Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása tekintetében történő módosításáról /* COM/2014/0340 final - 2014/0173 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai A javaslat célja az Európai Csalás Elleni Hivatal által vizsgált valamennyi személyt (a rendeletben: érintett személyek) megillető eljárási garanciák további megerősítése, egyúttal figyelembe véve az uniós intézmények tagjai megválasztásának vagy kinevezésének különleges módját, valamint azon különleges feladataikat, amelyek indokolhatják azokat a konkrét rendelkezéseket, amelyek célja azon intézmények megfelelő működésének biztosítása, amelyekhez tartoznak. Ennek érdekében módosítani kell az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU rendeletet. E célkitűzések megvalósíthatók az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozásával, aki a következő két feladat ellátására kap megbízást: · a vizsgált személyek által az őket megillető eljárási garanciák megsértése miatt benyújtott panaszok felülvizsgálata, · az OLAF felhatalmazása az EU intézményeinek tagjaira vonatkozó bizonyos vizsgálati intézkedések elvégzésére. Háttér-információk 2013-ban – többéves intenzív tárgyalást követően – az intézmények megállapodtak az OLAF által lefolytatott vizsgálatok új jogi keretéről. Ennek eredményeként született az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU rendelet, amely 2013. október 1-jén lépett hatályba. A rendelet jelentős változásokat hozott az OLAF szerkezetében és vizsgálati eljárásaiban, különösképpen az OLAF irányításának megerősítése és az OLAF vizsgálataiban érintett személyeket megillető eljárási garanciák megszilárdítása tekintetében. E változások végrehajtása jelenleg zajlik. 2013 júliusában a Bizottság elfogadta az Európai Ügyészség létrehozására irányuló javaslatát, amely számos uniós szintű eljárási biztosítékot tartalmazott. E javaslattal együtt a Bizottság elfogadta az OLAF irányításának javításáról és a vizsgálatra vonatkozó eljárási biztosítékok megerősítéséről szóló közleményt (COM(2013)533 final) is. A közlemény az Európai Ügyészség létrehozását kísérő fokozatos megközelítést, valamint – még az Európai Ügyészség létrehozása előtt – az OLAF irányításának megerősítésére és a vizsgálataira vonatkozó eljárási biztosítékok erősítését szorgalmazta. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A javaslat célja az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítása. Az EU pénzügyi érdekeinek védelmét szabályozó további jogi aktusok a következők: – Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 2185/1996/Euratom, EK tanácsi rendelet, – Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, – Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között. 2. A HATÁSVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI Hatásvizsgálat A javaslatot egy szolgálati munkadokumentum (hatásvizsgálat) kíséri, amely összeveti a kezdeményezés szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos különböző lehetséges forgatókönyveket. E szakpolitikai célkitűzéseknek el kell érniük az uniós polgárok alapvető jogainak a lehető legmagasabb szintű védelmét, miközben fenn kell tartaniuk az EU pénzügyi érdekeinek a lehető legmagasabb szintű védelmét és vigyázniuk kell az uniós intézmények hírnevére. A hatásvizsgálat az egyes lehetőségek hatásait annak alapján elemezte, hogy azok mennyire hatékonyan érik el a szakpolitikai célkitűzést, milyen pénzügyi költségekkel járnak, milyen hatást gyakorolnak az intézményi keretrendszerre és mennyire elfogadhatóak az érdekelt felek számára. E hatásvizsgálat úgy találta, hogy a szakpolitikai célkitűzések leghatékonyabban az eljárási garanciák külső ellenőrének kinevezésével érhetők el, aki kezelné a panaszokat és az intézmények tagjaira vonatkozó bizonyos vizsgálati intézkedések elvégzésére adna felhatalmazást. Ez lehetővé tenné, hogy elfogadható költségvetési terhek mellett megerősödjenek az eljárási biztosítékok, továbbra is szem előtt tartva az EU pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat összefoglalása A javaslat az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozásáról rendelkezik, akinek feladata az OLAF vizsgálataiban érintett személyek által az őket megillető eljárási garanciák esetleges megsértése miatt benyújtott panaszok felülvizsgálata lenne. Az ellenőr feladatkörébe tartozna továbbá, hogy felhatalmazást adjon az uniós intézmények tagjaira vonatkozó bizonyos vizsgálati intézkedések elvégzésére. Egy panasz vizsgálata során az ellenőr megvizsgálná, hogy a 883/2013/EU rendelet 9. cikkében foglalt eljárási garanciákat tiszteletben tartották-e. Megvizsgálná például, hogy az érintett személyek meghallgatáson való megjelenésére vonatkozó felszólítás határidejét betartották-e, ugyanakkor nem foglalna állást annak tekintetében, hogy a meghallgatást le kell-e, illetve hogyan kell lefolytatni. Mindkét érintett felet meghallgatja, mielőtt az OLAF főigazgatója számára nem kötelező érvényű ajánlást küld. Amennyiben a főigazgató úgy dönt, hogy az ellenőr ajánlását figyelmen kívül hagyja, azt meg kell indokolnia a nemzeti hatóságoknak, illetve adott esetben az Európai Unió érintett intézményeinek, szerveinek, hivatalainak vagy ügynökségeinek benyújtott végleges vizsgálati jelentéshez csatolt feljegyzésben. Az ellenőrre bízott feladatok természetére tekintettel a tisztséget olyan személynek kell betöltenie, aki az alapvető jogok és a büntetőjog terén szerzett magas szintű jogi gyakorlattal rendelkezik és legalább egy tagállamban vagy uniós bíróságon megfelel a bírói tisztségre történő kinevezés feltételeinek. Feladatkörének ellátása során teljesen függetlenül kell eljárnia, az e rendeletben megszabott határidőkön belül. Ezen új panasztételi eljárás nincs hatással semmilyen más létező panasztételi eljárásra, mint amilyen például az uniós személyzeti szabályzat által szabályozott, illetve az európai ombudsman vagy az európai adatvédelmi biztos által lefolytatott eljárás. Az ellenőrre továbbá kiterjednek az adatvédelemről szóló 45/2001/EK rendeletben, különösen annak 2., 4., 25. és 26. cikkében foglalt követelmények is. Az uniós intézmények tagjaira vonatkozó bizonyos vizsgálati intézkedések alkalmazása tekintetében ez a jogi aktus egy új intézkedés javasol, amely szerint az OLAF főigazgatójának az ellenőr felhatalmazását kell kérnie, ha az OLAF vizsgálatot kíván indítani az intézmények tagjainak hivatali helyiségeiben. Mindez magában foglalja a hivatali helyiségekben található dokumentumokról vagy más adathordozókról való másolat készítését. E követelményt az Európai Ügyészség létrehozására irányuló javaslat ösztönözte, mivel a jövőbeni Európai Ügyészségnek hasonló felhatalmazásra lesz szüksége a tagállamok hatáskörrel rendelkező bírói hatóságaitól. Mindez tükrözi az uniós intézmények tagjai kinevezésének vagy megválasztásának különleges módját, valamint azon különleges feladataikat és jogállásukat, amelyek indokolhatják azokat a konkrét rendelkezéseket, amelyek célja azon intézmények megfelelő működésének biztosítása, amelyekhez tartoznak. Jogalap A javaslat az EUMSZ csalás elleni küzdelemről szóló 325. cikkén alapul. A szubszidiaritás és az arányosság elve A javaslat nincs hatással a tagállamok hatásköreire és feladataira az EU pénzügyi érdekeit sértő csalással szembeni küzdelem terén. Csupán az OLAF által lefolytatott vizsgálatokat érinti, amelyeket jelenleg uniós rendelet határoz meg. Ezenfelül a fent említett fellépések a javasolt célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre korlátozódnak, ami megfelel az arányosság elvének. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Ezen javaslat költségvetési vonzatai főként a humánerőforráshoz kapcsolódnak. Előírja az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozását és titkársága tagjainak kinevezését. Előirányozza, hogy az ellenőr különleges tanácsadói jogállással AD15 szintű javadalmazásban fog részesülni, amely az elvárt feladatok tekintetében a legmegfelelőbbnek tűnik. Az ötéves hivatali idő tekintetében az alapul szolgáló szerződést ez esetben adminisztratív okokból az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 123. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötik meg. Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 123. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségek a kinevezési eljárás révén teljesülnek. Feladatát (az első évben 25%-os, majd azt követően 50%-os) részmunkaidőben látja el, munkáját a – kezdetben a tanácsosok besorolási csoportjába tartozó két alkalmazottból, valamint a titkárok / irodai alkalmazottak csoportjába tartozó egy titkársági asszisztensből álló – titkárság segíti, amelynek létszáma a munkateher fényében növelhető vagy csökkenthető. Az ellenőr helyettessel is rendelkezne, aki az ellenőrrel megegyező státuszt és besorolást kapna, és akit csak abban az esetben kérnének fel intézkedésre, ha az ellenőr nem tudja feladatát ellátni. Adminisztratív szempontból valamennyien a Bizottsághoz tartoznának, mindeközben élvezve azon konkrét garanciák előnyeit, amelyek feladataik gyakorlása során biztosítják teljes függetlenségüket. 2014/0173 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 325. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel a Számvevőszék véleményére,[1] rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az uniós intézmények és a tagállamok nagy jelentőséget tulajdonítanak az EU pénzügyi érdekei védelmének és az uniós polgárok alapvető jogai védelmének. Az OLAF adminisztratív vizsgálataiban érintett személyeket megillető eljárási garanciákat anélkül kell megerősíteni, hogy az OLAF-ot korlátoznák hatáskörei és feladatai gyakorlásában. (2) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet jelentős változást hozott az OLAF vizsgálati tevékenységében, különös tekintettel az OLAF vizsgálati eljárásainak pontosítására, az OLAF vizsgálataiban érintett személyeket megillető eljárási garanciák megerősítésére és a Felügyelő Bizottság általános felügyeleti szerepének tisztázására. (3) Az OLAF irányításának javításáról és a vizsgálatra vonatkozó eljárási biztosítékok megerősítéséről szóló, 2013. július 17-i közleményében (COM(2013)533) a Bizottság koncepciókat fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy az OLAF adminisztratív vizsgálataiban érintett személyeket megillető eljárási garanciákat még az Európai Ügyészség létrehozása előtt tovább erősítsék, amelyekre vonatkozóan a Bizottság rendeletjavaslatot[2] nyújtott be. (4) A 2013. decemberi 2/2013. számú véleményében az OLAF Felügyelő Bizottsága annak a véleménynek adott hangot, hogy az OLAF vizsgálataiban érintett személyeknek az őket megillető jogok és eljárási garanciák potenciális megsértése esetében felkínált jogorvoslatokat meg kell erősíteni, valamint az OLAF-on belül egy átlátható és hatékony panasztételi eljárást kell bevezetni. (5) Az eljárási garanciák egységesen magas szintű védelmének biztosítása érdekében az OLAF vizsgálataiban érintett valamennyi személy számára szélesebb körű jogorvoslati lehetőségeket kell biztosítani az őket megillető jogok potenciális megsértése esetében. Ezért létre kell hozni az eljárási garanciák ellenőrének hivatalát, aki az OLAF-on kívül áll és attól független, és akinek feladata felülvizsgálni, hogy az OLAF betartja-e az OLAF vizsgálataiban érintett személyeket megillető, a 883/2013 rendelet 9. cikkében foglalt eljárási garanciákat. (6) A panaszok kellő időben történő felülvizsgálata és a védelemhez való jog hatékony védelme érdekében a rendeletben meghatározott határidőkkel – mint például a meghallgatáson való megjelenésére vonatkozó felszólítás határidejével – kapcsolatos panaszokat a rendeletben előirányzott általános határidő lejárta előtt kell benyújtani. (7) Az ellenőrt az uniós intézményeken kívülről kell kiválasztani. Adminisztratív szempontból ugyanakkor az ellenőrnek a Bizottsághoz kell tartoznia, mindeközben élvezve a teljes függetlenségét biztosító megfelelő garanciák előnyeit. Kisegítő személyzetét – az ellenőrrel egyetértésben – a Bizottság biztosítja. A tisztség betöltésére irányuló pályázati felhívásnak meg kell határoznia a jelentkezési követelményeket és a tisztségre alkalmazandó kiválasztási kritériumokat. A tisztség olyan feladatokat foglal magában, amelyekkel rendszerint bírói hivatalba kinevezett személyeket bíznak meg, és a jelölteknek képesnek kell lenniük feladataikat teljesen önállóan végezni, az e rendeletben előirányzott határidőn belül. (8) Az ellenőr mandátumát a létező panasztételi mechanizmusok sérelme nélkül kell meghatározni. Az eljárás egyszerűsítése érdekében azonban ha az EU tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja panaszt nyújt be az ellenőrhöz, miközben az ugyanazon kérdésben benyújtott másik panaszt vonatkozásában a személyzeti szabályzat 90a. cikke alapján vizsgálat folyik, a főigazgatónak be kell várnia az ellenőr ajánlását, mielőtt a 90a. cikke alapján határozatot hozna. A 90a. cikkben meghatározott határidők alkalmazandók. (9) A szükségtelen panasztételi eljárások elkerülése érdekében az ellenőrnek egy panasz benyújtásakor azonnal tájékoztatnia kell az OLAF-ot, és lehetőséget kell adni az OLAF számára, hogy a kérdést orvosolja vagy magyarázattal szolgálhasson arra vonatkozóan, miért nem tud eleget tenni a panaszos kérésének. (10) Az ellenőrnek a panaszt gyors, kontradiktórius eljárás keretében kell megvizsgálnia, amely főszabály szerint nem lehet hosszabb tizenöt munkanapnál, és ellenőriznie kell az érintett vizsgálati intézkedés jogszerűségét. Az ellenőrnek azonban tiszteletben kell tartania az OLAF mérlegelési lehetőségét a folyamatban lévő vizsgálat lefolytatása tekintetében, hogy az OLAF függetlensége ne sérüljön. Annak érdekében, hogy az ellenőr teljesíteni tudja feladatát, az OLAF-nak a panasszal kapcsolatos valamennyi információt a rendelkezésére kell bocsátania. Az ellenőrnek lehetőséget kell nyújtania a panaszos és a Hivatal számára, hogy az elé terjesztett kérdéssel kapcsolatban megtegyék észrevételeiket. Annak érdekében, hogy eleget tegyen a vizsgálat megszakítás nélküli lefolytatására irányuló kötelezettségének, az OLAF nem akadályozható meg a vizsgálat folytatásában a panasz elbírálása során. A panasz felülvizsgálata nem hosszabbíthatja meg indokolatlanul az OLAF vizsgálatait és eljárásait. (11) Az OLAF vizsgálati eljárásaiban figyelemmel kell lenni az uniós intézmények tagjainak az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott jogállásának sajátosságaira, és ezeknek tükröződniük kell azon konkrét rendelkezésekben is, amelyek célja azon intézmények megfelelő működésének biztosítása, amelyekhez tartoznak. Az uniós intézmények tagjait az OLAF vizsgálataiban érintett más személyektől valóban megkülönbözteti – nem egyénileg, hanem funkcionálisan – politikai mandátumuk, független jogállásuk, különleges feladataik és/vagy megválasztásuk, illetve kinevezésük különleges eljárása. Az ellenőrnek tehát előzetes felhatalmazást kell adnia ahhoz, hogy az OLAF tisztviselői – dokumentumokról vagy más adathordozókról való másolat készítése céljából – ellenőrizzék az uniós intézmények tagjainak hivatali helyiségeit. Az ellenőrnek objektíven értékelnie kell az OLAF által végrehajtani tervezett vizsgálati intézkedés jogszerűségét, valamint azt, hogy ugyanaz a célkitűzés kisebb korlátozással járó eszközzel is elérhető-e. (12) E rendelet alkalmazásában a személyes adatok feldolgozására a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló, 200. december 18-i 45/2001/EK rendelet alkalmazandó. (13) Ez a rendelet semmilyen módon nem csökkenti a tagállamok azon hatásköreit és felelősségét, hogy a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából megtegyék a szükséges intézkedéseket. Az, hogy a panaszok vizsgálatát és az OLAF előzetes felhatalmazását egy független ellenőrre bízzák, teljes mértékben megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem megerősítéséhez szükséges mértéket. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 883/2013/EU rendelet módosítása A 883/2013/EU rendelet a következőképpen módosul: (1) A 2. cikk a (7) bekezdést követően a következő (8) bekezdéssel egészül ki: „(8) „uniós intézmény tagja”: az Európai Parlament tagja, az Európai Tanács tagja, egy tagállam miniszteri szintű képviselője a Tanácsban, az Európai Bizottság tagja, az Európai Unió Bíróságának tagja, az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának tagja és az Európai Számvevőszék tagja.” (2) A 9. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése a következő második mondattal egészül ki: „Az érintett személyt a nyilatkozatok rögzítésének megkezdésekor azonban tájékoztatni kell jogairól, különösen az általa kiválasztott személy segítségének igénybevételéhez való jogról.” (3) A rendelet a 9. cikk után a következő 9a., 9b. és 9c. cikkel egészül ki: „9a. cikk Az eljárási garanciák ellenőre (1) A Hivatal vizsgálatában érintett valamennyi személy jogosult az eljárási garanciák ellenőréhez (a továbbiakban: ellenőr) panaszt benyújtani arra vonatkozóan, hogy a Hivatal tiszteletben tartotta-e a 9. cikkben foglalt eljárási garanciákat. (2) A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően lehet benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák állítólagos megsértését jelentik. A vizsgálat lezárását követő egy hónapon túl nem lehet panaszt benyújtani. A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat az ezen rendelkezésekben meghatározott határidők lejárta előtt kell benyújtani. (3) Egy panasz kézhezvételekor az ellenőr azonnal tájékoztatja a Hivatal főigazgatóját és lehetőséget ad a Hivatal számára, hogy a panaszban foglalt kérdést 15 munkanapon belül orvosolja. (4) A Hivatal e rendelet 10. cikkének sérelme nélkül továbbít az ellenőr számára minden olyan vonatkozó információt, amely az ajánlás kibocsátásához szükséges. (5) Az ellenőr a Hivatal által a kérdés megoldására irányuló intézkedésről küldött értesítést, vagy a 9a. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidő lejártát követő egy hónapon belül ajánlást bocsát ki a panasszal kapcsolatban. Az ajánlást a Hivatalhoz kell benyújtani, és meg kell küldeni a panaszos számára. Kivételes esetekben a főigazgatónak címzett, kellő indoklással ellátott levélben az ellenőr úgy határozhat, hogy az ajánlás kibocsátásának határidejét további 15 nappal meghosszabbítja. Amennyiben az ellenőr az e bekezdésben meghatározott határidőn belül nem tesz ajánlást, akkor ezt a panasz ajánlás nélküli lezárásának kell tekinteni. (6) A folyamatban lévő vizsgálat lefolytatásának befolyásolása nélkül az ellenőr kontradiktórius eljárás keretében megvizsgálja a panaszt. Az ellenőr – beleegyezésükkel – felkérheti a tanúkat, hogy az általa relevánsnak ítélt tények megerősítése érdekében adjanak írásbeli vagy szóbeli magyarázatot. (7) A főigazgató a kérdésben nem köteles követni az ellenőr ajánlásait. Ha azonban – a 7. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül – úgy dönt, hogy nem követi az ajánlást, akkor e határozat fő okairól tájékoztatnia kell a panaszost és az ellenőrt, amennyiben ez nem befolyásolja a folyamatban lévő vizsgálatot. A főigazgatónak a végleges vizsgálati jelentéshez csatolt, indokolást tartalmazó feljegyzésben meg kell indokolnia, miért nem követi az ellenőr ajánlását. (8) A főigazgató határidő megjelölésével kikérheti az ellenőr véleményét bármely olyan kérdésben, amely feladatai ellátása során az eljárási garanciák tiszteletben tartásával kapcsolatos, többek között a 9. cikk (3) bekezdésében említett, érintett személyek tájékoztatásának késleltetésére vonatkozóan is. (9) (A személyzeti szabályzat 90a. cikkében meghatározott határidők sérelme nélkül, ha a főigazgatóhoz az EU tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja a személyzeti szabályzat 90a. cikkével összhangban panaszt nyújt be és a tisztviselő vagy az egyéb alkalmazott ugyanezen kérdéssel kapcsolatban panaszt nyújtott be az ellenőrhöz, a főigazgatónak a panaszra való válaszadás előtt meg kell várnia az ellenőr ajánlását.) 9b. cikk Bizonyos vizsgálati intézkedések elvégzésére adott előzetes felhatalmazás (1) A Hivatalnak a folyamatban lévő vizsgálat lefolytatása tekintetében fennálló mérlegelési lehetőségével kapcsolatos önállóságának sérelme nélkül a főigazgatónak először be kell szereznie az ellenőr felhatalmazását, amikor a Hivatal gyakorolni kívánja azon jogkörét, hogy egy belső vizsgálat keretében átvizsgálja az uniós intézmény tagjának az uniós intézményben található hivatali helyiségét, vagy az ott található dokumentumokról vagy adathordozókról másolatot készítsen, függetlenül az adathordozó jellegétől. Ennek érdekében a Hivatal továbbítja a felhatalmazás iránti kérelem értékeléséhez szükséges valamennyi információt. Az eljárás bizalmasnak tekintendő és az ellenőr nem hozhat nyilvánosságra ezzel kapcsolatban semmilyen információt. (2) A fent említett vizsgálati intézkedések elvégzésére vonatkozó felhatalmazás megadásáról, illetve megtagadásáról szóló határozat meghozatalakor az ellenőr objektíven értékeli a vizsgálati intézkedések jogszerűségét, és megvizsgálja, hogy ugyanaz a célkitűzés kisebb korlátozással járó vizsgálati intézkedéssel is elérhető-e. Az ellenőr a felhatalmazás iránti kérelemre haladéktalanul, legkésőbb annak kézhezvételétől számított 48 órán belül válaszol. Amennyiben az ellenőr e határidőn belül nem válaszol, úgy a felhatalmazás megadottnak tekintendő. (3) Kellően indokolt sürgős esetben a Hivatal – az ellenőr egyetértésével – kérheti a (2) bekezdésben említett határidő 24 órára való lerövidítését. Az ellenőr kellően indokolt kérésére a határidő legfeljebb 72 órára is meghosszabbítható. 9c. cikk Az ellenőr kinevezése és jogállása (1) Az ellenőrt és helyettesét az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezésével nevezik ki, ötéves, nem megújítható időtartamra. Hivatali idejük lejártával mindaddig hivatalukban maradnak, amíg a helyükbe más nem lép. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság elkészíti az ellenőr és helyettese tisztségére jelölt, megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját azt követően, hogy a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt nyilvánított a kiválasztási eljárásról. Az ellenőr és helyettese kinevezéséről szóló határozat magában foglalja továbbá a potenciális jelöltek tartaléklistáját is, akik lemondás, haláleset, tartós munkaképtelenség vagy tisztségből való elmozdítás esetén a hivatali idő fennmaradó részére az ellenőr helyébe léphetnek. Az ellenőr és helyettese igazgatási szempontból a Bizottsághoz tartozik. Titkárságuk feladatainak ellátásáról a Bizottság gondoskodik, szoros együttműködésben az ellenőrrel. (2) Az ellenőr és helyettese teljesen függetlenül gyakorolják feladatukat, amelynek ellátása során senkitől nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást. A Hivatal keretében semmilyen feladatot nem láthatnak el. Feladatuk végzése közben figyelembe kell venniük az EU pénzügyi érdekeinek védelmére, valamint a csalás elleni küzdelemre vonatkozó, az uniós jogszabályban meghatározott szabályok hatékony alkalmazásával kapcsolatos igényt. (3) Ha az ellenőr vagy helyettese már nem felel meg a feladatai betöltéséhez szükséges feltételeknek, illetve ha őket súlyos kötelességszegés elkövetésében vétkesnek találták, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezéssel felmentheti őket hivatalukból. (4) Az ellenőr tevékenységéről évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Felügyelő Bizottságnak és a Hivatalnak. Az általa készített jelentések nem említhetnek olyan egyedi ügyeket, amelyekben vizsgálat folyik, és a vizsgálatok bizalmas jellegét azok lezárása után is biztosítani kell.” 2. cikk Ez a rendelet [egy évvel az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően] lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai parlament és a Tanács rendelete a 883/2013/EU rendeletnek az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása tekintetében történő módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[3] Szakpolitikai terület: meghatározandó 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[4] ý A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) Csalás elleni küzdelem – az EUMSZ 325. cikke 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 7.1.a. konkrét célkitűzés A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 24.01. Igazgatási kiadások a csalás elleni küzdelem szakpolitikai területén 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása a következő várható hatásokkal jár: – Az OLAF vizsgálataiban érintett személyek eljárási jogainak fokozott védelme; – A vizsgálatokra vonatkozó eljárási követelmények betartásának hatékonyabb nyomon követése. – Az eljárási garanciák ellenőre – panasz alapján – utólagosan ellenőrzi az OLAF vizsgálatában érintett valamennyi személyt megillető eljárási garanciák tiszteletben tartását; – Az ellenőr előzetes felhatalmazást ad az uniós intézmények tagjaira vonatkozó bizonyos vizsgálati intézkedések elvégzésére (a jogszerűség ellenőrzése és annak megállapítása, hogy ugyanaz a célkitűzés kisebb korlátozással járó eszközzel is elérhető-e). 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. – Az ellenőr késedelem nélkül kezeli a panaszokat; – Az ellenőr késedelem nélkül megadja az OLAF által kért felhatalmazást az uniós intézmények hivatali helyiségeinek megvizsgálására és/vagy az uniós intézmények tagjai dokumentumairól való másolat készítésére; 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása az OLAF belső és külső vizsgálataiban érintett személyek számára az őket megillető eljárási jogok potenciális megsértése esetében egy további panasztételi eljárást kínál. Mindez növelni fogja az OLAF észlelt elszámoltathatóságát is. Az ellenőr továbbá felhatalmazza az OLAF-ot a hivatali helyiségekben végzett ellenőrzésekre és a dokumentumokról való másolat készítésére, figyelembe véve a tagok megválasztásának vagy kinevezésének különleges módját. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az OLAF egy uniós szerv, ezért bármely további ellenőrzési mechanizmusnak is hasonló szintűnek kell lennie. Az eljárási garanciák ellenőre biztosítaná az eljárási jogok lehető legmagasabb szintű védelmét, az OLAF vizsgálatainak időtartamára és hatékonyságára gyakorolt lehető legkisebb hatás mellett. Emellett ellenőrizné az uniós intézmények tagjaira vonatkozó bizonyos vizsgálati intézkedések jogszerűségét és azt, hogy ugyanaz a célkitűzés kisebb korlátozással járó eszközzel is elérhető-e. Ezt a megközelítést az uniós intézmények tagjainak különleges jogállása, megválasztásuk vagy kinevezésük különleges módja, valamint jogszabályban garantált függetlenségük indokolja. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A versenyjogi ügyekben eljáró meghallgatási tisztviselő a vizsgálatban érintett vállalatok számára hatékony panasztételi módot kínál abban az esetben, ha a Bizottság esetleg nem tart tiszteletben bizonyos eljárási jogokat. Az eljárási garanciák ellenőre az OLAF vizsgálataiban érintett személyek számára olyan felülvizsgálati mechanizmust kínál, amelyet a versenypolitika terén működő ilyen mechanizmus ösztönzött, és amelyet hozzáigazítottak a csalás elleni vizsgálatok jogi keretrendszeréhez. Az OLAF-on kívüli hasonló panasztételi eljárás létrehozására irányuló javaslatokat már korábban is megvitatták. A Bizottság az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosítására irányuló előző, COM (2006)244 végleges számú javaslatában bevezette a „felülvizsgálati tanácsadó” fogalmát, 2011. évi módosított javaslatában (COM (2011)135) pedig a „felülvizsgálati eljárás” fogalmát. Mindkét javasolt funkció arra irányult, hogy gyorsan ellenőrizhető legyen az OLAF vizsgálataiban érintett személyek eljárási jogainak tiszteletben tartása. A jogalkotó számára azonban egyik javaslat sem volt elfogadható, tekintettel arra, hogy problematikusnak bizonyult összeegyeztetni az OLAF-tól való nagyfokú függetlenséget a költséghatékonyság és költségsemlegesség követelményével. A Bizottság most javaslatot terjeszt elő az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozására, aki önállóan látná el feladatait, de adminisztratív szempontból a Bizottsághoz tartozna. Az ellenőr hivatalát kifejezetten megilletnék az OLAF-fal, a Bizottsággal és az egyéb uniós intézményekkel szembeni teljes függetlenség garanciái. A felülvizsgált OLAF-rendelet – amely 2013 októberében lépett hatályba – az OLAF belső és külső vizsgálataiban érintett személyek és a tanúk számára számos eljárási jogot biztosít. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az OLAF-ra vonatkozó 883/2013/EU rendelet célja az OLAF irányításának megerősítése, az eljárási jogok megszilárdítása az OLAF belső és külső vizsgálataiban, továbbá az OLAF, valamint az intézmények és a tagállamok hatóságai közötti információcsere javítása. Az eljárási garanciák ellenőre a 883/2013/EU rendeletet az e rendeletben fogalt jogokkal kapcsolatos panaszok független kezelésével egészíti ki. A kezdeményezés összeegyeztethető az Európai Ügyészséget létrehozó rendelettel (COM(2013) 534 final), és összhangban van azzal. Az Európai Ügyészség létrejöttével jelentősen megváltozik az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más illegális tevékenységeket érintő vizsgálatok lefolytatásának módja az Unióban. A jövőben az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmény esetében az ezt követő nyomozást vádhatóságként az Európai Ügyészség végzi, ellentétben a jelenlegi helyzettel, amikor az OLAF végez erre vonatkozóan igazgatási vizsgálatokat. E változás révén az Európai Ügyészség nyomozásaiban érintett személyek esetében az igazságügyi szervekre rendszerint jellemző eljárási garanciák lennének alkalmazandók. Az OLAF vizsgálataiban érintett személyeket megillető eljárási garanciáknak az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozásával történő megerősítése bizonyos mértékben előkészítő lépést jelent az Európai Ügyészség létrehozása felé. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig ý A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[5] A 2014. évi költségvetéstől kezdve: ý Bizottság általi közvetlen irányítás – ý a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét – ¨ végrehajtó ügynökségen keresztül ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Közvetett irányítás a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: – ¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek; – ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg); – ¨az EBB és az Európai Beruházási Alap; – ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek; – ¨ közjogi szervek; – ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak; – ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek; – ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek. – Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.1.1. Gyakoriság és feltételek Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az eljárási garanciák ellenőre tevékenységéről évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Felügyelő Bizottságnak és a Hivatalnak. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) – Az ellenőr függetlenségének esetleges hiánya – Titkárságán fellépő esetleges munkaerőhiány 2.2.2. A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A függetlenségre vonatkozó követelmény miatt az ellenőrre kiterjedne a Bizottság 16 belső ellenőrzési követelménye, különös tekintettel az adatvédelemre. Az ellenőrrel kapcsolatos vizsgálatok és értékelések elvégzése a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladata lenne. Végezetül, az Európai Számvevőszék utólagos ellenőrzést végezhet. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az ellenőrző rendszerre (Belső Ellenőrzési Szolgálat) vonatkozó megállapodást követően meghatározandó. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. Az eljárási garanciák ellenőrének és a Felügyelő Bizottságnak, valamint azok titkárságainak feladatai egyértelműen elkülönülnek. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám […][Megnevezés………………………………………...……….]– Kiegészítendő, miután határozat született arról, hogy az ellenőr melyik főigazgatósághoz tartozik majd || diff./nem diff. ([6]) || EFTA-országoktól[7] || tagjelölt országoktól[8] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || diff./nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám […][Megnevezés………………………………………...……….] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás [Ezt a részt az igazgatási jellegű költségvetési adatok táblázatában (a pénzügyi kimutatás mellékletében található második dokumentum) kell kitölteni, és a szolgálatközi konzultációhoz fel kell tölteni a CISNET-re.] 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || […][Megnevezés……………...……………………………………………………………….] FŐIGAZGATÓSÁG: <…….> || || || N év[9] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 1. || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || 2. || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2 a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[10] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || 3. || || || || || || || || A[z]<...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || || || || || || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 4. || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || 5. || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || 6. || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 4. || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || 5. || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || 6. || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1-4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: meghatározandó ||  Humánerőforrás || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178 § Egyéb működési kiadás (különleges tanácsadó és helyettese) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495  Egyéb igazgatási kiadások || 0,01 || 0,01 || || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06 <...> Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 Kifizetési előirányzatok || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[11] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[12]... || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS... || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – ý A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || Humánerőforrás || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178 Egyéb működési kiadás (különleges tanácsadó és helyettese) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495 Egyéb igazgatási kiadások || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 ÖSSZESEN || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 A humánerőforrással kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. A „humánerőforrás” sorban szereplő számadatok megfelelnek a 2 AD besorolási fokozatú és 1 AST/SC besorolási fokozatú tisztviselő alkalmazásával járó költségnek, amely tekintetében az első év számadata a felére csökken, az ellenőr tisztségbe lépésének első évében várt munkatehernek megfelelően. Az „egyéb működési kiadás” sor az ellenőri tisztség költségeit tükrözi, aki különleges tanácsadói jogállásban a tényleges munkavégzéssel eltöltött időnek megfelelően AD15 szintű javadalmazásban részesül. E sor magában foglalja a helyettes tisztségével járó költségeket is, amelyeket azonban nem kell külön feltüntetni és amely nem jár további költségekkel sem, hiszen csupán az ellenőr helyettesítésére hívnák be, így ilyenkor az ellenőr nem részesülne javadalmazásban. A feltételezett munkateherre való tekintettel az ellenőr (és helyettese) esetében előirányzott részmunkaidő a tevékenységének első évében a szokásos havi teljes munkaidő 25%-a (havonta 5,5 nap), majd azt követően annak 50%-a (havonta 11 nap). Ezen felül havonta 2 nap kiküldetés várható. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – ý A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[13] || XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || XX 01 04 yy[14] || - a központban || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || || Egyéb költségvetési tétel 25 01 02 03 || 0,25 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 ÖSSZESEN || 1,75 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az OLAF vizsgálataiban érintett személyek által az őket megillető eljárási jogokkal kapcsolatban benyújtott panaszok fogadása és felülvizsgálata. Külső munkatársak || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – ý A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[15]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – ý A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás – ý A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[16] N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető … jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] HL C, , o. [2] COM(2013) 534 final, 2013. július 17. [3] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [4] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [5] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok. [7] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [8] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [9] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [10] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [11] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [12] Az 1.4.2. pontban leírtak szerint („Konkrét célkitűzések...”) [13] AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [14] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). [15] Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [16] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.