A bizottság közleménye az „End the Cage Age” elnevezésű európai polgári kezdeményezésről

(2021/C 274/01)

1. BEVEZETÉS: A POLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉS

Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdése szerinti európai polgári kezdeményezés révén jelentős számú uniós tagállam egymillió vagy annál több állampolgára kérheti az Európai Bizottságot, hogy hatáskörén belül terjesszen elő megfelelő javaslatot olyan ügyről, amellyel kapcsolatban a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra van szükség. Az európai polgári kezdeményezés részletes szabályai az (EU) 2019/788 rendeletben (1) (az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet) vannak meghatározva.

Az „End the Cage Age” a hatodik európai polgári kezdeményezés, amely elérte a számszerű küszöbértékeket (2). Felszólítja a Bizottságot, hogy az alábbiak szerint lépjen fel a tenyészállatok tartása terén:

„Az Európai Unióban tenyészállatok százmillióit tartják egész életük során ketrecben, ami óriási kínszenvedést okoz nekik. Felszólítjuk az Európai Bizottságot, hogy vessen véget ennek az embertelen bánásmódnak.

Évről évre rengeteg tenyészállat szenved attól, hogy ketrecben tartják. A ketrecek kegyetlen és szükségtelen megoldást jelentenek, hiszen az állatjóléti szempontból sokkal kedvezőbb ketrecmentes rendszerek bizonyítottan életképesek.

Ezért a Bizottság felkérést kap arra, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amely megtiltja a következők használatát:

— ketrec tojótyúk, nyúl, jérce, brojler tenyészállat, tojóállat, fürj, kacsa és liba tartására,

— kocáknak kialakított fialó rekeszek,

— kocaállások (ahol még nem vezették be ezek tiltását),

— egyedi borjúbokszok (ahol még nem vezették be ezek tiltását).” (3)

A szervezők részletesen kifejtették a kezdeményezés célkitűzéseit a Bizottsággal 2020. október 30-án tartott találkozón, valamint az Európai Parlament által 2021. április 15-én szervezett közmeghallgatáson. Az Európai Parlament 2021. június 10-én plenáris vitát tartott erről a polgári kezdeményezésről, és állásfoglalást (4) fogadott el a Parlament álláspontjáról.

Ez a közlemény az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban ismerteti a Bizottságnak a kezdeményezésre vonatkozó jogi és politikai értékelését, a tervezett intézkedéseit, az intézkedések indokait és a tervezett ütemtervet.

2. HÁTTÉR

Ez a polgári kezdeményezés az etikusabb és fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerekre való áttérés iránti igényt tükröz, amelyet többek között új állatjóléti jogszabályok alapján kell megvalósítani. Az erre az igényre való reagálást a Bizottság kiemelt prioritású kérdésnek tekinti, ahogyan azt az európai zöld megállapodásban (5) és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiában (6) egyértelművé tette. A kezdeményezés szerint jelenleg 300 millió állatot tartanak ketrecben az EU-ban.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés az állatokat érző lényekként határozza meg. Az EU mint jelentős élelmiszerimportőr erkölcsi felelősséggel tartozik annak biztosításáért, hogy a gazdaságokban az állatok számára biztosított körülmények tükrözzék az uniós elveket, többek között az általa importált élelmiszerek tekintetében is.

A ketrecek fokozatos kivezetése 22 évvel ezelőtt kezdődött, amikor a tojótyúkok tenyésztésére vonatkozó új jogszabályok hatályba léptek. Tudományos elemzés támasztotta alá, hogy ez a megközelítés milyen előnyökkel jár más fajok, például a borjak és a sertések számára, amelyek esetében az előbbieknél 1997-ben, az utóbbiaknál pedig 2001-ben részleges tilalmat vezettek be.

2.1. A gazdaságban tartott állatok jólétére vonatkozó meglévő jogi keret

Az állatjólétre vonatkozó uniós jogszabályok sokat fejlődtek és bővültek az állatjólétről szóló első uniós jogszabály 1974. évi elfogadása óta. A tenyészállattartás jelenlegi jogi kerete a tenyésztés céljából tenyésztett és tartott állatok védelméről szóló általános irányelvből (7) áll. Az irányelv meghatározza az általános elveket, és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy szigorúbb rendelkezéseket fogadjanak el, amennyiben azok összeegyeztethetők az uniós szabályokkal. Az általános irányelv kiegészítéseként négy ágazatspecifikus irányelv alkalmazandó a tojótyúkok, a brojlercsirkék, a borjak és a sertések jólétére.

Az általános irányelv előírja, hogy az állatok szabad mozgását nem szabad olyan módon korlátozni, hogy az szükségtelen szenvedést vagy sérülést okozzon számukra. Ezenkívül előírja, hogy amennyiben az állatot folyamatosan vagy rendszeresen lekötik vagy elkerítik, fiziológiai és etológiai szükségleteinek megfelelő helyet kell biztosítani számára. Az állatok ketrecben tartása tehát megengedett, azonban bizonyos feltételek mellett.

Az ágazatspecifikus irányelvek bizonyos szabályokat határoznak meg az elzárással kapcsolatban is:

— a tojótyúkok esetében az 1999-ben elfogadott, tojótyúkok tenyésztésére vonatkozó jogszabályok betiltották a tojóketrecek használatát az EU-ban, összesen 12 éves, kétlépcsős átmeneti időszakkal: 2003-tól kezdődően az első alkalommal használatba vett ketreceknek feljavított ketreceknek kellett lenniük, 2012-től pedig a tojótyúkok tojóketreceire vonatkozó tilalmat az EU valamennyi gazdaságára alkalmazni kell. Manapság a tojótyúkok „feljavított” ketrecekben tarthatók, amelyek lehetővé teszik például a kapirgálást és a felülést (8);

— 2013 óta a nőivarú sertéseket (kocákat) a tenyésztésbe állítás (kannal fedeztetés vagy megtermékenyítés) után 4 héttel a fialás várható időpontját megelőző 1 hétig tartó időszakban csoportosan kell tartani. Az idő hátralévő részében (azaz a fialás várható időpontját megelőző 1 héttől a tenyésztésbe állítás után 4 hétig) az alkalmazandó uniós jogszabályokkal összhangban az EU-ban a kocasüldők és kocák nagy részét jellemzően „fialó rekeszekben” és „kocaállásokban” tartják (9); valamint

— 2007 óta a borjút 8 hetes kora után nem lehet külön ólban tartani. Eddig az életkorig azonban lehetőség van a borjak egyedi tartására, az alkalmazandó uniós szabályozás feltételei szerint (10).

Az európai polgári kezdeményezésben említett egyéb állatokra vonatkozóan nincs külön uniós állatjóléti jogszabály.

A ketrecek fokozatos megszüntetésére vonatkozó kérés összhangban van a jelenlegi fejleményekkel, mivel több tagállam már teljes vagy részleges tilalmat vezetett be a ketrecekre vonatkozóan:

Tojótyúkok feljavított ketrecei:

— Ausztriában és Luxemburgban tilosak,

— Franciaországban tilosak az új vagy felújított gazdaságok számára,

— Németországban 2025-től, Csehországban 2027-től, Vallóniában (Belgium) 2028-tól, Szlovákiában pedig 2030-tól tilosak.

Kocaállások és fialó rekeszek:

— Svédországban tilosak,

— 2036-ig Németországban fialási időszakonként legfeljebb 5 napig engedélyezettek a fialó rekeszek,

— a kocaállások tilosak Németországban 2029-től,

— a kocaállások tilosak az elválasztástól kezdve Dániában 2035-től teljes hatállyal,

— Hollandiában 4 nappal a megtermékenyítést követően, Ausztriában pedig 10 nappal a megtermékenyítést követően tilosak a kocaállások.

Nyulak ketrecei:

— a húsnyulak esetében tilosak Ausztriában, Németországban és Hollandiában,

— a húsnyulak hordóketrecei 2016-tól, a húsnyulak és a tenyésznyulak feljavított ketrecei 2025-től tilosak Flandriában (Belgium),

— a nyulakra vonatkozó különleges követelmények vannak hatályban Németországban, Hollandiában és Svédországban, például legalább párban kell őket tartani (hízó nyulak), megfelelő rágcsálóanyaghoz, szálastakarmányhoz és emelvényhez kell hozzáférniük.

2.2. Jelenlegi uniós szakpolitikai háttér

2019. december 11-én a Bizottság elfogadta az európai zöld megállapodásról szóló közleményt (11), amely az EU-t modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággá alakítja át, amely figyelembe veszi a fenntarthatóság valamennyi dimenzióját, beleértve az állatjólétet is.

2020. május 20-án (a zöld megállapodás részeként) a Bizottság elfogadta „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiát (12), amely meghatározza a tisztességes, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszer tervét. A stratégia révén a Bizottság nemcsak azt kívánja biztosítani, hogy az EU-ban az élelmiszerek biztonságosak, táplálóak és kiváló minőségűek legyenek, hanem azt is, hogy a fenntarthatóság globális normává váljon. Az állatjólét kiemelt szerepet játszik a fenntarthatósági menetrendben, és a stratégia magában foglalja a Bizottság kötelezettségvállalását, miszerint 2023 végéig jogalkotási javaslatokat nyújt be az uniós állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatára, a meglévő jogszabályok értékelését (célravezetőségi vizsgálatát) és hatásvizsgálatot követően. A cél az állatjólét javítása, a jogszabályok hatályának kiterjesztése, a legújabb tudományos eredményekhez való igazítása és a végrehajtás megkönnyítése.

A Bizottság a stratégiában azt is bejelentette, hogy:

— megvizsgálja az állatjóléti jelölés lehetőségeit annak érdekében, hogy jobban ki lehessen aknázni és az élelmiszerlánc egészében át lehessen adni azt a hozzáadott értéket, amelyet a termékek az állatjólétre összpontosító gyakorlatok révén szereznek, valamint

— javaslatot tesz egy fenntartható élelmiszer-jelölési keretre.

A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia elismeri a közös agrárpolitika (KAP) szerepét a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás támogatásában. A KAP-pal kapcsolatos, folyamatban lévő jogalkotási eljárás keretében és annak függvényében 2023-tól új rendszer van tervbe véve, amelynek keretében a tagállamok „ökorendszereket” (13) alkalmazhatnak a jobb állatjólétre való átállás támogatására (14). Az ökorendszerek gazdálkodási kötelezettségvállalások formájában támogatást nyújtanak a mezőgazdasági termelőknek, és kompenzálják számukra a kötelező követelményeken túlmutató korszerűsített szabványokkal kapcsolatos többletköltségeket vagy bevételkiesést. Az ökorendszereket teljes mértékben az Unió általános költségvetéséből finanszírozzák.

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében 2022 után is ugyanazok a lehetőségek állnak majd rendelkezésre az állatjólét támogatására, mint amelyek a KAP keretében 2014 és 2022 között rendelkezésre álltak. Az EMVA által finanszírozott projektek („beavatkozások”) tagállami társfinanszírozást igényelnek. Az EMVA-támogatás egyrészt olyan gazdálkodási kötelezettségvállalások formájában áll rendelkezésre, amelyek kompenzálják a mezőgazdasági termelőket a kötelező követelményeken túlmutató korszerűsített előírásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó többletköltségekért vagy bevételkiesésért, másrészt pedig az állatjólétre jobban összpontosító elhelyezésre irányuló beruházások formájában. Az, hogy az EMVA-ból és az ökorendszerekből nyújtott támogatás milyen mértékben járul hozzá az állatjóléthez, a tagállamok szükségleteitől és prioritásaitól függ.

Az EMVA és az ökorendszerek további beavatkozási lehetőségei közé tartozik az alábbiak támogatása:

— képzés és tanácsadás,

— ökológiai gazdálkodási módszerekre való áttérés és azok fenntartása,

— minőségrendszerek, valamint

— az élelmiszerlánc szereplői közötti együttműködés és innováció a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) (15) keretében.

A tervek szerint az állatjólét a 2023–2027 közötti időszakra vonatkozó KAP egyik konkrét célkitűzése lesz (16). Minden tagállam GYELV-elemzés (erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek) és egyedi igényei alapján értékeli helyzetét, különös tekintettel az állatjólét javítására és az antimikrobiális szerek használatának csökkentésére. Ennek alapján az egyes tagállamok olyan beavatkozásokat terveznek, amelyek bekerülnek a KAP nemzeti stratégiai tervébe (amely 2023 elejétől fog működni, miután a Bizottság jóváhagyta azokat), és amely a különböző KAP-eszközök kombinálására vonatkozó stratégiát is meghatározza. A tervek végrehajtása terén elért előrehaladás mérésére és nyomon követésére külön mutatók kerülnek alkalmazásra.

A meglévő kötelező állatjóléti jogi követelményeknek való megfelelés (17) továbbra is az egyik feltétele annak, hogy a mezőgazdasági termelők teljes körű közvetlen KAP-támogatásban és bizonyos (éves) kifizetésekben részesüljenek az EMVA keretében, beleértve az állatjóléti kifizetéseket is.

A Bizottság 2020 decemberében ajánlásokat fogadott el a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai tervekkel kapcsolatban. Ezek a kifejezetten az egyes tagállamoknak címzett ajánlások a haszonállatok jólétét javító számos intézkedést tartalmaznak (18).

Annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat az ajánlásoknak megfelelő beavatkozások kidolgozásában, a Bizottság nemrégiben tanulmányt indított az állatjólétet és az antimikrobiális szerek használatának csökkentését előmozdító KAP-intézkedésekről és eszközökről (19). Ez várhatóan 2021 októberében készül el.

2.3. Tudományos háttér és folyamatban lévő projektek

A jobb állatjólét nem csupán etikai kérdés, hanem javítja az állatok egészségét, és csökkenti a gyógyszerelés iránti igényt, ezáltal pedig lassítja az antimikrobás szereknek ellenálló mikroorganizmusok esetleges kialakulását, valamint javítja az élelmiszerek minőségét. Emellett például a tojótyúkokat érő stressz csökkentése csökkenti a szalmonella előfordulását az állományokban. Az emberek jóléte és az állatok jóléte szorosan összefügg egymással.

Az elmúlt 20 évben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA), amely a Bizottság fő tudományos tanácsadója e területen, véleményeket fogadott el (többek között) a tojótyúkok és sertések jólétével kapcsolatban. Az EFSA jelenleg további tudományos értékeléseket dolgoz ki a polgári kezdeményezés hatálya alá tartozó állatfajok és -kategóriák ketreceiről. Ezek 2022-ben és 2023-ban lesznek elérhetők. Az EFSA egyik közelmúltbeli véleménye úgy tekinthető, hogy az tükrözi a nyulakkal kapcsolatos ismeretek jelenlegi állását (20).

A nemrégiben közzétett tudományos tanulmányok arról tanúskodnak, hogy léteznek alternatív, jól teljesítő gazdálkodási rendszerek, amelyek nem alkalmaznak ketreceket. Ezenkívül az Európai Parlament Petíciós Bizottsága (PETI) számára nemrégiben készített tanulmány (21) arra a következtetésre jut, hogy a tojótyúkok nem ketreces rendszerei gazdasági, környezeti és szociális szempontból hasonlóak a berendezett ketreces rendszerekhez. Egy másik tanulmány (22) a tojótyúkok, kocák, nyulak, kacsák, libák, borjak és fürjek ketrecben tartásával kapcsolatos tudományos kutatásokról nyújt áttekintést. Leírja a ketreces elzárás és az alternatív gazdálkodási rendszerekben való elhelyezés jólétre gyakorolt hatásait. Más jelentések azokat a környezeti és állatjóléti kihívásokat, lehetőségeket és lehetséges következményeket vázolják fel, amelyeket az állatjólét további javítása és a ketrecek egyes haszonállatok tenyésztése során történő használatának megszüntetése jelent az EU-ban (23).

Számos, folyamatban lévő, szintén az EU által finanszírozott kutatási és innovációs projekt az állatjólétet vizsgálja, különösen a kis befektetéssel járó (24) és ökológiai gazdálkodást (25), a precíziós gazdálkodást, valamint az állatjólétre jobban összpontosító gyakorlatokat az intenzív gazdálkodásban. Bár a mai napig egyetlen projekt sem foglalkozott kifejezetten a ketrecek kivonásával, a Horizont 2020 keretprogramból finanszírozott CORE (26) Organic Cofund (27) projektek az állattenyésztést vizsgálják, lehetővé téve az állatok számára, hogy eleget tegyenek természetes szükségleteiknek és a kapcsolódó kérdéseknek; amelyek a következőket foglalják magukban:

— A POWER, amely a sertések elhelyezésének és kezelésének együttes javítását vizsgálja, beleértve a fialó rekeszek megtervezésének, a kocák genetikájának és a gazdálkodási stratégiáknak az újszülött malacok elhullására és a malacok elválasztás előtti és utáni egészségére gyakorolt hatását, valamint

— a GroupHousenet (28) nevű COST-fellépés, amelynek célja, hogy az uniós állattenyésztési ágazat számára biztosítsa azokat az innovációkat a sertés- és baromfitenyésztés és -gazdálkodás terén, amelyek a nagy csoportos tartási rendszerekre való sikeres átálláshoz szükségesek, anélkül, hogy fájdalmas farokkurtításra és csőrkurtításra lenne szükség.

A Horizont Európa, az EU új kutatási és innovációs keretprogramja a 2021–2027 közötti időszakban további támogatást fog nyújtani, különösen a „mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és vidéki térségek” beavatkozási területen (29).

2.4. Társadalmi és gazdasági háttér

A fogyasztók egyre növekvő száma miatt az állatjólétre jobban összpontosító gazdálkodási módszerekre és olyan információkra van szükség, amelyek segítenek az állatbarát környezetben előállított termékek azonosításában (30).

A haszonállatokat különböző, főként gazdasági okokból ketrecben tartják. Az ilyen rendszerek (különösen az intenzív termelési egységekben) gazdaságilag hatékonyak és praktikusabb munkakörülményeket biztosítanak. Biológiai biztonsági okokból, bizonyos állatbetegségek megelőzése érdekében bizonyos fokú beltéri elzárásra is szükség lehet.

A ketrecek használatának megszüntetése a jelenlegi gazdálkodási rendszerek megváltoztatását és gyakran költséges beruházásokat tesz szükségessé. Megkövetelheti a mezőgazdasági termelőktől a mezőgazdasági üzemek átalakítását, új berendezések vásárlását, valamint a termelési és állattenyésztési gyakorlatok módosítását. Ugyanakkor a szigorúbb állatjóléti normákkal rendelkező gazdálkodási rendszerekre való áttérés gyakran javítja a mezőgazdasági termelők hírnevét a társadalomban, és növeli a munkájukba vetett bizalmat (31). Az EU szigorú állatjóléti normái szintén hozzájárulnak az uniós mezőgazdasági termékek jó hírnevéhez, és részben megmagyarázzák az irántuk jelentkező nagy keresletet, ami jobb jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára. A jelenlegi gazdálkodási rendszerek módosítása segítene megőrizni azokat az erőforrásokat, amelyektől az élelmiszerrendszerek függnek, ami viszont csökkentené a biológiai sokféleség visszaszorulásának mértékét.

2.5. A polgári kezdeményezéssel összefüggésben folyamatban lévő kezdeményezések és intézkedések

Az állatjóléti jogszabályoknak, köztük a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló 98/58/EK irányelvnek (32) a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében bejelentett felülvizsgálatára tekintettel a Bizottság már meghozta a következő intézkedéseket:

— 2020 júniusában megbízta az EFSA-t, hogy készítsen naprakész tudományos szakvéleményeket a különböző termelési rendszerek előnyeiről és hátrányairól, valamint arról, hogy ezek hogyan javíthatók a jelenleg ágazatspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá tartozó fajok, azaz a tojótyúkok (a megbízatás kiterjed a jércékre és a tojóállatokra is), a hústermelés céljából tartott csirkék (beleértve a brojler tenyészállatokat is), a borjak és a sertések tekintetében. 2021 júniusában további véleményeket kért a ketreces és ketrecmentes fürj-, kacsa- és libatartás állatjóléti szempontjairól (33). Az EFSA várhatóan 2022-ben és 2023-ban bocsátja ki ezeket a véleményeket,

— a Bizottság 2021. április 7-én közzétette a 2012–2015-re vonatkozó uniós állatjóléti stratégia értékelésének eredményeit (34),

— jelenleg végzi az uniós állatjóléti vívmányok (35) értékelését (célravezetőségi vizsgálat), amelynek célja a következők azonosítása: — lehetséges hiányosságok a meglévő szabályok kialakításában, alkalmazási körében és végrehajtásában, — az egyszerűsítés, valamint a szabályozási költségek és terhek csökkentésének lehetősége, valamint — lehetséges hiányosságok és javításra szoruló területek.

A Bizottság 2022-ig várhatóan lezárja a célravezetőségi vizsgálatot;

— a Bizottság az egész EU-ra kiterjedő állatjóléti címke lehetőségeit vizsgálja az élelmiszerláncon keresztüli értéktovábbítás javítása érdekében. E célból létrehozta az uniós állatjóléti platform külön alcsoportját, és vizsgálatot indított az állatjóléti jelölésről (36).

Emellett az alábbi folyamatban lévő és tervezett intézkedések relevánsak a polgári kezdeményezéssel összefüggésben:

— tanulmányok a ketrecek kivezetésének környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági következményeire vonatkozó adatok gyűjtése és a jelenlegi uniós helyzet jobb megismerése céljából (37),

— a felelős üzleti és marketinggyakorlatokra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása folyamatban van. A cél az élelmiszerlánc szereplőinek ösztönzése arra, hogy az állatjólétre is kiterjedő fenntarthatósági kötelezettségvállalásokat tegyenek; ezek közé tartozhatnak a nem ketreces rendszerekre való átállásra vonatkozó kötelezettségvállalások,

— a Bizottság 2023 vége előtt jogalkotási javaslatot fog készíteni a fenntartható élelmiszerrendszer keretéről. Az állatjólét az élelmiszerrendszer fenntarthatóságának meghatározásáról, valamint az élelmiszerek és a műveletek fenntarthatósága értékelésének kritériumairól folytatott megbeszéléseken is meg fog jelenni,

— 2024-ig olyan fenntartható élelmiszer-címkézési keretre tesz javaslatot, amely kiterjed az élelmiszertermékek táplálkozási, éghajlati, környezetvédelmi és társadalmi szempontjaira, beleértve az állatjólétet is,

— míg a nem uniós országokkal kötött számos kétoldalú kereskedelmi megállapodás már tartalmaz állatjóléti együttműködési rendelkezéseket, az EU a partnerországokkal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokról és a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalások során javasolni fogja, hogy illesszenek be a fenntartható élelmiszer-termelési rendszerekről szóló fejezetet. Ez az állatjóléttel kapcsolatos együttműködésre is kiterjed, valamint

— az EU emellett előmozdítja állatjóléti normáit azáltal, hogy hozzájárul az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) nemzetközi állatjóléti szabványainak (38) kidolgozásához, elfogadásához és végrehajtásához, valamint együttműködik az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezettel (FAO).

3. A KEZDEMÉNYEZÉSBEN SZEREPLŐ JAVASLATOK ÉRTÉKELÉSE

3.1. A kezdeményezésre adott válasz: intézkedések

A polgári kezdeményezés felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan jogszabályra, amely tiltja a következők használatát:

— ketrec tojótyúk, nyúl, jérce, brojler tenyészállat, tojóállat, fürj, kacsa és liba tartására,

— kocáknak kialakított fialó rekeszek,

— kocaállások (ahol még nem vezették be ezek tiltását), valamint

— egyedi borjúbokszok (ahol még nem vezették be ezek tiltását).

A kezdeményezésre és az etikusabb és fenntarthatóbb gazdasági rendszerekre való átállás iránti igényre adott válaszként a Bizottságnak szándékában áll javasolni a ketreces rendszerek használatának kivezetését és végezetül betiltását minden állatfaj és -kategória tekintetében, az EFSA véleményei és egy hatásvizsgálat alapján meghatározandó feltételek szerint (beleértve az átmeneti időszak hosszát). Ez az állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatának egyik fő célkitűzése lesz, amelyre a Bizottság kötelezettséget vállalt 2023 utolsó negyedévéig.

A Bizottság a felülvizsgálati folyamattal összefüggésben a következő szempontokat veszi figyelembe:

A. a jelenleg fajspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá tartozó állatok

A tojótyúkokra, kocákra és borjakra vonatkozó, fajspecifikus állatjóléti jogszabályokat a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében felülvizsgálják. Ehhez kapcsolódóan a Bizottság 2023 utolsó negyedévéig javaslatot terjeszt elő. Ez a jogszabály jelenleg csak bizonyos típusú ketrecek betiltásáról rendelkezik, nem mindegyikről.

B. a jelenleg fajspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá nem tartozó állatok

Az európai polgári kezdeményezés számos olyan fajt/kategóriát (nyulak, jércék, brojler tenyészállatok, tojóállatok, fürjek, kacsák és libák) érint, amelyre jelenleg nem vonatkozik külön uniós állatjóléti jogszabály.

A kezdeményezésre való reagálás érdekében a Bizottság 2020 júniusában és 2021 júniusában megbízta az EFSA-t, hogy 2022-ben és 2023 elején egészítse ki a tojótyúkok, sertések, borjak, jércék, brojler tenyészállatok, tojóállatok, fürjek, kacsák és libák esetében alkalmazott ketreces tenyésztési rendszerek állatjóléti hatásaira vonatkozó meglévő tudományos bizonyítékokat azzal a céllal, hogy a jogszabályt 2023 utolsó negyedévéig bevezessék.

A ketreces rendszerek betiltásának feltételeit hatásvizsgálat alapján fogják meghatározni, a következők figyelembevétele mellett:

— állatjóléti előnyök,

— az uniós mezőgazdasági ágazat társadalmi és gazdasági szükségletei, beleértve a kis gazdaságokat,

— nemzetközi kereskedelmi dimenzió, valamint

— környezetvédelmi szempontok.

3.2. A kezdeményezésre adott válasz: tervezett időrendi áttekintés

A Bizottság kezdeményezésre adott válasza a 3.1. fejezetben foglaltak szerint az állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatának egyik fő célkitűzése lesz, amelyre kötelezettséget vállalt 2023 utolsó negyedévéig.

E jogalkotási javaslat kidolgozása érdekében a Bizottság a fentieknek megfelelően hatásvizsgálatot készít. Ez az értékelés – többek között – a kísérő intézkedésekre vonatkozó döntéshozatalt is támogatni fogja. Ez magában foglal egy nyilvános konzultációt is, amelyre 2022 elejéig kerül sor. A hatásvizsgálat a tervek szerint 2022 végére fejeződik be.

Bár a polgári kezdeményezés nem tartalmaz külön kérést az időzítésre vonatkozóan, a Bizottsággal tartott ülésen és az Európai Parlamentben tartott meghallgatáson a szervezők kifejezték azon törekvésüket, hogy 2027-ben hatályba lépjen a ketrecek betiltása.

A tilalom hatálybalépésének időpontját, és így a kivezetési időszak hosszát a jogalkotási javaslat hatásvizsgálata keretében kell meghatározni. A hatásvizsgálat különösen azt fogja értékelni, hogy megvalósítható-e a 2027-től hatályba lépő, javasolt jogszabály kidolgozása, figyelembe véve, hogy pénzügyileg és egyéb módon is támogatni kell a mezőgazdasági termelőket ebben az átállásban.

3.3. Átmeneti és kísérő intézkedések az EU-ban

Míg maga a kezdeményezés nem tartalmaz átmeneti és kísérő intézkedésekre irányuló kérelmeket, a szervezők a Bizottsággal tartott ülésen és az Európai Parlament közmeghallgatásán jelezték, hogy ilyen intézkedésekre van szükség a ketrecmentes gazdálkodásra való átállás megkönnyítése érdekében.

A Bizottság úgy véli, hogy a ketrecmentes rendszerekre való kiegyensúlyozott átálláshoz megfelelően figyelembe kell venni a vonatkozó társadalmi aggályokat, a különböző érintett felekre gyakorolt gazdasági hatásokat és a környezetvédelmi szempontokat. Oly módon kell megszervezni és támogatni az átállást, hogy a mezőgazdasági termelők élni tudjanak a nagyobb állatjólét iránti társadalmi igény kínálta lehetőséggel, amelynek köszönhetően közvetlenül hozzá tudnak járulni a jobb állategészségügyhöz és nagyobb állatjóléthez, az élelmiszer-minőséghez, valamint a környezetvédelmi célkitűzésekhez anélkül, hogy gazdaságaik túlélését veszélyeztetnék. A teljes élelmiszerláncnak – különösen az élelmiszer-feldolgozó iparnak és a kiskereskedelmi ágazatnak – fontos szerepet kell játszania.

Ezért az általa javasolt jogszabályokkal párhuzamosan a Bizottság folytatja a nem ketreces gazdálkodás előmozdítását és az arra való átállást támogató intézkedések, például bevált gyakorlatok, iránymutatások, ajánlások és tanulmányok kidolgozását. Elő fogja mozdítani az intézkedésekkel kapcsolatos kommunikációt és tájékoztatást a ketrecek fokozatos megszüntetésének előkészítése során. Ennek célja, hogy ösztönzőket biztosítson a mezőgazdasági termelők számára az átállási folyamat elindításához.

— A KAP révén az EU pénzügyi támogatást nyújt a mezőgazdasági termelőknek a ketrecmentes rendszerekre való átálláshoz a vidékfejlesztési politika és az új ökorendszerek keretében rendelkezésre álló eszközök révén (amennyiben a tagállamok kihasználják ezeket a lehetőségeket). A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják az ökorendszereket (az új KAP-ot létrehozó jogszabályok elfogadását követően), és nemzeti stratégiai terveikben mutassák be beavatkozási stratégiáikat a ketrecek fokozatos megszüntetésének támogatása érdekében. Ez magában foglalhatja az innovatív megoldásokra és a kiterjedt termelési rendszerekre való átállást is.

A tagállamok nemzeti stratégiai terveinek értékelésekor a Bizottság különös figyelmet fordít arra a pénzügyi támogatásra, amelyet a tagállamok az állatjólét javítására kívánnak fordítani. Végezetül a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy növeljék a ketrecmentes rendszerekhez nyújtott EMVA-támogatás támogatási intenzitását (39) az állatjólétre kevésbé összpontosító elhelyezési beruházásokhoz képest.

A mezőgazdasági termékek promóciójára irányuló politikára (40) vonatkozó éves munkaprogramjaiba a Bizottság külön költségvetést is be fog építeni a fenntarthatósággal kapcsolatos figyelemfelkeltésre a mezőgazdaságban, beleértve az olyan állatjóléti jellemzőket, mint a ketrecmentes gazdálkodási rendszerek.

A KAP-finanszírozást egyéb támogató intézkedések egészítik ki:

— az ökológiai gazdálkodásra vonatkozóan elfogadott cselekvési tervvel összhangban, amelynek célja annak biztosítása, hogy 2030-ra az EU-ban a földterületek 25 %-át ökológiai termelésre használják, a mezőgazdasági termelők lehetőséget kapnak arra, hogy közvetlenül áttérjenek a ketreces rendszerekről az ökológiai gazdálkodásra. Az ökológiai termelésben nem engedélyezett a ketrecek használata (41),

— a Bizottság tájékoztató kampányok és a tagállamok mezőgazdasági tanácsadó szolgálatai által nyújtott képzés révén támogatni fogja a mezőgazdasági termelőket és más szereplőket a ketrecmentes rendszerekre való átállásban (42),

— a Bizottság szorosan együtt fog működni az élelmiszer-feldolgozó iparral és a kiskereskedőkkel annak érdekében, hogy ösztönözzék őket arra, hogy támogassák a kielégítő termelői árakon értékesített, ketrecmentes termékek piacának fejlődését,

— a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával összhangban a Bizottság mérlegelni fogja az állatjóléti jelölés lehetőségeit az élelmiszerláncon keresztüli értéktovábbítás javítása érdekében. Az a követelmény, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell arról, hogy a termékek ketrecben tartott állatokból vagy ketrecmentes rendszerekből származnak-e, arra ösztönözheti a mezőgazdasági termelőket, hogy korábban váltsanak ketrecmentes rendszerre, a fogyasztókat pedig arra, hogy tudatosabban válasszanak. Hasonlóképpen, a Bizottság a jogszabályok felülvizsgálatával összefüggésben (a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában bejelentetteknek megfelelően) megvizsgálja a mezőgazdasági forgalmazási előírások alkalmazási körének lehetséges kiterjesztését,

— tekintettel arra a szerepre, amelyet a közbeszerzés játszhat az uniós élelmiszer-termelési és -fogyasztási modell átalakításában azáltal, hogy előmozdítja az élelmiszerek fenntarthatóbb beszerzését, a Bizottság a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában kötelezettséget vállalt arra, hogy meghatározza a fenntartható élelmiszer-beszerzésre vonatkozó kötelező minimumkövetelmények megállapításának legjobb módját. Ezzel összefüggésben meg fogja vizsgálni, miként támogathatná a nem ketreces rendszerekre való átállást. A jelenlegi zöld közbeszerzési kritériumok már foglalkoznak bizonyos állatjóléti szempontokkal (43),

— a Horizont Európa adott esetben további tudományos bizonyítékokat fog nyújtani a döntéshozók és a szereplők számára. A 2023–2024-es munkaprogram során egy európai állat-egészségügyi és állatjóléti partnerség létrehozására tesznek javaslatot.

A további intézkedések közé tartoznak a meglévő jogszabályok jobb és szigorúbb végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedések, például az ellenőrök képzése (a Bizottság „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” [BTSF] programján (44) keresztül és az uniós állatjóléti referenciaközpontok támogatásával), valamint az állatjóléti rendszerek bizottsági ellenőrzése és a nemzeti közigazgatások általi nyomon követése révén.

Emellett a tagállamok a ketrecmentes gazdálkodásra való átállást nemzeti állami támogatási intézkedéseik (45) keretében is megcélozhatják. A mezőgazdasági állami támogatásokra vonatkozó szabályok lehetővé teszik számukra, hogy pénzügyi támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági termelőknek mindaddig, amíg az uniós szabványok még nem léptek hatályba. Az újonnan bevezetett uniós szabványok esetében a mezőgazdasági termelők korlátozott ideig kaphatnak támogatást a kapcsolódó beruházásokhoz.

3.4. Kereskedelmi szempontok

A Bizottság arra törekszik, hogy előmozdítsa a fenntartható – többek között az állatjólétre vonatkozó – szabványok alkalmazását, és előmozdítsa a hazai és az importált termékek közötti szakpolitikai koherenciát. A hatásvizsgálat különböző lehetőségeket fog megvizsgálni e célkitűzés elérésének módjával kapcsolatban a harmadik országokból származó állatok és állati eredetű termékek tekintetében.

Kereskedelempolitikai felülvizsgálata (46) során a Bizottság hangsúlyozza, hogy a behozatalnak meg kell felelnie a vonatkozó uniós szabályozásnak és szabványoknak, és hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai által meghatározott bizonyos körülmények között helyénvaló előírni, hogy az importált termékek megfeleljenek bizonyos termelési követelményeknek. A gyártási követelmények behozatalra történő alkalmazásának jogszerűsége a környezet védelmének és az etikai aggályok megválaszolásának szükségességén alapul. Ahol ezt a megközelítést alkalmazzák, azt a WTO-szabályok teljes körű tiszteletben tartásával kell megvalósítani. Kétoldalú kereskedelmi megállapodások keretében lehetőség van továbbá az importált termékekre vonatkozó állatjóléti követelmények bevezetésére.

A hatályos uniós jogszabályok értelmében csak néhány állatfajra és termékre vonatkoznak a behozatalra vonatkozó különleges állatjóléti követelmények. Amennyiben nincs elegendő biztosíték arra nézve, hogy az exportáló ország tojásra vonatkozó forgalmazási előírásai egyenértékűek az EU előírásaival, az importált tojás csomagolásán fel kell tüntetni, hogy a tenyésztési módszer „nem EK-előírás szerinti” (47). Az importált húst kísérő egészségügyi bizonyítványnak igazolnia kell, hogy az exportáló ország vágási követelményei legalább egyenértékűek az uniós állatjóléti jogszabályokban megállapítottakkal, pl. a kábítási eljárások tekintetében (48).

A Bizottság a kétoldalú együttműködés és a nemzetközi szervezetekkel, például az OIE-vel és a FAO-val való együttműködés révén aktívan tesz állatjóléti szabványainak előmozdításáért, hogy világszerte javítsa az állatok gazdaságokon belüli körülményeit. Némi sikert ért el, ez azonban korlátozott, és nagymértékben függ attól, hogy a kereskedelmi partnerek mennyire érdekeltek saját szabványaik szigorításában. A Bizottság fenn kívánja tartani és fokozni kívánja erőfeszítéseit nemzetközi szinten.

Mivel az EU jelentős élelmiszer-importőr, a Bizottság az állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatára vonatkozó hatásvizsgálatban tanulmányozni fogja ezt a kérdést, megvizsgálva a következő, nem kölcsönösen kizárólagos lehetőségeket és azok lehetséges kombinációit (lásd alább). Az EU által a jövőben hozott intézkedéseknek meg kell felelniük a WTO szabályainak.

1. szakpolitikai alternatíva: Fokozott együttműködés a kereskedelmi partnerekkel

A Bizottság konkrét „ismeretterjesztési útvonalakat” hoz létre a ketreces gazdálkodási rendszerek alternatíváira vonatkozó naprakész tudományos információk terjesztése érdekében. Törekedni fog az együttműködés fokozására a kereskedelmi partnerekkel, különösen azokkal, amelyekkel az EU szabadkereskedelmi megállapodást kötött, vagy amelyekkel kereskedelmi tárgyalásokat folytatnak vagy terveznek. Ez összhangban lesz a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában említett „zöld szövetségek/partnerségek” szellemével, és fokozni fogja az állatjólétre vonatkozó uniós szabványok globális elterjedését. A kétoldalú együttműködés a nemzetközi szervezetekkel és regionális szervekkel folytatott hasonló megközelítésekkel párosul.

2. szakpolitikai alternatíva: Egyes uniós szabályok kiterjesztése az importra

A Bizottság – megfelelő átmeneti időszakot követően – értékelni fogja, hogy a ketrecekre vonatkozó uniós szabályokat milyen mértékben lehet az importra alkalmazandó konkrét követelményekké alakítani, azonban biztosítani fogja a polgárok aggodalmainak kezelését. Az átmeneti időszak alatt az EU támogatást vagy ösztönzőket nyújthatna azoknak a partnerországoknak, ahonnan a szóban forgó állatokat/termékeket importálja, például az alábbiak révén:

— a meglévő és jövőbeli kereskedelmi megállapodások keretében kínált technikai segítségnyújtási és együttműködési lehetőségek, valamint

— szomszédsági és előcsatlakozási programok a gazdálkodási rendszerek korszerűsítésére az uniós követelményeknek való megfelelés és a ketrecmentes rendszerekre való átállás támogatása érdekében.

Ezt kiegészítené a nem uniós államok ellenőreinek szóló képzés (a BTSF programon keresztül), valamint az ismeretterjesztő tevékenységek szervezése.

3. szakpolitikai alternatíva A behozatalra is alkalmazandó állatjóléti jelölési rendszer

A Bizottság értékelni fogja annak megvalósíthatóságát, hogy jelölési követelményeket vezessenek be annak érdekében, hogy tájékoztassák az uniós fogyasztókat arról, hogy a termékek ketrecben nevelt állatokból származnak-e. Ezek a követelmények az EU nemzetközi kötelezettségeivel teljes összhangban az EU piacán forgalomba hozott valamennyi termékre vonatkoznának, beleértve az importtermékeket is.

A 2. és 3. szakpolitikai alternatíva esetében a csatlakozásra váró országok beépíthetnek projektjavaslatokat a mezőgazdaság és állatjólét címén, beleértve a ketrecek kivezetésére irányuló projekteket, például az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) (49) használatával. A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) – „Globális Európa” (50) olyan pénzügyi eszköz, amely más nem uniós országok, köztük az EU-val szomszédos országok számára is rendelkezésre áll.

4. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KILÁTÁSOK

Az „End the Cage Age” című európai polgári kezdeményezésre válaszul a Bizottság az alábbiakat állapítja meg.

Az „End the Cage Age” kezdeményezés tudományos bizonyítékok által alátámasztott társadalmi aggályokat tükröz bizonyos haszonállatfajok tartására használt ketrecekkel kapcsolatban, és ezek betiltását indítványozza. A kezdeményezés összhangban áll a Bizottságnak az e területen hozott intézkedésekkel kapcsolatos tanácskozásaival. A Bizottság beépíti a kezdeményezés célkitűzéseit az európai zöld megállapodás és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtásába.

Konkrétabban, a Bizottság 2023 végéig jogalkotási javaslatot kíván előterjeszteni a ketrecek használatának fokozatos megszüntetésére és végleges betiltására a kezdeményezésben említett valamennyi állatfaj és -kategória (tojótyúkok, kocák, borjak, nyulak, jércék, brojler tenyészállatok, tojóállatok, fürjek, kacsák és libák) tekintetében, az uniós állatjóléti jogszabályok tervezett felülvizsgálatának részeként, az EFSA-vélemények, a hatásvizsgálat és a nyilvános konzultáció eredményei alapján meghatározandó feltételek mellett (beleértve az átmeneti időszak hosszát).

E célból a Bizottság figyelembe veszi a rendelkezésre álló tudományos eredményeket, a társadalmi, gazdasági és környezeti hatások értékelését, a változó igényeket és a fogyasztói keresletet. Ezeket az elemeket figyelembe fogja venni az észszerű átmeneti időszak hosszának, valamint az átmenet megkönnyítését célzó kísérő és támogató intézkedéseknek a meghatározásakor. A Bizottság különösen azt fogja értékelni, hogy megvalósítható-e a 2027-től hatályba lépő javasolt jogszabály kidolgozása.

Mivel az EU az élelmiszeripari termékek jelentős importőre, társadalmi felelőssége van az általa importált termékek tekintetében is. Az EU ezért fenntartja és fokozza azon két- és többoldalú erőfeszítéseit, amelyek a harmadik országokban az állatjóléti színvonal emelésére irányulnak. A hatásvizsgálatban a Bizottság más lehetőségeket is fontolóra vesz a kérdés kezelése érdekében, például az importált termékekre vonatkozó, az EU szabályaival egyenértékű szabályok vagy szabványok és/vagy jelölési követelmények bevezetését, összhangban a WTO szabályaival. Ennek során figyelembe kell venni az uniós polgárok igényeit és azt, hogy uniós szinten harmonizált megoldásra van szükség az egységes piac védelme érdekében.

A Bizottság a fenntartható és gazdaságilag életképes átmenet elősegítése érdekében konkrét támogató intézkedéseket fogad el és hajt végre olyan kulcsfontosságú kapcsolódó szakpolitikai területeken, mint a KAP, a kereskedelem, valamint a kutatás és innováció.

(1) Az Európai Parlament és Tanács (EU) 2019/788 rendelete (2019. április 17.) az európai polgári kezdeményezésről (HL L 130., 2019.5.17., 55. o.).

(2) A melléklet további eljárási részleteket tartalmaz a kezdeményezésről, beleértve a szükséges küszöbértékeket és a támogató nyilatkozatok számát.

(3) https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_hu

(4) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_HU.html

(5) https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_hu

(6) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(7) A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

(8) A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 203., 1999.8.3., 53. o.).

(9) A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.).

(10) A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 10., 2009.1.15., 7. o.).

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hu

(12) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(13) Az ökorendszerek olyan támogatási rendszerek a mezőgazdaságban, amelyek célja a környezet és az éghajlat védelme, valamint az állatjólét: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14) Az ökorendszerek által támogatható lehetséges mezőgazdasági gyakorlatok listája itt érhető el: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15) https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16) A KAP reformjával kapcsolatos jogalkotási eljárás még folyamatban van. A jóléttel kapcsolatos fő elemeinek leírása ezért a társjogalkotók végleges megállapodásától függ.

(17) 2003 óta a KAP keretében az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetés”. Ezt nem ellenőrzik rendszeresen a kifizetés előtt, hanem a kedvezményezettek legalább 1 %-ánál kötelező utólagos kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseket végezni. Ez hatékony eszköz arra, hogy felhívják a kedvezményezettek figyelmét az állatjóléti követelményekre: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_hu

(18) Az ajánlások testreszabottak és az egyes tagállamoknak szólnak. Céljuk, hogy segítsék az egyes tagállamokat a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai tervük kidolgozásában azáltal, hogy meghatározzák azokat a kulcsfontosságú területeket, amelyekre összpontosítaniuk kell: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_en#cap-strategic-plans-recommendations

(19) Értékelő tanulmány az állatjólétet és az antimikrobiális szerek használatának csökkentését előmozdító KAP-intézkedésekről és eszközökről (AGRI-2020-0319; 2021 októberében esedékes).

(20) Az EFSA állategészségügyi és állatjóléti tudományos testülete (AHAW), Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (A különböző termelési rendszerekben tenyésztett nyulak egészsége és jóléte), tudományos szakvélemény (EFSA-Q-2019-00593); elfogadás időpontja: 2019. november 21. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21) End the cage age: looking for alternatives – overview of alternatives to cage housing and the impact on animal welfare and other aspects of sustainability („End the cage age” – Alternatívák keresése – a ketreces tartás alternatíváinak áttekintése, valamint az állatjólétre és a fenntarthatóság egyéb szempontjaira gyakorolt hatás) (2020.11.30.): https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22) Compassion in World Farming (2021.2.21.), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (Tudományos tájékoztató a ketreces tartásról – a tojótyúkok, kocák, nyulak, kacsák, libák, borjak és fürjek ketrecben tartásával kapcsolatos tudományos kutatások áttekintése): https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23) pl. Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards – transitioning towards cage-free farming in the EU (A szigorúbb állatjóléti előírások környezeti és társadalmi-gazdasági hatásainak értékelése – áttérés a ketrecmentes gazdálkodásra az EU-ban), szakpolitikai jelentés: https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, A gazdálkodói szakma és a jövedelmezőségi kihívás, vélemény (elfogadva 2019. július 18-án).

(24) A kis befektetésű gazdálkodás az állatokra való hivatkozáskor magában foglalja a „kiterjedt” gazdálkodást, a szabadtérhez való hozzáférést, a helyi fajták használatát stb., ami javíthatja a jólétet és csökkentheti az antibiotikumok használatát.

(25) A „precíziós” gazdálkodás az állatokra való hivatkozáskor bármely olyan technológia, amely lehetővé teszi az állatállomány nyomon követését, pl. egy kamera elhelyezése segíthet egy adott probléma korai felismerésében.

(26) A bioélelmiszerek és biogazdálkodási rendszerek kutatását finanszírozó európai minisztériumok és kutatási tanácsok 2004-ben alapított hálózata.

(27) https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28) https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29) https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_en

(30) Az európaiak állatjólléttel kapcsolatos attitűdjei, 442. sz. Eurobarométer tematikus felmérés (2016. március): file:///C:/Users/sandekn/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/ebs_442_en%20(1).pdf

(31) https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32) A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

(33) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34) https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/strategy/evaluation_strategy_en

(35) A célravezetőségi vizsgálat a 98/58/EK irányelvre, az 1999/74/EK irányelvre, az 1/2005/EK rendeletre, a 2007/43/EK irányelvre, a 2008/119/EK irányelvre, a 2008/120/EK irányelvre és az 1099/2009/EK rendeletre, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályokra terjed ki.

(36) A tanulmány eredményei 2021 végére várhatók.

(37) pl. a tojótyúkokra, jércékre és tojóállatokra vonatkozó kísérleti projekt (SANTE-2020-G5 051) (2022-ben esedékes): Értékelő tanulmány az állatjólétet és az antimikrobiális szerek használatának csökkentését előmozdító KAP-intézkedésekről és eszközökről (AGRI-2020-0319; 2021 októberében esedékes).

(38) A Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 7. Szakasza: https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ A Víziállat-egészségügyi Kódex 7. szakasza https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/

(39) „Támogatási intenzitás”: az állami (uniós vagy nemzeti) támogatás aránya a teljes beruházásban. A támogatási intenzitás növelése csökkenti a mezőgazdasági termelő által fizetendő arányt.

(40) Az 1144/2014/EU rendelet értelmében a promóciós politika magában foglalja az uniós vagy szakmaközi szervezetek promóciós tevékenységekhez nyújtott társfinanszírozási lehetőségeit.

(41) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/com2021_141-organic-action-plan_en.pdf

(42) https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_hu

(43) https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines

(44) https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

(45) Az állami támogatásokról a tagállamok döntenek, és 100 %-ban ők finanszírozzák azokat: https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html

(46) A kereskedelempolitika felülvizsgálata – nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika, Közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának (elfogadva 2021. február 18-án): https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

(47) Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tojás forgalmazása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 23-i 589/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikke (HL L 163., 2008.6.24., 6. o.).

(48) Az állatok leölésük során való védelméről szóló, 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke (HL L 303., 2009.11.18., 1. o.).

(49) Áttekintés – Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

(50) factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf