés – jövedelemtermelő projektek |

c) Az állami támogatás szabályainak alkalmazásáról szóló feljegyzés |

4.5. | A figyelem felhívása a közbeszerzési szabályokra | Hangsúly helyezése a tagállamok irányítási szintjén végrehajtott elsődleges ellenőrzések javítására | A strukturális alapok és a Kohéziós Alap alkalmazásából eredő hibák csökkentése |

5. A nemzeti szintű elsődleges ellenőrzéseket javítását célzó intézkedések |

5.1. | Szeminárium szervezése az irányító hatóságok és az igazoló hatóságok számára, valamint az irányító hatóságokkal való éves ülésen történő nyomon követés | Hangsúly helyezése a tagállamok irányítási szintjén végrehajtott elsődleges ellenőrzések javítására | A gyenge elsődleges ellenőrzések kockázatának kezelése |

5.2. | A 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó elsődleges ellenőrzések és igazolási funkciók helyes gyakorlatáról szóló iránymutatás aktualizálása | Hangsúly helyezése a tagállamok irányítási szintjén végrehajtott elsődleges ellenőrzések javítására Az ellenőrzési rendszerekben működő visszacsatolási mechanizmusok megerősítése | A gyenge előzetes ellenőrzések és hitelesítési funkciók kockázatának kezelése |

5.3. | A megfelelőségre vonatkozó önértékelési eszközöknek az irányító hatóságok rendelkezésére bocsátása | Hangsúly helyezése a tagállamok irányítási szintjén végrehajtott elsődleges ellenőrzések javítására | A gyenge elsődleges ellenőrzések kockázatának kezelése |

6. A pénzügyi korrekciókról való tagállami jelentéstétel javítására irányuló intézkedések |

6.1. | A benyújtott adatok ellenőrzése a hiányosságok kiküszöbölése és a pontatlanságok kijavítása céljából | A pénzügyi korrekciókról és a visszafizettetésekről rendelkezésre bocsátott információk teljességének, átláthatóságának és megbízhatóságának javítása | A pénzügyi korrekciókról és a visszafizettetésekről való jelentéstétel javítása |

6.2. | Helyszíni ellenőrzések végzése a tagállamok által szolgáltatott adatok mintáján | A pénzügyi korrekciókról és a visszafizettetésekről rendelkezésre bocsátott információk teljességének, átláthatóságának és megbízhatóságának javítása | A benyújtott adatok pontosságának ellenőrzése |

7. A Bizottságnak az ellenőrzési tevékenység hatásáról való jelentéstétele javítására irányuló intézkedések |

7.1. | Az ellenőrzésre vonatkozó ajánlások nyomon követésének nyilvántartásával és jelentésével kapcsolatos rendszer javítása | A Bizottság felügyeleti ellenőrzései hatékonyságának javítása a tagállami rendszerek hibakockázatának csökkentése céljából Az ellenőrzési rendszerekben működő visszacsatolási mechanizmusok megerősítése | A nyomon követési eljárás javítása és az ellenőrzés eredményei megosztásának megkönnyítése |

7.2. | A Bizottság ellenőrzési és audittevékenysége következtében alkalmazott pénzügyi korrekciók nyilvántartására és jelentéstételére vonatkozó rendszerek javítása | A pénzügyi korrekciókról és a visszafizettetésekről rendelkezésre bocsátott információk teljességének, átláthatóságának és megbízhatóságának javítása | A Bizottság ellenőrzési munkája hatásának részmutatójaként szolgáló, a behajtásokról és a pénzügyi korrekciókról szóló információk javítása |

8. A Bizottság ellenőrzési tevékenysége hatásának növelésére irányuló intézkedések |

8.1. | Szakpolitika kidolgozása és végrehajtása azzal a céllal, hogy a kifizetéseket bizottsági határozat által a nemzeti rendszerekben való jelentős gyengeségek felderítése után a lehető leghamarabb felfüggeszthessék | A Bizottság ellenőrzési tevékenysége hatásának növelése a felfüggesztési és pénzügyi korrekciós eljárások hatékonyabb alkalmazása által | Annak bizonyítása, hogy a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékonyan működnek, és védik az uniós költségvetést |

8.2. | A felfüggesztésekre és a pénzügyi korrekciókra vonatkozó belső eljárások módosítása az alkalmazás meggyorsítása érdekében | A Bizottság ellenőrzési tevékenysége hatásának növelése a felfüggesztési és pénzügyi korrekciós eljárások hatékonyabb alkalmazása által | Annak bizonyítása, hogy a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékonyan működnek, és védik az uniós költségvetést |

9. Az éves tevékenységi jelentések megbízhatóságának javítására irányuló intézkedések |

9.1. | Az alábbi intézkedések meghozatala az éves tevékenységi jelentések előkészítése során: | A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései minőségének javítása | A tagállamok rendszereinek értékelésére vonatkozó jelentéstétel átláthatóságának és folyamatosságának javítása az előrehaladás jobb ellenőrzése érdekében |

a) Információ szolgáltatása minden olyan rendszer nyomon követéséről, amely esetében 2006-ban jelentős rendszerbeli hibákat állapítottak meg |

b) Jelentéstétel a tagállamok által a hiányosságok kijavítása érdekében végrehajtott cselekvési tervek megvalósításáról |

c) Jelentéstétel az időközi kifizetések felfüggesztésére vonatkozó határozatokról, más, az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az időközi kifizetésekre vonatkozóan tett megelőző intézkedéseiről, a tagállamok által a Bizottság kérésére alkalmazott pénzügyi korrekciókról, valamint a Bizottság által elfogadott pénzügyi korrekciós határozatokról |

d) Részletes igazolása annak, hogy a jelentős rendszerbeli gyengeségek megállapítása esetén miért nem éltek fenntartással |

e) A Számvevőszék előzetes ajánlásainak nyomon követéséről való jelentéstétel |

10. | A költségvetési rendelet 53b. cikke szerinti éves összefoglalók hatékony felhasználására irányuló intézkedések |

A benyújtott összefoglalók elemzése, az eredmények beépítése az éves tevékenységi jelentésekbe, és intézkedések hozatala, amennyiben a tagállamok elmulasztják a kötelezettségeiket | Az éves összefoglalók megfelelő felülvizsgálatának elvégzése azok következetességének, összehasonlíthatóságának és hasznosságának biztosítása | A tagállamok megbízhatósági szintjének javítása |

[1] Európai Számvevőszék, 2006. évi éves jelentés: (HL 273., 2007.11.15.)

[2] COM(2008) 97

[3] SEC(2008) 2756

[4] COM(2009) 42

[5] SEC(2009) 1463

[6] Európai Számvevőszék, 2008. évi éves jelentés, a Bizottság válasza a 6.35. bekezdésre.

[7] Az operatív programok zárónyilatkozataiért felelős ellenőrző szervek.

[8] A fennmaradó kockázat, miután minden kiadáson elvégeztek mindenféle ellenőrzést és pénzügyi korrekciót.

[9] COM(2008) 97

[10] COM(2006) 9

[11] A DG REGIO 2010 januárjában befejezte a 10. cselekvési terv nyomon követését.

[12] Az egyik projekt esetében a hivatalos bizottsági határozatot 2010 januárjában fogadták el.

[13] A cselekvési terv nem foglalta magában az ESZA 1994–1999-es programjaira irányuló pénzügyi korrekciós eljárások lezárását.

[14] Ide értendő a fennmaradó és egyben utolsó határozat, amelyet 2010 januárjában fogadtak el 116 millió EUR értékről.

[15] 2008. évi éves jelentés, 6. fejezet, 6.2. melléklet.

[16] COM(2008) 866.

[17] COM (2009) 43.

[18] A tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok alapján a 2008 végéig a nemzeti hatóságok által lebonyolított visszavonások és visszafizettetések összesen 3,556 milliárd EUR-t tettek ki – SEC (2009) 1495.

[19] Belgium, Egyesült Királyság, Szlovénia, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Portugália, Görögország, Írország és a Szlovák Köztársaság.

[20] Németország, Ciprus, Lettország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Svédország és Finnország.

[21] 2009-ben az összes felfüggesztési határozatot eltörölték, vagy az eltörlés már folyamatban van.

[22] A projektek kiválasztása két szakaszban történt: az első szakaszban véletlenszerűen kiválasztottak 18 olyan kifizetési kérelmet, amely 2009 májusáig érkezett be, a második szakaszban pedig mindegyik kérelmen belül kiválasztottak 10 műveletet. Az alkalmazott paraméterek: 95 %-os megbízhatósági, és 2 %-os érvényességi szint.

[23] Észtország, Litvánia, Magyarország, Románia, Németország, Franciaország, Lettország, Lengyelország, Írország, Portugália, Szlovénia, Ausztria, Svédország, Dánia és Olaszország, ebből az első tíz tagállam szerepelt a mintában.

[24] Európai Számvevőszék, 2008. évi éves jelentés, a Bizottság válasza a 6.23. bekezdésre.

[25] Mivel ehhez a vizsgálathoz a programok kiválasztása kockázatalapú volt, az ellenőrzésbe a nagyobb kockázatú programokat vették be.

[26] Az EMOGA és a HOPE számadatai nem értendők bele.

[27] Az összegek átmenetiek, és a Számvevőszéknek ellenőrzést kell rajtuk elvégezni a 2009. évi éves elszámoláshoz.

[28] Forrás: a Bizottság 2007. évi éves elszámolásának 6. megjegyzése; a számadatok adott esetben kerekítve vannak az előző jelentésekhez idomulva.

[29] Forrás: a Bizottság 2008. évi éves elszámolásának 6. megjegyzése; a számadatok adott esetben kerekítve vannak az előző jelentésekhez idomulva.

[30] A számadatok csak átmenetiek, a folyamatban lévő egyeztető eljárások szerint kiigazíthatók vagy törölhetők. A lehetséges korrekciók millió EUR-ban megadott becsült összegei olyan becslések, amelyek megadásánál az ellenőrzések nyomon követésének aktuális állását, a nemzeti cselekvési tervek végrehajtását, a tagállamoknak kiküldött leveleket és a meghallgatások eredményeit vették figyelembe.

[31] Relates to procedure under Action 1.3.

[32] 2009-ben később bizottsági határozatot hoztak a felfüggesztés megszüntetésére.

[33] 2009-ben később bizottsági határozatot hoztak a felfüggesztés megszüntetésére.