HU ECB-PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2014. június 6.)  
a hitelintézetek rövidtávú fedezeti követelményeir ől 
(CON/2014/41) 
 
Bevezetés és jogalap 
2014. május 7-én az Európai Központi Bank („EKB”) a hitelintézet ek rövidtávú fedezeti 
követelményeir ől szóló rendelettervezetr ől (a továbbiakban: rendeletterv ezet) szóló vélemény alkotására 
kapott felkérést a Magyar Nemzeti Banktól („MNB”). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló  hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1, 
2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésein alapul, mivel a rendelettervezet a pénzintézetekre 
vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását  lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 
1. A rendelettervezet célja 
1.1. 2013. október 1-t ől kezdve az MNB vált nem csupán a makr oprudenciális politik áért, de a teljes 
pénzügyi piac mikroprudenciális felügyeletért is felel ős jogalannyá. A Magyar Nemzeti Bankról 
szóló új törvényben2 foglalt jogalkotási hatáskörben bekövetkezett változások eredményeképpen az 
MNB elnöke jelenleg kizárólagosan jo gosult többek között a rendszerszint ű kockázatok 
csökkentését célzó jogszabályok elfogadására. Ezen változásokat megel őzően ez a hatáskör 
megoszlott az MNB és a magyar Kormány között.  A hatáskörei gyakorlása körében az MNB 
elvégezte a hitelintézetekre irányadó, a likviditá si követelményeket meghatározó jogi szabályozás 
áttekintését, amelyet jelenleg a 366/2011.3 kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) 
szabályoz. 
1.2. Az áttekintés eredményeképpen az MNB a kormányrendelet rendelkezéseinek tartalmát tükröz ő 
jogszabály elfogadására készül. A gyakorlatban  ez azt fogja eredményezni, hogy a jelenleg 
                                                 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
2  Lásd a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX törvényt. 
3  Lásd a hitelintézetek likviditási szintjének meghatározás áról, valamint devizapozícióbeli lejárati összhangjának 
szabályozásáról szóló 366/2011. kormányrendeletet. Az EKB-val nem konzultáltak err ől a kormányrendeletr ől, így annak 
nem volt elehet ősége a kormányrendelet rendelkezéseivel kapcsolatos vélemény elfogadására. 
ECB-PUBLIC  
2 irányadó - a hitelintézetek mérlegfedezeti mutatójá ra, valamit a betétfedezeti mutatójára vonatkozó 
- rövidtávú fedezeti követelmények hatályban maradnak. 
1.3. A kormányrendeletben meghat ározottak értelmében a hitelinté zetekre vonatkozó ezen rövidtávú 
fedezeti követelmények célja annak biztosítása vol t, hogy a hitelintézetek bármely stresszhelyzet 
kezelésére megfelel ő likviditásfedezeti pufferrel rendelke zzenek. A hitelintézetek számára el őírásra 
került az, hogy 30 napos id őtávban vagy a náluk elhelyeze tt vállalati és lakossági betétek 
20 százalékát (azaz a betétfedezeti mutató), vagy pedig a teljes mérlegf őösszegük (összes 
kötelezettség, azaz a mérlegfedezeti mutató) 10 százalékát lefed ő likviditási tartalékokkal 
rendelkezzenek. A jelzálog-hitelintézetek számára a mérlegf őösszeg legalább 5 százalékának 
megfelelő mérlegfedezeti mutatónak való megfelelés került el őírásra. A konzultációs kérelemhez 
csatolt indoklás alapján az MNB jelenleg nem tervezi az irányadó fedezeti mutatók szintjének a 
megváltoztatását. 
 
2. Általános észrevételek  
2.1. A rendelettervezet a hitelintézetekre irányadó  fedezeti követelmények vonatkozásában átfedésben 
van a kormányrendelet egyes rendelkezéseivel. Mint arra az EKB már korábban rámutatott4, a 
rendelettervezet nem helyezheti hatályon kí vül a kormányrendeletet. Mivel a fedezeti 
követelmények szabályozása jelenleg az MNB elnöké nek hatáskörébe esik, az EKB ismételten fel 
kívánja hívni a magyar hatóságok figyelmét az érintett jogterületre vonatkozó szabályozás 
megkettőződésének elkerülése érdekébe n a 366/2011. kormányrendelet vonatkozó rendelkezései 
hatályon kívül helyezésének a szükségességére,  összhangban a magyar jogalkotásra vonatkozó 
eljárási szabályokkal. 
2.2. Az indoklásban foglaltak alapján az MN B a rendelettervezetben foglalt rendelkezések 
felülvizsgálatát a likviditásfedezeti mutatóra vonatkozó részletszabályokat meghatározó, az 
575/2013/EU európa parlamenti és tanácsi rendelet5 (a továbbiakban: t őkekövetelmény-rendelet) 
alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusának elfogadását követ ően kívánja elvégezni. 
 
3. Különös észrevételek 3.1. Az Európai Parlament és Tanács 2013/36 /EU irányelvének (a továbbiakban: CRD IV)
6 és a 
tőkekövetelmény-rendelet VI. fejezetének7 a nemzeti szint ű végrehajtása határozza meg a 
tagállamokban irányadó likviditásf edezeti követelményeket. A likvid itásfedezeti mutatót és a nettó 
                                                 
4  Lásd a CON/2014/15 vélemény 2. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: 
www.ecb.europa.eu. 
5 Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési 
vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekr ől és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176, 
2013.6.27., 1. o.). 
6  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/36/EK irányelv e (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési 
vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekr ől (HL L 176, 2013.6.27., 338. o.). Lásd különösen a (76), (77), 
(101) és (102) preambulumbekezdést, valamint az 51. cikk (1 ) bekezdés b) pontját és a 86. valamint a 105. cikket. 
7  Lásd különösen a 411-428. cikkeket. 
ECB-PUBLIC  
3 stabil finanszírozási rátát („NSFR”) a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság a Bázel III keretében 
dolgozta ki. A fent jelzettek szerint a t őkekövetelmény-rendelet megbízza az Európai Bizottságot 
egy, a likviditásfedezeti mutató8 részletszabályait megállapító felh atalmazáson alapuló jogi aktus 
elfogadására, amely jelenleg is folyamatba n van. A további részletszabályok az Európai 
Bankhatóság („EBH”) által kiadott végrehjatás-te chnikai és szabályozás-technikai standardok. 
3.2. A likviditásfedezeti mutató 2015-t ől lép hatályba, és az a lépcs őzetes bevezetést követ ően 
2018 januárjától kerül teljes mértékben alkalmazásra9. Az NSFR 2018-ban lép hatályba. A 
tőkekövetelmény-rendelet10 értelmében a tagállamok a li kviditásfedezeti követelmények 
tekintetében nemzeti rendelkezéseket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn mindaddig, amíg a 
kötelező szabályok uniós szinten megállapításra, és teljes kör ű hatályba léptetésre nem kerülnek. 
Erre tekintettel jelenleg nincs olyan jogi kö vetelmény, amely alapján a rendelettervezetet 
összhangba kellene hozni a CRD IV-el vagy a t őkekövetelmény-rendelettel . Ugyanakkor javasolt 
az, hogy az MNB mérje fel, hogy a rendeletterv ezetben meghatározott betétfedezeti mutató és 
mérlegfedezeti mutató megfelel ően rendezi-e a jöv őben a likviditásfedezeti mutató által lefedend ő 
nemzeti likviditási kockázatokat. 
3.3. Továbbmenve, mivel a t őkekövetelmény-rendelet11 az abban meghatározott átmeneti id őszakra 
vonatkozó likviditásfedezeti „minimumel őírásokról” rendelkezik, a magasabb szint ű fedezetnek 
való megfelelést el őíró (például a likviditásfedezeti mutató 100 százalékon történ ő meghatározása) 
nemzeti szabályok addig maradhatnak hatályban, am íg a likviditásfedezeti mutató 2018-ban teljes 
egészében hatályba nem lép. A likvid itásfedezeti mutató 2015-re elérend ő küszöbe a 
likviditásfedezeti követelmény 60 százaléka, és az évente 10 százalékkal fog emelkedni egészen addig, amíg az 2018-ban el nem éri a 100 százalékot. A rendelettervezetben meghatározott betétfedezeti mutató és mérlegfedezeti mutató hasonlóságot mutat a likviditásfedezeti mutatóval 
annyiban, hogy azok szintén 30 napos el őremutató rendelkezések. Az MNB-nek biztosítania kell 
azt, hogy a betétfedezeti mutató és a mérl egfedezeti mutató összhangban legyen a 
tőkekövetelmény-rendeletben meghatározott azon általános alapelvvel, amely értelmében 
helyénvaló diverzifikált és kiváló min őségű, különféle eszközkategóriákból álló likviditási puffer 
képzését el őmozdítani.
12 Azt is biztosítani kell, hogy a rendelettervezetben m űködési likviditási 
tartalékként meghatározott eszközök a t őkekövetelmény-rendeletben13 foglalt, a likvid eszközökre 
vonatkozó rendelkezések alá essenek. Továbbme nve, az EKB véleménye szerint amennyiben a 
rendelettervezet a jöv őben aktualizálásra kerülne, úgy alapos figyelmet kellene fordítani a stressz-
paraméterek használatára, tekintettel a Bizottság által elfogadandó felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusra. 
                                                 
8  Lásd a t őkekövetelmény-rendelet 460. cikkét. 
9  Lásd a t őkekövetelmény-rendelet 460. cikkét. 
10  Lásd a t őkekövetelmény-rendelet 412. cikkének (5) bekezdését. 
11  Lásd a t őkekövetelmény-rendelet 460. cikkét. 
12  Lásd a t őkekövetelmény-rendelet (100) preambulumbekezdését. 
13  Lásd a t őkekövetelmény-rendelet 416. cikkét. 
ECB-PUBLIC  
4 3.4. A t őkekövetelmény rendelet már el őírja a bankok számára a likviditási pozícióik összetételére 
vonatkozó jelentés megtételét, mint ahogy az az EBA felügyeleti jelentéstételre vonatkozó 
végrehajtás-technikai standardjaiban meghatároz ásra került. A rendelettervezetben eltérések 
találhatók a végrehajtás-technikai standardoktól továbbá az azonos csoporthoz tartozó jogalanyok 
közötti ügyletek kezelése vonatkozásában is. Az EKB javasolja a rendelette rvezet 4. szakaszában 
hivatkozott finanszírozási pozíció számításának egyértelm űbbé tételét, különösen atekintetben, 
hogy csak a szerz ődéseken alapuló pénzáramlások veend ők-e figyelembe, vagy pedig a szerz ődő 
felek várható magatartása is figyelembe veend ő. Ez elősegítené az egyes felügyel ők közti azonos 
értelmezést. 
3.5. Az EKB a rendelettervezet rendelkezései fenntartásának korlátozott mértékben látja értelmét azt 
követően, hogy a likviditásfedezeti mutató uniós szin ten meghatározásra került a Bizottság által. 
Az EKB üdvözli az MNB által ki fejezett, a Bizottság felhatalm azó aktusának hatályba lépését 
követően a rendelet felülvizsgálatára - és amennyiben  jogi összeütközés észlelésére kerülne sor, 
úgy annak hatályon kívül helyezésére - vonatkozó szándékot. 
3.6. A devizafinanszírozási megfelelési mutató vonatkozásában az EKB CON/2014/15 számú 
véleményében tett valamennyi és zrevétel továbbra is fennáll. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján. 
 
 Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. június 6-án. 
 
[aláírás] 
 
az 
EKB elnöke 
Mario DRAGHI