Brüsszel, 6.12.2004

COM(2004) 775 végleges

2004/0270 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendeleteegyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról[1] (TSE Rendelet) intézkedéseket ír elő valamennyi állati eredetű állati és közegészségügyi kockázat kezelésére, és az élőállatok és állati eredetű termékek előállítási és forgalomba hozatali láncának ellenőrzésére. E rendelet 2001. július 1-től alkalmazandó.

A rendelet megerősítette a BSE-ről és a TSE-ről szóló korábbi jogszabályok többségét, köztük a TSE megfigyelésének szabályait szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék esetében, a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolításának szabályait és az állati takarmányozással kapcsolatos tiltásokat. Új törvényi rendelékezéseket is bevezetett, például a TSE felszámolásának kérdéskörére, valamint kereskedelmi szabályokat a hazai piacra, a közösségen belüli kereskedelemre, importra és exportra vonatkozóan. Továbbá rendelkezéseket állapított meg az egyes országok BSE státusa szerinti besorolása során alkalmazandó eljárásokra, kritériumokra és kategóriákra.

E tervezet a TSE rendelet módosítása számos kérdésben és a rendelet elfogadása óta bekövetkezett fejlemények fényében.

1. a BSE helyzetének meghatározása

Az Európai Parlament és a Tanács 1128/2003/EK rendelete a TSE rendeletnek az átmeneti intézkedések meghosszabbítása tekintetében[2] történő módosításáról két évvel, 2005. június 30-ig, meghosszabbította az átmeneti intézkedések alkalmazását a TSE rendelet 23. cikke értelmében.

Fenntartva a közegészségügy védelem jelenlegi szintjét, a két éves meghosszabbítás célja az, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára, hogy további próbálkozásokat tegyen egy nemzetközi szintű megállapodás elérésére az országok BSE státusának meghatározásáról.

Az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) javaslatot nyújtott be az országok BSE kockázat alapján történő kategóriába sorolásuk jelenlegi kritériumainak egyszerűsítéséről megvitatásra a 2004. májusi Közgyűlésen. Mivel a Tagok jelentősebb kifogásoknak nem adtak hangot a javaslattal szemben, a javaslatot feltételezhető elfogadásra leghamarabb az OIE 2005. májusi Közgyűlésén nyújtják be. A cél a kategóriák számának lehetőleg fokozatos csökkentése. A TSE rendelet Cikkei számos módosításának elkerülése érdekében, miközben a kategóriák számának végleges módosítása zajlik, azt javasoljuk, hogy a cikkekben szereplő, egyes kategóriákra történő utalásokat vigyék át a mellékletekbe.

Továbbá az OIE 2003. májusában megtartott Közgyűlésén határozatot fogadott el, mely szerint az OIE minden országot be fog sorolni a meghatározott kategóriák egyikébe vagy másikába. Feltételezhető, hogy az OIE nem fejezi be 2005. júl. 1-ig az országok BSE kockázat alapján történő végleges kategóriába sorolását. Ezért javasoljuk az átmeneti intézkedések alkalmazási időszakának a meghosszabbítását 2007. július 1-ig.

2. a TSE megelőzése

A Tudományos Operatív Bizottság (TOB) 2003. március 6-7-i véleményében javasolta egy TSE felügyeleti program megkezdését a szarvasfélék esetében. A TSE rendelet BSE-re és surlókórra felügyeleti programot állapít meg. Javasoljuk e rendelkezés kiterjesztését más TSE-kre, különösen a szarvasfélékről szóló TOB ajánlás betartása érdekében.

A Bizottság 100/2003/EK[3] határozata összehangolt tenyésztési programot vezetett be juh- és birkafélék esetében, átmeneti intézkedésként, a TSE-vel szembeni rezisztencia alapján történő szelektáláshoz. Javasoljuk állandó jogi alap bevezetését a TSE rendeletben szereplő tenyésztési programra vonatkozóan.

A TSE rendelet tiltja bizonyos feldolgozott állati fehérjék bizonyos állatokkal történő etetését, fenntartva a tiltás kiterjesztésének és eltérések IV. Mellékletben történő lefektetésének a lehetőségét. A melléklet átfogó módosítása érdekében javasoljuk bizonyos technikai módosítások elvégzését a megfelelő cikkek jelenlegi megfogalmazásában, hogy ez által kialakuljon a melléklet felépítése.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról[4] megállapítja a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok és TSE-kkel fertőzött állatok ártalmatlanításának a szabályait. Javasoljuk a TSE rendeletben a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok és TSE-kkel fertőzött állatok ártalmatlanítására előírt jelenlegi szabályok felváltását egy utalással a 1774/2002/EK rendeletre a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról.

Továbbá, a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokkal kapcsolatos újabb fejlemények szükségessé teszik a vonatkozó melléklet átfogó módosítását. Javasoljuk bizonyos technikai módosítások elvégzését a megfelelő cikkek jelenlegi megfogalmazásában, hogy ez által kialakuljon a melléklet felépítése.

Bár a kábítás a koponyaüregbe befecskendezett gázzal nem engedélyezett az Európai Unió területén, a gáz befecskendezése a kábítást követően is előfordulhat. Ezért javasoljuk a vágási módszerekre vonatkozó jelenlegi rendelkezések átdolgozását olyan szempontból, hogy tilos legyen gáz befecskendezése a koponyaüregbe a kábításhoz kapcsolódóan.

Javasoljuk a mechanikai úton kinyert hús meghatározásának összehangolását az élelmiszerbiztonságról szóló más Közösségi jogszabályokban használt meghatározással.

3. A TSE-K ELLENI VÉDEKEZÉS ÉS FELSZÁMOLÁSUK

Annak érdekében, hogy megelőzzük az állatok elszállítását olyan gazdaságokból, ahol a surlókórra való fertőzöttség hivatalos gyanúja áll fenn, javasoljuk ugyanazon forgalmi korlátozási szabályok felállítását, mint BSE fertőzöttségre gyanús szarvasmarha félék esetében.

4. FORGALOMBA HOZATAL

Figyelembe véve a TSE-k lehetséges előfordulását más fajokban, javasoljuk annak lehetővé tételét, hogy a más fajokra való kiterjesztés érdekében bővítsük a szarvasmarhafélék, juh és kecskefélék, illetve azok spermájának, embrióinak és petesejtjeinek forgalomba hozataláról és kiviteléről szóló jelenlegi rendelkezések hatályát.

A Tudományos Operatív Bizottság (TOB) 1998. június 26-i véleménye jelzi, hogy bizonyos korlátozásokat be kell tartani a dikalcium-foszfát előállításához használt nyersanyag beszerzési forrását illetően. Javasoljuk a dikalcium-foszfát törlését azon termékek listájáról, amelyeket a Rendelet jelenleg úgy határoz meg, hogy azokat nem kell forgalomba hozatali korlátozás alá vonni.

Mivel az emberi fogyasztásra szánt tejre nem vonatkoznak korlátozások, ugyanezen eltérést kellene alkalmazni az emberi fogyasztásra nem szánt tejre a 1774/2002/EK rendelet értelmében. Azon termékek listáját, amely a rendelet értelmében forgalomba hozatali korlátozás alá nem tartozik, ennek megfelelően kell módosítani.

5. ELLENőRZÉSEK

A TSE rendelet az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal (ÉÁH) által lefolytatott ellenőrző szemléknek jogi alapot csak a Tagállamok területén biztosít. Bár a Bizottság 1998. február 4-i 140/98/EK határozata a Bizottság szakértői által harmadik országokban végzett állat-egészségügyi helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról[5] általános jogi alapot biztosít harmadik országokban lefolytatott közösségi ellenőrző szemléknek, tanácsos lenne e jogi rendelkezéseket a TSE rendeletben is előírni. Javasoljuk a rendelet módosítását oly módon, hogy tartalmazzon rendelkezést ezen ellenőrzésekre.

A javaslatnak nincs kihatása az Európai Közösség költségvetésére.

2004/0270 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára[6],

tekintettel a Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[7],

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően[8],

mivel:

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról[9] azt célozza, hogy egységes jogi keretfeltételeket állapítson meg a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra (TSE-k) vonatkozóan a Közösségen belül.

(2) A 999/2001/EK rendeletet az átmeneti intézkedések időszakának meghosszabbítása[10] tekintetében módosító 2003. június 16-i 1128/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghosszabbította a 999/2001/EK rendeletben előírt átmeneti intézkedések alkalmazásának időszakát legkésőbb 2005. július 1-ig. Helyénvaló a Rendelet állandó rendelkezéseiben bizonyos módosításokat végezni ezen időpont előtt.

(3) Az Állategészségügyi Világszervezet Közgyűlésén 2003. májusában Határozatot fogadtak el az országok besorolására jelenleg alkalmazott nemzetközi kritériumok egyszerűsítéséről a Szarvasmarhafélék Szivacsos Agyvelőgyulladása (BSE) vonatkozásában fennálló fertőzési kockázat alapján. Javaslatot lehetséges elfogadásra 2005. májusában nyújtanak be a Közgyűlés elé. A cél a kategóriák számának lehetőleg fokozatos csökkentése. E fejlemények követése során a 999/2001/EK rendelet cikkei többszörös módosításának elkerülése érdekében az egyes kategóriákra történő utalásokat e rendelet cikkeiből át kell építeni a mellékletekbe.

(4) A mintavételezéssel és elemzéssel kapcsolatos új fejlemények a 999/2001/EK rendelet X. melléklete átfogó módosítását teszik szükségessé. Ezért a 999/2001/EK Rendeletben szereplő jelenlegi “gyorsteszt” meghatározásban bizonyos technikai módosításokat kell végezni, hogy megkönnyítsék e Melléklet felépítésének módosítását egy későbbi időszakban.

(5) A közösségi jogszabályok egyértelművé tétele érdekében helyénvaló tisztázni azt, hogy a 999/2001/EK rendeletben szereplő “mechanikai úton elválasztott hús” meghatározást, melyről más, az élelmiszer biztonságról szóló közösségi jogszabály rendelkezik, a TSE felszámolására irányuló intézkedések kontextusában kell alkalmazni.

(6) A 999/2001/EK rendelet program felállításáról rendelkezik a BSE és a surlókór felügyelete céljából. A Tudományos Operatív Bizottság 2003. március 6-7-i véleményében felügyeleti program bevezetését javasolta a szarvasfélék esetében. Ezért az ezen rendeletben előírt felügyeleti programot más TSE-kre is ki kell terjeszteni, fenntartva annak lehetőségét, hogy további intézkedéseket fogadjanak el e rendszer későbbi stádiumban történő megvalósításához.

(7) Szükség van egy összehangolt tenyésztési program bevezetésére, amely a TSE-vel szembeni rezisztencia alapján szelektál juh- és birkafélék esetében. A Bizottság 2003. február 13-i 100/2003/EK határozata, átmeneti intézkedésként, már elindított egy ilyen programot, amely meghatározza a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal szembeni rezisztenciára szolgáló tenyésztési programok létrehozatalának minimum követelményeit[11]. Módosítani kell a 999/2001/EK rendeletet oly módon, hogy e programhoz az állandó jogi alapot biztosítson.

(8) A 999/2001/EK rendelet tiltja bizonyos feldolgozott állati fehérjék bizonyos állatokkal történő etetését, fenntartva eltérésekről történő rendelkezések lehetőségét. Az állati takarmányozásról szóló tiltásokkal kapcsolatos újabb fejlemények szükségessé tehetik módosítások elvégzését e rendelet IV. mellékletében. Szükséges elvégezni bizonyos technikai módosításokat a megfelelő cikk jelenlegi megfogalmazásában, hogy a későbbiekben kialakuljon ezen melléklet felépítése.

(9) Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról[12] megállapítja a TSE-kkel fertőzött különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok és állatok ártalmatlanításának a szabályait. Az állati eredetű termékek közösségen keresztül történő átszállításának szabályait most fogadták el. Ennek megfelelően, a közösségi jogszabályokkal való egyezőség érdekében, a 999/2001/EK rendeletben előírt jelenlegi szabályokat ezen anyagok és állatok ártalmatlanításáról fel kell váltani a 1774/2002/EK rendeletre történő utalással és a 999/2001/EK rendeletben szereplő utalást az átszállításról szóló szabályokra törölni kell.

(10) A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokkal kapcsolatos újabb fejlemények szintén átfogó módosításokat tesznek szükségessé a 999/2001/EK rendelet V. mellékletében. Szükséges bizonyos technikai módosításokat elvégezni e rendelet megfelelő rendelkezéseinek jelenlegi megfogalmazásában, hogy e melléklet felépítése a későbbiekben kialakulhasson.

(11) Bár a kábítás a koponyaüregbe befecskendezett gázzal nem engedélyezett az Európai Unió területén, a gáz befecskendezése a kábítást követően is előfordulhat. Ezért szükséges módosítani e Rendelet vágási módszerekre vonatkozó idevágó rendelkezéseit abból a célból, hogy tilos legyen gáz befecskendezése a koponyaüregbe a kábítást követően.

(12) A 999/2001/EK rendelet, melyet módosított a Bizottság 1915/2003/EK rendelete az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete a juhok- és kecskefélék kereskedelme és behozatala, valamint a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak szarvasmarha-, juh- és kecskeféléknél történő megállapítását követő intézkedések tekintetében történő módosításáról[13], új rendelkezéseket állapít meg a súrlókór felszámolására juhok- és kecskefélék esetében. Ennek megfelelően, szükséges betiltani a juhok- és kecskefélék elszállítását olyan gazdaságokból, ahol a súrlókór hivatalos gyanúja áll fenn.

(13) A megjelenő új tudományos ismeretek alapján a rendeletnek lehetővé kellene tennie azt, hogy a szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék, illetve azok spermájának, embrióinak és petesejtjeinek forgalomba hozataláról és kiviteléről szóló jelenlegi rendelkezések hatályát más fajokra is kiterjesszük.

(14) A Tudományos Operatív Bizottság (TOB) 1998. június 26-i véleménye jelzi, hogy be kell tartani bizonyos korlátozásokat a dikalcium-foszfát előállításához használt nyersanyag eredetét illetően. Ennek megfelelően, törölni kell a dikalcium-foszfátot azon termékek listájáról, melyek a 999/2001/EK rendelet értelmében nem tartoznak forgalomba hozatali korlátozás alá. Tisztázni kell a tejre és tejtermékekre vonatkozó korlátozások hiányát.

(15) A megjelenő új tudományos ismeretek és a kockázat szerinti besorolás alapján, figyelmen kívül hagyva védintézkedések elfogadásának a lehetőségét, a 999/2001/EK rendelet engedje meg konkrétabb követelmények elfogadását, összhangban a komitológiai eljárással, a magas TSE kockázatot képviselő Tagállamokból vagy harmadik országokból származó, állati eredetű termékek forgalomba hozatala és kivitele vonatkozásában.

(16) A 999/2001/EK rendelet nem rendelkezik harmadik országokban lefolytatandó helyszíni vizsgálatokról a besorolási kritériumok és annak igazolására, hogy a Közösségbe exportált állatokra és állati termékekre vonatkozó követelmények teljesülnek. A 882/2004/EK rendelet[14] alkalmazása során a 999/2001/EK rendeletet módosítani kell úgy, hogy tartalmazzon rendelkezést ezen ellenőrzésekre.

(17) Az Állategészségügyi Világszervezetnél bekövetkező változásoknak köszönhetően az országok végleges besorolása az általuk képviselt BSE kockázat alapján várhatóan nem fejeződik be 2005. július 1-ig. Ezért szükséges tovább meghosszabbítani a 999/2001/EK rendeletben előírt átmeneti intézkedések alkalmazási idejét.

(18) A 999/2001/EK rendeletet ennek megfelelően kell módosítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet ezennel a következők szerint módosul:

1. A 3. cikk (1) bekezdés a következők szerint módosul:

a) l) pontot a következő váltja fel:

‘l) gyorstesztek: a X. mellékletben felsorolt vizsgálati módszerek, melyek 24 órán belül eredményt adnak;’

b) be kell illeszteni az n) pontot a következő tartalommal:

‘n) mechanikailag elválasztott hús: az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendeletének I. Melléklet 1.14. pontjában[15] meghatározott hús.’

2. Az 5. cikk (4) bekezdést a következő váltja fel:

‘4. Azoknak a tagállamoknak vagy harmadik országoknak, amelyek nem nyújtottak be kérelmet az 1) bekezdés második albekezdésének megfelelően, az élő állatoknak és állati eredetű termékeknek a területükről való kiszállítása szempontjából a BSE vonatkozásában magas fertőzési kockázatot képviselő országokra vonatkozó import követelményeket kell teljesíteniük mindaddig, amíg ilyen kérelmet be nem nyújtanak és BSE státusukról végleges döntés nem születik.’

3. A 6. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdést a következő váltja fel:

‘1. Valamennyi tagállam évente ismétlődő programot futtat a TSE ellenőrzése céljából a III. melléklet kritériumaival összhangban. Ahol szükséges, a program gyorstesztek felhasználásán alapuló szűrővizsgálatot is magában foglal.

E célra a gyorsteszteket a 24. cikk (2) bekezdésében utalt és a X. mellékletben felsorolt eljárás szerint hagyják jóvá.’

b) be kell illeszteni az (5) bekezdést a következő tartalommal:

’5. E cikk végrehajtásának szabályait a 24. cikk (2) bekezdésben utalt eljárással összhangban fogadják el.’

4. Be kell illeszteni az alábbi 6a cikket a következő tartalommal:

‘6a. cikk Tenyésztési programok

1. A tagállamok vezessenek be TSE-vel szembeni rezisztenciára szolgáló tenyésztési programokat juh- és birkaállományuk esetében. E programok tartalmazzanak keretfeltételeket, melyek alapján felismerhető bizonyos állományok TSE rezisztens státusa.

2. Az (1) bekezdésben előírt tenyésztési programok kiterjeszthetők más állatfajokra, amely fajok bizonyos genotípusainál, a tudományos bizonyítékok által igazoltan, a TSE-vel szembeni rezisztencia áll fenn.

3. E cikk (1) és (2) bekezdésében előírt programok konkrét szabályait a 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadják el. E szabályok állapítsanak meg összehangolt keretfeltételeket e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt programokra. E szabályok, járványügyi tényezők alapján, bizonyos tagállamoknak mentességet biztosíthatnak az (1) és (2) bekezdésben foglalt követelmények alól.’

5. A 7. cikk (2), (3) és (4) bekezdéseit a következők váltják fel:

‘2. Az (1) bekezdésben előírt tilalmat a IV. melléklettel összhangban ki kell terjeszteni az állatokra és állati eredetű termékekre.

3. Az (1) és a (2) bekezdést a IV. mellékletben megállapított rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

4. A 24. cikk (2) bekezdésében utalt eljárás értelmében határozat hozható emlősöktől származó fehérje forgalomba hozatalának vagy kivitelének a korlátozására, amennyiben ilyen korlátozásra szükség van a TSE-kkel való fertőzés megelőzése érdekében.’

6. A 8. cikk (1), (2) és (3) bekezdéseket a következők váltják fel:

‘1. A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat e rendelet V. mellékletével és a 1774/2002/EK rendelettel összhangban kell eltávolítani és ártalmatlanítani. Ilyen anyag nem vihető be a Közösség területére.

2. Az (1) bekezdés nem vonatkozik az olyan állatokból származó szövetekre, amelyek az erre az egyedüli célra a 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban engedélyezett és a X. mellékletben szereplő listára felvett, valamint az V. mellékletben felsorolt feltételek mellett alkalmazott alternatív vizsgálaton mentek keresztül, és a vizsgálat eredménye negatív volt.

Azon tagállamok, amelyek e bekezdés értelmében alternatív vizsgálatot engedélyeznek, értesítik arról a többi tagállamot és a Bizottságot.

3. Azon tagállamokban vagy azok régióiban, ahol a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag eltávolítását az V. melléklettel összhangban kell elvégezni, a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek roncsolása egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy gáz befecskendezésével a koponyaüregbe a kábításhoz kapcsolódóan nem végezhető olyan szarvasmarhafélék, juh- vagy kecskefélék esetében, amelyek húsát emberi vagy állati fogyasztásra szánják.’

7. A 8. cikk (5) bekezdést a következő váltja fel:

‘5. Az (1)–(4) bekezdéstől eltérve a 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban döntés hozható arra vonatkozóan is — tekintettel a 7. cikk (1) bekezdésében előírt takarmányban való felhasználási tilalom tényleges érvényesítésének időpontjára, vagy adott esetben a BSE vonatkozásában fertőzési kockázatot képviselő harmadik országban vagy annak valamely régiójában, az emlősökből származó fehérjéknek a kérődzők takarmányában történő felhasználási tilalma tényleges érvényesítésének időpontjára—, hogy a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolításának és roncsolásának követelményét korlátozzák azokra az állatokra, amelyek e dátum előtt születtek ezekben az országokban vagy régiókban. ’

8. A 9. cikk (1) és (2) bekezdéseit a következők váltják fel:

‘1. A VI. Mellékletben felsorolt állati eredetű termékeket a 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban jóváhagyott gyártási folyamatok szerint kell előállítani.

2. A BSE vonatkozásában fertőzési kockázatot képviselő országokból vagy azok régióiból származó szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék fejének csontjai, valamint gerincoszlopa nem használható fel mechanikai úton elválasztott hús előállítására.’

9. A 12. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdést a következő váltja fel:

‘1. Valamennyi TSE-fertőzöttségre gyanús állatot vagy hatósági forgalmi korlátozás alá kell helyezni, amíg ismertté nem válnak az illetékes hatóság által végzett klinikai és járványügyi vizsgálatok eredményei, vagy hatósági felügyelet mellett az állatot laboratóriumi vizsgálat céljából le kell ölni.

Ha valamely tagállam egy gazdaságában TSE-fertőzöttségre gyanús szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélét találnak, az abban a gazdaságban található összes szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélét — amíg rendelkezésre nem állnak a vizsgálat eredményei — hatósági forgalmi korlátozás alá kell helyezni.

Azonban ha igazolást nyer, hogy az állat feltehetően nem abban a gazdaságban fertőződhetett meg, ahol a BSE-fertőzöttség gyanújának megállapításakor tartották, az illetékes hatóság dönthet úgy is, hogy csak a fertőzöttségre gyanús állat kerüljön hatósági forgalmi korlátozás alá.

A rendelkezésre álló járványügyi információk alapján az illetékes hatóság — ha szükségesnek tartja — döntést hozhat arról is, hogy más gazdaságok is vagy csak a fertőzés helyéül szolgáló gazdaság kerüljön hatósági ellenőrzés alá.

A 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban és e bekezdésben előírt szállítási tilalomtól eltérve a tagállam felmenthető e korlátozások alkalmazása alól, ha ezzel egyenértékű védelmi intézkedéseket foganatosít.

b) A (3) bekezdést a következő váltja fel:

‘3. A fertőzöttségre gyanús állat valamennyi testrészét vagy hatósági ellenőrzés alatt kell tartani, amíg negatív eredményű diagnózis nem születik, vagy ártalmatlanítani kell a 1774/2002/EK rendeletnek megfelelően.’

10. A 13. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a) az a) pontot a következő váltja fel:

‘a) az állat testének valamennyi részét ártalmatlanítani kell a 1774/2002/EK rendelettel összhangban, kivételt képez e rendelet III. Mellékletének B fejezetével összhangban, nyilvántartások céljából visszatartott anyag.’

b) a c) pontot a következő váltja fel:

‘c) e rendelet VII. melléklet 2. pontjában említett valamennyi veszélyeztetett állatot és állati eredetű terméket — amelyet a b) pontban említett vizsgálat során veszélyeztetettnek találtak — le kell ölni, illetve ártalmatlanítani a 1774/2002/EK rendeletnek megfelelően.’

11. A 15. cikk (3) bekezdését a következő váltja fel:

‘3. A 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően az (1) és (2) bekezdések rendelkezései kiterjeszthetők más fajokra, és e cikk megvalósítására részletes szabályok fogadhatók el.’

12. A 16. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdés b) pontját a következő váltja fel:

‘ b) tej és tejtermékek, nyersbőr és irha, és nyersbőrből és irhából készült zselatin és kollagén.’

b) a (2) és (3) bekezdéseket a következők váltják fel:

‘2. A BSE vonatkozásában fennálló fertőzési kockázatot képviselő harmadik országokból importált állati eredetű termékeket olyan egészséges szarvasmarhafélékből, juh- és kecskefélékből kell előállítani, amelyek esetében nem alkalmazták a központi idegrendszer szöveteinek a roncsolását, vagy amelyeket nem a koponyaüregbe befecskendezett gázzal öltek le a 8. cikk (3) bekezdésében említett módon.

3. A BSE vonatkozásában magas fertőzési kockázatot képviselő tagállamból, harmadik országból, vagy annak valamely régiójából származó állati eredetű termékek forgalomba hozatalára és kivitelére vonatkozóan további feltételeket kell elfogadni a 24. cikk (2) bekezdésében lefektetett eljárás szerint.’

13. A 21. cikket a következő váltja fel:

’21. cikk Közösségi ellenőrzések

1. A Közösség szakértői helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek a tagállamok illetékes hatóságaival együttműködve, amennyiben ez e rendelet egységes alkalmazása érdekében szükséges. A tagállam, amelynek területén ellenőrzéseket végeznek, minden szükséges segítséget megad a szakértőknek feladatuk elvégzéséhez. A Bizottság tájékoztatja az illetékes hatóságot ezen ellenőrzések eredményeiről.

A Bizottság és a tagállamok szakértői végezhetnek helyszíni ellenőrzéseket harmadik országban annak igazolására, hogy az ezen országokból származó exportra vonatkozó feltételek teljesülnek.

Ezen ellenőrzésekért felelős tagállami szakértőket a Bizottság jelöli ki a tagállamok javaslata alapján. Az ellenőrzéseket a Közösség megbízásából végzik, amely viseli az ezzel kapcsolatban felmerülő összes kiadást.

2. A harmadik országokban tartandó közösségi ellenőrzéseket a 97/78/EK irányelvvel összhangban kell végezni.

3. Az (1) bekezdés alkalmazásának szabályait a 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.”

14. A 23. cikk második bekezdését a következő váltja fel:

‘Az eljárásnak megfelelően hozott átmeneti intézkedéseket maximum 2007. július 1-ig kell alkalmazni, amely időszak lehetővé teszi az átállást a jelenlegi rendelkezésekről e rendelet által megállapított rendelkezésekre.’

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] HL L 147., 2001.5.31., 1. o., legutóbb az 1492/2004/EK bizottsági rendelettel módosítva(HL L 274., 2004.8.24., 3. o.).

[2] HL L 160., 2003.6.28., 1. o.

[3] HL L 41., 2003.2.14., 41. o.

[4] HL L 273., 2002.10.10., 1. o.

[5] HL L 38., 1998.2.12., 14. o.

[6] HL C […]., […], […]. o.

[7] HL C […]., […], […]. o.

[8] HL C […]., […], […]. o.

[9] HL L 147. szám, 2001.5.31., 1. o.. A legutóbb a 1492/2004/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 274. szám, 2004.8.24., 3. o.).

[10] HL L 160. szám, 2003.6.28., 1. o.

[11] HL L 41. szám, 2003.2.14., 41. o.

[12] HL L 273. szám, 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 668/2004/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 112. szám, 2004.4.19., 1. o.).

[13] HL L 283. szám, 2003.10.31., 29. o.

[14] HL L 165. szám, 2004.4.30., 1. o. Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i rendelete hivatalos ellenőrzések lefolytatásáról annak igazolására, hogy betartják a takarmányozási, élelmezési, állategészségügyi és állat jóléttel kapcsolatos szabályokat.

[15] HL L 139. szám, 2004.4.30, 55. o.