A javasolt kezdeményezés és annak célkitűzései összhangban vannak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban (SBA) meghatározott uniós kkv-politikával, különös tekintettel a VII. alapelvre, amelynek célja annak elősegítése, hogy a kkv-k nagyobb mértékben részesüljenek az egységes piac által kínált előnyökből. Ezenkívül a kezdeményezés összhangban van az egységes piaci stratégiával és a Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) célkitűzéseivel is.

A szabályozásból eredő terheknek – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) érdekében történő – csökkentése az Unió növekedési stratégiájában is kiemelt helyet elfoglaló további fontos célkitűzés.

A határokon átnyúló kereskedelemre vonatkozó végleges héarendszerre történő áttérés mellett a bizottsági kezdeményezés két további, a héairányelv módosítására irányuló javaslatot is magában foglal: az egyik a héamértékekkel, a másik pedig a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozással kapcsolatos. Tartalmaz továbbá egy, a héával kapcsolatos csalások elleni küzdelemről szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot.

Egy széles körben lefolytatott konzultációt követően a Bizottság „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” címmel elfogadta a héára vonatkozó cselekvési tervet (a továbbiakban: héára vonatkozó cselekvési terv). Ebben többek között bejelentette azon szándékát, hogy a stabil, egységes európai héaövezet létrehozása érdekében egy olyan végleges héarendszert kíván elfogadni az Unión belüli, határokon átnyúló kereskedelemre vonatkozóan, amely a rendeltetési hely szerinti tagállamban történő adóztatás elvén alapul. A héára vonatkozó cselekvési terv részét képezi a méltányos adóztatásról szóló csomagnak is, amelyet Juncker elnök az Unió helyzetéről szóló 2017. évi beszédét kísérő szándéknyilatkozatban jelentett be.

Végül ez az alternatív, átmeneti héarendszer lépett életbe, és ma, több mint 25 év elteltével is ez van hatályban. E szabályozás a vállalkozások közötti áruügyletek tekintetében az áruk határokon keresztüli szállítását két különböző tranzakcióra bontja: az áruk indulási helye szerinti tagállamban adómentesen végrehajtott értékesítésre és a rendeltetési hely szerinti tagállamban megadóztatott, Közösségen belüli beszerzésre. E szabályokat megalkotóik ideiglenesnek szánták, tudatában léve azok hátulütőinek, nevezetesen annak, hogy a termékek héamentes megvásárlásának lehetővé tétele növeli a csalások elkövetésének eshetőségét, miközben a rendszer jellegéből fakadó bonyolultsága nem kedvez a határokon átnyúló kereskedelemnek.

•Jogalap

Az irányelv az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke alapján módosítja a héairányelvet. Az említett cikk értelmében a Tanács az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag rendelkezéseket fogad el a közvetett adózás területére vonatkozó tagállami szabályok harmonizálására.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

A szubszidiaritás elve szerint – amint azt az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdése kimondja – uniós szintű intézkedésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha a kitűzött célokat a tagállamok önállóan nem képesek kielégítően megvalósítani, tehát a tervezett intézkedések nagyságrendje vagy hatásai miatt azok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók.

A határokon átnyúló uniós kereskedelemre vonatkozó héaszabályok tekintetében – azok természeténél fogva – a tagállamok nem dönthetnek önállóan, hiszen az ilyen kereskedelemben több különböző tagállamban letelepedett vállalkozások vesznek részt. Ezenkívül a héa uniós szinten harmonizált adó, következésképpen minden olyan kezdeményezésnek, amelynek célja a határokon átnyúló termékértékesítésre vonatkozó végleges héarendszer bevezetése, a héairányelv módosítására irányuló bizottsági javaslaton kell alapulnia.

•Arányosság

A javaslat összhangban van az arányosság elvével, azaz nem mutat túl a Szerződések célkitűzéseinek, különösen az egységes piac zavartalan működésének megvalósításához szükséges mértéken. Az arányosság tekintetében is elmondható az, ami a szubszidiaritásnál, azaz a héairányelv módosítására irányuló javaslat nélkül a tagállamoknak nem áll módjukban kezelni az olyan problémákat, mint például a csalás vagy a szabályozás bonyolultsága.

•A jogi aktus típusának megválasztása

Tekintve, hogy a cél a héairányelv módosítása, a javasolt jogi aktus is egy irányelv.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

2011-ben egy külső szakértő visszamenőleges értékelést készített az uniós héarendszer elemeiről; a jelenlegi héarendszer vizsgálatához ezen értékelés megállapításai szolgáltak kiindulópontul.

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A végleges héaszabályozás alapvető elemeit kijelölő, a COM(2017) 569 final jelzetű dokumentumban előterjesztett jogalkotási javaslat előkészítésével összefüggésben széles körű konzultációkra került sor az érdekelt felekkel. Az említett javaslat elfogadása óta érkezett néhány, a stabil, egységes európai héaövezet létrehozásának átfogó célkitűzését támogató visszajelzés a minőségi jogalkotási portálon keresztül, valamint a kereskedelmi és vállalkozói szövetségek képviselőinek részvételével megtartott rendezvények során.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

A végleges héarendszer alapvető elemeit meghatározó, 2017. október 4-i COM(2017) 569 final jelzetű dokumentumban említett tanulmányok útján beszerzett szakértői vélemények az e javaslat kidolgozásához megvizsgálandó kérdésekre is kiterjedtek.

A szóban forgó tanulmányok közül az „Implementing the ‘destination principle’ to intra-EU B2B supplies of goods” (A rendeltetési hely elvének az Unión belüli, vállalkozások közötti termékértékesítésekre történő alkalmazásáról) című munka különösen releváns volt e javaslat szempontjából.

•Hatásvizsgálat