HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Strasbourg, 2022.4.5.  
SWD(2022) 100 final  
 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM  
 
A HATÁSVIZSGÁLATI JELENTÉS VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓJA  
 
[…] 
amely a következő dokumentumot kíséri  
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE  
az ózonréteget lebontó anyagokról és az 1005/2009/EK rendelet hatályon kívül 
helyezéséről  
{COM(2022)  151 final}  - {SEC(2022)  157 final}  - {SWD(2022)  98 final}  -
 {SWD(2022)  99 final}   
 
1 Az ózonkárosító anyagok (ODS -ek) kibocsátásai nemcsak az ózonrétegben keletkező 
„lyukért”  felelősek, de hozzájárulnak az éghajlat felmelegedéséhez  is: mindez súlyos 
negatív hatást gyakorol az emberi egészségre, a bioszférára és az éghajlatváltozásra, 
valamint jelentős gazdasági következményekkel jár. Az ilyen hatások megelőzése 
kulcsfontosságú az európai zöld megállapodás  és az éghaj latváltozásról szóló Párizsi 
Megállapodás , valamint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali 
jegyzőkönyv  Unió részről történő betartása szempontjából.  
Az EU -szintű jogszabályok három évtizeden keresztül  jelentették akadályát igen 
tekintélyes mennyiségű ózonkárosító anyag légkörbe kerülésének. Ma már csak nagyon 
kevés ózonkárosító anyag felhasználása engedélyezett az EU -ban, és ezt is szigorúan 
ellenőrizni kell az illegális alkalmazás elkerülése érdekében . A hangsúly tehát az ODS -
gyártás fokozatos kivezetéséről és a fogyasztás mérsékléséről áttevődött az uniós 
rendelet által kötelezővé tett jelentős kibocsátáscsökkentés fenntartására .  
Ez az értékelés az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 1005/2009/EK re ndelet 
felülvizsgálatának  alapját képezi. Egy felmérés1 megállapította, hogy az említett 
rendelet általában véve megfelel a célnak , és az ODS -ekre vonatkozó, szigorúan 
ellenőrzött uniós politikának  sikerült megelőznie az újbóli kibocsátásokat. A még 
meglév ő kevés számú felhasználási módot azonban valamelyest hatékonyabban, 
koherensebben és egyértelműbben lehetne ellenőrizni. Ezért ez a felülvizsgálat először is 
a meglévő intézkedések finomhangolásáról  szól. Másodszor, a zöld megállapodás 
fényében a Bizottsá g megvizsgálja, hogy a fennmaradó kibocsátás arányos költségek 
mellett tovább csökkenthető -e.  
Az e problémák kezelését célzó intézkedések három különböző csomagba kerültek. Az 1. 
lehetőség  csak költségmegtakarítással vagy nagyon alacsony költségekkel  járó 
intézkedéseket foglal magában. Az egyszerűsítésre, a nagyobb koherenciára és a 
pontosításra, valamint az alacsony költségű kibocsátáscsökkentési intézkedésekre 
összpontosít, megelőzve a fémfalú panelek szigetelőhabjából származó kibocsátásokat a 
felújítás i vagy bontási tevékenységek során. A 2. lehetőség  a fentieken túl magában 
foglalja a szigetelőhabok különféle típusaiból történő ODS -visszanyerést, valamint az 
átfogóbb nyomon követést és ellenőrzést, mindezt mérsékelt költségek mellett . A 3. 
lehetőség  felöleli az összes megvalósíthatónak tekintett lépést, beleértve a magas 
költségű  intézkedéseket is. Az előnyben részesített intézkedéscsomagot a 2. lehetőség 
tartalmazza , mivel lényegesen magasabb kibocsátásmegtakarítást érne el, mint az 1. 
lehetőség, így n agyobb összhangban van az európai zöld megállapodással. (A harmadik 
csomag túl költségesnek tűnik ahhoz képest, hogy milyen előnyökkel járna.)  
A 2. lehetőség keretében – leghatékonyabb kibocsátáscsökkentési intézkedésként – 
kötelező lesz két szigetelőhab -típus2 ózonkárosító anyagainak visszanyerése és 
megsemmisítése  a régi épületek felújítása vagy bontása során. 2050 -ig ez az intézkedés 
                                                           
1 SWD(2019) 407 final. https://ec.europa.eu/clima/document/download/62a6fb28 -0df8 -4abb -b3e8 -
373933f97191_en  
2 A fémfalú panelek habja mellett itt a bizonyos rétegelt lemezek közötti habról van szó, függően attól, 
hogy hová kerülnek betöltésre.  
 
2 
 összesen közel 180 millió tonna szén -dioxidnak (tCO2e) megfelelő kibocsátást takaríthat 
meg. Összehasonlításképpen: ez megegyezik a Hollandia által 2019 -ben az összes 
üvegházhatású gá z tekintetében jelentett mennyiséggel (az ENSZ Éghajlatváltozási 
Keretegyezménye) . A becslések szerint azokban az országokban, ahol érvényben vannak 
a bontási tevékenységekre vonatkozó szabályok és rendelkezésre áll a szükséges 
infrastruktúra, a kibocsátás csökkentési költség nem éri el a 20  EUR/t szén -dioxid -
egyenértéket, és jóval 230  EUR/t CO2e alatt lesz minden tagállamban. A költségek tehát 
arányosak, ha figyelembe vesszük azt, amivel más ágazatok járulnak hozzá a 
klímasemlegesség megvalósításához  az EU hosszú távú stratégiája keretében3. A 
kiválasztott alternatíva ösztönözni fogja a K+F -et, és további munkahelyeket teremthet 
az újrahasznosítási ágazatban. A hatékonyságot, a koherenciát és az egyértelműséget 
növelő  intézkedések esetében a vállalkozások, a  kkv-k, a tagállamok és a Bizottság 
költségmegtakarításra  számíthatnak. Az alacsony költségekhez átfogóbb nyomon 
követés és ellenőrzés  társul.   
A hatásvizsgálat előkészítése során széles körű konzultációra került sor az érdekelt 
felekkel . A résztvevők általánosságban támogatták a 2. lehetőség intézkedéseit, 
ugyanakkor a nagyon magas becsült költségek miatt a vállalkozások ellenezték a 3. 
lehetőség egyes kiegészítő intézkedéseit.  
                                                           
3 https://ec.europa.eu/clima/eu -action/climate -strategies -targets/2050 -long -term -strategy_en 
(europa.eu)