A tisztességes eljáráshoz való jognak (a Charta 47. és 48. cikke) konkrét joghatást biztosítottak az alábbiakra vonatkozó irányelvek elfogadásával: az ártatlanság vélelme és a tárgyaláson való jelenlét ; a költségmentesség , valamint a gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékok . Az utóbbi jogszabály és az új Brüsszel IIa. rendelet szabályai a gyermekek jogaira (a Charta 24. cikke) is kedvező hatást gyakorolnak.

A Bizottság emellett európai platformot hozott létre a be nem jelentett munkavégzés kezelésére irányuló együttműködés erősítésére, elősegítve ezáltal a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jog (a Charta 31. cikke) tiszteletben tartását.

A terjedő intolerancia körülményei között ugyancsak fontos, hogy az EU határozottan kiálljon a mindenkit megillető azonos jogok mellett és elősegítse azok érvényesülését. A 2017. évi harmadik Éves Alapjogi Kollokvium témája a nők jogainak előmozdítása és a nemek közötti egyenlőség lesz. Ez lehetőséget teremt arra, hogy megvitassák a nők gazdasági és politikai szerepvállalásának növelését, a nőket a köz- és a magánélet terén megillető jogokat, valamint a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formája elleni küzdelmet. Ez utóbbi kérdésben célzott intézkedésekre is sor kerül az év folyamán.

Az EU több kihívással került szembe: a külső határain történő példátlan menekült-beáramlás következményeivel, gazdasági egyensúlytalanságokkal és több terrortámadással. A sokféle válság csapásai alatt az emberek már nem bíznak abban, hogy gyermekeik náluk nagyobb jómódban élhetnek majd. Megkérdőjelezik, hogy az intézmények továbbra is képesek-e védelmet nyújtani számukra a kihívásokkal és a migráció veszélyével, a pénzügyi zavarokkal és a terrorizmussal szemben. Ebben a helyzetben termékeny talajra talál a populizmus és az intolerancia, amely a kirekesztést és az elzárkózást ajánlja a jelenlegi kihívások leküzdésének egyetlen lehetőségeként.

-az uniós jogot átültető nemzeti büntetőjogi törvények fényében is értékelik a szóban forgó bejelentéseket.

E szakpolitikai támogatás mellett a Bizottság kétoldalú párbeszédeket is folytatott a tagállamokkal az uniós jog általuk végzett átültetése terén jelentkező komoly hiányosságokról . Ennek eredményként több tagállam módosította büntető törvénykönyvét.

E jogalkotási tevékenység központi elemét képezte a gyermek jogainak (a Charta 24. cikke) előmozdítása és védelme. Kiemelt figyelmet szenteltek a kísérő nélküli kiskorúaknak olyan kulcsterületeken, mint például a gyermek mindenek felett álló érdekeinek vizsgálata, a kiskorú meghallgatáshoz való joga a menekültügyi eljárások során, valamint a megfelelő befogadási feltételek és hatékony gyámság biztosítása. A novemberben megrendezett 10. Európai Gyermekjogi Fórumon nagy figyelmet kapott az összes migráns gyermek védelmére vonatkozó, átfogó bizottsági megközelítés . A Bizottság 2016 decemberében javaslatot tett a Schengeni Információs Rendszer megerősítésére , ami javítani fogja a bűnüldöző szervek tagjainak és a határőröknek azt a képességét, hogy akár migrációs körülmények között is megtalálják az eltűnt gyermekeket.

Az EU-n belül védelem megerősítése mellett a Bizottság gondoskodott az adatok EU-n kívüli megfelelő védelméről is. 2016 júliusában elfogadta az EU–USA adatvédelmi pajzs elnevezésű megfelelőségi határozatot, amely biztosítja a személyes adatok kereskedelmi célú szabad áramlását az EU és az adatvédelmi pajzs alapján tanúsított amerikai vállalkozások között, ugyanakkor pedig szavatolja az adatvédelemhez való alapvető jogot.

A tagállamok azonban akkor is kötelesek tiszteletben tartani az Unió alapját képező értékeket, ha nem az uniós jog végrehajtása tekintetében járnak el. Az alapvető jogok védelmének előfeltétele mindenekelőtt a jogállamiság. A Bizottság 2014-ben bevezetett egy keretet, amely azokat a jogállamiságot fenyegető rendszerszintű kockázatokkal járó helyzeteket hivatott kezelni, amelyeket nem lehet hatékonyan megszüntetni a nemzeti szintű biztosítékok vagy az uniós szinten meglévő eszközök (különösen a kötelezettségszegési eljárások) révén .

A Bíróság a Ledra Advertising és a Mallis és Malli egyesített ügyekben fellebbezési eljárás keretében elutasította a polgárok és vállalkozások által benyújtott, két ciprusi bankban lévő betéteik értékcsökkenését kifogásoló, megsemmisítés iránti és kártérítési kereseteket. Erről a ciprusi hatóságok és az Európai Stabilitási Mechanizmus közötti 2013-as egyetértési megállapodás alapján állapodtak meg. A Bíróság hangsúlyozta, hogy a Charta még akkor is alkalmazandó az uniós intézményekre, ha az uniós jogi kereten kívül járnak el. Rámutatott, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az egyetértési megállapodás összhangban álljon a Charta szerinti alapvető jogokkal. A tulajdonhoz való jog (a Charta 17. cikke) korlátozása indokolt volt, tekintettel a kitűzött célra, vagyis az euróövezet egész bankrendszere stabilitásának biztosítására, valamint a pénzügyi veszteség közvetlen veszélyére, amely abban az esetben fenyegette volna a betéteseket, ha a két bank fizetésképtelenné válik. A Bíróság tehát arra a következtetésre jutott, hogy nem tekinthető úgy, hogy a Bizottság hozzájárult volna a Charta megsértéséhez.

A holland elnökség idején, 2016 februárjában szervezett, „az Európai Unió Alapjogi Chartájának a nemzeti szakpolitikai keretek közötti alkalmazásáról” szóló konferencián számos bevált gyakorlatot és eszközt mutattak be, hogy segítséget nyújtsanak a nemzeti hatóságoknak annak értékeléséhez, hogy milyen módon kell alkalmazni a Chartát a nemzeti szakpolitikák és jogszabályok kidolgozásakor.

Az EU-nak az emberi jogok európai egyezményhez való csatlakozása továbbra is prioritást jelent a Bizottság számára, nem utolsó sorban a Szerződés alapján a Bizottságra háruló jogi kötelezettségre tekintettel. A csatlakozás megerősítené közös értékeinket, javítaná az uniós jog hatékonyságát, és koherensebbé tenné az alapvető jogok védelmét az EU-ban. Az EUB 2014. decemberi véleménye (amely a Szerződésekkel összeegyeztethetetlenné nyilvánította a 2013. évi csatlakozási megállapodás tervezetet) mégis számos komoly és összetett kérdést vet fel, ami szükségessé teszi a tervezet több pontjának újratárgyalását. A Bizottság uniós tárgyalói minőségében feltérképezi a Bíróság által felvetett különféle problémák kezelésére szolgáló megoldásokat a Tanács érintett munkacsoportjában.

Ami a migrációt illeti, az európai ombudsman által, a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat emberi jogi hatásvizsgálatával kapcsolatos közös vizsgálat keretében a Bizottság bejelentette, hogy továbbra is szoros figyelemmel kíséri majd a nyilatkozat végrehajtását, beleértve az emberi jogok EU-n belüli és törökországi tiszteletben tartását is.

Az általános érvényesítés más területekre, így az uniós finanszírozás felhasználására is kiterjed. A Bizottság 2016-ban iránymutatást fogadott el az európai strukturális és beruházási alapoknak a Charta szellemében történő tagállami végrehajtásáról .

Jó példát nyújt az említett általános érvényesítésre a terrorizmus elleni küzdelemről szóló új irányelv, amelyről az Európai Parlament és a Tanács 2016 decemberében jutott megállapodásra. A jogszabály – a maga nemében elsőként – tartalmaz egy, kifejezetten az alapvető jogokra vonatkozó rendelkezést, míg több alapvető jogi szempontot – így a szabad mozgáshoz, az adatvédelemhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogokba (a Charta 45., 8. és 11. cikke) való beavatkozás szükségességét és arányosságát – a szövegezési és tárgyalási eljárás során vettek figyelembe. Kellő figyelmet fordítottak továbbá a bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elveire (a Charta 49. cikke), valamint az áldozatok jogaira, többek között a hatékony jogorvoslathoz való jogra (a Charta 47. cikke). Az irányelv utólagos értékelése a jogszabály alapvető jogokra és szabadságokra gyakorolt hatására is kiterjed majd.

Az interneten és azon kívül terjedő intolerancia leküzdése érdekében az EU az oktatás mellett (lásd a 4. szakaszt) további fontos fellépésekhez is támogatást nyújt, amelyek a médiatudatosság, a kritikus gondolkodás és a kiegyensúlyozott narratívák helyi szintű előmozdítására irányulnak.

Az Európai Parlament 2016 októberében állásfoglalást fogadott el a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról . A Bizottság üdvözölte az állásfoglalás általános célkitűzését, amely az EU közös értékeinek tiszteletben tartásának és érvényesítésének szavatolására irányul . A Bizottság azonban úgy véli, hogy célszerű volna a lehető legjobban kihasználni a meglévő eszközöket, és elkerülni a párhuzamosságokat. A meglévő eszközök és szereplők skálája már jelenleg is egy sor hatékony kiegészítő eszközt biztosít a közös értékek előmozdításához és megőrzéséhez. A Bizottság folytatja ezen eszközök értékelését, és továbbra is épít azokra. A Parlament egyik alapgondolata az volt, hogy nemzeti szinten is tegyék elérhetőbbé és láthatóbbá a tagállamok emberi jogi helyzetére vonatkozó sokféle meglévő adatot és jelentést. A Bizottság örömmel fogadta ezt a javaslatot, mivel számos egyéb szereplő – így az Európa Tanács és annak Velencei Bizottsága, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, és nem kormányzati szervezetek – gyűjt információkat a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok tagállami helyzetéről.

3.2. A Bíróság iránymutatása a tagállamok számára

Az EUB (az előzetes döntéshozatali eljárások rendszere keretében) továbbra is iránymutatást adott a nemzeti bíróságoknak a Charta alkalmazhatóságáról és értelmezéséről. A Bíróság a Tele2 Sverige AB és a Tom Watson e.a egyesített ügyekben két tagállam jogszabályait vizsgálta, amelyek minden elektronikus hírközlési berendezés tekintetében valamennyi előfizető és nyilvántartott felhasználó összes forgalmi és helymeghatározó adatának általános és különbségtétel nélküli megőrzését írták elő. A Bíróság kimondta, hogy ezek a jogszabályok korlátozták a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot (a Charta 7. és 8. cikke). Figyelemmel a korlátozások széles körére és a korlátozott biztosítékokra, a szóban forgó korlátozások egyike sem tekinthető indokoltnak még akkor sem, ha a súlyos bűnözés elleni küzdelem a célkitűzés. E célkitűzés azonban igazolhatja a forgalmi és helymeghatározó adatok korlátozott megőrzését, amennyiben ez a feltétlenül szükséges mértékre korlátozódik a megőrzendő adatkategóriák, az érintett kommunikációs eszközök, az érintett személyek és a megőrzési időszak tekintetében. A Bíróság a GS Media BV ügyben a hiperlinkek elhelyezését bírálta el a véleménynyilvánítás szabadságához való alapvető jog (a Charta 11. cikke) összefüggésében. A médiavállalat egy hiperlinket helyezett el a weboldalán, amely olyan weboldalakra irányította a látogatókat, ahol hírességeknek a Playboy magazin által készített fényképei voltak elérhetőek. Mivel a szerzői jog jogosultja nem engedélyezte a fényképek közzétételét az említett weboldalakon, a magazin kiadója azt állította, hogy a hiperlinkek elhelyezése sérti a szerzői jogokat. A médiavállalat továbbra is elérhetővé tette a hiperlinkeket, vagy hasonló hivatkozásokat, amikor egyes korábbi hiperlinkek elérhetetlenné váltak. A Bíróság az alkalmazandó uniós szerzői jogi irányelv alapján úgy döntött, hogy a szerzői jog jogosultjának engedélyeznie kell bármely műnek a nyilvánossághoz való közvetítését. A Bíróság kimondta, hogy a művekre mutató hiperlinkeknek a szóban forgó weboldalakon – a szerzői jog jogosultjának engedélye nélkül történő – terjesztése „a nyilvánossághoz való közvetítésnek” minősül. Elismerte azonban, hogy egyedi esetekben a linket elhelyező személy számára nehézséget okozhat annak kiderítése, hogy van-e engedély. E tekintetben méltányos egyensúlyt kell teremteni a szerzői jog tulajdonosának joga, valamint a linket elhelyező személynek a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő joga között. Mindazonáltal amennyiben a jelen esethez hasonlóan az említett személy tisztában volt, vagy tisztában kellett volna lennie a szerzői jogi jogsértéssel, tevékenysége a szerzői jog jogosultjának hozzájárulása nélküli „nyilvánossághoz közvetítésnek” minősül. Az Aranyosi és Caldararu egyesített ügyekben hozott ítélet a Charta szerinti alapvető jogok, különösen a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalma tiszteletben tartására vonatkozó tagállami kötelezettségre vonatkozott az európai elfogatóparancs végrehajtása során. A Bíróság a 4. cikk alapján (amely abszolút jogot tartalmaz) úgy döntött, hogy amennyiben a végrehajtó hatóságok olyan információkkal rendelkeznek, amelyek arra mutatnak, hogy a kibocsátó tagállamban lévő fogva tartási körülmények miatt az embertelen vagy megalázó bánásmód valós kockázata áll fenn, értékelniük kell a szóban forgó személyt érintő kockázatot, amikor döntést hoznak arról, hogy végrehajtják-e az európai elfogatóparancsot. Amennyiben az adott személy tekintetében megállapították a kockázat fennállását, el kell halasztani az európai elfogatóparancs végrehajtását, és akár mellőzni is lehet azt, ha észszerű határidőn belül továbbra sem lehet a kockázatot megszűntnek tekinteni. A kockázat értékelésekor a végrehajtásért felelős hatóságnak kellő figyelmet kell fordítania az adott személy szabadsághoz való alapvető jogára, valamint az ártatlanság vélelmének elvére (a Charta 6. és 48. cikke). 3.3. A Chartát idéző nemzeti ítélkezési gyakorlat A tagállami bíróságok továbbra is kulcsszerepet játszanak az alapvető jogok és a jogállamiság biztosításában. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége megállapította, hogy a nemzeti bíróságok 2016-ban továbbra is útmutatóként, illetve inspirációforrásként használták a Chartát, még az olyan ügyek kapcsán is, amelyek nem tartoztak az uniós jog hatálya alá. A gyermekek jogai (a Charta 24. cikke) különösen kiemelt szerepet töltöttek be. Egy brit bíróság előtti ügy egy, 25 éve az Egyesült Királyságban élő nigériai állampolgárral állt kapcsolatban, akinek a lányai (13 és 11 évesek) brit állampolgárok. A nigériai állampolgár fellebbezett a közrendi indokokon alapuló kitoloncolási végzéssel szemben. A törvényszék megváltoztatta az első fokú bíróság határozatát, mert úgy ítélte meg, hogy az utóbbi nem ismerte el a gyermekek azon jogát, hogy mindkét szülőjükkel rendszeres, személyes és közvetlen kapcsolatot tartsanak fenn, kivéve ha ez az érdekeikkel ellentétes (24. cikk). A törvényszék a bevándorlási törvénnyel összefüggésben önálló jogként értelmezte a Charta említett rendelkezését. Egy másik ügyben egy svéd bíróság a Charta 24. cikkét alkalmazta kizárólagos jogforrásként a nemzeti büntető törvénykönyv gyermekbarát értelmezéséhez . A külföldiek Svédországba való bejutását fizetség ellenében segítő személyeket általában három–négy havi szabadságvesztésre ítélik. Ebben az ügyben azonban a bíróság elismerte, hogy az érintett személyt az motiválta, hogy gyermekeken kívánt segíteni. A bíróság csupán felfüggesztett büntetést és közérdekű munkát szabott ki, szem előtt tartva a Charta 24. cikkét és azt, hogy az állami hatóságok kötelesek figyelembe venni a gyermek mindenek felett álló érdekét. 4. Fókuszban: A „Médiapluralizmus és demokrácia” címmel megrendezett 2016-os Éves Alapjogi Kollokvium

Az Éves Alapjogi Kollokvium egyedülálló teret nyújt a párbeszédhez, amely előmozdítja az emberi jogok EU-n belüli elősegítésére és védelmére irányuló kölcsönös együttműködést és politikai szerepvállalást. Az esemény lehetőséget kínál az időszerű alapjogi problémákkal kapcsolatos konkrét politikai fellépések azonosítására és kidolgozására.

A második Alapjogi Kollokvium (2016. november 17–18.) az alapjogok szempontjából térképezte fel a szabad és plurális média és a demokrácia közötti sokrétű kapcsolatrendszert . A nemzeti és uniós döntéshozók, nemzetközi és civil társadalmi szervezetek, főszerkesztők, újságírók, nemzeti szabályozó szervek, különböző újságíró és média szövetségek és IT-vállalatok képviselői, tudományos szakértők, bírák és más jogi szakemberek minden érintettet illetően javaslatokat tettek a legfontosabb intézkedésekre. Ezek megjelennek a Kollokvium következtetéseiben, amelyeket Bizottság röviddel az eseményt követően tett közzé.

Az egyik téma a média szabadságának, valamint a politikai és pénzügyi nyomásgyakorlástól való függetlenségének védelme volt. A résztvevők hangsúlyozták annak fontosságát, hogy a média szabályozó szervei függetlenek legyenek, továbbá sürgették az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv módosítására irányuló bizottsági jogalkotási javaslat gyors elfogadását.

Az eszmecsere további területét jelentette az újságírók helyzetének megerősítése, és a nyomásgyakorlással, fenyegetésekkel, fizikai erőszakkel és gyűlöletbeszéddel szembeni védelme. A résztvevők kiemelték az újságírókkal, különösen a nőkkel szembeni bűncselekmények és gyűlölet-megnyilvánulások büntetlensége elleni küzdelem fontosságát. A nyomonkövetési fellépések kiterjednek a médiapluralizmusra irányuló projektek uniós támogatására, az újságírók védelmére és az online gyűlöletbeszéd elleni küzdelemre. A Bizottság 2016 novemberében elindította az egész EU-ra kiterjedő kampányt és a nőkkel, köztük a média szereplőivel szembeni erőszak megelőzésére és leküzdésére irányuló koncentrált fellépés évét.

A résztvevők emellett megvizsgálták a konvergens médiakörnyezetből eredő kihívásokat és lehetőségeket. Megvitatták az etikus újságírás és a médiatudatosság szerepét, csakúgy mint a minőségi sajtó és az oknyomozó újságírás pénzügyi fenntarthatóságát. Az eszmecsere kiterjedt arra is, hogy az algoritmusok használata és az álhírek terjedése milyen hatást gyakorolhat a médiapluralizmusra és a tájékozott demokratikus vitára. A nyomonkövetési intézkedések közé tartozik a médiatudatosság finanszírozása, a helyes és etikus gyakorlatok azonosítása a minőségi tájékoztatás elősegítése érdekében, valamint a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó bizottsági hatásvizsgálat és nyilvános konzultáció elindítása.