C 232/8

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozása a szakképzett munkaerő hiányával összefüggésben

[feltáró vélemény a horvát elnökség felkérésére]

(2020/C 232/02)

Előadó: Tatjana BABRAUSKIENĖ Társelőadó: Pavel TRANTINA

A Tanács horvát elnökségének felkérése: 2019.9.10-i levél Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Elnökségi határozat: 2019.9.24. Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2020.3.3. Elfogadás a plenáris ülésen: 2020.5.7. Plenáris ülés száma: 551. – táveljárásban tartott plenáris ülés A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 254/1/6

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Nicolas Schmit biztos megbízólevelének ( 1 ) fókuszában a készségfejlesztési program naprakésszé tétele, a szakemberhiány problémájának feltárása és megoldása, valamint a méltányos átállás részeként az átképzés támogatása áll. A megbízás részét képezi továbbá annak megvizsgálása, hogy az egyéni tanulási számlák nyitása lehetne-e az egyik módja annak, hogy a felnőttek (foglalkoztatottak és munkanélküliek) számára lehetőséget biztosítsunk képzési jogosultságok megszerzésére és azoknak garantált színvonalú képzésekre való felhasználására. Az EGSZB üdvözli, hogya készségfejlesztési program naprakésszé tétele, a szakemberhiány problémájának feltárása és megoldása, valamint a méltányos átállás részeként az átképzés támogatása áll. A megbízás részét képezi továbbá annak megvizsgálása, hogy az egyéni tanulási számlák nyitása lehetne-e az egyik módja annak, hogy a felnőttek (foglalkoztatottak és munkanélküliek) számára lehetőséget biztosítsunk képzési jogosultságok megszerzésére és azoknak garantált színvonalú képzésekre való felhasználására.

1.2. „Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást” című tanácsi következtetéseket az európai oktatási térség továbbfejlesztése révén ” ( 3 ). Az EGSZB támogatja a 2019. november 8-án elfogadott, ( 2 ) , amelyek felkérik az Európai Bizottságot, hogy „javítsa az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos jelenlegi szakpolitikák hatékonyságát és aktualizálja hatókörüket és célcsoportjaikat annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek a társadalomban és a munka világában bekövetkező változások következtében megjelenő tanulási igényeknek, többek között

1.3. horvát elnökségének Az EGSZB értékeli, hogy az Európai Unió Tanácsa ( 4 ) prioritásai közé felvették a kutatást és az innovációt célzó beruházást, a magas színvonalú és egész életen át tartó tanuláshoz való jobb hozzáférést, valamint a jövőbeni munkákhoz kapcsolódó új készségek fejlesztését.

1.4. A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa ” című közleményében Az EGSZB üdvözli, hogy „” című közleményében ( 5 ) az Európai Bizottság kijelenti, hogy a készségek meghatározóak a jövő szempontjából, valamint arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy kisgyermekkortól inkluzív, magas színvonalú oktatást és képzést biztosítsanak polgáraiknak, és támogassák őket abban, hogy szakmai pályafutásuk egésze során folyamatosan továbbképezzék magukat.

1.5. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel hatékonyan a szociális jogok európai pillérében (EPSR) foglalt első és negyedik alapelv megvalósítása érdekében, és biztosítsák minden európai polgár számára az egész életen át tartó, minőségi és inkluzív tanuláshoz való jogot a munkahelyen és azon kívül, továbbá a szociális partnerekkel és a civil társadalommal egyetértésben kialakított, fenntartható közfinanszírozás révén támogassák az említett alapelvek megvalósulását.

1.6. Az EGSZB szeretné, ha kiemelt figyelmet kapna az, hogy a társadalom leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjai is hozzáférhessenek az egész életen át tartó tanulást biztosító lehetőségekhez . Földrajzi térségtől, szakképzettségi szinttől és végzettségtől, illetve az érintett vállalat vagy szervezet méretétől függetlenül hatékony támogatást kell nyújtani minden munkavállalónak, miközben fenntartható finanszírozást kell biztosítani a közigazgatási szervek, vállalatok és szakszervezetek részéről például egyéni képzési számlákon vagy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelő más rendszereken vagy eszközökön keresztül.

1.7. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy legyen ambiciózusabb a vonatkozó szakpolitikai keretekben és a hamarosan közzétételre kerülő „Oktatás és képzés 2030” stratégiai keretrendszerben foglalt, a felnőttek – köztük a munkavállalók – oktatásban és képzésben történő részvételével kapcsolatos mérőszámok és referenciaértékek meghatározásakor. Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós pénzeszközök, mint például az Erasmus+, az Európai Szociális Alap, az InvestEU, a Fenntartható Európa beruházási terv, a Méltányos Átállást Támogató Alap (MÁTA) és egyéb releváns uniós eszközök eredményesen és egymással szinergiában hozzájáruljanak e teljesítménymérők kidolgozásához.

1.8. Az EGSZB ezenkívül arra kéri az uniós intézményeket, hogy jussanak egyetértésre a kulcskompetenciák egy, az iskolai oktatáson túlmutató egységes és inkluzív referenciakeretéről . Ez lehetővé tenné a felnőttképzéssel és az életvezetési készségek elsajátításával kapcsolatos igények kezelését, valamint annak kiemelését, hogy mennyire fontos megtanulnunk tanulni, illetve megszereznünk a felnőttek aktív társadalmi szerepvállalásának elősegítéséhez elengedhetetlen demokratikus állampolgári képességeket. Az EGSZB javasolja továbbá, hogy fokozzák a nem formális és informális tanulási környezetekbe irányuló beruházásokat , mivel azok kulcsszerepet játszanak ezen kompetenciák elsajátításában.

1.9. Az EGSZB úgy gondolja, hogy az európai szemeszter keretében össze kell hangolni az Európai Bizottság oktatást és képzést célzó, fenntartható beruházásokra irányuló felhívását az optimálási intézkedéseket szorgalmazó felhívással, mivel ez utóbbi egyes esetekben negatív hatással van az ilyen beruházásokra. Valamennyi tagállamban növelni kell az egész életen át tartó tanulásra és különösen a felnőttképzésre irányuló állami beruházásokat.

1.10. Az EGSZB továbbra is fontosnak tartja, hogy nagyobb figyelmet kapjanak egyebek mellett az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás terén végrehajtandó szociális beruházások. Az EGSZB javasolja annak megvitatását, hogy a költségvetési egyensúlyi szabályt („aranyszabály”) – amely szerint a jövőorientált közberuházásokat nem kell figyelembe venni a gazdasági és monetáris unió költségvetési szabályai értelmében kiszámított nettó költségvetési hiányban – nem lehetne-e alkalmazni az uniós strukturális alapok eszközeiből támogatott szociális beruházásokra is.

1.11. Az EGSZB arra kéri a jövőbeli tanácsi elnökségeket és az Európai Bizottságot, hogy folytatva az EU pénzügyminisztereiből és oktatásügyi minisztereiből álló vegyes tanács ülésén megfogalmazott kezdeményezést, továbbra is erősítsék a legfelső szintű döntéshozók együttműködését azzal a céllal, hogy megvitassák az oktatáshoz és képzéshez, különösképpen pedig a felnőttképzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges fenntartható közfinanszírozás biztosítását. A szociális és foglalkoztatásügyi miniszterekkel is fel kell venni a kapcsolatot. Hasonló együttműködéseknek országos szinten is meg kell valósulniuk.

1.12. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak azon munkavállalók és munkanélküliek hatékony támogatásáról, akik nehézségekbe ütköznek a minőségi és inkluzív felnőttoktatáshoz és -képzéshez való hozzáférés terén, és ehhez biztosítsanak a rászorulókat segítő célzott finanszírozást , amely például a munkanélküliek, a nem hagyományos módon foglalkoztatottak, az alacsony képzettségűek, a fogyatékkal élők, az idősebbek vagy a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportok számára áll rendelkezésre és szem előtt tartja a nemi dimenziót is.

1.13. 6. foglalkoztatási iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése és a készségek javítása Az EGSZB úgy gondolja, hogy fontolóra kell venni és a ( 6 ) keretében elő kell írni olyan intézkedéseket, mint mutatók meghatározása a szakképzésbe irányuló köz- és magánberuházásokra vonatkozóan, illetve a munkavállalók fizetett tanulmányi szabadságra való jogosultságának biztosítása. A 6. foglalkoztatási iránymutatás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy törekedjenek annak biztosítására, hogy pályamódosítás esetén lehetőség legyen a képzési jogosultságok átvitelére. Mindennek köszönhetően várhatóan minden érintett képes lesz jobban felmérni a jövőbeli munkaerőpiaci igényeket és alkalmazkodni azokhoz.

1.14. Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak támogatniuk kell az állami szektorbeli, valamint a nonprofit oktatási szolgáltatókat és a civil társadalmi szervezeteket abban, hogy hosszú távon finanszírozzák a minőségi, inkluzív oktatást és az egész életen át tartó tanulás elérhetőbbé tételét. Az oktatási és képzési szolgáltatás magas minőségét például a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete és más eszközök által támogatott színvonalas minőségbiztosítási rendszerekkel kell garantálni.

1.15. A vállalati dolgozók átképzésére vagy továbbképzésére fordított beruházások hatékonyságának biztosításához további adatokra van szükség a vállalati beruházásokra és a kormányzati pénzügyi támogatásokra vonatkozóan . A munkavállalók, szakszervezetek és más érdekelt felek saját hozzájárulásait is megfelelően elemezni kell, és azokat tekintetbe kell venni a politikai egyeztetések során, a különböző készségekre jutó beruházásokra fókuszálva.

1.16. Az EGSZB véleménye szerint az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikát demokratikus irányítás alatt célszerű kidolgozni és végrehajtani , hatékony szociális párbeszédet folytatva és konzultálva a szervezett civil társadalommal, mert ezáltal a beruházások eredményesebben tudnak hozzájárulni a szakpolitikai célok megvalósításához.

1.17. Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legjobban használják ki a rendelkezésre álló uniós alapok kínálta lehetőségeket , és ehhez biztosítsanak támogatást nemzeti erőforrásokból is. A következő többéves pénzügyi keretnek feltétlenül orvosolnia kell az egész életen át tartó tanulás útjában álló költségvetési korlátozásokat mind a tagállamok, mind az EU szintjén. Maguknak a programoknak inkluzívabbnak, egyszerűbbnek, valamint a kisebb kedvezményezettek számára és kisebb projektek esetén is kezelhetőbbnek kell lenniük .

1.18. Az EGSZB kiemeli, hogy fontos rendszeresen ellenőrizni a pénzügyi támogatások és egyéb támogató intézkedések hatékonyságát a felnőttek meghatározott csoportjainak elérése és az erőforrás-használat szempontjából . Átfogó ellenőrző és értékelő módszerek bevezetésére van szükség. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitika kialakításakor pedig figyelembe kell venni ezen értékelések eredményeit.

1.19. AZ EGSZB szerint szükség van olyan finanszírozási mechanizmusokra, amelyek mozgósítják a nemzeti erőforrásokat, és gondoskodnak a költségek megfelelő megosztásáról az állami hatóságok, a magánszervezetek, az egyének és más érintett felek (pl. szociális partnerek, képzést nyújtó szervezetek, NGO-k) között.

1.20. Az EGSZB szerint alaposabban meg kell érteni a tanulási környezettel szembeni elvárásokat, és azokat figyelembe kell venni az oktatást, a képzést és az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikákban . E szakpolitikáknak általános vezérelvként támogatniuk kell a tanulókat saját egyéni képességeik kibontakoztatásában. Ehhez – többek között hosszú távú beruházások által – el kell ismerni a formális oktatáson túli tanulási környezetek értékét , hiszen ezek a kompetenciafejlesztés dinamikus csomópontjaiként szolgálhatnak, és a formális oktatás is hasznosíthatja az itt összegyűlt tapasztalatokat, hogy befogadóbb és innovatívabb szemléletmóddal hatékonyabban tudjon reagálni a tanulói szükségletekre.

1.21. Az egész életen át tartó tanulás sikerének biztosításához az EGSZB arra kéri az összes uniós és nemzeti szintű döntéshozót, hogy foglalkozzanak az egész életen át tartó tanulást lehetővé tevő tanulási környezetek alábbi kihívásaival, és saját felelősségi köreikkel összhangban pénzügyi támogatással segítsék azok kezelését:

1.21.1. hosszú távú stratégiák kialakítása és végrehajtása a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók közötti tanulóközpontú együttműködés előmozdítására;

1.21.2. annak biztosítása, hogy a tanulók aktív szerepet vállalhassanak tanulási pályájuk meghatározásában azzal, hogy azt elsősorban a saját szükségleteiknek megfelelően alakítják;

1.21.3. a tanulók támogatása életkoruktól és hátterüktől függetlenül a tanulás különböző formáihoz való hozzáférésben, azok kombinálásában és az azok közötti váltásban, személyes szükségleteiknek és képességeiknek megfelelően;

1.21.4. a nem formális és informális tanulás eredményeinek (az erre vonatkozó tanácsi ajánlás ( 7 ) szerinti) érvényesítésével kapcsolatos kérdések sürgős prioritásként történő kezelése;

1.21.5. az egész életen át tartó tanulási lehetőségek helyi szinten elérhető kínálatának bővítése a rendelkezésre álló közösségi és oktatási infrastruktúrák kihasználásával.

2. Háttér-információk

2.1. Ebben a véleményben elsősorban az egész életen át tartó tanulás és a készségfejlesztés fenntartható finanszírozását vizsgáljuk a szakemberhiány kontextusában. A Tanács meghatározása szerint ( 8 ) az egész életen át tartó tanulásba beletartozik a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a nyugdíjazást követő időszakon át is tartó tanulás, a formális, a nem formális és az informális tanulás teljes spektrumát is beleértve, és célja az egyén, a polgár, a társadalom és/vagy a foglalkoztatás szempontjából a tudás, a készségek és a kompetenciák fejlesztése. Az egész életen át tartó tanulás, amelynek koncepciója szerint minden egyén a tanulás alanya, lehetővé teszi, hogy mindenki megszerezze a megfelelő tudást ahhoz, hogy aktív polgárként részt vegyen a tudásalapú társadalomban és a munkaerőpiacon, elősegítve ezáltal az európai polgárok szabad mobilitását.

2.2. alaposabban meg kell érteni a tanulási környezettel szembeni elvárásokat, és azokat figyelembe kell venni az oktatást, a képzést és az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikákban . E szakpolitikáknak általános vezérelvként támogatniuk kell a tanulókat saját egyéni képességeik kibontakoztatásában. Fenntartható közfinanszírozással kell támogatni az élet minden területére kiterjedő és az egész életen át tartó tanulást is, és külön figyelmet kell fordítani az idősebb generációkra , rendelkezésre bocsátva a számukra megfelelő tanulási módokhoz igazított eszközök biztosításához szükséges forrásokat. Az EGSZB ezért ismételten hangsúlyozza A tanulás mindenhol folyamatosan jelen van, aktív és passzív formában, formális, informális és nem formális környezetben. Ezért. E szakpolitikáknak általános vezérelvként támogatniuk kell a tanulókat saját egyéni képességeik kibontakoztatásában. Fenntartható közfinanszírozással kell támogatni az élet minden területére kiterjedő és az egész életen át tartó tanulást is, és, rendelkezésre bocsátva a számukra megfelelő tanulási módokhoz igazított eszközök biztosításához szükséges forrásokat. Az EGSZB ezért ismételten hangsúlyozza ( 9 ) , hogy mind az uniós, mind a nemzeti szintű támogatásokat egyebek mellett az inkluzív, minőségi oktatásra és képzésre kell fordítani, hogy azok mindenki számára elérhetőek és megfizethetőek legyenek, valamint összhangban álljanak a jelenlegi és jövőbeli munkaerőpiaci igényekkel. A felnőttképzésre fordított összeg megtérülése hasonló mértékű, mint az alapoktatásra és -képzésre, vagy akár a felsőoktatásra fordított összegeké ( 10 )

2.3. A digitális forradalmat kísérő globális gazdasági, technológiai, környezeti, társadalmi és ipari átalakulással járó trendek messzemenően – a gazdaság, az innováció, a tudományok, az oktatás, az egészségügy, a fenntarthatóság és a kormányzás területén is – éreztetik hatásukat. Ennek eredményeként gyorsan változik a munka világa, és számos foglalkozás esetén a szükséges készségek is átalakulóban vannak. A változás üteme valamennyi polgár számára szükségessé teszi az egész életen át tartó, folyamatos készségfejlesztést, átképzést vagy továbbképzést, előtérbe helyezve a munkavállalók és a munkanélküliek hatékony támogatását, illetve a fenntartható finanszírozás biztosítását a közigazgatási szerveken, vállalatokon, egyéni képzési számlákon és egyéb eszközökön keresztül.

2.4. E változások forradalmi jellege miatt ugyanakkor még nagyobb kihívást jelent a jövőbeli készségigények előrejelzése. A készségkínálat is változik, de időbe telik, amíg alkalmazkodni tud a felmerülő készségigényekhez. Bár a munkáltatók hangsúlyozzák a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, a digitális készségek és a szakképzés fontosságát, mostanra elmozdulás figyelhető meg a humán/transzverzális készségek ( 11 ) felé is, amelyeknek köszönhetően az emberek képesek alkalmazkodni különféle munkakörnyezetekhez és élethelyzetekhez ( 12 ) . Ez utóbbi készségek általában olyan szervezetekben különösen fejlettek, amelyek nem formális oktatást kínálnak (például ifjúsági szervezetek), ezért alapvető, hogy ezek fenntartható pénzügyi támogatásban részesüljenek.

2.5. késedelem nélkül beruházni új képzési programok stratégiai fejlesztésébe . Azok ugyanis kulcsfontosságú szakpolitikai eszközök a készségigények kielégítéséhez és a készséghiányok kezeléséhez, ám az ezeket célzó beruházások eredményei csupán bizonyos idő elteltével jelentkeznek, különösen a magasabb szintű és hosszabb időtartamú programok esetében. Ahhoz, hogy az oktatási és képzési rendszerhez kellő időben eljussanak az információk, elengedhetetlen a készségigények szisztematikus előrejelzése a stratégiai válaszlépések lehetővé tétele és a strukturális munkaerőhiány kialakulásának megelőzése érdekében Fontos továbbá. Azok ugyanis kulcsfontosságú szakpolitikai eszközök a készségigények kielégítéséhez és a készséghiányok kezeléséhez, ám az ezeket célzó beruházások eredményei csupán bizonyos idő elteltével jelentkeznek, különösen a magasabb szintű és hosszabb időtartamú programok esetében. Ahhoz, hogy az oktatási és képzési rendszerhez kellő időben eljussanak az információk,a stratégiai válaszlépések lehetővé tétele és a strukturális munkaerőhiány kialakulásának megelőzése érdekében ( 13 )

2.6. A nemrég kitört Covid19-világjárvány kapcsán világszerte kialakult helyzet megmutatta, hogy a tanulás szükség esetén gyorsan tud alkalmazkodni a körülmények változásához. A tanulók különféle új megközelítéseket alakítanak ki – ilyen például az önálló vagy a projektalapú tanulás –, érdeklődőbbé válnak, és fejlesztik informatikai készségeiket, hogy részt tudjanak venni a távoktatásban. Számos ingyenesen rendelkezésre bocsátott digitális platformot használnak. Az alapvető transzverzális készségek mind a tanulókat, mind a tanárokat segítik abban, hogy alkalmazkodjanak ehhez a változáshoz. Amikor az élet visszatér a „normális kerékvágásba”, a társadalomnak le kell vonnia a tanulságokat ebből a tapasztalatból és kellő mértékű beruházással tovább kell fejlesztenie ezeket a megközelítéseket és készségeket annak érdekében, hogy társadalmi helyzetétől függetlenül minden tanuló részt vehessen és hasznosíthassa azokat.

3. Politikai háttér

3.1. „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című európai bizottsági közlemény ( 14 ) hangsúlyozza, hogy a készségek meghatározóak a jövő szempontjából. A készségek lehetővé teszik a gyorsan változó munkahelyben rejlő előnyök kiaknázását. A jelenlegi munkaerő felének a következő öt év során naprakésszé kell tennie készségeit, a digitális átállás és a zöld gazdaságra való áttérés pedig új készségek meglétét kívánja meg. A szakoktatás és a szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés mind a fiatalok, mind a felnőttek esetében javíthatja a foglalkoztathatóságot, és hozzájárulhat a vállalkozások változó igényeinek kielégítéséhez.

3.2. az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak (SDG) , ezen belül elsősorban az oktatásra koncentráló 4. fenntartható fejlődési célnak köszönhetően pedig az egész életen át tartó tanulás is egyre nagyobb figyelmet kap. A 4. fenntartható fejlődési cél nemcsak a készségfejlesztés és a gazdasági fejlődés eszköze lehet, hanem a kulturális sokszínűség és a béke előmozdítója is. Az egész életen át tartó tanulás szerepét meghatározó SDG-célszámok azonban a finanszírozás tekintetében nem adnak iránymutatást Az EGSZB rámutat arra, hogy az UNESCO alkotmánya (1945) a mindenki számára elérhető oktatás címszó alatt rögzíti az oktatáshoz való jogot,, ezen belül elsősorban az oktatásra koncentráló 4. fenntartható fejlődési célnak köszönhetően pedig az egész életen át tartó tanulás is egyre nagyobb figyelmet kap. A 4. fenntartható fejlődési cél nemcsak a készségfejlesztés és a gazdasági fejlődés eszköze lehet, hanemelőmozdítója is. Az egész életen át tartó tanulás szerepét meghatározó SDG-célszámok azonban a finanszírozás tekintetében nem adnak iránymutatást ( 15 )

3.3. Az EGSZB nyomatékosítja, hogy meg kell valósítani a szociális jogok európai pillérében (EPSR) foglalt első és negyedik alapelvet, azaz el kell érni, hogy minden európai polgárnak joga legyen a minőségi és inkluzív oktatáshoz, a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz. Ezeknek az alapelveknek a megvalósulását a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal egyetértésben kialakított, fenntartható közfinanszírozással is támogatni kell. Az alapelvben foglalt jognak meg kell valósulnia, hogy minden felnőtt ugyanúgy hozzáférhessen a minőségi és inkluzív oktatáshoz és képzéshez, a munkahelyen és azon kívül is . Földrajzi térségtől, szakképzettségi szinttől és vállalatmérettől függetlenül hatékony támogatást kell nyújtani minden munkavállaló számára.

3.4. szigorú költségvetési korlátozásai , valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum által felállított költségvetési szabályozások hatálya alá esnek, így változatlanul kihívást jelent a kormányzatok számára a társadalmi egyensúly helyreállítását célzó lépésekhez szükséges állami források előteremtése. Továbbra is megoldatlan a kötelező költségvetési szabályok, illetve a jogok és alapelvek között feszülő ellentét, mivel nem állnak rendelkezésre a megfelelő erőforrások az utóbbiak érvényesítéséhez. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szociális jogok európai pillérében foglalt jogokat és alapelveket – így nemzeti szinten a minőségi és inkluzív oktatáshoz, a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való jogot – megfelelő közberuházások segítségével kell érvényre juttatni ( 16 ) . A költségvetési források azonban egyes esetekben továbbra is a belső piac, valamint aáltal felállított költségvetési szabályozások hatálya alá esnek, így változatlanul kihívást jelent a kormányzatok számára a társadalmi egyensúly helyreállítását célzó lépésekhez szükséges állami források előteremtése. Továbbra is megoldatlan aközött feszülő ellentét, mivel nem állnak rendelkezésre a megfelelő erőforrások az utóbbiak érvényesítéséhez.

3.5. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munka jövőjével foglalkozó globális bizottságának „Work for a Brighter Future” [Munka egy jobb jövőért] című jelentése ( 17 ) rámutat, hogy közös felelősség az, hogy mindenki számára elérhető, valós lehetőségeket biztosítsunk az egész életen át tartó tanulásra. Ehhez pedig a kormányok, a munkaadók és a munkavállalók, illetve az oktatási intézmények aktív részvétele és támogatása szükséges. A kormányoknak a szociális partnerekkel együttműködésben ki kell bővíteniük és át kell alakítaniuk készségfejlesztési politikáikat, a foglalkoztatási szolgálatokat és a képzési rendszereket annak érdekében, hogy biztosítsák a munkavállalók számára a tanuláshoz szükséges időt és pénzügyi támogatást. A jelentés egyfajta képzési jogosultsági rendszer létrehozását javasolja egy átalakított „foglalkoztatási biztosítási” rendszer vagy egy „szociális alap” segítségével, illetve „egyéni tanulási számlák” kialakítását is ajánlja, ami lehetővé tenné a munkavállalók számára, hogy fizetett szabadságot kapjanak a képzés idejére.

3.6. Az EGSZB üdvözli a Tanács finn elnökségének fontos kezdeményezését, amelynek eredményeként először került sor az EU pénzügyminiszterei és oktatásügyi miniszterei részvételével vegyes tanácsi ülésre , ahol azt a kérdést járták körbe, hogy milyen fontos a közfinanszírozás az oktatás és képzés terén. Az EGSZB kéri a jövőbeli tanácsi elnökségeket és az Európai Bizottságot, hogy vigyék tovább ezt a kezdeményezést, és ezáltal erősítsék a legfelső szintű döntéshozók közötti együttműködést. A szociális és foglalkoztatásügyi miniszterekkel is fel kell venni a kapcsolatot. Az EGSZB emellett szívesen látná, ha nemzeti szinten is hasonló együttműködés jönne létre.

3.7. Nicolas Schmit európai biztos megbízólevelének egyéni tanulási számlák nyitásával kapcsolatos elképzelést továbbgondolva lehetőséget biztosíthatnánk a munkaképes korúak számára képzési jogosultságok megszerzésére és azoknak garantált színvonalú képzésekre való felhasználására. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak háromoldalú együttműködésről és közös felelősségvállalásról a rendelkezésre álló állami források munkavállalóknak és alkalmazottaknak történő kiutalása kapcsán. Az EGSZB egyetért azzal, hogy ( 18 ) fókuszában a készségfejlesztési program végrehajtása, a szakemberhiány problémájának feltárása és megoldása, valamint a méltányos átállás részeként az átképzés támogatása áll. Aznyitásával kapcsolatos elképzelést továbbgondolva lehetőséget biztosíthatnánk a munkaképes korúak számára képzési jogosultságok megszerzésére és azoknak garantált színvonalú képzésekre való felhasználására. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak háromoldalú együttműködésről és közös felelősségvállalásról a rendelkezésre álló állami források munkavállalóknak és alkalmazottaknak történő kiutalása kapcsán.

3.8. „Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást” című tanácsi következtetések az európai oktatási térség továbbfejlesztése Az EGSZB örömmel vette, hogy a 2019. november 8-án elfogadott, ( 19 ) felkérik az Európai Bizottságot, hogy „javítsa az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos jelenlegi szakpolitikák hatékonyságát és aktualizálja hatókörüket és célcsoportjaikat annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek a társadalomban és a munka világában bekövetkező változások következtében megjelenő tanulási igényeknek, többek között a következők révén: ( 20 ) , az egész életen át tartó tanulás megjelenítése az oktatás és a képzés terén folytatott együttműködés jövőbeli stratégiai keretrendszerében, valamint az Erasmus+, az Európai Szociális Alap és az egyéb releváns uniós eszközök által nyújtott lehetőségek kihasználása”.

4. A jelenlegi helyzet

4.1. felnőttoktatásra jutó összes kiadás az egyéb pénzügyi forrásokból, úgymint a munkáltatóktól, tandíjakból befolyó összegeket figyelembe véve sem haladja meg a GDP 0,6–1,1 %-át. A Cedefop legutóbbi becslései ugyanakkor arra utalnak, hogy az EU-28+ országokban 128 millió felnőttet, azaz a térség felnőtt népességének 46 %-át lehetne továbbképezni vagy átképezni Bár hiányosak az egész életen át tartó tanulásba irányuló beruházásokra vonatkozó adatok, bizonyos források ( 21 ) azt mutatják, hogy a felnőttoktatásra fordított állami kiadások mindössze a GDP 0,1–0,2 %-át teszik ki. Aaz egyéb pénzügyi forrásokból, úgymint a munkáltatóktól, tandíjakból befolyó összegeket figyelembe véve sem haladja meg a GDP 0,6–1,1 %-át. A Cedefop legutóbbi becslései ugyanakkor arra utalnak, hogy az EU-28+ országokban 128 millió felnőttet, azaz a térség felnőtt népességének 46 %-át lehetne továbbképezni vagy átképezni ( 22 ) . Csak a felnőttek 11,1 %-a vesz részt felnőttoktatásban, így az Európai Uniónak nem sikerült teljesítenie a 2020-ra kitűzött 15 %-os célt.

4.3. 2019-es európai szemeszter országjelentéseinek fő pontjaira vonatkozó közleményében továbbra is fokozzák a termelékenységet , javítsák a gazdaság ellenálló képességét, és biztosítsák, hogy a gazdasági növekedés előnyeit minden állampolgár élvezhesse. Az EGSZB megjegyzi, hogy egyértelmű ellentmondás van az Európai Bizottság két felhívása között: a növekedést elősegítő területekre – így például az összes oktatási szektorra – irányuló fenntartható beruházások nem összeegyeztethetők az optimálási intézkedésekkel, mivel ez utóbbiak negatívan érintik a szektort. Az Európai Bizottság aországjelentéseinek fő pontjaira vonatkozó közleményében ( 29 ) kedvező gazdasági helyzetképről számol be, ugyanis az államháztartás minden tagállamban erősödött. Ennek ellenére a közlemény a globális bizonytalanságra is figyelmeztet, és felkéri a tagállamokat, hogy, javítsák a gazdaság ellenálló képességét, és biztosítsák, hogy a gazdasági növekedés előnyeit minden állampolgár élvezhesse.

5. Általános megjegyzések

5.1. munkanélküli és foglalkoztatott nő és férfi számára . Ennek érdekében fontolóra kell venni és a 6. foglalkoztatási iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése és a munkaerő készségeinek fejlesztése Uniós szintű intézkedéseket kell fontolóra venni és megvizsgálni annak érdekében, hogy más tagállamokban is bevett szokássá váljanak az egyes uniós országokban már bevált gyakorlatok és eszközök, mint amilyenek a támogatások, a kölcsönök, a fizetett tanulmányi szabadsággal kapcsolatos kollektív megállapodások és egyéb rendelkezések A tagállamoknak képzési lehetőségeket kell biztosítaniuk minden. Ennek érdekében fontolóra kell venni és a ( 30 ) keretében elő kell írni olyan intézkedéseket, mint mutatók meghatározása a szakképzésbe irányuló köz- és magánberuházásokra vonatkozóan, illetve fizetett tanulmányi szabadságot garantáló rendszerek bevezetése a munkavállalók számára. Ennek kapcsán az EGSZB már korábban rámutatott arra, hogy a képzés ideje alatt is garantálni kell a tisztességes életkörülményeket.kell fontolóra venni és megvizsgálni annak érdekében, hogy más tagállamokban is bevett szokássá váljanak az egyes uniós országokban már bevált gyakorlatok és eszközök, mint amilyenek a támogatások, a kölcsönök, a fizetett tanulmányi szabadsággal kapcsolatos kollektív megállapodások és egyéb rendelkezések ( 31 )

5.2. A szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek is vezető szerep jut az oktatási és képzési rendszer irányításában, ideértve a készségigény előrejelzését és kielégítését is. A szociális partnerek vállalati szintű közös felelősségvállalása kulcsfontosságú mind az alkalmazott munkaerő előremutató oktatásába és képzésébe való beruházások, mind az elbocsátott munkavállalók számára szükséges újraképzés költségeinek fedezése terén. Közülük az idősebb emberek a legkiszolgáltatottabbak.

5.3. Az egyéni tanulási számlákra vonatkozó uniós javaslatról szóló viták még nagyon korai szakaszban vannak, ám a javaslat bevezetéséhez egy sor megfontolást alaposabban ki kell dolgozni. Ilyen például az, hogy a munkavállalói képzést jogszabály és/vagy kollektív megállapodás határozza-e meg, amit tiszteletben kell tartani annak garantálása érdekében, hogy a munkaadók és a munkavállalók képesek legyenek alakítani a képzés tartalmát, helyszínét és idejét/időszakát. Emiatt a kérdés nemzeti hatáskörbe tartozik, és a kollektív megállapodásokat és a nemzeti jogszabályokat tiszteletben tartó szociális párbeszéd keretében kell meghatározni azokat az ajánlásokat, amelyeket a tagállamok számára fogalmaznak meg arról, hogy miként kellene finanszírozni az egyéni tanulási számlákat és hogy kik (a vállalatok, a képzési intézmények, az állami foglalkoztatási szolgálatok vagy a munkavállalók) legyenek a pénzügyi támogatás címzettjei. Fontos, hogy ezek a megfontolások figyelembe vegyék a nemzeti rendszerek és megközelítések sokféleségét és azt, hogy a szociális partnerek fontos szerepet töltenek be.

5.4. egyebek mellett az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás terén végrehajtandó szociális beruházások . Az EGSZB már korábban kérte, hogy vegyék fontolóra a költségvetési egyensúlyi szabály alkalmazásának lehetőségét, azaz hogy a jövőorientált közberuházásokat ne kelljen figyelembe venni a gazdasági és monetáris unió költségvetési szabályai értelmében kiszámított nettó költségvetési hiányban Az EGSZB továbbra is fontosnak tartja, hogy nagyobb figyelmet kapjanak az. Az EGSZB már korábban kérte, hogy vegyék fontolóra a költségvetési egyensúlyi szabály alkalmazásának lehetőségét, azaz hogy ( 32 ) . Az EGSZB annak megvitatására ösztönöz, hogy a költségvetési egyensúlyi szabályt nem lehetne-e alkalmazni az uniós strukturális alapok eszközeiből támogatott szociális beruházásokra is ( 33 )

5.5. rugalmas, igényekhez alkalmazkodó tanulási lehetőségek és a személyre szabott támogatás kombinációja, amely az egész életre kiterjedő pályaorientációval kezdődik , az inaktív és hosszú ideje munkanélküli személyeknek is segíthet visszalépni a munka világába, ami társadalmilag és gazdaságilag előnyös, valamint hosszú távon megtakarításokat eredményez a szociális ellátások terén. Egy ilyen megközelítés elemeinek vagy szempontjainak optimális egyensúlya megteremtheti a megfelelő körülményeket a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlás , az inaktív és hosszú ideje munkanélküli személyeknek is segíthet visszalépni a munka világába, ami társadalmilag és gazdaságilag előnyös, valamint hosszú távon megtakarításokat eredményez a szociális ellátások terén. Egy ilyen megközelítés elemeinek vagy szempontjainak optimális egyensúlya megteremtheti a megfelelő körülményeket ( 34 ) megszilárdításához, fejlesztéséhez és fenntartható módon történő végrehajtásához, annak ellenére, hogy a célcsoportok, a szükséges készségek és a kormányzatok idővel változnak. A képzési szolgáltatást úgy kell kialakítani, hogy ösztönözze és támogassa a szektorokon belüli és a szektorok közti mobilitást. Az ilyen jellegű mobilitás elősegítése előnyös a munkavállalóknak a foglalkoztathatóság szempontjából, és a munkáltatóknak is megkönnyíti az új munkaerő megtalálását.

5.6. Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak támogatniuk kell az állami szektorbeli, valamint a nonprofit oktatási szolgáltatókat és a civil társadalmi szervezeteket abban, hogy hosszú távon finanszírozzák az egész életen át tartó minőségi tanulással kapcsolatos lehetőségeket, amelyeket hozzáférhetőbbé is kell tenni . A színvonalas képzési szolgáltatások garantálásához megfelelő minőségbiztosításra van szükség.

5.7. A felnőttek és munkavállalók képzésére fordított beruházások fejlesztésének fontos eszköze az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikai döntések és rendszerek kialakítását, reformját és kivitelezését segítő megfelelő kutatási háttér . A vállalati dolgozók átképzésére vagy továbbképzésére fordított beruházások hatékonyságának biztosításához további adatokra van szükség a vállalati beruházásokra és a kormányzati pénzügyi támogatásokra vonatkozóan . A munkavállalók, a szakszervezetek és a különféle érdekelt felek saját hozzájárulásait is megfelelően elemezni kell, és tekintetbe kell venni a politikai egyeztetések során. Eközben figyelmet kell fordítani azokra a képzési beruházásokra, amelyek a különböző készségeket (szakmai, vállalatspecifikus, kulcskompetenciák, alapvető készségek stb.), a különböző képzettségi szintű munkavállalókat, férfiakat és nőket egyaránt, valamint a vállalaton belüli és kívüli képzéseket, illetve az egyéb szolgáltatók által nyújtott képzéseket stb. célozzák.

5.8. A széles körű felnőttoktatási kínálat és a szolgáltatók nagy száma miatt ezen a területen sem tagállami, sem uniós szinten nem valósul meg koordináció. A szakpolitika különböző területeit és számos érintett felet összefogó megközelítés hozzájárulhatna a beruházási politikák hatékonyságának fejlesztéséhez, különösen, ha az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitika kidolgozása és végrehajtása demokratikus irányítás alatt , a szociális partnerekkel folytatott hatékony párbeszéd kíséretében és a civil társadalommal konzultálva történne. Ez növelhetné a legkülönfélébb potenciális célcsoportok elérésének esélyét és kielégítheti a kiszolgáltatott helyzetben levőknél fellépő igényeket.

5.9. Az egész életen át tartó tanulás sikerének biztosításához az EGSZB arra kéri az összes uniós és nemzeti szintű döntéshozót, hogy foglalkozzanak az egész életen át tartó tanulást lehetővé tevő tanulási környezetek alábbi kihívásaival, és saját felelősségi köreikkel összhangban pénzügyi támogatással segítsék azok kezelését:

5.9.1. hosszú távú stratégiák kialakítása és végrehajtása a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók közötti együttműködés előmozdítására, a képzésben részt vevők tanulási és képzési igényeinek támogatására. Ezeknek a stratégiáknak a fenntarthatóság érdekében a regionális, nemzeti és európai szintű képviseleti szövetségeik együttműködésével kell létrejönniük, és támogatást is kell tartalmazniuk azok számára;

5.9.2. annak biztosítása, hogy a tanulók aktív szerepet vállalhassanak tanulási pályájuk meghatározásában azzal, hogy azt elsősorban saját szükségleteiknek megfelelően alakítják, valamint hogy ne csupán a tudás és az innováció passzív fogyasztói, hanem azok aktív létrehozói is lehessenek;

5.9.3. a tanulók támogatása életkoruktól és hátterüktől függetlenül a tanulás különböző formáihoz való hozzáférésben, azok kombinálásában és az azok közötti váltásban, személyes szükségleteiknek és képességeiknek megfelelően, rugalmasabb oktatási és képzési rendszerek révén, illetve magas színvonalú, egész életen át tartó tanácsadás nyújtásával;

5.9.4. a nem formális és informális tanulás eredményei (az erre vonatkozó tanácsi ajánlás ( 35 ) szerinti) érvényesítésének sürgős prioritásként történő kezelése, tekintettel arra, hogy az milyen lehetőségeket rejt abból a szempontból, hogy felhívjuk a figyelmet az érdemi társadalmi szerepvállalást és a munkaerőpiaci részvételt elősegítő készségekre, képességekre és tudásra – különösen a kiszolgáltatott csoportok körében ( 36 )

5.9.5. az egész életen át tartó tanulási lehetőségek helyi szinten elérhető kínálatának bővítése a rendelkezésre álló közösségi és oktatási infrastruktúrák kihasználásával, mindenki számára elérhető többfunkciós tanulási helyszínek létrehozása érdekében. Ilyen „az egész életen át tartó tanulást biztosító közösségi központok” különféle formákban már léteznek a tagállamokban, ám alapvető általános szemponttá kell válniuk a szakpolitikai döntéshozatalban.

6. Részletes megjegyzések a fenntartható finanszírozás biztosításához szükséges európai és nemzeti szintű finanszírozási forrásokkal és szakpolitikákkal kapcsolatban (37)

6.1. A finanszírozás uniós forrásairól

6.1.1. A 2021–2027-es többéves pénzügyi keret részeként az Európai Bizottság az európai beruházási terv számos módon történő fejlesztését jelentette be, és ehhez az InvestEU program keretében külön célterületként fogja kezelni a szociális beruházásokat és a készségeket. Ez a szociális beruházások előirányzása és a megvalósításukhoz szükséges megfelelő eszközök előteremtése melletti elköteleződést jelzi.

6.1.2. az uniós alapok kínálta lehetőségeket (például Európai Szociális Alap, Erasmus+, Európai Stratégiai Beruházási Alap és más releváns uniós eszközök), és a lehető legtöbbet ki kell hozniuk a rendelkezésre álló uniós pénzügyi forrásokból. A következő többéves pénzügyi keretnek feltétlenül orvosolnia kell az egész életen át tartó tanulás útjában álló költségvetési korlátozásokat mind a tagállamok, mind az EU szintjén Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak ki kell használniuk(például Európai Szociális Alap, Erasmus+, Európai Stratégiai Beruházási Alap és más releváns uniós eszközök), és a lehető legtöbbet ki kell hozniuk a rendelkezésre álló uniós pénzügyi forrásokból. A következő többéves pénzügyi keretnek feltétlenül orvosolnia kell az egész életen át tartó tanulás útjában álló költségvetési korlátozásokat mind a tagállamok, mind az EU szintjén ( 38 ) . Ugyanakkor míg az uniós alapok fontos szerepet játszhatnak a készségek/egész életen át tartó tanulás fejlesztésében, a túlsúlyba kerülésük aggályokat vethet fel a finanszírozás fenntarthatóságával kapcsolatban, hiszen az uniós alapok természetüknél fogva projektalapúak és időszakos jellegűek.

6.1.3. Az egész életen át tartó tanulásra és felnőttképzésre szánt fenntartható nemzeti beruházások biztosításában kulcsfontosságú az európai szemeszter folyamat szerepe, hiszen rávilágít arra, hogy figyelmet kell fordítani a finanszírozásra. Az egész életen át tartó tanulással foglalkozó nemzeti/regionális szakpolitikák hatékony végrehajtásához megfelelő szintű finanszírozás szükséges . Elengedhetetlen a finanszírozás nagyobb fokú fenntarthatósága és folyamatossága ahhoz, hogy garantált legyen a felnőttoktatást és -képzést biztosítók munkájának fenntarthatósága, és az egész életen át tartó tanulás terén működő szolgáltatóknak lehetőségük legyen innovációra és szakmai fejlődésre.

6.2. A finanszírozás megfelelő elosztását biztosító politikákról

6.2.1. Fontos feladat az értékelési kultúra kialakítása. Ezt különféle tényezők segíthetik elő, köztük a tényeken alapuló döntéshozatal (és az elszámoltathatóság) melletti politikai elköteleződés , az értékelésre vonatkozó jogi követelmények, az uniós finanszírozással kapcsolatos értékelési követelmények, valamint értékelő szakemberek képzése és oktatása a teljes szakpolitikai cikluson át tartó értékelés biztosítása érdekében.

6.2.2. Fontos rendszeresen ellenőrizni, hogy a felnőtt célcsoportok elérése és az erőforrás-használat szempontjából mennyire hatékonyak a pénzügyi támogatások és az egyéb támogató intézkedések. Átfogó ellenőrző és értékelő módszerek bevezetése szükséges. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitika kialakításakor pedig figyelembe kell venni ezen értékelések eredményeit. Szilárd bizonyítékok esetén az értékelések alapján egyes intézkedések módosítása (vagy megszüntetése) és/vagy új intézkedések bevezetése javasolható. Az értékelések továbbá olyan hatékony gyakorlatokat is azonosíthatnak, amelyek kibővített vagy hosszabban tartó finanszírozás révén kiterjeszthetők lehetnek . A rendszerek ellenőrzésébe és értékelésébe a szociális partnereket is be kell vonni.

6.2.3. amelyek mozgósítják a nemzeti erőforrásokat, és magukkal vonják a költségek megfelelő megosztását az állami hatóságok, a munkáltatók, az egyének és más érintett felek (pl. szociális partnerek, képzést nyújtó szervezetek, NGO-k) között . A Cedefop által a felnőttoktatás finanszírozásáról összeállított adatbázis Szükség van olyan finanszírozási mechanizmusokra,(pl. szociális partnerek, képzést nyújtó szervezetek, NGO-k). A Cedefop által a felnőttoktatás finanszírozásáról összeállított adatbázis ( 39 ) szerint különféle olyan finanszírozási mechanizmusok léteznek, amelyek az egyéneket és a vállalatokat/munkáltatókat megcélozva növelik ezen résztvevők közreműködését és a magánberuházásokat az oktatás és a képzés terén. Ezeket a lehetőségeket az állami hatóságoknak kell megfelelően összehangolniuk, az ágazati képzési alapok esetében pedig elsősorban a szociális partnereknek kell felvállalniuk a koordinátori szerepet. Az egyéneket célzó pénzügyi eszközök közé tartoznak például az egyéni tanulási számlák/utalványok, (alacsony költségű) kölcsönök és a fizetett tanulmányi szabadság. A vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatás történhet a (vállalatokra kivetett adókra támaszkodó) képzési alapokból, illetve adókedvezmények vagy (az általános adókból finanszírozott) támogatások formájában. Az ilyen jellegű költségmegosztó eszközök hozzájárulnak az egész életen át tartó tanulást érintő szakpolitikák fejlesztése/kivitelezése és a készségfejlesztésre fordított beruházások terén a felelősség megosztásához is.

6.2.4. A szociális párbeszéd és a kollektív szerződések – különösen ágazati szinten – fontos szerepet játszanak a képzési rendszerek irányításában, a képzési lehetőségek megteremtésében, illetve a munkavállalói képzések relevanciájának és elérhetőségének javításában. Ehhez szükség van a szociális partnerek együttműködésére a szektorok közötti mobilitás és a szektorokon átívelő karrierlehetőségek elősegítésében. Számos tagállam létrehozott képzési alapokat, amelyek szintén fontos szerepet játszhatnak fontos szerepet játszanak a képzési rendszerek irányításában, a képzési lehetőségek megteremtésében, illetve a munkavállalói képzések relevanciájának és elérhetőségének javításában. Ehhez szükség van a szociális partnerek együttműködésére a szektorok közötti mobilitás és a szektorokon átívelő karrierlehetőségek elősegítésében. Számos tagállam létrehozott képzési alapokat, amelyek szintén fontos szerepet játszhatnak ( 40 )

6.2.5. A finanszírozás eszközei hatékonyabbak lehetnek, ha a megfelelő, nem pénzügyi jellegű támogató intézkedésekkel kombinálják őket . Az eszközöket kellő gondossággal kell kialakítani, hogy hatékonyan elérjék a célzott specifikus/kiemelt kiszolgáltatott csoportokat (például alacsony képzettségűeket, az idősebb munkanélkülieket vagy a kkv-k munkavállalóit). A finanszírozási eszközök kialakításakor azt is fontos szem előtt tartani, hogy azok jól kiegészítsék a már meglévő egyéb eszközöket és szinergiák jöjjenek létre azokkal.

6.2.5.1. Az egyének számára elérhető nem pénzügyi jellegű intézkedések a karrier-tanácsadás vagy egész életen át tartó pályaorientáció és a tanulási eredmények érvényesítésének lehetőségei keretében általánosan biztosított szolgáltatásokat is magukban foglalják. Ezeken a szolgáltatásokon keresztül tájékoztatást kell adni a felnőttképzéshez rendelkezésre álló pénzügyi támogatásokról és azok elérésének módjáról is.

6.2.5.2. A vállalatok a következő formákban juthatnak nem pénzügyi jellegű támogatáshoz: a finanszírozási lehetőségekre vonatkozó tájékoztatás és tanácsadás, adminisztratív támogatás a finanszírozásra való pályázáshoz, képzési szükségletek azonosítása és képzési tervek kidolgozása tanácsadási keretek közt, partnerségek és vállalatközi kapcsolatok elősegítése (kkv-k között vagy kkv-k bevonásával) az erőforrások megosztása, illetve a hiányos képzési erőforrások pótlása céljából.

6.2.6. Minimalizálni kell a pályázókra, a finanszírozás kedvezményezettjeire és a támogatásokat kezelő szervekre nehezedő adminisztratív terheket, miközben a pénzügyi eszközök megfelelő kialakításával, célzott felhasználásával és hatékony ellenőrzésével ki kell védeni a „talált pénz” és/vagy a helyettesítési hatást.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 7-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(2) HL C 389., 2019.11.18., 12. o.

(3) Európai oktatási térség

(4) https://eu2020.hr/

(5) COM(2020) 14 final

(6) HL C 332., 2015.10.8., 68. o.

(7) A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről, valamint HL C 13., 2016.1.15., 49. o.

(8) A Tanács következtetései – Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást.

(9) HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

(10) Jelentés a felnőttkori tanulásra vonatkozó európai cselekvési programról.

(11) Például a Világgazdasági Fórum közzétett egy jelentést (2015), amelynek központi témája a 21. századi készséghiány sürgető problémája és az volt, hogy ezt miként lehet a technológia segítségével kezelni. A dokumentum kiemeli, hogy a hagyományosan megemlített alapkészségek mellett bizonyos kompetenciákra (például kritikus gondolkodásra és együttműködésre) és karakterjellemzőkre (például kíváncsiságra, kezdeményezőkészségre és vezetői készségekre) is szükség van.

(12) Vélemények: HL C 14., 2020.1.15., 46. o., illetve HL C 237., 2018.7.6., 8. o.

(13) A Világgazdasági Fórum „New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology” [Új jövőkép az oktatásban: a technológiában rejlő lehetőségek kibontakoztatása] című jelentése.

(14) COM(2020) 14 final.

(15) Az Európai Felnőttoktatási Szövetség (EAEA) „Adult education and sustainability” [Felnőttoktatás és fenntarthatóság] című háttérdokumentuma.

(16) HL C 262., 2018.7.25., 1. o.

(17) A munka jövőjével foglalkozó globális bizottság „Work for a brighter future” [Munka egy jobb jövőért] című jelentése.

(18) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(19) HL C 389., 2019.11.18., 12. o.

(20) Európai oktatási térség

(21) Az Európai Bizottság „Developing the adult learning sector” [A felnőttoktatási ágazat fejlesztése] című jelentése.

(22) Cedefop

(23) Az Európai Tanács 2000. március 23–24-i, lisszaboni ülése – Elnökségi következtetések.

(24) Foglalkoztatáspolitikai iránymutatások

(25) Országjelentések

(26) BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES és UK esetén.

(27) AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE és UK esetén.

(28) BG, EE, EL, IT, PT, RO és SE esetén.

(29) COM(2019) 500 final

(30) HL C 332., 2015.10.8., 68. o.

(31) HL C 237., 2018.7.6., 57. o., HL C 237., 2018.7.6., 8. o., HL C 14., 2020.1.15., 60. o.

(32) HL C 177., 2016.5.18., 35. o., HL C 268., 2015.8.14., 27. o.

(33) HL C 226., 2014.7.16., 21. o.

(34) A Tanács ajánlása (2016. december 19.): Kompetenciafejlesztési pályák: Új lehetőségek felnőttek számára (HL C 484., 2016.12.24., 1. o.).

(35) A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

(36) HL C 13., 2016.1.15., 49. o.

(37) Lásd még: „Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults” [A Cedefop elemzési kerete a felnőttek kompetenciafejlesztési pályájának kidolgozásához].

(38) Véleményében (HL C 62., 2019.2.15., 194. o.) az EGSZB az Erasmus+ program költségvetésének megháromszorozását kérte.

(39) A Cedefop adatbázisa

(40) Az európai szociális partnerek „Promoting social partnership in employee training” [A szociális partnerség előmozdítása a munkavállalók képzésében] című jelentése.