HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.3.31. 
SEC(2011) 355 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a lakóingatlanokhoz kapcsoló dó hitelmegállapodásokról 
  
(EGT-vonatkozású szöveg) 
SEC(2011) 356 végleges 
SEC(2011) 357 végleges 
COM(2011) 142 végleges 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
A felelősségteljes hitelnyújtás a meghatározás s zerint az a gondosság, amellyel a hitelez ők és 
hitelközvetít ők olyan összeget hiteleznek, amelye t a fogyasztók megengedhetnek maguknak, 
és amely megfelel igénye iknek és körülményeiknek.  Ugyanígy a felel ősségteljes hitelfelvétel 
azt jelenti, hogy a fogyasztók pénzügyi helyzetükr ől lényegi, teljes és pontos információt 
adnak, és ösztönözve vannak tájékozott és fenntartható döntések meghozatalára.  
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. Problémák 
Európa egész területén emelkedik a háztar tások eladósodottsági szintje. Ez azonban 
önmagában mindaddig nem a felel őtlen hitelnyújtás és hitelfelvétel jele, amíg az adósság 
szintje fenntartható és teljesíthet ő a visszafizetés. A számok azonban azt mutatják, hogy a 
polgárok egyre nehezebben tudj ák visszafizetni tartozásai kat: 2008-ban az emberek 16 %-a 
számolt be nehézségekr ől a számlák befizetését illet ően, és a háztartások 10 %-a számolt be 
hátralékokról1. A törlesztési nehézségek a nemtelje sítések arányának em elkedéséhez és a 
kényszereladások számának növekedéséhez vezettek2. Az adatokat a felel őtlen hitelnyújtáson 
és hitelfelvételen kívül más tényez ők is befolyásolhatják, mint pé ldául az általános gazdasági 
visszaesés. Mindazonáltal az érdekeltek beszámolóiból szer zett kvalitatív bizonyítékkal 
kombinált, ehhez a hatásvizsgálathoz gy űjtött adatok és az egész Európából származó 
elmondások alapján egyértelm ű, hogy ez nem csak egy egy-két tagállamra korlátozódó 
konjunkturális probléma, hanem az egész Unióra jellemz ő. 
Egy adott jelzáloghitel jóváhagyás ára vonatkozó döntést, a hitelfelvev ő esetleges 
jelzálogtermék-választását és a hitelfelvev ő hitelvisszafizetési képességét számos tényez ő 
befolyásolja. Ezek közé tartozik a gazdaság i környezet, az információs aszimmetriák és 
összeférhetetlenségek, a szabályozási rések és következetlenségek, valamit egyéb olyan 
tényezők, mint a hitelfelvev ő pénzügyi jártassága és a jelzálogfinanszírozási struktúrák. Bár 
ezek az egyéb tényez ők egyértelm űen szerepet játszanak, tén y, hogy bizonyos piaci szerepl ők 
felelőtlen magatartása a pénzügyi válság  egyik oka volt. Ezért egyértelm ű, hogy foglalkozni 
kell a felel őtlen hitelnyújtással és  hitelfelvétellel annak érdekében, hogy el kerüljük a jelenlegi 
pénzügyi válság megismétl ődését. 
A felelőtlen jelzálog-hitelezési és hitelfelvéte li gyakorlatokkal kapcsolatosan a következ ő 
problémák kerültek meghatározásra. Az alább ismertetett problémák mellett a jelzáloghitelek 
lejárat előtti visszafizetése kapcsán is  súlyos problémák merültek fel. Ezeket a problémákat, 
amelyek egyenl őtlen versenyfeltételeket teremten ek, akadályozzák a határokon átnyúló 
tevékenységet és a fogyasztó i mobilitást, és hatással vannak a fogyasztók bizalmára, 
részletesen ismerteti az EU jelzáloghitel-piacainak in tegrálásáról szóló fehér könyvet3 kísérő 
hatásvizsgálat. 
                                                 
1 Europeans’ state of mind , Eurobarométer 69., 2008. november. Towards a Common Operational 
European Definition of Over-indebtedness , Observatoire de l’épargne Européenne, a CEPS és a 
University of Bristol együttm űködésével, 2008. február. 
2 A tagállamok által a Bizottságnak szolgáltatott információ. 
3 SEC(2007) 1683. 
HU 3   HU 2.1.1.  Összehasonlíthatatlan, kiegyensúlyoz atlan, hiányos és nem egyértelm ű reklámozás és 
marketing 
Az egész EU-ban találkozhatunk a jelzálogtermékek nem megfelel ő reklámozásának 
eseteivel. Gyakran nehéz összehasonl ítani a hiányos és nem egyértelm ű reklám- és 
marketinganyagokat, amelyek nem teszik lehet ővé, hogy a fogyasztó válogasson. A 
megtéveszt ő reklámozást tiltó nemzeti és uniós jogs zabályok ellenére következetlenségek és 
hiányosságok állnak fenn. Az eltér ő szabályok azt is jelentik, hogy a termékeket és 
szolgáltatásokat határokon átnyúlóan kínáló hitelez ők és/vagy hitelközvetít ők további 
nehézséggel szembesülnek. 
2.1.2.  Elégtelen, rosszul id őzített, bonyolult, összehasonlíthatatlan és nem egyértelm ű 
szerződéskötést megel őző tájékoztatás 
Történtek er őfeszítések a szerz ődéskötést megel őző tájékoztatás min őségének és 
összehasonlíthatóságának javítása érdekében, ilyen volt például a laká shitelekre vonatkozó, 
szerződéskötés el őtti információkról szóló európai magatartási kódex. A kódex alkalmazása 
azonban vegyes volt, az ér vényesítési és ellen őrzési mechanizmusok pedig hatástalanok. Az 
egyeztetett európai szabványosíto tt információs adatlap (Europ ean Standardised Information 
Sheet – ESIS) átadásának id őbeli ütemezése változó, ez pedig korlátozza például az ajánlatok 
összehasonlítása céljából való felhasználhatóságát. A kódex létezése ellenére számos piaci 
hiányosság maradt fenn. El őször, nehéz összehasonlítani a szerz ődéskötést megel őző 
tájékoztatást. Az eltér ő módszertanok és költségalapok  az európai szabványosított 
információs adatlap egyik kulcseleméne k, a teljeshiteldíj-mutatónak (THM) az 
összehasonlíthatóságát is lehe tetlenné teszik. Másodszor, a fogyasztók bonyolultnak és nem 
egyértelm űnek ítélik a nyújtott információt. Harmadszor, a nyújtott tájékoztatás gyakran 
hiányos. Végül, nincsenek a hitelez ő és a hitelközvetít ő közötti kapcsolatra vonatkozó 
információ közzétételére irányadó szabályok. 
2.1.3.  Nem megfelel ő tanácsadás 
A tanácsadás terén az ellentétes érdekek pi aci hiányosságokhoz vezethetnek. A tanácsadók 
ellenérdekeltek lehetnek a pártatlan tanácsadásban, például mert adott termékek értékesítéséért eltér ő mértékű javadalmazásban részesülnek a különböz ő hitelezőktől. 
Bizonyított, hogy a jelzáloggal kapcsolatos ta nács számos esetben nem volt megfelel ő, és a 
fogyasztó megkárosításához vezetett. Mivel nincsenek olyan szabályok vagy el őírások, 
amelyek alapján a tanácsadást értékelni lehetn e, nehéz meghatározni, hogy az adott tanács 
megfelelő volt-e. 
2.1.4.  Nem megfelel ő alkalmassági és hite lképességi vizsgálatok 
E területen fontos piaci hi ányosság, hogy nincsenek ösztönz ők alapos hitelképességi és/vagy 
alkalmassági vizsgálatok elvégzésére. A hitelez ők a mögöttes biztosíték (a jelzáloggal terhelt 
ingatlan) értékére hagyatkozha tnak, átruházhatják a nemtelje sítés kockázatát vagy harmadik 
félnek értékesíthetik a hitelt. Hasonlóképpen a fogyasztóknak is érdekük lehet a ténylegesnél 
magasabb jövedelmet feltüntetni, h ogy megkapják a hitelt. A nemlétez ő, nem egyértelm ű 
vagy következetlen szabályozási keret formájában felmerül ő szabályozási hiányosságok 
szintén hozzájárulnak a nem megfelel ő alkalmassági és hitelképességi vizsgálatokhoz. A 
szabályozási akadályok a hitelez őket gátolják abban, hogy egy adatbázison keresztül 
határokon átnyúlóan hozzáférjenek egy hitelfelvev ő hitelképességére vonatkozó 
információkhoz. 
HU 4   HU 2.1.5.  A hitelközvetít őkre és jelzáloghitelt nyújtó nem-hitelintézetekre vonatkozó, nem 
hatékony, következetlen vagy nemlétez ő nyilvántartásba-vételi, engedélyezési és 
felügyeleti rendszerek 
Nem minden tagállam írja el ő a hitelközvetít ők nyilvántartásba véte lét vagy engedélyezését, 
ami megteremtheti a felel őtlen magatartás lehet őségét. A nyilvántartásba-vételi és 
engedélyezési követelmények hiánya azt is jelenti, hogy kicsi a hatóságok mozgástere a 
hitelközvetít ők tevékenységeinek felügyeletére, vagy he lytelen magatartás esetén szankciók 
kiszabására. Mindez versenyellenes környezet et teremthet, amelyben nem kérik számon a 
helytelen magatartást, a túlzott kockázatvállalást vagy a nem megfelel ő tanácsadást. A 
hitelközvetít ők határokon átnyúló tevékenysége jelenl eg rendkívül korlát ozott: az uniós 
szinten jellemz ő sokszínű szabályozás akadályt jelenthe t egy vállalkozás azon döntésében, 
hogy folytasson-e határokon átnyúló tevékenységet. 
Hat tagállamban nincsenek nyilvántartásba-vét eli és engedélyezési követelmények a nem-
hitelintézetek számára, a szabályozással rendelkez ő többi tagállam esetében pedig széles 
skálán mozognak a követelmények. A nyilvántart ásba-vételi és engedélyezési követelmények 
hiánya azt is jelenti, hogy a hatóságoknak kevés alapjuk van a nem-hitelintézetek 
tevékenységeinek felügyeletére va gy helytelen magatartás esetén szankciók kiszabására, ami 
a fent leírtakhoz hasonló eredménnyel jár. 
2.2. Következmények 
A meghatározott problémák következményekkel járnak a fogyasztókra, a hitelközvetít őkre, a 
hitelezőkre és a gazdaság egészére nézve. 
2.2.1.  A szélesebb gazdaságra gyakorolt, jelent ős továbbgy űrűző hatás 
A jelzáloghitel-piacok jelent ős szerepet játszanak az EU gazdaságában. 2008-ban a fennálló 
lakáscélú jelzáloghitelek az EU27-ben az uniós  GDP mintegy 50%-át tették ki. A felel őtlen 
hitelnyújtás és hitelfelvétel ezért jelent ős hatással lehet a szélesebb gazdaságra nézve. 
Hatással van a jelzáloghitelez ők fizetőképességére. Mivel a pénz ügyi intézményeknek egyre 
nagyobb t őkeösszegeket kell félretenniük a súl yos veszteségek fedezésére, csökken a 
felelősségteljes hitelfelvev ők és vállalkozások számára hozzáférhet ő hitel, ami viszont 
korlátozza a gazdasági növekedést  és a fogyasztást. A felel őtlen hitelnyújtásnak és 
hitelfelvételnek pénzügyi ha tása is van a kormányzati ment őprogramok vagy az államosítás 
révén, aminek következtében az állami költségvetések nyomás alá kerülnek, és gyakran van szükség költségvetési megszorításokra. Végül a növekv ő munkanélküliség, valamint a 
szociális kiadások és lakáshoz jutás iránti me gnövekedett igény miatt a szociális biztonsági 
hálók is túlfeszülnek. 
2.2.2.  A fogyasztók megkárosításának kockázata 
A fogyasztók, akik számára alkalmatlan term ékeket értékesítenek, gyakran pénzügyi 
nehézségekbe kerülnek, ami túlzott mérték ű eladósodottsághoz, és akár  nemteljesítéshez vagy 
kényszereladáshoz is vezethet. A fogyasztókat megkárosíthatjá k azok a szabál yozási korlátok, 
amelyek miatt a hitelez ők nem tudnak megfelel ő hitelképességi és alkalmassági vizsgálatot 
végezni, vagy azok a többletköltségek, am elyekkel a határokon át nyúlóan tevékenyked ő 
hitelezők szembesülnek. Ezeket a fogyasztókat érhe ti közvetlen pénzügyi hátrány (például 
magasabb árat fizetnek egy olcsóbban is elérhet ő termékért), vagy potenciális szociális 
hátrány (például annak elle nére nem kapnak jelzáloghite lt, hogy képesek lennének azt 
HU 5   HU visszafizetni). Végül a fogyaszt ók el is veszíthetik a hitelez ők és hitelközvetít ők iránti 
bizalmukat. 
2.2.3.  Alacsony ügyfélmobilitás 
A fent megállapított problémák közül több gátolja  az ügyfelek mobilitását.  Az átláthatóság és 
az összehasonlíthatóság hiánya oda vezethet, hogy a fogyasztók nem néznek körül az igényeiknek legjobban megfelel ő ajánlat után kutatva. A s zármazási országuktól eltér ő 
országban hitelt felvenni kí vánó fogyasztók magasabb ára kkal szembesülhetnek vagy 
megtagadhatják t őlük a lehet őséget amiatt, hogy a külföldi hitelez ők nem képesek elegend ő 
információhoz jutni a fogya sztó hiteltörténetér ől. 
2.2.4.  Alacsony mérték ű határokon átnyúló tevékenység 
Az olyan gazdasági korlátok, mint az infrastruktúrák hozzáférhet őségének költségei, valamint 
a reklámanyagok, tájékoztató közzétételek, termék ek, az üzleti modell és az árstratégia helyi 
viszonyokhoz történ ő igazításának kényszere, megnövelik a másik tagállamban folytatott 
üzleti tevékenységgel járó költségeket. Ezek a korlátok visszatartják a piacralép őket és 
visszafogják a versenyt. Péld ául a határokon átnyúlóan m űködni kívánó hitelközvetít ők 
további nehézséggel szembesülnek: a be fektetési vagy biztosítási közvetít őktől eltérően 
számukra nem létezik az „útlevél” rendszere. 
2.2.5.  Egyenlőtlen feltételek a piaci szerepl ők és a termékek közt 
A szabályozási rések és a szabályozási keret kö vetkezetlenségei olyan helyzetet teremtettek, 
amelyben a jelzálogpiac szerepl ői ugyanazt a tevékenységet végzik, ugyanolyan 
kockázatokkal szembesülnek, de nem szükségszer űen ugyanolyan szab ályok mellett. A 
fogyasztói hitelekre és a jelz áloghitelekre vonatkozó eltér ő szabályozási keret arbitrázshoz is 
vezethet a két különböz ő hiteltermék (fogyasztói hite l és jelzáloghitel) között. 
3. S
ZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
Két általános célkit űzés közös minden problématerületen. Az els ő a fogyasztók, hitelez ők és 
hitelközvetít ők számára magas szint ű fogyasztóvédelmet kínál ó, hatékony és versenyalapú 
egységes piac megteremtése, a következ ő négy konkrét célkit űzés előmozdításával: 
– fogyasztói bizalom; 
– ügyfélmobilitás; 
– hitelezők és hitelközvetít ők határokon átnyúló tevékenységei; 
– egyenlő versenyfeltételek. 
A második a pénzügyi stabilitás el őmozdítása annak biztosításá val, hogy a jelzáloghitel-
piacok felel ősségteljesen m űködnek. 
4. AZ UNIÓS FELLÉPÉS INDOKOLTSÁGA  
Ha csak a tagállamok lépnek fel, ez eltér ő szabályrendszerekhez vezet, ami alááshatja a bels ő 
piac működését, vagy új akadályokat görd íthet elé, és EU-szerte egyenl őtlen 
HU 6   HU fogyasztóvédelmi szinteket te remthet. Ezért uniós szint ű közös el őírásokra van szükség a 
magas szint ű fogyasztóvédelmet biztosító hatékony és versenyalapú bels ő piac kialakulásának 
elősegítése, valamint annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamokban eltér ő szabályok és 
gyakorlatok alakuljanak ki. A Szerz ődés magas szint ű fogyasztóvédelmet  biztosító bels ő piac 
létrehozásának és m űködésének, valamint a szabad szol gáltatásnyújtásnak a biztosítására 
irányuló fellépésr ől rendelkezik. A lakóingatlanokhoz kapc solódó jelzálog esetében az ilyen 
piac még messze áll a megvalósulástól, mivel számos akadálya van a szabad szolgáltatásnyújtásnak és a bels ő piac megteremtésének. A fellépés jogalapja a Szerz ődés 
következő rendelkezése: 114. cikk (korábbi 95. cikk). 
5. S
ZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK  
Számos szakpolitikai lehet őség felmerült, ezeket az alábbi  táblázat foglalja össze. A 
megtartott lehet őségeket kiemeltük. Az elemzés bebizonyította, hogy ezekkel a 
lehetőségekkel lehet a leghatékonyabban és le geredményesebben elér ni a fent leírt 
célkitűzéseket. A lejárat el őtti visszafizetésre vonatkozó szakpolitikai lehet őségeket 
részletesen elemzi és értékeli az EU jelzáloghitel-piacainak integrálásáról szóló fehér 
könyvet4 kísérő hatásvizsgálat, és a jelzálogh itelre vonatkozó szak politikai lehet őségek 
költségeit és el őnyeit elemz ő tanulmány5. 
Hirdetés és marketing  
1: Nincs intézkedés  
2: A fogyasztói hitelekr ől szóló irányelv 4. cikkében lév őkhöz hasonló reklámozás i szabályok bevezetése  
3: A reklám- és marketinganyagok formájára és tartalmára vonatkozó konkrét szabályok bevezetése  
Szerződéskötést megel őző tájékoztatás  
1: Nincs intézkedés  
2: Annak biztosítása, hogy a fogyasztók megkapják az európai szabványosított információs adatlapot  
3: Annak biztosítása, hogy az európai szabványosított információs adatlapot kell ő időben biztosítsák ahhoz, hogy a fogyasztó 
válogatni tudjon  
3.1: Elveken alapuló követelmény  
3.2: Az információnyújtás határidejének meghatározása  
4: Az európai szabványosított információs adatlap formátumának és tartalmának javítása  
5: A THM szabványosítása  
5.1: Szabványosítás a költségek sz űk jegyzéke alapján  
5.2: Szabványosítás a fogyasztói hitelekr ől szóló irányelv 19. cikke alapján  
5.3: Szabványosítás a költségek széles kör ű jegyzéke alapján  
6: A jelzálogot kínáló szerepl őre vonatkozó, szerz ődéskötést megel őző kiegészít ő információ (például javadalmazás)  
Jelzáloggal kapcsolatos tanácsadás  
1: Nincs intézkedés  
1.2: Megfelel ő magyarázat biztosítására vonatkozó követelmény (a fogyasztói hitelekr ől szóló irányelv 5. cikkének (6) 
bekezdése)  
1.3: Elveken alapuló tanácsadási el őírások  
1.4: A jelzáloggal kapcsolatos tanácsadás  nyújtására vonatkozó követelmény  
A tanácsadók javadalmazási stratégiái  
2.1: Nincs intézkedés  
2.2: A javadalmazási politikára vonatkozó, elveken alapuló iránymutatás  
2.3: A javadalmazás módszereire és szintjére vonatkozó egyedi szabályok  
Hitelképességi vizsgálat  
1.1: Nincs intézkedés  
1.2: Követelmény a hitelez ő számára a hitelfelvev ő hitelképességének vizsgálatára  
                                                 
4 SEC(2007) 1683. 
5 Study on the costs and benefits of different policy options for mortgage credit , London Economics, 
Achim Dübellel (Finpolconsult), az institute  für finanzdienstleistungen (iff) együttm űködésével, 2009. 
november, 200–336. o. 
HU 7   HU 1.3: Követelmény a hitelez ő számára a hitel megtagadására negatív hitelképességi vizsgálat esetén  
1.4: Megkülönböztetésmentes hozzáférés az adatbázisokhoz a hitelez ők számára  
1.5: Az adatbázisok tartalmának és jellemz őinek egységesítése  
1.6: Követelmény a hitelfelvev ő számára a helyzetére vonatkozóan helyes információk megadására  
Alkalmassági vizsgálat  
2.1: Nincs intézkedés  
2.2: Követelmény a hitelez ő vagy a hitelfelvev ő számára a kínált termék alkalmasságának értékelésére  
2.3: Követelmény a hitelfelvev ő figyelmeztetésére, ha a választott termék nem alkalmas számára  
2.4: Követelmény a hitelfelvev ő számára a helyzetére vonatkozóan helyes információk megadására  
2.5: Egyedi termékszabályozás, többek között bizo nyos hiteltermékek esetében tiltások vagy fels ő határok  
Hitelközvetít ők: Nyilvántartásba vétel és engedélyezés  
1.1: Nincs intézkedés  
1.2: Elveken alapuló követelmények  
1.3: Egyedi követelmények  
1.4: Útlevél bevezetése  
Hitelközvetít ők: Prudenciális követelmények és felügyelet  
3.1: Nincs intézkedés  
3.2: Elveken alapuló követelmények  
3.3: Egyedi követelmények  
3.4: Uniós szint ű felügyelet bevezetése  
Nem-hitelintézetek: Nyilvántartásba vétel és engedélyezés  
1.1: Nincs intézkedés  
1.2: Elveken alapuló követelmények  
1.3: Egyedi követelmények  
Nem-hitelintézetek: Prudenciális követelmények és felügyelet  
3.1: Nincs intézkedés  
3.2: Elveken alapuló követelmények  
3.3: Egyedi követelmények  
3.4: Uniós szint ű felügyelet bevezetése  
6. HATÁSOK  
Az előnyben részesített lehet őségek csökkentik annak valószín űségét, hogy a fogyasztó olyan 
terméket vásárol, amelyet nem engedhetne meg magának. A fogyasztói bizalomra gyakorolt erős pozitív hatás várhatóan a hiteltermékek iránti keresletet is meger ősíti és ösztönzi 
fogyasztói mobilitást, nemzeti és – bár ki sebb mértékben – határokon átnyúló szinten 
egyaránt. 
Számos tagállamban, ahol már léteznek hasonló kötelezettségek, a megtartott lehet őségek 
némelyikének végrehajtása nem vezet jelent ős változásokhoz a piaci szerepl ők működésében 
a kínálati oldalon. Mindazonáltal az el őnyben részesített szakpolitikai lehet őségek jelent ős 
hatással lesznek a hitelez ők és hitelközvetít ők határokon átnyúló tevékenységére. A külföldi 
hitelnyújtók és hitelközvetít ők piacra lépése er ősíti a versenyt, ami a fogyasztó számára 
szélesebb hiteltermék-kínálatban csapódik le, és  még akár az árak csökkenéséhez is vezethet. 
E csomag átfogó hatása nem számítható ki az egyedi hatások egyszer ű összegeként. Ennek 
oka nemcsak az egymást átfed ő költségek és hasznok kett ős beszámításának a kockázata, 
hanem az egyes lehet őségek közötti szinergiák is, amelyek feler ősíthetik a lehet őségek 
hatását. A jelenlegi tényeken alapuló bizo ttsági számítások szer int 1 272–1 931 millió EUR 
közé tehet ő a várható haszon mértékének konzervatív becslése. A várt összes egyszeri és 
folyamatos költség 383–621 millió EUR, illetve 268–330 millió EUR közötti. 
Az előnyben részesített lehet őségek hatásainak legtöbbje az egész EU-ra kiterjed. 
Mindazonáltal néhány lehet őség esetében a költségek és a hasznok fokozottabbak lesznek 
azon tagállamokban, amelyeknek jelent ősen ki kell igazítaniuk a meglév ő szabályokat vagy 
HU 8   HU teljes szabályozási keretet ke ll bevezetniük (például azon or szágokban, ahol a hitelközvetít ők 
vagy a nem-hitelintézetek egyá ltalán nem szabályozottak). 
Két ellentétes potenciális társadalmi hatás azonosítha tó: fennáll a veszély, hogy a 
felelősségteljes hitelnyújtási gyakorlatok miatt korlát ozottá válhat a hitelhez való hozzáférés, 
különösen a hitelfelvev ők bizonyos csoportjai (pél dául az alacsony jövedelm űek) számára, 
mindazonáltal a felel ősségteljes hitelnyújtási politika e gyúttal fokozza is a hitelnyújtási 
gyakorlatok fenntarthatóságát, és  ezáltal a társadalmi kohéziót. 
A megtartott lehet őségek legtöbbje esetében nem várh ató az adminisztratív terhek 
növekedése. Az ez alóli kivételek a hitelközvetít ők és nem-hitelintézetek szabályozási 
keretéhez köt ődnek, amely esetében az ezen piaci szerepl ők engedélyezéséhez és 
nyilvántartásba vételéhez, valamint az új  jogi szabályozásnak való folyamatos 
megfelelésükhöz kapcsolódó költségek adminisztr atív terhet jelentenek majd az említett 
szereplők számára. 
7. KÖVETKEZTETÉS  
Az előnyben részesített szakpolitik ai eszköz az uniós iránye lv. Az irányelv lehet ővé teszi az 
arányosság figyelembevételét a harmonizáció szin tjén keresztül. A részletes harmonizáció 
nem mindig szükséges vagy helyénvaló: az inga tlanpiac és a jelzálogpi ac szerkezete jelent ős 
mértékben eltér az EU-ban, és a termékek és a javadalmazási struktúrák szintén igen 
változatosak. Az uniós beavatkozásnak elég rész letesnek kell lennie a hatékonyság érdekében, 
ugyanakkor viszont elég magas szint űnek ahhoz, hogy figyelembe vehesse Európa 
sokféleségét. 
A javasolt uniós irányelv el őirányozza megfelel őségének és eredményességének 
felülvizsgálatát. Erre a felülvizsgálatra végreha jtása után néhány évvel kerül sor, és nyilvános 
konzultációt is magában foglal.