[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2007

COM(2007) 671 végleges

2006/0147 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS A TANÁCS RENDELETE

az élelmiszerekben és azok felületén használható aromaanyagokról és egyes, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján)

INDOKOLÁS

I. ELJÁRÁS

1. A Bizottság 2006. július 28-án, az élelmiszeripari adalékanyagokra vonatkozó, négy javaslatot tartalmazó csomag részeként elfogadta az élelmiszerekben és azok felületén használható aromaanyagokról és egyes, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot [(COM(2006)427 végleges)]. A javaslatot 2006. július 28-án terjesztették a Tanács és az Európai Parlament elé.

2. A Gazdasági és Szociális Bizottság 2007. április 25-én fogadta el véleményét.

3. A foglalkoztatási, szociálpolitikai, egészségügyi és fogyasztóvédelmi Tanácsülésen (EPSCO) 2007. május 31-én a csomag másik szövegéről elfogadott általános megközelítés nem vonatkozik az aromaanyagokról szóló szövegre.

4. Az Európai Parlament első olvasatban, 2007. július 9-én támogatta a javaslatot.

5. A javaslat az Európai Parlamentnek a Bizottság által elfogadott módosításai figyelembe vétele érdekében módosítja az eredeti javaslatot [COM(2006)427 – 2006/0147(COD)].

6. Az eredeti javaslat tekintetében az Európai Parlament 43 módosítást fogadott el. Markos Kyprianou biztos a 2007. július 9-i plenáris ülésen jelezte, hogy a Bizottság teljesen, részben vagy átfogalmazva elfogadhat számos módosítást. Az elfogadott módosítások közül a Bizottság az alábbiakat nem fogadhatja el: 2., 11., 13., 16., 17., 19., 20., 21., 23., 26., 31. (második rész), 32., 37., 40., 43., 44., 46., 49., 52..

7. Az átdolgozott javaslatban szereplő módosítások félkövér betűkkel és aláhúzva szerepelnek a szövegben. Számos módosítást átfogalmaztak a javaslatban, illetve a csomagba tartozó többi javaslatban használt terminológia egységességének biztosítása, valamint a szövegnek a Tanács (amely hasonló módosításokat javasolt) megközelítésével való összhangba hozása érdekében.

8. A cikkek számozását a módosítások számának megfelelően módosították.

II. A JAVASLAT CÉLKITŰZÉSEI

9. A rendeletjavaslat célja a jelenleg hatályos 88/388/EGK tanácsi irányelvnek az aromaanyagok területén tapasztalható technológiai és tudományos fejlődés, valamint az Európai Közösség élelmiszerekre vonatkozó jogszabályai területén végbement fejlődés figyelembevétele céljából történő felváltása.

Fő célkitűzései a következők:

( az aromaanyagokról szóló jogszabályok hatályának tisztázása;

( az aromaanyagokról szóló meglévő jogszabályok korszerűsítése, valamint azoknak a tudományos és technológiai fejlődéshez való hozzáigazítása;

( egyértelmű értékelési és engedélyezési eljárások létrehozása;

( a fogyasztók jobb tájékoztatása a természetes aromaanyagok használatáról;

( a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK rendelet követelményeinek figyelembevétele.

III. AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAINAK ÁTTEKINTÉSE

10. Technikai és szerkesztési módosítások

Az alábbi módosítások technikai és szerkesztési szempontból kívánják tökéletesíteni a javaslatot: 4, 5, 6, 7, 8, 9, 12, 15, 27, 28, 29, 30, 31 (első rész), 35, 36, 39, 41, 42, 45. Ezeket a módosításokat a Bizottság néhány szerkesztési módosítással átvette.

11. Jogalap

A jogalapként hivatkozott 37. cikket törlik. Az enzimekre vonatkozó indoklás érvényes itt is, amely esetében a Parlament támogatta az említett jogalap törlését, mivel a javaslat mezőgazdasági szempontjai (a vertikális mezőgazdasági szövegek módosítása) a javasolt rendeletnek csak másodlagos célkitűzései.

12. Komitológia

Mivel a csomagot a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló 2006/512/EK határozattal nagyjából egy időben fogadták el, a Bizottság javaslata a rendes szabályozási eljárásra hivatkozik. Ezért a Bizottság általánosságban támogatja a módosított javaslatnak a 2006/512/EK határozathoz való hozzáigazítását.

A 11., a 23. és a 32 . módosítás az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás bevezetésére vonatkozik. Az ezekben a módosításokban említett határozatok nem adnak új elemeket a javaslathoz, ezért nincs szükség ellenőrzésre.

A 16. módosítás eltörli annak a lehetőségét, hogy (az Állandó Bizottság segítségével) el lehessen dönteni, hogy az aromaanyag melyik kategóriába tartozik, és ezért nem fogadható el, mivel a Bizottság véleménye szerint szükség lehet ilyen döntésre.

A 24., a 33. és 34. módosítást a Bizottság részben elfogadja, azonban a sürgősségi eljárás csak a fogyasztók biztonságát érintő kockázatok esetén engedélyezhető.

13. Fogalommeghatározások (3. cikk)

A 14. módosításban szereplő fogalommeghatározás szerint az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők jelentősen hozzájárulnak a III. melléklet B. részében felsorolt anyagok megjelenéséhez Elképzelhető, hogy ez a gyakorlatban valóban így van, de ez a fogalom nem tartozik a jogszabályba és már szerepel az (5) preambulumbekezdésben.

A 13. módosításban az „egyéb aromaanyagok” kifejezés helyébe a „máshol nem szereplő aromaanyagok” kifejezés lép. A két kifejezés jelentése ugyan azonos, a Bizottság azonban az elsőt részesíti előnyben.

A 49. módosítás az „aromaanyagok” előállítását megfelelő „természetes” folyamatokra vagy kémiai szintézisre korlátozza. Az aromaanyagok azonban számos más módon is előállíthatók, pl. füstkondenzátumokból történő kivonás vagy hőkezelés által. Ennélfogva a módosítás nem fogadható el.

14. Az előírásoknak nem megfelelő aromaanyagok tilalma

Ezt a módosítást annak érdekében vezették be, hogy a szöveget összhangba hozzák az élelmiszer-adalékanyagokról és az élelmiszeripari enzimekről szóló módosított javaslatokkal. A javasolt szöveg tisztázza, hogy az aromaanyag vagy az aromaanyagot tartalmazó élelmiszer nem hozható forgalomba, ha az aromaanyag vagy annak felhasználása nem felel meg a javasolt rendeletnek. A pontosítás a módosított javaslatban az 5. cikk beillesztésével kerül bevezetésre.

15. Általános használati feltételek

A Bizottság javaslata általános feltételeket állapít meg az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használatára vonatkozóan. A használatnak biztonságosnak kell lennie, és nem vezetheti félre a fogyasztót. A (6) preambulumbekezdésben bevezetett pontosítás megmagyarázza, hogy mi értendő a fogyasztó félrevezetése alatt ( 1. módosítás).

A 19. módosítás szerint az aromaanyagok használatának a fogyasztók számára előnyökkel kell járnia, és a 20. módosítás szerint a használatnak technológiai szempontból szükségesnek kell lennie. Ezek a módosítások nem szükségesek, mivel a technológiai szükséglet és a fogyasztókat érintő előnyök az aromaanyagok fogalommeghatározásában implicit módon szerepelnek.

A 2. és 17. módosítás értelmében az aromaanyagok engedélyezését az elővigyázatosság elve alapján kell engedélyezni. Az elővigyázatosság elvét és annak alkalmazási feltételeit az általános élelmiszerjog (a 178/2002/EK rendelet) már tartalmazza, és azt az aromaanyagokról szóló javasolt rendeletben nem kell megismételni.

16. Egyes anyagok jelenléte

A 46. módosítás a III. melléklet B. részében felsorolt toxikológiai veszéllyel járó anyagok legnagyobb megengedett koncentrációjára vonatkozik. Ez a legnagyobb megengedett koncentráció nem vonatkozna azokra az összetett élelmiszerekre, amelyekhez nem adtak aromaanyagot, és amelyekhez az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők közül csak fűszereket és fűszernövényeket adtak. A Bizottság ezt nem fogadja el, mivel a biztonsági veszély nincs kizárva.

A 21. és 40. módosítás szerint a III. melléklet B. részét üresen kell hagyni, és abba csak tudományosan igazolt veszély esetén, komitológiai eljárás keretében jegyezhető be az egyes anyagok legnagyobb megengedett koncentrációja. Ez a módosítás nincs összhangban a jelenlegi tudományos véleményekkel, amelyek megerősítik a III. melléklet B. részében javasolt legnagyobb megengedett koncentráció megállapításának szükségességét.

17. A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelettel való összefüggés (12. cikk)

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá eső aromaanyagok és alapanyagok géntechnológiai módosításának biztonsági értékelését az említett rendelet szerint végzik, míg más biztonsági szempontokat, más kritériumok figyelembe vételét és a végleges engedélyezést adott esetben az aromaanyagokról szóló rendelet szabályozza. A két értékelés és engedélyezés párhuzamosan történhet.

A 41. és 42. módosítás egyértelművé teszi, hogy a két eljárás a jó igazgatási gyakorlattal összhangban párhuzamosan folyhat. A Bizottság támogatja a javasolt pontosítást, a szövegezés megváltoztatásával, hogy a rendelkezés összhangban legyen az 1829/2003/EK rendelettel.

Az 52. módosítás bevezeti a „géntechnológiával módosított szervezetekből előállított” kifejezés fogalommeghatározását. Amennyiben szükség van ilyen fogalommeghatározásra, az az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik.

18. Címkézés

A 29. módosítás a természetes aromaanyagok címkézésére vonatkozik, amelyek esetében a természetes összetevőkre vonatkozó érték 90%-ról 95%-ra változna. A javasolt módosítás elfogadható, mivel jobban megfelel a fogyasztók elvárásainak, és korlátozott hatással lesz a jelenlegi gyakorlatra.

A 26. módosítás szerint az élelmiszeripari vállalkozók közötti kereskedelem során az EU-n belüli levelezési címet kell megadni. A Bizottság ezt a javaslatot nem fogadja el, mivel korlátozhatja a harmadik országokkal folytatott kereskedelmet.

A füstaromák, mint például a „füstölt lazac aroma” leírása ( 37. módosítás) nem fogadható el, mivel félrevezethetik a fogyasztót, hiszen ez a gyakorlatban lehetne a füstaroma és a lazacaroma keveréke.

A géntechnológiával módosított szervezetekből előállított aromaanyagok címkézése az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik, nem pedig e rendelet hatálya alá ( 38. módosítás).

Végezetül a Bizottság nem fogadhatja el a 43. módosítást sem, mivel a javaslat alapelve a természetes aromaanyag eredetének megnevezése a fogyasztók megfelelő tájékoztatásának biztosítása érdekében.

A Bizottság eredeti javaslatában az aromaanyagok címkézési előírásait még inkább az adalékanyagokra és enzimekre vonatkozó címkézési előírásokhoz igazította. Az Európai Parlament több módosítást nyújtott be ez utóbbi javaslatokhoz a vállalatok között, illetve a végső fogyasztónak értékesített adalékanyagokra és enzimekre vonatkozó címkézési előírások új bemutatásának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében. A Bizottság ezért az említett módosítások alapjául szolgáló elvet az aromaanyagokról szóló javaslatba is beépítette.

19. Az élelmiszeripari vállalkozók jelentési kötelezettsége

A 31. módosítást a Bizottság részben elfogadja, mivel az aromaanyag előállítójának vagy felhasználójának haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot minden olyan új tudományos vagy műszaki információról, amely érintheti az aromaanyag biztonsági vizsgálatát. Az általa ismert és számára hozzáférhető információ kiegészítés nem elfogadható, mivel korlátozza az előállító felelősségét.

A 31. módosítás második része , amely megállapítja, hogy mely információkat kell kérni, nem elfogadható, mivel korlátozza a Bizottság javaslatát és prejudikálja a végrehajtási intézkedés tartalmát.

20. Az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének alapján a Bizottság a fentiekben meghatározottak szerint módosítja javaslatait.

2006/0147 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS A TANÁCS RENDELETE

az élelmiszerekben és azok felületén használható aromaanyagokról és egyes, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

a szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

1. Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelvet[3] a technikai és tudományos fejlődés fényében aktualizálni kell. Az átláthatóság és a hatékonyság érdekében a 88/388/EK irányelv helyébe ez a rendelet lép.

2. Az ízesítőanyag-készítményekben használt alapanyagok és egyéb anyagok jegyzékének a Bizottság általi összeállításáról szóló, 1988. június 22-i 88/389/EGK tanácsi határozat[4] előírja a jegyzéknek a határozat elfogadását követő 24 hónapon belüli összeállítását. A határozat elavult, ezért hatályon kívül kell helyezni.

3. Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 88/388/EGK tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló, 1991. január 16-i 91/71/EGK bizottsági irányelv[5] megállapítja az aromaanyagok címkézésére vonatkozó szabályokat. E szabályok helyébe ez a rendelet lép, és az irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

4. A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak, és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jó közérzetéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez.

5. Az emberi egészség védelme érdekében e rendelet hatályának ki kell terjednie az aromaanyagokra, az aromaanyagok alapanyagaira és az aromaanyagokat tartalmazó élelmiszerekre. A hatálynak ki kell terjednie továbbá az olyan, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkre, amelyeket elsősorban az íz hozzáadása miatt tesznek az élelmiszerbe, és amely jelentősen hozzájárul bizonyos természetesen előforduló nemkívánatos anyagok megjelenéséhez („ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők”), valamint az alapanyagaikra és az ezeket tartalmazó élelmiszerekre.

6. Az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak akkor használhatók, ha megfelelnek az e rendeletben megállapított kritériumoknak. Használatuknak biztonságosnak kell lennie, ezért egyes aromaanyagokat kockázatértékelésnek kell alávetni az élelmiszerben való engedélyezés előtt. Nem vezethetik félre a fogyasztót, ezért az élelmiszerben való jelenlétüket mindig megfelelő címkézéssel kell jelezni. A fogyasztó félrevezetésének körébe tartoznak többek között a felhasznált összetevők jellegét, frissességét és minőségét, a termék vagy a gyártási folyamat természetes voltát, illetve a termék tápértékét érintő kérdések.

7. 1999 óta az élelmiszerügyi tudományos bizottság, majd az Európai Élelmiszerbiztonsági Hivatal egy sor olyan anyagról mondott véleményt, amely természetesen fordul elő az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagaiban[6], és amely az Európa Tanács aromaanyagokkal foglalkozó szakértői bizottsága szerint toxikológiai veszéllyel jár. Azokat az anyagokat, amelyek toxikológiai veszélyét az élelmiszerügyi tudományos bizottság megerősítette, nemkívánatos, az élelmiszerhez nem hozzáadható anyagnak kell minősíteni.

8. A nemkívánatos anyagok természetesen is előfordulhatnak növényekben, ezért jelen lehetnek az aromakészítményekben és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben is. A növényeket hagyományosan használják élelmiszerként vagy élelmiszer-összetevőként. A nemkívánatos anyagok emberi beviteléhez leginkább hozzájáruló élelmiszerekben meg kell állapítani az ilyen anyagok megfelelő legnagyobb megengedett koncentrációját, figyelembe véve az emberi egészség védelmének szükségességét és az anyagok elkerülhetetlen jelenlétét a hagyományos élelmiszerekben.

9. Közösségi szintű rendelkezéseket kell hozni, amelyek tiltják vagy korlátozzák az emberi egészséget veszélyeztető, növényi és állati eredetű anyagok használatát az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításakor és élelmiszergyártásban való alkalmazásakor.

10. Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[7] létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) kell elvégeznie a kockázatértékeléseket.

11. Az egységesség biztosítása érdekében az értékelésre szoruló aromaanyagok és alapanyagok kockázatértékelését és jóváhagyását az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló [...]/EK rendeletben[8] megállapított eljárásnak megfelelően kell elvégezni.

12. Az aromaanyagok ízesítő tulajdonságokkal rendelkező, kémiailag meghatározott anyagok. Az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról szóló, 1996. október 28-i 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[9] megfelelően folyamatban van az aromaanyagok értékelési programja. A rendelet értelmében a program elfogadását követő öt éven belül el kell fogadni az aromaanyagok listáját. A lista elfogadásához új határidőt kell kitűzni. A javaslat szerint a lista beépül a […]/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett listába.

13. Az aromakészítmények – a vegyileg meghatározott anyagok kivételével – olyan anyagok, amelyeket növényi, állati vagy ásványi eredetű anyagokból készítenek fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő feldolgozást követően. Az élelmiszerből előállított aromakészítményeket csak akkor kell az élelmiszerekben vagy azok felületén történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből előállított aromakészítmények biztonságosságát azonban a jóváhagyás előtt értékelni kell.

14. A 178/2002/EK rendelet szerint „élelmiszer” minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el. Az aromaanyagok előállításához igazoltan már eddig is használt növényi, állati és mikrobiológiai eredetű anyagok élelmiszer-alapanyagnak minősülnek, noha az ilyen alapanyagok egy részét – például a rózsafát, tölgyfadarabokat vagy az eperlevelet – önmagukban nem feltétlenül használták élelmiszerek előállításához. Ezeket az anyagokat nem kell értékelni.

15. Az engedélyezett körülmények között, hőkezeléssel előállított aromaanyagokat ugyancsak kizárólag akkor kell az élelmiszerekben vagy azok felületén történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből vagy nem jóváhagyott körülmények között, hőkezeléssel előállított aromaanyagok biztonságosságát azonban a jóváhagyás előtt értékelni kell.

16. Az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról szóló, 2003. november 10-i 2065/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] megállapítja a füstaromák biztonsági vizsgálatának és jóváhagyásának eljárását, és összeállítja az engedélyezett és a többi hasonló anyag használatát kizáró elsődleges füstkondenzátumok és elsődleges kátrányos frakciók jegyzékét.

17. Az aroma-elővegyületek az élelmiszer feldolgozása során fellépő kémiai reakciókkal kölcsönöznek ízt az élelmiszernek. Az élelmiszerből előállított aroma-elővegyületeket csak akkor kell az élelmiszerekben vagy azok felületén történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből előállított aroma-elővegyületek biztonságosságát azonban a jóváhagyás előtt értékelni kell.

18. A korábban említett aromaanyag-meghatározások hatályán kívül eső egyéb aromaanyagok az értékelési és jóváhagyási eljárást követően használhatók az élelmiszerekben vagy azok felületén.

19. Az élelmiszerektől eltérő növényi, állati, mikrobiológiai és ásványi eredetű anyagok biztonságosságát az aromaanyagok előállításához történő engedélyezés előtt tudományosan értékelni kell. Előfordulhat, hogy csak az anyag egyes részeinek felhasználása engedélyezhető, vagy használatukat feltételekhez kell kötni.

20. A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[11] hatálya alá tartozó aromaanyagokat vagy alapanyagokat a géntechnológiai módosítás biztonsági értékelése tekintetében az említett rendelettel összhangban kell engedélyezni, míg végső engedélyüket e rendelet szerint kell megadni. az e rendelet előtti jóváhagyását megelőzően engedélyeztetni kell az említett rendelet szerint.

21. Az aromaanyagokat és az aromakészítményeket csak akkor lehet „természetes” címkével ellátni, ha megfelelnek bizonyos kritériumoknak, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztót nem vezetik félre.

22. Speciális tájékoztatási követelményekkel kell biztosítani, hogy a fogyasztókat ne vezessék félre a természetes aromaanyagok előállításához használt alapanyagokkal kapcsolatban. A fából nyert vanillin forrását például fel kell tüntetni.

23. Az aromaanyagokra a 2000/13/EK irányelvben, illetve — adott esetben — az 1829/2003/EK rendeletben előírt általános címkézési kötelezettségek vonatkoznak. Ezenkívül ebbe a rendeletbe be kell építeni a gyártónak vagy a végső fogyasztónak kifejezetten aromaanyagként eladott termékek címkézésével kapcsolatos külön rendelkezéseket.

24. A fogyasztókat tájékoztatni kell arról, hogy az élelmiszer füstös íze füstaromák hozzáadásának köszönhető-e. Az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] 5. cikkének megfelelően a termék neve nem zavarhatja össze a fogyasztót a tekintetben, hogy a terméket hagyományosan, friss füsttel füstölték vagy füstaromákkal kezelték-e. Ezt az irányelvet az aromaanyag, a füstaroma és az aromaanyagok leírásához használt „természetes” kifejezés e rendeletben megállapított meghatározásához kell igazítani.

25. Az aromaanyagok emberi egészségre vonatkozó biztonságosságának értékeléséhez nélkülözhetetlen az aromaanyagok fogyasztásáról és használatáról szóló információ. Az élelmiszerekhez adott aromaanyagok mennyiségét tehát rendszeresen ellenőrizni kell.

26. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[13] összhangban kell elfogadni.

27. Különösen a mellékletek módosítása és a közösségi lista létrehozására vonatkozó megfelelő átmeneti intézkedések elfogadása tekintetében kell a Bizottságra hatáskört ruházni. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és céljuk a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása és/vagy a rendelet nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítése, ezért azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

28. E rendelet II.–V.mellékletét a tudományos és technikai fejlődéshez kell igazítani.

29. Az aromaanyagokra vonatkozó közösségi jogszabályok arányos és hatékony kidolgozása és aktualizálása érdekében a tagállamoknak adatokat kell gyűjteniük, információt kell cserélniük és össze kell hangolniuk a munkát. E célból hasznos lehet konkrét kérdésekkel foglalkozó vizsgálatokat folytatni a döntéshozatali folyamat megkönnyítése céljából. Helyénvaló, hogy a Közösség e vizsgálatokat a költségvetési eljárás részeként finanszírozza. Ezen intézkedések finanszírozása a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] hatálya alá tartozik, és következésképpen a fenti intézkedések finanszírozásának jogalapját a 882/2004/EK rendelet képezi.

30. A közösségi lista létrehozásáig rendelkezni kell a 2232/96/EK rendeletben előírt értékelési programban nem szereplő aromaanyagok értékeléséről és jóváhagyásáról. Ezért átmeneti rendszert kell kidolgozni. A rendszer értelmében az ilyen aromaanyagokat az [eljárási rendelet]/EK rendeletben megállapított eljárásnak megfelelően kell értékelni és jóváhagyni. Az említett rendeletben megállapított határidők – a Hatóság véleményének elfogadására, illetve a közösségi listát aktualizáló bizottsági rendelettervezet Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsághoz történő benyújtására vonatkozóan – azonban nem alkalmazandók, mert elsőbbséget kell biztosítani a folyamatban lévő értékelési programnak.

31. Mivel a tervezett célkitűzést, azaz az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők élelmiszerekben és azok felületén történő használatára vonatkozó közösségi szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az egységes piac és a magas szintű fogyasztóvédelem miatt jobban megvalósíthatók közösségi szinten, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság elvének megfelelően, amelyet ugyancsak az 5. cikk állapít meg, ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

32. A szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendeletet[15] és az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1991. június 10-i 1601/96/EGK tanácsi rendeletet[16] az e rendeletben megállapított egyes új meghatározásokhoz kell igazítani.

33. Ennek megfelelően módosítani kell az 1576/89/EGK, az 1601/91/EGK és a 2232/96/EK rendeletet, valamint a 2000/13/EK irányelvet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet megállapítja az élelmiszerekben és azok felületén használt aromaanyagokra és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkre vonatkozó szabályokat az emberi egészség magas szintű védelme és a magas szintű fogyasztóvédelem biztosításának , valamint a belső piac hatékony működésének érdekében és az emberi egészség és a fogyasztók magas szintű védelmének érdekében .

Ennek érdekében ez a rendelet az alábbiakról rendelkezik:

a) az I. mellékletben található, az élelmiszerekben és azok felületén történő használatra engedélyezett aromaanyagok és alapanyagok közösségi listája (a továbbiakban: a közösségi lista);

b) az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználásának feltételei;

c) az aromák címkézésére vonatkozó szabályok.

2. cikk Hatály

1. Ezt a rendeletet a következőkre kell alkalmazni:

a) az élelmiszerekben vagy azok felületén használt vagy használni kívánt aromaanyagok, a 2065/2003/EK rendeletben megállapított különös rendelkezések sérelme nélkül kivéve a 2065/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó füstaromákat ;

b) ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők;

c) aromaanyagokat és/ vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket tartalmazó élelmiszerek;

d) aromaanyagok és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagai.

2. Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni a következőkre:

a) a kizárólag édes, savanyú vagy sós ízű anyagok;

b) nyers élelmiszerek;

c) nem összetett élelmiszerek és a fűszer- és/vagy fűszernövény-keverékek, teakeverékek és gyógynövénykeverékek, amennyiben nem élelmiszer-összetevőként használják őket.

b) nyers vagy nem összetett élelmiszerek.

3. Szükség esetén a 18. 20. cikk (2) bekezdésében említett eljárással dönthető el, hogy egy bizonyos anyag, anyagkeverék vagy élelmiszertípus e rendelet hatálya alá tartozik-e.

3. cikk Fogalommeghatározások

1. E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendeletben és az 1829/2003/EK rendeletben megállapított fogalmakat kell alkalmazni.

2. Alkalmazni kell továbbá az alábbi meghatározásokat:

a) az „aromaanyag” olyan termék:

i. amelyet nem szánnak önmagában való fogyasztásra, hanem illat és/vagy íz kialakítása céljából adnak az élelmiszerhez;

ii. amely az alábbi kategóriákból készült vagy áll: aromaanyagok, aromakészítmények, hőkezeléssel előállított aromaanyagok, füstaromák, aroma-elővegyületek vagy egyéb aromaanyagok és ezek keverékei;

iii. amely az élelmiszer-adalékanyagokról szóló XXX/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[17] által engedélyezett élelmiszereket, beleértve az adalékanyagokat tartalmazhat;

b) „aromaanyag”: ízesítő tulajdonságokkal rendelkező, vegyileg meghatározott anyag;

c) „természetes aromaanyag”: olyan aromaanyag, amelyet növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyagokból készítenek fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő, a II. mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásoknak megfelelő feldolgozását követően;

d) „aromakészítmény”: az alábbiakból készült termék (de nem aromaanyag):

i. olyan élelmiszer, amelyet fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével készítenek, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő, a II. mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásoknak megfelelő feldolgozását és/vagy fizikai folyamatokat követően;

és/vagy

ii. olyan anyag (de nem élelmiszer), amelyet növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyagokból készítenek a II. mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásoknak megfelelő vagy fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai feldolgozást követően;

e) „hőkezeléssel előállított aromaanyag”: olyan termék, amelyet olyan összetevők keverékének hőkezelésével nyertek, amelyek önmagukban nem szükségszerűen rendelkeznek ízesítő tulajdonságokkal, és amelyek közül legalább egy tartalmaz aminonitrogént, egy másik pedig redukáló cukor; a hőkezeléssel előállított aromaanyag összetevői a következők lehetnek:

i. élelmiszer;

és/vagy

ii. nem élelmiszer alapanyag;

f) „füstaroma”: a 2065/2003/EK rendelet 3. cikkének 1., 2. és 4. pontjában meghatározott, elsődleges füstkondenzátumhoz vezető kondenzált füst, elsődleges kátrányos frakció és/vagy származékos füstaromák frakcionálásával és tisztításával előállított termék;

g) „aroma-elővegyület”: olyan termék, amely önmagában nem feltétlenül rendelkezik ízesítő tulajdonságokkal, és amelyet szándékosan adnak az élelmiszerhez azzal a kizárólagos céllal, hogy az élelmiszer feldolgozása során lebomlásával vagy más alkotóelemekkel reagálva ízt hozzon létre; az alábbiakból állíthatják elő:

i. élelmiszer;

és/vagy

ii. nem élelmiszer alapanyag;

h) „egyéb aromaanyag”: illat és/vagy íz létrehozása céljából az élelmiszerhez adott vagy adni kívánt, a b)–g) meghatározások hatályán kívül eső aromaanyag;

i) „ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő”: íz hozzáadása vagy az íz módosítása céljából az élelmiszerhez adott, az aromaanyagokon kívüli élelmiszer-összetevő;

j) „alapanyag”: növényi, állati, mikrobiológiai vagy ásványi eredetű anyag, amelyből aromaanyagot vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőt állítanak elő; lehet:

i. élelmiszer;

vagy

ii. nem élelmiszer alapanyag;

k) „megfelelő fizikai eljárás”: olyan fizikai eljárás, amely a II. mellékletben található hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárások felsorolásának sérelme nélkül nem módosítja szándékosan az aroma alkotóelemeinek kémiai jellegét, és nem jár együtt többek között szingulett oxigén, ózon, szervetlen katalizátorok, fémes katalizátorok, fémorganikus reagensek és/vagy UV-sugárzás használatával.

3. A (2) bekezdés d), e), g) és j) pontjában felsorolt meghatározások alkalmazásában aromaanyagok előállításához igazoltan használt alapanyagok élelmiszernek minősülnek.

4. Szükség esetén a 18. 20. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthető el, hogy az adott anyag a (2) bekezdés b)–j) pontjában felsorolt kategóriákba tartozik-e.

II. FEJEZET

AZ AROMAANYAGOK, AZ ÍZESÍTŐ TULAJDONSÁGOKKAL RENDELKEZŐ ÉLELMISZER-ÖSSZETEVŐK ÉS AZ ALAPANYAGOK HASZNÁLATI FELTÉTELEI

4. cikk Az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők általános használati feltételei

Csak az alábbi feltételeket teljesítő aromaanyagok és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használhatók az élelmiszerekben és azok felületén:

a) a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem járnak biztonsági veszéllyel a fogyasztó egészségére nézve;

b) használatuk nem vezeti félre a fogyasztót.

5. cikk Az előírásoknak nem megfelelő aromaanyagok és/vagy az előírásoknak nem megfelelő élelmiszerek tilalma

Amennyiben az aromaanyag vagy annak használata nem felel meg az e rendeletben vagy annak végrehajtási intézkedéseiben foglaltaknak, az aromaanyag és/vagy az ilyen aromaanyagot tartalmazó élelmiszer nem hozható forgalomba.

5. 6. cikk Egyes anyagok jelenléte

1. A III. melléklet A. részében felsorolt anyagok nem adhatók önmagukban élelmiszerekhez.

2. Az aromaanyagokban és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben természetesen előforduló anyagok az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használatának eredményeként a III. melléklet B. részében felsorolt összetett élelmiszerekben nem haladhatják meg a legnagyobb megengedett koncentrációt.

A legnagyobb megengedett koncentráció mind a fogyasztásra kész, mind a gyártó utasításainak megfelelően elkészített összetett élelmiszerekre érvényes.

3. A (2) bekezdés végrehajtásának részletes szabályait a 18. 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

6. 7. cikk Egyes alapanyagok használata

1. A IV. melléklet A. részében felsorolt alapanyagok nem használhatók az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításához.

2. A IV. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított aromaanyagok és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak a mellékletben megállapított feltételek mellett használhatók.

7. 8. cikk Azok az aromaanyagok, amelyeket nem szükséges értékelni és jóváhagyni

1. E rendelet értelmében az alábbi aromaanyagok használhatók jóváhagyás nélkül élelmiszerekben vagy azok felületén, amennyiben megfelelnek a 4. cikknek:

a) a 3. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontjában említett aromakészítmények;

b) a 3. cikk (2) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett, hőkezeléssel előállított aromaanyagok, amelyek esetében teljesülnek az V. mellékletben megállapított, a hőkezeléssel előállított aromaanyagok gyártására vonatkozó feltételek, illetve bizonyos anyagoknak a hőkezeléssel előállított aromaanyagokban megszabott legnagyobb megengedett koncentrációja;

c) a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának i. alpontjában említett aroma-elővegyületek;

d) ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők.

2. Az (1) bekezdéstől függetlenül, amennyiben a Bizottság, a tagállam vagy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) kételkedik az (1) bekezdésben említett aromaanyag vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő biztonságosságában, a Hatóság elvégzi az aromaanyag vagy az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő kockázatértékelését. Az [eljárási rendelet]/EK rendelet 4–6. cikke ekkor értelemszerűen alkalmazandó.

Szükség esetén a Bizottság a Hatóság véleménye alapján, a 18. cikk (3) bekezdésében említett , a 20. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint intézkedéseket fogad el, amelyek célja ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között kiegészítéssel történő – módosítása. Ezeket az intézkedéseket a III., IV. és/vagy V. melléklet állapítja meg. Indokoltan sürgős esetben a Bizottság alkalmazhatja a 20. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást.

III. FEJEZET

AZ ÉLELMISZEREKBEN VAGY AZOK FELÜLETÉN TÖRTÉNŐ HASZNÁLATRA JÓVÁHAGYOTT AROMAANYAGOK ÉS ALAPANYAGOK KÖZÖSSÉGI LISTÁJA

8. 9. cikk Azok az aromaanyagok és alapanyagok, amelyeket értékelni és jóváhagyni kell

Ez a fejezet az alábbiakra alkalmazandó:

a) aromaanyagok;

b) a 3. cikk (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett aromakészítmények;

c) hőhordozó összetevőkkel, hőkezeléssel előállított aromaanyagok, amelyek részben vagy egészben a 3. cikk (2) bekezdése e) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy amelyek esetében nem teljesülnek az V. mellékletben megállapított, hőkezeléssel előállított anyagokra vonatkozó feltételek, illetve az egyes nemkívánatos anyagok gyártására vonatkozó legnagyobb megengedett koncentráció;

d) a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának ii. alpontjában említett aroma-elővegyületek;

e) a 3. cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett egyéb aromaanyagok;

f) a 3. cikk (2) bekezdése j) pontjának ii. alpontjában említett, nem élelmiszer alapanyagok.

9. 10. cikk Az aromaanyagok és alapanyagok közösségi listája

A 8. 9. cikkben említett aromaanyagok és alapanyagok közül csak a közösségi listán szereplők hozhatók ilyenként forgalomba és használhatók élelmiszerekben vagy azok felületén.

10. 11. cikk Az aromaanyagok és alapanyagok felvétele a közösségi listára

1. Az aromaanyag vagy alapanyag az [egységes eljárás]/EK rendeletben megállapított eljárásnak megfelelően csak akkor kerülhet fel a közösségi listára, ha teljesíti a 4. cikkben megállapított feltételeket.

2. Az aromaanyag vagy az alapanyag a következők feltüntetésével kerül fel a közösségi listákra:

a) a jóváhagyott aromaanyag vagy alapanyag azonosítása;

b) szükség esetén az aromaanyag használati feltételei.

3. A közösségi listát az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló […/.../EK] rendeletben említett eljárással összhangban lehet módosítani.

11. 12. cikk Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó aromaanyagok és alapanyagok

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó aromaanyag vagy alapanyag e rendelettel összhangban csak akkor vehető fel az I. mellékletben szereplő közösségi listára, ha azt az 1829/2003/EK rendelet szerint engedélyezték. ha azt az 1829/2003/EK rendelet 7. cikke szerinti eljárással összhangban engedélyezték.

IV. FEJEZET

CÍMKÉZÉS

1. SZAKASZ

A NEM A VÉGFOGYASZTÓNAK TÖRTÉNŐ ÉRTÉKESÍTÉSRE SZÁNT AROMAANYAGOK CÍMKÉZÉSE

12. 13. cikk A nem végfogyasztónak való értékesítésre szánt aromaanyagok címkézése

1. A nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagok csak akkor hozhatók forgalomba, ha a csomagoláson, tárolóeszközön vagy kísérő dokumentumokon jól látható, könnyen olvasható és letörölhetetlen formában feltüntetik a 13. 14. és 14. 15. cikkben előírt címkézési követelményeknek megfelel ő információkat. A 14. cikkben előírt információkat a vásárlók számára könnyen érthető nyelven kell megfogalmazni.

2. Az a tagállam, amelyben a terméket értékesítik, saját felségterületén a Szerződés szabályaival összhangban előírhatja, hogy ezeket az információkat a Közösség egy vagy több, a tagállam által meghatározott hivatalos nyelvén tüntessék fel. Ez nem zárja ki a címkén szereplő információk több nyelven történő feltüntetését.

13. 14 cikk. A nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagok címkézésének általános információs követelményei

1. Ha a nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagokat önmagukban vagy egymással és/vagy más élelmiszer-összetevőkkel kombinálva és/vagy a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjával összhangban más anyagok hozzáadásával értékesítik , azok a nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagok csomagolásán vagy tárolóeszközén az alábbi információkat kell feltüntetni:

a) a termék kereskedelmi megnevezése: az „aroma” szóval vagy az aroma pontosabb megnevezésével vagy leírásával;

c b ) az „élelmiszerben használható” vagy az „élelmiszerben korlátozottan használható” felirat, vagy a szándékolt élelmiszeripari használat pontosabb leírása;

f c ) szükség esetén a tárolás és a felhasználás különleges feltételei;

h d ) az árutételt vagy a szállítmányt azonosító jelzés;

d e ) az alábbiak felsorolása, súly szerint csökkenő sorrendben:

i. a jelen lévő aromaanyagok kategóriái; és

ii. a termékben lévő összes egyéb anyag neve, és adott esetben azok E-száma, valamint az 1829/2003/EK rendelet szerinti információk;

b f )a gyártó, a csomagoló vagy egy értékesítő neve vagy cégneve és címe;

e g ) az élelmiszerekben korlátozott mennyiségben használható valamennyi összetevő vagy összetevőcsoport maximális mennyiségének feltüntetése, és/vagy olyan megfelelő, egyértelmű és könnyen érthető módon közölt információk, amelyek lehetővé teszik a vevő számára e rendelet vagy más vonatkozó közösségi jogszabályok, beleértve az 1829/2003/EK rendelet betartását;

i h ) a nettó mennyiség.

g i ) a minimális eltarthatóság dátuma;

j) adott esetben az e cikkben említett és az élelmiszerekben lévő összetevők feltüntetésére vonatkozóan a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt aromaanyagokkal vagy egyéb anyagokkal kapcsolatos információ.

2. Az (1) bekezdéstől eltérően az (1) bekezdés c e) –g) és j) pontjában előírt információkat csak a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban kell feltüntetni, amelyeket áruszállításkor vagy azelőtt kell átadni, feltéve hogy az „élelmiszerek előállítására, és nem kiskereskedelmi forgalmazásra” megjelölés a kérdéses termék csomagolásának vagy tárolóeszközének jól látható részén szerepel.

3. Amennyiben az aromaanyagokat tartályokban szállítják, ezen cikk (1) bekezdésétől eltérően valamennyi információt elég pusztán a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban feltüntetni, amelyeket áruszállításkor kell átadni.

14. 15. cikk Az aromaanyagok kereskedelmi megnevezésével kapcsolatos speciális információs követelmények

1. A „természetes” kifejezés csak a (2)–(6) bekezdés szerinti körülmények között használható az aromaanyagnak a 13. 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kereskedelmi leírásában.

2. Az aromaanyag megnevezésében csak akkor használható a „természetes” kifejezés, ha az aromaanyag-összetevő csak aromakészítményből és/vagy természetes aromaanyagból áll.

3. A „természetes aromaanyag(ok)” kifejezés csak olyan aromaanyagok esetében használható, amelyekben az aromaanyag-összetevő kizárólag természetes aromaanyagokat tartalmaz.

4. A „természetes” kifejezés csak akkor használható az élelmiszerre, élelmiszerkategóriára, illetve növényi vagy állati eredetű aromaforrásra történő hivatkozással együtt, ha az aromaanyag-összetevő legalább 90 95 %-a (tömegszázalékban) az említett alapanyagból származik.

Az aromaanyag-összetevő aromakészítményt és/vagy természetes aromaanyagokat tartalmazhat.

A megnevezés a következő: „természetes <<élelmiszer(ek) vagy élelmiszerkategória vagy alapanyag(ok)>>-aroma”.

5. A „természetes <<élelmiszer(ek) vagy élelmiszerkategória vagy alapanyag>>-aromaanyag egyéb természetes aromaanyagokkal” megnevezés csak akkor használható, ha az aromaanyag-összetevő részben az említett alapanyagból származik és könnyen felismerhető.

Az aromaanyag-összetevő aromakészítményt és/vagy természetes aromaanyagokat tartalmazhat.

6. A „természetes aromaanyag” kifejezés csak akkor használható, ha az aromaanyag-összetevő eltérő alapanyagokból származik, és az alapanyagokra való hivatkozás nem tükrözné a zamatot és/vagy ízt.

Az aromaanyag-összetevő aromakészítményt és/vagy természetes aromaanyagokat tartalmazhat.

2. SZAKASZ

A VÉGFOGYASZTÓNAK TÖRTÉNŐ ÉRTÉKESÍTÉSRE SZÁNT AROMAANYAGOK CÍMKÉZÉSE

15. 16. cikk A végfogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagok címkézése

1. A 2000/13/EK irányelv, a 89/396/EGK irányelv és adott esetben az 1829/2003/EK rendelet sérelme nélkül a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagok – önmagukban vagy egymással és/vagy más élelmiszer-összetevőkkel és/vagy más anyagok hozzáadásával – csak akkor hozhatók forgalomba, ha a csomagoláson jól látható, könnyen olvasható és letörölhetetlen formában feltüntetik az „élelmiszerben használható” vagy az „élelmiszerben korlátozottan használható” feliratot vagy a szándékolt élelmiszeripari használat pontosabb leírását.

2. A „természetes” kifejezés csak a 14. 15 . cikk szerinti körülmények között használható az aromaanyagnak a 13. 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kereskedelmi leírásában.

17. cikk Egyéb címkézési követelmények

A 13–16. cikk rendelkezéseit a tömegre és a mértékekre, vagy a veszélyes anyagok és készítmények kiszerelésére, osztályozására, csomagolására, címkézésére vagy szállítására vonatkozó részletesebb vagy átfogóbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

V. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK ÉS VÉGREHAJTÁS

16. 18. cikk Az élelmiszeripari vállalkozók jelentési kötelezettsége

1. Az aromaanyag előállítója vagy felhasználója haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot minden olyan új tudományos vagy műszaki információról, amely érintheti az aromaanyag biztonsági értékelését.

1 2 . Az élelmiszeripari vállalkozók vagy képviselőik jelentik a Bizottságnak a Közösségben az élelmiszerekhez adott aromaanyagok éves mennyiségét és a Közösség élelmiszerkategóriáinak használati szintjét.

2 3 . A ( 1 2 ) bekezdés végrehajtásának részletes szabályait a 18. 20 . cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

17. 19. cikk Felügyelet és jelentés a tagállamok részéről

1. A tagállamok rendszereket hoznak létre a közösségi listákban szereplő aromaanyagok fogyasztásának és használatának és a III. mellékletben felsorolt anyagok fogyasztásának felügyeletére, és minden évben jelentést tesznek a Bizottságnak és a Hatóságnak.

2. A Hatósággal való konzultációt követően a 18. 20. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kidolgozhatják a közösségi listában és a III. mellékletben szereplő aromaanyagok fogyasztásával és használatával kapcsolatos információk tagállamok által történő gyűjtésének közös módszertanát.

18. 20. cikk A bizottság

1. A Bizottság munkáját az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

2. Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében előírt időszak három hónap.

3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

4. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.”

5. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

19 21. cikk A II–V. melléklet módosítása

A II–V. melléklet tudományos és technikai fejlődést tükröző olyan módosításainak elfogadására , amelyek célja ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, a 18. cikk (2) bekezdésében említett a 20. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kerül sor.

Rendkívül sürgős esetben a Bizottság alkalmazhatja a 20. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást.

20 22. cikk Az összehangolt szakpolitikák közösségi finanszírozása

Az e rendelet alapján hozott intézkedések finanszírozásának jogalapja a 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

VI. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. 23. cikk Hatályon kívül helyezés

1. Hatályon kívül kell helyezni a 88/388/EGK irányelvet, a 88/389/EGK határozatot és a 91/71/EGK irányelvet.

A 2232/96/EK rendelet hatályon kívül helyezésére az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett lista hatálybalépésének időpontjában kerül sor.

2. A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

22 24. cikk Az aromaanyagok és alapanyagok közösségi listájának létrehozása és átmeneti rendszer

1. A közösségi lista létrehozásához a 2232/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett aromaanyagok listája e rendelet elfogadásának időpontjában e rendelet I. mellékletébe kerül.

2. A közösségi lista létrehozásáig az [egységes eljárásról szóló] […]/EK rendelet alkalmazandó a 2232/96/EK rendelet 4. cikkében előírt értékelési programban nem szereplő aromaanyagok értékelésére és jóváhagyására.

Ettől az eljárástól eltérve az [egységes eljárásról szóló] […]/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 7. cikkében említett hat hónapos és kilenc hónapos időszak nem alkalmazandó az ilyen értékelésre és jóváhagyásra.

3. Bármely, e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között kiegészítéssel történő – módosítását célzó megfelelő átmeneti intézkedést a 20. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően

23. 25. cikk Az 1576/89/EGK rendelet módosítása

Az 1576/89/EGK rendelet a következőképpen módosul:

1. Az 1. cikk (4) bekezdésének m) pontja a következőképpen módosul:

a) Az 1a. alpont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Egyéb, a […]/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok, és/vagy egyéb, az aromát fokozó növények vagy azok részei felhasználhatók, de a boróka érzékszervi tulajdonságainak, még ha gyengén is, de felismerhetőnek kell lenniük.”

b) A 2a. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„Egy italt „gin”-nek lehet nevezni, ha azt organoleptikusan megfelelő, mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak a […]/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagokkal és/vagy ugyanannak az irányelvnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítják elő úgy, hogy az ízében a borókaíz domináljon.”

c) A 2b. alpont első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az ital »desztillált gin«-nek nevezhető akkor, ha kizárólag érzékszervileg megfelelő minőségű, eredetileg legalább 96% (V/V) alkoholtartalmú mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak borókabogyó és más természetes növényi anyagok hozzáadásával a hagyományosan gin előállítására használt rendszerben végzett újradesztillálásával nyerik, amennyiben az ital ízében a boróka dominál. A »desztillált gin« elnevezést lehet használni abban az esetben is, ha az így készített desztillátumot ugyanolyan összetételű, tisztaságú és alkoholtartalmú mezőgazdasági eredetű etil-alkohollal keverik. A desztillált gin ízesítéséhez a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy az a) alpontban meghatározott aromakészítmények használhatók. A London gin a desztillált gin egyik fajtája.”

2. Az 1. cikk (4) bekezdése n) pontjának 1. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„A […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy ugyanannak az irányelvnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítmények használhatók kiegészítésként, de a kömény ízének dominánsnak kell maradni.”

3. Az 1. cikk (4) bekezdésének p) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„Elsődlegesen keserű ízű szeszes italok, amelyeket mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagokkal és/vagy az ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítanak elő.”

4. Az 1. cikk (4) bekezdése u) pontja első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Olyan szeszes ital, amelyet a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak szegfűszeggel és/vagy fahéjjal történő ízesítésével állítanak elő, a következő folyamatok valamelyikének alkalmazásával: kivonatolás és/vagy lepárlás, az alkohol újradesztillálása a fent meghatározott növények részeinek jelenlétében, a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok, szegfűszeg vagy fahéj hozzáadása, vagy e módszerek kombinációja.”

5. A 4. cikk (5) bekezdésében az első és a második bekezdés helyébe – az a) és b) pontban szereplő listák kivételével – a következő szöveg lép:

„Csak a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b c ) és d) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott szeszes italok készítése során, az 1. cikk (4) bekezdésének m), n) és p) albekezdéseiben meghatározott italok kivételével.

A […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy ugyanennek a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítmények használata engedélyezett, a következőkben felsorolt likőrök kivételével.”

24 26. cikk Az 1601/91/EGK rendelet módosítása

A 2. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

1. Az a) pontban a harmadik francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„− a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”

2. A b) pontban a második francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„− a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”

3. A c) pontban a második francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„− a […]/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”

25. 27. cikk A 2232/96/EK rendelet módosítása

A 2232/96/EK rendelet 5. cikkében az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. Legkésőbb 2008. december 31-ig megalkotják az aromaanyagoknak a 2. cikk (2) bekezdésében említett listáját, a 7. cikkben meghatározott eljárással összhangban.”

26 28. cikk A 2000/13/EK irányelv módosítása

A 2000/13/EK irányelv III. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„III. melléklet

AZ AROMAANYAGOK JELÖLÉSE AZ ÖSSZETEVŐK LISTÁJÁN

1. A (2) bekezdés sérelme nélkül az aromaanyagokat a következőképpen jelölik:

- „aromaanyag” vagy az aromaanyag pontosabb megjelölése vagy leírása, ha az aromaanyag-összetevő a [...]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [aromaanyagokról szóló rendelet]* 3. cikke (2) bekezdésének b), c), d), e), f), g) és h) pontjában meghatározott aromaanyagokat tartalmaz;

- „füstaroma (füstaromák)”, ha az aromaanyag-összetevő a [...]/EK rendelet [aromaanyagokról szóló rendelet] 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott aromaanyagokat tartalmaz, és füstös ízt kölcsönöz az élelmiszernek.

2. A „természetes” kifejezést csak a [...]/EK rendelet [aromaanyagokról szóló rendelet] 14. 15. cikkében megállapítottak szerint lehet az aromaanyagok leírásában használni.

* HL L […], […], […]. o.

27. 29. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

[ A hatálybalépés után 24 hónappal ] [dátum beillesztése] alkalmazandó. A 9. 10., 23. 25. és 24. 26. cikk azonban a közösségi lista hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó.

Az [e rendelet hatálybalépését követő 24 hónapon] előtt jogszerűen forgalomba hozott vagy felcímkézett azon élelmiszerek, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek, minőségmegőrzésük időpontjáig hozhatók forgalomba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET

Az élelmiszerekben és azok felületén történő használatra jóváhagyott aromaanyagok és alapanyagok közösségi listája

II. MELLÉKLET

A természetes aromaanyagok és természetes aromakészítmények előállításához használt hagyományos élelmiszerfeldolgozási eljárások listája

Aprítás | Bevonás |

Főzés, sütés, olajban sütés (240°C-ig) | Hűtés |

Vágás | Lepárlás / rektifikálás |

Szárítás | Emulgeálás |

Párolgás | Kivonás, beleértve az oldószeres kivonást |

Erjesztés | Szűrés |

Hántolás | Melegítés |

Forrázás | Kivonatolás |

Mikrobiológiai folyamatok | Keverés |

Hámozás | Átszűrés |

Préselés | Hűtés/Fagyasztás |

Pörkölés / Grillezés | Facsarás |

Áztatás |

III. MELLÉKLET

Egyes anyagok jelenléte

A. rész: Az élelmiszerhez önmagukban nem adható anyagok:

Agaricin

Kapszaicin

Hipericin

Béta-azaron

1-allil-4-metoxi-benzol

Ciánhidrogén

Mentofurán

4-allil-1,2-dimetoxi-benzol

Pulegon

Kvasszin

1-allil-3,4-metilén-dioxi-benzol, szafrol

Teukrin A

Tujon (alfa és béta)

B. rész: Az aromaanyagokban és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben természetesen jelen lévő anyagok legnagyobb megengedett koncentrációja bizonyos összetett élelmiszerekben, amelyekhez aromaanyagot és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket adtak

Az anyag neve | Összetett élelmiszer, amelyben az anyag jelenléte korlátozott | Legnagyobb megengedett koncentráció [mg/kg] |

Béta-azaron | Alkoholtartalmú italok | 1.0 |

1-allil-4-metoxi-benzol | Tejtermékek Feldolgozott gyümölcsök, zöldségek (beleértve a gombákat, gyökereket, gumókat és hüvelyeseket), diófélék és magvak Halból készült termékek Nem alkoholtartalmú italok | 50 50 50 10 |

Ciánhidrogén | Nugát, marcipán, ezek helyettesítői vagy hasonló termékek Csonthéjasgyümölcs-konzervek Alkoholtartalmú italok | 50 5 35 |

Mentofurán | Mentát/borsmentát tartalmazó édesség, kivéve a lehelet frissítésére szolgáló kis méretű édességeket A lehelet frissítésére szolgáló kis méretű édesség[18] Rágógumi Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholtartalmú italok | 500 3000 1000 200 |

4-allil-1,2-dimetoxi-benzol | Tejtermékek Hús és hústermékek, beleértve a baromfit és a vadhúst is Hal és halból készült termékek Levesek és mártások Azonnal fogyasztható sós ételek Nem alkoholtartalmú italok | 20 15 10 60 20 1 |

Pulegon | Mentát/borsmentát tartalmazó édesség, kivéve a lehelet frissítésére szolgáló kis méretű édességeket A lehelet frissítésére szolgáló kis méretű édesség17 Rágógumi Mentát/borsmentát tartalmazó nem alkoholtartalmú italok Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholtartalmú italok | 250 2000 350 20 100 |

Kvasszin | Nem alkoholtartalmú italok Pékáru Alkoholtartalmú italok | 0,5 1 1.5 |

1-allil-3,4-metilén-dioxi-benzol, szafrol | Hús és hústermékek, beleértve a baromfit és a vadhúst is Hal és halból készült termékek Levesek és mártások Nem alkoholtartalmú italok | 15 15 25 1 |

Teukrin A | Alkoholtartalmú italok | 2 |

Tujon (alfa és béta) | Alkoholtartalmú italok, az ürömfajokból előállítottak kivételével Ürömfajokból előállított alkoholtartalmú italok | 10 35 |

IV. MELLÉKLET

Azon alapanyagok listája, amelyek használata korlátozott az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításában

A. rész: Az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításában nem használható alapanyagok

Alapanyag |

Latin név | Közhasználatú név |

Acorus calamus tetraploid formája | Calamus tetraploid formája |

B. rész: Az egyes alapanyagokból előállított aromaanyagok és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használati feltételei

Alapanyag | Használati feltételek |

Latin név | Közhasználatú név |

Quassia amara L. és Picrasma excelsa (Sw) | Kvasszia | Az alapanyagból előállított aromaanyagok és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak italok és pékáru előállításához használhatók. |

Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz vagy Fomes officinalis | Fehér agaricin gomba | Az alapanyagból előállított aromaanyagok és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak alkoholtartalmú italok előállításához használhatók. |

Hypericum perforatum | Orbáncfű |

Teucrium chamaedrys | Sarlós gamandor |

V. MELLÉKLET

A hőkezeléssel előállított aromaanyagok gyártási feltételei és a hőkezeléssel előállított aromaanyagok bizonyos anyagainak legnagyobb megengedett koncentrációja

A. rész: Gyártási feltételek:

a) A feldolgozás során a termékek hőfoka nem haladhatja meg a 180°C-ot.

b) A hőkezelés időtartama 180°C-on nem haladhatja meg a 15 percet, illetve alacsonyabb hőfokon az ennek megfelelően hosszabb időtartamot: a hőfok csökkenésekor 10°C-onként megkétszereződik a hőkezelési idő, a maximális idő 12 óra.

c) A feldolgozás során a pH-érték nem haladhatja meg a 8,0 értéket.

B. rész: Egyes anyagok legnagyobb megengedett koncentrációja

Anyag | Legnagyobb megengedett koncentráció µg / kg |

2-amino-3,4,8-trimetilimidazo-[4,5-f]-quinoxalina (4,8-DiMeIQx) | 50 |

2-amino-1-metil-6-fenilimidazol [4,5-b]piridin (PhIP) | 50 |

[pic][pic][pic]

[1] HL C […], […], […]. o.

[2] HL C 168., 2007.7.20, 34. o.

[3] HL L 184., 1998.7.15., 61. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[4] HL L 184., 1998.7.15., 67. o.

[5] HL L 42., 1991.2.15., 25. o.

[6] http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/flavouring/scientificadvice_en.htm

[7] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.

[8] HL L […], […], […]. o.

[9] HL L 299., 1996.11.23., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

[10] HL L 309., 2003.11.26., 1. o.

[11] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

[12] HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2003/89/EK irányelvvel (HL L 308., 2003.11.25., 15. o.) módosított irányelv.

[13] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

[14] HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1.o.

[15] HL L 160., 1989.6.12., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

[16] HL L 149., 1991.6.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

[17] HL C […], […], […]. o.

[18] Intenzív ízű cukorkák; a cukorkánkénti tömeg nem haladja meg az 1 grammot.