Egyre nagyobb mértékű a társadalmi tudatosság az élelmiszer-termelés fenntarthatóságával kapcsolatban, amelynek fontos része a peszticidek fenntartható használata, ahogyan az az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében és az Európai Bizottság „Fenntartható Európa 2030-ra” című vitaanyagában is tükröződik. Ez a tudatosság 2017-ben egy európai polgári kezdeményezésben nyilvánult meg, amelyben a polgárok többek között arra szólítják fel a Bizottságot, hogy határozzon meg a peszticidek használatának csökkentésére vonatkozó, az Unió egészére érvényes, kötelező jellegű célszámokat. Az európai polgári kezdeményezésre adott válaszában a Bizottság vállalta, hogy ezt a jelentést lehetőségként használja fel annak felmérésére, hogy kellő mértékű előrelépések következtek-e be a peszticidekkel kapcsolatos kockázatok csökkentése terén. Amennyiben az eredmények nem kielégítők, a Bizottság vállalta, hogy mérlegeli a peszticidek kockázatának csökkentésére vonatkozó, az Unió egészére érvényes, kötelező jellegű célszámok megállapítását.

Az ötéves határidőn belül összesen nyolc tagállam fejezte be az eredeti nemzeti cselekvési terve felülvizsgálatát. A felülvizsgálatot követően hét tagállamban fogadtak el új nemzeti cselekvési tervet, míg Németország nem vezetett be jelentős változtatásokat, mivel az eredeti nemzeti cselekvési tervet kellően rugalmasnak ítélte. Ezen jelentés közzétételének időpontjában további tizenhárom tagállam végezte már el eredeti nemzeti cselekvési terve felülvizsgálatát, azonban nem az ötéves határidőn belül. A fennmaradó hét tagállam nem végezte el az eredeti nemzeti cselekvési terv felülvizsgálatát.

A peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján a tagállamok kötelesek prioritást élvező elemeket vagy helyes gyakorlatokat meghatározni nemzeti cselekvési tervükben. Ilyen prioritást élvező elemek lehetnek például a kiemelt figyelmet igénylő hatóanyagok, növények, régiók vagy gyakorlatok. Felülvizsgált nemzeti cselekvési tervében öt tagállam azonosított prioritást élvező hatóanyagokat. Több tagállam, például Franciaország, Spanyolország és Lengyelország is azonosított kisebb jelentőségű növényeket, és prioritást élvező elemként kiterjesztette az ezekre a növényekre vonatkozó, a károsítók elleni védekezéshez használt módszerek körét. Végezetül pedig egyik felülvizsgált nemzeti cselekvési tervben sem azonosítottak prioritást élvező régiókat vagy helyes gyakorlatokat.

A peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott kötelezettségeknek megfelelően a 2019/782 bizottsági irányelvvel harmonizált kockázati mutatók kerültek meghatározásra. Ez összhangban állt a „Tiltsák be a glifozátot és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” európai polgári kezdeményezésre válaszul adott kötelezettségvállalással is. Ezek a mutatók lehetővé teszik a Bizottság számára a növényvédő szerekkel kapcsolatos kockázatok terén a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv keretében összességében elért haladás számszerűsítését.

A 2. harmonizált kockázati mutatóban látható trend azt mutatja, hogy egyelőre vagy még nem elérhetők a károsítók elterjedését megelőző alternatív technológiák, amelyekkel csökkenthető a növényvédő szerektől való függőség, vagy nem kellő mértékben használják azokat. Rávilágít emellett annak szükségességére is, hogy a tagállamok teljesítsék az 1107/2009/EK rendeletben foglalt, a növényvédő szerek engedélyezésére vonatkozó döntéshozatal határidőivel kapcsolatos jogi kötelezettségeiket, és hogy teljes mértékben kihasználják a rendelet 51. cikkében a kisebb jelentőségű felhasználásokra vonatkozóan előirányzott lehetőségeket (az engedély kiterjesztése kisebb jelentőségű felhasználásokra). Ez segítene a termelők számára rendelkezésre álló, rendszeresen engedélyezett növényvédő szerek körének kiterjesztésében, ahogyan azt a növényvédő szerekre és növényvédőszer-maradékokra vonatkozó uniós jogszabályokra (1107/2009/EK rendelet és 396/2005/EK rendelet) vonatkozó REFIT-értékelésben is megállapították.

A peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvvel foglalkozó munkacsoport Bizottság által szervezett ülései lehetőséget adnak a tagállamok részére, hogy megvitassák a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv végrehajtását és megosszák egymással a legjobb gyakorlatokat.

A Bizottság kétévente szervez ülést a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvvel foglalkozó munkacsoport számára, hogy megvitassák a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv végrehajtását és megosszák egymással a legjobb gyakorlatokat. Emellett a munkacsoport közelmúltbeli ülésein egyes releváns érdekelt felek, például a Pesticide Action Network Europe (PAN), az Európai Növényvédelmi Szövetség (European Crop Protection Association, ECPA) és a SPISE (Standardised Procedure for the Inspection of Sprayers in Europe) mutatták be tevékenységüket.

2019 májusában a Bizottság megszervezte a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvvel és a növényvédő szerekkel foglalkozó végrehajtási munkacsoport közös ülését, amelyen egy integrált növényvédelemről szóló műhelytalálkozóhoz kapcsolódóan a közös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel foglalkoztak. A műhelytalálkozó célja az volt, hogy az integrált növényvédelemmel kapcsolatos „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” képzéseken nyert tapasztalatok alapján segítsék a tagállamokat az integrált növényvédelem végrehajtásának a gazdaságok szintjén történő értékelésében.

A peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvvel foglalkozó munkacsoport legutóbbi ülésére 2019 novemberében, az agrár-környezetvédelmi statisztikákkal foglalkozó munkacsoporttal közösen került sor, ahol a kölcsönös érdeklődésre számot tartó – különösen a hasznosabb harmonizált kockázati mutatók kidolgozásával kapcsolatos – kérdésekkel foglalkoztak.

5.5A PESZTICIDEK FENNTARTHATÓ HASZNÁLATÁRÓL SZÓLÓ IRÁNYELVHEZ KAPCSOLÓDÓ INTERNETES PORTÁL

A peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvhez kapcsolódó internetes portál segíti a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvvel és az integrált növényvédelemmel kapcsolatos releváns információk megosztását a tagállamok és egyéb érdekelt felek között.

2017-ben a Bizottság, a holland elnökség alatt 2016-ban létrehozott, fenntartható növényvédelemmel foglalkozó szakértői csoport javaslatának megfelelően a https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/sustainable_use_pesticides_en címen létrehozott egy, kifejezetten a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvnek szentelt portált, hogy elősegítse a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvvel és az integrált növényvédelemmel kapcsolatos releváns információk megosztását.

Huszonhét tagállam összesen 240 weboldalra való hivatkozást adott meg, amelyek téma és tagállam szerint is kereshetők, így segítve a releváns információk megosztását az érdekelt felek között.

5.6A PESZTICIDEK FENNTARTHATÓ HASZNÁLATA A JELENLEGI ÉS A JÖVŐBELI KÖZÖS AGRÁRPOLITIKA KERETÉBEN

A KAP a peszticidek fenntartható használatának számos aspektusát támogatja, a jövőbeli KAP-stratégiai tervek pedig szintén támogatni fogják ezeket.

A jelenlegi KAP több olyan eszközt is magában foglal, amelyek már most relevánsak és hatékonyak a peszticidek fenntartható használatában és az integrált növényvédelemben, és a jövőben még inkább azok lesznek. Ennek egy kulcsfontosságú példája az, hogy hogyan járult hozzá a KAP az ökológiai gazdálkodás jelentős növekedéséhez, aminek következtében a 2000-ben jellemző 2 %-hoz képest 2018-ban a mezőgazdasági hasznosítású területeknek immár 7,5 %-án alkalmaztak ökológiai termelési rendszereket.

A jövőre nézve javasolt feltételrendszer magában foglalja majd az integrált növényvédelem elveinek leginkább releváns részeit, különös tekintettel a vetésforgóra, a nem termelési célú mezőgazdasági területek minimális arányára vonatkozó előírásokra, valamint a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv egyéb releváns rendelkezéseire. Fontos, hogy a Bizottság javasolja a termelőknek szóló tanácsadási rendszer integrálásának javítását, a kutatásokkal való jobb integrációt, illetve a KAP hálózatokból történő tudástranszfert. Ezenfelül a javaslat megtartja a jelenleg alkalmazott agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kifizetéseket, amelyek a károsítók elleni védekezés alternatív módszereinek (pl. biológiai módszerek) alkalmazására ösztönzik a termelőket. A jelenlegi KAP tartalmaz a termelőknek nyújtott közvetlen kifizetésekkel támogatott, a környezetbarátabbá válást ösztönző gyakorlatokat, és a jövőben a tagállamoknak nagyobb mozgástere lesz úgynevezett ökorendszerek meghatározására, többek között a peszticidek alternatíváinak támogatására. Az integrált növényvédelem kötelező elveinek egyértelmű meghatározása kulcsfontosságú ezen ösztönző jellegű kifizetések szempontjából, amelyek túlmutatnak a kötelező követelményeken.