Először is a gazdaság minden ágazata egyre inkább támaszkodik a digitális technológiákra, amelyek változásának egyre gyorsuló üteme gyakran drámaian meghaladja a hagyományosabb ágazatok és iparágak változásának ütemét. Az ikt-szabványok időben történő, harmonizált megalkotása lehetővé tenné az európai fejlesztőknek, hogy részt vegyenek a versenyben és új termékeket vezessenek be a világpiacon. A rugalmas, összehangolt és kellőképpen gyors szabványosítási eljárások megléte az európai digitális egységes piac egyik alapvető követelménye.

A dolgok internete olyan feltörekvő technológia, amely révén több tárgy – így háztartási berendezések, viselhető elektronikus eszközök, gépjárművek és érzékelők – is az internetre csatlakoztatható. Az ilyen összekapcsolt eszközök száma 2020-ra várhatóan meghaladja majd a 20 milliárdot. Amellett, hogy az ipar számos ágazatában innovációs lehetőséget jelent, a dolgok internete számos társadalmi kihívás kezelését is segítheti, ideértve az éghajlatváltozást, az erőforrás- és energiahatékonyságot és az elöregedést.

Az alábbi ábra ezeket az összefüggéseket mutatja be, megjelenítve a technológiai területek különböző rétegeit (építőelemek, szolgáltatások és alkalmazások) is.

– az európai szabványügyi szervekkel és a nemzetközi szabványfejlesztési szervezetekkel együttműködve elő fogja segíteni a dolgok internete számára az átjárható környezet megteremtését. Ez lehetővé teszi majd, hogy egyetértés alakuljon ki az Alliance for IoT Innovation (IoT-innovációs szövetség; AIOTI) ernyője alatt a referenciaarchitektúrákat, protokollokat és interfészeket illetően, segíteni fogja a nyílt alkalmazásprogramozási felületek előmozdítását, támogatni fogja a referenciaalkalmazásokhoz és -kísérletekhez kötődő innovációs tevékenységeket és a hiányzó interoperabilitási szabványok kifejlesztését. A Bizottság az eredmények értékelésének részeként azt is értékelni fogja, hogy szükséges-e további lépéseket tenni az interoperabilitás feltárt hiányosságainak kezelésére, és amennyiben szükséges, megfontolja a megfelelő szabványok jogi intézkedések útján való előterjesztését.

A beépített biztonsági megoldások tervezéskor való figyelembe vétele elvének követése létfontosságú ahhoz, hogy minden létrejövő ikt-szabványban és referenciaarchitektúrában általánosan érvényesüljenek a kiberbiztonsági szempontok. A kiberbiztonsági címkékkel és tanúsítással kapcsolatos összehangolt megközelítés mellett kísérleti projekteket kell a gyakorlatban megvalósítani a szóban forgó szabványok működésének vizsgálata és validálása érdekében.

A Bizottság: – felkéri az európai szabványügyi szerveket, egyéb szabványfejlesztési szervezeteket és érdekelt feleket, hogy 2016 végéig dolgozzanak ki gyakorlati iránymutatásokat a dolgok internetére, az 5G technológiára, a felhőalapú számítástechnikára, az óriási méretű adathalmazokra és az intelligens gyárakra vonatkozóan. Ezeknek annak biztosítására kell törekedniük, hogy az ikt-szabványok kidolgozása során kezdettől fogva figyelembe vegyék a biztonságot és a zökkenőmentes, biztonságos hitelesítést. Ki kell emelniük a bevált gyakorlatokat, valamint a hiányosságokat, amelyeket orvosolni kell. Az elterjedés mértéke és az előrelépés alapján a Bizottság mérlegelni fogja, hogy 2017 végéig ajánlást fogadjon el a kiberbiztonság integrálásával, valamint a magánélet és a személyes adatok védelmére, ezen belül a beépített adatvédelemre és az alapértelmezett adatvédelemre vonatkozó követelmények alkalmazásával kapcsolatban, – felkéri az európai szabványügyi szerveket, egyéb szabványfejlesztési szervezeteket és érdekelt feleket, hogy 2018 végéig dolgozzanak ki olyan szabványokat, amelyek támogatják a világszintű interoperabilitást, valamint az objektumok, eszközök, természetes és jogi személyek összehasonlítható bizalmi modelleken alapuló, átfogó zökkenőmentes és megbízható hitelesítését. Ennek a munkának az eIDAS szabályozási kerettel összehangolt műszaki szabványokon kell alapulnia, – a következő három év során támogatni fogja az európai szabványügyi szerveket, a szabványfejlesztési szervezeteket, az európai szabályozókat, valamint az állami és a magánszektor közös kezdeményezéseit – köztük azokat, amelyek a kiberbiztonsági irányelv végrehajtását támogatják – abban, hogy a szervezetek számára szabványokon alapuló kiberbiztonsági kockázatkezelési iránymutatásokat, a felügyeleti hatáskörrel rendelkező hatóságok és szabályozók számára pedig ezeknek megfelelő ellenőrzési iránymutatásokat dolgozzanak ki.

3.1.5.Adatok

A digitális gazdaság üzemanyagát az adatok jelentik. A digitális egységes piac szempontjából kulcsfontosságú az adatok nemzeti határokon átnyúló hatékony megosztása és cseréje az „adatértékláncokon” belül (pl. a pótalkatrészekre vonatkozó adatcsere a járműgyártók és az utópiac között, a szolgáltatók számára biztosított hozzáférés a jármű adataihoz vagy a határokon átnyúló energiakereskedelem biztosítása) és a különböző ágazatok között (pl. a forgalmi adatok megosztása a csomagküldő szolgáltatásokkal). Hasonlóképpen fontos a tudományos kutatási adatok jobb átjárhatósága annak érdekében, hogy a K+F-adatok ökoszisztémája teljes mértékben hozzájáruljon a jövőbeni gazdasági növekedéshez.

A nyílt szabványok, valamint az olyan kezdeményezések, mint például a nyílt hozzáférésű adatok portálja, hozzájárulhatnak a technológiák, tudományágak és országok közötti adatmegosztást gátló akadályok leküzdéséhez. A jövőbeli adat-infrastruktúrák – többek között az Európai számításifelhő-kezdeményezésről szóló közleményben bejelentett európai adat-infrastruktúra – nemcsak a biztonságra és a magánélet védelmére, hanem a metaadatokra, az adatok megőrzésére, a szemantikára, az adatértékekre és egyebekre vonatkozóan is igényelni fognak szabványokat. A tudományos kutatási adatokkal összefüggésben a Bizottság támogatja a Research Data Alliance-t (RDA) (kutatási adatokkal foglalkozó szövetség) abban, hogy a kutatási adatok nyílt megosztását lehetővé tevő közösségi és műszaki kapcsolatokat alakítson ki a különböző tudományágak közötti hatékony munkavégzés, valamint a fenntartható felhasználásra és újrafelhasználásra alkalmas adattárolási lehetőségek meghatározása céljából. A közszféra információival és a nyílt kormányzati adatokkal összefüggésben a Bizottság az ISA-program által szorgalmazott adatszabványok alkalmazását támogatja.

A Bizottság: – 2016-től kezdődően növelni fogja a kutatás-fejlesztésre és innovációra, különösen az adatok átjárhatóságára és a szabványokra fordított beruházásokat. Ezek olyan területekre irányulnak majd, mint i. az ágazatközi adatintegráció (pl. az alanyazonosítók, az adatmodellek, a többnyelvű adatok kezelése stb. esetében); és ii. az adatok és a kapcsolódó metaadatok jobb átjárhatósága. Ezek a beruházások hozzájárulnak majd az adatok terén folyó globális szabványosításhoz, – össze fogja hozni – többek között a Horizont 2020 keretében indított Big Data Value elnevezésű, a köz- és magánszféra közötti partnerség révén – az európai adatközösséget, hogy 2018-ra meg lehessen határozni – a meglévő nemzetközi megközelítéseket figyelembe véve – az óriási méretű adathalmazok referenciaarchitektúrájához hiányzó szabványokat és tervezési lehetőségeket, – 2016-tól támogatja az érintett felekkel és a releváns globális kezdeményezésekkel együtt a tudományos adatokhoz való hozzáféréshez és azok hosszú távú megőrzéséhez kapcsolódó adat- és szoftverinfrastruktúra-szolgáltatásokat. Az ilyen adat-infrastruktúrák foglalkoznak majd a fellelhetőséget szolgáló metaadatokkal, az adatkezelési tervekre vonatkozó bevált gyakorlatokkal, valamint az adattárak minőség, bizalom és átláthatóság szempontjából való tanúsításával, összhangban az Európai számításifelhő-kezdeményezés adat-infrastruktúrára és nyílt tudományosadat-felhőre vonatkozó követelményeivel.

3.1.6.A digitális átalakulás vállalatokra és fogyasztókra gyakorolt szélesebb körű hatása

Számos ipari ágazatban előfordulnak az ikt-szabványosítás szempontjából kiemelt technológiai területek, amelyek az európai ipar jövőbeni digitális átalakításának alapját képezik; ilyenek többek között a feldolgozóipar, a mezőgazdaság, valamint a jövőbeli fogyasztási cikkek. A digitális egységes piac szempontjából rendkívül fontos, hogy a jövőbeli összekapcsolt eszközök képesek legyenek zökkenőmentesen és megbízhatóan együttműködni mind az ipari környezetben, mind a fogyasztási cikkek esetében. Ennek függetlennek kell lennie a gyártótól, az operációs rendszertől és más műszaki részletektől, továbbá lehetővé kell tennie az adatok interoperabilitását és platformok közötti hordozhatóságát.

A meghatározott ágazatokban kiemelt technológiák egyes várható hatásait jól demonstrálják az alábbi példák.

-Az e-egészségügyi rendszerek kulcsfontosságú szerepet játszanak a betegek elvárásainak való megfelelésben, a betegbiztonság javításában és az egészségügyi rendszerek reagálóképességének növelésében. Az átjárható e-egészségügyi rendszerek pedig támogatni fogják a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvben tervbe vett európai referenciahálózatok megvalósítását, amelyeknek széles körben be kell vezetniük a telemedicinát ahhoz, hogy sikeresen tudjanak ellátást nyújtani. Az interoperabilitás javítása eredményeként az egészségügy területén nőni fog a hatékonyság, okosabban fogják felhasználni az egészségügyi adatokat, valamint nagyobb biztonságot és védelmet lehet biztosítani, továbbá el lehet kerülni a kisléptékű végrehajtást a szétaprózott piacokon.

A fokozottabb interoperabilitásnak köszönhetően lehetővé válna az elektronikus egészségügyi nyilvántartásoknak a személyes adatokra vonatkozó követelményekkel összhangban történő cseréje, kezdve a betegkartonokkal és az e-receptekkel. Ez új lehetőségeket biztosítana a nagyléptékű digitalizálásra, valamint az e-egészségügyi megoldások széles körű bevezetésének és elterjedésének előmozdítására. E kezdeményezések sikere szempontjából kulcsfontosságú tényező többek között az érdekelt felek széles körének bevonása, a végfelhasználók szilárd elkötelezettsége és a nyílt nemzetközi együttműködés.

A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a tagállamok által az e-egészségügyi hálózat és a kutatói közösség keretében annak érdekében folytatott szoros együttműködést, hogy megoldják az egészségügyi rendszerek interoperabilitásával összefüggő kihívásokat. Ez lehetővé fogja tenni a betegek és az egészségügyi szolgáltatók számára, hogy az egészségügy területén teljes mértékben kiaknázzák a digitális egységes piac nyújtotta lehetőségeket. Továbbá a Bizottság ösztönözni fogja a mobilegészségügyi alkalmazások védelmének, biztonságának és interoperabilitásának előmozdítását, a telemedicina és a távfelügyelet bevezetésének és elterjesztésének felgyorsítását, valamint a nemzetközi szabványok és terminológia kidolgozásának és elfogadásának támogatását célzó intézkedéseket.

-Az összekapcsolt és automatizált járművek zökkenőmentes európai bevezetésének támogatásával és előmozdításával jelentős mértékben javítani lehet a közlekedési rendszer teljesítményét, biztonságát és hatékonyságát. Olyan új üzleti modellek is megjelennek majd, amelyek a járműveken keresztül biztosított digitális szolgáltatásokra épülnek. Egy személygépkocsi értékének jelentős részét már jelenleg is a benne rejlő digitális technológia alkotja. A többi járművel és a közlekedési infrastruktúrákkal vezeték nélküli hálózatokon keresztül kommunikáló összekapcsolt járművek már most is jelentős és egyre növekvő mennyiségű adatot generálnak.