TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A 2009-ből áthozott, elbírálás alatt lévő kérelmek 3

3. A 2010-ben beérkezett új kérelmek 6

4. Finanszírozás 13

5. Ellenőrzés 13

6. Zárások 15

7. Következtetések 16

1. melléklet: Jelentős katasztrófák esetén 2010-ben alkalmazott küszöbértékek (a bruttó nemzeti jövedelem 2008. évi értéke alapján) 18

2. melléklet: Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – A 2009-ből áthozott, elbírálás alatt lévő kérelmek és a 2010-ben elbírált új kérelmek 20

3. melléklet: Az EU Szolidaritási Alapjából való támogatásra 2002 óta beadott kérelmek 23

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Az Európai Unió Szolidaritási AlapjaÉves jelentés – 2010

BEVEZETÉS

Az Európai Unió Szolidaritási Alapját (EUSZA) 2002. november 15-én hozták létre[1]. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: rendelet) 12. cikke előírja, hogy az alap előző évi tevékenységéről jelentést kell készíteni az Európai Parlament és a Tanács számára. E jelentés bemutatja az Alap 2010. évi tevékenységeit, a korábbi jelentésekhez hasonlóan ismerteti az elbírálás alatt lévő és a beérkezett új kérelmek feldolgozásának állását, valamint a zárások előkészítése jegyében kitér a végrehajtási jelentések értékelésére is.

A beérkezett kérelmek száma alapján 2010 volt a Szolidaritási Alap legmozgalmasabb éve. Az év folyamán a Bizottsághoz összesen 17 , a Szolidaritási Alapból nyújtott pénzügyi segítségért folyamodó új kérelem érkezett. E kérelmek mindegyike árvíz okozta károkra vonatkozott. A kérelmek többségét az év második felében nyújtották be, és 6 kérelemnek az elbírálása és jóváhagyása még nem zárult le 2010 végére. 2010 folyamán a Bizottság kilenc kérelmet jóváhagyott; a Bizottság határozata öt további kérelmet elutasított, mert az Alap igénybevételének feltételei nem teljesültek. A Bizottság javaslata alapján a támogatások teljes összege 262,303 millió EUR; ezt az összeget az Európai Parlament és a Tanács is jóváhagyta[2]

A 2009-BőL ÁTHOZOTT, ELBÍRÁLÁS ALATT LÉVő KÉRELMEK

Görögország (attikai erdőtüzek)

2009. augusztus 21-től a görögországi Attika régióban az erős szél miatt terjedő erdőtüzek az infrastruktúrában, az épületekben és a termésben is pusztítást okoztak. 2009. október 27-én – a rendelet által előírt, a katasztrófa okozta első kár dátumától számított tízhetes határidőn belül – a görög hatóságok kérelmet nyújtottak be az Európai Unió Szolidaritási Alapjából történő támogatás iránt.

A görög hatóságok a tűzvész okozta közvetlen kár összegét 152,774 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg Görögország bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) – amely a 2007. évi adatok alapján 221,672 milliárd EUR – mindössze 0,07 %-át teszi ki, vagyis az Alap igénybevételéhez szükséges normál küszöbértéknek csupán 11 %-át éri el[3]. Mivel a teljes kár nem érte el a küszöbértéket, a kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el.

Az alap kivételes körülmények között történő, regionális feltételekre hivatkozó igénybevételének egyik feltétele, hogy a kár a katasztrófa által sújtott területen élő lakosság többségét érintse. A görög kormány kérelme az attikai régióra vonatkozott; a kérelemben megadott információk szerint az attikai régió közel 3,8 millió lakosából 106 404 főt érintett a tűzvész. Ez a régió lakosságának 2,8 %-át, vagyis a többségnél jóval kisebb hányadát teszi ki. Ezenkívül, noha a katasztrófa súlyos helyi károkat okozott, a kérelem nem tartalmazott arra utaló bizonyítékot, a katasztrófa súlyos és tartós következményekkel járt az érintett régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve – ezek azok a további feltételek, amelyeknek (együttesen) szintén teljesülniük kell ahhoz, hogy egy katasztrófát kivételesen „rendkívüli regionális katasztrófának" minősítsenek.

A Bizottság ezért 2010. május 28-án azt a következtetést vonta le, hogy a kérelem nem hagyható jóvá, mivel a rendeletben meghatározott, az Alap kivételes körülmények között történő igénybevételére vonatkozó feltételek nem teljesülnek. Erről a görög hatóságok megfelelő tájékoztatást kaptak.

Görögország (eviai árvíz)

2009. szeptember 12-én a Görögország keleti részén fekvő Evia szigetén térségében a heves esőzések okozta árvizek miatt kár esett a lakóépületekben, az infrastruktúrában és a mezőgazdaságban. 2009. november 17-én, a katasztrófa kezdetétől számított tízhetes határidőn belül a görög hatóságok kérelmet nyújtottak be az Alapból történő támogatás iránt.

A görög hatóságok az árvíz okozta közvetlen kár összegét 82,233 millió EUR-ra becsülték. Mivel ez az érték mindössze 6,26 %-át teszi ki a Görögországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges normál küszöbértéknek, a kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el.

Noha az árvíz súlyos következményekkel járt az eviai régióban (egy emberáldozatot követelt, termésveszteséget okozott és megrongálta a regionális úthálózatot), a kérelem nem tartalmazott egyértelmű bizonyítékot arra nézve, hogy a katasztrófa a régió lakosságának többségét érintette volna. Emellett a görögországi kérelem nem tartalmazott megfelelő bizonyítékot annak alátámasztására, hogy az árvíz súlyos és tartós következményekkel járt az érintett régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve. A Bizottság ezért 2010. május 28-án úgy határozott, hogy a kérelem nem teljesíti az Alap kivételes körülmények között történő igénybevételének feltételeit, és tájékoztatta a görög hatóságokat a kérelem elutasításáról.

Ciprus (vihar)

2009. szeptember 18-án vihar tombolt Nicosia környékén, amelyet több forgószél is kísért. A ciprusi hatóságok 2009. november 6-án, mintegy két héttel a tízhetes határidő lejárta előtt nyújtották be a Szolidaritási Alap támogatása iránti kérelmüket.

A ciprusi hatóságok 2,609 millió EUR-ra becsülték a katasztrófa okozta közvetlen kár összegét. Ez az összeg kevesebb mint 3 %-át teszi ki a 2009-ben Ciprusra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 88,552 millió EUR normál küszöbértéknek (vagyis a GNI 0,6 %-át a 2007. évi adatok alapján). Mivel a kár összértéke nem éri el a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges küszöbértéket, a kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el.

A kérelem elbírálását követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az nem teljesíti a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott feltételeket. A kérelem nem tartalmazott arra utaló bizonyítékot, hogy a katasztrófa a kérelem tárgyát képező régió lakosságának nagy részét érinti. Arra utaló bizonyíték sem szerepelt benne, hogy a természeti csapás súlyos és tartós következményekkel járt az érintett régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve. A Bizottság ezért 2010. április 6-án úgy határozott, hogy a kérelem nem teljesíti az Alap kivételes körülmények között történő igénybevételére vonatkozó feltételeket, majd a ciprusi hatóságokat ennek megfelelően tájékoztatta.

Olaszország (szicíliai földcsuszamlások és árvíz)

2009. október 1-jén vihar sújtotta Szicília szigetét és azon belül különösen Messina tartományt. A Galati és Scaletta Zanclea közötti partvidékeket érintő tartós esőzés több földcsuszamlást és iszapárt okozott, járhatatlanná téve az úthálózat, a vasút és a fő autóút egyes szakaszait. A szicíliai hatóságok jelentése szerint a földcsuszamlások és az iszapár közvetlen következményeként 31 ember életét vesztette, 122 személy pedig megsérült; 2 019 főt ki kellett telepíteni otthonából. Az olasz hatóságok 2009. december 7-én, a kérelmek benyújtására vonatkozó tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alaphoz.

Az olasz hatóságok a közvetlen kár összegét 598,94 millió EUR-ra becsülték. A kárösszeg az Olaszországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges (2009. évi) 3,399 milliárd EUR normál küszöbérték 17,62 %-át tette ki. Mivel a kár összértéke nem éri el a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges küszöbértéket, a kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el.

A kérelem Messina tartományra vonatkozott, amelynek összlakossága 622 450 fő (2005. évi adat). Az említett tartományban a katasztrófa 14 576 főt, a lakosság mindössze 2,2 %-át érintette közvetlenül, ami a tartomány lakosságának igen kis hányadát tesz ki. Ezenkívül, noha a katasztrófa helyi szinten súlyos károkat okozott, csupán kis területet és viszonylag kevés személyt érintett. Nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot sem, hogy a természeti csapás súlyos és tartós következményekkel járt az érintett régió gazdasági stabilitására nézve. A Bizottság ezért 2010. június 8-án úgy határozott, hogy a kérelem nem teljesíti az Alap rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó, kivételes körülmények között történő igénybevételére vonatkozó feltételeket, majd az olaszországi hatóságokat ennek megfelelően tájékoztatta.

A 2010-BEN BEÉRKEZETT ÚJ KÉRELMEK

Írország (árvizek)

2009. november 19-től Írország 26 tartományából 15-ben súlyos árvizek pusztítottak. Az árvíz károkat okozott a közcélú infrastruktúrában, beleértve az utakat, valamint a vízellátási és szennyvízkezelési létesítményeket is, továbbá jelentős mértékű károkat okozott lakóépületekben és számos vállalkozás számára. Az ír hatóságok 2010. január 27-én, a kérelmek benyújtására vonatkozó tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be az Alaphoz. A Bizottság kérésére a hatóságok 2010. június 15-én további információkat nyújtottak be, amelyek a kérelem elbírálásának lezárásához voltak szükségesek.

Az ír hatóságok a közvetlen kárt 520,9 millió EUR-ra becsülték; ez az összeg a GNI 0,33 %-át, illetve az Írországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 935,456 millió EUR normál küszöbérték 55,68 %-át tette ki. Mivel a kár összege nem érte el a küszöbértéket, az írországi kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el.

Az ír hatóságok által benyújtott bizonyíték alapján az árvizek következményei a katasztrófa által sújtott területen élő lakosság többségét érintették. Mi több, az utak és más közcélú infrastrukturális létesítmények jelentős mértékű megrongálódása, valamint a magánépületekben bekövetkezett számos szerkezeti kár arra utalt, hogy a katasztrófa hosszú távon is kihat az érintett régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására. A Bizottság ezért 2010. szeptember 14-én azt a következtetést vonta le, hogy az ír hatóságok kérelmét jóvá kell hagyni, és 13 022 500 EUR összegű támogatás nyújtását javasolta A megfelelő költségvetés-módosítási eljárást az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-én zárta le. Az Írországgal kötött végrehajtási megállapodás aláírását követően a Bizottság 2010. december 22-én átutalta a támogatást.

Olaszország (toscanai árvizek)

2009. december 25-től a heves esőzések árvizet és földcsuszamlást okoztak a Toscana nyugati részén található Serchio folyó mentén, Lucca tartományban 27, Pisa tartományban egy települést érintve. 2010. március 4-én, az árvizek kezdetétől számított tízhetes határidőn belül az olasz hatóságok kérelmet nyújtottak be az Szolidaritási Alapból nyújtott támogatás iránt.

Az olasz hatóságok szerint az árvizek okozta teljes közvetlen kár összege 211,701 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg Olaszország GNI-jének 0,02 %-át, valamint az Olaszországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 3,467 milliárd EUR normál küszöbérték mindössze 6,11 %-át tette ki. A kérelmet ezért a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el.

A kérelem bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy helyi szinten az árvíz fennakadásokat okozott a Serchio folyó környékén: utakat, vízgazdálkodási létesítményeket, lakóépületeket és más ingatlanokat rongált meg, továbbá zavarokat okozott a közszolgáltatásokban. Az árvíz azonban a helyi lakosságnak mindössze 1 %-át érintette; emellett az olasz hatóságok kérelmükben nem szolgáltattak arra utaló bizonyítékot, hogy az árvíz súlyos és tartós következményekkel járt a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve. A Bizottság ezért 2010. június 8-án úgy határozott, hogy az olaszországi kérelem nem teljesíti az Alap kivételes körülmények között történő igénybevételére vonatkozó feltételeket, majd ennek megfelelően tájékoztatta az olasz hatóságokat.

Spanyolország (andalúziai árvizek)

2010. február 9-től kezdődően a hosszú ideig tartó heves esőzések következtében árvizek sújtották Andalúziát. A spanyol hatóságok 2010. április 19-én támogatás iránti kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alaphoz.

A jelentések alapján a kár 709,74 millió EUR-ra rúgott; ez az összeg a Spanyolországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 3,467 milliárd EUR normál küszöbérték 20,47 %-át tette ki. A kérelem elbírálása során azonban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az ugyanarra a meteorológiai jelenségre visszavezethető árvíz következtében már 2009 decemberében és 2010 januárjában is keletkeztek károk, amelyeket viszont nem jelentettek be. A hatóságok tehát nem tartották be a kérelem benyújtására vonatkozó, a katasztrófa okozta első kár dátumától számított tízhetes határidőt. Emellett a spanyol hatóságok nem szolgáltattak elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy teljes mértékben lehetővé váljon a kérelemnek a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerinti elbírálása. A Bizottság ezért 2010. október 5-én úgy határozott, hogy a Szolidaritási Alap kivételes körülmények között történő igénybevételére vonatkozó feltételek nem teljesülnek, és ennek megfelelően tájékoztatta a spanyol hatóságokat.

Portugália (madeirai áradások)

2010. február 20-án a Portugáliához tartozó Madeira és Porto Santo szigetén hatalmas áradások pusztítottak, amelyek 42 ember életét követelték, továbbá súlyos károkat okoztak a szigetek infrastruktúrájában, a köz- és magántulajdonban lévő épületekben, a gazdaságban és a mezőgazdaságban.

A portugál hatóságoknak a Szolidaritási Alap támogatása iránti kérelme 2010. április 20-án, mintegy két héttel a kérelmek benyújtására vonatkozó tízhetes határidő lejárta előtt érkezett be a Bizottsághoz. A Bizottság kérésére 2010. július 15-én további információk érkeztek be, amelyek a kérelem elbírálásának lezárásához voltak szükségesek. A portugál hatóságok az árvíz okozta közvetlen kár teljes összegét 1,080 milliárd EUR-ra becsülték. Ez az összeg a Portugáliára alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 958,406 millió EUR normál küszöbérték 112,69 %-át tette ki. Ezért a földrengés a Szolidaritási Alapról szóló rendeletnek megfelelően jelentős természeti katasztrófának minősült. A pusztító csapás során 153 híd megrongálódott, 400 épület teljesen romba dőlt vagy súlyos szerkezeti károkat szenvedett, Funchal kikötőjében pedig jelentős mértékű újjáépítési munkák váltak szükségessé. A Bizottság ezért 2010. szeptember 29-én azt a következtetést vonta le, hogy a kérelem teljesíti az Alap igénybevételének feltételeit, és Portugália javára 31 255 790 EUR összegű támogatás nyújtását javasolta. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezetet az Európai Parlament és a Tanács 2010. december 15-én elfogadta. A végrehajtási megállapodás Portugáliával történt megkötését követően a Bizottság 2011. április 5-én átutalta a támogatást.

Franciaország (Xynthia vihar)

2010. február 27–28-án vihar söpört végig Franciaország szinte valamennyi szárazföldi területén. A vihar jelentős mértékű károkat okozott különösen az ország nyugati partvidékén, ahol átszakadtak a tengerparti védőgátak. A francia hatóságok 2010. május 7-én, a tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alap támogatása iránt.

A vihar által Franciaország-szerte okozott közvetlen kár teljes összegét mintegy 2,5 milliárd EUR-ra becsülték. Mivel ez az összeg nem éri el a Franciaország esetében 2010-ben alkalmazandó 3,467 milliárd EUR küszöbértéket, a francia hatóságok kérelmét a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételek szerint bírálták el. E feltételek teljesítése érdekében a francia hatóságok a legsúlyosabban érintett területre korlátozták kérelmüket; ezért a benyújtott kérelem a nyugati francia partvidéken található egyetlen egybefüggő területre vonatkozik, amelyen összpontosult a vihar okozta károk zöme – ezek összegét 1,425 milliárd EUR-ra becsülték. Ez az összeg az Alap igénybevételéhez szükséges normál küszöbérték 41,12 %-át teszi ki.

A kérelem tárgyát képező terület Vendée megye 10 településére, valamint Charente-Maritime megye két településének egyes részeire terjed ki. A szóban forgó területen a heves szélvihart követően erőteljes áradások pusztítottak. A francia hatóságok becslése szerint a kiterjedt szerkezeti károk miatt több mint 1 500 épületet kell majd lebontani. A 14 956 ha mezőgazdasági területet elárasztó árhullám óriási termésveszteséget okozott, és a szántóföldekben lerakódott nátrium pedig talajromláshoz vezetett. A kiterjedt környezeti és strukturális károk a tenger közelségéből adódó gazdasági tevékenységeket – különösen az idegenforgalmat és az osztrigatenyésztést – szintén hátrányosan érintették.

A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok kérelme eleget tesz a „rendkívüli regionális katasztrófákra” vonatkozó kivételes feltételeknek, és 2010. szeptember 29-én úgy határozott, hogy 35 635 750 EUR támogatás nyújtására tesz javaslatot. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezetet az Európai Parlament és a Tanács 2010. december 15-én elfogadta. A végrehajtási megállapodás Franciaországgal történt megkötését követően a Bizottság 2011. március 14-én átutalta a támogatást.

Szlovákia (árvizek)

2010. május 9-én a hosszú ideig tartó heves esőzések[4] következtében árvizek sújtották Szlovákia középső és keleti területeinek nagy részét. A szlovák hatóságok 2010. július 16-án, a tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alap támogatása iránt. A szlovák hatóságok 2010. szeptember 27-én további részleteket nyújtottak be a Bizottságnak, a teljes kár általuk készített becslésének frissítését is ideértve.

Az árvizek kiterjedt területen utakat és épületeket rongáltak meg, és terméskárokat is okoztak. Az árvíz 45 895 háztartást érintett, további 306 háztartás pedig földcsuszamlás áldozatává vált. Az áradások a régió közlekedési hálózatát is súlyosan megrongálták.

A szlovák hatóságok a teljes közvetlen kárt 561,134 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg Szlovákia GNI-jének 0,89 %-át, valamint a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén 2010-ben Szlovákiára alkalmazandó 378,205 millió EUR normál küszöbérték 148,37 %-át teszi ki. Ezért a szlovákiai kérelem tárgya „jelentős természeti katasztrófának” minősült. A Bizottság ezért 2010. december 15-én a kérelem jóváhagyásáról határozott, és 20 430 841 EUR támogatás nyújtását javasolta Szlovákia javára. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezet előterjesztésére 2011. január elején került sor.

Lengyelország (áradások)

2010 májusában és júniusában a különösen heves esőzések következtében egymás után két árvízhullám sújtotta Lengyelországot. Az árvizek okozta első káresetet 2010. május 14-én állapították meg. A lengyel hatóságok 2010. július 23-án, a tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alaphoz.

Az árvizek – főként a Visztula és az Odera folyók mentén – jelentős károkat okoztak. Az áradások 266 000 embert érintettek, akik közül 31 000 főt ki kellett telepíteni otthonából. Emellett a katasztrófa kiterjedt területen kárt okozott a vállalkozásoknak és a mezőgazdaságnak, továbbá közcélú infrastrukturális létesítményeket is megrongált. A katasztrófa súlyossága miatt Lengyelország az európai polgári védelmi mechanizmus támogatását is kérelmezte.

A közvetlen kár teljes összegét 2,998 milliárd EUR-ra becsülték; ez az összeg Lengyelország GNI-jének 0,846 %-át tette ki, és jóval meghaladta a Lengyelországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 2,124 milliárd EUR normál küszöbértéket. Lengyelország kérelme ezért megfelelt az Alap igénybevételéhez szükséges normál küszöbértéknek, és „jelentős természeti katasztrófára” vonatkozó kérelemnek minősült. A Bizottság 2010. december 15-én a kérelem jóváhagyásáról döntött, és 105 567 155 EUR támogatás nyújtását javasolta Lengyelország javára. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezet előterjesztésére 2011. január elején került sor.

Cseh Köztársaság (árvizek)

A Cseh Köztársaság a „szomszédos ország” kategóriában támogatás iránti kérelmet nyújtott be; erre azon árvizeket követően került sor, amelyek ugyanarra a meteorológiai jelenségre voltak visszavezethetők, mint amely 2010 májusában jelentős katasztrófákkal járt Szlovákiában és Lengyelországban. A cseh hatóságok jelentése szerint az első árvízkárok 2010. május 18-án merültek fel; a hatóságok 2010. július 23-án, a tízhetes határidőn belül nyújtották be kérelmüket.

A „szomszédos ország” kategóriában azok az országok igényelhetnek támogatást, amelyeket ugyanaz a katasztrófa érintett, mint amely a szomszédos ország esetében „jelentős katasztrófa” minősítést kapott, abban az esetben is, ha az őket érintő kárösszeg nem éri el a normál küszöbértéket. A Cseh Köztársaságban az árvizek négy, az ország északi és keleti részén található régióban okoztak kárt. E régiókban több mint kétmillió lakost érintettek közvetlenül az áradások a lakóépületekben bekövetkezett szerkezeti károk, a magántulajdon elvesztése, az alapvető szolgáltatások kimaradása és a helyi gazdaságot érő károk miatt. Otthonából 1 000 embert telepítettek ki.

Az árvizek okozta közvetlen kár összesen 204,456 millió EUR-t tett ki. Noha ez az összeg a Cseh Köztársaság GNI-jének mindössze 0,15 %-át, illetve a Cseh Köztársaságra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 824,029 millió EUR normál küszöbértéknek csupán 24,81 %-át teszi ki, a kérelem megfelelt a „szomszédos ország” kategória feltételeinek, mivel Lengyelország és Szlovákia kérelme egyaránt elfogadásra került a „jelentős katasztrófa” kategóriában.

A Bizottság ezért 2010. december 15-én a Cseh Köztársaság kérelmének jóváhagyásáról határozott, és 5 111 401 EUR támogatás nyújtását javasolta. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezet előterjesztésére 2011. január elején került sor.

Magyarország (árvizek)

A 2010 májusában és júniusában Magyarországot egy hónapig sújtó szinte folyamatos esőzés következtében súlyos árvizek pusztítottak az ország számos területén, és különösen a dunántúli térségben és az ország észak-keleti megyéiben okoztak károkat. A magyar hatóságok 2010. július 24-én, a tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alap támogatása iránt. Kérelmükben a magyar hatóságok részletesen kifejtették, hogy az árvíz jelentős mértékű infrastrukturális károkat okozott: utak kerültek víz alá, a magyarországi vasúthálózatot pedig 612 káreset érte. Az árvizek és a pusztító jégesők a gazdaságot is sújtották – elsősorban a vidéki térségekben, ahol 145 000 ha mezőgazdasági terület művelhetetlenné vált. A mentési műveletek során 5 259 személyt kellett kitelepíteni.

A magyar hatóságok a közvetlen kárt 719,343 millió EUR-ra becsülték; ez az összeg a magyarországi GNI 0,73 %-át, illetve a Magyarországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 590,710 millió EUR normál küszöbérték 121,78 %-át tette ki. Mivel a kárösszeg meghaladta az Alap igénybevételéhez szükséges normál küszöbértéket, a magyarországi kérelmet a „jelentős természeti katasztrófa” kategóriába sorolták. A Bizottság 2010. december 15-én jóváhagyta Magyarország kérelmét, és 22 485 772 EUR támogatás nyújtását javasolta Magyarország javára. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezet előterjesztésére 2011. január elején került sor.

Horvátország (árvizek)

Horvátország keleti és középső területei ugyanannak a rendkívüli időjárásnak estek áldozatul, mint amely 2010 májusa és júniusa között árvízkatasztrófát okozott Magyarországon. A Magyarországgal szomszédos Horvátország a „szomszédos ország” kategóriában kérelmet nyújthatott be a Szolidaritási Alap pénzügyi támogatása iránt. Az első káresetre 2010. május 31-én került sor; a horvát hatóságok ezután 2010. augusztus 9-én, a tízhetes határidőn belül nyújtották be kérelmüket.

Az árvizek és a pusztító jégesők jelentős mértékben megrongáltak 687 épületet, kárt okoztak a vízhálózatokban, útlezárásokat tettek szükségessé a helyi és regionális jelentőségű utakon, továbbá 112 család kitelepítését vonták maguk után. A számítások alapján a teljes közvetlen kár 153.039 millió EUR volt; ez az összeg a Horvátországra alkalmazandó, a Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges 2010. évi 275,804 millió EUR normál küszöbérték 55,49 %-át teszi ki. Mivel ugyanaz a meteorológiai jelenség Magyarország esetében jelentős katasztrófának minősült, a horvát hatóságok kérelmét a „szomszédos ország” kategóriában jóváhagyták. A Bizottság ezért 2010. december 15-én 3 825 983 EUR pénzügyi támogatás nyújtásáról határozott Horvátország javára. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezet előterjesztésére 2011. január elején került sor.

Románia (árvizek)

Romániában 2010. június 23-án árvizek és földcsuszamlások sora indult meg; ezek Románia területeinek zömét érintették, és országszerte súlyos károkat okoztak. A román hatóságok 2010. augusztus 31-én, a kérelmek benyújtására vonatkozó tízhetes határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alap pénzügyi támogatása iránt.

A romániai árvizek összesen 6,7 millió embert érintettek, közülük 15 000 főt ki kellett telepíteni otthonából. Az 5 257 km útszakaszt érintő katasztrófa jelentős pusztítást végzett az úthálózatban, és elakadásokat okozott; emellett más infrastrukturális létesítmények, így a vízellátási és szennyvízkezelési létesítmények is komoly károkat szenvedtek. Az árvizek a romániai gazdaságnak is kárt okoztak: az árhullám következtében 110 585 ha mezőgazdasági terület és 8 222 ha erdőterület vált hasznosíthatatlanná. A román hatóságok a teljes közvetlen kár összegét 875,758 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg Románia GNI-jének 0,67 %-át teszi ki, és meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevételére alkalmazandó 787,935 millió EUR normál küszöbértéket. Ezért a román hatóságok kérelmét „jelentős természeti katasztrófa” kategóriába sorolták. A Bizottság 2010. december 15-én jóváhagyta Románia kérelmét, és 24 967 741 EUR támogatás nyújtását javasolta. A megfelelő költségvetés-módosítási tervezet előterjesztésére 2011. január elején került sor.

Függőben lévő kérelmek

2010-ben összesen 17 kérelem érkezett be. Mivel egyes kérelmek benyújtására az év vége felé került sor, elbírálásuk 2011-ben folytatódott. E kérelmeket Franciaország (Var megyei árvizek), a Cseh Köztársaság (őszi árvizek), Németország (szászországi árvizek), Horvátország és Szlovénia (szeptemberi árvizek), valamint Magyarország (vörösiszap-ömlés) nyújtotta be. E kérelmekkel az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2011. évi jelentés foglalkozik majd teljes körűen.

FINANSZÍROZÁS

2010-ben egy olyan ügyben (az írországi árvizek esetében) fizettek ki támogatást a Szolidaritási Alapból, amelynek kapcsán a kérelem 2010 januárjában érkezett be. Az ehhez kapcsolódó 7/2010. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet[5] 2010. november 24-én hagyta jóvá a költségvetési hatóság.

Emellett az Alap igénybevételére két további, 2010-ben beérkezett kérelem esetében is sor került. A Portugáliát (madeirai áradások) és Franciaországot (Xynthia vihar) sújtó áradásokra kiterjedő 8/2010. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezetet[6] 2010. december 15-én hagyta jóvá a költségvetési hatóság. A kifizetések 2011 elején, a támogatásról szóló határozatok meghozatalát és a végrehajtási megállapodások aláírását követően történtek meg.

Kedvezményezett állam | Katasztrófa | Kategória | Támogatás összege (EUR) |

Írország | árvizek (2009. november) | regionális | 13 022 500 |

Portugália | madeirai áradások | jelentős | 31 255 790 |

Franciaország | Xynthia vihar | regionális | 35 635 750 |

Összesen | 79 914 040 |

ELLENőRZÉS

Olaszország (abruzzói földrengés)

A Bizottság 2010. április 11–13. között ellenőrző látogatást tett L'Aquilában és Rómában, hogy tájékozódjon azokról a mechanizmusokról, amelyeket az olasz hatóságok a 2009. áprilisi földrengést követően a Szolidaritási Alapból nyújtott 493,8 millió EUR támogatás felhasználása céljából vezettek be. Az olaszországi Abruzzo régióban, L’Aquila városában bekövetkezett földrengés a legnagyobb katasztrófa volt az Alap létrehozása óta, amelynek nyomán a valaha volt legmagasabb, csaknem félmilliárd EUR összegű támogatás kifizetésére került sor[7].

A Bizottság különösen azoknak a médiában elhangzott állításoknak a hátterével foglalkozott, amelyek szerint az olaszországi polgári védelmi hivatal a L'Aquila újjáépítésével kapcsolatos megrendelések elosztásakor adott esetben szabálytalanságokat követett el, ám nem talált bizonyítékokat, amelyek ezen állításokat alátámasztották volna.

Az olasz hatóságok kedvezően fogadták a látogatást, és átfogó és részletes tájékoztatással szolgáltak a Szolidaritási Alap támogatásának felhasználásával, valamint e források felhasználásának szabályszerűségét és jogszerűségét biztosító mechanizmussal kapcsolatban. A Bizottság arra a következtetésre jutott a látogatás során, hogy megfelelő biztosítékok vannak a bevezetett mechanizmus működőképességének és az előrelépéseknek az alátámasztására. A szolgáltatott információ alapján a Szolidaritási Alap forrásait hatékonyan, a Szolidaritási Alapról szóló rendelet, a támogatásról szóló határozat és a végrehajtási megállapodás rendelkezéseinek megfelelően használták fel. Ezt a benyomást az olasz hatóságok által 2011 elején benyújtott végrehajtási jelentés is megerősítette.

Franciaország (Klaus vihar)

A Bizottság 2010. június 15-én ellenőrző látogatást tett Franciaországban, hogy tájékozódjon azokról a mechanizmusokról, amelyeket a francia hatóságok a Klaus vihar 2009 januárjában Aquitaine, Midi-Pyrénées és Languedoc-Roussillon régióban végzett súlyos pusztításait követően a Szolidaritási Alapból nyújtott 109,4 millió EUR támogatás felhasználása céljából vezettek be. A délnyugat-franciaországi Klaus vihar szintén olyan jelentős katasztrófa volt, amely az átlagosnál jóval nagyobb károkat okozott.

Akárcsak a korábbi alkalmakkor, az érintett hatóságok most is kedvezően fogadták ezt a látogatást, és lehetőséget biztosítottak a szakmai kérdések, többek között a kiadások támogathatóságát, a támogatás felhasználási határidejét és az ellenőrzést érintő kérdések tisztázására. A látogatások arra is lehetőséget teremtettek, hogy a Bizottság benyomást szerezzen a Szolidaritási Alap hozzáadott értékéről, és bővebb tájékoztatást kapjon a felhasználást biztosító mechanizmusokról.

ZÁRÁSOK

A Szolidaritási Alapról szóló rendelet 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a támogatás kifizetésétől számított egyéves időtartam lejártát követő hat hónapon belül a kedvezményezett államnak jelentést kell készítenie a támogatás pénzügyi végrehajtásáról (a továbbiakban: végrehajtási jelentés), amelyben nyilatkozik a kiadások indokáról (a továbbiakban: érvényességi nyilatkozat). Az eljárás végén a Bizottság lezárja az Alapból folyósított támogatást.

2010 során négy EUSZA-eljárás zárult le.

1. A Szlovákiának a 2005-ös szélvihar kapcsán nyújtott támogatás lezárásával összefüggésben – mely ügyben a megítélt támogatás összege 5 667 578 EUR volt – a végrehajtási jelentés 2007. május 9-én érkezett be. Mivel a szlovák hatóságok téves átváltási árfolyamot vettek alapul, a bejelentett kiadások összege 34 992,28 EUR-val alacsonyabb volt az odaítélt támogatásoknál. A nem megfelelő átváltási árfolyam alkalmazása miatt keletkezett probléma orvoslása érdekében a Bizottság azt javasolta Szlovákiának, hogy a különbség fedezése érdekében további kiadásokat jelentsen be. 2010 márciusában a szlovák hatóságok további kiadásokat jelentettek be, amelyek a rendelet, a támogatásról szóló határozat és a végrehajtási megállapodás előírásainak alapján támogathatónak minősültek. A Bizottság 2010 májusában lezárta az eljárást.

2. A 2005. augusztusi árvizek kapcsán Bulgáriának megítélt támogatás összege 10 632 185 EUR volt; a végrehajtási jelentés 2008. január 17-én érkezett be. A bolgár hatóságok által az érvényességi nyilatkozatban tett jelentés szerint a hatóságok kiadásai 35 090 EUR-val alacsonyabbak voltak az odaítélt támogatás összegénél. A bolgár hatóságok ellenőrzési tevékenysége egyúttal 8 476 EUR nem támogatható kiadásra is rámutatott. Ezt követően a bolgár hatóságok egyetértésével a Bizottság behajtási eljárást kezdeményezett, és a 43 566 EUR összeg 2008. december 29-én beérkezett a bolgár hatóságoktól. A Bizottság által végzett további elemzési és értékelési tevékenység 2010 tavaszán zárult le. A Bizottság 2010 májusában lezárta az eljárást.

3. A 2005 januárjában Lettországot sújtó szélvihar kapcsán a lett hatóságoknak 9 487 180 EUR összegű támogatást ítéltek oda. A végrehajtási jelentés 2007. november 5-én érkezett be a Bizottsághoz. A lett hatóságok jelentése szerint a fel nem használt támogatások és a nem támogatható kiadások összege 114 458,80 EUR. Az értékelés lezárása érdekében a Bizottság további információkat kért a lett hatóságoktól. A Bizottság és a lett hatóságok a 114 458,80 EUR összeg behajtásában állapodtak meg. A Bizottság behajtási eljárást kezdeményezett, és az összeg 2010 augusztusában beérkezett a Bizottsághoz.

4. A negyedik lezárandó eljárás azokkal az árvizekkel volt kapcsolatos, amelyek 2005 augusztusában Ausztriát sújtották; az ennek keretében megítélt támogatás összege 14 798 589 EUR volt, a végrehajtási jelentés pedig 2008. február 12-én érkezett be. A Bizottság szolgálatai által végzett alapos értékelést követően további információkat kellett bekérni az érvényességi nyilatkozatra vonatkozóan. Az osztrák hatóságok rendelkezésre bocsátották e kiegészítő információkat, így – mivel nem derült fény szabálytalanságokra – a Bizottság 2010 decemberében lezárta az eljárást.

2010-ben a Bizottság megkapta az Egyesült Királyságtól (árvizek), Franciaországtól (Dean hurrikán, Antillák), Görögországtól (erdőtüzek) és Szlovéniától (árvizek) a 2008. évi támogatások végrehajtási zárójelentéseit. A jelen éves jelentés tárgyidőszakának végén még folyamatban volt ezeknek a végrehajtási jelentéseknek az értékelése.

KÖVETKEZTETÉSEK

A Szolidaritási Alap 2010. évi működése ismételten megerősítette az előző évek tapasztalatát. Ez a következőkben foglalható össze:

- A jelentős katasztrófák esetében – amelyeknél a kár összege meghaladja a viszonylag magas küszöbértéket – a Szolidaritási Alap tevékenysége megfelelőnek tekinthető. A feltételek egyértelműek és könnyen elbírálhatóak; az országoknak rendszerint nem okoz gondot a kérelem előkészítése. A sikerességi arány továbbra is 100 %.

- Ezzel szemben a kisebb katasztrófákhoz kapcsolódó, a rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó kivételes feltételek szerint benyújtott kérelmek esetében az országok komoly nehézségekkel szembesülnek, különösen mivel a rendeletben meghatározott feltételek kevéssé egyértelműnek és bonyolultnak tűnnek. Az a kötelezettség, amely szerint a tagállamoknak kérelmükben egyetlen egybefüggő területként kell meghatározniuk az érintett régiót, és amely szerint a katasztrófának érintenie kell e terület lakosságának többségét, gyakran nem felel meg a valóságnak. A katasztrófák – még a regionális katasztrófák is – számos esetben több, földrajzilag elkülönülő területet sújtanak (ilyenek például a különböző folyók környékén fellépő árvizek), ami megnehezíti az egyetlen egybefüggő terület meghatározását. Emellett a régió gazdasági stabilitására gyakorolt súlyos és tartós következmények bizonyítása bizonytalan, gazdasági szempontból vitatható és mindenképpen terhes feladat, amely – főként a kisebb területek esetében – nehezen bírálható el. Az ebben a kategóriában eddig benyújtott kérelmek kétharmadát el kellett utasítani, mivel azok nem felelnek meg a vonatkozó feltételeknek.

- Általánosan az fogalmazható meg, hogy az Alapnak jobban figyelembe kellene vennie az igényeket, és a támogatásokat gyorsabban hozzáférhetővé kellene tennie. Noha az Alapot semmi esetre sem sürgősségi eszközként hozták létre, jogosan várható el, hogy az Alapból nyújtott pénzügyi támogatások minél hamarabb elérhetőek legyenek. Az akár egy évet is igénybe vevő késedelmek egyértelműen túlzottak.

A Szolidaritási Alapról szóló hatályos rendelet előírásai szerint rendkívül kevés lehetőség van ezeknek a problémáknak (és néhány más problémának) a kezelésére. Noha az Európai Parlament kedvezően fogadta a Bizottság első, 2005. évi kísérletét, hogy egy új Szolidaritási Alapról szóló rendeletre irányuló javaslat révén javítsa az Alap működését, a kezdeményezés nem nyerte el a tagállamok támogatását.

A Bizottság ezért új megközelítést kíván alkalmazni, ezért 2011. október 6-án közleményt[8] tett közzé az EU Szolidaritási Alapjának jövőjéről. A közlemény részletesen elemzi az Alap működését, felhívja a figyelmet a problémás kérdésekre, és megoldási lehetőségeket ismertet. A Bizottság az érintett felekkel, így a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a régiókkal is meg kívánja vitatni közleményt. A következő szakaszban – a viták eredményétől függően – a Bizottság jogalkotási javaslatot nyújthat be a hatályos rendelet módosítása és javítása céljából.

1. melléklet: Jelentős katasztrófák esetén 2010-ben alkalmazott küszöbértékek(a bruttó nemzeti jövedelem 2008. évi értéke alapján)

(Millió EUR) |

Ország | 2008. évi bruttó nemzeti jövedelem* | A bruttó nemzeti jövedelem 0,6 %-a* | A jelentős katasztrófa küszöbértéke 2010-ben |

AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 |

BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 |

BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 |

CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 |

CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** |

DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 |

EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 |

EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 |

ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** |

FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1 105,866 |

FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** |

HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 |

IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 |

IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** |

LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 |

LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 |

LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 |

MT | MALTA | 5 513 | 33,077 | 33,077 |

NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** |

PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 |

PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 |

RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 |

SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 |

SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 |

SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** |

TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 |

HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 |

Küszöbértéknek a bruttó nemzeti jövedelem 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR (2002-es árakon) tekintendő, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb érték.

*Kerekített számadatok

** 2002-es árakon számítva kb. 3 millió EUR

2. MELLÉKLET: AZ EURÓPAI UNIÓ SZOLIDARITÁSI ALAPJA – A 2009-BőL ÁTHOZOTT, ELBÍRÁLÁS ALATT LÉVő KÉRELMEK ÉS A 2010-BEN ELBÍRÁLT ÚJ KÉRELMEK[9]

Első kár bekövetkezésének napja | 2010.2.27. | 2010.5.9. | 2010.5.14. | 210.5.18. | 2010.5.15. | 2010.5.31. | 2010.6.23. |

A kérelem benyújtásának időpontja | 2010.5.7. | 2010.7.16. | 2010.7.23. | 2010.7.23. | 2010.7.24. | 2010.8.9. | 2010.8.31. |

Minden információ rendelkezésre áll (dátum) | 2010.5.7. | 2010.9.27. | 2010.7.23. | 2010.7.23. | 2010.7.24. | 2010.8.9. | 2010.8.31. |

Jelentős katasztrófa küszöbértéke (m€) | 3466,57 | 378,21 | 2124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 |

Összes közvetlen kár (m€) | 1425,43 | 561,13 | 2998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 |

Kategória | regionális | jelentős | jelentős | szomszédos ország | jelentős | szomszédos ország | jelentős |

Kár/küszöbérték | 41,12% | 148,37% | 141,13% | 24,81% | 121,78% | 55,49% | 111,15% |

Támogatható sürgősségi intézkedések költsége (m€) | 473,84 | 78,42 | 2195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 |

Támogatható költség / összes kár | 33,24% | 13,98% | 73,21% | 66,98% | 27% | 7,63% | 81,65% |

Támogatás / támogatható költség | 7,52% | 26,05% | 4,81% | 3,73% | 11,58% | 32,78% | 3,49% |

A támogatás intenzitása (a teljes kár százalékában) | 2,5% | 3,64% | 3,52% | 2,5% | 3,13% | 2,5% | 2,85% |

Támogatási határozat dátuma | 2011.1.14. | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Végrehajtási megállapodás dátuma | 2011.2.10. | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Megítélt támogatás (EUR) | 35 635 750 | 20 430 841 | 105 567 155 | 5 111 401 | 22 485 772 | 3 825 983 | 24 967 741 |

3. MELLÉKLET: AZ EU SZOLIDARITÁSI ALAPJÁBÓL VALÓ TÁMOGATÁSRA 2002 ÓTA BEADOTT KÉRELMEK

2 | CZ | árvíz | 2 300 | jelentős | 129 |

3 | FR | árvíz (Le Gard) | 835 | regionális | 21 |

4 | DE | árvíz | 9 100 | jelentős | 444 |

A 2002. évi kérelmek összes támogatása | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | olajszennyezés (Prestige) | 436 | regionális | 8,626 |

2 | IT | földrengés (Molise/Apulia) | 1 558 | regionális | 30,826 |

3 | IT | vulkánkitörés (Etna) | 894 | regionális | 16,798 |

4 | IT | árvíz (Észak-Olaszország) | (1 900) | (jelentős) | elutasítva |

5 | GR | szélsőséges téli időjárás | (nem egyértelmű) | (jelentős?) | elutasítva |

6 | PT | erdőtüzek | 1 228 | jelentős | 48,539 |

7 | FR | erdőtüzek (Dél-Franciaország) | 531 | (regionális) | elutasítva |

8 | ES | erdőtüzek (portugál határvidék) | 53 | szomszédos ország | 1,331 |

9 | MT | árvíz | 30 | jelentős | 0,961 |

10 | IT | árvíz (Friuli-Venezia Giulia) | (525) | (regionális) | elutasítva |

A 2003. évi kérelmek összes támogatása | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | árvíz (Rhone-delta) | 785 | regionális | 19,625 |

2 | ES | árvíz (Malaga) | (73) | (regionális) | elutasítva |

3-9 | ES | erdőtüzek (7 kérelem) | (480) | (regionális) | mind a 7 elutasítva |

10 | SK | árvíz | (29) | (regionális) | elutasítva |

11 | SI | földrengés | (13) | (regionális) | visszavonva |

A 2004. évi kérelmek összes támogatása | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | vihar (Tátra) | 203 | jelentős | 5,668 |

2 | IT | árvíz (Szardínia) | (223, túlbecsülve) | (regionális) | elutasítva |

3 | EE | vihar | 48 | jelentős | 1,29 |

4 | LV | vihar | 193 | jelentős | 9,487 |

5 | SE | vihar („Gudrun”) | 2 297 | jelentős | 81,725 |

2 0 0 5 | 6 | LT | vihar | 15 | szomszédos ország | 0,379 |

7 | GR | árvíz (Evrosz) | (112) | (regionális) | elutasítva |

8 | RO | tavaszi áradás | 489 | jelentős | 18,798 |

9 | BG | tavaszi áradás | 222 | jelentős | 9,722 |

10 | BG | nyári áradás | 237 | jelentős | 10,632 |

11 | RO | nyári áradás | 1 050 | jelentős | 52,4 |

12 | AT | árvíz (Tirol/Vorarlberg) | 592 | regionális | 14,799 |

A 2005. évi kérelmek összes támogatása | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | buncefieldi olajraktár felrobbanása | (700) | (regionális) | visszavonva |

2 | GR | árvíz (Evrosz) | 372 | regionális | 9,306 |

3 | HU | árvíz | 519 | jelentős | 15,064 |

4 | ES | erdőtüzek (Galícia) | (91) | (regionális) | elutasítva |

A 2006. évi kérelmek összes támogatása | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | vihar („Kyrill”) | 4750 | jelentős | 166,9 |

2 | FR | ciklon (La Réunion, „Gamède | 211 | regionális | 5,29 |

3 | ES | árvíz (El Hierro) | (18) | (regionális) | elutasítva |

4 | ES | árvíz (La Mancha) | (66) | (regionális) | elutasítva |

5 | UK | árvíz | 4 612 | jelentős | 162,387 |

6 | CY | erdőtüzek | (38) | (regionális) | elutasítva |

7 | ES | erdőtüzek (Kanári-szigetek) | (144) | (regionális) | elutasítva |

8-16 | IT | 9 kérelem 9 régiót érintő erdőtüzek kapcsán | - | (regionális) | nem elfogadható, határidőn túl érkezett |

17 | FR | vihar („Dean”, Martinique szigete) | 509 | regionális | 12,78 |

18 | GR | erdőtüzek | 2 118 | jelentős | 89,769 |

19 | SI | árvíz | 233 | jelentős | 8,254 |

A 2007. évi kérelmek összes támogatása | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | aszály | 165,4 | jelentős | 7,605 |

2 | RO | árvíz | 471,4 | regionális | 11,785 |

A 2008. évi kérelmek összes támogatása | 19,390 |

2 | IT | földrengés (Abruzzo) | 10 212,0 | jelentős | 493,771 |

3 | GR | erdőtüzek (2009) | (152,8) | (regionális) | elutasítva |

4 | CY | viharok (2009) | (2,6) | (regionális) | elutasítva |

5 | GR | árvíz (Evia) | (83,2) | (regionális) | elutasítva |

6 | IT | földcsuszamlás (Messina) | (598,9) | (regionális) | elutasítva |

A 2009. évi kérelmek összes támogatása | 603,148 |

2 0 1 0 | 1 | IE | árvíz (2009) | 520,9 | regionális | 13,022 |

2 | IT | árvíz (Toscana, 2009) | (211,7) | (regionális) | elutasítva |

3 | ES | árvíz (Andalúzia, 2010) | (709,7) | (regionális) | elutasítva |

4 | PT | árvíz (Madeira) | 1 080 | jelentős | 31,256 |

5 | FR | vihar („Xynthia”) | 1 425 | regionális | 35,636 |

6 | SK | árvíz (2010) | 649,9 | jelentős | 20,431 |

7 | PL | árvíz (2010) | 2 993,7 | jelentős | 105,567 |

8 | CZ | árvíz (2010) | 204,5 | szomszédos ország | 5,111 |

9 | HU | árvíz (2010) | 719,3 | jelentős | 22,486 |

10 | HR | árvíz (2010) | 153,04 | szomszédos ország | 3,826 |

11 | FR | árvíz (Var, 2010) | 703-778 | regionális | függőben 2010.12.31-ig |

12 | RO | árvíz (2010) | 875,75 | jelentős | 24,968 |

13 | CZ | árvíz (2010. augusztus) | 436,5 | regionális | függőben 2010.12.31-ig |

14 | DE | árvíz (Szászország, 2010) | 937,7 | regionális | függőben 2010.12.31-ig |

15 | HR | árvíz (2010. szeptember) | 47 | szomszédos ország | függőben 2010.12.31-ig |

16 | SI | árvíz (2010. szeptember) | 251,3 | jelentős | függőben 2010.12.31-ig |

17 | HU | vörösiszap-ömlés (2010) | 174,32 | regionális | függőben 2010.12.31-ig |

A 2010. évi kérelmek összes támogatása | 262,303 |

A 2002 óta jóváhagyott támogatások végösszege | 2 414,200 millió EUR |

[1] A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.), HL L 311., 2002.14.3., 3. o.

[2] E támogatások legnagyobb része csak 2011-ben, a kedvezményezett országokkal kötött végrehajtási megállapodások aláírását követően volt kifizethető.

[3] A Szolidaritási Alap igénybevételéhez szükséges küszöbérték a bruttó nemzeti jövedelem 0,6 %-ánál, illetve 2002-es árakon számítva 3 milliárd EUR-nál magasabb összegű kár. Az 1. mellékletben található áttekintés feltünteti az érvényes küszöbértékeket.

[4] Ez az időjárás 2010 májusában és júniusában Közép- és Délkelet-Európa számos területét érintette, így a Szolidaritási Alaphoz öt ország nyújtotta be kérelmét: Szlovákia, Lengyelország, a Cseh Köztársaság, Magyarország és Horvátország.

[5] A 2010. évi általános költségvetés 8. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetét – átszámozást követően 7. számú költségvetés-módosításként – az Európai Parlament 2010. november 24-én módosítás nélkül elfogadta. COM(2010)533, HL L 50., 2011.2.24.

[6] A 2010. évi általános költségvetés 9. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetét – átszámozást követően 8. számú költségvetés-módosításként – az Európai Parlament 2010. december 15-én módosítás nélkül elfogadta. COM(2010)577, HL L 50., 2011.2.24.

[7] Erre vonatkozóan részletes információk találhatók az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2009. évi jelentésben: COM(2011)136, 2011.3.23.

[8] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövője, COM(2011) 613 végleges, 2011.10.6.

[9] További kérelmek érkeztek a Cseh Köztársaságból (augusztusi árvizek), Németországból (szászországi árvizek), Horvátországból (szeptemberi árvizek), Szlovéniából (szeptemberi árvizek) és Magyarországról (vörösiszap-ömlés). E kérelmek elbírálására csak 2011-ben került sor; az erre vonatkozó részleteket a 2011. évi jelentés ismerteti majd.