A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (prümi határozat) végrehajtásáról /* COM/2012/0732 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (prümi határozat) végrehajtásáról 1. Bevezetés E jelentés célja, hogy több mint négy évvel a 2008/615/IB tanácsi határozat elfogadását követően, és több mint egy évvel a határozat teljes körű végrehajtására megállapított 2011. augusztus 26-i határidő lejárta után értékelje a végrehajtás állapotát. Eredetileg e jelentés a végrehajtás értékelése mellett az eszköz további fejlesztésére vonatkozó ajánlások mérlegelését is céljául tűzte ki (vö. a 36. cikk (4) bekezdésével), de mivel a végrehajtás jelentős késedelmet szenved, a Bizottság a végrehajtás teljes megvalósulásáig nem mérlegel további fejlesztéseket. A Biztosság így kívánja elkerülni a végrehajtás további lassulását, és elősegíteni a stabil jogi környezetben történő gyors végrehajtást. Minthogy a végrehajtás helyzete nem kielégítő, a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést a határozat teljes körű végrehajtása érdekében. Jóllehet a rendszert már alkalmazó[1] tagállamok tapasztalatai igazolták, hogy az eszköz hozzáadott értéket képvisel, az alkalmazással kapcsolatban felmerült néhány probléma. Ezért e jelentés – a végrehajtás értékelésén túl – az eszköz működése során felmerült főbb problémákat is számba veszi. E jelentés elkészítéséhez a Bizottság kérdőívet (prümi kérdőív) küldött ki, amelyet 25 tagállam – Máltán és Portugálián kívül az összes – meg is válaszolt. További információforrásként szolgált még: · a Tanács lengyel elnöksége és a mobilkompetencia-csoport (továbbiakban MCT)[2] közös, a prümi határozatok végrehajtási határidejét követően elkészített kérdőíve (CM 4285/11); · a prümi határozatok végrehajtásáról szóló féléves jelentés (17761/11. sz. dokumentum); · a DAPIX-on[3], illetve a prümi munkacsoportokon belül folytatott megbeszélések; · az európai információcsere-modell (EIXM) kialakításáról tartott megbeszélések; · kapcsolattartás és megbeszélések a DNS-, ujjlenyomat- és gépjármű-nyilvántartási adatcsere vezető szakértőivel, valamint az MCT-vel és a Prüm-ügyfélszolgálattal[4]. 2. A jogi eszköz 2005. május 27-én 7 európai ország megkötötte a határon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló szereződést (más néven Prümi Szerződést), amelyhez később további országok (BG, RO, SI, FI, HU, EE, SK) csatlakoztak. A szerződés lényegi elemei a 2008/615/IB[5] tanácsi határozat 2008. június 23-án történt elfogadásával az uniós jog részévé váltak. Ezzel egyidejűleg a Tanács elfogadta a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozatot[6] (a továbbiakban együtt: a két prümi határozat). Izland és Norvégia a tanácsi határozatok bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás aláírásával 2009 novemberében társult a két prümi határozathoz. A prümi határozat elemei A prümi határozatot alkotó 4 elem: (a) Automatizált adatkeresés A DNS-, a daktiloszkópiai (ujjlenyomatok) és a gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált adatkeresésére, valamint ezen adatok nemzeti adatállományokkal történő összehasonlítására vonatkozó rendelkezéseket főként a 2. fejezet tartalmazza. Ez a rész amellett, hogy jelentős előrelépést jelent a bűnüldözési információk cseréjének területén, a végrehajtás szempontjából a legösszetettebb feladatot testesíti meg. (b) A bűncselekmények megelőzése érdekében folytatott információcsere A határon átnyúló dimenziójú nagyszabású eseményekkel kapcsolatos bűncselekmények megelőzéséről, valamint az esetleges terrorcselekményekről a 3. és 4. fejezet rendelkezik. (c) Rendőrségi együttműködés A határon átnyúló rendőrségi együttműködés megerősítéséről, többek között a végrehajtó hatáskör másik tagállam területén történő gyakorlásának lehetőségéről az 5. fejezet rendelkezik. (d) Adatvédelem A határozat alkalmazására vonatkozó átfogó és részletes adatvédelmi szabályokat a 6. fejezet tartalmazza. E jelentésben „a rendszert már alkalmazó” kifejezés azon tagállamokra vonatkozik, amelyeket a Tanács határozatban felhatalmaz bizonyos típusú adatok cseréjére, és ezek esetében is kizárólag azt jelöli, hogy az adott tagállam rendelkezik az automatizált adatmegosztáshoz szükséges kezdeti kapacitással. Mielőtt a Tanács elfogadná az említett határozatot, a tagállamot más tagállamok szakértői értékelik[7]. 3. Végrehajtás jelenlegi helyzete DNS-adatok A mellékletben 2012. október 31-én szereplő 18 tagállam mellett további 5 jelezte, hogy jelentős előrelépést ért el az automatizált DNS-adatcsere feltételeinek teljesítése terén, és 2013 elejére valószínűleg már alkalmazni fogja a rendszert. Jóllehet e terület helyzete a jogszabályban meghatározott 2011. augusztusi határidő lejártakor aggodalomra adott okot, az azóta eltelt időszakban a helyzet jelentős mértékben javult. Mindezek ellenére 4 tagállam – EL, EI, IT, UK – esetében jelentősen fokozni kell az erőfeszítéseket. Ujjlenyomatok Az ujjlenyomat-adatok testesítik meg azt a területet, ahol a legtöbb tagállam küzd komoly lemaradással. A 2012. október 31-i állapot szerint csupán 14 tagállam állt készen arra, hogy automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszerét (AFIS) a többi tagállam adatkeresésre használja. További 7 tagállam várhatóan befejezi a technikai végrehajtást és készen áll majd a 2013 elején esedékes értékelésre. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján 6 tagállam (EL, IE, IT, PL, PT, UK) esetében továbbra sem egyértelmű, hogy mikortól fogják alkalmazni a rendszert. Gépjármű-nyilvántartási adatok Igaz ugyan, hogy a 2012. október 31-i állapot szerint mindössze 13 tagállam alkalmazta a rendszert a gépjármű-nyilvántartási adatok területén, de számos további tagállam esetében gyors előrelépés várható. További 4 tagállam már túljutott, vagy már készen áll a Tanács értékelésére, másik 7 tagállam esetében pedig komoly erőfeszítések tapasztalhatók. Mindössze 3 tagállam (EL, PT, UK) nem tett érdemi intézkedéseket, vagy küzd tartós problémákkal. Összességében a gépjármű-nyilvántartási adatok helyzete bizakodásra ad okot, minthogy technikai szempontból ezen adatok esetében a legkönnyebb összekapcsolni az alkalmazást megkezdő tagállamot a rendszert már alkalmazó partnerállamokkal. A 3., 4. és 5. fejezet végrehajtása A 3. és 4. fejezet (15. és 16. cikk) szerinti nemzeti kapcsolattartó pontot egy kivételével valamennyi tagállam kijelölte. Feltehető tehát, hogy e fejezetek funkcionális végrehajtása részükről megtörtént. Ami az 5. fejezetet illeti, a prümi kérdőívre adott válaszok szerint 5 tagállamban még nincsenek meg a jogi vagy közigazgatási rendelkezések [8]. Az automatizált adatcserére vonatkozó rendelkezésekhez képest ezen fejezetek végrehajtása igen előrehaladott állapotban van, ami azzal magyarázható, hogy végrehajtásukhoz nincs szükség költséges és időigényes technikai háttér kialakítására. Minthogy az e fejezetekre megállapított határidő 2009. augusztus 26-án lejárt, azoknak tagállamoknak, amelyek még nem teljesítették a nemzeti követelményeket, a lehető leghamarabb meg kell azt tenniük, és arról tájékoztatniuk kell a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot. Adatvédelmi rendelkezések A prümi határozat szerinti adatcserére kizárólag akkor kerülhet sor, ha a 6. fejezet valamennyi adatvédelmi rendelkezését átültették a nemzeti jogba. E feltétel teljesülését a többi tagállam szakértői vizsgálják a kérdőíves értékelés részeként[9]. A Tanács azzal, hogy adott tagállam számára határozat útján lehetővé teszi a személyes adatok cserjét, egyúttal azt is elismeri, hogy ez a tagállam eleget tesz valamennyi adatvédelmi előírásnak. 2012. október 31-ig a következő tagállamoktól nem érkezett válasz a kérdőívre: DK, EL, IE, IT. Ugyanakkor, csupán IT és EL nem tett még eleget annak a követelménynek[10], hogy megnevezze a prümi adatcseréért felelős független adatvédelmi hatóságot. 4. A késedelmes végrehajtás okai 4.1. Technikai problémák 2011-ben a lengyel elnökség átfogó adatokat gyűjtött a késedelmes végrehajtás okairól. Az eredményekről a 2011. november 28-i féléves elnökségi jelentés számolt be. Összefoglalva, a késedelmek fő okai technikai jellegűek, és a tagállamok humán és pénzügyi erőforrásainak hiányából fakadnak. Jóllehet időközben számos tagállamnak sikerült megoldást találnia ezekre a problémákra, feltételezhető, hogy a probléma jellege alapvetően nem változott 2011 óta. Ezt a feltételezést támasztották alá a DAPIX munkacsoportokban, valamint a Bizottság, a nemzeti és a vezető szakértők közötti kétoldalú kapcsolatok keretében folytatott megbeszélések. 4.2. Finanszírozás A féléves jelentés megállapítása szerint a rendszert még nem alkalmazó 10 tagállamban a finanszírozás komoly problémát jelentett a végrehajtás során. Az azóta eltelt időszak alatt a szóban forgó tagállamok közül 6 már benyújtotta uniós forrás iránti kérelmét a Bűnmegelőzési és a bűnözés elleni küzdelem program (ISEC) keretében. Számos tagállam – köztük olyanok is, amelyekben késik a végrehajtás – azonban még mindig nem igényelt pénzügyi támogatást. A prümi határozatokkal kapcsolatos ISEC kérelmek száma 2011-ben új csúcsot ért el, ez összesen 2012. szeptember 30-ig 9 szerződéses projektet, illetve 6 jelenleg értékelt projektet jelent. 2012 augusztusáig a prümi határozatokkal kapcsolatos ISEC projektekre fordított uniós források összesen 6,2 millió EUR-t tettek ki; ehhez jön hozzá az az 5,7 millió EUR, amely a már leszerződött, de még nem végrehajtott intézkedéseket érint. A 2011. év végéről áthozott, még elbírálás alatt lévő kérelmek további, lehetséges 4,9 millió EUR összeget képviselnek. Az ISEC program keretében a Bizottság 2013-ban is biztosítja a végrehajtásra rendelkezésre álló uniós finanszírozást. 4.3. Következtetés A két prümi határozat végrehajtása számos adminisztrációs, technikai és pénzügyi kihívást hordoz magában. Ugyanakkor szükség esetén több támogatási lehetőség is van: a tagállamok az uniós források mellett az MCT-hez és az Europolnál működő Prüm-ügyfélszolgálathoz is fordulhatnak segítségért, végül, de nem utolsó sorban pedig tanácsot kérhetnek a rendszert már alkalmazó tagállamoktól, amelyek közül több már komoly tapasztalatra tett szert a prümi eszköz működésével kapcsolatban. Az említett technikai problémák és a források szűkösségének ismeretében, meglepő, hogy a rendszert még nem alkalmazó tagállamok mindezidáig vonakodtak igénybe venni az MCT segítségét. Ha figyelembe vesszük, hogy milyen sok támogatási lehetőség áll rendelkezésre, illetve, hogy milyen hosszú idő eltelt a két prümi határozat elfogadása óta, nehéz olyan indokot találni, amely megmagyarázhatná a végrehajtás elmaradását. Úgy tűnik, hogy az okok mindenekelőtt abban keresendők, hogy nincs elegendő politikai eltökéltség, illetve nemzeti szinten nem helyezik kellően előtérbe az akadályok leküzdését. A prümi rendszert a korábbi harmadik pilléren belül fogadták el, így az átmeneti időszak során arra nem vonatkoznak a nemzeti végrehajtással kapcsolatos általános szabályok. 2014 decemberétől azonban a Bizottság élhet azzal a lehetőséggel, hogy kötelezettségszegési eljárást indítson[11]. 5. Az eszköz használata 5.1 A 2. fejezet szerinti automatizált információcsere Egyre bővül azon tagállamok köre, amelyek az esetlegesen határon átnyúló dimenziójú bűncselekmények vizsgálatakor a prümi rendszert immár bevett gyakorlatként alkalmazzák. A Bizottság nemzeti és uniós szakértők bevonásával készített, az információcsere gyakorlati alkalmazásáról szóló vizsgálata rámutatott arra, hogy a tagállamok többsége igen pozitív hozzáállást tanúsít a prümi rendszerhez, amit két évvel később a prümi kérdőívre adott válaszok is megerősítettek. Ez a megállapítás azonban néhány tagállam esetében nem mindig párosul hasonló végrehajtási igyekezettel. A kérdőíves felmérés alapján a gépjármű-nyilvántartási és DNS-adatok cseréjéről a tagállamok illetékes hatóságainak több mint fele úgy véli, hogy a bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása szempontjából jelentős hozzáadott értéket képvisel. A ujjlenyomat-adatok cseréjére vonatkozóan a válaszadók 40 %-a hatalmas, 50 %-uk pedig legalább valamennyi hozzáadott értéket tulajdonít az eszköznek. A válaszadók szinte egyöntetűen nagyon jónak vagy jónak értékelték a gépjármű-nyilvántartási adatokkal kapcsolatos mechanizmusok eljárási hatékonyságát. A DNS-adatok és ujjlenyomat-adatok esetében a válaszok már nem mutatnak ilyen egységes képet: 30 %-os rátával a hatékonyságot mindkét terület vonatkozásában csak elfogadhatónak vagy elégtelennek ítélték meg (lásd 5.2.2. pontot). Statisztikák Számos tagállam esetében más-más hatóság feladatkörébe tartozik a prümi adategyezések jegyzőkönyvezése és a nyomozások során történő adatfelhasználás. Ráadásul gyakran csak egy harmadik hatóság, például az ügyészség, képes felmérni a prümi adatcseréből származó információ értékét. Az átfogó értékeléshez azonban elengedhetetlenek a megfelelő statisztikai adatok, mivel azok hiányában aligha lehet felmérni a prümi határozatok valódi hatását. A DAPIX munkacsoport foglalkozott az alkalmazandó statisztikai modellek különféle lehetséges változataival. A fentiekben említett adminisztrációs problémák miatt a legtöbb tagállam olyan modell mellett foglalt állást, amely az adatkészletek közötti egyezések számát helyezi előtérbe. Jóllehet ez ideiglenes megoldásként elfogadható, de a jövőben további erőfeszítésekre lesz szükség ahhoz, hogy ezek az egyezések jobban tükröződjenek a nyomozásokban. Összehasonlító statisztikákat először 2011-ben gyűjtöttek.Az összegyűjtött adatok mindhárom adattípus esetében azt támasztották alá, hogy a statisztikák pontosságán még javítani kell. Ettől függetlenül a jelenleg rendelkezésre álló adatokon alapuló eredmények biztatóak, és azt tanúsítják, hogy az alkalmazó hatóságok már számottevő mértékben használják a prümi rendszert[12]: · az ellenőrzött ujjlenyomat-adategyezések száma összesen 2011-ben: 2 553 · a jelenleg alkalmazott modell alapján a DNS-adategyezések száma összesen 2011-ben: 20 719 · a találatot eredményező gépjármű-nyilvántartási adatlekérések összes száma 2011-ben: 260 253[13] Igaz ugyan, hogy az egyedi esetekben végrehajtott DNS-, illetve ujjlenyomat-adatkeresések vizsgálata nem helyettesítheti a pontos statisztikákat, mégis, az ilyen esetek bepillantást engednek abba, hogy milyen jellegű nyomozások sikeres lezárásában játszhat jelentős szerepet a prümi rendszer használata. Az alábbi németországi példa jól szemlélteti, hogy milyen értéket képvisel a prümi rendszer a határokon átnyúló bűnesetek kapcsán: 2011 nyár végén egy északnyugat-németországi városban halálra késeltek egy férfit. A tetthelyen a rendőrségi szakértők ujjlenyomatot találtak annak a lakásnak az egyik ajtófélfáján, amelyben a férfit megtalálták. Annak ellenére, hogy egyértelmű jel nem utalt arra, hogy másik ország is érintett lehet az eset kapcsán, az automatizált prümi keresés egyezést talált egy, a bolgár AFIS adatbázisban szereplő ujjlenyomattal. A Bulgáriától kért nyomon követési adatok a rákövetkező nap, három órán belül megérkeztek és azonnal bekerültek a Schengeni Információs Rendszerbe. A szóban forgó személyt már másnap letartóztatták Ausztriában. 5.2 Fejlődési lehetőségek Jóllehet a nyomozó hatóságok az alkalmazás kezdeti szakaszát kedvezően értékelték, ez időszak alatt számos probléma megmutatkozott, amelyek közül a legfontosabbakkal ez a szakasz foglalkozik. 5.2.1 Találat-nyomonkövetés A DNS-profilokkal kapcsolatban az 5. cikk, az ujjlenyomat adatokra vonatkozóan pedig a 10. cikk előírja, hogy „…további rendelkezésre álló személyes adatok (…) átadására a megkeresett tagállam nemzeti joga az irányadó, a jogsegélyre vonatkozó szabályokat is beleértve”. A prümi határozatok rendelkezési nem térnek ki részletesen az adatkészletek közötti egyezések (más néven találatok) nyomon követésére, pedig ez kulcsfontosságú kérdésnek bizonyult. Az automatizált keresés komoly előrelépést jelent, de megfelelő nyomon követés nélkül a találatok önmagukban nem sokat érnek a nyomozás során. A prümi kérdőívre adott válaszaikban a 24 tagállamból 18 jelezte, hogy a prümi találat-nyomonkövetés fejlesztésre szorul: egyharmaduk ezt a nemzeti hatóságok feladatának tekinti, míg a többség meglátása szerint elsősorban uniós szintű fellépésre van szükség. Egyes szakértők a szabványosítás hiányát bírálták: az egyezést követő nyomon követési kérelmek feldolgozására a tagállamok nagyjából ugyanolyan arányban veszik igénybe az Europol és az Interpol csatornáit, és csak néhányuk fordul a SIRENE irodákhoz, illetve a kétoldalú összekötő tisztviselőkhöz. Egyes tagállamokban az adatok fajtája, megint más esetekben a bűnesetek jellege határozza meg a választást. Mindenesetre igen változatos a kép, ami viszont a szakértők szerint néhány esetben okozhat késedelmeket. Egy másik kérdés a kapcsolattartó pontok létrehozása: ezzel kapcsolatban a javaslatok a prümi nyomon követésre szakosodott kapcsolattartó pontok felállításától, az EIXM közleményben felvázoltak szerinti, a mechanizmusok egyablakos ügyintézésbe (SPOC) integrálásáig terjednek. A technikai megoldásokban rejlő egyszerűsítési lehetőségeket ugyancsak megvitatták. Itt kell megemlíteni, hogy a Belgium, Németország és Lengyelország közötti nyomon követési eljárás kísérleti projektként az UMF II program[14] részét képezi. Az Europol irányítása alá tartozó és alapvetően a Bizottság által finanszírozott UMF II program a bűnüldöző hatóságok közötti strukturált, határokon átnyúló adatcserét kívánja közös keretbe foglalni, amely egy közös szemantikai információmodellt, illetve adatcsere formátumot is magában foglal. Ezekkel a témákkal az európai információcsere-modellről (EIXM) szóló bizottsági közlemény foglalkozik, illetve fogalmaz meg velük kapcsolatban fontos ajánlásokat. 5.2.2 A végrehajtással kapcsolatos műszaki és adminisztrációs előírások A prümi határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat több olyan előírást is tartalmaz az automatizált adatcserére vonatkozóan, amelyek összefüggnek a prümi rendszer használatát hátráltató tényezőkkel. Számos tagállam osztja azt a véleményt, hogy az adatok – és különösen a DNS-adatok – egyezésére vonatkozó szabályok nem teljesen kielégítőek és módosításra szorulnak annak érdekében, hogy a keresés során ki lehessen szűrni azokat az adategyezéseket, amelyeket a későbbi adatellenőrzés téves találatnak minősít. Egy másik, a szakértők által gyakran felvetett probléma, hogy az ujjlenyomat-adatcsere területén az Interfész ellenőrzési dokumentumra (ICD) vonatkozó előírások túlságosan tág teret hagynak az értelmezéseknek, ami pedig a műszaki kompatibilitás hiányához vezethet. Szintén az ujjlenyomat-adatokhoz kapcsolódóan a nemzeti rendszereket fenyegető túlterheltség elkerülésére a tagállamok egy csoportja javaslatot tett a korlátozott keresési kapacitások hatékonyabb felhasználására. Javaslatuk szerint az egy tagállam által ki nem használt kapacitást elérhetővé kell tenni a többi tagállam számára, illetve a megkeresett tagállamnak jelezni kell, amikor saját keresési kapacitását teljes mértékben kihasználta. Néhány tagállam aggodalmát fejezte ki a kérelmekben továbbított lehetséges ujjlenyomat-adategyezések (jelöltek) ellenőrzésére rendelkezésre álló nemzeti kapacitásokkal kapcsolatban. Ahogy bővül a rendszert már alkalmazó tagállamok köre ezen a területen, egyre nagyobb létszámú személyzetet kell bevonni a manuális találatellenőrzésbe, hogy a létszámhiány ne okozzon fennakadást az ujjlenyomat-adatcsere során. Ezek a problémák ugyan nem magyarázzák a prümi határozatok végrehajtásának hiányát, de ugyanakkor néhány, még nem operatív tagállam esetében hátráltathatják a végrehajtásra irányuló erőfeszítéseket. A rendszer hatékonyabb működése még inkább ösztönzőleg hatna a gyors végrehajtás megvalósítására (lásd az alábbi ajánlásokat). 5.2.3 Mobilkompetencia-csoport (MCT) és az Europolnál működő Prüm-ügyfélszolgálat A végrehajtással, illetve a rendszer működtetésével kapcsolatos ügyekben az MCT és az Europolnál 2012 januárjában felállított Prüm-ügyfélszolgálat is a tagállamok rendelkezésére áll. Míg az MCT elsősorban a DNS- és ujjlenyomat-adatcsere végrehajtására vonatkozóan nyújt első vonalbeli támogatást, addig az ügyfélszolgálat a rendszert már alkalmazó tagállamokat segíti. Mind az MCT, mind pedig az információs szolgálat több lépést is tett az 5.2.2. részben említett problémák megoldásának érdekében. E célból informális szakértői, úgynevezett fókuszcsoportokat állítottak fel: a DNS-adatok egyezésére vonatkozó szabályokkal és az ujjlenyomat ICD értelmezésével kapcsolatban felmerült problémákat például külön, ezekre a témákra szakosodott fókuszcsoportok vizsgálják. A Prüm-ügyfélszolgálat hatáskörébe utalt legfontosabb koordinációs feladatok közé tartozik a szoftvermigráció irányítása, a tesztelési eljárások támogatása, a biztonsági tanúsítványok kezelése és a rendszer üzemeltetése az azt alkalmazók körében. Szintén e szolgálat feladata a találat-nyomonkövetés hatékonyságának növelése. Továbbá, a tapasztalatok megosztását elősegítendő az ügyfélszolgálat létrehozta az Europol szakértői fórumot (EPE). Az MCT projekt lejártával, 2013 júliusában, az ügyfélszolgálat fogja átvenni az csoport jelenlegi feladatköreit, amennyiben lesz még igény e feladatok ellátására. 5.3 Rendőrségi együttműködés és információcsere (3–5. fejezetek) E fejezetek rendelkezéseinek általános megítélése a tagállamok körében igen kedvező. A prümi kérdőívre adott válaszok alapján a tagállamok meglátása szerint: a 3. fejezet (nagyszabású események) nagyon hasznos 13 nem hasznos 3 kettő között 5 (4 tagállam nem válaszolt erre a szakaszra) a 4. fejezet (terrorcselekmények megakadályozására irányuló intézkedések) nagyon hasznos 8 nem hasznos 5 kettő között 6 (6 tagállam nem válaszolt erre a szakaszra) a 5. fejezet (együttműködés egyéb formái) nagyon hasznos 14 nem hasznos 1 kettő között 6 (4 tagállam nem válaszolt erre a szakaszra) Szembetűnő, hogy viszonylag kevéssé tartják hasznosnak a 4. fejezet terrorcselekmények megakadályozására irányuló intézkedéseit. Igaz ugyan, hogy 15 tagállam már rendelkezik a 4. fejezetnek megfelelő jogalappal, de mivel hasonló a helyzet a 3. fejezet (17 tagállam) és az 5. fejezet (15 tagállam) esetében is, ez nem szolgál magyarázatul arra, hogy miért kevésbé kedvező e fejezet megítélése. Ami a rendelkezések tényleges alkalmazását illeti, igen vegyes a kép. A rendelkezések alkalmazásának gyakorisága || 3. fejezet (nagyszabású események) || 4. fejezet (terrorista cselekmények) || 5. fejezet (az együttműködés egyéb formái) Gyakran || 8 || 5 || 5 Időnként || 7 || 2 || 10 Egyszer sem || 6 || 15 || 8 A gyakorlatban a rendőrségi együttműködés leggyakrabban közösen végrehajtott őrjáratok és forgalmi ellenőrzések, valamint a nagyszabású események alkalmával biztosított segítségnyújtások formájában testesül meg. Ezeket követi a személy- és okmányellenőrzés, illetve a különleges felszerelések biztosítása. Az együttműködés egyéb formáira csak néhány esetben került sor. Következtetések A rendelkezésre álló adatok alapján arra lehet következtetni, hogy a tagállamok egyértelmű többsége üdvözli ezeket a rendelkezéseket, még akkor is, ha a gyakorlatban csak ritkán alkalmazzák őket. A Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy lenne bármiféle általános nehézség e fejezetek alkalmazásával kapcsolatban. A polgári, illetve büntetőjogi felelősségről szóló 21. és a 22. cikk alkalmazásával kapcsolatos esetet nem jelentettek. Mindenesetre egyértelmű válasz született a prümi kérdőív azon kérdésére, hogy felül kell-e vizsgálni e fejezeteket: 20 tagállam meglátása szerint nincs szükség a felülvizsgálatra, míg 1-2 tagállam a felülvizsgálat mellett foglalt állást. 6. ajánlások Először is a komoly lemaradással küzdő tagállamoknak jobban ki kell aknázniuk a rendelkezésre álló lehetőségeket, ami egyaránt vonatkozik a bizottsági programok keretében rendelkezésre álló források és az MCT, illetve az Europolnál működő ügyfélszolgálat igénybevételére. Nehéz magyarázatot találni arra, hogy a finanszírozási nehézségekkel vagy műszaki know-how problémákkal küzdő tagállamok miért nem élnek a hozzáférhető támogatási lehetőségekkel. Éppen ezért ismételten felkérjük az érintett tagállamokat, hogy lépjenek kapcsolatba (a projekt működési ideje alatt) az MCT-vel vagy az ügyfélszolgálattal. Továbbá, az érintett tagállamok figyelmébe ajánljuk, hogy a végrehajtási projektekre vonatkozóan az ISEC programja keretében – annak 2013. év végi lejártáig – továbbra is igényelhetnek forrásokat. A rendszert már alkalmazó tagállamokat pedig arra kérjük, hogy továbbra is álljanak – és szükség esetén még jobban – a végrehajtó tagállamok rendelkezésére, például az értékelő látogatásokon részt vevő szakértők kijelölésével. Ami az eszköz működését, illetve a jogi módosítások nélkül lehetséges javításokat illeti, ismét az MCT-re illetve az ügyfélszolgálatra kell felhívnunk a tagállamok figyelmét. A már említett fókuszcsoportok pragmatikus megoldásokat kezdeményezhetnek olyan esetekben, ahol a jogi rendelkezések többféle értelmezésre adnak lehetőséget, és ahol még lehet fokozni a jelenlegi mechanizmusok hatékonyságát. A rendszert még nem alkalmazó tagállamok számára is ajánlott, hogy a végrehajtás során kísérjék figyelemmel a fókuszcsoportok tevékenységét. Továbbra is alapvetően fontos érdemi információt tartalmazó statisztikákat biztosítani, mert ezekkel lehet a legpontosabban felmérni a prümi határozatok által képviselt hozzáadott értéket. Felkérjük tehát a tagállamokat, hogy szükség esetén vizsgálják meg ismét a jelenlegi statisztikai modellek kiigazításának lehetőségeit annak szem előtt tartásával, hogy még pontosabban meg lehessen határozni azon adategyezések számát, amelyek – a nyomon követési kérelmeket követően – a nyomozások során ténylegesen felhasznált információkat eredményeztek. A DNS-adatcsere esetében a 12226/11. számú dokumentumban[15] felvázolt 2. opció szerinti adatszűrés lehet az első, a helyes irányba megtett jelentős lépés. Ez az irány lenne a követendő, függetlenül attól, hogy a DAPIX keretében a nem szűrt adatokkal kapcsolatban milyen statisztikai modellről születik megállapodás. A már meglévő eszközök teljes végrehajtására vonatkozó nyilvánvaló és égető szükségességének sérelme nélkül és a 2010. évi „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folytatott információkezelés áttekintése” című bizottsági közleménnyel[16] összhangban, minden olyan rendszer esetében, amelynek jövőbeni végrehajtása (mint például a SIS II) érinti a prümi határozatok keretében használt technológiákat vagy kapcsolatosak e határozatok célkitűzéseivel, a Bizottság teljes körűen alkalmazni fogja az említett közleményben megfogalmazott tartalmi és eljárásorientált elveket. A jelenlegi gazdasági helyzet miatt, külön hangsúlyt kell fektetni a költséghatékonyság elvének lehető legteljesebb betartására. A találatok nyomon követési eljárásai, jóllehet nem tartoznak a határozatok hatálya alá, kulcsfontosságú tényezőnek bizonyultak. Ebben az összefüggésben figyelemmel kell kísérni a nemzeti nyomon követési eljárások jelenleg is tartó vizsgálatát[17], illetve az ügyfélszolgálat egységesített üzenetformátummal kapcsolatos lépéseit. E tekintetben az európai információcsere-modellről (EIXM) szóló, e jelentéssel egyidejűleg közzétett bizottsági közlemény további ajánlásokat fogalmaz meg. MELLÉKLET A rendszert már alkalmazó tagállamok áttekintése Magyarázat: A táblázatok a végrehajtás jelenlegi állását ismertetik a DNS-, ujjlenyomat- és gépjármű-nyilvántartási adattípusok szerinti bontásban. Egyes „a rendszert már alkalmazónak” minősülő – azaz tanácsi határozat által bizonyos adatok cseréjére felhatalmazott – tagállamok a gyakorlatban még nem végeztek adatcserét. A rendszert már alkalmazó tagállamok · a DNS-adatok cseréjének területén: BG, CZ, DE, EE, ES, FR, CY, LV, LT, LU, HU, NL, AT, PT, RO, SI, SK, FI · az ujjlenyomat-adatok cseréjének területén: BG, CZ, DE, EE, ES, FR, CY, LT, LU, HU, NL, AT, SI, SK · a gépjármű-nyilvántartási adatok területén: BE, DE, ES, FR, LT, LU, NL, AT, PL, RO, SE, SI, FI Szürke mezők jelölik, ha a két tagállam között megkezdődött az adott adattípusra vonatkozó adatcsere. A táblázatok az 5086/7/12. számú tanácsi dokumentum mellékletei, és hozzávetőleg hathetente kerülnek frissítésre. Az alábbi táblázatokat a 2012. október 12-én megjelent REV 7 tartalmazza. DNS-adatcsere || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Ujjlenyomat-adatcsere || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Gépjármű-nyilvántartási adatcsere || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x [1] Az „a rendszert már alkalmazó” kifejezés magyarázatát lásd a 2. pont d) alpontjában. [2] Az MCT a Bizottság által finanszírozott német projekt, amelynek célja, hogy segítse a rendszert még nem alkalmazó tagállamokat a prümi határozatok végrehajtásában (2011–2013). [3] A Tanács információcserével foglalkozó és adatvédelmi munkacsoportja. [4] Az MCT-ről lásd a 2. számú lábjegyzetet, a Prüm-ügyfélszolgálattal kapcsolatban pedig a 5.2.3. pontot. [5] HL L 210., 2008.8.6., 1. o. [6] HL L 210., 2008.8.6., 12. o. [7] Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek a Prümi Szerződés keretében kezdték meg a személyes adatok átadását. [8] A határokon átnyúló műveletekről szóló kézikönyv (10505/4/09. sz. dokumentum) bizonyos esetekben információkat tartalmazhat az együttműködés gyakorlati szempontjaival kapcsolatban tett tagállami nyilatkozatokból. [9] A Tanács 6661/1/09. sz. dokumentuma. [10] Lásd a prümi határozat 30. cikkének (5) bekezdését. [11] EUMSZ 36. sz. jegyzőkönyve. [12] 11367/12. sz. dokumentum. [13] Az adatok közötti aránytalanságok nem az adattípusok jelentőségére, hanem arra a tényre vezethetők vissza, hogy a rendőrség a gyakorlatban más és más módon használja fel az egyes adattípusokat. [14] Az UMF II az egységes üzenetformátum második projektjét jelöli (7753/10. sz. dokumentum). [15] Ez az opció lehetővé tenné azon adategyezéseket kiszűrését, amelyeket a nyomozás során technikai okok vagy az adott tagállam rendvédelmi hatóságai által alkalmazott gyakorlat miatt nem használtak fel. [16] COM(2010) 385. sz. dokumentum. [17] Az uniós információkezelési stratégia (IMS) végrehajtására vonatkozó második feladatlista tervezete. 12002/1/11. és 5113/12. sz. dokumentumok.