A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás IV. részének végrehajtásáról /* COM/2015/0131 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás IV. részének végrehajtásáról 1. Bevezetés A társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az EU 2012. június 29-én írta alá Közép-Amerikával. A megállapodás kereskedelemről szóló IV. részét Nicaragua, Honduras és Panama esetében 2013. augusztus 1-je óta, Salvador és Costa Rica esetében 2013. október 1-je óta, végül pedig Guatemala esetében 2013. december 1-je óta ideiglenes jelleggel alkalmazzák[1]. A Bizottság rendszeresen informálja, illetve tájékoztatja a Parlamentet és a Tanácsot a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos legfrissebb fejleményekről. Kiegészítésképpen a Bizottság a megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló, 2013. január 15-i 20/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[2] (a továbbiakban: a rendelet) megfelelően köteles éves jelentést benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ez a jelentés ennek a követelménynek tesz eleget. A rendelet 13. cikkével összhangban a jelentés három szakaszból áll: a statisztikai adatok összefoglalója és a kereskedelmi forgalom általános értékelése (2. rész), a megállapodás végrehajtásának nyomon követéséért felelős különböző szervek tevékenységeivel kapcsolatos információk (3. rész), a megállapodás „Kereskedelem és fenntartható fejlődés” címe szerinti kötelezettségek teljesítésére vonatkozó információkat is beleértve (4. rész), a rendeletben említett monitoringtevékenységekre vonatkozó információk (5. rész). 2. ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉS: A KERESKEDELMI FORGALOM ALAKULÁSA 2.1. Módszertan Abból adódóan, hogy ehhez az elsőként elkészített éves jelentéshez korlátozott mennyiségű felhasználható adat áll rendelkezésre, a megállapodás hatásával kapcsolatban nem vonhatók le határozott következtetések. A kereskedelmi forgalom változásai nem kizárólag a megállapodás végrehajtására vezethetők vissza, e számadatok alakulását sok más tényező is befolyásolja, mint például a kereslet vagy éppen a világpiaci árak ingadozásai. Arra is emlékeztetni kell, hogy mivel az egyes vámtarifajegyzékek tükrözik a gazdaságok fejlettségi szintje közötti aszimmetriát, Közép-Amerika számára hosszabb időszak áll rendelkezésre a vámok lebontásához, mint az EU esetében. Ennek következtében az alkalmazás első évében a Közép-Amerikából származó uniós import tekintetében a vámcsökkentés magasabb, mint az Unióból Közép-Amerikába irányuló importnál. Meg kell jegyezni, hogy a megállapodás végrehajtását megelőzően az általános vámkedvezmény-rendszer (a továbbiakban: GSP) keretében fejlődő országoknak nyújtott vámengedmények révén a közép-amerikai országok számára biztosított volt a kedvezményes hozzáférés az EU piacához. E rendszer alkalmazásának jóvoltából néhány kulcsfontosságú közép-amerikai termék (mint például a kávé, illetve a gyümölcsök) már eleve vámmentességet élvezett. A megállapodással biztosított vámengedmények mindazonáltal a GSP-nél szélesebb termékkört fednek le, amellett hogy ezek immár állandó engedmények. A megállapodás várhatóan elő fogja segíteni a közép-amerikai export diverzifikáltabbá válását, noha ehhez még időre van szükség. A kétoldalú kereskedelmi forgalom alábbi elemzése 12 hónapos időszakra (2013 októbere – 2014 szeptembere) vonatkozó adatok összehasonlítása alapján készült, amelyet ezt követően az előző év (2012 októbere – 2013 szeptembere) azonos időszakához viszonyítottak. A továbbiakban a „végrehajtás első éve” kifejezés a 2013. október 1-je és 2014. szeptember 30. közötti 12 hónapos időszakra vonatkozik. Hacsak azt a szöveg külön nem jelzi, a jelentésben felhasznált adatok az Eurostattól származnak. Megjegyzendő, hogy Panama (+255 %) és Costa Rica (+46 %) esetében jelentős eltérések mutatkoznak az Eurostat-adatok és a közép-amerikai statisztikák között. A szóban forgó eltéréseket a piacra jutással foglalkozó albizottság megvitatta, és megállapodás született arról, hogy egy közösen végzett elemzés keretein belül feltárják, hogy ezek milyen okokra vezethetők vissza. 2.2. A Közép-Amerikával folytatott kereskedelem összforgalmának alakulása (áruk) Az ENSZ Latin-amerikai és Karib-térségi Gazdasági Bizottságának új adatai alapján a közvetlen külföldi befektetés 2013-hoz képest 2014. első félévében viszonylag stabil maradt Közép-Amerikában. Mindamellett a közép-amerikai országok közötti, illetve a régió és a világ többi része között bonyolított kereskedelem[3] 1–2 %-kal visszaesett. Hasonlóképpen az EU globális kereskedelmi forgalma is csökkent, mégpedig 3 %-kal. Jóllehet a kereskedelmi forgalom összességében visszaesett, és egyelőre végső következtetéseket is túl korai lenne levonni, de egyes országok és bizonyos termékek kereskedelmi forgalmának tekintetében növekvő tendencia érvényesült. Az uniós kereskedelmi forgalom a régió viszonylatában stabil maradt, illetve még növekedést is mutatott, kivéve Panama esetében, amely országgal a kereskedelem 2012-höz képest jelentősen visszaesett (–11,9 %). Ebben azonban az is közrejátszhatott, hogy a Dél-Amerikába irányuló uniós exportot, amelyben regionális központként a panamai szabadkereskedelmi övezet kulcsfontosságú szerepet tölt be, általános visszaesés jellemezte. Az ideiglenes alkalmazás 2013. évi kezdetét övező bizonytalanság miatt a gazdasági szereplők számára nehézséget jelenthetett, hogy döntéseiket a megállapodás nyújtotta előnyök tükrében hozzák meg. Ennek ellenére vannak arra utaló jelek, hogy egyes ágazatokban a vállalkozások egyre inkább ki tudják használni a megállapodás előnyeit. A Közép-Amerikából érkező uniós árubehozatal értéke 3,4 %-kal (6 629 millió EUR) nőtt, míg a Közép-Amerikába irányuló uniós exporté 6,3%-kal (5 106 millió EUR) csökkent. Az EU kereskedelmi egyenlege tehát 2014-ben 1 528 millió EUR összegű deficitet ért el (az előző évben a deficit 962 millió EUR-t tett ki). Kivitel || Behozatal || Kereskedelemi összforgalom Costa Rica || 812 || 1,5 % || 4 096 || –0,7 % || 4 908 || –0,4 % Salvador || 574 || 13,9 % || 191 || –6,0 % || 766 || 8,1 % Guatemala || 829 || 7,7 % || 619 || 4,0 % || 1 448 || 6,1 % Honduras || 421 || 15,3 % || 791 || 3,1 % || 1 213 || 7,0 % Nicaragua || 165 || 0,0 % || 305 || 28,7 % || 470 || 16,9 % Panama || 2 305 || –19,0 % || 627 || 29,7 % || 2 932 || –11,9 % Összesen || 5 106 || –6,3 % || 6 629 || 3,4 % || 11 736 || –1,1 % Az EU és Közép-Amerika közötti kereskedelmi forgalom, valamint annak éves alakulása (millió EUR-ban – 2013. október 1. és 2014. szeptember 30. között) Az uniós export fő közép-amerikai célpiacának Panama (46 %) számított, amelyet (egyaránt 16 %-kal) Guatemala és Costa Rica követett. Az egységes nemzetközi kereskedelmi áruosztályozás kategóriáit tekintve az exporton belül a következők voltak a fő termékek: gépek és szállítás céljára szolgáló felszerelések (32,7 %), vegyi anyagok (17,5%). Az uniós kivitel meglehetősen változatos képet mutat és a 15 (értékét tekintve) legtöbbet exportált termék az összkivitel 28 %-át adja. A végrehajtás első évében összesen 5 817 különböző terméket exportáltak Közép-Amerikába (+0,5 % az előző évhez viszonyítva). A Közép-Amerikába irányuló uniós export 6,3 %-os csökkenést mutatott. Ez az elsősorban Panamát (–19 %) érintő visszaesés a dél-amerikai régióval bonyolított forgalom általános negatív tendenciájával is összefügghet. A Közép-Amerikába irányuló uniós exportra jelentős (úgy negatív, mint pozitív) változékonyság jellemző az olyan termékek esetében, mint például a nehézgépek, vasúti szerelvények, repülőgépek és hajók, amelyek egyébiránt az összkivitelen belül komoly részarányt képviselnek és amelyek kereskedelmi forgalma összefügg az ipari, illetve tőkebefektetésekkel. Egy új piacra történő belépés időigényes folyamat lehet, és nem pusztán attól függ, hogy létrehozták-e már a szabadkereskedelmi térséget, bár megjegyzendő, hogy a Közép-Amerikába irányuló uniós exporton belül a 15 – relatív értelemben – legnagyobb növekedést felmutató kiviteli terület közül 9 részesült preferenciális tarifális elbánásban a megállapodás alkalmazása révén, így például: a repülőgép-alkatrészek területén a végrehajtás első évében 2,5 millió EUR-ról 39,5 millió EUR-ra (+1431 %), a képek és nyomdaipari termékek területén 0,4 millió EUR-ról 3,4 millió EUR-ra (+644 %), az ivópoharak területén 0,3 millió EUR-ról 1,6 millió EUR-ra (+432 %) történő növekedés volt tapasztalható. A Közép-Amerikából származó uniós behozatal elsősorban berendezéseket és gépeket (42 %) tartalmazott, amelyeket az élelmiszerek és élő állatok (39,4 %) követtek. A Közép-Amerikából érkező uniós behozatal fő forrása Costa Rica (62 %), majd Honduras és Panama (egyaránt 11 %-kal). A Közép-Amerikából importált berendezések és gépek nagyrészt Costa Ricából származtak (ez a gépek és berendezések Közép-Amerikából származó összbehozatalának 86 %-át jelentette). A végrehajtás első évében összesen 2 281 különböző terméket importáltak Közép-Amerikából (+3 % az előző évhez viszonyítva). E kedvező fejlemény ellenére a Közép-Amerikából származó import termékösszetétele változatlanul csak mérsékelten diverzifikált: a legtöbbet importált 4 termék a Közép-Amerikából származó uniós összbehozatalnak mintegy 60 %-át tette ki (adatfeldolgozó gépek elektronikus részei [számítástechnikai alaplap] 32 %, kávé 10 %, banán 10 % és ananász 7 %). A Közép-Amerikából az EU-ba irányuló importot a végrehajtás első évében összességében 3,4%-os bővülés jellemezte, annak ellenére, hogy a kereskedelmi forgalom szempontjából legfontosabb két termék behozatala visszaesést mutatott (az adatfeldolgozó gépek részei és a kávé behozatala 7,2 %-kal, illetve 17 %-kal csökkent). Ezeknek a visszaeséseknek a hátterében valószínűleg külső tényezők állnak: az adatfeldolgozó gépek behozatalának csökkenése feltehetően annak az egyik első jele, hogy a legnagyobb közép-amerikai gyártó Costa Ricából Délkelet-Ázsiába történő üzemáthelyezésének közelmúltbeli bejelentése nyomán az iparág jelenleg átalakulóban van. A kávébehozatal visszaesése egyfelől a súlyos aszállyal, másfelől pedig a kávérozsdajárvánnyal (spanyolul az úgynevezett „roya”) magyarázható. Az újonnan liberalizált közép-amerikai kivitel kiemelkedően kedvező teljesítményt mutatott olyan termékek esetében, mint: a nádmelasz, amely 394 %-os növekedést mutatott (8 millió EUR-ról 41 millió EUR-ra), a fagyasztott garnélarák, amelynek behozatala 63 %-kal (0,1 millió EUR-ról 0,16 millió EUR-ra) nőtt, az üveges rum, amelynek behozatala 205 %-kal (5,6 millió EUR-ról 17 millió EUR-ra) nőtt, a manióka, amelynek behozatala 39 %-kal (10 millió EUR-ról 14 millió EUR-ra) nőtt. 2.5. A vámkontingensek felhasználása A megállapodás számos vámkontingens megnyitásáról rendelkezik, amelyek keretében a másik fél a kontingens mennyiségi küszöbértékének erejéig preferenciális tarifális elbánásban részesül. E küszöbérték túllépését követően már a legnagyobb kedvezményes vámtarifa kerül alkalmazásra. A kontingens kihasználásáról végzett előzetes elemzés alapján összességében úgy tűnik, hogy jelentős volt a kontingens kihasználása azon termékek esetében, amelyek már a megállapodás ideiglenes alkalmazása előtt is részt vettek a kereskedelmi forgalomban, míg azokkal a termékekkel, amelyekkel a megállapodás végrehajtását megelőzően nem kereskedtek, elhanyagolható mértékű forgalmat bonyolítottak. Az EU vállalta, hogy Közép-Amerika számára nyolc olyan termékre is nyit vámkontingenst, amelyeknek a megállapodás végrehajtása előtt semmiféle preferenciális uniós piacrajutási lehetőséget nem biztosítottak. 2013-ban ezeket a vámkontingenseket a közép-amerikai gazdasági szereplők egyáltalán nem vették igénybe, leszámítva a cukorra vonatkozó vámkontingenst, amelynek 95 %-át használták fel. 2014-ben mindössze két kategória (a nádcukor és a rum) esetében vették igénybe a vámkontingenseket. A nádcukorra meghatározott 166 860 tonnából 143 791 tonna (86 %) került felhasználásra. A cukor vámkontingense alá tartozó termékek uniós behozatalának értéke 47,5 millió EUR-ról 84,7 millió EUR-ra nőtt (+78 %). Származás || Termékek || Mértékegység || Vámkontingens-mennyiségek || Uniós behozatal || Kihasználási arány Közép-Amerika || Fokhagyma || tonna || 550 || 0 || 0 % Rizs || 21 000 || 0 || 0 % Manióka || 5 000 || 0 || 0 % Marhahús || 10 450 || 0 || 0 % Gomba || 275 || 0 || 0 % Csemegekukorica || 1 560 || 0 || 0 % Közép-Amerika Panama nélkül || Cukor || 154 500 || 135 243 || 88 % Rum kétliteresnél kisebb tartályban || tiszta alkohol literenként || 1 022 || 153 || 21 % Panama || Rum kétliteresnél kisebb tartályban || 105 || 0 || 0 % Cukor || tonna || 12 360 || 8 548 || 69 % Nicaragua || Marhahús || 550 || 0 || 0 % Az EU által Közép-Amerika számára biztosított vámkontingensek – a kontingensek kihasználása 2014. november 26-ig A vámkontingensek mellett az EU Közép-Amerika számára 118 vámsor esetében a származási szabályoktól való eltérést is lehetővé tette konkrét vámkontingensek keretén belül. Ezek az eltérések lényegében bizonyos mértékű mozgásteret biztosítanak Közép-Amerikának a jól meghatározott termékek származása tekintetében a vámkontingens mennyiségi küszöbértékének erejéig. E küszöbértékek túllépését követően már szigorúbb származási szabályok alkalmazandók. A szóban forgó intézkedések elsősorban a textiltermékeket érintik. Az eltéréseket mindamellett szinte alig vették igénybe, és a szóban forgó vámkontingensek keretében bonyolított import továbbra is igen szerény értéket képvisel, amellett hogy a preferenciális elbánásra jogosult kereskedelmi forgalomnak mindössze kis részét érinti. Ez utóbbi megállapítás alátámasztja azt a közelmúltban végrehajtott megállapodások kapcsán megfigyelt általános tendenciát, miszerint a gazdasági szereplők csak bizonyos idő elteltével igazítják hozzá az új környezethez kereskedelmi csatornáikat. Közép-Amerika az EU számára négy konkrét termék esetében léptetett érvénybe vámkontingenst. A szóban forgó vámkontingensek alá tartozó termékek uniós exportja az alábbiak szerint nőtt: sonka: az uniós export 1,2 millió EUR-ról 1,5 millió EUR-ra (+22 %) nőtt, tejpor: az uniós export 2,9 millió EUR-ról 5,7 millió EUR-ra (+96 %) nőtt, sajt: az uniós export 7,1 millió EUR-ról 9,3 millió EUR-ra (+32 %) nőtt, savó: az uniós export 0,5 millió EUR-ról 0,6 millió EUR-ra (+17 %) nőtt, feldolgozott vagy tartósított sertéshús: az uniós export 9,1 millió EUR-ról 10,6 millió EUR-ra (+16 %) nőtt. E vámkontingensek összességében olyan termékeknek kedveztek, amelyekkel már a megállapodás végrehajtása előtt is kereskedtek, bár amiatt, hogy a kivitel továbbra sem éri el a küszöbértékeket, még mindig maradt némi mozgástér a növekedésre. 2.6. Szolgáltatások A szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó adatok tekintélyes késéssel és aggregátumok formájában állnak rendelkezésre, ezért a szolgáltatások kapcsán jelenleg nem reális elvárás, hogy az árukereskedelem esetében elvégzetthez hasonló elemzés készüljön. Következésképp a szolgáltatások kereskedelmével az éves végrehajtási jelentés majd akkor fog foglalkozni, ha elegendő adat áll rendelkezésre. 3. A VÉGREHAJTÁSÉRT FELELŐS SZERVEK TEVÉKENYSÉGEI A megállapodással életre hívott, végrehajtásért felelős szervek körét a miniszteri szintű, rendszeresen ülésező társulási tanács, a társulási bizottság, valamint hat, évente ülésező albizottság alkotja. A kereskedelmi és fenntartható fejlődési bizottság kivételével – amely november 17–18-án Nicaraguában ülésezett – e szervek első találkozóira 2014 májusában, illetve júniusában került sor Hondurasban. 3.1. A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó albizottság A 2014. május 13-án megtartott ülés alkalmával Közép-Amerika és az EU áttekintette: a Közép-Amerika által végrehajtott 4 műszaki szabály foganatosítását (alkoholos italok címkézése, tejszín [tejtermékek], lábbelik címkézése), két Costa Rica-i műszaki szabályozást (gumiabroncsok és elektromos berendezések), a közép-amerikai régió arra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásait, hogy regionális szintű műszaki szabályok bevezetésével előmozdítja a régióbeli gazdasági integrációt. Az EU emlékeztette Közép-Amerikát arra a kötelezettségvállalására, miszerint írásban fog válaszolni azon írásbeli észrevételekre, amelyeket az EU a WTO-nak a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó bejelentési eljárása keretében nyújtott be. Közép-Amerika tudomásul vette a kérést, és elkötelezte magát a válaszadás mellett. Közép-Amerika a műszaki szabályok végrehajtásához kapcsolódó kötelezettségvállalások keretében elfogadta, hogy a regionális gazdasági integráció előmozdítása érdekében egységes regionális terméknyilvántartást vezessen be. A szabályozás végrehajtása még várat magára, de Közép-Amerika arról számolt be, hogy a szóban forgó új jogszabályok hamarosan hatályba fognak lépni. 3.2. Kereskedelmi és fenntartható fejlődési bizottság Az EU és Közép-Amerika megkezdte a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló párbeszédet, valamint megosztotta egymással a civil társadalom, illetve a megállapodás kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezései iránt elkötelezett csoportok részvételének ösztönzését szolgáló belföldi mechanizmusok kapcsán szerzett tapasztalatait (lásd a 4. részt). 3.3. A szellemi tulajdonnal foglalkozó albizottság A szellemi tulajdonnal foglalkozó albizottság 2014. május 22–23-án tartotta első ülését, azzal a céllal, hogy: megállapodás szülessen Közép-Amerikával az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőket jegyzékbe vevő határozat tartalmáról, a felek tájékoztassák egymást az uniós és közép-amerikai földrajzi árujelzők folyamatban lévő oltalmi eljárásainak pillanatnyi állásáról, különösképpen azokról az éppen tartó felszólalási eljárásokról, amelyek néhány jelentősebb uniós földrajzi árujelzőt érintenek, valamint párbeszédet kezdeményezzenek azokról a megoldásokról, amelyek révén Közép-Amerikában egyszerűsíthetők a földrajzi árujelzők nyilvántartásba-vételi eljárásai. Az albizottság munkája eredményesnek bizonyult, hiszen a felek megállapodásra jutottak az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők adott jegyzékéről, és egyetértettek abban, hogy a nyilvántartásba vételi eljárások Közép-Amerikában még tovább egyszerűsíthetők és könnyíthetők a regionális szintű harmonizált megközelítés előmozdítása érdekében. 3.4. Egészségügyi és növény-egészségügyi albizottság Az albizottság első, június 17–18-án megtartott ülésének napirendjén az importkövetelmények, a vizsgálatok, az állat- és növényegészségüggyel kapcsolatos intézkedések, az egyenértékűség és a technikai segítségnyújtás kérdése szerepelt. A főbb célok közé tartozott: megállapítani, hogy a megállapodás végrehajtása során még milyen problémák merülhetnek esetleg fel, és feltérképezni a megoldásokat, megvitatni a piacra jutás előtt álló akadályokat, valamint az importengedélyezésre irányuló új kérelmeket, illetve hogy miként könnyíthető meg vagy tehető nyílttá a kereskedelem, a létesítmények jegyzékbe vételének jóváhagyására és a vizsgálatokra vonatkozó cikkek értelmezésével és megfelelő végrehajtásával kapcsolatban bizonyosságot szerezni afelől, hogy valamennyi közép-amerikai ország vállalja, hogy Közép-Amerika viseli a közép-amerikai illetékes hatóságok Európában végzett vizsgálatainak költségeit, megtárgyalni, hogy Közép-Amerikát milyen mértékű integráció jellemzi, illetve megvitatni a régióban jelenleg erről folyó diskurzust. Az albizottság munkája összességében eredményesnek bizonyult, amellett hogy Közép-Amerika elkötelezettnek mutatkozott aziránt, hogy megvalósítsa a megállapodásban foglalt célkitűzéseket. 3.5. Vámügyekkel, a kereskedelem könnyítésével és származási szabályokkal foglalkozó albizottság Az albizottság első, április 28–29-én megtartott ülése alkalmával a felek megvitatták: Közép-Amerika regionális integráció kapcsán vállalt kötelezettségeinek teljesítését, a származási szabályok területét érintő két magyarázó megjegyzést, illetve hogy miként számolhatók fel azok a kisebb gyakorlati problémák, amelyekkel a gazdasági szereplők szembesültek a megállapodás szerinti preferenciális kereskedelmi rendszer működésének első hónapjaiban. Az EU emellett aggályát fejezte ki azzal a közép-amerikai országokban egyre nagyobb teret nyerő gyakorlattal kapcsolatban, hogy a határokon átvilágító berendezéseket alkalmaznak és ad valorem díjakat számítanak fel, amely az EU meglátása szerint ellentétes lehet a megállapodással. 3.6. Az áruk piacra jutásával foglalkozó albizottság Az albizottság az első, június 19-én megtartott ülésének napirendje keretében az alábbi kérdésköröket kívánta áttekinteni: · a Costa Rica-i jogszabályokat, amelyek keretében minimális exportárat szabtak ki a banánra, · az áruk átvilágításáért a nicaraguai határállomásokon felszámított díjat, · a Közép-Amerikából származó és vámkontingensek keretében szállítható termékek bizonyos körére bevezetett uniós hatósági ellenőrzéseket. A banánra vonatkozó minimális exportárat kiszabó jogszabályok kapcsán Costa Rica elismerte, hogy e megállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely Costa Rica számára kifejezetten lehetővé tenné a szóban forgó jogszabályok alkalmazását. Costa Rica mindazonáltal úgy vélte, hogy – tekintettel a banán aktuális piaci árára – a minimális exportár nem minősül kereskedelmi akadálynak. Az EU jelezte, hogy a továbbiakban figyelemmel fogja kísérni az üggyel kapcsolatos fejleményeket. A Nicaraguában felszámított átvilágítási díj kapcsán az EU emlékeztetett arra, hogy a megállapodás jóvoltából a felszámított díjak nem lehetnek magasabbak a szolgáltatásnyújtás költségeinél. Nicaragua biztosította az EU-t afelől, hogy a szóban forgó jogszabályok tiszteletben fogják tartani az ország nemzetközi kötelezettségvállalásait. A felek emellett az ülések esetleges jövőbeli témáiról is információt cseréltek, és megállapodtak abban, hogy együtt fognak működni a megbízható közös statisztikák adatgyűjtése során. 3.7. Társulási bizottság A június 25-én ülésezett társulási bizottság áttekintette a különböző albizottságok addigi tevékenységét és más, kereskedelmet érintő kérdéseket is megvitatott. Kiemelt figyelmet szenteltek a regionális gazdasági integrációval összefüggő problémáknak és a közép-amerikai intézkedésekkel szemben támasztott azon elvárásnak, hogy azok ne akadályozzák az áruk régión belüli szabad áramlását, már csak azért sem, mert a kereskedelem megkönnyítésének fő haszonélvezője éppen Közép-Amerika lenne. A felek megvitatták a kompenzációs igényt, amelyet Közép-Amerika Horvátország uniós csatlakozására hivatkozva nyújtott be, tudomásul vették a jelenleg fennálló megközelítésbeli különbségeket és megállapodtak, hogy e napirendi pontról a mielőbbi megegyezés érdekében folytatják a párbeszédet. Az EU aggályait fejezte ki a kiegészítő tengerészeti szolgáltatásokról szóló, a külföldi gazdasági szereplők számára hátrányos megkülönböztetést jelentő panamai jogszabállyal kapcsolatban is. Az EU és Panama megvitatta, hogy a jogszabály megnehezíti-e a piacra jutást, illetve Panama bejelentette, hogy az új kormány válasszal fog szolgálni az EU-nak. 3.8. Társulási tanács A június 27-én tartott társulási tanács értékelte a társulási bizottság munkáját, illetve jóváhagyta az elért eredményeket. A társulási tanács öt határozatot fogadott el, többek között a társulási tanács eljárási szabályzatáról és a tanács különböző szerkezeti egységeiről, az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők jegyzékéről, valamint a vitarendezési mechanizmusra vonatkozó eljárási szabályzatról. A közép-amerikai résztvevők ezen túlmenően ismételten hangsúlyozták a megállapodás fontosságát a kereskedelem, a regionális integráció és az egyre szorosabbá váló kapcsolatok szempontjából, amelyek várakozásaik szerint kedvező hatással lesznek Közép-Amerika gazdasági és társadalmi fejlődésére. A közép-amerikai résztvevők emellett abbéli reményüknek is hangot adtak, hogy a megerősítéssel még adós 19 uniós tagállam hamarosan megerősíti a megállapodást, hogy annak eredményeként a megállapodás politikai és együttműködési alapjai is hatályba léphessenek. Az EU ismertette az európai megerősítési folyamat jelenlegi állását, és emellett megemlítette a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 2014. évi hatálybalépését is. 4. A KERESKEDELEMMEL ÉS A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSSEL KAPCSOLATOS KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE A megállapodás végrehajtásának első évében a tevékenységek fókuszában a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló VIII. címben meghatározott intézményi keretek létrehozása állt. 4.1. Intézményi szempontok A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó kormányközi bizottság első ülését 2014. november 18-án és 19-én tartották a nicaraguai Managuában. Ezzel párhuzamosan a civil társadalommal folytatott párbeszéd fóruma is ülésezett, amelyet a bizottság és a fórum együttes ülése követett. A bizottsági ülésen a közép-amerikai felet a kereskedelmi, munkaügyi és környezetvédelmi minisztériumok küldöttei képviselték. A nicaraguai civil társadalmi tanácsadó csoport szervezésében került megrendezésre a civil társadalommal folytatott párbeszéd fóruma, amelynek keretében több előadást is tartottak, többek között olyan témákról, mint például a munkavállalói jogok, az éghajlatváltozás, a tisztességes kereskedelem és a vállalati társadalmi felelősségvállalás. A résztvevők létszáma meghaladta a 100 főt. Az uniós tanácsadó csoportot az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, illetve olyan civil társadalmi szervezetek képviselői alkotják, amelyek a Kereskedelmi Főigazgatóság civil társadalmi adatbázisán keresztül meghirdetett szándéknyilatkozati felhívás nyomán jelezték, részt kívánnak venni a tanácsadó csoport munkájában. A titkársági feladatokat az EGSZB látja el. 4.2. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeinek végrehajtása A bizottsági ülés alkalmával a felek beszámoltak az ILO-egyezmények – különösképpen az alapvető ILO-egyezmények – végrehajtásának folyamatáról. Ez utóbbi egyezmények kapcsán kiemelten foglalkoztak a gyermekmunka kérdését érintő, illetve a szociális párbeszéd megerősítésére irányuló intézkedésekkel. A felek megvitatták a szociális párbeszéd jelentőségét, valamint a szakszervezetek ellen irányuló megkülönböztetés és az erőszak, így többek között a szakszervezeti vezetőkkel szembeni erőszak hatásos és visszatartó erejű szankcionálásának fontosságát, illetve a szankciók hatékony érvényre juttatásának szükségességét. A gyermekmunkát illetően a hangsúlyt a – különösen az informális gazdaságon belüli – gyermekmunka elleni küzdelem, a munkaügyi ellenőrzések megerősítése, az iskolalátogatási arány javítása, valamint a szociális védelem, mindenekelőtt pedig a gyermekvédelem megerősítése érdekében folytatott munka fokozásának a fontosságára helyezték. Az EU felhívta a figyelmet az ILO közelmúltban elfogadott egyezményeire és jegyzőkönyveire, illetve külön kitért arra is, hogy az uniós tagállamok a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény, a háztartási alkalmazottakról szóló egyezmény (189. sz. egyezmény) és a kényszermunkáról szóló egyezményt (29. sz. egyezmény) kiegészítő új jegyzőkönyv megerősítése tekintetében milyen haladást értek el. Az e kérdéskörökkel összefüggő kapacitásépítéssel kapcsolatban az EU kiemelte azt a programot, amelyet jelenleg dolgoznak ki a méltányos munka támogatására Hondurasban. 4.3 A multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtása A bizottság ülésén a felek beszámoltak a multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtásáról, mindenekelőtt olyan területekre összpontosítva, mint az éghajlatváltozás, a veszélyeztetett fajok helyzete (CITES), a veszélyes vegyi anyagok és hulladékok szállítása. A közép-amerikai országok beszámoltak arról, hogy immár mind megerősítették a (veszélyes vegyi anyagok kereskedelméről szóló) Rotterdami Egyezményt és a CITES gaborone-i módosítását. Az EU felhívta a figyelmet a közelmúltban kötött környezetvédelmi egyezményekre, nevezetesen a higanyról szóló Minamata Egyezményre, a Biológiai Sokféleség Egyezményéhez csatolt Nagojai Jegyzőkönyvre, és egyúttal beszámolt az ezen egyezmények végrehajtása terén elért uniós eredményekről. A közép-amerikai országok kiemelték, hogy a régió kiszolgáltatott a terményexportot – például a kávéexportot – közvetlen módon meghatározó éghajlatváltozással szemben, és az alkalmazkodás érdekében további lépések szükségesek. Néhányan közülük emellett felvázolták a megújuló energiaforrások energiaellátáson belüli részarányának növelését szolgáló ambiciózus terveiket is. 4.4. Kereskedelem és fenntartható fejlődés: pozitív ütemterv kialakítása Mind a bizottsági ülés, mind a civil társadalommal folytatott párbeszéd fóruma alkalmával számos olyan példát bemutattak, amelyek esetében a termelés és a kereskedelem kedvező környezeti és társadalmi hatásokat hívott életre. Ismertették az említett eredmények eléréséhez hozzájáruló kormányzati szakpolitikákat, valamint a vállalkozások, munkaügyi képviselők, környezetvédelmi NGO-k és közösségek közötti partnerségeket. A közös témák körébe tartozott a vállalati társadalmi felelősségvállalás, a megújuló energia, a mezőgazdasági termelés fenntarthatóságának, a tisztább gyártási eljárások és a fenntartható idegenforgalom kérdése. A bizottságon belül egyetértés született arról, hogy a középtávú prioritások meghatározása érdekében további megbeszélésekre is sor fog kerülni. E folyamat során lényeges az összhang megteremtése a régió számára biztosított jelenlegi és tervezett fejlesztési együttműködési támogatás tekintetében, illetve a civil társadalom bevonása az Atlanti-óceán mindkét oldalán. 5. A KÉTOLDALÚ VÉDZÁRADÉK ÉS A BANÁNKERESKEDELMI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ 20/2013/EU EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELET VÉGREHAJTÁSA A rendelet létrehozza azokat az eljárásokat, amelyek jóvoltából elkerülhető az uniós banántermesztési ágazat súlyos károsodása abban az esetben, ha a vámcsökkentés következményeként a banánt olyan megnövekedett mennyiségben importálnák, amely az uniós gazdasági ágazat számára súlyos kárt okoz, vagy az ágazatot ilyen kárral fenyegeti. Ennélfogva a Bizottság – a 3. és a 13. cikknek megfelelően – nyomon követte a közép-amerikai országokból származó banánbehozatal alakulását annak megállapítására, hogy teljesültek-e a védintézkedési vizsgálat kezdeményezésének, illetve előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésének a rendelet által előírt feltételei. 5.1. A közép-amerikai banánbehozatal alakulása A megállapodás végrehajtásának első évében a Bizottság nem kezdeményezett védintézkedési vizsgálatot, és védintézkedési vizsgálat megindítása, illetve előzetes felügyeleti intézkedések bevezetése iránti kérelmeket sem kapott, mivel a védintézkedési vizsgálat megindításának, illetve az előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésének rendeletben megállapított feltételei nem teljesültek. 2013 || 2014* Behozatal || Küszöb || Kihasználási arány || Behozatal || Küszöb || Kihasználási arány Costa Rica || 131 519 || 1 178 750 || 11 % || 856 007 || 1 230 000 || 70 % Panama || 58 935 || 431 250 || 14 % || 203 737 || 450 000 || 45 % Honduras || 1 749 || 57 500 || 3 % || 3 622 || 60 000 || 6 % Guatemala || 21 || 57 500 || 0 % || 22 861 || 60 000 || 38 % Nicaragua || 0 || 11 500 || 0 % || 0 || 12 000 || 0 % Salvador || 0 || 2 300 || 0 % || 0 || 2 400 || 0 % (*) 2014. december 10-ig. Banánbehozatal a stabilizációs mechanizmus keretében 6. KÖVETKEZTETÉS A megállapodás kereskedelmet érintő részének hatásáról egyelőre túl korai lenne bármilyen végleges értékeléssel szolgálni. Az EU kereskedelmi forgalma Közép-Amerikával a kedvezőtlen globális környezet ellenére, így még a világpiaci kereslet 2014-ben tapasztalt általános visszaesése mellett is alapjában véve stabil maradt, és egyes ágazatok esetében jelentős növekedést ért el. Az EU kereskedelmi forgalma – Panama kivételével – a közép-amerikai országok többségével nőtt. A megnyitott vámkontingensek viszonylag alacsony kihasználtsága ráadásul azt jelzi, hogy a két régió közötti kétoldalú kereskedelmi forgalom még tovább bővíthető. Ami a banánkereskedelmet illeti, a közép-amerikai országokból származó behozatal összességében stabil szinten, ugyanakkor a megállapított importküszöb alatt maradt, vagyis nem kellett számolni a kedvezményes vámtételek felfüggesztésének kezdeményezésével. Megállapodás született Közép-Amerikával a statisztikai módszerek, illetve a kereskedelmi forgalomra vonatkozó adatok technikai felülvizsgálatáról, amelynek köszönhetően a jövőben várhatóan részletesebb elemzések készíthetők. A végrehajtás első évét követően a Bizottság arra az általános következtetésre jutott, hogy a végrehajtás jóvoltából rövid időn belül felállításra került, illetve immár működik is a megállapodással életre hívott intézményi keret, és hogy a végrehajtás folyamata összességében kedvező képet mutat. A felek közötti hivatalos, a megállapodás végrehajtására irányuló folyamatot a végrehajtásért felelős különböző szervek – a tervek szerint 2015 közepéig megtartásra kerülő – üléseinek keretében folytatni fogják. Az alkalmazás második évében a felek továbbra is a megállapodás megfelelő végrehajtására fognak összpontosítani annak érdekében, hogy mindkét régió gazdasági szereplői maradéktalanul ki tudják aknázni a megállapodás kínálta lehetőségeket. A Bizottság szerepet vállal olyan intézkedések megvalósításában, amelyek révén a gazdasági szereplők jobban megismerhetik a megállapodással életre hívott lehetőségeket. Ennek keretében tevékenységei az EU-ra és – többek között a Közép-Amerikában működő együttműködési projektek jóvoltából – Közép-Amerikára is kiterjednek. [1] A megállapodást, amíg azt az összes tagállam meg nem erősíti, az EU-ban ideiglenesen alkalmazzák. A megerősítési folyamat állása megtekinthető a Tanács honlapján: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&lang=en&aid=2012001&doclang=EN [2] Lásd: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013R0020 [3] IMF-adatok