HU    HU  
 EURÓPAI 
BIZOTTSÁG  
Brüsszel, 2013.7.26.  
COM(2013) 570 final 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK 
ÉS A SZÁMVEV ŐSZÉKNEK 
AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2012-ES PÉNZÜGYI 
ÉV 
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
3 
 TARTALOMJEGYZÉK 
 
 
 
Oldal 
 
  
AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉR Ő MEGJEGYZÉS 5 
 
 
AZ EU KÖLTSÉGVETÉS E: AZ ELKÉSZÍTÉST ŐL A MENTESÍTÉSIG 7 
  
 
I. RÉSZ: ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS  
MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK  13 
 
 Mérleg    17 
 Eredménykimutatás 18 
 Cash flow-kimutatás 19 
  Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól 20 
 Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz 21 
 
 
II. RÉSZ: ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS 
VÉGREHAJTÁSÁRÓL  
ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK 109 
 
 Az uniós költségvetés végrehajtásának eredménye és  
magyarázó megjegyzések 113 
 Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról 128 
     
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
4 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
5 
  
AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉR Ő MEGJEGYZÉS 
 
 
Az Európai Unió 2012. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió 
általános költségvetésére alkalmazandó költségvetés i rendelet 148. cikkének (2) bekezdése értelmében 
bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet 
IX. címének, valamint a pénzügyi kimutatások me gjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, 
szabályoknak és módszereknek megfelel ően készült. 
Ezen intézmények és szer vek számvitelért felel ős tisztvisel ői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre 
bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, 
valamint költségvetésének végrehajtását bemuta tó beszámolók összeállításához szükségesek. 
Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam 
szükségesnek ítélt ellen őrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a 
beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetér ől, 
műveleteinek eredményér ől és cash flow-járól. 
 
 
 
 
 
 
[aláírás] 
  
Manfred Kraff 
 
a Bizottság 
számvitelért felel ős 
tisztvisel ője 
 
2013. július 24. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
6 
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
7 
  
AZ EU KÖLTSÉGVETÉSE: AZ ELKÉSZÍTÉST ŐL A 
MENTESÍTÉSIG 
Az Európai Unió (EU) összevont éves beszámol ója tájékoztatást nyújt az EU intézményeinek, 
ügynökségeinek és egyéb szerveinek tevékenységér ől költségvetési és eredményszemlélet ű elszámolási 
szempontból. E beszámoló nem tartalmazza a tagállamok éves beszámolóját.  
1. ÉVES KÖLTSÉGVETÉS  
Az EU költségvetése szakpolitikák és programok széles körét finanszírozza az Unió egész területén. A 
Bizottság a tagállamok által a többéves pénzügyi keretben meghatározott prioritásokkal összhangban 
egyedi programokat, tevékenységeke t és projekteket hajt végre. Ezek a diákok és tanárok mobilitását 
elősegítő oktatási projektek támogatásától a mez őgazdasági termel őknek nyújtott támogatáson, a 
munkahelyteremtésre és -fenntartásra irányuló termel őberuházásokon, a fejlesztési segélyen, az EU-ban 
dolgozó munkavállalók jobb munkakörülményeinek me gteremtésére irányuló projekteken keresztül a 
külső határok ellen őrzésének meger ősítéséig terjedhetnek. 
Az EU költségvetésének több mint 90 %-a szolgálja az ilyen jelleg ű uniós szakpolitikák és tevékenységek 
finanszírozását, amelyeket minden tagállam elfogadott.  Az éves költségvetés és az uniós szakpolitikák 
közötti közvetlen kapcsolatot a tevékenységalapú költségvetés -tervezés (ABB) biztosítja. A 
tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra lehet ővé teszi az EU szakpolitikai területeinek és az e 
területek mindegyike számára elkülöníte tt források teljes összegének egyértelm ű azonosítását. 
A szakpolitikai területek mintegy 200  tevékenységre bonthatók, amelyb ől több mint 110 m űködési 
költségvetési megnevezéseket tartalmaz, és így a kö ltségvetési nómenklatúrában költségvetési alcímként 
szerepelnek. E szakpolitikai területek f őként m űködési jelleg űek, mivel alaptevékenységeik a saját 
tevékenységi körükhöz kapcsolódó harmadik fél támogatását célozzák. A többi szakpolitikai terület 
azonban horizontális jelleg ű, és a Bizottság zavartalan m űködését biztosítja, mint például a „Koordinálás 
és jogi tanácsadás” és a „Költségvetés”. A prioritá sok meghatározásához, a tervezéshez, a költségvetés 
tervezéséhez, a nyomon követéshez és a beszámolókészítéshez a tevékenységi struktúra jelenti a közös 
fogalmi keretet, amelynek f ő célja a források gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználásának 
javítása. 
A költségvetést a Bizottság készíti el és az Európai Unió m űködésér ől szóló szerz ődés 314. cikke szerinti 
eljárásnak megfelel ően rendszerint december közepén fogadja el a Parlament és a Tanács. 
 
2. AZ EU FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA 
Az EU két f ő forrással rendelkezik: saját fo rrásokkal és egyéb bevételekkel. 
 
2.1. Bevétel saját forrásokból 
A saját forrásokból származó bevétel automatikusan, a nemzeti hatóságok további határozata nélkül 
generálódik az EU számára a költségvetés finanszíro zásához. A költségvetés finanszírozásához szükséges 
saját források teljes összege az összes kiadás  és az egyéb bevételek különbözeteként kerül 
meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg az EU bruttó nemzeti jövedelmének 
(GNI) 1,23 %-át. A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethet ők meg: tradicionális saját 
források, hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrás és bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás.  
 
2.2. Egyéb bevételek 
Az EU tevékenységeib ől származó egyéb bevételek általában az  összbevétel kevesebb mint 10 %-át 
teszik ki. Ilyenek például a versenyü gyi bírságok, valamint az uniós projektek igazgatása tekintetében a 
magán- és közjogi adósoknak kiadott visszafizetési fe lszólítások. Ugyancsak ide tartoznak a Bíróság által 
a valamely ítéletét nem teljesít ő tagállamokra kiszabott bírságok. Bármely, az esedékességkor ki nem 
fizetett adósság késedelmi kamatot von maga után. Amennyiben a tagállamoktól különböz ő harmadik fél 
adóssága kifizetetlen marad, a Bizottság (és a Tanács) fizetésre kötelez ő határozatokat fogadhat el, 
amelyek közvetlenül végrehajthatóak azon terület hatályos polgári eljárásjogi szabályaival összhangban, ahol a végrehajtásra sor kerül. A fizetést elmulasztó  adósok ellen a Bizottság Jogi Szolgálata ügyvédi 
irodák segítségével végrehajtott követelésbehajtási eljárást indít. 
 
3. AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSÁNAK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK MÓDJA 
3.1. Els ődleges operatív kiadások 
Az EU operatív kiadásai a pénzügyi keret különböz ő fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetését ől és 
kezelését ől függően különböz ő formát öltenek. A Bizottság a 2012. év i beszámolóban az alábbiak szerint 
sorolta be kiadásait: 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
8 
 Közvetlen centralizált irányítás:  a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre. 
Közvetett centralizált irányítás:  ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes 
költségvetés-végrehajtási feladatokat átruház az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó 
intézményekre, így közjogi, ill etve közszolgálati feladatokat ellátó uniós ügynökségekre. 
Decentralizált irányítás:  ezekben az esetekben a Bizottság a költségvetés végrehajtásának egyes 
feladatait harmadik országokhoz delegálja. 
Megosztott irányítás:  ezen irányítási módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes 
feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások többsége a megosztott irányítás alá tartozik, és olyan 
területeket foglal magában, mint a mez őgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések. 
Közös irányítás:  ennél a módszernél a Bizottság nemzetközi szervezetekre bízza a végrehajtási 
feladatok egy részét.  
2014-től kezd ődően e besorolások változni fognak a felülvizsgált költségvetési rendelet 
hatálybalépésével. 
 
3.2. A különböz ő pénzügyi szerepl ők a Bizottságon belül 
A biztosok testülete  kollektív politikai felel ősséget vállal, de a testület valójában nem maga gyakorolja 
a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban ráruházott hatáskört. E feladatokat minden évben egyes köztisztvisel őkhöz delegálja, akik a testület felé elszámoltathatók és a költségvetési rendelet, valamint a 
személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak. Az érintett személyzet – általában f őigazgatók és 
szolgálatvezet ők – megbízott, engedélyezésre jogosult tisztvisel őként ismertek. Ők a költségvetés 
végrehajtásához kapcsolódó feladatokat továbbdelegálhatják a közvetve megbízott, engedélyezésre 
jogosult tisztvisel őknek. 
 Az engedélyezésre jogosult tisztvisel ő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az 
intézmény által meghatározott szakpolitikai célkit űzések elérése érdekében végzend ő teendőktől az 
elindított tevékenységek m űködési és költségvetési szempontokat egyaránt szem el őtt tartó irányításáig, 
beleértve a jogi kötelezettségvállalások elfogadását,  a teljesítmény nyomonkövetését, a kifizetések 
teljesítését, illetve a pénzeszközök visszafizette tését is, amennyiben szükséges. A hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodást és a megfelel ő elszámoltathatóságot minden szolgálatnál az 
(engedélyezésre jogosult tisztvisel ő által gyakorolt) vezet ői ellenőrzésnek a bels ő ellenőrzéstől és 
megfelel őség-ellen őrzéstől való – a nemzetközi standardokon alapuló, egyértelm ű belső kontroll 
standardokkal történ ő – elkülönítése, az el őzetes és utólagos ellen őrzések, a kockázatértékelés alapján 
történő független bels ő ellenőrzés, továbbá az egyes biztosoknak te tt rendszeres tevékenységi jelentés 
biztosítja.  
Minden engedélyezésre jogosult tisztvisel őnek éves tevékenységi jelent ést kell készítenie a felel őssége 
alá tartozó tevékenységekr ől. Az éves tevékenységi jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztvisel ő 
jelentést tesz a szakpolitikai eredményekr ől, valamint az arról szerzett megalapozott bizonyosságról, 
hogy a jelentésében leírt tevékenységekhez rendelt fo rrásokat a tervezett célra, valamint a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá arról, hogy az érvényben 
lévő ellenőrzési eljárások megfelel őképpen biztosítják az alapul szolgáló m űveletek jogszer űségét és 
szabályszer űségét. A költségvetési rendelet 66. cikke alapjá n a Bizottság összefoglaló jelentést (synthesis 
report) fogad el az éves tevékenységi jelentésr ől, a bels ő ellenőr átfogó véleményér ől, amellyel a 
Bizottság az EUMSZ 317. cikkével összhangban átfogó politikai felel ősséget vállal az uniós költségvetés 
irányításáért. Ez a jelentés és az éves tevékenységi jelentés a következ ő internetcímen érhet ő el: 
http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-pre paring/synthesis-report/index_en.htm. 
 Az engedélyezésre jogosult tisztvisel ő által kiállított fizetési megbízásokat és visszafizetési felszólításokat 
a számvitelért felel ős tisztvisel ő hajtja végre, és ő felelős a pénztárkezelésért; a számviteli szabályok 
és módszerek megállapításáért, a számviteli rendszerek érvényesítéséért, a könyvelésért és az 
intézmények éves beszámolóinak elké szítéséért. A számvitelért felel ős tisztvisel ő továbbá aláírásával 
látja el a beszámolókat, kijelentve ezzel, hogy  a beszámoló valós képet ad a pénzügyi helyzetr ől, a 
műveletek eredményér ől és a cash flow-król. 
 
 
3.3. Az uniós költségvetés felh asználásának kötelezettsége 
Az éves költségvetésben szerepelnie kell az adott tevékenységet engedélyez ő költségvetési tételnek, 
mielőtt jogi kötelezettséget vállalnak harmadik féllel szemben (például szerz ődést vagy támogatási 
megállapodást kötnek). A költségvetési tételnek emellett elegend ő forrást kell tartalmaznia a kiadások 
fedezésére. Amennyiben ezek a feltételek teljesül nek, a szükséges forrásokat a számviteli rendszerben 
tett költségvetési kötelezettségvállaláson keresztül le kell kötni a költségvetésben. Semmilyen pénzösszeget nem lehet felhasználni az uniós költségvetésb ől, hacsak és amíg az 
engedélyezésre jogosult tisztvisel ő nem tesz jogi kötelezettségvállalást.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
9 
 Jóváhagyás után a költségvetési kötelezettségvállalást rögzítik a költségvetési számviteli rendszerben, az 
előirányzatokat pedig ennek megfelel ően használják fel. Ez azonban nincs hatással a pénzügyi számlára 
(azaz a f őkönyvre), mivel még nem merült fel kiadás.  
  
3.4. A kifizetés folyamata 
3.4.1. Általános szabályok Semmilyen kifizetést nem lehet teljesíteni, hacsak az adott m űvelettel foglalkozó engedélyezésre jogosult 
tisztvisel ő jóvá nem hagyta a költségvetési kötelezettségvállalást. Mihelyt a számviteli rendszerben a 
kifizetést jóváhagyják, a következ ő lépés a kedvezményezett számlájára történ ő átutalás végrehajtása. A 
Bizottság évente több mint 1,8 millió kifizetést teljes ít, és részt vesz a SWIFT-ben (Society for Worldwide 
Interbank Financial Telecommunication).  
 
3.4.2. El őfinanszírozás, költségelszámolások és a kiadások elszámolhatósága 
Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzel őleget (pénztárkészletet) biztosítson a 
kedvezményezettnek. Az el őfinanszírozást az egyedi jogi kötelezettségvállalásban meghatározott id őszak 
során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az el őleget vagy pénztárkészletet vagy felhasználják a jogi 
kötelezettségvállalásban meghatározott id őszak alatt arra a célra, amelyr e nyújtották, vagy visszafizetik 
– ha a kedvezményezettnél nem merülnek fel elsz ámolható kiadások, köteles visszafizetni a kapott 
előleget az EU-nak. A kifizetett el őfinanszírozás tehát addig nem végleges kiadás, amíg a vonatkozó 
feltételeket nem teljesítették, és ezért az els ő kifizetéskor eszközként jeleni k meg az uniós mérlegben. Az 
előfinanszírozás összegét az elszámolható költségek elfogadása és a visszafizetett összegek (részben 
vagy egészben) csökkentik.  
Az előfinanszírozás kifizetése után nem sokkal az illeték es uniós szerv költségtérítési igényt kap annak 
igazolása céljából, hogy a jogi kötelezettségvállalással összhangban a kedvezményezett hogyan használta 
fel az el őfinanszírozási összeget. Az év során küldött költségtérítési igények ütemezése a finanszírozott 
intézkedés típusától és a feltételekt ől függően változik, és az igények nem feltétlenül év végén érkeznek 
meg az Unióhoz. A támogathatósági kritériumokat az alap-jogiakt us, a pályázati felhívás, a vissza nem térítend ő 
támogatások kedvezményezettjeinek szóló egyéb in formációs anyagok és/vagy a vissza nem térítend ő 
támogatásra vonatkozó megállapodások szerz ődéses záradékai vagy a vissza nem térítend ő támogatásról 
szóló határozat tartalmazza. Az elemzést követ ően az elszámolható kiadásokat  költségként lekönyvelik, a 
kedvezményezettet pedig értesítik a nem elszámolható összegekr ől.  
 
 
4. Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 
Az Európai Unióról szóló szerz ődésből eredő alap-jogiaktusok felhatalmazzák az EU-t, hogy a 
tagállamoknak és a tagsággal nem rendelkez ő országoknak nyújtandó pénzügyi támogatáshoz szükséges 
pénzügyi források mobilizálása érdekében hitelfelvé teli programokat fogadjon el. Az EU képviseletében 
eljáró Európai Bizottság jelenleg a következ ő három f ő programot m űködteti, amelyek keretében 
kölcsönöket nyújthat, és ezeket a t őkepiacokon vagy pénzintézeteknél kibocsátott 
adósságinstrumentumok révén finanszírozza: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, 
fizetésimérleg-eszköz, makroszint ű pénzügyi támogatás. Mivel a felv ett hitelek viszonossági (back-to-
back) m űveletek, nincs közvetlen hatásuk az uniós költségvetésre, jogi szempontból viszont a hitelek 
adósságszolgálata az EU kötelezettsége marad.  
 
5. Az uniós költségvetés védelme: pénz ügyi korrekciók és visszafizettetések 
A költségvetési rendelet és más – különösen a mez őgazdaságot és a kohéziós politikát érint ő – vonatkozó 
jogszabályok a kiadások ellen őrzésére jogosítanak fel azok felmerülése után több évvel is. Hibák, 
szabálytalanságok vagy csalás feltárását követ ően visszafizettetést vagy pénzügyi korrekciót 
alkalmaznak. A hibák, szabálytalanságok vagy csalás feltárása és korrekciója a kontrollrendszerek 
működésének utolsó szakasza, és a hatékony és er edményes pénzgazdálkodás alátámasztása érdekében 
is elengedhetetlen. A vissza nem térítend ő támogatások esetében a költségvetésre terhelt kiadások elszámolhatóságát az 
illetékes uniós szolgálatok, megosztott irányítás esetén pedig a tagállamok ellen őrzik a vonatkozó 
jogszabályban vagy az adott vissza nem térítend ő támogatás feltételeiben meghatározott igazoló 
dokumentumok alapján. Az ellen őrzési rendszerek költséghatékonyságának optimalizálása céljából 
közvetlen centralizált irányítás esetén a végs ő kifizetésekre vonatkozó igazoló dokumentumokat 
alaposabban ellen őrzik, mint az id őközi kifizetésekre vonatkozók at, és így ennek során az id őközi 
kifizetések olyan hibáira derülhet  fény, amelyeket már csak a végs ő kifizetés korrekciójá val lehet javítani. 
Az Uniónak, illetve a tagállamnak kötele zettsége van továbbá arra, hogy a kérelmez ő üzlethelyiségeiben 
a finanszírozott tevékenység végrehaj tása közben és/vagy utólag ellen őrizze az igazoló dokumentumok 
hitelességét. A vonatkozó jogszabályok különféle eljárásokat irányoznak el ő a Bizottság és a tagállamok 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
10 
 által feltárt hibák, szabálytalanságok és csalás kezelésének folyamatára nézve – err ől a pénzügyi 
kimutatás 6. megjegyzése tartalmaz részletesebb információkat . 
 
6. PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁS 
Az EU éves beszámolója két önálló, de egymással kapcsolatban lév ő részből áll: 
(a) Pénzügyi kimutatások. 
(b) A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek részletes képet adnak a 
költségvetés végrehajtásáról. 
Az éves beszámolót a Bizottság fogadja el, majd el őterjesztik ellen őrzésre a Számvev őszéknek, végül 
pedig a mentesítési folyamat részeként az  Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 
A fenti éves jelentéstételen túl a költségvetés végrehajtásáról havi je lentések is készülnek.  
 
6.1. Pénzügyi kimutatások 
A Bizottság számvitelért felel ős tisztvisel őjének felel őssége az éves beszámoló elkészítése, valamint 
annak biztosítása, hogy a beszámoló minden lényeg i szempontból valós képet adjon az Európai Unió 
pénzügyi helyzetér ől, műveleteinek eredményér ől és cash flow-iról. Ezeket az uniós számviteli 
szabályoknak megfelel ően készítik el, amelyek a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon 
(IPSAS) alapulnak. További információk a pénzügyi kimutatások 1. megjegyzésében szerepelnek. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
11 
 6.2. Költségvetési számlák  
 
A Bizottság számvitelért felel ős tisztvisel őjének felel őssége a költségvetés végrehajtásáról szóló 
jelentések elkészítése havi és éves alapon egyaránt. Csak a Bizottság költségvetése tartalmaz igazgatási 
előirányzatokat és operatív el őirányzatokat. A többi intézménynek csak igazgatási el őirányzatai vannak. A 
költségvetés ezenfelül az el őirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a 
differenciált el őirányzatokat. A nem differenciált el őirányzatokat az éves jelleg ű (az évenkéntiség elvének 
megfelel ő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált el őirányzatokat annak érdekében 
vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethet ő legyen a többéves m űveletek finanszírozása 
iránti szükséglettel. Ezek f őként többéves m űveletek fedezésére szolgálnak. A differenciált el őirányzatok 
kötelezettségvállalási és kifizetési el őirányzatokra oszlanak: 
– kötelezettségvállalási el őirányzatok : az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel 
kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekb ől eredő valamennyi költséget fedezi k, amelyek végrehajtása 
több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb ideig tartó fellépések költségvetési 
kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre. 
– kifizetési el őirányzatok : az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt 
kötelezettségvállalásokból ered ő kiadásokat fedezik. 
 
A differenciált el őirányzatok bevezetéséve l különbség keletkezett a rögzített kötelezettségvállalások és a 
végrehajtott kifizetések között: a fennálló kötelezettségvállalásoknak megfelel ő eltérés a 
kötelezettségvállalások megtétele és a megfelel ő kifizetések tényleges teljesítése közötti id őeltolódásból 
ered. Ezt nevezik RAL-nak („Reste à Liquider”). 
 
 
7. ELLEN ŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS 
 
7.1. Ellen őrzés 
Az Európai Unió éves beszámolóját és forrásokkal való gazdálkodását küls ő ellenőre, az Európai 
Számvev őszék ellen őrzi, amely az Európai Parlament és a Tanács számára éves jelentést állít össze. A 
Számvev őszék fő feladata, hogy elvégezze az EU éves beszámolójának küls ő és független ellen őrzését. 
Tevékenysége részeként a Számvev őszék a következ őket készíti el: 
(1) az általános költségvetésb ől finanszírozott tevékenységekr ől szóló éves jelentés, amely 
részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló m űveletekkel 
kapcsolatos észrevételeit; 
(2) ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben 
szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául 
szolgáló – az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végs ő kedvezményezetteknek 
teljesített kifizetéseket magukban foglaló – m űveletek jogszer űségéről és 
szabályszer űségéről; 
(3) meghatározott területeket lefed ő ellenőrzések eredményeir ől szóló különjelentések. 
 
 
7.2. Mentesítés 
Egy költségvetési ciklus utolsó lépése a költségvet éssel kapcsolatos mentesítés az adott pénzügyi év 
vonatkozásában. Az Európai Unióban a mentesítésért felel ős hatóság az Európai Parlament. Ez azt jelenti, 
hogy az éves beszámolók ellen őrzését és véglegesítését követ ően a Tanács javaslata, majd a Parlament 
döntése alapján mentesítik a Bizottságot és más unió s szerveket az Unió költségvetésének végrehajtása 
alól az el őző pénzügyi évre. E határozat alapját a következ ők képezik: az éves beszámoló vizsgálata, a 
Bizottság éves értékelési jelentése és a Számvev őszék éves jelentése és a Bizottság válaszai, valamint 
kérdések és további tájékozt atáskérések a Bizottság felé. 
 
A mentesítés a költségvetés-végrehajtás küls ő ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel 
a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament mentesíti a Bizottságot (és más uniós szerveket) egy adott költségvetés irányításának felel őssége alól annak lezárásával. E mentesítési eljárás háromféle 
eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. Az Európai Parlamentben az 
éves költségvetési mentesítési eljárás szerves részét képezi a biztosok meghallgatása, akiket az Európai Parlament Költségvetési Ellen őrző Bizottságának tagjai kérdeznek a felel ősségük alá tartozó szakpolitikai 
területekkel kapcsolatban. A mentesítésr ől szóló végs ő jelentés, amelyben a Bizottságot konkrét 
intézkedésekre is felkérik, plenáris ülésen fogadják  el. A Tanács mentesítési ajánlását az ECOFIN fogadja 
el. Az Európai Parlament mentesítésr ől szóló végs ő jelentését és a Tanács mentesítési ajánlását egyaránt 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
12 
 éves nyomon követési jelentés kö veti, amelyben a Bizottság ismerteti azokat a konkrét intézkedéseket, 
amelyeket az Európai Parlament kéréseinek és a Ta nács ajánlásainak végrehajtása érdekében hozott. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
13 
  
 
 
  
  
AZ EURÓPAI UNIÓ  
 
ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI 
KIMUTATÁSAI 
ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK* 
 
2012-ES PÉNZÜGYI ÉV  
 
 
 
 
  
 
 
           
 
    
* Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következ ő táblázatok 
néhány pénzügyi adata pontatlannak t űnhet.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
14 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
15 
  
TARTALOMJEGYZÉK 
Oldal 
  
I. RÉSZ: ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS  
MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK 
 
 Mérleg   17 
 Eredménykimutatás 18  Cash flow-kimutatás  19  Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól 20  Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz: 21 
 1. Lényeges számviteli politikák 22 
2. Megjegyzések a mérleghez 34 3. Megjegyzések az eredménykimutatáshoz 58 
 4. Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz 71 
 5. Függ ő követelések és kötelezettségek és  
  egyéb jelent ős közzétételek 72 
 6. Az uniós költségvetés védelme 76  7. Pénzügyi támogatási mechanizmusok 88  8. Pénzügyi kockázatkezelés 95  9. Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek 102 
 10. A mérlegfordulónap utáni események 105 
 11. A konszolidálás alkalmazási köre 106 
  
 
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
 
16 
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
17  
MÉRLEG 
   millió EUR 
Megje
gyzés2012.12.31. 2011.12.31. 
BEFEKTETETT ESZKÖZÖK 
Immateriális javak 2.1 188 149 
Ingatlanok, gépek és berendezések 2.2 5 978 5 071 
Tőkemódszerrel elszámolt befektetések  2.3 392 374 
Pénzügyi eszközök 2.4 62 311 43 672 
Követelések és beha jtható követelések 2.5 564 289 
Előfinanszírozás 2.6 44 505 44 723 
  113 938 94 278 
FORGÓESZKÖZÖK    
Készletek 2.7 138 94 
Pénzügyi eszközök 2.8 1 981 3 721 
Követelések és beha jtható követelések 2.9 14 039 9 477 
Előfinanszírozás 2.10 13 238 11 007 
Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek  2.11 10 674 18 935 
  40 070 43 234 
ESZKÖZÖK ÖSSZESEN  154 008 137 512 
     
HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK    
Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások 2.12 (42 503) (34 835) 
Céltartalékok 2.13 (1 258) (1 495) 
Pénzügyi kötelezettségek 2.14 (57 232) (41 179) 
Egyéb kötelezettségek 2.15 (2 527) (2 059) 
  (103 520) (79 568) 
RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK    
Céltartalékok 2.16 (806) (270) 
Pénzügyi kötelezettségek 2.17 (15) (51) 
„Szállítói” kötelezettségek 2.18 (90 083) (91 473) 
  (90 904) (91 794) 
KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN  (194 424) (171 362) 
    
NETTÓ ESZKÖZÖK  (40 416) (33 850) 
Tartalékok 2.19 4 061 3 608 
Tagállamoktól lehívandó összegek * 2.20 (44 477) (37 458) 
NETTÓ ESZKÖZÖK  (40 416) (33 850) 
 
 
* Az Európai Parlament 2012. december 13-án fogadta el a költségvetést, amely az Unió rövid lejáratú 
kötelezettségeinek saját forrásokból történ ő kifizetésér ől rendelkezik. A saját forrásokat 2013-ban a 
tagállamoknak kell beszedniük vagy a tagállamoktól kell lehívni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelel ően 
a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
18  
 EREDMÉNYKIMUTATÁS  
  
  
 millió EUR 
Meg
jegy
zés 2012 2011 
MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK  
Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból 3.1 130 919 124 677 
Egyéb m űködési bevételek 3.2 6 826 5 376 
  137 745 130 053 
MŰKÖDÉSI KIADÁSOK    
Igazgatási kiadások 3.3 (9 320) (8 976) 
Működési kiadások 3.4 (124 633) (123 778) 
  (133 953) (132 754) 
A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKB ŐL SZÁRMAZÓ 
NYERESÉG/(VESZTESÉG)  3 792 (2 701) 
Pénzügyi bevételek 3.5 2 157 1 491 
Pénzügyi kiadások 3.6 (1 942) (1 355) 
Változások a nyugdíjakra és  az egyéb munkavállalói 
juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben  (8 846) 1 212 
Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó 
veszteségéb ől 3.7 (490) (436) 
AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE  (5 329) (1 789) 
 
 
  
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
19   
 CASH FLOW-KIMUTATÁS  
  
 millió EUR 
Megj
egyz
és 2012 2011 
Az év gazdasági eredménye  (5 329) (1 789) 
Működési tevékenységek 4.2   
Amortizáció  39 33 
Értékcsökkenés  405 361 
Kölcsönök (növekedése)/csökkenése  (16 062) (27 692) 
Követelések és beha jtható követelések  (4 837) 1 605 
Előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése  (2 013) (1 534) 
Készletek (növekedése)/csökkenése  (44) (3) 
Céltartalékok növe kedése/(csökkenése)  299 234 
Pénzügyi kötelezettségek  növekedése/(csökkenése)  16 017 27 781 
Egyéb kötelezettségek növekedése/(csökkenése)  468 (45) 
Szállítói kötelezettségek  növekedése/(csökkenése)  (1 390) 6 944 
Nem készpénzes bevételként vett el őző évi költségvetési 
többlet  (1 497) (4 539) 
Egyéb nem készpénzes mozgások  260 (75) 
Növekedés/(csökkenés) a nyugdíjakra és a munkavállalói 
juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben  7 668 (2 337) 
Befektetési tevékenységek 4.3   
Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és 
berendezések (növekedése)/csökkenése   (1 390) (693) 
Tőkemódszerrel elszámolt befektetések 
(növekedése)/csökkenése  (18) 118 
Értékesíthet ő pénzügyi eszközök (n övekedése)/csökkenése  (837) (1 497) 
NETTÓ CASH FLOW  (8 261) (3 128) 
Pénzeszközök és pénzeszk öz-egyenértékesek nettó 
növekedése/(csökkenése)  (8 261) (3 128) 
Pénzeszközök és pénzeszköz-egy enértékesek az év kezdetén 2.11 18 935 22 063 
Pénzeszközök és pénzeszköz-e gyenértékesek az év végén 2.11 10 674 18 935 
 
 
  
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 20                   
 
  
 
 
 
   
 
  
 
   
 
  KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 
millió EUR
Tartalékok (A) A tagállamoktól lehívandó 
összegek (B) 
Valós érték 
tartalék Egyéb 
tartalékokFelhalmozott 
többlet/(hiány)Az év 
gazdasági 
eredményeNettó 
eszközállomány=(A)+(B)
EGYENLEG 2010.12.31-ÉN  (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) 
A garanciaalap tartalékának változása  165 (165)  0 Valósérték-változások (47)    (47) Egyéb  2 (30)  (28) 
A 2010. évi gazdasági eredmény 
allokációja  4 17 228 (17 232) 0 
Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 
2010. évi költségvetési eredmény   (4 539)  (4 539) 
Az év gazdasági eredménye    (1 789) (1 789) 
EGYENLEG 2011.12.31-ÉN  (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850) 
A garanciaalap tartalékának változása  168 (168)  0 Valósérték-változások 258    258 Egyéb  21 (19)  2 A 2011. évi gazdasági eredmény 
allokációja  6 (1 795) 1 789 0 
Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 
2011. évi költségvetési eredmény   (1 497)  (1 497) 
Az év gazdasági eredménye    (5 329) (5 329) 
EGYENLEG 2012.12.31-ÉN  150 3 911 (39 148) (5 329) (40 416) 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 21 
 
 
    
 
 
Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz       
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 22 
1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK 
 
1.1. JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK 
A beszámoló elkészítése az Európai Unió általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletr ől 
szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a 
továbbiakban: a költségvetési rendelet) (HL L 298 ., 2012. október 26.), valamint az e költségvetési 
rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2012. október 29-i 
1268/2002/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelel ően történik. 
 A költségvetési rendelet 143. cikkének megfelel ően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli 
Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemlélet ű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi 
kimutatásait. A Bizottság számvitelért felel ős tisztvisel ője által elfogadott e számviteli szabályokat a 
konszolidációs körbe bevont valamennyi európai in tézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a 
pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illet ően az 
elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatá sára vonatkozóan egységes  szabálykészlet kerüljön 
kidolgozásra. A beszámoló pénzneme az euró, az elszámolási id őszak a naptári év. 
 
 
1.2. SZÁMVITELI ALAPELVEK 
A pénzügyi kimutatások célja, hogy valame ly gazdálkodó egység pénzügyi helyzetér ől, teljesítményér ől 
és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában 
tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Unió, a célkit űzés konkrétabban a 
döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízo tt forrásokkal. E dokumentum a fent i célok szellemében készült.  
 
A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követend ő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) a 2. 
sz. uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban 
bemutatottakkal, amelyek a következ ők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a 
bemutatás következetessége, összesítés, besz ámítás és összehasonlító információk.  
 A pénzügyi kimutatásoknak a fent említett sz abályokkal és alapelve kkel összhangban történ ő elkészítése 
azt igényli a vezetést ől, hogy olyan becsléseket készítsen, amelyek hatással vannak bizonyos tételeknek 
a mérlegben és az eredménykimutatásban bemutatott összegeire, valamint a függ ő követelések és 
kötelezettségek kapcsolódó közzétételeire. 
 
 
1.3. KONSZOLIDÁLÁS 
A konszolidálás alkalmazási köre  Az EU összevont pénzügyi kimutatásai magukban foglalják az összes jelent ős ellenőrzött gazdálkodó 
egységet (intézményeket és ügynökségeket), társult és közös vállalkozást, tehát 51 ellen őrzött 
gazdálkodó egységet, 5 közös vállalkozást és 4 társul t vállalkozást. A konszolidá lásba bevont gazdálkodó 
egységek teljes jegyzékét a 11.1.  megjegyzés tartalmazza. 2011-hez képest a konszolidálásba bevont 
egységek köre 1 gazdálkodó  egységgel (ügynökség) b ővült. A b ővülésnek nincs lényeges hatása az 
összevont pénzügyi kimutatásokra. 
 
Ellenőrzött gazdálkodó egységek  
Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történ ő bevonására irányuló döntés az ellen őrzési 
elven alapul. Az ellen őrzött gazdálkodó egységek olyan gazdál kodó egységek, amel yek pénzügyi és 
működési politikáinak közvetlen vagy közvetett irán yítására az EU jogosult annak érdekében, hogy 
előnye származhasson e gazdálko dó egységek tevékenységeib ől. E hatáskörnek a jelenben 
gyakorolhatónak kell lennie. Az ellen őrzött gazdálkodó egységek valame nnyi tevékenységük tekintetében 
a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellen őrzés meglétének els ő napjától számítandó, és 
az ellen őrzés megsz űnésének napján ér véget. 
 
Az EU-n belül az ellen őrzésre utaló leggyakoribb jelek a következ ők: a gazdálkodó egység 
alapszerz ődések vagy másodlagos jogforrások alapján történ ő létrehozása, a gazdálkodó egység 
általános költségvetésb ől való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az 
Európai Számvev őszék általi ellen őrzés, valamint az Európai Parlam ent általi mentesítés. Egyértelm ű, 
hogy minden egyes gazdálkodó egység tekintetében értékelni kell, hogy a fent felsorolt kritériumok 
egyike vagy összessége elegend ő-e az ellen őrzéshez. 
 
E megközelítés alapján az uniós intézmények (az EK B kivételével) és ügynök ségek (kivéve a korábbi 2. 
pillérbe tartozó ügynökségeket) az EU kizárólagos ellen őrzése alá tartozónak tekintend őek, ezért 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 23beletartoznak a konszolidálás körébe . Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség 
(ESZAK) szintén ellen őrzött gazdálkodó egységnek tekintend ő.  
Az Európai Unió által ellen őrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, 
valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kisz űrésre kerültek, ugyanakkor a gazdálkodó 
egységeken belüli tranzakciók nem rea lizált nyeresége/vesztesége nem jelent ős, ezért nem került 
kiszűrésre. 
 
 
Közös vállalkozások A közös vállalkozás olyan szerz ődéses megállapodás, amellyel az Európai Unió és egy vagy több fél (a 
„vállalkozók”) közös ellen őrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellen őrzés egy 
szolgáltatáspotenciált megtestesít ő tevékenység fölött közvetlenül vagy közvetve gyakorolt ellen őrzés 
szerződésben rögzített megosztása. 
 
A közös vállalkozásokban való részesedést a t őkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, 
kezdeti elszámolásuk bekerülési értéke n történik. Az EU-nak a közös vezetés ű gazdálkodó egységei 
nyereségéb ől vagy veszteségéb ől való részesedését az eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok 
változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A beszámolóban a közös vállalkozás 
mérlegfordulónapkori könyv szerinti  értékét a kezdeti bekerülési érté k és valamennyi változás (további 
hozzájárulások, részesedés a gazdasági eredményekb ől és a tartalék változásaiból, értékvesztés, 
valamint osztalékok) összege adja. 
 
Az Európai Unió és közös vezetés ű gazdálkodó egységei között i tranzakciók nem realizált 
nyeresége/vesztesége nem jelent ős, ezért az nem került kisz űrésre. A közös vállalkozások számviteli 
politikái eltérhetnek az EU által a hasonló tran zakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhet ő 
eseményekre vonatkozóan elfoga dott számviteli politikáktól. 
 Társult vállalkozások 
A társult vállalkozások felett az EU jelent ős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, ellen őrzéssel viszont 
nem rendelkezik. A jelent ős befolyást általában akkor tekinthetjük adottnak, ha az EU közvetlenül vagy 
közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. 
 
A társult vállalkozásokban való részesedést a t őkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, 
kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az EU-nak a társult vállalkozások eredményeib ől való 
részesedését az eredménykimutatás tartalmazza, mí g a tartalékok változásaiból való részesedése a 
tartalékokban kerül kimutatásra. A beszámolóban a társult vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv 
szerinti értékét a kezdeti bekerülési érték és valame nnyi változás (további hozzájárulások, részesedés a 
gazdasági eredményekb ől és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A 
társult vállalkozástól kapott osztal ék csökkenti az eszköz könyv szerin ti értékét. Az EU és társult 
vállalkozásai közötti tranzakciók nem re alizált nyeresége/vesztesége nem jelent ős, ezért az nem került 
kiszűrésre. 
 
A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az EU által a hasonló tranzakciókra és hasonló 
körülményekkel jellemezhet ő eseményekre vonatkozóan elfogadott sz ámviteli politikáktól. Az EU nem 
törekszik jelent ős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel 
rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthet ő pénzügyi eszközökként 
kezelik. 
 
A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó eg ységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli 
Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendsz erének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, 
valamint a résztvev ői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a beszámolókba ezeket az 
egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU irányítása alatt – az érintett összegekre vonatkozó 
további részletekért lásd a 11.2.  megjegyzést. 
 
 
1.4. AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA 
 
1.4.1. Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok 
Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme 
A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, az  e u r ó  a z  E U  f u n k c i o n á l i s  é s  b e s z á m o l ó k é s z í t é s i  
pénzneme. 
 
Műveletek és egyenlegek 
A más pénznemen alapuló ügyletek el számolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával 
euróban történik. A más pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséb ől származó árfolyamnyereségeket 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 24és -veszteségeket, valamint a más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek 
év végi árfolyamokon történ ő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket az 
eredménykimutatás mutatja be.  
 
Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális 
javak értékelésére, euróra való átváltásuk a be szerzés napján érvényes árfolyamon történik. 
A más pénznemben meghatározott monetáris eszköz ök és kötelezettségek év végi egyenlegeit a 
december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra: 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 25 
EUR átváltási árfolyamok 
Pénznem 2012.12.31 2011.12.31 Pénznem 2012.12.31 2011.12.31
BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,0740 4,4580 
CZK 25,1510 25,7870 RON 4,4445 4,3233 
DKK 7,4610 7,4342 SEK 8,5820 8,9120 
GBP 0,8161 0,8353 CHF 1,2072 1,2156 
HUF 292,3000 314,5800 JPY 113,6100 100,2000 
LVL 0,6977 0,6995 USD 1,3194 1,2939 
LTL 3,4528 3,4528    
 
A más pénznemben meghatározott és értékesíthet őként besorolt monetáris pénzügyi instrumentumok 
valós értékének átszámítási különbözethez kapcsolódó változásait az eredménykimutatásban tüntetik fel. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök 
és kötelezettségek átszámítási különbözeteit az er edménykimutatásban tüntetik fel. Az értékesíthet őként 
besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek. 
 
1.4.2. Becslések alkalmazása A nemzetközi költségvetési számviteli standardoknak és a számviteli szabályozásnak megfelel ően a 
pénzügyi kimutatások szükségszer űen magukban foglalnak olyan becslés eken és feltételezéseken alapuló 
összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló  legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A 
jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következ ők: 
munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek , céltartalékok, készle tekkel és kö vetelésekkel 
kapcsolatos pénzügyi kockázat, elha tárolt bevételek és kiadások, függ ő követelések és kötelezettségek, 
valamint az immateriális javak és az ingatlanok , gépek, berendezések értékvesztésének mértéke. A 
tényleges eredmények eltérhetnek ezekt ől a becslésekt ől. A becslésekben bekövetkezett változásokat 
ismertté válásuk id őszakában veszik figyelembe. 
 
 
1.5. MÉRLEG 
 
1.5.1. Immateriális javak A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a halmoz ott amortizációval és az értékvesztéssel csökkentett 
eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök  amortizációja a becsült hasznos élettartam alatt 
lineárisan történik. A saját el őállítású immateriális javak aktiválásá ra akkor kerül sor, amikor az uniós 
számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek.  Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, 
elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vev ő üzembehelyezéséhez szükséges közvetlen 
költségeket foglalják magukba. A ku tatási tevékenységekhez kapcsolódó  költségeket, a nem aktiválható 
fejlesztési költségeket és a karbantartási költsé geket kiadásként számoljá k el felmerülésükkor. 
 1.5.2. Ingatlanok, gépek és berendezések 
Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása  a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel 
csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. Az ered eti bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez vagy 
befejezéséhez közvetlenül hozzárendelhet ő kiadásokat foglalja magában. 
 
A később felmerül ő költségek az eszköz könyv szerinti értéké ben, vagy adott esetben külön eszközként 
kerülnek aktiválásra, de csak akkor,  ha az eszközzel kapcsolatos jöv őbeli gazdasági el őnyöket vagy 
szolgáltatáspotenciált valószín űsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. 
A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a 
költségvetési id őszakban, amelyben felmerültek.  
 
A földterületekre és a m űalkotásokra nem számolnak el értékcsö kkenési leírást, mivel határozatlan 
élettartammal rendelkez őknek tekintend ők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el 
értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz 
értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következ ők 
szerint: 
 
 
Eszköztípus Lineáris leírási kulcsok 
Építmények 4 % 
Üzemek, gépek és berendezések 10 %–25 % Bútorok 10 %–25 % 
Beépített és mozdítható berendezési tárgyak 10 %–33 % 
Gépjárm űvek 25 % 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 26Számítástechnikai berendezések 25 % 
Egyéb tárgyi eszközök 10 %–33 % 
 
Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve ve sztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal 
csökkentett bevétel és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének különbözetéb ől adódik, és az 
eredménykimutatásban szerepel.  
Lízingek 
Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárg yieszköz-lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó 
valamennyi kockázatot és el őnyt alapvet ően az EU viseli. A pénzügyi lí zingek aktiválása a lízing kezd ő 
időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az 
alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendez etlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó 
legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) 
kötelezettségek között szerepelnek.
 A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingid őszak során az 
eredménykimutatásban számolják el oly módon,  hogy a kötelezettség fennmaradó összegéb ől kiindulva 
minden id őszakra azonos kamatláb vonatkozzon. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök 
értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing id őtartama közül a rövidebb id őszak 
során számolják el. 
 
Operatív lízingnek min ősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejl ő kockázatok és el őnyök 
jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív  lízing keretében tett kifizetéseket a lízing 
időtartama alatt lineáris módszerrel számolják el az eredménykimutatásban. 
 1.5.3. Nem pénzügyi eszközök értékvesztése 
A határozatlan hasznos élettartammal rendelkez ő eszközökre nem számolnak el 
amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képez ő eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés 
szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, 
hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérül ő értéke. A megtérül ő érték az 
eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik. 
 
Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos 
élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgáljá k és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv 
szerinti értékét azonnal a megtérül ő é r t é k é r e  í r j á k  l e ,  h a  a z  e s z k ö z  könyv szerinti értéke meghaladja 
annak becsült megtérül ő értékét. Amennyiben a korábbi évekbe n elszámolt értékvesztés okai már nem 
állnak fenn, az értékvesztés mia tti veszteségeket ennek megfelel ően visszaírják. 
 
1.5.4. Befektetések 
Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés 
A társult vállalkozásokban és közös vállalko zásokban való részesedés elszámolása a t őkemódszer 
használatával történik. A t őkeköltségeket kiigaz ítják, hogy tükrözzék a társult vállalkozások és közös 
vállalkozások nettó eszközeiben a kezdeti megjel enítés után bekövetkezett növekedésnek vagy 
csökkenésnek az EU-hoz rendelhet ő részét, amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, és amelyet 
szükség esetén az alacsonyabb megtérül ő értékre írnak le. A megtérül ő érték fogalmának magyarázatát 
az 1.5.3.  megjegyzés tartalmazza. Amennyib en az értékcsökkenés oka egy kés őbbi időpontban már nem 
áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor 
határoztak volna meg, ha semmilyen értékveszté s miatti veszteséget nem tüntettek volna fel. 
 
Kockázatit őke-alapokban lév ő befektetések 
A kockázatit őke-alapokban lév ő befektetéseket értékesíthet ő pénzügyi eszközökként sorolják be (lásd az 
1.5.5.  megjegyzést), ennek megfelel ően valós értéken tartják nyilván, a valós érték változásaiból ered ő 
nyereségeket és veszteségeket (az átszámítási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni. 
 
Mivel a kockázatit őke-alapokban lév ő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, 
értékelésük egyenként, a bekerülési érték vagy az elszámolható  nettó eszközérték közül a kisebbiken 
történik. A valós értéken történ ő értékelésb ől eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban 
számolják el, a nem realizált veszteségeket pedi g értékvesztési szempontból megvizsgálják annak 
meghatározására, hogy az eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék 
változásaiként számolják-e el őket. 
 
1.5.5. Pénzügyi eszközök 
Besorolás 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 27Az EU a következ ő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken 
értékelt pénzügyi eszközök; kölcsönök és követelések; lejáratig tartandó befektetések; és értékesíthet ő 
pénzügyi eszközök. A pénzügyi eszközök  besorolását a kezdeti megjelenítés id őpontjában határozzák 
meg, és minden egyes mérlegfo rdulónapkor felülvizsgálják. 
 
i. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvet ően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, 
vagy ha az EU akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e 
kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek min ősülnek, ha a mérleg fordulónapját követ ő 12 hónapon 
belül várhatóan értékesítik őket. 
 
 
ii. Kölcsönök és követelések A kölcsönök és követelések aktív pi acon nem jegyzett nem származtato tt pénzügyi eszközök, amelyeknél 
a  f i z e t é s i  ö s s z e g e k  r ö g z í t e t t e k  v a g y  m e g h a t á r o z h a t ó k .  A k k o r  m e r ü l n e k  f e l ,  a m i k o r  a z  E U  a z  a d ó s n a k  
közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel 
kereskedni. A mérleg fordulónapját követ ő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkez ők kivételével ezek az 
eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek. 
 
iii. Lejáratig tartandó befektetések A lejáratig tartandó befektetések rögzítettvagy meghatározható fizetési összeg ű és rögzített lejáratú nem 
származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU hatá rozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. 
E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett eb be a kategóriába tartozó befektetéssel. 
 
iv. Értékesíthet ő pénzügyi eszközök 
Az értékesíthet ő pénzügyi eszközök olyan nem származtato tt eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába 
tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem so roltak be. Befektetett 
eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függ ően, hogy az EU milyen id őtartamot 
követően kívánja értékesíteni őket, amely általában a mérlegfordulónapkor hátralév ő futamid ő. Szintén 
az értékesíthet ő pénzügyi eszközökhöz sorolják be a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történ ő 
részesedésszerzéseket, illetve a t őkemódszert ől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a 
kockázatit őke-műveleteket). 
 
Kezdeti megjelenítés és értékelés 
Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az 
értékesíthet ő eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés id őpontjában 
történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönöket abban az id őpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a 
kölcsönvev őnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi instrumentumok kezdeti megjelenítése valós 
értéken történik. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós 
értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az 
ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el. 
 
A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott 
ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, 
vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvez őbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhet ő az összes 
jövőbeni pénzbevétel jelenértékeként, ahol az al kalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelmin ősítésű 
kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb. 
 
A felvett hitelekre nyújtott kölcsönöket nominális összegükön értékelik, amelyet a kölcsön valós értékének tekintenek. Ennek oka a következ ő: 
– Az EU hitelnyújtási tevékenységéne k „piaci környezete” nagyon egyedi  és különbözik a kereskedelmi 
kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt t őkepiactól. Mivel ezen a piacon a 
hitelnyújtóknak lehet őségük nyílik alternatív befektetéseket  választani, az alternatív lehet őség beépül 
a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehet őség azonban az EU esetében nem áll 
fenn, mert az EU nem fektethet be a t őkepiacokon; hitelt csak ugya nolyan kamatlábbal történ ő 
hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy  a hitelbe nyújtott összegek  esetében az EU számára 
nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség 
és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való ö sszehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU 
hitelnyújtási tevékenysége önmagá ban képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem 
alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi h űen az EU hitelnyújtási m űveleteinek lényegét. Ezért nem 
helyénvaló, ha az EU hitelnyújtási tevékenységé nek valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy 
államkötvények alapján határozzuk meg.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 28– Továbbá, mivel nincs olyan ak tív piac vagy hasonló m űveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az 
EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechan izmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen 
jellegű kölcsönök alapján történ ő hitelnyújtási tevéke nységének valós értéke lésére alkalmazott 
kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. 
– Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükb ől adódóan kompenzációs hatások 
érvényesülnek a nyújtott és a felvett kölcsönök között. A nyújtott kölcsön tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett kölcsön tényleges kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerül ő, majd 
a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhe lt ügyleti költsége ket közvetlenül az 
eredménykimutatásban  jelenítik meg. 
A pénzügyi instrumentumok kivezeté sre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak 
vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és el őnyt alapvet ően átadta. 
 
Későbbi értékelés 
i. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a kés őbbiekben valós értéken 
mutatják ki. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategória valós értéke 
változásaiból ered ő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az 
időszakban, amelyben felmerültek. 
 
ii. A kölcsönök és követelések, va lamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált 
bekerülési értéken történik a ténylegeskamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz a ténylege s kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett kölcsönökre is, 
mivel ezek jellemz őiket tekintve viszono ssági (back-to-back) m űveletek, a feltételeik és összegeik közötti 
különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerül ő, majd a kölcsön kedvezményezettjére 
továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül  az eredménykimutatásban jelenítik meg. 
 
iii. Lejáratig tartandó befektetések – az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartandó befektetéssel. 
 iv. Az értékesíthet ő pénzügyi eszközöket a kés őbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthet ő 
pénzügyi eszközök valós értékéne k változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték 
tartalékban mutatják ki. Az értékesíthet ő pénzügyi eszközként besorolt eszközök értékesítésekor vagy 
értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékba n megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált 
összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthet ő pénzügyi eszközök 
ténylegeskamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az 
értékesíthet ő tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják 
az EU osztalékhoz való jogát. 
Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az  aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív 
piacú pénzügyi eszközök (és a t őzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika 
alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint 
lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyez ő egyéb instrumentumok alapul 
vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvev ők által általában 
alkalmazott egyéb értékelési technikák.  
Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkez ő 
tőkeinstrumentumokban lév ő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e 
befektetéseket az értékvesztéssel csökke ntett bekerülési értéken értékelik. 
 
Pénzügyi eszközök értékvesztése 
Az EU minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgál ja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését 
indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre né zve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó 
el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyíték ai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követ ően 
bekövetkezett egy vagy több esemény által eredmény ezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó 
esemény(ek) megbízhatóan becsülhet ő hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jöv őbeli cash flow-
ira.  
a) Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök 
Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó 
befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok va nnak, a veszteség összege 
az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált 
(jövőbeni hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jöv őbeni cash flow-k jelenértéke közötti 
különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az 
eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsö n vagy a lejáratig tartandó befektetés változó 
kamatlábú, az esetleges értékvesztések ér tékelésének diszkont kamatlába a szerz ődés szerint 
meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközb ől 
származó jöv őbeni cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték 
érvényesítéséb ől származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a 
költségeit, akár valószín ű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy kés őbbi 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 29időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés 
megjelenítése után következett be, a korábban el számolt értékvesztést az eredménykimutatásban 
visszaírják.  
b) Valós értéken nyilvántartott eszközök 
Az értékesíthet ő pénzügyi eszközként besorolt, részesedésszerzések esetén az értékvesztés 
megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelent ős mértékben, illetve tartósan a 
bekerülési értéke alá csökke nt-e. Ha az értékesíthet ő pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira 
nézve, a halmozott veszteséget – amely a akvizíciós  költség és az eredmén ykimutatásban az adott 
pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjeleníte tt értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték 
különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az 
eredménykimutatásban a t őkeinstrumentumokkal kapcsolatban  megjelenített értékvesztések 
sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy kés őbbi időszakban az 
értékesíthet ő pénzügyi eszközként besorolt adósságins trumentum valós értéke emelkedik, és a 
növekedést objektíven olyan esem ényhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után 
következett be, az értékvesztést az ered ménykimutatáson keresztül sztornírozzák. 
 
1.5.6. Készletek 
A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizál ható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A 
bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen 
termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen 
munkaer őköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhet ő költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a 
szokásos m űködési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható 
érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár 
(szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a 
nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenébe n juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a 
folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési id őpontban való beszerzésekor. 
 
 
1.5.7. El őfinanszírozási összegek 
Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzel őleget (pénztárkészletet) biztosítson a 
kedvezményezettnek. Az el őfinanszírozást az egyedi el őfinanszírozási megállapodásban meghatározott 
időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az el őleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban 
rögzített id őszak során arra a célra kell felhasználni, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. 
Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek  fel elszámolható kiadások, köteles az el őfinanszírozási 
előleget visszafizetni az EU-nak. Az el őfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik 
az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámol ható költségek és a visszatérített összegek. 
Az év végén fennálló el őfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: 
visszafizetett összegek, érvényesített elszámolható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült 
elszámolható összegek és az értékcsökkenések. 
 
Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelel ő megállapodás rendelkezéseinek megfelel ően a 
kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízh atóbb információra alapozva becslést készítenek az 
elhatárolt kamatbevételr ől és azt szerepeltetik a mérlegben. 
 
1.5.8. Követelések 
A követeléseket az értékvesz tési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések 
értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem 
fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérül ő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás 
összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlév ő, de egyedi leírással még nem érintett 
beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd a kés őbbiekben az 1.5.14.  megjegyzést, amely az elhatárolt  bevételek év vé gi kezelésére 
vonatkozik. 
 
1.5.9. Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és forgóeszköznek min ősülnek. Ide 
tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál 
rövidebb eredeti lejárattal rendelkez ő rövid lejáratú, magas likv iditású egyéb befektetések. 
 1.5.10. Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások 
Nyugdíjkötelezettségek 
Az EU meghatározott nyugdíjjuttatási programokat m űködtet. A munkavállalók fizetéséb ől levont 
hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 30finanszírozzák. A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben 
kimutatott értéke a meghatározott juttatási kö telem mérlegfordulónapi jelenértékével egyenl ő. A 
meghatározott juttatási kötelem értékét biztosítási matematikusok számítják ki a kivetített jóváírási egység módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jöv őbeli 
pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényez ő azon pénznemben 
meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit. 
 
A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik 
meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül az eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a 
nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az  alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban 
maradjanak (megszolgálási id őszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a 
megszolgálási id őszakban lineárisan történik. 
 
Az alkalmazást követ ő betegségbiztosítási juttatások 
Az EU az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat munkavállalói 
számára. A napi igazgatás ellátására különálló alapot hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások 
igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazo tt munkavállalók, az özvegyek, valamint azok 
kedvezményezettjei jogosultak. Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok,  árvák stb.) nyújtott juttatásokat 
a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, 
biztosításmatematikai számításokra van szükség. A mérlegben szerepl ő kötelezettség meghatározásának 
alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb). 
 
1.5.11. Céltartalékok Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglév ő 
jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószín űsége, hogy a 
kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz sz ükség, amelynek összegét  megbízhatóan becsülni 
lehet. Jöv őbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglév ő 
kötelem kiegyenlítéséhez szükséges vá rható kiadások beszámolókészítési id őpontban tett legjobb 
becslésével egyenl ő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes 
lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószín űségekkel történ ő súlyozásával történik („várható érték” 
módszer). 
 
1.5.12.  Pénzügyi kötelezettségek A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pé nzügyi kötele zettségként 
vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek) tartják 
nyilván. A felvett hitelek a hitelintézetekt ől felvett hitelekb ől és okiratba foglalt adósságokból állnak. A 
felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel 
csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a kés őbbi 
nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a ténylegeskamatláb-módszer használatával történik; 
az ügyleti költségekkel csö kkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a 
felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimuta tásban jelenítik meg a ténylegeskamatláb-módszer 
használatával.  
 
A mérleg fordulónapját követ ő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkez ők kivételével ezek a kötelezettségek 
a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelne k. Lényegességi megfontolások alapján a felvett 
hitelekb ől nyújtott kölcsönök esetén el őfordulhat, hogy a ténylegeskamatláb-módszert nem lehet a 
kölcsönökre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerül ő, majd a kölcsön 
kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeke t közvetlenül az eredmén ykimutatásban jelenítik 
meg. 
 
Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós érték ű származtatott eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az 
eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénz ügyi kötelezettségek elszámolása, lásd az 1.5.5. 
megjegyzést . 
 
 
1.5.13.  „Szállítói” kötelezettségek Az EU „szállítói” kötelezettségeinek jelent ős összege nem áru-, illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a 
vissza nem térítend ő támogatások, illetve egyéb uniós finanszí rozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen 
költségtérítési igényeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el. Miután ellen őrzik és elszámolhatóként elfogadják, értékelésük az 
elfogadott és elszámolható összegen történik. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 31Az áru- és szolgáltatás-beszerzésb ől keletkez ő „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti 
összegr ől szóló számla beérkezésekor történik, a megfelel ő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások 
leszállításakor és EU általi átvé telekor könyvelik rá a számlákra. 
 
1.5.14.  Passzív és aktív id őbeli elhatárolások 
Az EU számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az id őszakban jelenítik 
meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli id őszak végén az elhatárolt 
kiadásokat az adott id őszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. 
Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes m űködési és gyakorlati 
iránymutatásnak megfelel ően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások 
valós és megbízható képet nyújtanak. 
 
A bevételeket szintén abban az id őszakban számolják el, amelyikhez ka pcsolódnak. Az év végén, ha egy 
számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a 
készleteket, vagy érvényben van egy (szerz ődés szerinti) szerz ődéses megállapodás, elhatárolt 
bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. 
 
Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására 
még nem került sor, a bevéte lt elkülönítik és a következ ő számviteli id őszakban jelenítik meg. 
 
 
1.6. EREDMÉNYKIMUTATÁS 
 
1.6.1. Bevételek Nem értékesítésb ől származó bevételek 
Ez alkotja az EU bevételeinek túlnyomó részét, els ősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a 
saját forrásokat foglalja magában. Az EU az adókon kívül más felekt ől származó fizetéseket is kaphat, 
ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok. 
 
Héa- és GNI-alapú források  
A bevételeket abban az id őszakban jelenítik meg, amikor az Európai Bizottság felszólítja a tagállamokat 
hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak be cslésén alapulnak, e fo rrások korrekciók tárgyát 
képezhetik, ugyanis a végs ő adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás 
becslésben okozott hatását azon id őszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik 
figyelembe, amelyben a változásra sor került. 
 
Tradicionális saját források  
A követelések és a kapcsolódó  bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelel ő havi „A” 
kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) 
megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés id őpontjában az id őszak vonatkozásában a 
tagállamok által beszedett, de az Európai Bizotts ágnak még meg nem fizetett bevételeket meg kell 
becsülni, és elhatárolt bevételként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott 
garantált összegeket is) azon beszedési költségekke l (25 %) csökkentett bevé telekként jelenítik meg, 
amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is 
elszámolnak az eredménykimutatásban. 
 
Pénzbírságok
 
A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot 
előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás 
fizetőképességét illet ően kételyek merülnek fel, a követelé s után értékvesztést számolnak el. A 
pénzbírságot el őíró határozatot követ ően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az 
alábbiak egyikére: 
– elfogadja a határozatot, ebben az esetben az el őírt határid őn belül ki kell fizetnie a 
pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi; 
– vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelel ően fellebbezést 
nyújt be.  
Mindazonáltal a pénzbírság t őkerészét az el őírt három hónapos határid őn belül meg kell fizetnie, mivel a 
fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EU-Szerz ődés 278. cikke), vagy az összegr ől bizonyos feltételek 
mellett és a Bizottság számvitelért felel ős tisztvisel őjének hozzájárulásával bankgaranciát is bemutathat. 
 
Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átme netileg már kifizette a pénzbírságot, az összeg függ ő 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 32kötelezettségként jelenik meg. Mi vel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem 
halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a köve teléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett 
garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is kö vetelésként tartják nyilvá n. Amennyiben valószín űnek 
látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt , e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. 
Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennáll ó követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A 
beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlá k után az Európai Bizottság kamatot kap: ezt az 
elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függ ő kötelezettség értékét ennek 
megfelel ően növelik. 
 Értékesítési bevételek 
Az áru- és szolgáltatásértékesítésekb ől származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az 
áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és ha sznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtással 
járó ügyletek bevételeit az ügylet mérlegfordulónap kori lebonyolítottsága foká nak függvényében jelenítik 
meg. 
 
Kamatbevételek és kamatkiadások A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg.  Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi 
kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, 
illetve kamatkiadásokat a megfelel ő időszakban. A tényleges kamatláb számításakor az EU megbecsüli a 
cash flow-kat, ami során figyelembe ve szi a pénzügyi eszköz valamennyi szerz ődéses feltételét (például 
az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jöv őbeli várható hitelveszteségeket. A számítás 
figyelembe veszi a szerz ődéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képez ő valamennyi 
fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és 
felárat. 
Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoport jának értékvesztés miatti 
leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jöv őbeli cash flow-k 
diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik. 
 
Osztalékbevételek Az osztalékok elszámolása akkor történik, am ikor a kifizetéshez való jog keletkezik. 
 1.6.2. Kiadások 
Az ellenszolgáltatáshoz kötött adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai 
Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az EU-ra jellemz ő kiadások, az EU kiadásainak többsége ezekb ől áll. 
A kedvezményezetteknek való átutal ásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, 
megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.  
A transzfereket abban az id őszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztet ő 
események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési 
rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezésér ől szerződést 
írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre 
ésszerű becslés adható. 
 Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási 
kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik 
és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek. 
 
 
1.7. FÜGG Ő KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 
 
1.7.1. Függ ő követelések 
A függő követelés olyan múltbeli eseményekb ől keletkez ő lehetséges követelés, amelynek meglétét csak 
egy vagy több, nem teljesen az EU ellen őrzése alatt álló, bizonytalan jöv őbeli esemény bekövetkezése 
vagy be nem következése fogja meger ősíteni. Függ ő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor 
gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószín űsíthető. 
 
1.7.2. Függ ő kötelezettségek 
A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekb ől keletkez ő lehetséges kötelezettség, amelynek 
meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellen őrzése alatt álló, bizonytalan jöv őbeli 
esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja meger ősíteni; vagy olyan meglév ő kötelem, 
amely múltbeli eseményekb ől származik, de nem mutatj ák ki, mert: nem valószín ű, hogy gazdasági 
hasznokat megtestesít ő forráskiáramlásra vagy szolgáltatáspotenciálra lesz szükség a kötelezettség 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 33rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak el ő, amelyek mellett a kötelezettség összegét 
nem lehet elegend ő megbízhatósággal értékelni. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 
 34 
2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ 
 
 
BEFEKTETETT ESZKÖZÖK 
 
2.1. IMMATERIÁLIS JAVAK 
 millió EUR 
 Összeg 
Bruttó könyv szerinti érték 2011.12.31-én 301 
Növekedés 89 
Értékesítés (11) 
Egyéb változások 0 
Bruttó könyv szerinti érték 2012.12.31-én  379 
Halmozott amortizáció 2011.12.31-én (152) 
Éves értékcsökkenési leírás (39) 
Elidegenítés 4 
Egyéb változások (4) 
Halmozott amortizáció 2012.12.31-én (191) 
Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én 188 
Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én 149 
 
A fenti összegek els ősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak. 
  
 
2.2. INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK 
 2012. december 31-én a befejezetlen beruházások közé tartozott 660 millió EUR (2011: 219 millió EUR) 
értékű beruházás a Galileo projekthez, az EU globális navigációs m űholdrendszeréhez kapcsolódóan, 
amelyet jelenleg építenek ki az Európai Űrügynökség (ESA) támogatásával. A rendszer elkészültekor 30 
műholdból, 2 ellen őrző központból és 16 földi állomásból fog állni. A mérlegben szerepl ő összeg a 
Bizottságnál e projekttel kapcsolatban 2011. október 22. (a rendszer els ő két m űholdja sikeres 
elindításának id őpontja) óta felmerült aktiválható költségeket tartalmazza. Ezt az id őpontot megel őzően – 
ahogy azt már korábbi éves beszámolókban is kifejt ettük – a Bizottság úgy tekintette, hogy a projekt 
kutatási szakaszban tart, így az uniós számviteli szabályoknak megfelel ően az összes felmerült költséget 
elszámolták. A projekt kezdete óta és a hatályos pénzügyi keret végéig az el őirányzott költségvetés 
3 837 millió EUR-t tesz ki. A következ ő pénzügyi keret vonatkozásában további 5 400 millió EUR-t 
irányoznak el ő a rendszer teljes m űködtetéséhez, kihasználásához és a Galileo-szolgáltatások 
teljesítéséhez 2020-ig, valamint a konstelláció következ ő generációjának el őkészítéséhez; ez teljes 
egészében az uniós költségvetésb ől kerül majd finanszírozásra. 2012-ben 13 millió EUR összeg ű nem 
aktiválható fejlesztési költséget könyveltek le ráfordításként.
 
 
Mérlegfordulónapkor összesen négy m űholdat bocsátottak fel 2011 októbere óta, és amint az ezekkel 
kapcsolatos kés őbbi tesztelések befejez ődnek, a projekt pályára állítási és tesztelési fázisa lezárul. Ezt a 
fázist az EU és az ESA közösen finanszírozták, és  a két fél között létrejött támogatási megállapodás 
szerint az ESA hivatalosan átadja a megépített eszk özöket az EU számára. Ehhez az ESA Tanácsának 
jóváhagyása szükséges. Megjegyezzük, hogy az ESA tagállamai kett ő kivételével (Norvégia és Svájc) 
uniós tagállamok. A Bizottságnak jelenleg semmi oka azt feltételezni, hogy az átadást az ESA bármely 
tagja megakadályozná.   
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 35 
 
 
A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetend ő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek 
kimutatásra (lásd a 2.15.  és a 2.18.1.  megjegyzést). Ezek a következ őképpen oszlanak meg: 
Pénzügyi lízingek millió EUR 
 
Jövőben fizetend ő összegek Érték 
összes
en Később 
felmerül ő 
eszközkölts
égek  
Eszköz
érték 
 Értékcsökke
nés Leírás Kumulált 
díjak  
(A) 
1 éven 
belül 1 éven túl 5 éven túl Összes 
kötelezetts
ég (B) (A+B) (C) (A+B+
C) (D) Nettó 
könyv 
szerinti 
érték 
=(A+B+C
+D) 
Telek és épületek 992 63 342 1 686 2 091 3 083 61 3 144 (877) 2 267 
Egyéb tárgyi eszközök 18 7 11 1 19 37 - 37 (20) 17 
Összesen 2012.12.31-én 1 010 70 353 1 687 2 110 3 120 61 3 181 (897) 2 284 
Kamattartalom  85 307 502 893      INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK  
 millió EUR 
Telek  
és Gépek  
és Bútorok és Számítástec
hnikai 
berendezése
k Egyéb tárgyi Pénzügyi 
lízingek  Befejezetlen  
 ÖSSZESEN  
épületek berendezése
k járművek  eszközök  beruházások  
        
Bruttó könyv szerinti érték el őző év végén 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 
Növekedés 96 42 22 52 11 511 583 1 317 Elidegenítés (26) (23) (21) (54) (11) 0 0 (135) Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás 102 8 0 12 0 (14) (111) (3) 
Egyéb változások 24 3 3 11 3 (1) 1 44 
Bruttó könyv szerinti érték év végén 4 314 558 233 578 231 3 181 1 118 10 213 
Halmozott amortizáció el őző év végén (1 999) (425) (166) (396) (137) (796)  (3 919) 
Éves értékcsökkenési leírás (138) (45) (20) (67) (21) (114)  (405) Visszaírt értékcsökkenés 0 0 0 0 0 1  1 
Elidegenítés 3 23 21 51 10 5  113 
Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás - 0 0 (11) 0 14  3 Egyéb változások (3) (2) (1) (13) (2) (7)  (28) 
Halmozott amortizáció év végén (2 137) (449) (166) (436) (150) (897)  (4 235) 
         
NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2 177 109 67 142 81 2 284 1 118 5 978 
NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2011.12.31-én 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 36Jövőbeli minimális 
lízingfizetések összesen 
2012.12.31-én   
155 660 2 189 3 003      
Jövőbeli minimális 
lízingfizetések összesen 2011.12.31-én  
153 608 1 859 2 620      
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012  
37  
2.3. T ŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK 
 
   millió EUR 
  Megj.
é2012.12.31. 2011.12.31. 
Részesedés közös vállalkozásokban 2.3.1 42 62 
Részesedés társult vállalkozásokban 2.3.2 350 312 
Összesen  392 374 
 
 
2.3.1. Részesedés közös vállalkozásokban  
millió EUR
 GJU SESAR ITER IMI FCH Összesen
Összeg 2011.12.31-én 0 0 0 25 37 62 
Hozzájárulások - 70 116 98 54 338 
Részesedés a nettó 
eredményb ől - (70) (106) (91) (91) (358) 
Összeg 2012.12.31-én 0 0 10 32 0 42 
 
A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a t őkemódszer használatával történik. Az EU-hoz 
részesedési százaléka alapján a következ ő könyv szerinti értékek rendelhet ők hozzá: 
 
   millió EUR 
   2012.12.31. 2011.12.31. 
Befektetett eszközök  226 211 
Forgóeszközök  106 123 
Hosszú lejáratú kötelezettségek  0 0 
Rövid lejáratú kötelezettségek  (291) (314) 
Bevételek  8 8 
Költségek  (427) (379) 
 
Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU) 
A Galileo közös vállalkozást (GJU) 2006 végén felszámolá si eljárás alá helyezték, az eljárás jelenleg is 
folyamatban van. Mivel a jogalany 2012-ben szüneteltette m űködését és még felszámolás alatt állt, nem 
keletkezett sem bevétel, sem kiadás.  
 
SESAR közös vállalkozás A közös vállalkozás célja, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét valamennyi kapcsolódó 
kutatás-fejlesztési er őfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszer űsítse, illetve ez utóbbi 
tevékenység által biztosítsa az európai légiforgalmi szolgáltatási f őterv (az ATM-f őterv) gyors ütem ű 
végrehajtását. A Bizottság 2012. december 31-én 46,12 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett a SESAR-ban. A SESAR program esetében (2007-t ől 2013-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) 
előirányzott összege 700 millió EUR. A me g nem jelenített részesedés a veszteségb ől kumuláltan 157 
millió EUR.  
ITER  Nemzetközi Fúziósenergia -fejlesztési Szervezet 
Az ITER az EU-t, valamint Kínát, Indiát, Oroszorszá got, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült 
Államokat foglalja magában. Az ITER-t a következ ő célok érdekében hozták létre: az ITER 
létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak el ősegítése, hogy a közvélemény 
megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökségen keresztül biztosítja. A 
teljes hozzájárulás jogilag az Euratom által az ITER-nek nyújtott hozzájárulásnak tekintend ő, mivel a 
tagállamok és Svájc nem rendelkezik tulajdonosi érdekeltséggel az ITER-ben. Mivel jogilag az EU rendelkezik részesedéssel az ITER International közös vállalkozásban, a Bizottságnak meg kell jelenítenie 
a részesedést a beszámolójában. A Bizottság 2012. december 31-én 44,25 %-os tulajdonosi 
részesedéssel rendelkezett az ITER-ben. Az ITER program esetében (2007-t ől 2041-ig) az Euratom-
hozzájárulás teljes (indikatív) el őirányzott összege 8 949 millió EUR. 
 
Közös technológiai kezdeményezések A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni menetrend célkit űzéseinek végrehajtása érdekében 
közös technológiai kezdem ényezések formáját ölt ő köz- és magánszféra közötti partnerségeket hoztak 
létre, amelyeket a Szerz ődés 187. cikke értelmében vett közös vállalkozásokon (joint undertaking) 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
38 
 keresztül hajtottak végre. Az IMI és az FCH ebben a fejezetben szerepel, de három másik, az ARTEMIS, a 
Tiszta Égbolt és az ENIAC, noha jogilag közös vállalkozásnak (joint undertaking) min ősülnek, számviteli 
szempontból társult vállalkozásnak tekintend ők (és ezért ilyenként a 2.3.2.  megjegyzésben szerepel), 
mert a Bizottság jelent ős befolyással, de nem közös ellen őrzéssel rendelkezik felettük. 
 
IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés 
Az IMI közös vállalkozás a tagállamokban és a tá rsult országokban folyó kísérleti gyógyszerészeti 
kutatás-fejlesztést támogatja azzal a céllal, hogy megnövelje a biogyógyszerészeti ágazat kutatási 
beruházásának volumenét, továbbá el őmozdítja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonását 
tevékenységeibe. A Bizottság 2012. december 31-én 78,58 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az IMI-ben. A Bizottság maximális indikatív hozzá járulása 2017. december 31-ig 1 milliárd EUR.  
 
Üzemanyagcella- és Hidrogéntechno lógiai Közös Vállalkozás (FCH) 
Az FCH közös vállalkozás célkit űzése, hogy a kutatási tevékenységet támogató, köz- és magánszférából 
származó forrásokat összesítsék, növelve ezzel az európai kutatási er őfeszítések hatékonyságát, és 
meggyorsítva az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológi ák fejlesztését és piacra jutását. A Bizottság 
2012. december 31-én 80,6 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az FCH-ban. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 2017. december 31-ig 470 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a 
veszteségb ől kumuláltan 12 millió EUR. 
 2.3.2. Részesedés társult vállalkozásokban 
  
millió EUR 
  EBA ARTEMIS Tiszta 
Égbolt ENIAC Összesen 
Összeg 2011.12.31-én 292 0 0 20 312 
Hozzájárulások - 22 97 16 135 
Részesedés a nettó 
többletb ől/(hiányból) 9 (22) (97) (22) (132) 
Egyéb t őkemozgások 35 - - - 35 
Összeg 2012.12.31-én 336 0 0 14 350 
 
A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a t őkemódszer használatával történik. Az EU-hoz 
részesedési százaléka alapján a következ ő könyv szerinti értékek rendelhet ők hozzá: 
   millió EUR 
   2012.12.31. 2011.12.31. 
Eszközök  505 460 
Kötelezettségek  (191) (162) 
Bevételek  33 28 
Hiány  (177) (182) 
 
 
Európai Beruházási Alap (EBA) 
Az Európai Beruházási Alap (EBA) az EU kockázati t őkére, valamint a kkv-knak nyújtott garanciákra 
specializálódott pénzügyi intézménye. A Bizottság eddig 20 %-ot fizetett be hozzájárulásából, a 
fennmaradó le nem hívott összeg 720 millió EUR-t tett ki. 
 
               millió EUR  
EBA Teljes EBA-t őke A Bizottság által jegyzett összeg
Teljes jegyzett t őke 3 000 900 
Befizetett (600) (180) 
Még le nem hívott 2 400 720 
 
 ARTEMIS közös vállalkozás  
Ezt a jogalanyt azért hozták létre, hogy közös technológiai kezdeményezést hajtsanak végre a 
magánszférával a beágyazott számítástechnikai re ndszerek terén. Az EU maximális indikatív 
hozzájárulása 420 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségb ől kumuláltan 5 millió EUR 
(95,2 %-os tulajdonosi részesedés). 
 Tiszta Égbolt közös vállalkozás 
E jogalany tevékenységének célja, hogy felgyorsítsa a környezetkímél ő légiközlekedési technológiák 
kifejlesztését, validálását és demonstrációját az EU-ban, és különösen hogy a légiközlekedés környezeti hatásainak csökkentése céljából mélyrehatóan innovatív légiközlekedési rendszert hozzon létre. Az EU 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
39 
 maximális indikatív hozzájárulása 800 millió EUR.  A meg nem jelenített részesedés a veszteségb ől 
kumuláltan 48 millió EUR (62,89 %-os tulajdonosi részesedés). 
 
ENIAC közös vállalkozás Az ENIAC célja, hogy a nanoelektronika terén közösen elfogadott kutatási napirendet alakítson ki annak 
érdekében, hogy e terület f ő kompetenciáinak kidolgozására és elfogadására vonatkozóan kutatási 
prioritásokat határozzanak meg. E célkit űzéseket a K+F tevékenységek támogatását célzó állami és 
magánszektorbeli er őforrások egyesítésével való sítják meg, projektek fo rmájában. Az EU teljes 
hozzájárulása 450 millió EUR. A Bizottság 2012. dece mber 31-én 95,90 %-os tulajdonosi részesedéssel 
rendelkezett az ENIAC-ban.   
2.4. HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK 
  millió EUR
Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Értékesíthet ő pénzügyi eszközök 2.4.1 4 870 2 272 
Kölcsönök 2.4.2 57 441 41 400 
Összesen  62 311 43 672 
 
 2.4.1. Hosszú lejáratú értékesíthet ő pénzügyi eszközök 
  
millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Garanciaalap* 1 327 1 475 
Felszámolás alatt álló ESZAK 1 102 - 
BUFI-befektetések 832 - Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus 593 - TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz 
(LGTT) 52 - 
Európai Vegyianyag-ügynökség 52 - 
Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 188 188 
Kockázatit őke-műveletek 123 134 
ETF Startup eszköz 305 234 Egyéb értékesíthet ő befektetések 296 241 
Összesen 4 870 2 272 
* A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus ke retében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket 
tartalmaz, ezért ezeket kisz űrték. 
 
A gazdasági realitás pontosabb érzékeltetése céljából 2012-t ől kezdődően az összes értékesíthet ő 
pénzügyi eszközt a mérlegfordulónapkor még hátralév ő lejáratuk alapján mutatjuk be.  A 
beszámolókészítés id őpontjában 1 éven túli lejárattal rendelkez ő eszközök hosszú lejáratúként, a 2013 
vége el őtt lejáró eszközök pedig rövid lejáratúként kerülnek bemutatásra (lásd a 2.8. megjegyzést). A 
garanciaalap 2012. évi fenti összege 2011-t ől eltérően nem tartalmazza a pénzeszközöket és 
pénzeszköz-egyenértékeseket (2011: 302 millió EUR), valamint a kapcsolódó kötelezettségeket (2011: 1 millió EUR). Amennyiben a 2011. évi beszámolóban  is ezt a megközelítést alkalmaztuk volna, az 
összehasonlító adatok a következ őképpen alakultak volna: 
  
millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Garanciaalap* 1 327 973 
Felszámolás alatt álló ESZAK 1 102 982 BUFI-befektetések 832 588 Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus 593 365 
TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz 
(LGTT) 52 47 
Európai Vegyianyag-ügynökség 52 91 
Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 188 188 Kockázatit őke-műveletek 123 134 
ETF Startup eszköz 305 234 
Egyéb értékesíthet ő befektetések 296 241 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
40 
 Összesen 4 870 3 843 
* A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus ke retében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket 
tartalmaz, ezért ezeket kisz űrték. 
 
Garanciaalap A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja a tanácsi határozatok eredményeként az 
Unió által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) EU-n kívüli hitelnyújtási 
műveleteit, a makroszint ű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli 
Euratom-hiteleket. E hosszú lejáratú eszköz finanszírozza az Unió által garantált bed őlt kölcsönöket. Az 
alapot az Unió általános költségvetéséb ől a műveletek t őkeértékének 9 %-ával megegyez ő összegben 
nyújtott kifizetésekb ől, az alap eszközeivel végrehajtott befekt etéseken realizált kamatokból, valamint a 
fizetési kötelezettségüknek eleget nem tev ő azon adósoktól behajtott összegekb ől finanszírozzák, akik 
miatt az alap garanciáit lehívták. A felmerül ő éves többletet bevételként vissza kell fizetni az uniós 
költségvetésbe.  
Az Unió köteles költségvetését a harmadik országok számára nyújtott hitelek fedezésére szolgáló, a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékkal kiegészíteni . E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – 
amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésr e álló összeget meghaladó lehívott garanciák 
fedezésére szolgál, amel yek így könyvelésre kerülhetnek a kö ltségvetésben. E tartalék összege 
megegyezik az év végén fennálló kölcsönök 9 %-os célösszegével. 
 
Felszámolás alatt álló ESZAK A felszámolás alatt álló ESZAK összegei esetében minden értékesíthet ő pénzügyi eszköz euróban 
denominált és aktív piacokon jegyzett kötvény. A (v alós értéken kifejezett) hitelviszonyt megtestesít ő 
azon értékpapírok összege, amelyek végs ő lejáratára 2013-ban kerül sor, 2012. december 31-én 
490 millió EUR-t tesz ki (2011: 481 millió EUR).  
BUFI-befektetések 
2010. január 1-jét ől kezdődően az átmenetileg beszedett pénzbírságokat a Bizottság kezeli egy külön 
erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és értékesíthet ő pénzügyi eszköznek számító pénzügyi 
eszközökbe fektetik be. 
 Kockázatmegosztási fina nszírozási mechanizmus 
A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmust az EBB irányítja, a Bizottság befektetési portfólióját 
az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatának 
fedezésére használják. A 2007–2013 közötti id őszakra összesen legfeljebb 1 milliárd EUR-s bizottsági 
költségvetést terveznek, amelyb ől legfeljebb 800 millió EUR az „Együttm űködés”, legfeljebb 
200 millió EUR pedig a „Kapacitások” egyedi progra mból származik. Az EBB ugyanekkora összeg 
nyújtására vállalt kötelezettséget. 
A Bizottság hozzájárulása a mechanizmushoz az EFTA- és harmadik országoktól származó 
hozzájárulásokkal együtt 2012. december 31-én 1 006 millió EUR-t tett ki. A hozzájárulást az EBB 
kötvényekbe (valós érték 2012. december 31-én 754 mi llió EUR), valamint pénzeszközökbe és lekötött 
betétekbe (314 millió EUR) fektette be. A 2012. december 31-én függ ő kötelezettségként kimutatott 
948 millió EUR-s összeg ( 5.2.1.  megjegyzés) az a maximális becsült veszteség, amely a 
kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák 
vonatkozásában a Bizottságot érintené. Megjegyzend ő, hogy a Bizottság átfogó kockázata a 
mechanizmushoz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik. 
 
A TEN-T-projektek számára bizt osított hitelgarancia-eszköz 
A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) ol yan garanciákat bocsát ki, amelyek a TEN-Transport 
projektek kezdeti éveire jellemz ő bevételi kockázatokat csökkentik. Sajátossága, hogy a garancia teljes 
készenléti hitelkeretet biztosít, amely csak olyan esetekben kerül alkalmazásra, amikor a projekt cash flow-ja nem elegend ő az első helyre sorolt adósságok fedezésére. Az  eszköz a Bizottság és az EBB közös 
pénzügyi terméke, amelyhez a TEN-T rendelet a 2007–2013 közötti id őszakra 500 millió EUR-t különített 
el az uniós költségvetésb ől. Az EBB hozzájárulása szintén 500 millió EUR lesz, azaz a rendelkezésre álló 
összeg összesen 1 milliárd EUR.  
2012. december 31-ig a Bizottság 155 millió EUR-val járult hozzá a Ten-T projektek hitelgarancia 
eszközéhez. Az EBB ezt az összeget  kötvényekbe (valós érték 2012. december 31-én 75 millió EUR) és 
lekötött betétekbe (88 millió EUR) fektette be. 2012 végén 523 millió EUR-s összegre vonatkozóan írtak 
alá kölcsönöket, amelyeket így ez a garancia fedez. A 2012. december 31-én függ ő kötelezettségként 
kimutatott 39 millió EUR-s összeg ( 5.2.1.  megjegyzés) az a maximális becsült veszteség, amely az LGTT 
keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanc iák vonatkozásában a Bizo ttságot érintené. Ez a 
garanciával fedezett teljes összeg 7,4 %-át teszi ki. Megjegyzend ő, hogy a Bizottság átfogó kockázata az 
eszközhöz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik. 
 
Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
41 
 Mivel az EBRD-t egyetlen t őzsdén sem jegyzik, valamint  tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, 
többek között az egyéb részesedések eladására vona tkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és 
kizárólag a meglév ő részvénytulajdonosoknak engedélyez ő szerződéses korlátozásokra, a Bizottság 
részesedését az értékvesztéssel csökke ntett bekerülési értéken értékelik. 
 
             millió EUR 
EBRD Teljes EBRD-t őke A Bizottság által jegyzett 
összeg 
Teljes jegyzett t őke 29 601 900 
Befizetett (6 202) (188) 
Még le nem hívott 23 399 712 
 
 
Kockázatit őke-műveletek 
A kockázatit őke-műveletek keretében t őkeinstrumentumok finanszírozásához nyújtanak összegeket 
pénzügyi közvetít őknek. Ezek a m űveletek az EBB irányítása alá tartoznak, és az európai 
szomszédságpolitika keretében finanszírozzák. 
  
 
 ETF Startup eszköz   
Az ETF Startup eszköz magában foglalja a Growth & Employment programot, a MAP programot, a CIP 
programot,
 valamint a technológia-transzfer kísérleti proj ektet, az EBA vagyonkezelésében, amelyek a 
kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelel ő specializált 
kockázatit őke-társaságokba való befektetés révén. Év végén további 122 millió EUR-ra vállaltak 
kötelezettséget az ETF Startup eszközhöz kapcsolódóan, a többi fél azonban még nem hívta le ezt az 
összeget.  
Egyéb értékesíthet ő befektetések 
A fenti egyéb hosszú lejáratú értékesíthet ő pénzügyi eszközök alatt szerepl ő főbb összegek a következ ők: 
Délkelet-Európáért Európai Alap (113 millió EUR), a Környezetbarát Nö vekedésért Alap  (39 millió 
EUR) és a Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap  (68 millió EUR). 
 
 
2.4.2. Hosszú lejáratú kölcsönök 
  
millió EUR
Megje
gyzés2012.12.31. 2011.12.31. 
Az EU költségvetéséb ől nyújtott és ESZAK-
kölcsönök  2.4.2.1 162 170 
Felvett hitelb ől nyújtott kölcsönök 2.4.2.2 57 279 41 230 
Összesen 57 441 41 400 
 
 
2.4.2.1. Az Európai Unió költségvetéséb ől, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által 
nyújtott kölcsönök 
 millió EUR
 Különleges 
feltételek mellett 
nyújtott 
kölcsönök ESZAK 
lakáskölcsönök Összesen 
Összesen 2011.12.31-én 151 19 170 
Új kölcsönök - - - Visszafizetések (17) (4) (21) Árfolyam-különbözet 1 - 1 A könyv szerinti érték 
változásai  11 1 12 
Összesen 2012.12.31-én 146 16 162 
 
A különleges feltételekkel nyújtott kölcsönöket a tagsággal nem rendelkez ő országokkal való 
együttm űködés részeként nyújtják kedvezményes ka matozással. Ezen összegek mindegyikének 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
42 
 esedékessége meghaladja az év végét követ ő 12 hónapot. E kölcsönök tényleges kamatlába 7,73 % és 
14,507 % között változik. 
 
 2.4.2.2. Felvett hitelb ől nyújtott kölcsönök 
millió EUR
 MFA Euratom Fizetésimérleg-
eszköz Európai 
pénzügyi 
stabilizációs 
mechanizmusFelszámolás 
alatt álló 
ESZAK Összesen
Összesen 2011.12.31- 595 451 11 625 28 344 266 41 281 
Új kölcsönök  39 - - 15 800 - 15 839 
Visszafizetések (84) (24) - - (46) (154) 
Árfolyam-különbözet - - - - 5 5 
A könyv szerinti érték változásai  (1) (2) (2) 332 (4) 323 
Összesen 2012.12.31-é n549 425 11 623 44 476 221 57 294 
1 éven belül esedé
összeg 15 - - - - 15 
1 éven túl esedé k
összeg 534 425 11 623 44 476 221 57 279 
 
Ezen összegek jelent ős emelkedésének oka az európai pénzügyi  stabilizációs mechanizmus keretében 
2012 során történt folyósítások, ezt az EU hitelnyújtásainak emelkedése is tükrözi (lásd a 2.14.  
megjegyzést). A hitelfelvételi- és nyújtási te vékenységekkel kapcsolato s további információk a 7. 
megjegyzésben szerepelnek. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
43 
 2.5. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK 
 
 millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Tagállamok 545 268 
Egyéb 19 21 
Összesen 564 289 
 
 A fenti követelésekb ől 550 millió EUR (2011: 273 millió EUR) ellenszolgáltatás nélküli m űveletekhez 
kapcsolódik.  
 
A tagállamoktól származó összegek jelent ős emelkedése végre nem hajtott EMGA és vidékfejlesztési 
záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódik. 
 
 
2.6. HOSSZÚ LEJÁRATÚ EL ŐFINANSZÍROZÁS 
 
  millió EUR
Megjeg
é2012.12.31. 2011.12.31. 
Előfinanszírozás 2.6.1 40 790 40 625 
Előfinanszírozott kiadások 2.6.2 3 715 4 098 
Összesen  44 505 44 723 
 
 
2.6.1.  El őfinanszírozás 
A z t ,  h o g y  a z  e l őfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú el őfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a 
visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése hatá rozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó 
megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapon belül visszafizetend ő 
vagy felhasználandó összegeket rövid lejáratú el őfinanszírozásként tartják nyilván. 
 
Az előfinanszírozással kapcsol atban kapott garanciák 
Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az el őlegek kifizetésekor (el őfinanszírozáskor) elvárt 
garanciák olyan kedvezményezettekt ől, amelyek nem tagállamok. Az il yen garanciának kétféle értéke 
lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez köt ődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az el őfinanszírozási 
kifizetés, illetve az azt követ ő elszámolások. 2012. december 31-én az el őfinanszírozással kapcsolatban 
kapott biztosítékok nominális értéke 1348 millió EUR, szemben az 1083 millió EUR tényleges értékkel 
(2011: 1330 millió EUR és 1083 millió EUR).  
A 7. kutatási keretprogram keretében kutatásra és
 technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos 
előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvev ői garanciaalap – a 2012-ben kifizetett 
előfinanszírozás teljes összege 4 milliárd EUR volt (2011: 3,3 milliárd EUR). Ez az alap az EU-tól 
független gazdálkodó egység és nem tartozik e beszámoló konszolidálási körébe – 11.2.3.  megjegyzés. 
 
 millió EUR
Irányítás típusa 2012.12.31. 2011.12.31. 
Közvetlen centralizált irányítás 1 249 1 219 
Közvetett centralizált irányítás 1 042 774 Decentralizált irányítás 677 697 
Megosztott irányítás 37 214 37 249 
Közös irányítás 592 686 Más intézmények és ügynöksé gek által végrehajtott 16 - 
Összesen 40 790 40 625 
 
A 2007–2013 közötti programozási id őszakra a hosszú lejáratú el őfinanszírozási összegek közül a 
legjelent ősebbek a strukturális alapok intézkedéseihez kap csolódnak: a regionális fejlesztési alap (ERFA) 
és a Kohéziós Alap (23,9 milliárd EUR), a sz ociális alap (ESZA, 6,5 milliárd EUR), a mez őgazdasági 
vidékfejlesztési alap (EMVA, 6,1 milliárd EUR) és  a halászati alap (EHA, 0,6 milliárd EUR). Mivel e 
projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó el őlegeknek egy évnél tovább kell 
rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az el őfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek 
kimutatásra. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
44 
  
Az előfinanszírozás az EU összes eszközének jelent ős részét teszi ki, ezért alaposan és rendszeresen 
figyelemmel kísérik. Meg kell jegyezni, hogy a különböz ő programokban elegend ő előfinanszírozást kell 
biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendel kezésére álljon a projekt elindításához szükséges 
pénztárkészlet, ugyanakkor meg kell vé deni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, 
működési és költséghatékonysági korlátokat. Az el őfinanszírozás megfelel őbb nyomon követése 
érdekében a Bizottság kell ően megfontolta ezeket a tényez őket. 
 
 
2.6.2.  El őfinanszírozott kiadások 
  millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Pénzügyi konstrukciók  2 717 3 378 
Támogatási programok 998 720 
Összesen 3 715 4 098 
 
A 2007–2013 közötti strukturális programok keretében kifizetéseket lehet teljesíteni az uniós 
költségvetésb ől a tagállamok számára, hogy hozzájáruljanak a tagállamok által létrehozott és a 
felelősségük alatt álló pénzügyi konstrukciókhoz (amelyek ölthetik kölcsön, t őkeinstrumentumok vagy 
garancia formáját). Az e konstrukciók keretében az év  végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát 
képezik (mint ahogyan a standard el őfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként 
szerepelnek a Bizottság mérlegében. Az alap-jogia ktusok azonban nem kötelezik a tagállamokat arra, 
hogy ezen el őlegek felhasználásáról id őszakosan jelentést tegyenek a Bizottság felé, és néhány esetben 
még a Bizottságnak benyújtott kiadási kimutatásokban sem tüntetik fel. Így ezen eszköz értékét év 
végén – a pénzeszközök felhasználásáról a tagállamoktól kapott információk alapján – becsléssel állapítják meg. 
A támogatási program megnevezés alatt szerepl ő összegek a Bizottság becslése a különböz ő támogatási 
programokkal (állami támogatással, az EMGA piaci intézkedéseivel) kapcsolatos nyitott el őlegek. 
 
  
 
FORGÓESZKÖZÖK 
 
2.7. KÉSZLETEK 
  millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Tudományos anyagok  81 78 
Egyéb 57 16 
Összesen 138 94 
 
 
2.8.  RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK 
 
  millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Értékesíthet ő pénzügyi eszközök 2.8.1 1 858 3 619 
Kölcsönök 2.8.2 123 102 
Összesen  1 981 3 721 
 
 
 
2.8.1. Rövid lejáratú értékesíthet ő pénzügyi eszközök 
Az értékesíthet ő pénzügyi eszközöket befektetési hozamukért  vagy megtérülésükért vásárolták, illetve 
bizonyos eszközstruktúra kialakítása érdekében vagy másodlagos likviditási forrásként tartanak, és ezért 
likviditási szükséglet kielégítése érdekében, vagy a kamatlábak változása miatt értékesítésre kerülhetnek. 
A következ ő táblázat áttekintést nyújt a 2013. év vége el őtti lejárattal rendelkez ő értékesíthet ő pénzügyi 
eszközökr ől: 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
45 
  
  millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Garanciaalap 268 - 
Felszámolás alatt álló ESZAK 490 1 463 BUFI-befektetések 845 1 358 Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus 160 547 TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz 
(LGTT) 23 97 
Európai Vegyianyag-ügynökség 69 151 
Egyéb értékesíthet ő befektetések 3 3 
Összesen 1 858 3 619 
 
A 2.4.1. megjegyzésben kifejtettek szerint, az értékesíthet ő pénzügyi eszközök bemutatása 2012-t ől 
megváltozott. Amennyiben a 2011. évi beszámolóban is ezt a megközelítést alkalmaztuk volna, az 
összehasonlító adatok a következ őképpen alakultak volna: 
  millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Garanciaalap 268 201 
Felszámolás alatt álló ESZAK 490 481 
BUFI-befektetések 845 770 
Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus 160 182 TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz 
(LGTT) 23 49 
Európai Vegyianyag-ügynökség 69 60 
Egyéb értékesíthet ő befektetések 3 3 
Összesen 1 858 1 746 
 
 
2.8.2. Rövid lejáratú kölcsönök 
E megnevezés alatt olyan kölcsönök vannak feltüntetve, amelyeknek a fennmaradó végs ő lejárata a 
mérlegfordulónap után kevesebb mint 12 hó nap (további részletekért lásd a fenti 2.4.2.2.  megjegyzést). 
Ugyancsak itt szerepelnek az Európai Külügyi Szolgálat és a felszámolás alatt álló ESZAK betétei (42 
millió EUR, illetve 22 millió EUR). 
 
 
 
2.9.  RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK 
 
  millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Pénzbírságok 2.9.1 4 090 3 125 
Tagállamok 2.9.2 6 270 2 693 
Aktív id őbeli elhatárolások 2.9.3 3 368 3 267 
Egyéb követelések és be hajtható követelések 2.9.4 311 392 
Összesen  14 039 9 477 
 
A teljes fenti összeg a becslések szerint 13 729 mil lió EUR-t foglal magában (2011: 8 955 millió EUR) 
ellenszolgáltatás nélküli m űveletekhez kapcsolódóan. 
 
 
2.9.1. Pénzbírságok 
Ide a Bizottság által kirótt pénzbírságokhoz kapcsolódóan beszedend ő 4 357 millió EUR-s összegek 
tartoznak (2011: 3 369 millió EUR), amelyeket egy 267 millió EUR-s leírás csökkent (2011: 244 millió 
EUR).  E követelések – vagyis a 2012. december 31-én még fennálló pénzbírságok – tekintetében összesen 
2 513 millió EUR (2011: 3 012 millió EUR) összeg ű garancia érkezett. Meg kell jegyezni, hogy e 
követelésekb ől 1 471 millió EUR kifizetése 2012. december 31. után volt esedékes. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
46 
  
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
47 
 2.9.2. Tagállamok 
 millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Az EMGA-ra és vidékf ejlesztésre vonatkozó 
követelések:   
  EMGA 1 172 1 439 
  EMVA 14 23 
  TRDI 44 37 
  SAPARD 136 142 
  Leírás (814) (771) 
  Összesen 552 870 
Befizetett és beszedhet ő héa 44 41 
Saját források:   
  Az A-számlán megállapítva 45 29 
  Az elkülönített számlán megállapítva 1 294 1 263 
  Befizetend ő saját források 3 617 - 
  Leírás (773) (779) 
  Egyéb 16 114 
  Összesen 4 199 627 
Egyéb követelések a tagállamokkal szemben:     
  Várt el őfinanszírozási visszafizettetés 1 220 963 
  Egyéb 255 192 
  Összesen 1 475 1 155 
Összesen 6 270 2 693 
 
Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által október 15-ig bejelentett és igazolt, december 
31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés id őpontját követ ően december 31-ig még 
felmerült követelésekr ől becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel 
szemben felmerült olyan köve telések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószín ű. E kiigazítások 
nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jöv őbeni behajtásáról. E kiigazítás továbbá 
20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.   
Saját forrásokra vonatkozó követelések 
A tagállamokkal szembeni követelések jelent ős emelkedésének oka f őként az 5/2012. és 6/2012. sz. 
költségvetés-módosításhoz kapcsolódóan 2012. december 31-ig befizetend ő 3 617 millió EUR-s összeg ű 
saját forrás. A két költségvetés-módosítást 2012. november 21-én, illetve 2012. december 12-én 
fogadták el. Az 1150/2000/EK rendelet 10. cikke sz erint a GNI-hozzájárulások újbóli kiigazításának 
megfelel ő tételeket 2013. január els ő munkanapján hajtották végre. 
 
Meg kell említeni, hogy a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatarthatják a tradicionális saját források 25 %-át, a fenti adatokból így ez már levonásra került. A tagállamok által küldött becslésekre alapozva leírás került levonásra a tagállamokkal szembeni követelésekb ől. Mindazonáltal ez nem jelenti 
azt, hogy a Bizottság lemond a levont összegek behajtásáról. 
  
2.9.3. Aktív id őbeli elhatárolások 
  
millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Elhatárolt bevételek 3 002 2 952 
Halasztott kiadások 351 296 Egyéb 15 19 
Összesen 3 368 3 267 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
48 
 Az e megnevezésben szerepl ő fő összeg elhatárolt bevétel. 
  millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Saját források 2 388 2 644 
Mezőgazdasági címzett bevételek november-december 218 111 
Kohéziós Alap, Regionális és Vidékfejlesztési Alap: 
pénzügyi korrekciók 276 16 
Egyéb elhatárolt bevételek 120 181 
Összesen 3 002 2 952 
 
 
2.9.4. Egyéb követelések és behajtható követelések 
E megnevezés alatt els ősorban az el őfinanszírozási összegek visszafizettetése, a kiadások 
visszafizettetése, valamint igazga tási és operatív fellépésekb ől származó egyéb bevételek szerepelnek. 
  
2.10.  RÖVID LEJÁRATÚ EL ŐFINANSZÍROZÁS 
  millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Előfinanszírozás 2.10.1 9 548 8 089 
Előfinanszírozott kiadás 2.10.2 3 690 2 918 
Összesen  13 238 11 007 
 
 
2.10.1. El őfinanszírozás 
millió EUR
Irányítás típusa 2012.12.31. 2011.12.31. 
Közvetlen centralizált irányítás 3 289 3 048 
Közvetett centralizált irányítás 3 908 3 037 Decentralizált irányítás 301 330 Megosztott irányítás 1 008 761 Közös irányítás 844 803 Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott 198 110 
Összesen 9 548 8 089 
 
A rövid lejáratú el őfinanszírozás egyenlege két különálló részb ől áll: a bruttó el őfinanszírozásból és az 
erre az el őfinanszírozásra képzett elhatárolásokból (amelyeket az év végéig felmerült becsült kapcsolódó 
kiadások tükrözése érdekében képeztek). A rövid lejáratú nettó el őfinanszírozási egyenleg évenkénti 
változásának megfelel ő elemzése tekintetében mindké t részt figyelembe kell venni. 
Egyrészt 2012-ben további 3 milliárd EUR-val csökkent a megosztott irányítás alá tartozó rövid lejáratú 
előfinanszírozás. Ennek oka, hogy jelent ősen előrehaladt a 2000–2006 közötti programozási id őszak 
lezárásának folyamata. Másrészt az erre az el őfinanszírozásra képzett elhatárolások 3,3 milliárd EUR-val 
csökkentek, ami a nettó rövid lejáratú el őfinanszírozás 0,3 milliárd EUR-s átfogó emelkedését 
eredményezte. E változások oka a korábbi 2000–2006 közötti programozási id őszak (amely most már a 
zárószakaszában tart) és a jelenlegi 2007–2013 közötti programozási id őszak közötti átfedés. Míg a 
korábbi programozási id őszakhoz kapcsolódó el őfinanszírozást teljes mértékben felhasználták (vagyis a 
nettó egyenleg nulla), addig a jelenlegi programozási id őszak előfinanszírozását a becslések szerint 2012. 
december 31-ig csak részben használták fel. A fennmaradó részt várhatóan 2013-ban vagy kés őbb fogják 
felhasználni. 
Hasonló a helyzet a közvetlen centralizált irányítás vonatkozásában, ahol a bruttó el őfinanszírozás 
741 millió EUR-val csökkent, míg a nettó el őfinanszírozás 241 millió EUR-val kismértékben emelkedett. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
49 
 2.10.2.  El őfinanszírozott kiadás 
  millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Pénzügyi konstrukciók  1 358 1 126 
Támogatási programok 2 332 1 792 
Összesen 3 690 2 918 
 
  
2.11. PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK 
  millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Korlátlan felhasználású pénzeszköz:  2.11.1   
  A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett 
számlák  2 332 7 450 
  Folyószámlák  967 1 099 
  Előlegszámlák  38 43 
  Átutalások (úton lév ő pénzeszköz)  (1) (5) 
  Összesen  3 207 8 587 
Pénzügyi eszközökhöz és lekötött 
betétekhez tartozó pénzeszközök 2.11.2 2 345  2 028  
Korlátozott felhasználású pénzeszközök 2.11.3 5 122 8 320 
Összesen  10 674 18 935 
 
 
2.11.1. Korlátlan felhasználású pénzeszközök 
A korlátlan felhasználású pénzeszközök magukban foglalják az EU valamennyi, tagállamok és EFTA-
országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett számláin, valamint a folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglév ő pénzeszközeit. 
A korlátlan felhasználású pénzeszközök jelent ős csökkenésének f ő oka az államkincstáraknál és központi 
bankoknál tartott számlákon lév ő összegek csökkenése. A költségvetés 2012. évi magas végrehajtási 
arányának köszönhet ően a 2012. évi záróegyenleg jelent ősen alacsonyabb volt a 2011. évinél. Emellett 
az 5/2012. és a 6/2012. sz. költségvetés-módosításhoz kapcsolódó további likvid források csak 2013-ban 
érkeztek be. 
 2.11.2. Pénzügyi eszközökhöz és lekö tött betétekhez tartozó pénzeszközök 
E megnevezés alatt els ősorban olyan összegek (1 845 millió EUR) szerepelnek, amelyeket a Bizottság 
nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésb ől és más lekötött betétekb ől finanszírozott 
egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljáb ól. A pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök 
így csak az érintett pénzügyieszköz-program keretében használhatóak fel. A letéteményesek által kezelt 
pénzügyi eszközökre év végéig 100 millió EUR-t kötöttek le, amelyet a többi fél még nem hívott le. 
 A 2.4.1.  megjegyzésben kifejtettek szerint, az értékesíthet ő pénzügyi eszközök, valamint a kapcsolódó 
pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek bemutatása 2012-t ől megváltozott. 2012-ben e 
megnevezés alatt szerepelnek a garanciaalap pénzes zközei és pénzeszköz-egyenértékesei, míg a 2011. 
évi teljes összeg nem tartalmazza a garanciaalap 302 millió EUR összeg ű pénzeszközeit és pénzeszköz-
egyenértékeseit 2011-re vonatkozóan, amelyeket a hosszú lejáratú értékesíthet ő pénzügyi eszközök alatt 
mutattak ki. Amennyiben az új módszert alkalm azták volna a 2011. évi beszámolóban – így többek 
között külön soron tüntették volna fel az összes pé nzügyi eszközhöz tartozó pénzeszközöket –, az 
összehasonlító adat a folyószámlák esetében 963 millió EUR, a pénzügyi eszközökhöz és lekötött 
betétekhez tartozó pénzeszközök eset ében pedig 2 466 millió EUR lett volna. 
 2.11.3. Korlátozott felhasználású pénzeszközök 
A korlátozott felhasználású pénzeszközök a Bizotts ág által – még le nem zárt ügyekben – kirótt 
büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán 
tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújto tt be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, 
a mögöttes összeget függ ő kötelezettségként tüntettük fel az 5.2. megjegyzésben. 
 A korlátozott felhasználású pé nzeszközök csökkenésének két f ő oka a következ ő: egyrészt a Bíróság 
számos olyan végleges határozatot hozott, amelyek jelent ős összegeket érintenek, másrészt nagyobb 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
50 
 mértékben vették igénybe a pénzbírságokra speciálisan létrehozott alapot (BUFI). 2010. január 1-je óta a 
Bizottság valamennyi átmenetileg beszedett pénzbírs ágot ebben az alapban kezel, és értékesíthet ő 
pénzügyi eszköznek számító pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4 és a 2.8 megjegyzést). 
    
 
 
HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 
 
2.12. NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Nyugdíjak – személyzet  37 528 30 617 
Nyugdíjak - egyéb 968 777 Közös betegségbiztosítási rendszer 4 007 3 441 
Összesen 42 503 34 835 
 
A nyugdíjkötelezettségek jelent ős emelkedésének oka, hogy nagymértékben csökkent az alkalmazott 
diszkontráta, ami jelent ős mérték ű éves biztosításmatematikai veszteséget eredményezett. 
  2.12.1.  Nyugdíjak – személyzet 
A nyugdíjrendszer (az európai tisztvisel ők nyugdíjrendszere – PSEO) keretében fizetend ő ellátások – a 
személyzeti szabályzat 83. cikké vel összhangban – kiadásnak min ősülnek az uniós költségvetésben. E 
rendszer finanszírozására nem képeznek külö n alapot, hanem a tagállamok az e kiadások 
finanszírozásához megállapított kulcsok alapján biztosítják az ellátások kifizetését. Ezenfelül a tisztvisel ők 
a rendszer hosszú távú finanszírozásához egyharmad részben járulnak hozzá kötelez ő járulék 
formájában. 
 
A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2012. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjaslétszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen id őpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az 
IPSAS 25 standardban meghatározott módszertannak (és ezért a 12. uniós számviteli szabálynak) 
megfelel ően került végrehajtásra. Az e kötelezettség kiszámításához használt módszer a kivetített 
jóváírási egység módszere („projected unit credit” módszer). Az értékelés során a következ ő alapvet ő 
biztosításmatematikai feltételezéseket veszik alapul:  
 
Személyzettel szemben fennálló 
nyugdíjkötelezettségek 2012.12.31. 2011.12.31. 
Nominális diszkontráta (%)  3,6 % 4,9 % 
Várható inflációs ráta  2,0 % 1,8 % 
Reáldiszkontráta 1,6 % 3,0 % Házasság valószín űsége: Férfi/n ő 84 %/38 % 84 %/38 % 
Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés 0 % 0 % 
A nemzetközi köztisztvisel ők 2008-as élettartamtáblája Igen Igen 
 
 
 
Változások a bruttó munkavá llalói juttatásokra vonatkozó 
kötelezettségekben millió EUR
 Személyzettel 
szemben fennálló 
nyugdíjkötelezettség
ek Betegségbiztosítás
Bruttó kötelezettség el őző év végén 34 233 3 711 
Szolgálati/normál költség  1 144 - 
Kamatköltség 1 043 - 
Kifizetett juttatások (1 243) - 
Biztosításmatematikai veszteség 6 691 567 
Változás az új belép ők miatt 93 - 
Bruttó kötelezettség év végén 41 961 4 278 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
51 
 Nyugdíjakra alkalmazott korrekciós koefficiensek 1 022 n.a. 
Nyugdíjakra kivetett adók levonása (5 455) n.a. Programeszközök n.a. (271) 
Nettó kötelezettség év végén 37 528 4 007 
 
 2.12.2.  Nyugdíjak - egyéb 
Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvev őszék, a Tanács 
Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombu dsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az 
Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni 
nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségek et foglalja magában. E megnevezés az Európai 
Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza. 
 2.12.3.  Közös betegsé gbiztosítási rendszer 
Értékelés készült azon becsült kötelezettségekre vonatkozóan is, amelyeket az Unió a nyugdíjas 
személyzettel kapcsolatban a közös betegségbiztosítási rendszerbe fizetend ő hozzájárulásokkal 
összefüggésben visel. E bruttó kötelezettségek értéke az értékelés alapján 4 278 millió EUR. A nettó 
összeget úgy kapták meg, hogy e bruttó kötelezettségb ől levonták a programeszközök 271 millió EUR-s 
összegét. A számításnál használt diszkontkamatláb és  általános bérnövekedés megegyezik a személyzeti 
nyugdíjak értékelésénél használtakkal.  
 
2.13. HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK 
   millió EUR
 Összeg 
2011.12.31-
én Pótlólagos 
céltartalékokFel nem 
használt, 
visszaírt 
összegekFelhasznált 
összegek Átsorolás 
a rövid 
lejáratúak 
közé A becslés 
változása Összeg 
2012.12.31-
én 
Jogi ügyek 368 58 (241) (53) 0 0 132 
Nukleáris 
létesítmények 
leszerelése 1 005 0 0 (3) (29) 24 997 
Pénzügyi 100 38 0 0 (33) 3 108 
Egyéb 22 1 (1) (1) 0 0 21 
Összesen 1 495 97 (242) (57) (62) 27 1 258 
 
Jogi ügyek 
Ez a tétel a folyamatban lév ő jogi ügyekkel kapcsolatban valószín űleg több mint 12 hónap elteltével 
fizetend ő összegek becslése. A jogi ügyekre vona tkozó céltartalékok csökkenésének oka els ősorban egy 
EMGA-val kapcsolatos bírósági ügy lezárása 2012-ben. 
 Nukleáris létesítmények leszerelése 
2008-ban egy független szakért őkből álló konzorcium felülvizsgálta a JRC nukleáris létesítményeinek 
leállításához és a hulladékgazdálkodási programhoz kapcsolódó becsült költségekr ől készült 2003. évi 
tanulmányát. A pénzügyi kimutatásban feltüntetend ő céltartalék alapját az 1 222 millió EUR-s (korábban 
1 145 millió EUR-s) felülvizsgált becslésük jelent i. Az uniós számviteli szabályoknak megfelel ően ezt a 
céltartalékot az infláció miatt indexálták, majd (a kamatmentes euro-swap görbét használva) nettó 
jelenértékre diszkontálták. Tekintettel a program becsült id őtartamára (mintegy 20 év), hangsúlyozni 
kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizony os fokú bizonytalanság, és a végleges költség 
különbözhet a jelenleg beállított összegekt ől. 
 Pénzügyi céltartalékok 
Ezek olyan céltartalékok, amelyek az  1998. és a 2001. évi kkv-garanciakeretb ől, valamint a CIP 2007. évi 
kkv–garanciakeretéb ől és az európai Progress mikrofinanszírozási eszközb ől (garancia)  nyújtott olyan 
garanciákkal kapcsolatban felmerül ő becsült veszteségeket tartalmazzák, amelyeket az Európai 
Beruházási Alap (EBA) saját nevében, de a Bizottság megbízásából és kockázatára bocsát ki. A lehívott és 
a le nem hívott garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat azonban értékhatárhoz kötött. A hosszú 
lejáratú pénzügyi céltartalékokat (az euro-swap éves ráta alkalmazásával) nettó jelenértékükre diszkontálják. 
 
 
2.14. HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
52 
  millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Hosszú lejáratú hitelfelvételek 57 252 41 200 
Garanciaalap kisz űrése* (20) (21) 
Összesen 57 232 41 179 
* A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus ke retében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket 
tartalmaz, ezért ezeket ki kell sz űrni. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
53 
 Hosszú lejáratú hitelfelvételek 
             millió EUR
 MFA Euratom Fizetésimérleg-
eszköz Európai 
pénzügyi 
stabilizációs 
mechanizmusFelszámolás 
alatt álló 
ESZAK Összesen
Összesen 2011.12.31-
én 595 451 11 625 28 344 236 41 251 
Új hitelfelvételek  39 - - 15 800 - 15 839 
Visszafizetések (84) (24) - - (46) (154) 
Árfolyam-különbözet - - - - 4 4 A könyv szerinti érték 
változásai  (1) (2) (2) 332 - 327 
Összesen 2012.12.31- 549 425 11 623 44 476  194 57 267  
1 éven belül esedékes 15 - - - - 15 
1 éven túl esedékes 534 425 11 623 44 476 194 57 252 
 
Ez a megnevezés az EU egy éven túli lejáratú hite lfelvételeit tartalmazza. A hitelfelvételek magukban 
foglalják az okiratba foglalt adósságokat is, amelyek 57 026 millió EUR-t tesznek ki (2011: 41 011 millió EUR).
 A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak. 
A hitelfelvételi és -nyújt ási tevékenységekke l kapcsolatos további információk a 7. megjegyzésben 
szerepelnek.  
 
 
2.15. EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Pénzügyi lízingkötelezettségek 2 040 1 603 
Részletekben kifizetett épületek 352 367 Egyéb 135 89 
Összesen 2 527 2 059 
 
  RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 
 
 
2.16. RÖVID LEJÁRA TÚ CÉLTARTALÉKOK 
   millió EUR
 Összeg 
2011.12.31-
én Pótlólagos 
céltartalékokFel nem 
használt, 
visszaírt 
összegekÖsszegek
felhasználtÁtsorolás 
a hosszú 
lejáratúak 
közé A becslés 
változása Összeg 
2012.12.31-
én 
Jogi ügyek 17 218 (2) (9) 0 0 224 
Nukleáris 
létesítmények leszerelése 29 0 0 (29) 29 0 29 
Pénzügyi 165 30 0 (43) 33 3 188 
Egyéb 59 342 (32) (5) 1 0 365 
Összesen 270 590 (34) (86) 63 3 806 
 
 
2.17. RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK 
 
Ez a megnevezés a mérlegfordulónap után 12 hóna pon belül esedékes hitelfelvételekhez kapcsolódik 
(lásd a 2.14.  megjegyzést).  
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
54 
 2.18. SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK 
  millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú 
kötelezettségek 2.18.1 89 81 
„Szállítói” kötelezettségek 2.18.2 21 558 22 311 
Passzív id őbeli elhatárolások 2.18.3 68 436 69 081 
Összesen  90 083 91 473 
 
 
2.18.1. Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Pénzügyi lízingkötelezettségek 70 66 
Egyéb 19 15 
Összesen 89 81 
 
 2.18.2. Szállítói kötelezettségek 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Tagállamok 23 029 22 200 
Szállítók és egyéb 1 704 1 611 
Nem elszámolható összegek becslése és függ őben lévő 
előlegek (3 175) (1 500) 
Összesen 21 558 22 311 
 
A szállítói kötelezettségek közé a Bizottság által a vissza nem térítend ő támogatási tevékenységek 
keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket  az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az 
igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelel őe n  s o r o l j á k  b e .  U g y a n e z t  a z  e l j á r á s t  
alkalmazzák a beszerzési eljárás keretében kapott szám lák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett 
költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Ezen elhatárolt tételeknek megfelel ően az elszámolható tételek becsült összegét költségként könyvelték, míg a 
fennmaradó részt „Nem elszámolható összegek becslése és függ őben lév ő előlegek”-ként tüntetik fel 
(lásd alább). Annak érdekében, hogy ne becsüljék felül az eszközöket és kötelezettségeket, úgy határoztak, hogy a fizetend ő nettó összegeket a folyó kötelezettségek alatt szerepeltetik. 
 
Tagállamok Az itt szerepl ő összegek a strukturális alapok intézked éseihez kapcsolódó, még ki nem fizetett 
költségtérítési igényekkel kapcsola tosak (az ESZA vonatkozásában 5,6 milliárd EUR, az ERFA és a 
Kohéziós Alap vonatkozásában 15,6 milliárd EUR).  Szállítók és egyéb 
E megnevezésben egyéb kötelezettségek és azok a kö telezettségek szerepelnek, amelyek a támogatási 
és beszerzési eljárások következtében keletkeztek, továbbá a közszervezeteknek és a konszolidálási körön kívüli intézményeknek (p éldául az EFA-nak) fizetend ő összegek is. 
 
Nem elszámolható összegek becslése és függ őben lév ő előlegek 
A kötelezettségeket csökkenti a beérkezett, de még nem ellen őrzött visszatérítési igények azon része, 
amelyeket nem ítéltek elszám olhatónak. A legnagyobb összegek a strukturális intézkedésekkel foglalkozó 
főigazgatóságokat érintik. A kötelezettségeket csökkent i továbbá a beérkezett vissz atérítési igények azon 
része, amely megfelel az év végéig még nem teljesített, el őrefizetett kiadásoknak (2,4 milliárd EUR). 
 
 
2.18.3. Passzív id őbeli elhatárolások 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
55 
 Elhatárolt költségek 68 216 68 577 
Halasztott bevételek 201 490 
Egyéb 19 14 
Összesen 68 436 69 081 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
56 
 Az elhatárolt költségek megoszlása a következ ő:  
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:   
  EMGA: Közvetlen támogatási id őszak 10.16-tól 12.31-ig 33 040 33 774 
  EMGA: Közvetlen támogatás – egyéb jogosultságok  11 492 10 701 
  EMGA: Cukoripari szerkezetátalakítás  0 224 
  EMGA: Egyéb  1 23 
  EMVA  12 497 12 127 
  Összesen 57 030 56 849 
Strukturális intézkedések:   
  EHA/HOPE  66 56 
  ERFA és Kohéziós Alap  4 359 4 791 
  ISPA 382 172 
  ESZA 1 378 1 022 
  Összesen 6 185 6 706 
Egyéb elhatárolt költségek:   
  Kutatás és fejlesztés 1 077 1 157 
  Egyéb 3 924 3 865 
  Összesen 5 001 5 022 
Összesen 68 216 68 577 
 
 
  NETTÓ ESZKÖZÖK 
 
 
2.19. TARTALÉKOK 
  millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Valós érték tartalék 2.19.1 150 (108) 
Garanciaalap tartalék 2.19.2 2 079 1 911 
Egyéb tartalékok 2.19.3 1 832 1 805 
Összesen  4 061 3 608 
 
 
2.19.1.  Valós érték tartalék  
A számviteli szabályoknak megfelel ően az értékesíthet ő eszközök valós értékre történ ő kiigazítása a valós 
érték tartalékon keresztül történik. A valós érték tartalékból 2012-ben nettó 5 millió EUR-t (2011: 24 millió EUR) használtak fel felhalmozódott valósérték-csökkenés kapcsán, amelyet az 
eredménykimutatásban az értékesíthet ő pénzügyi eszközökhöz kapcsolódóan számoltak el. 
 2.19.2.  Garanciaalap tartalék  
Ez a tartalék az alap által garantált kinnlév ő összeg 9 %-os el őirányzott összegét foglalja magában, 
amelyet eszközként kell tartani.  
2.19.3. Egyéb tartalékok 
Az összeg els ősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 534 millió EUR) kapcsolódik a Szén- 
és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában, és az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
57 
 2.20. A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK 
millió EUR 
 Összeg 
A tagállamoktól lehívandó összegek 2011.12.31-én  37 458 
A 2011. évi költségvetési többlet vi sszafizetése a tagállamoknak 1 497 
A garanciaalap tartalékának változása 168 Egyéb tartalékalap-változások 25 
Az év gazdasági eredménye 5 329 
A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2012.12.31-én 44 477 
Megoszlás:  
  Munkavállalói juttatások 42 503 
  Egyéb összegek 1 974 
 
Ez az összeg a kiadások azon részét tartalma zza, amely 2012. december 31-ig már felmerült a 
Bizottságnál, és amelyet jöv őbeli költségvetésekb ől kell finanszírozni. Az eredményszemlélet ű elszámolás 
szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg 
csak az N+1. évben, az N+1. év költségvetéséb ől kerül sor. E kötelezettség eknek a beszámolóban való 
megjelenítése és az, hogy a megfelel ő összegek a jöv őbeli költségvetésekb ől kerülnek finanszírozásra, 
együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelent ősen meghaladják az eszközöket. A 
legjelent ősebb összegek az EMGA tevékenységeihez ka pcsolódnak. A lehívandó összegek többségét 
valójában a tagállamok a pénzügyi év végét követ ő kevesebb mint 12 hónapon belül kifizetik, a 
következ ő év költségvetésének részeként.  
 Lényegében egyedül a Bizottság által a személyzetne k nyújtott munkavállalói juttatási kötelezettségek 
jelentenek olyan összeget, amelyet hosszabb id őszak alatt fizetnek ki, és amelyeknek az éves 
költségvetésekb ől való finanszírozását a tagállamok garantálják. Az alábbiakban – csupán tájékoztatási 
céllal – szerepel a jöv őbeli munkavállalói juttatások kifizetéseinek becslése: 
millió EUR 
 Összeg 
2013-ban fizetend ő összegek 1 399 
2013 után fizetend ő összegek 41 104 
Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2012.12.31-én 42 503 
 
Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés 
bevételei minden esetben megegyeznek a költségvet ési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és 
minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
58 
  
3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ 
 
 
3.1. BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL 
 
 millió EUR
Megjegyzés 2012 2011 
GNI-alapú források  98 061 88 442 
Tradicionális saját források: Vámok  16 087 16 528 
                                        Cukorilleték  157 161 Héaalapú források  14 871 14 763 
Bevétel saját forrásokból 3.1.1 129 176 119 894 
Költségvetési kiigazítások 3.1.2 1 439 4 533 
Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve 
az EFTA-t )  
304 250 
Összesen  130 919 124 677 
 
 
 
3.1.1. Bevétel saját forrásokból 
Az Európai Unió m űködési bevételeinek f ő elemét a saját források képezik. A kiadások túlnyomó részét 
így a saját források finanszírozzák, mivel az egyéb be vételek a teljes finanszírozásnak csupán kis részét 
teszik ki. A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héaalapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk cukorilletéket és 
vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megsz üntetésére szolgáló mechanizmus (az Egyesült 
Királyságnak fizetett visszatérítés), valamint Hollan dia és Svédország éves GNI-alapú hozzájárulásának 
bruttó csökkentése is része a saját források rendszerének. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák. 
Meg kell jegyezni, hogy 2011-ben a belga hatósá gok egy körülbelül (nettó) 126 millió EUR összeg ű 
visszatérítési igényt nyújtottak be a tradicionális saját források alatt az uniós költségvetésbe átutalt összegeket érint ően. Mivel a Bizottság által végzett vizsgálatok és a Számvev őszék által lefolytatott 
ellenőrzések során a belga elszámolási és számviteli re ndszerekben hiányosságokat tártak fel, amelyek 
kétségessé teszik a tradicionális saját források ke retében az uniós költségvetésbe átutalt összegek 
megbízhatóságát, küls ő ellenőrzést folytattak le. 2013 els ő felében a bizottsági szolgálatok újabb, az 
ellenőrzés eredményeit értékel ő vizsgálatot folytattak le, többek között a visszatérítési igényre és a 
szükség esetén hozott korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság vizsgálata által is visszaigazolt ellenőrzési megállapítások meger ősítették, hogy a visszatérítési igény lényeges hibáktól mentes és a 
számítás megbízható. A Bizottság ezért 2012. december  31-én céltartalékot hozott létre a számláin, hogy 
fedezze a belga igény teljesítését, amelyre 2013-ban kerül sor. 
  
3.1.2. Költségvetési kiigazítások 
A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2011. évi költségvetési többletet (1 497 millió EUR), 
amelyet a következ ő évben az Uniónak saját forrásokból fizetend ő összegb ől való levonás révén közvetve 
térítenek vissza a tagállamoknak – így 2012-re bevételt jelent.  
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
59 
 3.2. EGYÉB M ŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 
 
millió EUR
Megjeg
yzés 2012 2011 
Pénzbírságok 3.2.1 1 884 868 
Mezőgazdasági lefölözések 3.2.2 87 65 
Kiadások vissz afizettetése: 3.2.3   
Közvetlen centralizált irányítás  63 76 
Közvetett centralizált irányítás  30 17 
Decentralizált irányítás  27 106 
Közös irányítás  8 3 
Megosztott irányítás  1 376 845 
Összesen  1 504 1 047 
Igazgatási tevékenységb ől származó 
bevételek: 3.2.4   
Személyzet  1 209 1 141 
Ingatlanokhoz, gépekhez és 
berendezésekhez kapcsolódó bevételek  23 94 
Egyéb igazgatási bevételek  59 119 
Összesen  1 291 1 354 
Egyéb m űködési bevételek:  3.2.5   
Kiigazítások/céltartalékok  280 59 
Árfolyamnyereségek  335 476 
Egyéb  1 445 1 507 
Összesen  2 060 2 042 
Összesen  6 826 5 376 
 
 
3.2.1. Pénzbírságok 
E bevételek a Bizottság által a versenypolitikai sz abályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz 
kapcsolódnak. A követelések és a ka pcsolódó bevételek kimutatása a kkor történik, amikor meghozták a 
pénzbírságot el őíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A pénzbírságokból 
származó bevétel 2011-hez képest történt emelkedésének oka egy magas pénzbírságot eredményez ő 
2012-es ügy TV- és monitorképerny őkhöz kapcsolódóan. 
 
2013 márciusában 561 millió EUR-s bírságot róttak ki a Microsoftra, amiért az csupán az Internet 
Explorert tette elérhet ővé az uniós felhasználóknak és nem ajánlott más webböngész őket is. 
 
 
3.2.2. Mez őgazdasági lefölözések 
Ezek az összegek els ősorban tejilletékeket érintenek, amelyek piacirányítási eszközök és amelyeknek 
célja a referenciamennyiségüket túllép ő tejtermel ők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság 
előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetés ű bevételnek tekinthet ő. 
 3.2.3. Kiadások visszafizettetése 
Ez a megnevezés egyrészt az ellen őrzések, befejezett auditok vagy támogathatósági elemzések alapján 
kibocsátott és a Bizottság számviteli rendszerében kö nyvelt visszafizetési felszólításokat, illetve a kés őbbi 
kifizetések terhére érvényesített levonásokat fedi le, melyek az általános költségvetésb ől korábban 
kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják , másrészt az EMGA-ból kifizetett összegek 
kedvezményezettjei számára a tagállamok által ki bocsátott visszafizetési felszólításokat. Emellett 
tartalmazza az elhatárolt jövedelmek el őző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést.  
Meg kell jegyezni, hogy ezek a számadatok csupán az  EU korrekciós tevékenysé gének számviteli hatását 
mutatják, a hatályos uniós számviteli szabályok alapjá n. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is 
tartalmazzák az uniós kiadásokkal kapcsolatos össz es visszafizettetést, különösképpen nem a jelent ős 
kiadási területnek min ősülő strukturális intézkedések területé n, ahol olyan egyedi mechanizmusok 
biztosítják a nem támogatható összegekre kifizetett kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem 
igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását, következésképpen nincs hatással az uniós számviteli rendszerre. Továbbá az uniós számviteli szabályoknak megfelel ően az el őfinanszírozási összegek 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
60 
 visszafizettetése szintén nem bevételként szer epel. A pénzügyi korrekc iókra és a kiadások 
visszafizettetésére vonatkozó további részletek a 6. megjegyzésben szerepelnek. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
61 
 Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés 
Az Európai Mez őgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mez őgazdasági Vidékfejlesztési Alap 
(EMVA) keretében e megnevezés alatt éves bevételk ént rögzített összegek 1 020 millió EUR-t tesznek ki 
a következ ő megoszlásban: 
- az év folyamán meghozott megfelel őségi korrekciók 724 millió EUR értékben; 
- csalás és szabálytalanságok 296 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év 
folyamán visszafizetett visszafizettetések 195 millió EUR összegben, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlév ő 
visszafizetend ő összegek nettó emelkedéséb ől származó 101 millió EUR.  
 Strukturális intézkedések - Az e fejezetben található strukturális intézkedések alatt szerepl ő kiadások visszafizettetéséb ől 
származó összeg 356 millió EUR-t tett ki (2011: 109 millió EUR). Ezen alfejezet f őbb összegei 
tartalmazzák az el őző évben kifizetett jogosulatlan kiadások  visszafizettetését célzó, a Bizottság 
által kibocsátott visszafizetési felszólításokat 95 millió EUR összegben (többek között egy 
5 millió EUR-s összeget az EMOGA Orientációs részlegéhez kapcsolódóan), valamint az elhatárolt 
bevételek év végi változását (növekedését) 261 millió EUR összegben.  
Visszafizetési felszólításokat csak a következ ő esetekben bocsátanak ki: 
–  a tagállamok által igényelt összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követ ő formális 
pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében;  
– egy program lezárását követ ő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás 
csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes 
előfinanszírozást és a már teljesített id őközi kifizetéseket lefed ő, elegend ő elszámolható kiadásról 
szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen m űvelet formális bizottsági határozat nélkül 
is végrehajtható; 
– a program lezárását követ ően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás 
lezárása után, amely a programzárás id őpontjában még folyamatban volt. 
A strukturális intézkedések keretében kibocsátott egyéb visszafizetési felszólítások az el őfinanszírozási 
összegek visszafizettetésével állnak összefüggésben – lásd a 6.5. megjegyzést. Ezek az összegek nem 
bevételként szerepelnek, hanem a mérleg el őfinanszírozási megnevezésében számolják el őket. 
 
3.2.4. Igazgatási tevékenységb ől származó bevételek 
Ezek a bevételek a személyzet fizetéséb ől történt levonásokból ke letkeznek, és alapvet ően két csoportra 
oszthatók – személyzeti nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra. 
 3.2.5. Egyéb m űködési bevételek 
E címen belül 672 millió EUR (2011: 535 millió EUR) a csatlakozásra váró országoktól kapott összegekhez 
kapcsolódik. E megnevezés magában foglalja az árfolyamnyereségeket is, kivéve a 3.5. megjegyzésben 
tárgyalt, pénzügyi tevékenységhez ka pcsolódókat. Ezek az eurótól eltér ő pénznemben lebonyolított 
mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez 
szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált 
árfolyamnyereségek. Az év folyamán 52 millió EUR- s nettó árfolyamnyereség keletkezett (2011: 94 millió 
EUR). 
 
  
3.3. IGAZGATÁSI KIADÁSOK  
millió EUR
2012 2011 
Személyzeti kiadások 5 708 5 416 
Értékcsökkenés és értékvesztés 451 412 
Egyéb igazgatási kiadások 3 161 3 148 
Összesen 9 320 8 976 
 
 
 E megnevezésben szerepel 379 millió EUR összeg ű (2011: 358 millió EUR), m űködési lízingekhez 
kapcsolódó kiadás. Az e lízingszerz ődések hátralév ő futamideje alatt kifizetend ő kötelezettségvállalások 
összegei a következ ők: 
  
millió EUR
Jövőben fizetend ő összegek  
1 éven belül 1–5 év között 5 éven túl Összesen 
Épületek 340 947 575 1 862 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
62 
 IT-anyagok és egyéb felszerelések 5 7 0 12 
Összesen 345 954 575 1 874 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
63 
   
3.4. M ŰKÖDÉSI KIADÁSOK 
 
 millió EUR
Megjeg
yzés 2012 2011 
Elsődleges m űködési kiadások: 3.4.1   
  Közvetlen centralizált irányítás  9 883 10 356 
  Közvetett centralizált irányítás  4 151 4 119 
  Decentralizált irányítás  1 019 766 
  Megosztott irányítás  106 378 104 067 
  Közös irányítás  1 819 1 714 
  Összesen  123 250 121 022 
Egyéb m űködési kiadások: 3.4.2   
  Kiigazítások/céltartalékok  427 251 
  Árfolyamveszteségek  281 382 
  Egyéb  675 2 123 
  Összesen  1 383 2 756 
Összesen  124 633 123 778 
 
 
3.4.1. Els ődleges m űködési kiadások 
Az EU m űködési kiadásai a pé nzügyi keret különböz ő fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetését ől és 
kezelését ől függően különböz ő formát öltenek. A kiadások többsége  a megosztott irányítás alá tartozik, 
tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár eg yütt, és olyan területeket foglal magában, mint az 
EMGA-kiadások és a különféle strukturális intézkedések révén (a regionális fejlesztési alap, a szociális 
alap, a mez őgazdasági vidékfejlesztési alap, a Kohéziós Alap és a halászati alap forrásaiból) finanszírozott 
fellépések. 
A fenti m űködési kiadások f őbb elemei a következ ő területeket fedezik: mez őgazdaság és vidékfejlesztés 
(57 milliárd EUR), regionális fejlesztés és kohézió (39 milliárd EUR), foglalkoztatás és szociális ügyek 
(11 milliárd EUR), kutatás, kommunikációs hálózatok, tartalmak és technológiák ( 6 milliárd EUR), 
valamint külkapcsolatok (3 milliárd EUR). 
  
3.4.2. Egyéb m űködési kiadások 
Az árfolyamveszteségek – a 3.6. megjegyzésben tárgyalt pénzügyi  tevékenységeken keletkezettek 
kivételével – az eurótól eltér ő pénznemben lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz 
kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámol ókészítéshez szükséges év végi átértékelésen 
keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizál t és nem realizált árfolyamveszteségek.  
A 2011-es „Egyéb” megnevezés (az egyéb m űködési kiadások alatt) els ősorban a korábbi években 
kibocsátott pénzbírságok korrekcióját tartalmazta 1 471 millió EUR összegben. 
 
  Kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos költségek 
Az igazgatási kiadások ( 3.3. megjegyzés) és a m űködési kiadások alatt egyaránt kutatási és nem 
aktiválható fejlesztési költségek szerepelnek a következ ők szerint: 
 millió EUR 
2012 2011 
Kutatási költségek 331 327 Nem aktivált fejlesztési költségek 76 145 
Kiadásként lekönyvelt 407 472 
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
64 
 3.5. PÉNZÜGYI  BEVÉTELEK 
 millió EUR
2012 2011 
Osztalékbevételek 12 5 
Kamatbevétel:   
  Előfinanszírozásból 28 40 
  Késedelmes fizetésekb ől 242 89 
  Értékesíthet ő pénzügyi eszközökb ől 100 113 
  Kölcsönökb ől 1 559 921 
  Pénzeszközökb ől és pénzeszköz-egyenértékesekb ől 26 132 
  Egyéb 2 5 
  Összesen 1 957 1 300 
Egyéb pénzügyi bevételek:    
  A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált 
nyereség 18 3 
  Egyéb 160 178 
  Összesen 178 181 
Jelenérték-kiigazítás 0 1 
Árfolyamnyereségek 10 4 
Összesen 2 157 1 491 
 
A pénzügyi bevétele k emelkedése els ősorban a kölcsönökön keletkezett kamatbevételek emelkedésével 
magyarázható. Ez az emelkedés megfelel az euró pai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében 
történt folyósítások magasabb egyenlegének (lásd a 2.4.2.  és a 7. megjegyzést). Mivel ezek a kölcsönök 
viszonossági (back-to-back) kölcsönök, ugyanilyen emelkedés volt megfigyelhet ő a kölcsönökön 
keletkezett kamatkiadásoknál (lásd az alábbi 3.6. megjegyzést). A pénzeszközökb ől és pénzeszköz-
egyenértékesekb ől származó bevételek csökkenése a piaci kamatlábak 2012-ben tapasztalt jelent ős 
csökkenésével magyarázható. Ez leginkább az átmene tileg beszedett pénzbírságokból származó kamatot 
érintette, amelynél a kamatláb-csökkenés és jelent ős számú pénzbírsággal kapcsolatos ügy 2012-es 
lezárásának együttes hatása a kamatbevételek hozzávet őleg 81 millió EUR-s csökkenését eredményezte. 
 
3.6. PÉNZÜGYI  KIADÁSOK  
 
 
3.7. RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ VESZTESÉGÉB ŐL 
A tőkemódszernek megfelel ően a Bizottság eredménykimutatásában szerepel társult vállalkozásainak és 
közös vállalkozásainak nettó veszteségéb ől való részesedése (lásd még a  2.3.1. és a 2.3.2.  
megjegyzést). 
  millió EUR
2012 2011 
Kamatkiadások:   
  Lízing 88 91 
  A felvett hitelekhez kapcsolódóan 1 545 903   Egyéb 23 30 
  Összesen 1 656 1 024 
Egyéb pénzügyi kiadások:   
  Pénzügyi céltartalékok kiigazításai 75 74 
Letéteményesek által kezelt pénzügyi eszközökhöz 
kapcsolódó kiadások 43 47 
  Értékesíthet ő pénzügyi eszközök értékvesztése 8 12 
  A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált 
veszteség 4 5 
  Egyéb 143 144 
  Összesen 273 282 
Árfolyamveszteségek 13 49 
Összesen 1 942 1 355 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
65 
 3.8. ELLENSZOLGÁLTATÁS NÉLKÜLI M ŰVELETEKB ŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL 
Az ellenszolgáltatás nélküli m űveletekb ől 2012-ben 137 023 millió EUR (2011: 130 391 millió EUR) 
bevételt könyveltek el az eredménykimutatásban. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 663.9. SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS 
A szegmensek szerinti jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban ré szletezi a Bizottságon belüli m űködési 
bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek három nagyob b megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión b elül”, „Tevékenységek az Európai 
Unión kívül”, valamint „Szo lgáltatások és egyebek”. 
E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitik ai területei. A „Tevékenységek az 
Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – v onatkozik. A „Szolgáltatások és 
egyebek” az uniós intézmények és szervek m űködéséhez szükséges bels ő és horizontális tevékenységeket öleli fel. Az  ügynökségekhez kapcsolódó információkat az 
adott szakpolitikai terület tartalmazza. Megemlítend ő továbbá, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek 
között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért  ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek.  
 millió EUR 
 Tevékenysége
k az EU-n 
belül Tevékenysége
k az EU-n 
kívül Szolgáltatáso
k és egyebekFelszámolás 
alatt álló 
ESZAK Egyéb 
intézményekKonszolidáció
val 
kapcsolatos 
kiszűrések Összesen 
Pénzbírságok 1 884 - --- - 1 884 
Mezőgazdasági lefölözések 87 - --- - 87 
Kiadások visszafizettetése 1 444 59 1-- - 1 504 
Igazgatási tevékenységb ől származó 99 1 992 - 664 (465) 1 291 
Egyéb m űködési bevételek 2 692 90 440 7 8 (1 177) 2 060 
Egyéb m űködési bevételek  6 206 150 1 433 7 672 (1 642) 6 826 
Személyzeti kiadások (2 256) (318) (1 352) - (1 802) 20 (5 708) 
Immateriális javak, valamint (126) 1 (113) - (213) - (451) 
Egyéb igazgatási kiadások (1 003) (311) (880) - (1 594) 627 (3 161) 
Igazgatási kiadások (3 385) (628) (2 345) - (3 609) 647 (9 320) 
Közvetlen centralizált irányítás (6 996) (3 572) (159) - - 844 (9 883) 
Közvetett centralizált irányítás (3 762) (422) (34) - - 67 (4 151) 
Decentralizált irányítás (494) (525) --- - (1 019) 
Megosztott irányítás (106 464) 83 3-- - (106 378) 
Közös irányítás (269) (1 550) --- - (1 819) 
Egyéb m űködési kiadások (774) (3) (634) (48) (8) 84 (1 383) 
Működési kiadások  (118 759) (5 989) (824) (48) (8) 995 (124 633) 
MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN  (122 144) (6 617) (3 169) (48) (3 617) 1 642 (133 953) 
Nettó m űködési kiadások (115 938) (6 467) (1 736) (41) (2 945) 0 (127 127) 
Bevételek a saját forrásokból és a 130 919 
Többlet a m űködési 3 792 
Nettó pénzügyi bevételek 215 
Változások a nyugdíjakra és az egyéb munkavállalói juttatásokra (8 846) 
Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó (490) 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 67Az év gazdasági eredménye (5 329) 
 
  
  
 
SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL   
  
 
millió EUR 
 Gazdasági és 
pénzügyek Vállalkozás- 
és 
iparpolitika Versenypoli
tika Foglalkoztatás Mezőgazdaság Közlekedés- és 
energiapolitikaKörnyezet Kutatás Információs 
társadalom 
Egyéb m űködési bevételek:       
Pénzbírságok 0 6 1 8780 0 0 0 0 0 
Mezőgazdasági lefölözések 0 0 0 0 87 0 0 0 0 
Kiadások visszafizettetése 0 1 0 48 1 025 10 3 21 18 Igazgatási tevékenységekb ől 
származó bevételek 0 18 0 0 0 16 0 7 0 Egyéb m űködési bevételek 4 93 0 34 239 220 39 845 12 
EGYÉB M ŰKÖDÉSI BEVÉTELEK  4 118 1 878 82 1 351 246 42 873 30 
Igazgatási kiadások: (68) (210) (89) (107) (127) (412) (126) (432) (131) 
Személyzeti kiadások (60) (147) (83) (82) (107) (281) (88) (236) (107) Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és 
berendezésekhez kapcsolódó 
kiadások 0 (8) 0 (1) 0 (15) (1) (15) 0 
Egyéb igazgatási kiadások (8) (55) (6) (24) (20) (116) (37) (181) (24) 
Működési kiadások: (40) 394 (80) (10 873) (56 842) (2 372) (329) (4 365) (1 312) 
Közvetlen centralizált irányítás (40) 211 0 (169) (48) (1 061) (307) (2 906) (1 285) Közvetett centralizált irányítás 0 352 0 (3) 0 (1 127) (10) (1 408) (22) Decentralizált irányítás 0 0 0 (61) (38) 0 0 0 0 Megosztott irányítás 0 0 0 (10 618) (56 655) 0 0 0 0 Közös irányítás 0 (130) 0 (7) 0 (123) 0 0 0 Egyéb m űködési kiadások 0 (39) (80) (15) (101) (61) (12) (51) (5) 
MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN  (108) 184 (169) (10 980) (56 969) (2 784) (455) (4 797) (1 443) 
NETTÓ M ŰKÖDÉSI KIADÁSOK (104) 302 1 709 (10 898) (55 618) (2 538) (413) (3 924) (1 413) 
   
 Közös 
Kutatóközpon
t Halászat Belső piac Regionális 
politika Adó- és 
vámpolitika Oktatás- és 
kulturális 
politika Egészségüg
yi és 
fogyasztóvé
delmi 
politika Jogérvényesü
lés, 
szabadság és 
biztonság Tevékenységek 
az EU-n belül 
összesen 
Egyéb m űködési bevételek:      
Pénzbírságok 0 0 0 0 0 0 0 0 1 884 Mezőgazdasági lefölözések 0 0 0 0 0 0 0 0 87 
Kiadások visszafizettetése 0 6 0 303 0 6 2 1 1 444 
Igazgatási tevékenységekb ől 
származó bevételek 39 0 2 0 0 0 16 1 99 Egyéb m űködési bevételek 78 9 225 (3) 1 287 363 246 2 692 
EGYÉB M ŰKÖDÉSI BEVÉTELEK  117 15 227 300 1 293 381 248 6 206 
Igazgatási kiadások: (358) (47) (229) (78) (113) (205) (348) (305) (3 385) 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 68Személyzeti kiadások (249) (39) (150) (66) (43) (110) (234) (174) (2 256) 
Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások (27) 0 (8) 0 (10) (1) (25) (15) (126) Egyéb igazgatási kiadások (82) (8) (71) (12) (60) (94) (89) (116) (1 003) 
Működési kiadások: (82) (807) (69) (38 622) (14) (1 808) (661) (877) (118 759) 
Közvetlen centralizált irányítás (60) (175) (36) (41) (14) (229) (436) (400) (6 996) Közvetett centralizált irányítás 0 0 0 0 0 (1 478) (66) 0 (3 762) Decentralizált irányítás 0 0 0 (395) 0 0 0 0 (494) Megosztott irányítás 0 (629) 0 (38 186) 0 0 0 (376) (106 464) Közös irányítás 0 0 0 0 0 (2) (7) 0 (269) 
Egyéb m űködési kiadások (22) (3) (33) 0 0 (99) (152) (101) (774) 
MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN  (440) (854) (298) (38 700) (127) (2 013) (1 009) (1 182) (122 144) 
NETTÓ M ŰKÖDÉSI KIADÁSOK (323) (839) (71) (38 400) (126) (1 720) (628) (934) (115 938) 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 69 
 SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL  millió EUR 
 Külkapcsolatok Kereskedelem Fejlesztés Bővítés Humanitárius 
segítségnyújtás Tevékenységek az EU-
n kívül összesen 
Egyéb m űködési bevételek:       
Kiadások visszafizettetése 34 0 2 24 (1) 59 
Igazgatási tevékenységekb ől 
származó bevételek 1 0 0 0 0 1 Egyéb m űködési bevételek 5 0 87 (1) (1) 90 
EGYÉB M ŰKÖDÉSI BEVÉTELEK  40 0 89 23 (2) 150 
Igazgatási kiadások: (102) (72) (342) (80) (32) (628) 
Személyzeti kiadások (15) (65) (165) (49) (24) (318) 
Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és 
berendezésekhez kapcsolódó 
kiadások 1 0 0 0 0 1 Egyéb igazgatási kiadások (88) (7) (177) (31) (8) (311) 
Működési kiadások: (2 876) (11) (1 091) (863) (1 148) (5 989) 
Közvetlen centralizált irányítás (1 729) (6) (782) (485) (570) (3 572) Közvetett centralizált irányítás (350) 0 (19) (53) 0 (422) Decentralizált irányítás (218) 0 (37) (270) 0 (525) 
Megosztott irányítás 83 0 0 0 0 83 
Közös irányítás (662) (5) (252) (54) (577) (1 550) Egyéb m űködési kiadások 0 0 (1) (1) (1) (3) 
MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN  (2 978) (83) (1 433) (943) (1 180) (6 617) 
NETTÓ M ŰKÖDÉSI KIADÁSOK (2 938) (83) (1 344) (920) (1 182) (6 467) 
   
 SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK  millió EUR 
 Sajtó és 
tájékoztat
ás Csalás 
Elleni 
Hivatal Koordináci
ó Személyze
ti ügyek és 
igazgatásEurostat Költségvet
és Ellenőrzés Nyelvek Egyéb Szolgáltatá
sok és 
egyebek 
összesen 
Egyéb m űködési bevételek:       
Kiadások visszafizettetése 1 0 0 0 0 0 0 0 0 1 
Igazgatási tevékenységekb ől 
származó bevételek 0 7 2 829 0 56 0 98 0 992 Egyéb m űködési bevételek (2) 5 1 53 0 9 0 47 327 440 
EGYÉB M ŰKÖDÉSI BEVÉTELEK  (1) 12 3 882 0 65 0 145 327 1 433 
Igazgatási kiadások: (124) (51) (184) (1 424) (91) (58) (11) (441) 39 (2 345) 
Személyzeti kiadások (79) (38) (159) (632) (70) (45) (10) (358) 39 (1 352) 
Immateriális javak, valamint 
ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások (2) (1) 0 (109) 0 0 0 (1) 0 (113) 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 70Egyéb igazgatási kiadások (43) (12) (25) (683) (21) (13) (1) (82) 0 (880) 
Működési kiadások: (124) (22) (2) (14) (32) (341) 0 (16) (273) (824) 
Közvetlen centralizált irányítás (90) (22) 0 (12) (32) (3) 0 0 0 (159) 
Közvetett centralizált irányítás (34) 0 0 0 0 0 0 0 0 (34) Megosztott irányítás 0 0 0 0 0 3 0 0 0 3 Egyéb m űködési kiadások 0 0 (2) (2) 0 (341) 0 (16) (273) (634) 
MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN  (248) (73) (186) (1 438) (123) (399) (11) (457) (234) (3 169) 
NETTÓ M ŰKÖDÉSI KIADÁSOK (249) (61) (183) (556) (123) (334) (11) (312) 93 (1 736) 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
71 
  
 
4. MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ 
 
 
4.1. A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA  
 
Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash 
flow-k felhasználása iránti igénye értékeléséne k alapjául a pénzforgalmi adatok szolgálnak. 
 
A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazás ával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év 
nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjelleg ű tranzakciók hatásaival, a múltbeli 
vagy jöv őbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív id őbeli elhatárolásaival, és a 
cash flow-k befektetésével kapcsola tos bevételi vagy ki adási tételekkel. 
 Az eurótól eltér ő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási 
pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltér ő pénznemben lév ő összegre az eurónak és az 
eurótól eltér ő pénznemnek a cash flow id őpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva. 
 A bemutatott cash-flow kimutatás az adott id őszak cash flow-jait mutatja be m űködési és beruházási 
tevékenységek szerint csoportosítva (az Unió nak nincs finanszírozási tevékenysége). 
  
4.2. MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK  
 
A működési tevékenységek az Unió  beruházási tevékenységekt ől különböz ő tevékenységei. A 
végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott 
esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem min ősülnek beruházási (vagy finanszírozási) 
tevékenységnek, mivel az Unió általános célkit űzéseinek és így napi m űveleteinek részét képezik. A 
működési tevékenységek magukban fo glalják az olyan befektetéseket, mint az EBA, az EBRD és a 
kockázatit őke-alapok. E tevé kenységek célkit űzése tulajdonképpen a szakpolitikához kötött eredmények 
elérésében való részvétel. 
 
 
4.3. BERUHÁZÁSI TEVÉKENYSÉGEK  
 
Beruházási tevékenység az immate riális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a 
pénzeszköz-egyenértékesek között nem szerepl ő egyéb beruházások vásárl ása és értékesítése. A 
beruházási tevékenységek nem fogl alják magukban a kedvezményezette knek nyújtott kölcsönöket. A cél 
az Unió által végrehajtott valódi beruházások bemutatása.   
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
72 
  
5. FÜGG Ő KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK, VALAMINT 
EGYÉB JELENT ŐS KÖZZÉTÉTELEK 
 
 
5.1. FÜGG Ő KÖVETELÉSEK 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Kapott garanciák:   
   Teljesítési garanciák 337 300 
   Egyéb garanciák 43 34 
Egyéb függ ő követelések 14 19 
Összesen 394 353 
 
Teljesítési garanciák el őírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források 
kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerz ődésükben foglalt kötelezettségeket.  
 
 
 
5.2. FÜGG Ő KÖTELEZETTSÉGEK  
 
 millió EUR
 Megjeg
yzés 2012.12.31. 2011.12.31. 
Nyújtott garanciák 5.2.1 22 317 24 394 
Pénzbírságok 5.2.2 6 378 8 951 
EMGA, vidékfejlesztés és el őcsatlakozás 5.2.3 1 188 2 345 
Kohéziós politika 5.2.4 546 318 
Jogi és egyéb vitás ügyek 5.2.5 91 251 
Egyéb függ ő kötelezettségek  1 2 
Összesen  30 521 36 261 
A pénzbírságokhoz kapcsolódók kivételével valamennyi függ ő kötelezettséget – esedékessé válásakor – 
az uniós költségvetésb ől finanszíroznak az elkövetkez ő években. 
  
5.2.1. Nyújtott garanciák 
millió EUR 
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Az EBB által a saját forrásaiból nyújtott hitelekre    
  65 %-os garancia 18 683 20 362   70 %-os garancia 1 654 1 992 
  75 %-os garancia 383 534 
  100 %-os garancia 594 724 
    Összesen 21 314 23 612 
Egyéb nyújtott garanciák 1 003 782 
Összesen 22 317 24 394 
 
Az uniós költségvetés az EBB által saját forrásaiból  harmadik országoknak nyújtott, 2012. december 31-
én már aláírt hiteleket fedez (ideértve a tagállamoknak csatlakozás el őtt nyújtott hiteleket is). 
Mindazonáltal az uniós garancia a hitel engedé lyezett maximális összegének adott százalékára 
korlátozódik: 65 % (a 2000–2007 közötti megbízás esetében), 70 %, 75 % vagy 100 %. A 2007–2013 
közötti megbízásra vonatkozóan az uniós garancia a fennálló egyenlegek, és nem a hitel engedélyezett 
összegének 65 %-ára korlátozódik. Ha a fels ő határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget 
fedezi. 2012. december 31-én a kintlév őségek 21 314 millió EUR-t tettek ki, tehát az Unió által viselt 
kockázat is erre az összegre korlátozódik. 
A 65 %-os garanciára vonatkozó fenti 2011-es összeg nem veszi figyelembe a 2000–2007 és a 2007–
2013 közötti megbízás tekintetében alkalmazott szám ítás közötti különbséget. Amennyiben a 2011-es 
összeget e különbség alapján számították volna ki , a kimutatandó összeg 17 423 millió EUR lett volna. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
73 
 Az egyéb nyújtott garanciák els ősorban a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz (948 millió 
EUR) és a TEN-T-projektek számára biztosított hitelg arancia-eszközhöz (39 millió EUR) kapcsolódnak. Az 
ezekkel az eszközökkel kapcsolatos további információk a 2.4. megjegyzésben szerepelnek. 
 5.2.2. Pénzbírságok 
Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok me gsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan 
pénzbírságok, amelyek összegét ideiglenesen megfize tték és amelyek vonatkozás ában vagy fellebbezést 
nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függ ő kötelezettséget az ügyre 
vonatkozó bírósági határozat véglegesítéséig fenntartják. Az ideiglenes kifizetéseken realizált kamatok az 
adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függ ő kötelezettségek 
között, hogy érzékeltetessék a Bizottság ezen ö sszegekre való jogosultságának bizonytalanságát. 
 
5.2.3. EMGA, vidékfejlesztés és el őcsatlakozás 
Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelel őségi határozataihoz, valamint  a vidékfejlesztés és az 
előcsatlakozás terén hozott pénzügyi ko rrekciókhoz kapcsolódó olyan függ ő kötelezettségek tartoznak, 
amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végs ő összegének, valamint 
annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság el őtt még függ őben lévő eljárás hosszától függ. 
 
 5.2.4. Kohéziós politika 
Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függ ő kötelezettségek 
tartoznak, amelyeknél még nem t űzték ki a szóbeli meghallgatás id őpontját vagy a Bíróság még nem 
hozott ítéletet. 
 
 5.2.5. Jogi és egyéb vitás ügyek 
E megnevezés a Bizottsággal és más uniós szervekkel szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, 
egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerz ődés 
288. cikkének megfelel ő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következ őket: a 
szóban forgó intézmény kell ően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos  jogokat biztosító 
jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszer űtlen cselekvés és a kár 
közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.  
 
 
5.3. EGYÉB JELENT ŐS KÖZZÉTÉTELEK 
 
 5.3.1. Még nem teljesített fe nnálló kötelezettségvállalások 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások 175 853 165 236 
 
A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési köte lezettségvállalásoknak (RAL, „Reste à Liquider”) és 
azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel a 2012. évi 
eredménykimutatásban. A költségvetés fennálló kötele zettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még 
nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a köte lezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló 
kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2012. december 31-
én a fennálló kötelezettségvállalások összesen 217 810 millió EUR-t tettek ki (2011: 207 443 millió EUR).    
5.3.2. JELENT ŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK 
 millió EUR
 2012.12.31. 2011.12.31. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
74 
 Strukturális intézkedések 71 775 142 916 
A mediterrán országokkal aláírt jegyz őkönyv 264 264 
Halászati megállapodások 173 37 
Galileo program 143 320 
GMES program 233 400 
TEN-T 1 331 3 416 
Egyéb szerz ődéses kötelezettségvállalások 3 884 4 493 
Összesen 77 803 151 846 
 
 
Ezek a kötelezettségvállalások amiatt keletkeztek, hogy az Unió olyan összegekre vonatkozóan tett 
hosszú távú jogi kötelezettségválla lásokat, amelyek fedezetére még nem voltak kötelezettségvállalási 
előirányzatok a költségvetésben. Ez kapcsolódhat olyan többéves programokhoz, mint a strukturális 
intézkedések, illetve olyan összegekhez, amelyek jöv őbeli kifizetésére az EU a mérlegfordulónapkor 
hatályos igazgatási szerz ődések értelmében kötelezettséget vállalt (például olyan szolgáltatások nyújtása 
kapcsán, mint biztonság, takarítás stb., de ide tartoznak az egyedi projekteket – például építési 
beruházások – érint ő szerződéses kötelezettségvállalások is).  
 Strukturális intézkedések Az alábbi táblázat a költségvetési kötelezettségvállalással még nem fedezett jogi 
kötelezettségvállalásokat és a 2007–2013 közötti pénzügyi keretben el őirányzott összegekb ől még 
megtehet ő kötelezettségvállalások maximális összegét veti össze. 
 
     
millió EUR  
 A 2007-
2013 
közötti 
időszakra 
vonatkozó 
pénzügyi 
keret 
összegei 
(A) Aláírt jogi 
kötelezettségv
állalások
(B)2007–2011 
közötti 
költségvetési 
kötelezettség
vállalások
(C)Költségvetési 
kötelezettség
vállalásokkal 
csökkentett 
jogi 
kötelezettség
vállalások 
(=B-C) Maximális 
kötelezettségv
állalás (=A-C)
Strukturális alapok 347 552 347 521 293 050 54 471 54 502
Természeti er őforrások 100 549 100 539 85 058 15 481 15 491
Előcsatlakozási 
támogatási eszköz 11 255 9 895 9 473 422 1 782
Összesen  459 356 457 955 387 581 70 374 71 775
 A mediterrán országokkal aláírt jegyz őkönyvek  
E kötelezettségvállalások a mediterrá n térség tagsággal nem rendelkez ő országaival kötött pénzügyi 
jegyzőkönyvekhez kapcsolódnak. Az itt megjelen ő összeg az aláírt jegyz őkönyvekben szerepl ő teljes 
összeg és a lekönyvelt költségvetési kötele zettségvállalások különbözete. Ezek a jegyz őkönyvek olyan 
nemzetközi szerz ődések, amelyek csak mindkét fé l beleegyezésével szüntethet ők meg; az erre irányuló 
erőfeszítések folyamatban vannak. 
 Halászati megállapodások  
E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében 
végrehajtott m űveletekre szólnak. 
 Galileo program 
Ezeket az összegeket az európai navigációs m űholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték 
le – lásd a 2.2. megjegyzést is. 
 
GMES program 
A Bizottság szerz ődést kötött az ESA-val a 2008–2013 közötti id őszakra a globális környezetvédelmi és 
biztonsági megfigyelés (GMES) űrbeli komponensének végrehajtására. Az erre az id őszakra vonatkozó 
teljes indikatív összeg 728 millió EUR.  
 TEN-T kötelezettségvállalások Ez az összeg a transzeurópai közlekedési há lózatok (TEN-T) területén a 2007–2013 közötti id őszakra 
nyújtott támogatásokhoz kapcsolódik. A program a transzeurópai közlekedési hálózatok fejlesztését 
szolgáló infrastruktúra-, illetve kutatási és innovációs projekteket támogatja annak érdekében, hogy előmozdítsa az új közlekedési infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos új technológiák és innovatív 
folyamatok integrálását. Az erre a programra vona tkozó teljes indikatív összeg 7 900 millió EUR. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
75 
 A TEN-T-hez kapcsolódó jogi kötelezettségvállaláso k csökkenése a jogi kötele zettségvállalások módosító 
határozatokat követ ő csökkenésének és a költségvetési kötelezettségvállalások megemelésének az 
együttes hatásával magyarázható. 
 Egyéb szerz ődéses kötelezettségvállalások 
Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerz ődések id őszaka alatt kifizetend ő 
kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legnagyobb összegek az ITER 
projekttel összefüggésben a „Magfúzió az Energiáért ” Ügynökség beszerzési megállapodásaihoz, valamint 
az Európai Parlament ingatlanszerz ődéseihez kapcsolódnak. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
76 
  
6. AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME 
 
 
6.1. HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK 
Az uniós költségvetés végrehajtásakor nagy figyelmet kell szentelni annak, hogy megfelel ően 
megelőzzék, feltárják, majd korrigálják a hibákat, szab álytalanságokat és csalást. E megjegyzés célja, 
hogy 1. áttekintést adjon a Bizottság és a tagállamok által feltárt hibák, szabálytalanságok és csalás 
kezelésének folyamatára vonatkozó jogszabályokban el őirányzott megel őző és korrekciós 
mechanizmusokról, valamint 2. bemutassa a szóban forgó teljes összegek legjobb becslését, hogy 
kézzelfoghatóan szemléltesse az uniós költségvetés védelmét.  
 Az alábbiakban nem csupán az uniós szinten hozott fellépéseket mutatjuk be, hanem arról is 
tájékoztatást adunk, hogy a megosztott irányítás keretében a tagállamok saját kontrolljaikat és 
ellenőrzéseiket követ ően milyen korrekciókat hajtottak végre (csak a 2007–2013-as programozási 
időszakra vonatkozóan, mivel a korábbi programozási id őszakok tekintetében a tagállamok által 
benyújtott adatok hiányosak és/vagy nem megbízhatóak ). Ezeket a korrekciókat nem rögzítik a Bizottság 
számviteli rendszerében, mivel a tagállamok más elszám olható kiadásra újra felhasználhatják ezeket az 
összegeket. A tagállami adatok az alábbi 6.7. táblázatban szerepelnek. 
 
Az alábbi összegekre és a kapcsolódó folyamatokra vonatkozó további részletek a Bizottság által 
készített, és a mentesítési hatóságnak, valamint a Számvev őszéknek 2013-tól kezd ődően minden év 
szeptemberében küldött külön közleményben találhatóak. A közlemény a Költségvetési F őigazgatóság 
Europa honlapján érhet ő el. 
 
 
6.2. AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL ALKALMAZOTT MEGEL ŐZŐ MECHANIZMUSOK 
A közvetlen irányítás terén a megel őző intézkedések magukban foglalják a kedvezményezettek által 
igényelt kiadások elszámolhatóságára vonatkozóan az illetékes szolgálatok által végzett ellen őrzéseket. 
Ezek az el őzetes ellen őrzések a programok irányítási folyamatainak részét képezik, és céljuk, hogy 
megalapozott bizonyosságot nyújtsanak a kifizetend ő kiadások jogszer űségéről és szabályszer űségéről. A 
Bizottság szolgálatai a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás – és azáltal a szabálytalanságok 
kockázatának csökkentése – érdekében továbbá ir ánymutatást is nyújthatnak, különösen szerz ődéses 
kérdésekkel ka pcsolatban. 
 
A megosztott irányítás keretében (tehát a mez őgazdasági és kohéziós politikai kiadásoknál) els ődlegesen 
a tagállamok felel ősek a teljes kiadási ciklusban annak biztosításáért, hogy az uniós költségvetésb ől 
teljesített kiadás jogszer ű és szabályszer ű legyen. Megel őző mechanizmusok felügyeleti szerepe ellátása 
során a Bizottság szintjén is m űködnek. A Bizottság: 
– a 2007–2013-as id őszak programjaira vonatkozóan legfeljebb hat hónapra megszakíthatja  a kifizetési 
határidőt, amennyiben: 
a) bizonyítékok utalnak az érintett tagállam irányítási és kontrollrendszerei m űködésének súlyos 
hiányosságaira; vagy b) a Bizottság szolgálatainak további vizsgálato kat kell elvégezniük olyan információk alapján, 
melyek szerint valamely igazolt kiadáskimutatásban szerepl ő költség nem korrigált, súlyos 
szabálytalansághoz kapcsolódik. 
– a 2007–2013-as id őszak programjaira vonatkozóan részben vagy egészben felfüggesztheti  a tagállam 
javára teljesítend ő időközi kifizetést a következ ő három esetben:  
a) bizonyítékok utalnak a program irányítási és kontrollrendszerei m űködésének súlyos 
hiányosságaira, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; vagy b) amennyiben egy igazolt kiadáskimutatásban szerepl ő kiadás nem korrigált, súlyos 
szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy 
c) amennyiben a tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellen őrzési kötelezettségeit. 
Amennyiben a tagállam nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság pénzügyi korrekció 
előírásáról dönthet. A felfüggesztésekkel és megs zakításokkal kapcsolatos adatok az alábbi 6.4.1.
 
megjegyzésben szerepelnek. 
 
 
6.3. AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL ALKALMAZOTT KORREKCIÓS MECHANIZMUSOK 
6.3.1. Pénzügyi korrekciók  
A megosztott irányítás keretében els ődlegesen a tagállamok felelnek a kedvezményezettek által 
elkövetett hibák és szabálytalanságok megel őzésért, feltárásáért és korrekciójáért, míg az Európai 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
77 
 Bizottság az átfogó felügyeletet biztosítja. Amennyib en a tagállamok irányítási és kontrollrendszereiben 
bekövetkezett súlyos hiányosságo k egyedi vagy rendszerszint ű hibákhoz, szabálytalanságokhoz vagy 
csaláshoz vezettek vagy vezethetnek, a Bizo ttság pénzügyi korrekciót alkalmazhat. A pénzügyi 
korrekció  folyamata a következ ő három f ő lépésből áll: 
 
1. Folyamatban lév ő pénzügyi korrekciók:  ezek a korrekciók változhatnak, mivel a tagállam azokat még 
nem fogadta el hivatalosan, például egy lezárt ellen őrzés esetében, amelynél a Bizottság még 
kontradiktórius eljárást folytat az érintett tagállammal.  
 
2. Visszaigazolt/kiszabott  pénzügyi korrekciók: ezek az összegek végleges ek, tehát vagy az érintett 
tagállam visszaigazolta (vagyis elfogadta), vagy bizottsági határozattal kiszabták. Ezeket az alábbi 6.4.2.1.  táblázatok tartalmazzák. 
 
3. Végrehajtott  pénzügyi korrekciók: Ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, miáltal a 
jogosulatlan kiadással kapcsolatban észlelt álla potot véglegesen korrigálták. Az ágazati alapú 
szabályozási keretekben több korrekciós mechanizmust is el őirányoztak. Ezeket az adatokat az alábbi 
6.4.2.2.  és 6.4.3.1.  táblázat tartalmazza. 
 
 
6.3.2. Visszafizettetések 
A megosztott irányítás keretében és a költségvetési rendeletnek megfelel ően a visszafizetés i felszólítást 
az engedélyezésre jogosult tisztvisel ő állapítja meg a jogosulatlanul kifizetett összegekre. A visszafizetés 
történhet az adós (például egy tagállam) által végrehajtott közvetlen banki átutalással, vagy a Bizottság 
adóssal szembeni egyéb követelésébe való beszámítással. A költségvetési rendelet további eljárásokat ír 
elő azon lejárt visszafizetési felszólítások behajt ása érdekében, amelyek a Bizottság számviteli 
tisztvisel ője által végzett egyedi nyom on követés részét képezik. 
A megosztott irányítás keretében a mez őgazdaság területén a tagállamok kötelesek azonosítani a hibákat 
és szabálytalanságokat, valamint saját szabályaiknak és eljárásaiknak megfelel ően visszafizettetni a 
jogosulatlanul kifizetett összegeket. Az EMGA vona tkozásában a kedvezményezettekkel visszafizettetett 
összegeket – miután a tagállam levont bel őle (átlagosan) 20 %-ot – jóváírják a Bizottságnak, amely 
ezeket bevételként könyveli le. Az EMVA tekint etében a visszafizettetett összegeket a következ ő kifizetési 
igény terhére számolják el, miel őtt azt elküldik a Bizottság szolgálatainak, így a megfelel ő összeg a 
program kapcsán újra felhasználható. Ha egy ta gállam nem fizetteti vissza az összeget vagy 
tevékenysége során nem jár el gondosan, a Bizottság úgy határozhat, hogy beavatkozik és az érintett 
tagállamra pénzügyi korrekciót ír el ő. A kohéziós politika terén els ődlegesen a tagállamok (és nem a 
Bizottság) felel ősek a jogosulatlanul kifizetett összegek kedvezményezettekkel történ ő 
visszafizettetéséért, amely összegeket adott esetben késedelmi kamattal növelik. A tagállamok által 
visszafizettetett összegek a Bizottság által el őírt pénzügyi korrekciókon fe lül tájékoztató jelleggel 
szerepelnek ebben a megjegyzésben. A 2007–2013-as id őszakra vonatkozóan a tagállamok jogilag 
kötelesek még a tagállami visszafizettetési eljárás lezárása el őtt egyértelm ű és strukturált adatokat 
szolgáltatni a Bizottságnak a társfinanszírozásból visszavont összegekr ől, továbbá a 
kedvezményezettekkel tagállami szinten er edményesen visszafizettetett összegekr ől. 
 
 
6.3.3. A fel nem használt el őfinanszírozás visszafizettetéséb ől származó összegek  
Az EU majdnem minden területen teljesít el őfinanszírozást, illetve el őlegfizetést a kedvezményezettek 
számára. Az 1.5.7.  megjegyzésben kifejtettek szerint e kifizetések célja, hogy pénzel őleget 
(pénztárkészletet) biztosítsanak a kedvezményezettn ek. Amikor egy kedvezményezett nem használta fel 
(nem költötte el) teljesen az Uniótól kapott el őfinanszírozás összegét, a Bizottság szolgálatai 
visszafizetési felszólítást bocsátanak ki, hogy bizt osítsák a pénzösszegek visszafizetését az uniós 
költségvetésbe. Ez az eljárás fontos lépés az Unió kontrollrendszerében annak biztosítására, hogy a kedvezményezett semmilyen többletösszeget nem tart meg megfelel ő kiadási bizonylat nélkül, így járulva 
hozzá az uniós költségvetés védelméhez. Ezeket a visszafizettetéseket az alábbi 6.5. táblázat 
tartalmazza.  
A fel nem használt
 előfinanszírozási összegeket nem szabad összekeverni a visszafizettetett szabálytalan 
kiadással. Amennyiben a Bizottság szolgálatai a kifizetett el őfinanszírozási összegekkel kapcsolatban ilyen 
kiadást tárnak fel és fizettetnek vissza, ezeket a fenti 6.3.1.  és 6.3.2.  megjegyzésben bemutatott 
szokásos pénzügyi korrekciók vagy visszaf izettetési eljárások foglalják magukban. 
 
 
6.3.4. Saját forrásokból származó bevétel - beszedések  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
78 
 Az uniós költségvetés f ő finanszírozási forrását jelent ő, saját forrásokból származó bevétel tekintetében a 
beszedések a következ ők nyomon követésére vonatkoznak: az Euró pai Bizottság vizsgálati jelentései, az 
Európai Számvev őszék ellen őrzései, a tagállamok igazgatási hibáiból vagy a beszedés során a gondosság 
elmulasztásából ered ő pénzügyi felel ősségvállalási ügyek, kötelezettségszegési eljárások, az Európai 
Bíróság ítéletei, valamint a tagállamok spontán befizetéseib ől és a saját forrásokhoz kapcsolódó 
késedelmi kamatokból származó összegek. Ezek az összegek az alábbi 6.6. táblázatban szerepelnek. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
79 
 6.4. A MEGEL ŐZŐ ÉS KORREKCIÓS MECHANIZMUSOK PÉNZÜGYI HATÁSA 
 
6.4.1. Megszakítások és felfüggesztések 2012-ben 
Megszakítások: 
Az alábbi táblázatok az ERFA-ra, a Kohéziós Alapra , az ESZA-ra és az EHA-ra vonatkozó megszakítási 
ügyek számát és összegeit mutatják be. A nyit óegyenleg a 2011 végén még nyitott összes ügyet 
magában foglalja, függetlenül attól, hogy melyik év ben értesítették a tagállamot a megszakításról (ezért 
bizonyos számadatok nem hasonlíthatóak össze a 2011- es éves beszámolóban közzétett adatokkal). Az 
új ügyek kizárólag olyanokat jelentenek, amelye knél a megszakításról 2012-ben értesítették a 
tagállamot. A lezárt ügyek azokat az ügyeket fogl alják magukban, amelyeknél a költségtérítési igény 
kifizetését 2012-ben folytatták, függetlenül attól, hogy melyik évben kezd ődött a megszakítás. A 2012 
végén még mindig nyitott ügyekh ez olyan megszakítások tartoznak, amelyek 2012. december 31-én 
továbbra is érvényben voltak, vagyis az érintett tagállam által meghozandó korrekciós intézkedésekt ől 
függően a megszakítás továbbra is fennáll a költsé gtérítési igények kifizetése tekintetében. 
 
millió EUR 
ERFA / Kohéziós Alap  
2007–2013-as 
programozási id őszak Összes nyitott ügy 
2011.12.31-én Új ügyek 2012-
ben 2012-ben lezárt 
ügyek  Összes nyitott 
ügy 2012.12.31-
én 
Tagállam Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  
Németország 3  17   2  163      5  180
Spanyolország    49 1 495  41  1 319  8 176
Franciaország    6 51 5 24  1 2 7
Olaszország*  10  265  20  1 122  19 860  11 526
Lettország    5  94 5 94  0 0
Litvánia    4  164 4 164  0 0
Magyarország     3 55    35 5
Lengyelország     5 605    5 605
Románia      1  41      1 4 1
Szlovénia    1  6  1  6  0 0
Szlovákia  2  71   2  71  0 0
Egyesült Királyság      1  22      1 2 2
Több tagállamot érint ő    11  59  8  52  3 6
Összesen   15 353  108  3 878   85  2 592   38 1 639
* A nyitóegyenleg tartalmazza a 2011-ben jelentett adatok kiigazítását. 
 
E megszakítási eljárásokon felül 2012-ben az ERFA vonatkozásában 119 figyelmeztet ő levelet küldtek ki 
(olyan ügyekben, ahol nem volt függ őben kifizetési igény), ezzel is hozzájárulva a szabálytalanságok 
visszaszorításához. 
 
 
ESZA  
2007–2013-as 
programozási id őszak Összes nyitott ügy 
2011.12.31-én Új ügyek 2012-
ben 2012-ben lezárt 
ügyek  Összes nyitott 
ügy 2012.12.31-
én 
Tagállam Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  
Cseh Köztársaság     1 47    14 7
Németország      5  165 4 145  1 1 9
Spanyolország 2 10  8  159  9  160  19
Franciaország  2  25  9  142 4 91  7 7 6
Olaszország  4  53  7  207 6 231  53 0
Lettország    2  26 2 26  0 0
Litvánia    1  1 1 1  0 0
Románia      1  21 1  21  0 0
Szlovákia    1  45  1 45  0 0
Egyesült Királyság 2  234  2  69  4 303  0 0
Összesen   10 323  37  881  32  1 023  15 181
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
80 
  
 
 
EHA  
2007–2013-as 
programozási id őszak Összes nyitott ügy 
2011.12.31-én Új ügyek 2012-
ben 2012-ben lezárt 
ügyek  Összes nyitott 
ügy 2012.12.31-
én 
Tagállam Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  Ügyek 
száma  Összeg  
Cseh Köztársaság     1  1  1  1  0 0
Dánia 1 0   1 0 00
Németország  2 1        2 1
Észtország 1 0 3 0   40
Spanyolország  1 62  2  32  2  84  19
Franciaország  2  3        2 3
Olaszország    6  38      63 8
Lettország     1  0      1 0
Hollandia     3  8  3  8  0 0
Lengyelország     1 2  1  2  0 0
Portugália      3  16  2  12  1 4
Románia      5  35      5 3 5
Szlovákia    2  2      2 2
Finnország  2  0  3  0  5  1  0 0
Svédország 1 0 2 6   36
Egyesült Királyság 1  34  4  7  2  33  3 8
Összesen   11 100  36  149  17  141  30 108
 
 
Felfüggesztések:  
Az ERFA-t  és a Kohéziós Alapot illet ően, 2 programra vonatkozóan hoztak felfüggesztési határozatot 
Németországban és Olaszországban. 2012. december  31-én még mindkét felfüggesztés hatályban volt. 
Az ESZA-t  illetően, 2012-ben 2 felfüggesztési határozatot fogadtak el a Cseh Köztársaságra és 
Szlovákiára vonatkozóan. A Cseh Köztársaságra vo natkozó felfüggesztés 2012. december 31-én még 
folyamatban volt. Az EHA vonatkozásában 2012-ben nem hoztak felfüggesztési határozatot.  
 
 6.4.2. 2012-ben tett pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 
6.4.2.1.2012-ben visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 
millió EUR 
  Pénzügyi 2012 2011
  korrekciókVisszafizettetésekÖsszesen Összesen
Mezőgazdaság:        
EMGA 475 162 638 839 
Vidékfejlesztés 76 145 221 228 
Kohéziós politika:         
ERFA 958 n.a. 958 424 
Kohéziós Alap 203 n.a. 203 17 
ESZA 425 n.a. 425 227 
HOPE/EHA 2 n.a. 2 3 
EMOGA Orientáció 31 3 34 1 
Egyéb n.a. 19 19 50 
Belső szakpolitikai területek 1 252 253 270 
Külső szakpolitikai területek n.a. 107 107 107 
Igazgatás* n.a. 7 7 8 
Összes 
kiszabott/visszaigazolt 
2012-ben 2 172  695 2 867  
Összes kiszabott/visszaigazolt 
2011-ben 1 406 768  2 174  
* Az Igazgatásra vonatkozóan korábban nem jelentettek adatokat. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
81 
  
 
 
  
6.4.2.2.2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 
millió EUR 
  Pénzügyi 2012 2011
  korrekciókVisszafizettetésekÖsszesen Összesen
Mezőgazdaság:         
EMGA 610 161 771 621 
Vidékfejlesztés 59 166 225 201 
Kohéziós politika:         
ERFA 2 416 n.a. 2 416 419 
Kohéziós Alap 207 n.a. 207 115 
ESZA 430 n.a. 430 178 
HOPE/EHA 1 n.a. 1 (90) 
EMOGA Orientáció 17 3 20 1 
Egyéb n.a. 11 11 48 
Belső szakpolitikai területek 1 229 230 268 
Külső szakpolitikai területek n.a. 99 99 77 
Igazgatás* n.a. 9 9 2 
Összes végrehajtott 2012-
ben 3 742 678 4 419 
Összes végrehajtott 2011-ben 1 106 733  1 840
* Az Igazgatásra vonatkozóan korábban nem jelentettek adatokat. 
 
6.4.2.3.Megosztott irányítás alatt végrehajtott 2012-es pénzügyi korrekciók lebontása tagállamonként 
millió EUR 
Tagállam 
  EMGA Vidékfejlesztés ERFAKohéziós 
AlapESZA Egyéb 2012 
összesen2011 
összesen
Belgium  0  3  0  -  11  0  14  1 
Bulgária  15  7  0  6  1  -  30  25 
Cseh Köztársaság  0  -  116  8  -  0  125  6 
Dánia  22  -  0  - - -  22  0 
Németország (16)  3  23  -  0  0  10  1 
Észtország  0  1  0  0  0 -  1  0 
Írország (1)  10  – – – –  9  2 
Görögország  85  5  0  13  159  0  262  448 
Spanyolország  47  2 1 952  81  84  7 2 172  159 
Franciaország  64  1  20  –  37  2  123  33 
Olaszország  209  0  57  –  3  7  275  50 
Ciprus  8  0  -  -  -  0  8  3 
Lettország  -  -  1  1  9  0  12  0 
Litvánia  3  4  3  1  0  0  10  0 
Luxemburg  0  -  0  -  -  -  0  0 
Magyarország  6  0  0  -  -  0  6  41 
Málta  0  - -  - -  -  0  0 
Hollandia  17  2  0  -  -  0  20  53 
Ausztria  1  - - - -  0  1  0 
Lengyelország  12  2  45  79  23  0  162  148 
Portugália  15  1  117  0  -  0  134  26 
Románia  24  12  22  -  81  -  139  53 
Szlovénia  0  0 -  - -  0  0  4 
Szlovákia  0  –  29  17  11  –  57  5 
Finnország  1  0  0  –  –  0  1  0 
Svédország  72  2  0  -  0  -  74  3 
Egyesült Királyság  27  4  4  -  12  2  50  44 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
82 
 Interregionális/több tagállamot érint ő  -  -  24  -  -  -  24  1 
VÉGREHAJTOTT ÖSSZESEN  610  59 2 416  207  430  19 3 742 1 106 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
83 
 6.4.2.4. A pénzügyi korrekciók és visszafize ttetések 2012. évi alakulásának magyarázata 
Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:  A kiszabott/visszaigazolt  pénzügyi korrekciók f őként a Bizottság 
megfelel őségi és záróelszámolási határozataihoz kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság által lefolytatott 
ellenőrzéseket követ ően hoztak. A befizetések csúszása miatt a ténylegesen végrehajtott összeg 
különbözik a kiszabott összegt ől. A visszafizettetések tekintetében az összegek a múlt évi adatokhoz 
képest meglehet ősen stabilak. 
 Kohéziós politika: 
ERFA és Kohéziós Alap:  A múlt évhez képest jelent ősek emelkedtek a visszaigazolt/kiszabott és a 
végrehajtott pénzügyi korrekciókból származó összegek egyaránt: Kiszabott/visszaigazolt összegek: – 2007–2013-as id őszak: a 2012-ben 1 161 millió EUR összegben visszaigazolt/kiszabott pénzügyi 
korrekciók több mint fele a jelenlegi 2007–2013-as programozási id őszakhoz kapcsolódik, ami a Bizottság 
által ellátott felügyelet szigorodásának, valamint a programok végrehajtásának e szakaszában befejezett 
auditok növekv ő számának eredménye.
 A 2007–2013-as programozási id őszakhoz kapcsolódó, 2012-ben 
kiszabott/visszaigazolt korrekciók összege els ősorban a Spanyolországot (267 millió EUR), a Cseh 
Köztársaságot (111 millió EUR), Görögországot (82 millió EUR) és Lengyelországot (77 millió EUR) érint ő 
korrekciókkal magyarázható.  Ezek az összegek nem tartalmaznak olyan kiadásokra vonatkozó 
korrekciókat, amelyeket a kedvezmény ezettek jelentettek be tagállami szinten, vagyis nem mutathatók 
be a Bizottság által kért cselekvési tervek eredményeiként.  – 2000–2006-os id őszak: A fennmaradó összeg (531 millió EUR) a 2000–2006-os programozási id őszak 
folyamatban lév ő lezárási folyamatához kapcsolódó korrekciókat fedi le. A lezáráskor felmerül ő korrekciók 
a lezárási nyilatkozatok elemzéséb ől, illetve a fennmaradó hibaarány extrapolációjából adódnak. A f őbb 
korrekciók Spanyolországot (316 millió EUR), Olaszországot (65 millió EUR) és Portugáliát (53 millió EUR) érintik. A lezárás véglegesítésének eredményeképpen e korrekciók valószín űleg 2013-ban is folyamatban 
lesznek, noha alacsonyabb összegekkel.  
 Végrehajtott összegek :  
Az idén bejelentett összegek szinte kizárólag a 2000–2006-os id őszakot, valamint a korábbi években 
kiszabott/elfogadott pénzügyi korrekciókat érinte nek. Spanyolország vonatkozásában egy jelent ős 
korrekciót (1,8 milliárd EUR) végrehajtottként je lentettek be, miután valamennyi záródokumentum 
ellenőrzése befejez ődött, a tagállami hatóságok által benyújtott költségtérítési igényeket a korrekciók 
levonása után teljes mértékben validálták, valami nt a fennmaradó egyenleget részletekben kifizették 
Spanyolország számára. Meg ke ll jegyezni, hogy azt követ ően, hogy a költségvetési hatóság elutasította 
a kifizetési el őirányzatok megemelését tartalmazó költségvetés-módosítási javaslatot, a 2012. évi 
költségvetésben év végén nem ál lt rendelkezésr e kifizetési el őirányzat, így a Bizottság szolgálatai nem 
tudták maradéktalanul kifizetni a Spanyolországnak járó egyenleget. 
 
ESZA :  
- 2000–2006 : a bejelentett pénzügyi korrekciók legnag yobb része vagy a fennmaradó hibaarány 
extrapolációjához (a lezárási nyilatkozatok elemzését követ ően), vagy a lezáráskor keletkez ő nettó 
korrekciókhoz kapcsolódnak. A záróellen őrzések még folyamatban vannak.  
- 2007–2013 : a bejelentett összegek a program életciklusa folyamán a tagállamok által benyújtott 
időközi kifizetési igényekb ől levont szabálytalan összegekhez kapcsolódnak. A bejelentett összegek 
emelkedése az erre a programozási id őszakra kidolgozott közös ellen őrzési stratégia eredménye. 
 
6.4.3. Végrehajtott pénzügyi korrekciók és  visszafizettetések – kumulált számadatok 
6.4.3.1.Végrehajtott pénzügyi korrekciók – kumulált számadatok  
Az alábbiakban szerepl ő információk a bejelentett pénzügyi korrekciók kumulált számadatait 
tartalmazzák programozási id őszak szerinti bontásban:  
             millió EUR 
Programozási id őszak % 
 Pénzügyi 
korrekciók 1994–
1999 
közötti 
időszak 2000-
2006 
közötti 
időszak 2007-
2013 
közötti 
időszakKumulált 
EMGA-
határozatok  2012 
végén 
összesenVégrehajtott 
/ Kiszabott–
visszaigazolt Végrehajtandó 
összesen 
2012 végén Végrehajtott 
2011 végén 
Mezőgazdaság: -  93  81 7 728  7 902 92,7 % 623  7 139
EMGA - - - 7 728 7 728 93,3 % 558 7 024 
Vidékfejlesztés* -  93  81 -  174 72,8 % 65  115 
Kohéziós politika: 2 535  6 359  779 -  9 673 89,7 % 1 114  
ERFA 1 764 4 626  154 - 6 544 89,6 % 761 4 128 
Kohéziós Alap  264  464  87 -  815 82,8 % 169  608 
ESZA  407 1 206  538 – 2 150 96,7 % 74 1 720 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
84 
 HOPE/EHA  100  5  0 -  105 52,2 % 96  104 
EMOGA Orientáció*  0  58  - -  58 80,6 % 14  41 
Egyéb – – – 2  2100,0 % –  0
     
Összesen 2 535 6 452  861 7 730 17 577 91,0 % 1 737 13 741
* Egyes, korábban pénzügyi korrekcióként közzétett összegek most a visszafizettetések alatt vannak feltüntetve. 
A mezőgazdaságra vonatkozóan ebben a táblázatba n közzétett pénzügyi korrekciós összegek a 
megfelel őségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódó bruttó összegeket mutatják. A 6.4.2.2.  
megjegyzésben közzétett összegek azonban pénzügyi záróelszámolási határozatokat is figyelembe 
vesznek.  
Az EMGA-t  illetően a 7 728 millió EUR-s kumulált végrehajto tt összeg valamennyi végrehajtott korrekciót 
tartalmazza az 1999-es els ő határozat meghozatala óta. A vidékfejlesztés  vonatkozásában a 
174 millió EUR-s kumulált összeg 2007-t ől kezdődően az összes korrekciót és a szabálytalanságok 
visszafizettetését tartalmazza. Megjegyzend ő, hogy néhány esetben a végrehajtás id őpontját több évvel 
elhalasztották, és néhány határozatot halasztott éves részletekben térítettek vissza. Ez a helyzet a pénzügyi támogatásban részesül ő tagállamok esetében a 2010. június 7-én aláírt EFSF-
keretmegállapodás értelmében. Ennek következtében fo kozatosan emelkedik a kiszabott és végrehajtott 
kumulált összegek közötti eltérés. 
 A kohéziós politikát illetően:  
2000–2006-os id őszak: A 2000–2006-os programozási id őszakra vonatkozóan 2012-ben emelkedett az 
ERFA-programok végrehajtási aránya (a 2011-es 53  %-ról 2012-ben 92 %-ra), ami azzal magyarázható, 
hogy 2012 végéig az ERFA operatív programjaihoz kap csolódóan hét kivételével va lamennyi lezáró levelet 
megküldték a tagállamoknak, amit a 2000–2006 kö zötti ERFA-programokhoz kapcsolódó részleges 
egyenlegkifizetési igénye k jóváhagyása követett (a rendelkezésre álló el őirányzatok keretein belül). Ez a 
magas végrehajtási arány 2012 végén az ESZA-ra
 is vonatkozik. A HOPE  tekintetében a Bizottság 
szolgálatai jelenleg dolgozzák fel a záródokumentumokat és az egyenlegkifizetési igényeket, ami 
megmagyarázza az erre a programozási id őszakra vonatkozó alacsony végrehajtási arányt. 
2007–2013-as id őszak: A Bizottság szigorúbb felügyeletének eredményeképpen a programok 
végrehajtásának ebben a szakaszában egyre több ellen őrzést zárnak le. A következ ő években tovább fog 
emelkedni a visszaigazolt/kiszabott, illetve a végrehajtott korrekciók száma, ami a Bizottság felügyeleti 
szerepének és az uniós ellen őrzéseknek az eredménye. 
 
A fenti táblázatban olyan összegek is szerepelnek, amelyeket egyes tagállamok kifogásoltak 
(megjegyezve, hogy korábbi tapasztalatok alapján a Bizottságnak igen ritkán kellett visszafizetést teljesítenie ilyen eseteket követ ően). További részletek az 5.2.4.  megjegyzésben. 
 
 
6.4.3.2.Végrehajtott visszafizettetések – kumulált számadatok  
 
A visszafizettetések esetében csak 2008-tól állnak rendelkezésre megbízható kumulált számadatok, mivel 
ekkor külön alkalmazást vezettek be a Bizottság szám viteli rendszerébe a vissz afizettetések hatékonyabb 
nyomonkövetése és jelentése érdekében. Az alábbi in formációk a végrehajtott visszafizettetések részletei 
tartalmazzák éves bontásban: 
millió EUR 
    
Visszafizettetések Év 
  2008 2009 2010 2011 2012 2012 
végén 
összesen 2011 
végén 
összesen
Mezőgazdaság:               
EMGA  356  148  172  178  161 1 015  854 
Vidékfejlesztés  0  25  114  161  166  466  301 
Kohézió  31  102  25  48  14  219  205 
Belső szakpolitikai területek  40  100  162  268  229  799  570 
Külső szakpolitikai területek  32  81  136  77  99  425  326 
Igazgatás  0  9  5  2  9  25  16 
Összesen  459  464  614  734  678 2 949 2 272
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
85 
 6.5. A FEL NEM HASZNÁLT EL ŐFINANSZÍROZÁS VISSZAFIZETTETÉSÉB ŐL 
SZÁRMAZÓ ÖSSZEGEK 
 
millió EUR 
   2012 2011
Mezőgazdaság:     
EMGA    0  0
Vidékfejlesztés    0  0
Kohéziós politika:      
ERFA    38  13
Kohéziós Alap    5  2
ESZA    214  17
HOPE/EHA    0  0
EMOGA Orientáció    5  10
Belső szakpolitikai területek    207  212
Külső szakpolitikai területek  104  72
Igazgatás    2  0
Visszafizettetett összesen  575   327
 
A fenti összegeket levonták a 2.6. és a 2.10. megjegyzésben szerepl ő előfinanszírozási összegekb ől. 
 
 
 
6.6. SAJÁT FORRÁSOKBÓL SZÁRMA ZÓ BEVÉTELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ 
VISSZAFIZETTETÉSEK 
 
 millió EUR 
   2012 2011
Visszafizettetett összegek: 
– Főösszeg 
– Kamat   
133 160 63
312
Visszafizettetett összesen  293 375
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
86 
 6.7. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL VÉGREHAJTOTTKÉNT BEJELENTETT TOVÁBBI 
KORREKCIÓK (VISSZAVONÁSOK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK)  
A 2007–2013-AS ID ŐSZAKRA VONATKOZÓAN 
 
millió EUR
Tagállam ERFA/Kohéziós 
AlapESZA EHA 2012 végén 
összesen
Belgium  3  11  -  14
Bulgária  13 2  0  15
Cseh Köztársaság  191  37  -  228
Dánia  0  0  0  0
Németország  290  49  1  340
Észtország  4  0  0  4
Írország  0  5  0  5
Görögország  63 -  0  63
Spanyolország  204 39  9  252
Franciaország  42  37  0*  79
Olaszország  141  27  0  168
Ciprus  0  0  0  1
Lettország  10 -  0  10
Litvánia  6  0 0  6
Luxemburg  -  0 -  0
Magyarország  26 -  0  26
Málta  1  0  -  1
Hollandia  1  2  0  3
Ausztria  4  1  0  5
Lengyelország  204 -  0  204
Portugália  46  28  1  75
Románia  43 -  0  43
Szlovénia  5  5  -  10
Szlovákia  33 4  0  37
Finnország  1  0  0  1
Svédország  2  1  1  4
Egyesült Királyság  38  13  1  52
Több tagállamot érint ő  8 - -   8
VÉGREHAJTOTT ÖSSZESEN  1 377  261  14  1 652
* Az ellen őrzési adatok azt mutatják, hogy érdemi javulásra van szükség az EHA-val kapcsolatos visszafizettetési 
adatokat jelent ő francia igazoló hatóságnál. 
  
A fenti táblázat az egyes tagállamok által a 2007–2013-as id őszak kezdetét ől 2012 végéig bejelentett 
kumulált pénzügyi korrekciókat tartalmazza. Ezek a Bizottság által kumuláltan bejelentett korrekciókon 
felüli adatok (lásd a 6.4.3 . megjegyzést). 
Annak érdekében, hogy további bizonyosságot szerezzen a tagállamok visszafizettetésekre és 
visszavonásokra vonatkozó jelentéstételének hiánytalanságáról és megbízhatóságáról, a Bizottság 2011-
ben megkezdte a strukturális intézkedések (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA, EHA) ellen őrzését. 
Kockázatelemzés alapján 10 tagállam 12 igazoló hatóságából álló mintát választott ki.
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
87 
 1. 2012-ben az illetékes bizottsági szolgálatok megalapozott bizonyosságot szereztek arra vonatkozóan, 
hogy a 12 ellen őrzött igazoló hatóság közül 11-nél megfelel ő eljárások m űködnek a jogosulatlan 
kifizetések visszafizetteté sével és visszavonásával kapcsolatos összegek nyilvántartására és a 
Bizottságnak való bejelentésükre. 
A Bizottság szolgálatai – miután elemezték a 2013-ban beérkezend ő visszavonásokra és 
visszafizettetésekre vonatkozó tagállami éves kimu tatásokat – 2013-ban is folytatják ezt az ellen őrzést, 
más tagállamokat is bevonva.  
                                                 
1 Az ellen őrzés eredményét – a zárójelentések és az érintett ta gállamok által végrehajto tt nyomonkövetés alapján – 
megküldték a mentesítési hatóságnak. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
88 
  
7. PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI MECHANIZMUSOK 
 
E megjegyzés keretében teljes áttekintést kívánunk nyújtani az EU-ban jelenleg m űködő pénzügyi 
támogatási mechanizmusokról, és további tájékoztatást adunk a 2. megjegyzésben foglaltakon felül. Az e 
megjegyzés els ő részében ( 7.1. megjegyzés) szerepl ő információk a Bizottság irányítása alá tartozó 
uniós hitelfelvételi és -nyújtási m űveletekhez kapcsolódnak. A második rész ( 7.2. megjegyzés) olyan 
kormányközi pénzügyi stabilitási mechanizmusokat tartalmaz, amelyek az EU-Szerz ődés keretén kívül 
működnek, tehát nincsenek hatással az uniós költségvetésre. 
 
 
7.1. A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSA ALÁ TARTOZÓ HITELFELVÉTELI- ÉS NYÚJTÁSI 
MŰVELETEK 
 
7.1.1. Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek – Áttekintés 
 
Összegek könyv szerinti értéken  millió EUR
 MFA Euratom Fizetésimé
rleg-
eszközEurópai 
pénzügyi 
stabilizáci
ós 
mechaniz
musFelszámol
ás alatt 
álló ESZAKÖsszesen  
2012.12.31
-én Összesen
2011.12.31
-én 
Kölcsönök  
(2.4.2.  
megjegyzés) 549 425 11 623 44 476 221 57 294 41 281
Hitelfelvétel  
(2.14. 
megjegyzés)  549 425 11 623 44 476 194 57 267 41 251
A fenti összegek könyv szerinti értéken szerepelnek, míg az alábbi táblázatok nominális értékeket 
tartalmaznak.   
Az Európai Unióról szóló szerz ődés felhatalmazza az EU-t, hogy a megbízatásának teljesítéséhez 
szükséges pénzügyi források mobilizálása érdekébe n hitelfelvételi programokat fogadjon el. Az EU 
képviseletében eljáró Európai Bizottság jelenleg három f ő programot m űködtet – makroszint ű pénzügyi 
támogatás (MFA), fizetési mérleg (BOP) támogatás és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 
(EFSM) –, amelyek keretében köl csönöket nyújthat, és ezeket a t őkepiacokon vagy pénzintézeteknél 
kibocsátott adósságinstrumentumok révén finanszírozza. 
 
E 3 eszköz legfontosabb pontjai, illetve jellemz ői a következ ők: 
− Az EU hitelfelvétele a t őkepiacokon vagy pénzintézeteknél történik és nem a költségvetésb ől 
származik, mivel az EU nem vehet fel hitelt szokásos költségvetési kiadásai vagy költségvetési 
hiány finanszírozására. 
− A hitelfelvétel nagysága változó: a kisebb, euróban néhány milliós vagy tízmilliós összeg ű 
zártkörű kibocsátásoktól a fizetésimérleg-kölcsönökkel és az európai pénzügyi stabilizációs 
mechanizmussal összefügg ő benchmark-névérték ű műveletekig terjed.  
− A bevont forrást „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamid ővel és összegben 
továbbkölcsönzik a kedvezményezett ta gállamnak. A „back-to-back” módszert ől függetlenül a 
kötvény adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja 
valamennyi kötvény id őben és teljes mértékben történ ő törlesztését. Ennek érdekében a 
fizetésimérleg-eszköz kedvezmé nyezettjei az esedékesség el őtt 7 nappal, az európai pénzügyi 
stabilizációs mechanizmus kedvezményezettjei pedig 14 nappal kötelesek letétbe helyezni a 
törlesztőrészleteket, így a Bizottságnak elegend ő ideje marad arra, hogy minden körülmények 
között id őben teljesítse a törlesztést. 
− A Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a 
teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részleteke t, a részletek egyedi maximális futamidejét és a 
hitelcsomag átlagos futamidejéne k maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt 
követően megállapodik a kölcsön/finanszírozás paramétereir ől, így többek között a részletekr ől és 
a részfolyósítások fizetésér ől. Ezenfelül a kölcsön els ő részletének kivételé vel valamennyi részlet 
szigorú feltételeknek való megfelelést ől függ, amelyek hasonlóak az EU/IMF közös pénzügyi 
segítségével összefüggésben nyújtott IMF-támogatá s elfogadott feltételeihez; ez a finanszírozás 
ütemezését befolyásoló újabb tényez ő.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
89 
 − Ez azt jelenti, hogy a kibocsátás ütemezése és  futamideje a kapcsolódó uniós hitelnyújtási 
tevékenységt ől függ. 
− A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamid ő pedig 5–30 év közötti.  
− A hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélk üli kötelezettsége, amelyet a 28 tagállam garantál.  
− A kedvezményezett nemfizetése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehet őség szerint a 
Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéb ől történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a 
Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (az 1150/2000/EK tanácsi rendelet 12. cikke) az uniós tagállamok az uniós 
kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegend ő pénzeszközt rendelkezésre 
bocsátani. A hitelez ők így csak az EU, és nem a finanszí rozott kölcsönök kedvezményezettjei 
hitelkockázatának vannak kitéve.  
−  A „back-to-back” továbbkölcsönzés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- 
vagy devizaárfolyam-kockázat. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
90 
 Ezenfelül a (Bizottság által képviselt) Euratom  jogi személyiség hitelt vesz fel, hogy kölcsönt nyújtson a 
tagállamoknak és a nem tagállamoknak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek 
finanszírozásához. Végül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség ( ESZAK ) egy 
fizetésképtelenné vált adós adósságainak átütemezését követ ően 2002-ben és 2007-ben (AAA 
besorolású) saját váltókat vásárolt az EBB-t ől. A saját váltók könyv szerin ti értéke mérlegfordulónapkor 
221 millió EUR-t tett ki.  
Az ezekkel az eszközökkel kapcso latos további részletek az alábbiakban szerepelnek. A tényleges 
kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak: 
 
Kölcsönök 2012.12.31. 2011.12.31.
Makroszint ű pénzügyi támogatás (MFA) 0,298 %–4,54 % 1,58513 %–4,54 %
Euratom 0,431 %–5,76 % 1,067 %–5,76 %Fizetésimérleg-eszköz 2,375 %–3,625 % 2,375 %–3,625 %Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 2,375 %–3,750 % 2,375 %–3,50 %Felszámolás alatt álló ESZAK 5,2354 %–5,8103 % 1,158 %–5,8103 %
 
 
Hitelfelvételek 2012.12.31. 2011.12.31.
Makroszint ű pénzügyi támogatás (MFA) 0,298 %–4,54 % 1,58513 %–4,54 %
Euratom 0,351 %–5,6775 % 0,867 %–5,6775 %Fizetésimérleg-eszköz 2,375 %–3,625 % 2,375 %–3,625 %Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 2,375 %–3,750 % 2,375 %–3,50 %Felszámolás alatt álló ESZAK 6,92 %–9,78 % 1,158 %–9,2714 %
 
 
 
 
7.1.2. Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 
Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 
nominális érték  millió EUR
 Írország Portugália Összesen 
Összes nyújtott kölcsön 22 500 26 000 48 500 
2011.12.31-ig folyósított 13 900 14 100 28 000 
2012-ben folyósított 7 800 8 000 15 800 
2012.12.31-ig folyósított 
kölcsönök 21 700 22 100 43 800 
2012.12.31-ig visszafizetett 
kölcsönök* 0 0 0 
2012.12.31-én fennálló 21 700 22 100 43 800 
2012.12.31-én még nem lehívott 800 3 900 4 700 
* A kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat a 7.1.3.  megjegyzés végén szerepel. 
  
Európa pénzügyi stabilitásának meg őrzése érdekében a Tanács 2010. május 11-én elfogadta az európai 
pénzügyi stabilizációs mechanizmust (407/2010/EU tanácsi rendelet). Az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdésén alapuló mechanizmus lehet ővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást 
nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívü li körülmények folytán ne hézségekkel küzd, vagy 
súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segíts égnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. A 
Bizottság az Unió nevében hitelt vesz fel a t őkepiacon vagy pénzintézete knél, majd az így szerzett 
pénzeszközöket hitel formájában a kedvezményezett tagállam rendelkezésére bocsátja. Az európai 
pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében hitelben részesül ő országok esetében a részletek 
folyósítását megel őzően negyedévente értékelik a hitelhez csato lt szakpolitikai feltételek teljesítését. 
 
Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános fels ő határát 
60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlátról a 407/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése rendelkezik, amely a kinnlev ő összeg fels ő határát a saját források fels ő határán belül 
rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az euró pai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében 
folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, így 2012. december 31-
én a költségvetés e hitelek tekintetében legfeljebb 44 476 millió EUR-s lehetséges kockázatnak volt kitéve (a fenti 43,8 milliárd EUR a nominális érték). Mivel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 
keretében a hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, az Európai Parlament megvizsgálja a Bizottság 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
91 
 európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal kapcsolatos intézkedéseit és ellen őrzést gyakorol a 
költségvetési és mentesítési eljárással összefüggésben. 
 
A Tanács végrehajtási határozattal 2010 december ében legfeljebb 22,5 milliárd EUR-s Írországnak 
nyújtandó hitelr ől, 2011 májusában pedig legfeljebb 26 milliárd EUR-s Portugáliának nyújtandó hitelr ől 
határozott. Az eredeti végrehajtási határozatok az IMF-támogatáshoz hasonló feltételeket eredményez ő 
kamatrést rögzítettek. A 682/2011/EU és a 683/2011/EU tanácsi végrehajtási határozat 2011. október 11-i elfogadásával a Tanács visszamen őlegesen csökkentette a kamatrést, továbbá a 
maximális átlagos futamid őt 7,5 évr ől 12,5 évre emelte, az egyes részfolyósítások futamidejét pedig 30 
évre meghosszabbította. 2013. április 12-én az ECOFIN hozzájárult, hogy az európai pénzügyi 
stabilizációs mechanizmus keretében Írországnak és Portugáliának nyújtott hitel átlagos futamidejének 
maximumát 7 évvel újra meghosszabbítsák 19,5 évre. A meghosszabbítás zökken őmentessé teszi 
mindkét ország adósság-visszafizetését, valamint a programot követ ő években enyhíti a refinanszírozási 
szükségletet.
 
 
Az EU 2013 utolsó negyedévében további kötvényeket kí ván kibocsátani az európai pénzügyi stabilizációs 
mechanizmus keretében, összesen 3 milliárd EUR-s összegben, Írországnak és Portugáliának nyújtandó 
hitelek céljából. Az európai pénzügyi stabilizációs me chanizmus keretében nem indítanak új finanszírozási 
programokat, és új kölcsönkonstrukciós megállapodásokat sem kötnek, de az Írországra és Portugáliára 
vonatkozóan folyamatban lév ő programok finanszírozása folytatódni fog (lásd továbbá az alábbi 7.2.2.  
megjegyzést). 
 
 
7.1.3. Fizetési mérleg (BOP) 
A fizetésimérleg-eszköz szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt 
az Európai Unió tagállamainak. A folyó fizetéseivel vagy t őkemozgásaival kapcsolatban nehézségeket 
tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít kölcsönfelvételi 
lehetőséget. Csak azok a tagállamok használhatják ez t a mechanizmust, amelyek nem vezették be az 
eurót. Az eszköz keretében nyújtható kölcsönök maxi mális összege 50 milliárd EUR. Az e fizetésimérleg-
kölcsönökhöz kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, így 2012. december 31-én a 
költségvetés e hitelek tekintetében legfeljebb 11 623 millió EUR-s lehetséges kockázatnak volt kitéve (az 
alábbi 11,4 milliárd EUR a nominális érték).  
Fizetésimérleg-eszköz nominális érték millió EUR
 Magyarország Lettország Románia Összesen 
Összes nyújtott kölcsön 6 500 3 100 6 400 16 000 
2008-ban folyósított 2 000 - - 2 000 
2009-ben folyósított 3 500 2 200 1 500 7 200 2010-ben folyósított - 700 2 150 2 850 2011-ben folyósított - - 1 350 1 350 2012-ben folyósított - - - - 
2012.12.31-ig folyósított 5 500 2 900 5 000 13 400 
2012.12.31-ig visszafizetett (2 000) - - (2 000) 
2012.12.31-én kinnlév ő 
összeg 3 500 2 900 5 000 11 400 
2012.12.31-én még nem 0 0 1 400 1 400 
* A kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat e megjegyzés végén szerepel. 
 
 2008 novembere és 2012 vége között 16 milliárd EUR összegben nyújtottak kölcsönt Magyarország, 
Lettország és Románia számára, ebb ől 2012 végéig 13,4 milliárd EUR-t folyósítottak. Meg kell jegyezni, 
hogy a Magyarországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2010 novemberében lejárt (1 milliárd EUR-t nem hívtak le), a 2 milliárd EUR-s els ő visszafizetést a terveknek megfelel ően 2011 
decemberében teljesítették. A Lettországra vo natkozó fizetésimérleg-támogatási program 2012 
januárjában lejárt (200 millió EUR-t nem hívtak le). A Romániára vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2012 májusában lejárt, és a teljes odaítélt összeget folyósították.  
Románia 2011 februárjában gazdasági növeke désének újraindítása érdekében további el ővigyázatossági 
pénzügyi támogatást kért a fizetésimérleg-támogat ási mechanizmus keretén belül. 2011. május 12-én a 
Tanács úgy határozott, hogy legfeljebb 1,4 milliárd EUR-s összeget bocsát Románia rendelkezésére az 
uniós el ővigyázatossági fizetésimérleg-eszköz útján ( 2011/288/EU tanácsi határozat), amelyet kérelem 
esetén legfeljebb 7 éves futamidej ű hitel formájában kell biztosítani. Ez az el ővigyázatossági támogatás 
2013. március lehívás nélkül lejárt.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
92 
 A következ ő táblázat áttekintést nyújt az európai pénzügyi  stabilizációs mechanizmus és a fizetésimérleg-
eszköz keretében nyújtott kölcsönöknek a beszámoló aláírási id őpontjában kinnlév ő nominális összegeire 
vonatkozó visszafizetési ütemtervér ől: 
milliárd E U
Fizetésimérleg-eszköz Európai pénzügyi stabilizációs 
hiÉv 
Magyarország Lettország Románia Összesen Írország Portugália ÖsszesenÖsszes e
2014 2,0 1,0  3,0    3,0 
2015  1,2 1,5 2,7 5,0  5,0 7,7 
2016 1,5   1,5  4,75 4,75 6,25 
2017   1,15 1,15    1,15 2018   1,35 1,35 3,9 0,6 4,5 5,85 
2019  0,5 1,0 1,5    1,5 
2021     3,0 6,75 9,75 9,75 2022      2,7 2,7 2,7 
2025  0,2  0,2    0,2 
2026     2,0 2,0 4,0 4,0 2027     1,0 2,0 3,0 3,0 
2028     2,3  2,3 2,3 
2032     3,0  3,0 3,0 2038      1,8 1,8 1,8 
2042     1,5 1,5 3,0 3,0 
Összesen 3,5 2,9 5,0 11,4 21,7 22,1 43,8 55,2
 
   
7.1.4. MFA, EURATOM és a felszámolás alatt álló ESZAK 
 Az MFA  szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt 
fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást ny újtanak az EU területéhe z földrajzilag közel fekv ő, 
partneri viszonyban lév ő harmadik országoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök 
vagy támogatások, illetve ezek megfelel ő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által 
támogatott kiigazítási és reformprogram keretében ny újtott finanszírozást egészít ki. 2012. december 31-
ig a Bizottság további 100 millió EUR-s összegre kötött kölcsönmegállapodásokat, az év vége el őtt a többi 
fél azonban ezt még nem hívta le.
 A Bizottság nem kapott garanciákat harmadik félt ől e kölcsönökre, 
azonban a garanciaalap biztosítja ezeket (lásd a 2.4. megjegyzést). 
 
Az Euratom  az Európai Unió jogi személyisége, amelyet az Európai Bizottság képvisel. A tagállamoknak 
nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamos energia atomer őművekben történ ő ipari el őállításához és az 
üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása. 
A tagsággal nem rendelkez ő országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemel ő vagy épül ő 
atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és 
hatékonyságának javítását szolgálják. E kölcsönök fedezésére  harmadik felekt ől 423 millió EUR 
összegben érkeztek garanciák (2011: 447 millió EUR).  Az ESZAK-kölcsönök  közé a felszámolás alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerz ődés 54. és 56. cikkének 
megfelel ően a hitelfelvételb ől nyújtott kölcsönök, valamint három, az EBB által egy fizetésképtelenné vált 
adós kezeseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírokat végs ő lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitel 
adósságszolgálatának fedezése érdekében. A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt 
kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prém iumfizetési év amortizációjának és a felmerült, a 
tényleges kamatláb módszernek megfelel ően számított kezdeti ügyleti költségnek. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
93 
  
7.2. KORMÁNYKÖZI PÉNZÜGYI STABILITÁSI MECHANIZMUSOK AZ EU-SZERZ ŐDÉS 
KERETÉN KÍVÜL 
 
7.2.1. Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) 
Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközt (EFSF) az euróövezeti tagállamok hozták létre az ECOFIN Tanács 
által 2010. május 9-én hozott határozatokat követ ően. Az EFSF célja, hogy az euróövezeti tagállamoknak 
nyújtott pénzügyi segítségnyújtás révén meg őrizze az európai pénzügyi stabilitást. Az EFSF keretében 
2013. július 1-je után nem nyújtanak új kölcsönöket (lásd az alábbi 7.2.2.  megjegyzést), a hatályos 
keretmegállapodásnak megfelel ően. Az euróövezeti tagállamok állam- és kormányf ői által 2011 
júliusában kötött megállapodás alapján megfelel ő feltételrendszerhez kötötten az EFSF-et a következ ő 
eszközök alkalmazására engedélyezett felhasználni: 
− Kölcsönnyújtás pénzügyi nehézségben lév ő országoknak  
− Beavatkozás az els ődleges és másodlagos adósságpiacokon. A másodlagos piacon történ ő 
beavatkozás kizárólag akkor lehetséges, ha az EKB elemzése rendkívüli pénzügyi piaci 
körülményeket és pénzügyi stabilitási kockázatokat állapít meg  
− Intézkedés el ővigyázatossági program alapján  
− Pénzintézetek újrat őkésítésének finanszírozása kormányo knak nyújtott hiteleken keresztül 
− Részleges kockázatbiztosítási tanúsítványok nyújtása a sérülékeny tagállamok új kibocsátásaival 
párhuzamosan  
 
Az EFSF-t az euróövezeti tagállamoktól kapott kezességvállalások garantálják összesen 780 milliárd EUR-ig. Az eszköz hitelezési kapacitása 440 milliárd EUR. Az uniós költségvetés erre nem nyújt garanciát. Az 
EFSF luxemburgi bejegyzés ű, az euróövezeti tagállamok tulajdonában álló, az EU-Szerz ődés hatálya alá 
nem tartozó kereskedelmi társaság, amely így nem unió s szerv, az uniós beszámolótól teljesen független 
és a konszolidációs körbe nincs bevonva. Következ ésképpen – az alábbiakban bemutatott lehetséges 
szankciós bevételt ől eltekintve – nem gyakorol hatást az uniós beszámolóra.  
 
A pénzügyi segítségnyújtáshoz kapcsolódó szakpolitikai feltételrendszerr ől szóló tárgyalások 
lefolytatásáért és a feltételrendszernek való megf elelés nyomon követéséért a Bizottság felel. Az 
1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet pénzbírság formáját ölt ő szankciók kiszabását teszi 
lehetővé azon tagállamokra nézve, amelyek pénzneme az euró. Az el őző évi tagállami GDP 0,2 %-ának 
megfelel ő pénzbírság akkor alkalmazható, ha egy tagállam nem tett megfelel ő intézkedéseket a túlzott 
költségvetési hiány kiigazítására, vagy ha manipulálták a statisztikákat. Ehhez hasonlóan a 
makrogazdasági egyensúlytalanságokról szóló 1174/2011/EU rendelet a GDP 0,1 %-át kitev ő éves 
pénzbírságot ír el ő euróövezeti tagállamokra akkor, ha a tagállam nem hajtotta végre a kért kiigazító 
intézkedést, vagy ha a benyújtott k iigazító intézkedési terv nem megfelel ő
. Az 1177/2011/EU rendelet 
aktualizálta a túlzott hiány esetén követend ő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról 
szóló 1467/97/EK rendeletet. Az aktualizált rendelet ugyancsak tartalmazza (a GDP 0,2 %-án felül egy változó elemet is tartalmazó) pénzbírság euróövezeti tagállamokra való kiszabásának lehet őségét. A 
három rendelet alapján a Bizottság által beszedett minden pénzbírságot az EFSF-re vagy annak 
utódmechanizmusára kell fordítani. A jelenlegi tervek szerint ezeket a pénzbírságokat az uniós költségvetésen keresztül juttatják majd el az EFSF-hez . Ez azt jelentené, hogy az összegek költségvetési 
bevételként és kiadásként egyaránt szerepelnének, íg y nem gyakorolnának hatást az átfogó költségvetési 
eredményre. Ugyanígy nem lennének hatással az  uniós pénzügyi kimutatásokban szerepl ő gazdasági 
eredményre sem.  
EFSF nominális érték  millió EUR
 Írország Portugália Görögország* Összesen 
Összes nyújtott kölcsön 17 700 26 000 109 100 152 800 
2012.12.31-ig folyósított 
kölcsönök 12 000 18 200 73 700 103 900 
2012.12.31-ig visszafizetett 
kölcsönök – – – – 
2012.12.31-én fennálló 
kölcsönök 12 000 18 200 73 700 103 900 
2012.12.31-én még nem lehívott 5 700 7 800 35 400  48 900  
*2. program 
 
 7.2.2. Európai stabilitási mechanizmus (ESM) 
Az Európai Tanács 2010. december 17-én arról álla podott meg, hogy az euróövezeti tagállamoknak 
állandó stabilizációs mechanizmust kell létrehozniuk: ez az európai stabilitási mechanizmus (ESM), amely a nemzetközi közjog szerinti, az EU-Szerz ődés hatálya alá nem tartozó kormányközi szervezet. Az ESM-
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
94 
 szerződést 2012. február 2-án írta alá a 17 euróövezeti tagállam, és 2012 októberében kezdte meg 
működését. Az ESM átvette az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus által végzett feladatokat, 
2013. július 1-jével pedig az EFSF által végzett feladatokat is, így az egyetlen olyan állandó 
mechanizmussá vált, amely az euróövezeti tagá llamok kérésére pénzügyi segítséget nyújt. 
Következésképpen az EFSF és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem indítanak új 
finanszírozási programokat, és új kölcsönkonstrukciós megállapodásokat sem kötnek, de a Portugáliára, 
Írországra és Görögországra vonatkozóan folyamatban lév ő programok finanszírozása folytatódni fog. Az 
európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében már odaítélt hiteleket így továbbra is az európai 
pénzügyi stabilizációs mechanizmus szabályai szerint folyósítják és fizetik vissza, így a kapcsolódó 
hitelfelvételeket az uniós költségvetés garantálja majd  és továbbra is az uniós mérlegben szerepeltetik. 
Az ESM létrehozása így nem gyakorol majd hatást az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében meglév ő kötelezettségvállalásokra. Az t is meg kell jegyezni, hogy az uniós költségvetés nem 
fogja garantálni az ESM keretében történ ő hitelfelvételeket. 
 Az ESM alapját a stabil t őkestruktúra jelenti: összesen 700 milliárd EUR jegyzett t őkével rendelkezik, 
amelyből 80 milliárd EUR az euróövezeti tagállamok által befizetett t őke. Ilyen összeg ű tőkével az eszköz 
hitelezési kapacitása elvben el kell hogy érje az 500 milliárd EUR-t. Az ESM keretében nyújtott támogatás 
feltételrendszerhez kötött, amely megfelel a választott támogatási eszköznek. A kedvezményezett 
tagállamoknak nyújtott hitelek feltétele, hogy a meglév ő megállapodásoknak megfelel ően szigorú 
gazdasági és fiskális kiigazítási programot kell végrehajtaniuk. Mivel e mechanizmus saját jogi személyiséggel rendelkezik és közvetlenül az euróövezeti tagállamok finanszírozzák, nem uniós szerv és – az alábbiakban bemutatott lehetséges szankciós bevételt ől eltekintve – sem az uniós beszámolóra, sem 
az uniós költségvetésre nincs hatással. A pénzüg yi segítségnyújtáshoz kapcsolódó szakpolitikai 
feltételrendszerr ől szóló tárgyalások lefolytatásáért és a feltételrendszernek való megfelelés nyomon 
követéséért a Bizottság felel (u gyanúgy, mint az EFSF-nél). Az ESM keretében pénzügyi 
segítségnyújtásban részesül ő országok esetében az egyes részletek folyósítását megel őzően 
rendszeresen értékelik a szakpolitikai feltételrendszer teljesítését.   
Amint az a fentiekben szerepel, az 1173/2011/ EU, az 1174/2011/EU és az 1177/2011/EU rendelet 
értelmében beszedett pénzbírságokat az uniós költségv etésen keresztül juttatják majd el az ESM-hez, ha 
az EFSF már befejezte m űködését. A 25 tagállam által (az Egyesült Királyság és a Cseh Köztársaság 
kivételével) aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló 
szerződés továbbá kényszerít ő b í r s á g o t  í r  e l ő azokra a szerz ődő felekre, amelyek nem hozták meg a 
hiányra vonatkozó kritérium megsértése esetén sz ükséges intézkedéseket. A GDP 0,1 %-át meg nem 
haladó kiszabott bírságokat az euróövezeti tagállamok  az ESM-nek kötelesek befi zetni (így az EFSF-hez 
hasonlóan e bírságok nem lesznek hatással az unió s költségvetési eredményre), a nem euróövezeti 
tagállamok pedig az uniós költségvetésnek – lásd a Szerz ődés 8. cikkének (2) bekezdését. Ez utóbbi 
esetben a szankciós összeg az uniós költségvetés szempontjából bevételnek min ősül és ekként tüntetik 
fel a beszámolóban. 
 
ESM nominális érték
 millió EUR
    Spanyolország
Összes nyújtott kölcsön    100 000 
2012.12.31-ig folyósított 
kölcsönök    39 468 
2012.12.31-ig visszafizetett 
kölcsönök    – 
2012.12.31-én fennálló kölcsönök   39 468 
2012.12.31-én még nem lehívott    60 532  
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
95 
  
8. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS 
 
 
Az EU pénzügyi kockázatke zelésére vonatkozó alábbi  megállapítások a következ őkhöz kapcsolódnak: 
– az Európai Bizottság által az európai pénzügyi stab ilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-eszköz, a 
makroszint ű pénzügyi támogatás, az Euratom és a felszámolás alatt álló Európai Szén- és 
Acélközösség révén végzett hitelnyújtás i és hitelfelvételi tevékenységek;  
– az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési 
műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is; és 
– a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap. 
 
8.1. A KOCKÁZATOK TÍPUSAI 
 
A piaci kockázat  annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós 
értéke vagy jöv őbeni cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, 
hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magába n foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot 
és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelent ős árkockázata). 
 
1. A devizakockázat  annak a kockázata, hogy az Unió m űveleteit vagy befekt etéseinek értékét az 
árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz 
képest történ ő változásából ered.  
2. A kamatlábkockázat  az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének 
lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésb ől ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix 
kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. 
 
 A hitelkockázat  annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvev ő nem fizeti a 
kölcsönt vagy más hitelkeretet (akár a f őösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja 
valamely szerz ődéses kötelezettsége teljesítését
. A nemteljesítésnek min ősülő események magukban 
foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a cs ődöt. 
 
A likviditási kockázat  valamely eszköz érté kesítésének nehézségéb ől eredő kockázat, például az a 
kockázat, hogy veszteség elkerülése  vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy 
eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.   
8.2. KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK  
 
Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 
A hitelnyújtási és -felvételi m űveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió adott esetben a 
vonatkozó tanácsi határozatokkal és a bels ő iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett 
működési egységek kidolgozták és használják a hitelf elvételt, kölcsönöket, pénztárkezelést és hasonló 
speciális területeket felölel ő írott eljárási szabályzatokat. Általános szabályként nem folyik kamatláb- 
vagy árfolyamváltozás kompenzálására irányuló  tevékenység (fedezeti tevékenység), mivel a 
hitelnyújtási m űveletek finanszírozása általában viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-
back) történik, amely így nem eredményez nyitott ka matláb- vagy devizapozíciókat. A „back-to-back” 
alkalmazását rendszeresen ellen őrzik. 
 
Az ESZAK kötelezettségeinek végelszámolását a Bizottság  irányítja, ezért a felszámolás alatt álló ESZAK 
számára nem tervezik új hitelek nyújtását, sem az ehhez szükséges hitelfelvételt. Az új ESZAK-
hitelfelvételek a finanszírozási költségek csökkentését célzó refina nszírozásra korlátozódnak. Ami a 
pénztárkezelési m űveleteket illeti, a pénzügyi kockázat minimalizálása érdekében az óvatosság elve 
alkalmazandó. 
 Pénztárkezelés A bizottsági pénztárkezelési m űveletek irányításának szabályait és alapelveit a (2028/2004/EK és a 
105/2009/EK tanácsi rendelettel módosított) 1150/2000/EK tanácsi rendelet, valamint a költségvetési 
rendelet (az 1995/2006/EK, az 1525/2007/EK és az 1081/2010/EU tanácsi rendelettel módosított 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
96 
 1605/2002/EK tanácsi rendelet) és annak végrehajtási szabályai (az 1261/2005/EK, az 1248/2006/EK és 
a 478/2007/EK bizottsági rendelettel módosított 2342/2002/EK bizottsági rendelet) rögzítik. 
 
  
 
A fenti rendeletek eredményeképpen a következ ő főbb alapelvek alkalmazandók: 
– A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy az egyes tagállamok által 
kijelölt szervnél e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag 
készpénzigényei fedezésére használhatja. 
– A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában 
euróban teljesíti kifizetéseit. 
– A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a 
korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén, valamint bizonyos 
feltételek mellett, amennyiben a készpénz igények meghaladják a számlaköveteléseket. 
– Az eurótól eltér ő pénznemben vezetett bankszámlákon tarto tt pénzeszközöket vagy az ugyanabban a 
pénznemben teljesítend ő kifizetésekre használják, vagy id őközönként átváltják euróra. 
A saját források számlái mellett a Bizottság a kifize tések végrehajtása és a tagállami költségvetési 
hozzájárulástól különböz ő összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és 
kereskedelmi bankoknál.   
A pénztári és kifizetési m űveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken 
alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság bels őkontroll-normáival és az ellen őrzési alapelvekkel 
összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a fela datok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat 
alkalmaznak. 
 A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési m űveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások 
szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a m űködési és pénzügyi kockáz atokat, valamint megfelel ő 
szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböz ő működési területeket 
fednek le (például: kifizetések végrehaj tása és készpénzkezelés, cash flow el őrejelzés, üzletmenet-
folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellen őrzik. Ezenfelül a Költségvetési 
Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi F őigazgatóság információkat cserélnek a kockázatkezelésr ől és 
az optimális kitettségr ől.  
 Pénzbírságok Átmenetileg beszedett pénzbírságok: betétek A 2010 el őtt beérkezett összegek a kifejezetten az át menetileg beszedett pénzbírságok letétbe 
helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok nál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok 
kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelel ően történik. 
A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelmin ő
sítési követelményeket, valamint a partner 
tőkéjével arányosan elhelyezhet ő pénzeszközök összegét meghatározó bels ő kockázatkezelési politika 
szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és m űködési kockázatot, továbbá rendszeresen 
ellenőrzik a bels ő iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést. 
 Átmenetileg beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió 2010-től kezdődően az átmenetileg beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba 
(BUFI) fektetik be. Az átmenetileg beszedett pénzbí rságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a 
belső iránymutatásoknak és a vagyonkezelé sre vonatkozó iránymutatásnak megfelel ően. Az érintett 
működési egységek kidolgozták és használják a többek között a pénztárkezelést is magában foglaló 
speciális területeket felölel ő eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és m űködési 
kockázatot, továbbá rendszeresen ellen őrzik a bels ő iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést. 
A vagyonkezelési te vékenységek célkit űzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára befizetett 
pénzbírságokat a következ őképpen fektessék be: 
a) szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könny ű hozzáférést, ugyanakkor 
b) arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a 
BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg. 
A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: az euróövezet központi bankjainál, 
euróövezeti államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; szuverén jogalanyok által kibocsátott, 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
97 
 közvetlen euróövezeti szuverén kitettséget eredményez ő vagy szupranacionális intézmények által 
kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.  Bankgaranciák A Bizottság jelent ős összeg ű, pénzintézetek által kibocsátott garanc iákkal rendelkezik. Ezek a garanciák 
az uniós versenyszabályokat megsért ő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 
2.9.1.  megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt válla lkozások nyújtják a pénzbírságok átmeneti 
megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a bels ő kockázatkezelési politikának megfelel ően kezelik. 
Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és m űködési kockázatot, továbbá rendszeresen ellen őrzik a bels ő 
iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést. 
 
  Garanciaalap  
A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit (lásd a 2.4. megjegyzést) az Európai 
Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 
17–23-i, 2002. május 8-i, 2008. február 25-i és 2010. november 9-i módosítása rögzíti. A garanciaalap kizárólag euróban m űködik. A devizakockázatok elkerülése érde kében kizárólag e pénznemben hajt végre 
befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven 
alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítania a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átr uházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve 
a lefedett kötelezettségvállalásokat. 
  
8.3. DEVIZAKOCKÁZATOK 
 Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 
A legtöbb pénzügyi eszközt és kötelezettséget euró ban tartják, így ezekben az esetekben az Uniónak 
nincs devizakockázata. Az Unió azonban az Eu ratom pénzügyi eszköz révén USD-ben is nyújt 
kölcsönöket, amelyeke t ugyanilyen összeg ű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back 
műveletek). Az Euratom tekintetében az EU-nak a mérlegfordulónapon nincs devizakockázata. A 
felszámolás alatt álló ESZAK kismértékben van kitéve  nettó devizakockázatnak 1,35 millió EUR értékben, 
amely az 1,13 millió EUR-s lakáshitelekb ől és a 0,22 millió EUR-s folyószámla-egyenlegb ől tevődik össze. 
 
Pénztárkezelés 
A saját forrásokról szóló rendeletnek megfelel ően a tagállamok által az eurótól különböz ő pénznemben 
befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják 
euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére 
alkalmazandó eljárásokat a fenti rendelet írja el ő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat 
közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítend ő kifizetésekre használják fel. 
 
A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet né hány, az uniós tagállamok eurótól különböz ő pénznemeiben, 
valamint USD-ben vagy CHF-ben tartott számlát az  ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések 
végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegét ől függően töltik fel, 
következésképpen egyenlegük nem jelent  devizakockázatnak való kitettséget. 
 Amennyiben a saját forrásoktól különböz ő bevételek eurótól eltér ő pénznemben érkeznek, ezeket a 
kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabb an a pénznemben vezetett bizottsági számlákra 
továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban ve zetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböz ő 
pénznemben vezetett el őlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítend ő rövid távú helyi 
kifizetési igények becslését ől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó fels ő korlátoknak 
megfelel ő szinten tartják. 
 Pénzbírságok 
Átmenetileg beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák 
Mivel valamennyi pénzbírságot euróban róják ki  és fizetik be, devizakockázatuk nincs. 
 
Garanciaalap  
A pénzügyi eszközöket euróban tartják, így nincs devizakockázat. 
 
 
8.4. KAMATLÁBKOCKÁZAT 
 Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
98 
 Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás 
A hitelfelvételi és -nyújt ási tevékenységek jellegéb ől adódóan az Unió számottev ő kamatozó eszközzel és 
kötelezettséggel rendel kezik. A makroszint ű pénzügyi támogatás és az Euratom összefüggésében  változó 
kamatlábak mellett történ ő hitelfelvétel az Uniót kamatlábkockázatnak teszi ki. A hitelfelvételekb ől eredő 
kamatlábkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy 
back-to-back m űveletek). A mérlegfordulónapon az EU változó kamatozású hitelei (névértéken kifejezve) 
0,7 milliárd EUR-t tesznek ki (2011: 0,8 milliárd  EUR), az összeget hathavonta újraárazzák.  
 
Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás 
Az Unió fix kamatozású makroszint ű pénzügyi támogatási és Euratom- kölcsönökkel is rendelkezik, 2012-
ben összesen 271 millió EUR összegben (2011: 236 millió EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (25 millió EUR), illetve meghaladja  az öt évet (246 millió EUR). Ennél jelent ősebb az Unió tíz, 
fizetésimérleg-eszközzel kapcsolatos fix kamatozá sú kölcsöne, 2012-ben összesen 11,4 milliárd EUR 
összegben (2011: 11,4 milliárd EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (8,4 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet  ( 3,0 milliárd EUR). Az Unió az európai pénzügyi 
stabilizációs mechanizmus keretében 18, fix kama tozású kölcsönnel rendelkezik, 2012-ben összesen 
43,8 milliárd EUR összegben, amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (9,8 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet (34 milliárd EUR). 
 
Tevékenységeinek jellegéb ől adódóan a felszámolás alatt álló ESZAK kamatlábkockázatnak van kitéve. A 
hitelfelvételb ől eredő kamatkockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek. A 
vagyonkezelési m űveletek tekintetében az ESZAK-portfólió 4 %-át változó kamatlábú kötvény teszi ki. A 
mérlegfordulónapon a nem kamatozó kötvén yek a kötvényportfólió 8 %-át tették ki. 
 Pénztárkezelés 
A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, követk ezésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. 
Kamatot realizál azonban különböz ő bankszámlákon tartott egyenlegeken. A Bizottság ezért 
intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci 
kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.  
 A tagállamok államkincstáránál vagy központi bank jánál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, 
kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett minden egyéb számla esetében a díjazás az 
egyes bankok által nyújtott különleges feltételek fü ggvénye; változó kamatlábat alkalmaznak, amelyet a 
piaci ingadozások alapján kiigazítanak.   
A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott na pi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez 
változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerz ődésben lefektetett (pozitív vagy negatív) 
kamatlábkülönbözetet alkalmaznak. A számlák többsége esetében a kamatszámítás az EONIA-hoz 
(egynapos euró indexátlag) kapcsolódik, és e kamatláb bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Néhány 
egyéb számla esetében a kamatszámítás az Európai Központi Bank f őbb refinanszírozási m űveletei 
esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódi k. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, 
hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot. 
 
Pénzbírságok Átmenetileg beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák 
A betétek és a bankgaranciák nin csenek kitéve kamatláb-kockázatn ak. A betéteken realizált kamat 
tükrözi a piaci kamatlábakat, és azok lehetséges ingadozását. A BUFI portfólió nem tartalmaz változó 
kamatlábú kötvényt. 
 
Garanciaalap  
A garanciaalapon belüli, változó kamatlábbal kibocsátott hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok e 
kamatlábak volatilitási hatásainak  vannak kitéve, míg a fix kamato zású hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok valós érték kamatkockázatnak teszik ki az Uniót. A mérlegfordulónapon a befektetési 
portfóliónak mintegy 67 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2011: 83 %).  
 
8.5. HITELKOCKÁZAT 
 
Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 
A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében el őször országgaranciák kieszközlésével, 
majd a garanciaalapon  keresztül (makroszint ű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság 
tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió 
költségvetésén keresztül történik. A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,23 %-ában rögzíti a 
GNI-forrás fels ő korlátját, 2012-ben ténylegesen 0,93 %-ot használtak fel a kifizetési el őirányzatok 
fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2012. december 31-én 0,3 %-os volt az e garanciák fedezésére 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
99 
 rendelkezésre álló mozgástér. A küls ő fellépésekre vonatkozó garanciaalapot 1994-ben hozták létre az 
EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozá sára felvett kölcsönökhöz kapcsolódó nemfizetési 
kockázat fedezésére. A hitelkockázatnak való kite ttség enyhítésére mindenesetre fennáll az a lehet őség, 
hogy a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláin lév ő többlet esetén ezeket a számlákat 
vegyék igénybe minden olyan esetben, amikor az adós nem tudja teljes egészében visszafizetni az 
esedékes összegeket. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a 
hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését. 
 
Ami a pénztárm űveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. 
Ennek megfelel ően a m űködési egység csak megfelel ően nagy hitelkerettel rendelkez ő, támogatható 
bankokkal köthet üzletet.  
Az ESZAK hitelkockázatnak való ki tettségének kezelése a hitelfelvev ő k a m a t -  é s  t őketörlesztési 
képességének rendszeres elemzésén keresztül történik . A hitelkockázati kitettség kezeléséhez fedezetet, 
valamint ország-, vállalati és személyes garanciákat is el őírnak. Ami a pénztárm űveleteket illeti, 
alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. A m űködési egység csak 
megfelel ően nagy hitelkerettel rendelkez ő, támogatható bankokkal köthet üzletet. 
 
Pénztárkezelés 
A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK tanácsi rendeletnek megfelel ően a Bizottság pénztári forrásainak 
többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az 
intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel 
ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kité ve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része 
tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedel mi bankoknál tartanak, e számlák 
feltöltése „just-in-time” rendszerben történik és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan 
kezeli azt. Minden számlán az ezekr ől a számlákról teljesített napi kifizetések átlagos összegével arányos, 
minimális szint ű készpénzt tartanak. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi összegek 
folyamatosan nagyon alacsonyak (összességében átla gosan 20 millió EUR és 100 millió EUR közöttiek, és 
több mint 20 számla között oszlanak meg), így biztosítják, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket az ál talános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, 
amelyek 1 milliárd EUR és 35 milliárd EUR között ingadoznak, és amelyekr ől 2012-ben összesen 
139,5 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket. 
 Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutat ások alkalmazásával választják ki, hogy tovább 
minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve: 
– Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési felhívás  útján választanak ki. A közbeszerzési eljárásban 
való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal 
egyenérték ű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kell ően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb 
szint is elfogadható. 
– A Bizottság számláit vezet ő
 kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy 
szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgáljá k. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2012 
folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be, továbbá naponta 
áttekintik a kereskedelmi bankok besorolását. 
– Az EU-n kívüli küldöttségeknél az el őlegszámlákat egyszer űsített közbeszerzési eljárás során 
kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási  követelmények a helyi viszonyoktól függnek és 
országonként jelent ősen eltér őek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e 
számlák egyenlegeit a lehet ő legalacsonyabb szinten tartják (a m űködési igények 
figyelembevételével), a számlákat rendsz eresen feltöltik, az alkalmazott fels ő korlátokat pedig évente 
felülvizsgálják. 
 
Pénzbírságok 
Átmenetileg beszedett pénzbírságok: betétek A 2010 el őtt átmenetileg beszedett pénzbírs ágokra vonatkozó betéteket kezel ő bankokat közbeszerzési 
eljárás keretében választják ki a hitelmin ősítési követelményeket, valamint a partner t őkéjével arányosan 
elhelyezhet ő pénzeszközök összegét meghatározó bels ő kockázatkezelési politikának megfelel ően. 
 
A kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírság ok (korlátozott felhasználású pénzeszköz) letétbe 
helyezésére kiválasztott keresk edelmi bankok vonatkozásában általános szabályként mindhárom 
hitelmin ősítő intézetnél legalább A (S&P vagy ezzel egyenérték ű) hosszú távú hitelkockázati besorolás és 
legalább A-1 (S&P vagy ezzel egyenérték ű) rövid távú hitelkockázati besorolás szükséges. Egyedi 
intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat lemin ősítik. Az 
egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló t őkéjének egy bizonyos százalékára 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
100 
 korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelbesorolásától függ ően változik. E korlát kiszámításánál 
figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák 
összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó 
szakpolitikai követelményeknek. 
 Átmenetileg beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió 
Az átmenetileg beszedett pénzbírságokból származó befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati 
kitettséget vállal, ami annak kockázata, hogy a partne r nem lesz képes esedékességkor a teljes összeget 
megfizetni. A legnagyobb mértékben Franciaországgal és Németországgal szemben van kitéve e kockázatnak, mivel ezek az országok a portfólió  teljes volumenének 53 %-ával, illetve 24 %-ával 
rendelkeznek. 
 
Bankgaranciák A Bizottság jelent ős összeg ű, pénzintézetek által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a 
garanciák az uniós versenyszabályokat megsért ő vállalkozásokra kiszabott pé nzbírságokhoz kapcsolódnak 
(lásd a 2.9.1.  megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok 
átmeneti megfizetésének alternatívájaként. 2012-ben  felülvizsgálták az ilyen garanciák elfogadására 
alkalmazott kockázatkezelési politikát, és az EU jelenlegi pénzügyi környezetére tekintettel újra meghatározták a hitelmin ősítési követelményeket és  csökkentették a partnerekr e vonatkozó százalékos 
arányokat (az egyes partnerek szavatoló t őkéjével arányosan). Ennek er edményeképpen a Bizottság 
hitelei továbbra is magas min őségűek. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák 
megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek. 
  Garanciaalap  
Az Unió és az EBB közötti, a garanciaalap kezelésér ől szóló megállapodásnak megfelel ően valamennyi 
bankközi befektetésnek minimum Moody's P-1 hitelkockázati beso rolásúnak vagy azzal egyenérték űnek 
kell lennie. 2012. december 31-ig 242 millió EUR összegben eszközöltek lekötött betéteket ilyen 
partnerekkel (2011:  300 millió EUR).   
 
8.6. Likviditási kockázat 
 Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 
A hitelfelvételb ől eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott 
kölcsönök (viszonossági vagy back-to-back m űveletek). A makroszint ű pénzügyi támogatás és az 
Euratom vonatkozásában a garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) 
nemfizetés vagy a hitelfelvev ő késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 
431/2009/EK tanácsi rendelet olyan eljárást ír el ő, amely elegend ő időt biztosít arra, hogy a Bizottság 
tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálj ák a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs 
mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi  rendelet hasonló eljárásról rendelkezik. 
 A felszámolás alatt álló ESZAK vagyon- és követeléskezelése során a Bizottság a likviditási 
követelményeket a felel ős bizottsági szolgálatokkal folytatott konzultáció eredményeként kapott kifizetési 
előrejelzések alapján kezeli. 
 
Pénztárkezelés 
Az uniós költségvetési alapelvek biztos ítják, hogy az év folyamán elegend ő általános készpénzforrás áll 
rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A te ljes tagállami hozzájárulások valóban megegyeznek 
a pénzügyi év kifizetési el őirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét 
részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Ezenfelül az 1150/2000/EK tanácsi rendeletnek (a saját forrásokról szóló rendelet) megfelel ően egy adott 
(N) hónap 16. napját követ ően jóváhagyott költségvetéshez (költségvetés-módosításhoz) kapcsolódó 
tagállami hozzájárulások csak az N+2. hónapban ál lnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési 
előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak. Annak biztosítása érdekében, hogy a pénztári 
források mindig elegend őek legyenek valamennyi adott hónapban végrehajtandó kifizetés teljesítésére, 
rendszeres készpénz-el őrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további 
pénzeszközök pedig szükség esetén és bizonyos feltételek mellett el őre lehívhatók a tagállamoktól. A 
fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési m űveleteivel összefüggésben, automatizált 
készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten 
elegend ő likviditás álljon rendelkezésre. 
 
 
Garanciaalap  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
101 
 Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az  eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális 
legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alapnak legalább 100 millió EUR-t kell 12 
hónapot nem meghaladó lejáratú, monetáris eszközökb ől álló portfólióban tartania. 2012. december 31-
én e befektetések összege a pénzeszközökkel együtt 250 millió EUR-t tett ki. Ezenfelül el őírás, hogy az 
alap nominális értékének legalább 20 %-át monetáris eszközök, egy évet nem meghaladó hátralév ő 
lejáratú fix kamatozású kötvények és változó kamatozású kötvények alkossák. 2012. december 31-én ez 
az arány 52 % volt.  
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
102 
  
9. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK 
 
 
9.1. KAPCSOLT FELEK 
 Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont más uniós gazdálkodó egységek és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos m űködésének részeként került sor, 
és így az uniós számviteli szabályoknak megfelel ően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi 
közzétételi követelményekre.  
9.2. A FELS ŐVEZETÉS F Ő JOGOSULTSÁGAI  
 
Az EU fels ővezetését érint ő, kapcsolt felekre vonatkozó m űveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása 
céljából e személyeket öt csoportba sorolták:  1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke 
 2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai f őképvisel ője, valamint a 
Bizottság többi alelnöke  3. kategória:  a Tanács f őtitkára, a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és f őtanácsnokai, a Törvényszék 
elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos  4. kategória: a Számvev őszék elnöke és tagjai 
 5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztvisel ői 
 Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk az EU Hivatalos Lapjában találhatók: HL L 187., 1967.8.8., legutóbb a 2012. szeptember 24-i 904/2012/EU, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 269., 2012.10.4.) módosítva, valamint HL L 268., 1977.10.20., legutóbb a 2004. április 30-i 1293/2004/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 243., 2004.7.15.) módosítva. Továbbá egyéb információk állnak rendelkezésre az Európa honlapon  közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió 
valamennyi tisztvisel őjének jogait és kötelezettségeit tart almazó hivatalos dokumentum. A fels ővezetés 
semmilyen kedvezményes kölcsönb en nem részesült az Uniótól. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
103 
  
 
A FELS ŐVEZETÉS F Ő PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI EUR 
Jogosultság (alkalmazottanké n1. 
kategóri
a 2. 
kategóri
a 3. 
kategóri
a 4. 
kategóri
a 5. 
kategóri
a 
Alapfizetés (havi)  25 351,76 22 963,55–
23 882,09 18 370,84–
20 667,2019 840,51–
21 126,47 11 681,17–
18 370,84 
    
Lakhatási támogatás/Külföldi 
munkavégzési támogatás  15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
    
Családi támogatások:    
Háztartási támogatás (a fizetés
%-ában) 
Eltartott gyermekek Iskola el őtti 
Iskoláztatási, vagy 
A munkavégzés helyén kívüli képzés 2 %+170,5
2
372,61
91,02
252,81
505,392 %+170,5
2
372,61
91,02
252,81
505,39 2 %+170,5
2
372,61
91,02
252,81
505,392 %+170,5
2 
372,61 
91,02 
252,81 
505,39 2 %+170,5
2
372,61
91,02
252,81
505,39 
Az elnökl ő bírák támogatása n.a. n.a. 500–810,74 n.a. n.a. 
    
Reprezentációs költségtérítés 1 418,07 0–911,38 500–607,71 n.a. n.a. 
    
Éves utazási költségek n.a. n.a. n.a. n.a. Igen 
    
Tagállamba átutalható:    
Iskoláztatási támogatás* 
a fizetés %-ában* a kk nélküli fizetés %-ában Igen
5 %
legfeljebb 
25%Igen 
5 % 
legfeljebb 
25% Igen
5 %
legfeljebb 
25%Igen 
5 % 
legfeljebb 
25% Igen
5 %
legfeljebb 
25% 
Reprezentációs költségek visszatérítet
tvisszatéríte
tt visszatérítet
tn.a. n.a. 
    
Szolgálati jogviszony 
megkezdése:    
Beilleszkedési kiadások 
 
Családtagok utazási költségei A költözésb ől adódó kiadások 50 703,52
visszatérítet
t
visszatérítet
t45 927,10–
47 764,18 
visszatéríte
tt 
visszatéríte
tt 36 741,68–
41 334,40
visszatérítet
t
visszatérítet
t39 681,02–  
42 252,94 
visszatérítet
t 
visszatérítet
t visszatéríte
tt 
 
visszatéríte
tt 
visszatéríte
tt 
Szolgálati jogviszony 
megszűnése:     
Újraletelepedési kiadások 
 
Családtagok utazási költségei 
A költözésb ől adódó kiadások 
Átmenet (a fizetés %-ában)** 
Betegségbiztosítás 25 351,76
visszatérítet
t
visszatérítet
t
40 %–65 %
fedezett22 963,55–
23 882,09 
visszatéríte
tt 
visszatéríte
tt 
40 %–
65 % 
fedezett 18 370,84–
20 667,20
visszatérítet
t
visszatérítet
t
40 %–65 %
fedezett19 840,51–  
21 126,47 
visszatérítet
t 
visszatérítet
t 
40 %–65 % 
fedezett visszatéríte
tt 
 
visszatéríte
tt 
visszatéríte
tt 
n.a. 
opcionális 
Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózá s
előtt) Legfeljebb 
70 %Legfeljebb 
70 % Legfeljebb 
70 %Legfeljebb 
70 % Legfeljebb 
70 % 
    
Levonások:    
Közösségi adó 
Betegségbiztosítás (a fizetés %ában) 
Speciális illeték a fizetés után 
Nyugdíjjárulék 8 %–45 %
1,8 %5,5 %
n.a.8 %–45 % 
1,8 % 
5,5 %
n.a. 8 %–45 %
1,8 %
5,5 %
n.a. 8 %–45 % 
1,8 % 
5,5 % 
n.a. 8 %–45 %
1,8 %
5,5 %
11,6 % 
Személyek száma év végén 3 8 91 27 109
* korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
104 
 ** a távozást követ ő első három évre fizetik 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
105 
  
10. A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK 
 
 
A beszámoló aláírásának dátumáig nem jutott a Bizottság számvitelért felel ős tisztvisel őjének 
tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakas zban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett 
ilyenről. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó  megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb 
adatok alapján készültek, és a be mutatott információk ezt tükrözik. 
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
106 
  
11. A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE 
 
11.1. KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK 
 
A. ELLEN ŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (51) 
1. Intézmények és konzul tatív testületek (11)  
Európai Parlament Európai adatvédelmi biztos 
Európai Tanács Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 
Európai Bizottság Európai ombudsman 
Régiók Bizottsága Európai Számvev őszék 
Az Európai Unió Bírósága Az Európai Unió Tanácsa 
Európai Külügyi Szolgálat  
  
2. Uniós ügynökségek (38)  
2.1. Végrehajtó ügynökségek (6)  
Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó 
ÜVersenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 
Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség A Transzeurópai Közleked ési Hálózat Végrehajtó 
Kutatási Végrehajtó Ügynökség Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 
  
2.2. Decentralizált ügynökségek (32)  
Európai Tengerbiztonsági Ügynökség Eu rópai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 
Európai Gyógyszerügynökség Európai Vasúti Ügynökség 
Európai GNSS Ügynökség Közösségi Növényfajta-hivatal  
Európai Vegyianyag-ügynökség Európai Halászati Ellen őrző Hivatal 
Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER 
Európai Közös Vállalkozás) Kábítószer és Kábítószerfügg őség Európai 
Megfigyel őközpontja 
Eurojust  Európai Rend őrakadémia (CEPOL) 
Nemek Közötti Egyenl őség Európai Intézete Európai Rend őrségi Hivatal (EUROPOL) 
Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi 
ÜEurópai Repülésbiztonsági Ügynökség 
Európai Betegségmegel őzési és Járványvédelmi Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 
Európai Környezetvédelmi Ügynökség Az  Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 
Európai Szakképzésfejlesztési Központ Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság 
Energiaszabályozók Együttm űködési Ügynöksége Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 
Európai Bankhatóság Európai Értékpapír-piaci Hatóság 
Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal* Európai Képzési Alapítvány 
Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó 
Hatóságok Testülete – Hivatal* Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények 
Javításáért 
Európai Ügynökség A Küls ő Határok Operatív 
Koordinációjának Irányítására Uniós Bels ő Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és 
formatervezési minták) 
3. Egyéb ellen őrzött intézmények (2)   
Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)  Európai Innovációs és Technológiai Intézet 
  
B. KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK (5) 
ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejl esztési Szervezet Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás 
SESAR közös vállalkozás IMI közös vállalkozás 
FCH közös vállalkozás  
  
C. TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (4) 
Európai Beruházási Alap  ARTEMIS közös vállalkozás 
Tiszta Égbolt közös vállalkozás ENIAC közös vállalkozás 
* A konszolidálásba els ő alkalommal 2012-ben került bevonásra.  
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
107 
 11.2.  NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK 
 
Bár az alábbi intézmények vagyonát az Unió kezeli, azok nem teljesítik a konszolidálás feltételeit, így nem szerepelnek az EU beszámolójában. 
 
11.2.1. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió f ő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) 
államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttm űködés 
támogatására. Az 1957. évi Római Szerz ődés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg arra korlátozva, 
hogy az Unió bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal köt ődő afrikai országok számára technikai és 
pénzügyi segítséget nyújtson.  
Az EFA-t nem az uniós költségvetésb ől, hanem a tagállamok közvetlen – kormányközi szint ű tárgyalások 
során megállapított – hozzájárulásából finanszírozzák. A z  E F A  f o r r á s a i t  a  B i z o t t s á g  é s  a z  E B B  k e z e l i .  
Általában minden EFA megközelít őleg öt évre szól. Az els ő partnerségi egyezmény 1964-es megkötése 
óta az EFA programozási ciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának 
felelnek meg.  Az EFA-ra saját pénzügyi szabályzata vonatkozik (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), amely el őírja saját 
pénzügyi kimutatásainak az Uniótól elkülönítetten történ ő bemutatását. Az EFA éves beszámolója és 
forrásokkal való gazdálkodása az Európai Számvev őszék és az Európai Parlament küls ő vizsgálatainak 
tárgyát képezik. Tájékoztatási céllal alább bemutatásra kerül a 8., 9. és 10. mérlege és 
eredménykimutatása: 
 
MÉRLEG – 8., 9. és 10. EFA  
  millió EUR
2012.12.31. 2011.12.31. 
Befektetett eszközök 438 380 
Forgóeszközök 2 094 2 510 
ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 2 532 2 890 
Rövid lejáratú kötelezettségek (1 057) (1 033) Hosszú lejáratú kötelezettségek (40) - 
KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (1 097) (1 033) 
NETTÓ ESZKÖZÖK 1 435 1 857 
FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK   
Lehívott t őke 29 579 26 979 
Egyéb tartalékok 2 252 2 252 Előző évekről áthozott gazdasági eredmény (27 374) (24 674) 
Az év gazdasági eredménye (3 023) (2 700) 
NETTÓ ESZKÖZÖK 1 435 1 857 
 
 
EREDMÉNYKIMUTATÁS – 8., 9. és 10. EFA  
  millió EUR
2012 2011 
Működési bevételek 124 99 
Működési kiadások  (3 017) (2 702) 
Igazgatási kiadások (107) (75) 
MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE (3 001) (2 679) 
Pénzügyi tevékenységek (22) (21) 
AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (3 023) (2 700) 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
108 
  
11.2.2. A Betegségbiztosítási Rendszer  
A betegségbiztosítási rendszer betegbiztosítást nyújt az EU különböz ő szervei személyzetének. A 
rendszer forrásai a rendszer saját tulajdonában va nnak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, 
forrásait az EU nem ellen őrzi. A rendszert a tagoktól (személyzet) és a munkaadóktól (az 
intézmények/ügynökségek/szervek) érkez ő hozzájárulások finanszírozzák. A keletkezett többlet a 
rendszerben marad. 
 
A rendszer négy különálló intézményb ől áll: az EU intézményeinek és  ügynökségeinek személyzetét 
biztosító f ő rendszerb ől, valamint három kisebb, az Európai Eg yetemi Intézet és az Európai Iskolák 
személyzetét, továbbá az EU-n kívül, például az uni ós küldöttségeken dolgoz ó személyzetet biztosító 
rendszerb ől. A rendszer összes eszköze 2012. december  31-én 296 millió EUR-t tett ki (2011: 
294 millió EUR). 
 
11.2.3. A résztvev ői garanciaalap 
A 7. kutatási keretprogram keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos 
előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvev ői garanciaalap – a 2012-ben kifizetett 
előfinanszírozás teljes összege 4 milliárd EUR volt ( 2011: 3,3 milliárd EUR). Ez az alap az Európai 
Bizottságtól független gazdálkodó egység és nem tartozik e beszámoló konszolidálási körébe. 
 A résztvev ői garanciaalap célja a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett 
tevékenységeinek végrehajtása során az Uniónál és a résztvev őknél felmerült pénzügyi kockázatok 
fedezése; az alap t őkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatott közvetett 
tevékenységek valamennyi résztvev ője a tevékenység id őtartama alatt az alap t őkéjéhez nyújtott teljes 
uniós hozzájárulás 5 %-ának megfelel ő támogatási hozzájárulás formájában hozzájárul az alap 
tőkéjéhez. Ilyen értelemben a résztvev ők a résztvev ői garanciaalap tulajdonosai, a (Bizottság által 
képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügyn öke. A közvetett tevékenység végén a résztvev ők teljes 
mértékben visszakapják az alap t őkéjéhez való hozzájárulásukat, kivéve ha a kedvezményezettek 
fizetésképtelensége miatt a résztvev ői garanciaalapnál veszteség merül fel – ebben az esetben a 
résztvev ők hozzájárulásuk legalább 80 %-át kapják vissza. A résztvev ői garanciaalap így az Unió és a 
résztvev ők pénzügyi érdekét egyaránt biztosítja.  
 
2012. december 31-én a résztvev ői garanciaalap eszközei összesen 1 452 millió EUR-t tettek ki (2011: 
1 171 millió EUR). A résztvev ői garanciaalap forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár 
pénzügyi eszközeit az EBB keze li, forrásait az EU nem ellen őrzi. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
109 
  
 
 
  
  
AZ EURÓPAI UNIÓ 
 
ÖSSZESÍTETT JELENTÉSEI A 
KÖLTSÉGVETÉS 
VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS 
MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK* 
 
2012-ES PÉNZÜGYI ÉV 
 
 
 
 
 
  
 
  
 
* Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok 
néhány pénzügyi adata pontatlannak t űnhet.
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
110 
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
111 
 TARTALOMJEGYZÉK 
Oldal 
 
II. RÉSZ: ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS 
MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK 
 
1. Az uniós költségvetés végrehajtásának eredménye és magyarázó megjegyzések 
 1.1. Az Unió költségvetési eredménye 113 
 1.2. A költségvetési er edmény összeegyeztetése a gazdasági eredménnyel 113 
 1.3. Kimutatás a költségvetés i tervszámok és a tényleges ö sszegek összehasonlításáról 114 
 
Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról  
 2. Bevételek:  Áttekintés a költségvetési bevételek végrehajtásáról 129 
 3. Kiadások: 
 3.1. A kötelezettségvállalási és kifizetési el őirányzatok összetét ele és változása  
a pénzügyi keret fejezetei  szerinti bontásban 130 
 3.2. A kötelezettségvállalási el őirányzatok végrehajtása a pénz ügyi keret fejezetei szerinti 
bontásban 130 
 3.3. A kifizetési el őirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban 132 
 3.4. Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei  szerinti bontásban 133 
 3.5. A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év  szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei 
szerinti bontásban 133 
 3.6. A kötelezettségvállalási és kifizetési el őirányzatok összetét ele és változása 
  szakpolitikai területek szerinti bontásban 134 
 3.7. A kötelezettségvállalási el őirányzatok végrehajtása szakpolitik ai területek szerinti bontásban
 136 
 3.8. A kifizetési el őirányzatok végrehajtása szakpolitik ai területek szerinti bontásban137 
 3.9. Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban 139 
 3.10. A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területek 
szerinti bontásban 141 
 4. Intézmények és ügynökségek: 
 4.1. Áttekintés a költségvetési bevételek vé grehajtásáról intézmények szerinti bontásban 143 
 4.2. A kötelezettségvállalási és kifizetési el őirányzatok végrehajtása inté zmények szerinti bontásban
 144 
 4.3. Az ügynökségek bevételei: költségvetési el őrejelzések, jogosultságok és befolyt összegek 146 
 4.4. Kötelezettségvállalási és kifizetési el őirányzatok ügynökségek szerinti bontásban148 
 4.5. Költségvetési eredmény  az ügynökségekkel együtt 150 
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
112 
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
113 
  
AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉ GREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE 
 
 
1.1. AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE  millió EUR
 2012 2011
A pénzügyi év bevétele 139 541 130 000
A folyó év el őirányzataiból eszközölt kifizetések (137 738) (128 043)
Az N+1. évre átvitt kifizetési el őirányzatok (936) (1 019)
Az N-1. évr ől áthozott, fel nem használt kifizetési 
előirányzatok megszüntetése92 457
Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek  60 97
Költségvetési eredmény* 1 019 1 492
* Amelyből az EFTA eredménye 2012-ben (4) millió EUR-t, 2011-ben pedig (5) millió EUR-t tesz ki. 
 
 
Az uniós költségvetés többletét (1 023 millió EUR) a következ ő évben az arra az évre esedékes 
hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz. 
 
  
 
   
 
  
1.2. A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZ EEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL 
millió EUR 
2012  2011
AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (5 329) (1 789)
Bevételek   
A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett 
követelések (2 000) (371)
A korábbi években megállapított és a tárgyévben 
beszedett követelések 4 582 2 072
Elhatárolt bevételek (nettó) (38) (236)
Kiadások   
Elhatárolt kiadások (nettó) (1 933) 3 410
Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai (2 695) (936)Előfinanszírozás nettó hatása 1 210 1 131
A következ ő évre átvitt kifizetési el őirányzatok (4 666) (1 211)
Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan 
kifizetési el őirányzatok megszüntetése 4 768 2 000
Céltartalékok változása 7 805 (2 109)
Egyéb (670) (378)
Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye (15) (91)
AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE 1 019 1 492
 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 1141.3. KIMUTATÁS A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK 
ÖSSZEHASONLÍTÁSÁRÓL 
1.3.1. BEVÉTELEK   
millió EUR
 Eredeti 
költségvetésVégleges 
költségvetés Tényleges 
bevétel
1. Saját források 127 512 128 655 128 886 
   Ebből: vámok 19 171 16 701 16 261 
   Ebből: héa 14 499 14 546 14 648 
   Ebből: GNI 93 719 97 284 97 856 
3. Többletek, egyenlegek és kiigazítások 0 1 994 2 041 4. Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyekt ől származó bevételek 1 312 1 312 1 236 
5. Az intézmények igazgatási tevékenységéb ől 
származó bevételek 60 68 612 
6. Uniós megállapodások és programok 
hozzájárulásai és jóváírásai 50 50 2 928 
7. Késedelmi kamatok és pénzbírságok 123 3 648 3 807 
8. Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 0 0 0 
9. Egyéb bevételek 30 30 31 
Összesen 129 088 135 758 139 541 
1.3.2. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI 
BONTÁSBAN 
millió EUR
 Eredeti 
költségvetés Végleges 
költségvetés* Kötelezettségvál
lalások 
1. Fenntartható növekedés 67 506 70 842 69 000 
2. A természeti er őforrások meg őrzése és kezelése 59 976 62 198 60 817 
3. Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog 
érvényesülése 2 065 2 994 2 892 
4. Az EU mint globális szerepl ő 9 406 9 931 9 753 
5. Igazgatás 8 280 9 113 8 822 6. Ellentételezések 0 0 0 
Összesen 147 232 155 077 151 284 
1.3.3. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁ SOK SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK 
SZERINTI BONTÁSBAN  millió EUR
 Eredeti 
költségvetés  Végleges 
költségvetés* Kötelezettségvál
lalások 
01 Gazdasági és pénzügyek 611 536 535 
02 Vállalkozáspolitika 1 148 1 276 1 236 03 Versenypolitika 92 96 94 04 Foglalkoztatási és szociális ügyek 11 581 11 818 11 782 05 Mezőgazdaság és vidékfejlesztés 58 587 60 877 59 514 
06 Mobilitás és közlekedés 1 664 1 754 1 713 07 Környezetvédelem és éghajlat-politika 493 508 496 
08 Kutatás 5 930 7 618 7 059 
09 Információs társadalom és média 1 678 1 985 1 878 10 Közvetlen kutatás 411 932 494 11 Tengerügyek és halászat 1 033 1 011 1 007 12 Belső piac 101 107 101 
13 Regionális politika 42 045 42 662 42 647 14 Adóügy és vámunió 143 147 144 15 Oktatás és kultúra 2 697 3 292 3 088 16 Tájékoztatás  262 271 265 17 Egészségügy és fogyasztóvédelem  687 653 639 18 Belügy 1 264 1 322 1 290 19 Külkapcsolatok 4 817 4 969 4 872 20 Kereskedelem 104 106 104 21 Fejlesztés és az AKCS -államokkal fenntartott 
kapcsolatok 1 498 1 733 1 719 
22 Bővítés 1 088 1 166 1 135 
23 Humanitárius segítségnyújtás 900 1 299 1 294 24 A csalás elleni küzdelem 79 79 79 25 Bizottsági szakpolitika i koordináció és jogi 
tanácsadás 194 204 196 
26 Igazgatás 1 017 1 200  1 149 
27 Költségvetés 69 63 61 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 11528 Ellen őrzés 12 12 12 
29 Statisztika 134 144 135 30 Ellátások és járulékos költségek 1 335 1 321 1 318 31 Nyelvi szolgálatok 399 477 435 32 Energiaügy 33 A jog érvényesülése 718 
218 764 
233 731 
222 
40 Tartalékalapok 90 Egyéb intézmények 759 
3 464 461 
3 983 0 
3 841 
Összesen 147 232 155 077 151 284 
* A költségvetés-módosításokkal, átvitt el őirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt. 
1.3.4. KIADÁSOK A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN  
millió EUR 
 Eredeti 
költségvetésVégleges 
költségvetés* Kifizetések
1. Fenntartható növekedés 55 337 63 753 61 585 
2. A természeti er őforrások meg őrzése és 
kezelése 57 034 60 409 59 096 
3. Uniós polgárság, szabadság, biztonság és 
a jog érvényesülése 1 484 2 477 2 375 
4. Az EU mint globális szerepl ő 6 955 7 182 7 064 
5. Igazgatás 8 278 9 824 8 564 
6. Ellentételezések 0 0 0 
Összesen 129 088 143 644 138 683 
 
1.3.5. KIADÁSOK SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN  
millió EUR
 Eredeti 
költségvetés Végleges 
költségvetés* Kifizetések
01 Gazdasági és pénzügyek 511 493 484 
02 Vállalkozáspolitika 1 079 1 395 1 271 
03 Versenypolitika 92 103 92 
04 Foglalkoztatási és szociális ügyek 9 075 11 755 11 699 
05 Mezőgazdaság és vidékfejlesztés 55 880 59 242 57 948 
06 Mobilitás és közlekedés 1 079 1 156 1 105 
07 Környezetvédelem és éghajlat-politika 393 409 382 
08 Kutatás 4 218 6 245 5 307 
09 Információs társadalom és média 1 357 1 776 1 501 
10 Közvetlen kutatás 404 893 466 
11 Tengerügyek és halászat 806 757 745 
12 Belső piac 98 112 99 
13 Regionális politika 35 538 38 282 38 254 
14 Adóügy és vámunió 110 140 130 
15 Oktatás és kultúra 2 112 3 059 2 761 
16 Tájékoztatás  253 278 256 
17 Egészségügy és fogyasztóvédelem  592 652 635 
18 Belügy 756 860 835 
19 Külkapcsolatok 3 276 3 271 3 233 
20 Kereskedelem 102 111 105 
21 Fejlesztés és az AKCS -államokkal fenntartott 
kl t k1 310 1 475 1 429 
22 Bővítés 921 976 943 
23 Humanitárius segítségnyújtás 842 1 141 1 128 
24 A csalás elleni küzdelem 74 83 71 
25 Bizottsági szakpolitika i koordináció és jogi 
tanácsadás 193 219 195 
26 Igazgatás 1 001 1 343 1 149 
27 Költségvetés 69 73 61 
28 Ellen őrzés 12 13 12 
29 Statisztika 122 148 128 
30 Ellátások és járulékos költségek 1 335 1 321 1 318 
31 Nyelvi szolgálatok 399 501 433 
32 Energiaügy 1 339 782 723 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 11633 A jog érvényesülése 187 206 190 
40 Tartalékalapok 90 0 0 
90 Egyéb intézmények 3 464 4 376 3 596 
Összesen 129 088  143 644  138 683  
* A költségvetés-módosításokkal, átvitt el őirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 117Az Európai Parlament elnöke által 2011. december 1-jén aláírt, eredetileg elfogadott 
költségvetésben a kifizetési el őirányzatok összegét 129 088 millió EUR-ban rögzítették, a saját 
forrásokból finanszírozandó összeg pedig 127 51 2 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben 
szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemz ően kiigazítják, és az ilyen 
jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások  tartalmazzák. A GNI-alapú saját források 
kiigazításai biztosítják, hogy a költségvet ésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a 
költségvetésbe bevitt kiadásokkal.  Az egyensúly elvének megfelel ően a költségvetési bevételeknek 
és kiadásoknak (kifizetési el őirányzatok) egyensúlyb an kell lenniük. 
 
Bevételek: 
2012 során hat költségvetés-módosítást fogadtak  el. Ezeket figyelembe véve a 2012. évi 
költségvetésben a végleges bevételek összesen 135 758 millió EUR-t tettek ki. Ezt az összesen 
128 655 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 1 143 millió EUR-val többet) kitev ő saját 
forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekb ől finanszírozták. A kifizetési 
előirányzatokból ered ő magasabb finanszírozása igényt els ősorban a 6/2012. sz. költségvetés-
módosításban egyéb bevételek alatt feltüntetett pénzbírságokhoz és késedelmi kamatokhoz 
kapcsolódó 3 525 millió EUR-s összeg bevonásával fedezték. 
 Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege megközelítette az el őre 
jelzett összegeket. Ez azzal magyarázható, hogy a 4/2012. sz. költségvetés-módosítás 
megállapításakor módosított (vagyis a 2012. tavaszi új makrogazdasági el őrejelzéseknek 
megfelel ően 1 520 millió EUR-val csökkentett) költségvetési becsléseket a 6/2012. sz. 
költségvetés-módosításban újra módosították, ho gy figyelembe vegyék a beszedés tényleges 
ütemét. A becsült összegeket így 950 millió EUR-val újra csökkentették.  A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges 
költségvetési becsléseknek. Az el őre jelzett összegek és a tényle gesen befizetett összegek közötti 
különbségek a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések id őpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható. 
 
Kiadások: 2012 a hatodik és egyben utolsó el őtti éve a jelenlegi 2007–2013 közötti programozási id őszaknak. 
Az összes fontosabb program a normál m űködési szakaszba ért, és jelent ősen emelkedett a 
beérkez ő kifizetési igények száma, ami a ciklus vé géhez közeledve természetes. A tagállamokban 
zajló költségvetési konszolidációval általánosságban összevetve a 2012-re megszavazott költségvetés meglehet ősen konzervatív volt. A 2011-b ől fennmaradt teljesítetlen kifizetési igények 
jelentős összegével és a visszatérítések iránti növekv ő igénnyel együtt mindez nagy nyomást 
gyakorolt a kifizetési el őirányzatokra, amit az év folyamán gondos költségvetési gazdálkodással és 
végső soron költségvetés-módosítással kellett megoldani. 
 
A kötelezettségvállalások vonatkozásában a jóváhagyott költségvetés és így a meghatározott 
politikai célok teljes mértékben megvalósultak (99,6 %). A tárgyév folyamán költségvetés-
módosítást igényl ő legjelent ősebb kiigazítások egyrészt az ITER-re vonatkoztak (650 millió EUR-s 
emelés) a finanszírozásával kapcsolatos 2011. decemberi megállapodásnak megfelel ően, másrészt 
az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 688 millió EUR-s igénybevételére, amely az alap jellegét tekintve el őre nem jelezhet ő kiadás. A 6/2012. sz. költségvetés-módosításban 142 millió EUR-val 
csökkentették a kötele zettségvállalási el őirányzatokat, és a fel nem használt összegeket 
visszahelyezték a mozgástérbe, különösen a nemzetközi halászati megállapodások 
tartalékalapjával, valamint az állatbetegségek felszámolására irányuló és monitoringprogramokkal 
kapcsolatban. 
 
Az év végén a kifizetési el őirányzatok átfogó szintjét a 6/2012. sz. költségvetés-módosítással 
6 milliárd EUR-ral emelték, 4,8 %-kal növelve az eredeti költségvetést. A kifizetési el őirányzatok 
hiánya szinte az összes fejezetet érintette, különö sen az 1b. alfejezetet (Kohézió a növekedésért és 
foglalkoztatásért). Arra is emlékeztetni kell, hogy az elfogadott 6 milliárd EUR-s összeg 3 milliárd EUR-val alacsonyabb a Bizottság által kért összegnél. Végül az év végén fennálló 
kifizetési igények összege 16,2 milliárd EUR-t tett ki a kohéziós politika jelenlegi (2007–2013 
közötti) programozási id őszakára vonatkozóan, és további 1,1 milliárd EUR-t a 2000–2006-os 
programok lezárásához kapcsolódóan. Ezeket az összegeket 2013-ban kell kifizetni. A 
kötelezettségvállalási el őirányzatokhoz hasonlóan az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 
költségvetési tételén lév ő kifizetési el őirányzatokat az év folyamán 688 millió EUR-val megemelték. 
A megszavazott kifizetési el őirányzatokból fel nem használt össz eg 1 102 millió EUR volt (2011: 
1 582 millió EUR); a 2013-ra való áthozatalt követ ően összesen 166 millió EUR (2011: 
562 millió EUR) összeg ű előirányzat sz űnik meg. 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 118A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, a kiigazítások 
indokolását és hatásukat a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2012. évi éves 
jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész külön sorra véve a többéves 
pénzügyi keret eg yes fejezeteit.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
119 
  
MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS 
VÉGREHAJTÁSÁRÓL 
 
 
1. Általános áttekintés 
A költségvetési beszámoló elkészítése az Unió ál talános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi 
szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel 
(HL L 298., 2012. október 26.) (a továbbiakban: a költ ségvetési rendelet), valamint az e költségvetési 
rendeletre alkalmazandó pénzügyi szabályokról  szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU, Euratom 
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel összhan gban történik. Az általános költségvetés, az uniós 
pénzügypolitika f ő eszköze az a jogi aktus, amelynek révén az  Unió bevételei és kiadásai minden évben 
engedélyezésre kerülnek. 
 
A Bizottság minden évben becslést ké szít valamennyi intézmény következ ő évi bevételeir ől és kiadásairól, 
és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési 
tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, am elyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A 
közös tervezet végleges elfogadását a Parlament elnö ke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá 
válik. A költségvetés végrehaj tása jórészt a Bizottság felel ősségi körébe tartozik. 
 
A Bizottság költségvetése  igazgatási el őirányzatokat és operatív el őirányzatokat tartalmaz. A többi 
intézménynek csak igazgatási el őirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az el őirányzatok két fajtáját 
különbözteti meg: a nem differenciált el őirányzatokat és a differenciált el őirányzatokat. A nem 
differenciált el őirányzatokat az éves jelleg ű (az évenkéntiség elvének megfelel ő) műveletek 
finanszírozására használják. A differenciált el őirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az 
évenkéntiség elve összeegyeztethet ő legyen a többéves m űveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A 
differenciált el őirányzatok f őként a többéves m űveletek fedezésére szolgálnak. A differenciált 
előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési el őirányzatokra oszlanak: 
– kötelezettségvállalási el őirányzatok : az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel 
kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekb ől eredő összes költséget fedezi k, amelyek végrehajtása 
több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb id őn átível ő intézkedések költségvetési 
kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az 
alap-jogiaktus úg y rendelkezik. 
– kifizetési el őirányzatok : az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt 
kötelezettségvállalásokból ered ő kiadásokat fedezik.  
 
Az előirányzatok eredete 
Az előirányzatok f ő forrása az Unió adott évi költségvetése. Mindazonáltal léteznek más típusú 
előirányzatok is, amelyek a költségvetési rendelet rendelkezéseib ől erednek. Ezek az el őző pénzügyi 
évekből vagy küls ő forrásból származnak: 
– Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési el őirányzatok  kiegészíthet ők a költségvetési tételek 
közötti átcsoportosítással , valamint költségvetés-módosításokkal. 
– Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az 
adott évi költségvetést. Ezek i. nem differenciált kifizetési el őirányzatok, amelyek automatikusan 
átvihetők, de kizárólag a következ ő pénzügyi évre; ii. intézményi határozattal átvitt el őirányzatok a 
következ ő két eset egyikében: ha az el őkészítő szakasz befejez ődött, vagy ha a jogalapot megteremt ő 
jogi aktust kés őn fogadták el. A kötelezettségvállalás  visszavonásának eredményeként ismét 
rendelkezésre bocsátott el őirányzatok: itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont 
kötelezettségvállalási el őirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre 
bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez. 
– Címzett bevétel , amely a következ őkből áll:  
– i. visszatérítések, ahol az összegeket azon költsé gvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti 
kiadások kapcsolódnak és amelyek korlátozás nélkül átvihet ők,  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
120 
 – ii. EFTA-el őirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségr ől szóló megállapodás el őírja tagjainak az 
uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pé nzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési 
tételeket és az el őirányzott összegeket az uniós költségvet és III. mellékletében teszik közzé. Az 
EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt el őirányzatokat év végén 
megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak;  
– iii. Olyan harmadik félt ől/más országoktól származó bevétele k, amelyek uniós tevékenységekhez 
való pénzügyi hozzájárulást magukban foglal ó megállapodásokat kötöttek az EU-val. A kapott 
összegek harmadik félt ől származó bevételnek min ősülnek, az érintett költségvetési tételhez 
rendelik őket (gyakran a kutatás területén) , és korlátozás nélkül átvihet ők;  
– iv. Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevé kenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai 
külső szervezeteknek is dolgozhatnak. Akárcsak a harmadik félt ől származó bevételek, a harmadik 
félnek végzett munka is meghatározott költségvet ési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül 
átvihető. és  
– v. az el őlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott el őirányzatok: Ezek 
olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezette k visszafizettek és korlátozás nélkül átvihet ők. 
 
A rendelkezésre álló el őirányzatok összetétele 
– Eredeti költségvetés = az N-1. év decemberében megszavazott el őirányzatok; 
– Végleges költségvetési el őirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési el őirányzatok + 
költségvetés-módosítási el őirányzatok + átcsoportosítások + további el őirányzatok; 
– További el őirányzatok = címzett bevételek (lásd fent) + el őző pénzügyi évr ől áthozott vagy 
kötelezettségvállalások visszavonását követ ően ismét rendelkezésre bocsátott el őirányzatok. 
 
 
1.1. AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE 
 Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az el őző pénzügyi év 
költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb be vételek címén az év során ténylegesen beérkezett 
összegek kerülnek könyvelésre.  
Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak min ősülnek az év kifizetési 
előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetése k, valamint az adott év minden, következ ő évre átvitt 
kifizetési el őirányzata. Az adott év kifizetési el őirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon 
kifizetéseket jelentik, amel yeket a számvitelért felel ős tisztvisel ő a pénzügyi év december 31-ig 
teljesített. Az Európai Mez őgazdasági Garanciaalap esetében azon kifizetések kerülnek figyelembevételre, 
amelyeket a tagállamok az N-1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felel ős tisztvisel őt legkés őbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról 
és a kifizetés engedélyezésér ől. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellen őrzéseket követ ően 
megfelel őségi határozat tárgyát képezhetik. 
 
A költségvetési eredmény két részb ől áll: az EU eredményéb ől és az EGT-hez tartozó EFTA-államok 
hozzájárulásából. A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK Euratom rendelet 15. cikkének megfelel ően ez 
az eredmény a következ ők közötti különbözetet tükrözi: 
– az adott évben befolyt összes bevétel; 
– és az adott év kifizetési el őirányzatainak terhére végrehajtott ki fizetések, valamint az adott év 
következ ő évre átvitt kifizetési el őirányzatainak összege. 
Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra bel őle: 
– egyrészr ől az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési el őirányzatok, másrészr ől pedig az 
előző évről áthozott nem differenciált el őirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó 
kifizetések nettó egyenlege; 
– az év során realizált árfolyamnyeres égek és -veszteségek egyenlege. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
121 
 Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következ ő évben az abban a pénzügyi évben 
esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz. 
 
A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmad ik félnek végzett munkához kapcsolódó, az el őző 
pénzügyi évr ől áthozott el őirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a 
pénzügyi év további el őirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható a 2012. évi költségvetés 
végrehajtásáról szóló jelentésekben szerepl ő, előző évről átvitt összegek és a 2011. évi költségvetés 
végrehajtásáról szóló jelentésekben szerepl ő, következ ő évre átvitt összegek közötti különbség.  Az 
újrafelhasználható kifizetési el őirányzatokat és az el őlegek visszafizetését követ ően újból rendelkezésre 
bocsátott el őirányzatokat nem veszik figyelembe az adott év eredményének kiszámításakor.  
 Az átvitt kifizetési el őirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történ ő 
átvitelt. Az el őző évről átvitt, fel nem használt kifizetési el őirányzatok megszüntetése az automatikusan 
és a határozat alapján átvitt el őirányzatok megszüntetését foglalja magában. Magában foglalja továbbá a 
következ ő évre átvitt címzett bevételi el őirányzatok 2011-hez viszonyított csökkenését.  
 
 
1.2. A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A KÖLTSÉGVETÉSI 
EREDMÉNNYEL 
 
Az éves gazdasági eredményt az eredményszemlélet ű elszámolás alapelveinek megfelel ően számították 
ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendeletnek megfelel ően – a módosított 
pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkett ő ugyanazoknak az alapul szolgáló 
műveleteknek az eredménye, egymással történ ő összeegyeztetésük hasznos ellen őrzési eszköz. Az alábbi 
táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a f őbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a 
bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.  
 
Összeegyeztetett té telek – Bevételek 
A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekb ől befolyt 
bevételek és a korábbi években megállapított követelésekb ől befolyt bevételek összegének. Ezért a 
tárgyévben megállapított, de mé g be nem szedett követeléseket  az összeegyeztetés céljából le 
kell vonni a gazd asági eredményb ől, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben 
a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszed ett követeléseket  az összeegyeztetés 
céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.  
 A nettó elhatárolt bevétel  főként a mez őgazdasági illetékekre, a saját forrásokra, valamint a 
kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekb ől áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekb ől 
származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.   
 
Összeegyeztetett tételek – Kiadások  A nettó elhatárolt kiadások  főként az év végi elhatárolási célo kra képzett elhatárolásokból állnak, 
vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményez ettjeinél merültek fel, 
de amelyeket még nem jele ntettek a Bizottságnak.  
 Míg az elhatárolt kiadások nem min ősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített 
számlákhoz kapcsolódó, tárgyé vben teljesített kifizetések  a tárgyév költségvetési kiadásának 
részét képezik.   
Az előfinanszírozás nettó hatása  a következ ők kombinációja: 1. a tárgyé vben kifizetett és éves 
költségvetési kiadásként rögzített új el őfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben vagy a korábbi 
években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett el őfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi 
elhatárolási szempontból kiadásnak min ősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, 
mivel a kezdeti el őfinanszírozás kifizetését má r figyelembe vették költsé gvetési kiadásként annak 
kifizetése idején.  
 
Az éves el őirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény 
kiszámításakor a következ ő évre átvitt  éves el őirányzatokat is figyelembe kell venni (az 1150/2000/EK 
rendelet 15. cikkének megfelel ően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az áthozatalokból teljesített 
költségvetési kifizetésekre  és a felhasználatlan kifizetési el őirányzatok megszüntetésére . 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
122 
 A céltartalékok változása  az elhatárolási számlákon tett év végi becslésekhez kapcsolódik (f őleg 
munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési számlákra. Az egyéb összeegyeztetett 
összegek  olyan különböz ő elemekb ől állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, 
tőkelízing-kifizetések és pénzügyi  hozzájárulások, amelyekre eltér ő költségvetési és eredményszemlélet ű 
elszámolási módszerek alkalmazandóak.   
 
  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
123 
 2. KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI JELENTÉSEK: BEVÉTELEK 
A költségvetés-végrehajtási jelentések e magyarázó megjegyzéseket követ ően szerepelnek. 
 A bevétel legnagyobb része a saját forrásokból származik. Ezt az Európai Unió m űködésér ől szóló 
szerződés 311. cikke rögzíti, amely szerint: „Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes 
egészében saját forrásokból kell finanszírozni.” A költségvetési kiadások túlnyomó részét saját 
forrásokból finanszírozzák. Az egyé b bevételek a teljes finanszírozásn ak csupán csekély részét képezik. 
 
A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethet ők meg: 
(1) Tradicionális saját források, amelye k importvámokból és cukorilletékb ől állnak. E saját 
forrásokat a tagállamok vetik ki a gazdasági szerepl őkre és szedik be az EU nevében. A 
tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. 
Az importvámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelel ően. A cukorilletéket a cukortermel ők fizetik a cukor export-
visszatérítésének finanszírozására. A tradicionális saját források általában a saját 
forrásokból származó összbevétel +/–13 %-át teszik ki. 
(2) A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós 
szabályozásnak megfelel ően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A 
harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A 
héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A 
héaalapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 12 %-át teszi 
ki. 
(3) A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás 
kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak 
megfelel ően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül 
kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel +/–75 %-
át teszi ki. 
 
A saját források felosztása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerér ől szóló, 2007. június 7-i 
2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (2007. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelel ően 
történik. A 2007. évi sajátforrás-határozat 2009. március 1-jén lépett hatályba, azonban már 2007. 
január 1-jét ől alkalmazandó. Ebb ől következ ően a visszamen őleges hatásokat figyelembe vették a 2009-
es költségvetési évben.  
2.1. Tradicionális saját források 
 
Tradicionális saját források: A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok 
alábbi számláinak egyi kén kell lekönyvelni. 
– Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: 
valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. 
– Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésén ek b) pontjában rögzített elkülönített számlán: 
valamennyi még be nem szedett,  és/vagy biztosítékkal nem fe dezett összeget; ugyancsak e 
számlára könyvelhetik azokat a biztosítékka l fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban 
kifogással éltek. 
 Az elkülönített számláról a tagállamok negyedéves  jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a 
következ őket tartalmazza: 
– a megel őző negyedév során beszedésre kerül ő egyenleg, 
– az adott negyedév során megállapított követelések, 
– az alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések) az adott negyedév során, 
– leírt összegek (amelyeket az 1150/2000/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében nem 
lehet rendelkezésre bocsátani), 
– az adott negyedév során beszedett összegek, 
– az adott negyedév végé n behajtandó egyenleg. 
 A tradicionális saját forrásokat legkés őbb a követelés megállapításának hónapját követ ő második hónap 
19. napját követ ő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni az elkülönített számlán) a 
Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál  vagy erre kinevezett szervezeténél vezetett 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
124 
 számláján. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza. A 
saját forrásokra vonatkozó függ ő követeléseket be szedésük valószín űségének alapján kiigazítják. 
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
125 
 2.2. Héa- és GNI-alapú saját források 
 
A héaalapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – 2007. évi sajátforrás-határozat 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának szabályainak megfelel ően meghatározott – harmonizált 
héaalapra történ ő alkalmazásából erednek. Az egységes kulcsot 0,30 %-on rögzítették, kivéve a 2007–
2013 közötti id őszakban, amikor a lehívási kulcs Ausztria esetében 0,225 %, Németország esetében 
0,15 %, valamint Hollandia és Svédország esetében 0,10 %. A héaalap fels ő korlátja minden tagállam 
esetében a GNI 50 %-a. 
 
A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek fe ladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt 
tradicionális saját források, héaalapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó 
kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált 
GNI-jére. A héa- és GNI-alapú saját források megh atározásának alapjául a költségvetési tervezet 
készítése során összeállított, héa- és GNI-alapokra vonatkozó el őrejelzések szolgálnak. Ezen 
előrejelzéseket a kés őbbiekben felülvizsgálják; az adatokat az adott év során költségvetés-módosítások 
révén aktualizálják. 
 A héa- és GNI-alapok tényleges adatai az adott pénzügyi évet követ ő év során állnak rendelkezésre. A 
Bizottság kiszámítja a tagállamok által a tényleges alapok alapján fizetend ő és a (felülvizsgált) el őrejelzés 
alapján ténylegesen fizetett összegek közötti különböz etet. E héa- és GNI-egyenlegeket, akár pozitívak, 
akár negatívak, a Bizottság az adott pénzügyi évet követ ő év december els ő munkanapjáig hívja le a 
tagállamoktól. A következ ő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben 
nem jegyeztek be ezekre fenntartást. A korábban szám ított egyenlegeket kiigazítják, a különbözetet 
pedig az el őző pénzügyi év héa- és GNI-egyenlegeivel egyid őben hívják le. 
A héabevallások és GNI-adatok ellen őrzése során a Bizottság jelezheti fenntartásait a tagállamok felé 
bizonyos pontokat illet ően, amelyek következményekkel járhat nak a tagállamok saját forrásokhoz 
nyújtott hozzájárulásaira. E pontok például az elfogadható adatok hiányából vagy a megfelel ő 
módszertan kidolgozásának szükségességéb ől eredhetnek. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, 
bizonytalan összegekre vonatkozó le hetséges követelésnek kell tekint eni, mivel pénzügyi hatásuk nem 
becsülhet ő meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelel ő héa- és GNI-alapú 
forrásokat vagy a héa- és GNI-egye nlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le. 
 
2.3. Brit korrekció 
 Ez a mechanizmus az Egyesült Királyság által fizetend ő saját forrásokat csökkenti az úgynevezett 
„költségvetési egyensúlyhiány” arányában, és ennek megfelel ően növeli a többi tagállam által fizetend ő 
saját források összegét. A költségvetési egyens úlyhiány Egyesült Királyság javára történ ő 
megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európa i Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) 
intézményesítették, és az ebb ől eredő 1985. május 7-i saját forrás-határozattal vezették be. E 
mechanizmus célja az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának csökkentése volt, uniós 
fizetési kötelezettségeinek mérséklése révén. Né metország, Ausztria, Svédország és Hollandia 
csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák ezt a korrekciót.  
2.4. Bruttó csökkentés 
 Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén megállapították, hogy Hollandia és Svédország a 
2007–2013-as id őszakban az éves GNI-alapú források bruttó csökkentésében részesül. Ez a 
kompenzációs mechanizmus el őírja, hogy Hollandia GNI-hozzájárulása  évente bruttó 605 millió EUR-val, 
Svédország GNI-hozzájárulása pedig évente bruttó 150 millió EUR-val csökken, 2004-es árakon.  
 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
126 
 3. KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI JELENTÉSEK: KIADÁSOK 
A költségvetés-végrehajtási jelentések e magyarázó megjegyzések után találhatóak. 
 3.1. Pénzügyi keret 2007–2013 
 
millió EUR
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
1. Fenntartható növekedés 53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 67 614 70 147
2. A természeti er őforrások 
megőrzése és kezelése 55 143 59 193 56 333 59 955 59 888 60 810 61 289
3. Uniós polgárság, szabadság, 
biztonság és a jog érvényesülése 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. Az EU mint globális szerepl ő 6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Igazgatás 7 039 7 380 7 525 7 882 8 091 8 523 9 095
6. Ellentételezések 445 207 210 0 0 0 0
Kötelezettségvállalási 
előirányzatok: 124 457 132 797 134 722 140 978 142 272 148 049 152 502
Kifizetési el őirányzatok 122 190 129 681 120 445 134 289 133 700 141 360 143 911
 
Ez a szakasz az uniós kiadások f ő kategóriáit írja le, a 2007–2013 közötti id őszakra vonatkozó pénzügyi 
keret fejezetei szerinti bontásban. A 2012-es pénzügyi év volt a 2007–2013 közötti id őszakra vonatkozó 
pénzügyi keret hatodik éve. A 2012. évi kötelezettségvállalási el őirányzatok összesített fels ő korlátja 
148 049 millió EUR, ami a GNI 1,13 %-ának felel meg. A megfelel ő kifizetési el őirányzatok összesített 
felső korlátja 141 360 millió EUR, azaz a GNI 1,08 %-a. A fenti táblázat a pénzügyi keretet tartalmazza 
folyó árakon. 
 
1. fejezet – Fenntartható növekedés E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemb ől áll: 
- 1a.  Versenyképesség a növekedésért és foglalko ztatásért, amely a kutatásra és innovációra, 
oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a bels ő piacra és az 
ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. 
- 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és 
területek konvergenciájának er ősítése, a kevésbé fejl ődő területeken kívül a fenntartható fejl ődés 
uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttm űködés támogatása. 
 
2. fejezet – A természeti er őforrások meg őrzése és kezelése 
A 2. fejezet a közös mez őgazdasági és halászati politikát, valamint a vidékfejlesztést és 
környezetvédelmet – különösen a Natura 2000 hálózatot – foglalja magában. A közös mez őgazdasági 
politikára elkülönített összeg az Európai Tanács 2002. októberi ülésén elfogadott megállapodást tükrözi. 
 
3. fejezet – Uniós polgárság, szabadsá g, biztonság és a jog érvényesülése 
Az új 3. fejezet (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) bizonyos területek 
növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre kib ővült – így a bel- és igazságügy, a 
határvédelem, a bevándorlás- és menekültpolitika, az  egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az 
ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd. Két elemre bontható: 
 
- 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése 
- 3b. Uniós polgárság 
 
4. fejezet – Az EU mint globális szerepl ő 
A 4. fejezet alá tartozik valamennyi küls ő tevékenység, az el őcsatlakozási eszközöket is ideértve. Jóllehet 
a Bizottság javasolta az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi keretbe történ ő bevonását, az Európai 
Tanács és az Európai Parlament a költségvetésen kívül tartás mellett döntött. 
5. fejezet – Igazgatás 
E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érint ő igazgatási 
kiadások. A Bizottság kivételével az intézmények esetében ezek a költségek teszik ki kiadásaik egészét, 
az ügynökségeknek és egyéb szerveknek azonban ig azgatási és operatív kiadásaik egyaránt vannak. 
 6. fejezet – Ellentételezések 
Annak a politikai megállapodásnak megfelel ően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem 
válhatnak nettó költségvetési befizet ővé, ez a fejezet kompenzációt irányzott el ő. Ez az összeg az új 
tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások 
formájában állt rendelkezésre. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
127 
  
 
3.2. Szakpolitikai területek 
 A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-ter vezést alkalmazza. A tevékenységa lapú költségvetés-tervezés olyan 
költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési címek szakpolitikai területeknek, a 
költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek feleln ek meg. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés 
célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkit űzéseinek tevékenységekbe történ ő 
átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely má s szakpolitikai eszköz segí tségével. Azáltal, hogy a 
Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturáljá k, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt 
kötelezettségekr ől, és ezzel egyidej űleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A 
prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az er őforrásokat, a tevékenységeket a 
költségvetési célok épít őelemeként használva. A tevékenységek és  az azokhoz rendelt források közötti 
kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét. 
A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képez ő, a döntéshozatali folyamat szempontjából 
lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthet ő. Az egyes szakpolitikák általában egy 
főigazgatóságnak felelnek meg, és átlagosan mintegy 6-7 egyedi tevékenységet ölelnek fel. A 
szakpolitikai területek f őként m űködési jelleg űek, mivel alaptevékenysége ik a saját tevékenységi 
körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. Az operatív költségvetés 
minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat. 
 
  
4. INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK 
A költségvetés-végrehajtási jelentések e magyarázó megjegyzések után találhatóak.  
Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi 
években – valamennyi intézmény költségvetésének vé grehajtását magukban foglalják, mivel az uniós 
költségvetésen belül minden intézmény számára külö n költségvetést hoztak létre. Az ügynökségeknek 
nincsen az uniós költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési 
támogatásából finanszírozzák őket.  
 Az EKSZ-t illet ően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetés én túl a Bizottságtól (212 millió EUR, 2011: 
202 millió EUR) és az EFA-tól is kap forrásokat (53 millió EUR, 2011: 50 millió EUR). Ezeket a 
költségvetési el őirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; els ődleges céljuk 
az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezése. Az uniós 
küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi. 
 Annak érdekében, hogy az ügynökségek minden lény eges költségvetési információját bemutassák, az 
összevont éves beszámolók költségvetési része kü lönálló jelentéseket tartalmaz a konszolidálásba 
hagyományosan bevont ügynökségek egyedi  költségvetéseinek végrehajtásáról. 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
128 
  
           
 
  
ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A 
KÖLTSÉGVETÉS 
VÉGREHAJTÁSÁRÓL*  
 
 
 
  
 
  
 
  
 
  
 
  
     
* Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok 
néhány pénzügyi adata pontatlannak t űnhet.  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
129 
 2. ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉS I BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL  
 millió EUR 
Cím Bevételi el őirányzatok Megállapított követelések Bevételek Befolyt 
összegek  Kintlév ősége
k 
 Eredeti 
összeg Végleges 
összeg Tárgyév Áthozott Összesen Tárgyévi 
jogosultságo
kból Áthozott 
jogosultságo
kból Összesen a 
költségvet
és %-ában  
1. Saját források 127 512 128 655 128 902 29 128 931 128 883 2 128 886 100,18 % 45 
3. Többletek, egyenlegek és kiigazítások 
részletezése 0 1 994 1 939 102 2 041 1 939 102 2 041 102,34 % 0 
4. Az intézményeknél és egyéb uniós 
szerveknél dolgozó személyekt ől származó 
bevételek 1 312 1 312 1 235 6 1 241 1 230 6 1 236 94,15 % 5 
5. Az intézmények igazgatási 
tevékenységéb ől származó bevételek 60 68 619 22 641 594 18 612 896,16 % 29 
6. Uniós megállapodások és programok 
hozzájárulásai és jóváírásai 50 50 3 163 291 3 453 2 776 152 2 928 5856,15 % 525 
7. Késedelmi kamatok és pénzbírságok 123 3 648 1 821 12 761 14 582 13 3 795 3 807 104,37 % 10 775 
8. Hitelfelvételi és -nyújtási m űveletek 0 0 63 159 222 0 0 0  222 
9. Egyéb bevételek 30 30 29 10 39 26 5 31 101,61 % 9 
Összesen 129 088 135 758 137 771 13 379 151 150 135 460 4 080 139 541 102,79 % 11 610 
           
Az 1. cím: Saját források részletezése  
Alcím Bevételi el őirányzatok Megállapított követelések Bevételek Befolyt 
összegek  Kintlév ősége
k 
 Eredeti 
összeg Végleges 
összeg Tárgyév Áthozott Összesen Tárgyévi 
jogosultságo
kból Áthozott 
jogosultságo
kból  Összesen a 
költségvet
és %-ában  
11. Cukorilleték 123 123 193 0 193 193 0 193 156,04 % 0 
12. Vámok 19 171 16 701 16 277 29 16 306 16 258 2 16 261 97,37 % 45 
13. Hozzáadottérték-adó 14 499 14 546 14 648 0 14 648 14 648 0 14 648 100,70 % 0 
14. GNI 93 719 97 284 97 856 0 97 856 97 856 0 97 856 100,59 % 0 
15. Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója 0 0 74. 0 74. 74. 0 74. 
 0 
16. Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó 
csökkentése Hollandia és Svédország esetében 0 0 2 0 2 2 0 2 
 0 
Összesen 127 512 128 655 128 902 29 128 931 128 883 2 128 886 100,18 % 45 
           
A 3. cím: Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése  
Alcím Bevételi el őirányzatok Megállapított követelések Bevételek Befolyt 
összegek  Kintlév ősége
k 
 Eredeti 
összeg Végleges 
összeg Tárgyév Áthozott Összesen Tárgyévi 
jogosultságo
kból Áthozott 
jogosultságo
kból Összesen a 
költségvet
és %-ában  
30. Az el őző pénzügyi évr ől rendelkezésre 
álló többlet 0 1 497 1 497 0 1 497 1 497 0 1 497 100,00 % 0 
31. Héaegyenlegek 0 218 223 23 246 223 23 246 112,94 % 0 
32. GNI-egyenlegek 0 280 204 80 284 204 80 284 101,42 % 0 
34. Kiigazítás a bel- és igazságügyi 
politikából való kimaradás miatt 0 0 (3) 0 (3) (3) 0 (3)  0 
35. Brit korrekció – kiigaz ítások 0 0 3 0 3 3 0 3  0 
36. Brit korrekció – id őközi számítás 0 0 15 0 15 15 0 15  0 
Összesen 0 1 994 1 939 102 2 041 1 939 102 2 041 102,34 % 0 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
130 
 3.1. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI EL ŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA 
A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN  
 millió EUR 
 Kötelezettségvállalási el őirányzatok Kifizetési el őirányzatok 
A pénzügyi keret 
fejezetei Elfogadott 
előirányzatok Módosítások 
(átcsoportosításo
k, költségvetés-
módosítás) Áthozott  
 Címzett 
bevétel Pótlólagos 
összesen Engedélyezett 
összesen Elfogadott 
előirányzatok Módosítások 
(átcsoportosítások, 
költségvetés-
módosítás) Áthozott Címzett 
bevétel Pótlólagos 
összesen Engedélyezet
t összesen 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1. Fenntartható 
növekedés 67 506 636 36 2 664 2 700 70 842 55 337 5 137 187 3 092 3 279 63 753 
2. A természeti 
erőforrások meg őrzése 
és kezelése 59 976 (126) 23 2 325 2 348 62 198 57 034 982 78 2 315 2 393 60 409 
3. Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése 2 065 688 41 199 240 2 994 1 484 729 47 216 263 2 477 
4. Az EU mint globális 
szereplő 9 406 2. 178 349 527 9 931 6 955 (178) 52 354 405 7 182 
5. Igazgatás 8 280 0 22 811 833 9 113 8 278 0 711 835 1 546 9 824 
6. Ellentételezések             
Összesen 147 232 1 196 300 6 348 6 649 155 077 129 088 6 670 1 074 6 812 7 886 143 644 
          
3.2. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI EL ŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZ ÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI 
BONTÁSBAN  
     millió EUR  
A pénzügyi keret fejezetei Kötelezettségvállalások Átvitt el őirányzatok Megszűnő előirányzatok Engedélyezett 
kötelezettség
vállalási 
előirányzatok  Az adott év 
előirányzataiból
 Áthozott 
összegekb őlCímzett 
bevétele
k ből Összesen % Címzett 
bevétel Határoza
ttal 
átvitt 
összegekÖsszese
n % Az adott év 
költségvetési 
előirányzataib
ól Áthozott 
összegekb ől Címzett 
bevétel  Összes
en % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11
+12+1
3 15=14/
1 
 
1. Fenntartható növekedés 70 842 67 653 36 1 311 69 000 97,40 % 1 354 28 1 381 1,95 % 461 0 0 461 0,65 % 
2. A természeti er őforrások 
megőrzése és kezelése 62 198 59 825 23 969 60 817 97,78 % 1 356 2 1 357 2,18 % 24 0 0 24 0,04 % 
3. Uniós polgárság, 
szabadság, biztonság és a 
jog érvényesülése 2 994 2 741 41 110 2 892 96,62 % 89 0 89 2,96 % 13 0 0 13 0,42 % 
4. Az EU mint globális 
szereplő 9 931 9 364 178 211 9 753 98,21 % 138 2 140 1,41 % 38 0 0 38 0,38 % 
5. Igazgatás 9 113 8 184 22 617 8 822 96,81 % 195 0 195 2,14 % 96 0 0 96 1,05 % 
6. Ellentételezések            
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
131 
 Összesen 155 077 147 766 300 3 218 151 284 97,55 % 3 131 31 3 162 2,04 % 631 0 0 631 0,41 
% 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
132 
 3.3. A KIFIZETÉSI EL ŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN  
              millió EUR  
Kifizetések Átvitt el őirányzatok Megszűnő előirányzatok A pénzügyi 
keret fejezetei Engedélye
zett 
kifizetési 
előirányza
tok Az adott 
év 
előirány
zataiból Áthozott 
összege
kből Címzett 
bevétele
kből Összes
en % Automat
ikusan 
átvitt 
összege
k Határo
zattal 
átvitt 
összegek  Címzett 
bevétel Össz
esen % Az adott 
év 
előirány
zataiból Átho
zott 
össze
gekb
ől Címzett 
bevétel Össz
esen % 
 1 2 3 4 5=2+3
+4 6=5/1 7 8 9 10=7
+8+
9 11=10
/1 12 13 14 
 15=1
213+
14 16= 
15/1 
 
1. Fenntartható 
növekedés 63 753 60 288 168 1 129 61 585 96,60 
%128 26 1 963 2 117 3,32 % 32 19 0 51 0,08 %
2. A természeti 
erőforrások 
megőrzése és 
kezelése 60 409 57 960 72 1 064 59 096 97,83 
%32 4 1 251 1 287 2,13 % 20 5 0 26 0,04 %
3. Uniós 
polgárság, szabadság, 
biztonság és a jog 
érvényesülése 2 477 2 192 46 136 2 375 95,86 
%8 1 80 88 3,57 % 13 1 0 14 0,57 %
4. Az EU mint 
globális szerepl ő 7 182 6 741 31 291 7 064 98,35 
%26 4 63 92 1,28 % 6 20 0 26 0,37 %
5. Igazgatás 9 824 7 475 628 461 8 564 87,18 
%706 1 373 1 081 11,01 % 95 83 0 178 1,81 %
6. 
Ellentételezések            
Összesen  143 644 134 656 946 3 081 138 683 96,55 
%900 36 3 730 4 666 3,25 % 166 128 0 295 0,21 %
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
133 
 3.4. FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁ LTOZÁSAI A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI 
SZERINTI BONTÁSBAN 
 millió EUR 
Fennálló kötelezettségvállalások az el őző év végén Az adott év kötelezettségvállalásai  
A pénzügyi keret 
fejezetei Előző évről 
áthozott 
kötelezettségv
állalások Kötelezettségváll
alások 
visszavonása/Új
raértékelések/M
egszüntetések 
 Kifizetések  
 Év végén 
fennálló 
kötelezettség
vállalások Évközi 
kötelezettségv
állalások Kifizetések 
 Át nem vihet ő 
kötelezettségv
állalások 
megszüntetés
e Év végén 
fennálló 
kötelezettségv
állalások Év végén 
fennálló 
kötelezettségv
állalások 
összesen 
1. Fenntartható 
növekedés 159 707 (850) (54 901) 103 957 69 000 (6 684) (1) 62 314 166 271 
2. A természeti 
erőforrások 
megőrzése és 
kezelése 25 302 (137) (12 983) 12 182 60 817 (46 113) 0 14 703 26 886 
3. Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése 2 130 (332) (547) 1 251 2 892 (1 827) 0 1 065 2 316 
4. Az EU mint globális szerepl ő 19 567 (827) (4 870) 13 870 9 753 (2 193) (1) 7 558 21 429 
5. Igazgatás 737 (90) (628) 19 8 822 (7 936) 4 890 909 
6. Ellentételezések          
Összesen 207 443 (2 234) (73 930) 131 279 151 284 (64 754) 1 86 531 217 810 
 
3.5. A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETK EZÉSI ÉV SZERINTI ME GOSZLÁSA a PÉNZÜGYI 
KERET FEJEZETEI szerinti bontásban  
 millió EUR 
A pénzügyi keret fejezetei 2006 el őtt 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Összesen 
1. Fenntartható növekedés 1 222 6 765 499 2 978 11 444 30 896 50 154 62 314 166 271 
2. A természeti er őforrások meg őrzése és 
kezelése 66 739 66 144 286 1 893 8 987 14 703 26 886 
3. Uniós polgárság, szabadság, biztonság és 
a jog érvényesülése 14 5 28 86 241 314 562 1 065 2 316 
4. Az EU mint globális szerepl ő 672 650 710 1 291 2 199 3 464 4 884 7 558 21 429 
5. Igazgatás 0 0 0 0 0 0 19 890 909 
Összesen 1 975 8 159 1 304 4 498 14 171 36 568 64 606 86 531 217 810 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
134 
  3.6. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI EL ŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA 
SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN  
millió EUR 
 Kötelezettségvállalási el őirányzatok Kifizetési el őirányzatok  
Szakpolitikai terület Elfogadott 
előirányz
atok Módosítások 
(átcsoportos
ítások, 
költségvetés
-módosítás) Áthozott Címzett 
bevétel Pótlólagos 
összesenEngedélyez
ett 
összesen Elfogadott 
előirányz
atok Módosítások 
(átcsoportosí
tások, 
költségvetés
-módosítás)Áthozott Címzett 
bevétel Pótlólago
s 
összesen Engedély
ezett 
összesen  
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Gazdasági és pénzügyek 611 (94) 0 19 19 536 511 (42) 7 17 24 493 
02 Vállalkozáspolitika 1 148 (4) 0 132 132 1 276 1 079 121 21 174 195 1 395 
03 Versenypolitika 92 (1) 0 5 5 96 92 (1) 7 5 12 103 
04 Foglalkoztatási és szociális ügyek 11 581 191 34 12 46 11 818 9 075 2 601 66 12 78 11 755 
05 Mezőgazdaság és vidékfejlesztés 58 587 (22) 0 2 311 2 311 60 877 55 880 989 70 2 303 2 373 59 242 
06 Mobilitás és közlekedés 1 664 (1) 0 91 91 1 754 1 079 (40) 6 110 116 1 156 
07 Környezetvédelem és éghajlat-politika 493 (1) 0 17 17 508 393 (20) 18 17 35 409 
08 Kutatás 5 930 643 0 1 045 1 045 7 618 4 218 632 30 1 366 1 396 6 245 
09 Információs társadalom és média 1 678 (2) 0 309 309 1 985 1 357 33 13 373 387 1 776 
10 Közvetlen kutatás 411 0 0 521 521 932 404 1 44 444 488 893 
11 Tengerügyek és halászat 1 033 (48) 23 3 26 1 011 806 (56) 4 3 7 757 
12 Belső piac 101 (2) 0 7 7 107 98 1 7 7 13 112 
13 Regionális politika 42 045 569 40 8 48 42 662 35 538 2 686 49 8 57 38 282 
14 Adóügy és vámunió 143 (1) 0 5 5 147 110 18 7 5 12 140 
15 Oktatás és kultúra 2 697 (8) 0 602 603 3 292 2 112 280 16 651 667 3 059 
16 Tájékoztatás  262 1 0 8 8 271 253 3 14 8 22 278 
17 Egészségügy és fogyasztóvédelem  687 (68) 0 34 34 653 592 16 12 33 45 652 
18 Belügy 1 264 (1) 3 56 59 1 322 756 29 7 68 75 860 
19 Külkapcsolatok 4 817 (51) 44 158 202 4 969 3 276 (188) 17 166 183 3 271 
20 Kereskedelem 104 (1) 0 3 3 106 102 0 6 3 9 111 
21 Fejlesztés és az AKCS-államokkal 
fenntartott kapcsolatok 1 498 (2) 127 110 237 1 733 1 310 21 33 111 144 1 475 
22 Bővítés 1 088 3 8 68 75 1 166 921 (1) 4 51 55 976 
23 Humanitárius segítségnyújtás 900 378 0 21 21 1 299 842 259 7 34 40 1 141 
24 A csalás elleni küzdelem 79 0 0 0 0 79 74 2 7 0 7 83 
25 Bizottsági szakpoli tikai koordináció és 
jogi tanácsadás 194 (1) 0 11 11 204 193 (1) 16 11 27 219 
26 Igazgatás 1 017 62 0 120 120 1 200 1 001 74 146 122 268 1 343 
27 Költségvetés 69 (12) 0 7 7 63 69 (12) 9 7 16 73 
28 Ellen őrzés 12 0 0 1 1 12 12 0 1 1 1 13 
29 Statisztika 134 (6) 0 16 16 144 122 (1) 6 22 27 148 
30 Ellátások és járulékos költségek 1 335 (14) 0 0 0 1 321 1 335 (14) 0 0 0 1 321 
31 Nyelvi szolgálatok 399 (9) 0 87 87 477 399 (9) 24 87 111 501 
32 Energiaügy 718 (1) 0 47 47 764 1 339 (622) 6 60 66 782 
33 A jog érvényesülése 218 0 0 15 15 233 187 2 3 14 17 206 
40 Tartalékalapok 759 (298) 0 0 0 461 90 (90) 0 0 0 0 
90 Egyéb intézmények 3 464 0 22 498 519 3 983 3 464 0 393 519 912 4 376 
Összesen 147 232 1 196 300 6 348 6 649 155 077 129 088 6 670 1 074 6 812 7 886 143 644 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
135 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
136 
  3.7. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI EL ŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK 
SZERINTI BONTÁSBAN   millió EUR 
Kötelezettségvállalások Átvitt el őirányzatok Megszűnő előirányzatok Szakpolitikai terület Engedélyeze
tt 
kötelezettsé
gvállalási 
előirányzato
k 
 Az adott 
év 
előirányza
taiból Áthozo
tt 
összeg
ekből Címzett 
bevételÖsszese
n 
 % 
 Címzett 
bevételHatár
ozatta
l 
átvitt 
összege
kÖsszes
en % Az 
adott 
év 
előirányz
ataiból  Áthozo
tt 
összeg
ekbőlCímzett 
bevétel  Összese
n % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
01 Gazdasági és pénzügyek 536 517 0 18 535 99,66 
% 202 0,33 % 0 0 0 0 0,01 % 
02 Vállalkozáspolitika 1 276 1 144 0 92 1 236 96,84 
% 40 0 40 3,13 % 0 0 0 0 0,03 % 
03 Versenypolitika 96 91 0 3 94 97,42 
% 20 2 2,43 % 0 0 0 0 0,15 % 
04 Foglalkoztatási és szociális 
ügyek 11 818 11 742 34 7 11 782 99,70 
% 62 4 3 0 0,25 % 6 0 0 6 0,05 % 
05 Mezőgazdaság és 
vidékfejlesztés 60 877 58 550 0 964 59 514 97,76 
% 1 347 2 1 349 2,22 % 13 0 0 13 0,02 % 
06 Mobilitás és közlekedés 1 754 1 651 0 61 1 713 97,65 
% 29 0 29 1,67 % 12 0 0 12 0,68 % 
07 Környezetvédelem és 
éghajlat-politika 508 486 0 10 496 97,58 
% 70 7 1,47 % 5 0 0 5 0,95 % 
08 Kutatás 7 618 6 573 0 486 7 059 92,66 
% 559 0 559 7,34 % 0 0 0 0 0,00 % 
09 Információs társadalom és 
média 1 985 1 675 0 203 1 878 94,60 
% 106 0 107 5,37 % 1 0 0 1 0,03 % 
10 Közvetlen kutatás 932 411 0 83 494 53,04 
% 438 0 438 46,95 
%0 0 0 0 0,01 % 
11 Tengerügyek és halászat 1 011 982 23 1 1 007 99,60 
% 10 1 0,12 % 3 0 0 3 0,28 % 
12 Belső piac 107 99 0 2 101 94,46 
% 50 5 4,72 % 1 0 0 1 0,82 % 
13 Regionális politika 42 662 42 601 40 6 42 647 99,96 
% 23 5 0,01 % 10 0 0 10 0,02 % 
14 Adóügy és vámunió 147 142 0 2 144 97,76 
% 30 3 2,20 % 0 0 0 0 0,04 % 
15 Oktatás és kultúra 3 292 2 689 0 399 3 088 93,79 
% 204 0 204 6,19 % 1 0 0 1 0,02 % 
16 Tájékoztatás  271 262 0 4 265 97,92 
% 40 4 1,60 % 1 0 0 1 0,48 % 
17 Egészségügy és 
fogyasztóvédelem  653 616 0 24 639 97,96 
% 10 0 10 1,53 % 3 0 0 3 0,51 % 
18 Belügy 1 322 1 253 3 35 1 290 97,57 
% 21 0 21 1,62 % 11 0 0 11 0,80 % 
19 Külkapcsolatok 4 969 4 765 44 63 4 872 98,06 
% 95 0 95 1,91 % 1 0 0 1 0,02 % 
20 Kereskedelem 106 103 0 2 104 98,26 
% 10 2 1,58 % 0 0 0 0 0,16 % 
21 Fejlesztés és az AKCS-
államokkal fenntartott kapcsolatok 1 733 1 494 127 99 1 719 99,19 
% 12 2 14 0,78 % 0 0 0 0 0,03 % 
22 Bővítés 1 166 1 090 8 37 1 135 97,38 
% 30 0 30 2,61 % 0 0 0 0 0.01% 
23 Humanitárius segítségnyújtás 1 299 1 277 0 17 1 294 99,61 
% 40 4 0,34 % 1 0 0 1 0,05 % 
24 A csalás elleni küzdelem 79 79 0 0 79 99,81 
% 00 0 0,03 % 0 0 0 0 0,16 % 
ák l k
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
137 
 3.8. A KIFIZETÉSI EL ŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK 
SZERINTI BONTÁSBAN  
  millió EUR 
Szakpolitikai terület Kifizetések Átvitt el őirányzatok Megszűnő előirányzatok 
 Engedély
ezett 
kifizetési 
előirányz
atok Az adott év 
előirányzat
aiból Áthozott 
összege
kből Címzett 
bevétel Összesen % Automati
kusan 
átvitt 
összegekHatáro
zattal 
átvitt 
összege
k Címzett 
bevétel Összes
en % Az adott 
év 
előirány
zataibólÁthoz
ott 
össze
gekbőlCímzett 
bevétel  Összes
en % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/
1 12 13 14 15=12+
13+14 16=15/
1 
01 Gazdasági és pénzügyek 493 463 6 15 484 98,13 
%6 0 2 8 1,64 % 0 1 0 1 0,23 % 
02 Vállalkozáspolitika 1 395 1 180 19 72 1 271 91,12 
%19 0 103 121 8,70 % 1 2 0 3 0,18 % 
03 Versenypolitika 103 83 6 2 92 89,72 
%7 0 3 10 9,78 % 0 0 0 1 0,50 % 
04 Foglalkoztatási és szociális 
ügyek 11 755 11 629 63 7 11 699 99,53 
%13 24 5 43 0,36 % 9 4 0 13 0,11 % 
05 Mezőgazdaság és 
vidékfejlesztés 59 242 56 829 66 1 053 57 948 97,82 
%23 4 1 250 1 276 2,15 % 13 4 0 18 0,03 % 
06 Mobilitás és közlekedés 1 156 1 031 5 69 1 105 95,57 
%6 0 41 47 4,03 % 3 1 0 5 0,40 % 
07 Környezetvédelem és éghajlat-
politika 409 355 17 10 382 93,39 
%17 1 6 24 5,89 % 1 2 0 3 0,72 % 
08 Kutatás 6 245 4 827 25 455 5 307 84,97 
%23 0 911 934 14,95 
%0 5 0 5 0,08 % 
09 Információs társadalom és 
média 1 776 1 375 12 114 1 501 84,54 
%14 0 259 273 15,36 
%1 1 0 2 0,10 % 
10 Közvetlen kutatás 893 357 40 69 466 52,13 
%48 0 375 423 47,35 
%0 5 0 5 0,52 % 
11 Tengerügyek és halászat 757 742 2 1 745 98,45 
%3 0 1 5 0,64 % 5 2 0 7 0,91 % 
12 Belső piac 112 92 6 2 99 88,71 
%5 0 5 11 9,47 % 1 1 0 2 1,82 % 
13 Regionális politika 38 282 38 200 48 6 38 254 99,93 
%12 0 2 14 0,04 % 12 1 0 14 0,04 % 
14 Adóügy és vámunió 140 121 7 2 130 92,66 
%7 0 3 10 7,04 % 0 0 0 0 0,30 % 
15 Oktatás és kultúra 3 059 2 379 14 368 2 761 90,23 
%13 0 284 296 9,69 % 1 2 0 2 0,08 % 
16 Tájékoztatás  278 240 13 3 256 92,16 
%14 0 5 19 6,84 % 1 1 0 3 1,00 % 
17 Egészségügy és 
fogyasztóvédelem  652 596 11 28 635 97,34 
%11 0 5 16 2,48 % 0 1 0 1 0,18 % 
18 Belügy 860 769 6 61 835 97,15 4 1 7 12 1,44 % 11 2 0 12 1,41 % 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
138 
 %
19 Külkapcsolatok 3 271 3 073 10 150 3 233 98,83 
%13 0 16 30 0,90 % 2 7 0 9 0,27 % 
20 Kereskedelem 111 98 6 1 105 94,79 
%4 0 2 5 4,86 % 0 0 0 0 0,34 % 
21 Fejlesztés és az AKCS-
államokkal fenntartott kapcsolatok 1 475 1 319 19 90 1 429 96,87 
%10 0 21 31 2,11 % 1 14 0 15 1,03 % 
22 Bővítés 976 914 3 27 943 96,68 
%3 3 25 31 3,21 % 0 1 0 1 0,12 % 
23 Humanitárius segítségnyújtás 1 141 1 093 6 29 1 128 98,84 
%7 0 5 12 1,01 % 1 0 0 2 0,15 % 
24 A csalás elleni küzdelem 83 66 5 0 71 85,23 
%8 2 0 10 11,95 
%0 2 0 2 2,82 % 
25 Bizottsági szakpolitikai 
koordináció és jogi tanácsadás 219 176 14 5 195 88,73 
%15 1 6 21 9,62 % 1 2 0 4 1,64 % 
26 Igazgatás 1 343 963 136 51 1 149 85,59 
%111 0 72 183 13,60 
%1 10 0 11 0,81 % 
27 Költségvetés 73 49 9 3 61 83,74 
%7 0 4 11 15,45 
%0 1 0 1 0,80 % 
28 Ellen őrzés 13 11 1 0 12 91,60 
%0 0 0 1 7,06 % 0 0 0 0 1,34 % 
29 Statisztika 148 115 5 8 128 86,27 
%5 0 13 19 12,64 
%1 1 0 2 1,08 % 
30 Ellátások és járulékos költségek 1 321 1 318 0 0 1 318 99,79 
%0 0 0 0 0,00 % 3 0 0 3 0,21 % 
31 Nyelvi szolgálatok 501 370 22 41 433 86,56 
%20 0 46 66 13,17 
%0 1 0 1 0,27 % 
32 Energiaügy 782 706 5 12 723 92,51 
%6 0 48 53 6,82 % 4 1 0 5 0,66 % 
33 A jog érvényesülése 206 183 1 6 190 92,16 
%4 1 8 13 6,13 % 2 2 0 4 1,71 % 
40 Tartalékalapok 0 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
90 Egyéb intézmények 4 376 2 934 340 322 3 596 82,19 
%442 0 197 638 14,59 
%88 53 0 141 3,22 % 
Összesen 143 644 134 656 946 3 081 138 683 96,55 % 900 36 3 730 4 666 3,25 % 166 128 0 295 0,21 % 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
139 
  3.9. FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLT OZÁSAI SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI 
BONTÁSBAN  
millió EUR  
 Fennálló kötelezettségvállalások az el őző év végén Az adott év kötelezettségvállalásai  
Szakpolitikai terület Előző évről 
áthozott 
kötelezettsé
gvállalások Kötelezettség
vállalások 
visszavonása
/Újraértékelé
sek/Megszün
tetések Kifizetések 
 Év végén 
fennálló 
kötelezettség
vállalások Évközi 
kötelezettség
vállalások Kifizetések 
 Az át nem 
vihető 
kötelezettség
vállalások 
megszüntetés
e Év végén 
fennálló 
kötelezettsé
gvállalásokÉv végén 
fennálló 
kötelezettség
vállalások 
összesen 
01 Gazdasági és pénzügyek 582 (9) (143) 429 535 (341) 0 194 623 
02 Vállalkozáspolitika 2 155 (31) (850) 1 274 1 236 (421) 0 814 2 088 03 Versenypolitika 7 0 (6) 0 94 (86) 0 8 8 04 Foglalkoztatási és szociális ügyek 29 625 (40) (11 226) 18 359 11 782 (473) 0 11 309 29 668 
05 
Mezőgazdaság és vidékfejlesztés  22 357 (76) (11 972) 10 308 59 514 (45 975) 0 13 539 23 847 
06 Mobilitás és közlekedés 2 809 (100) (879) 1 830 1 713 (226) 0 1 487 3 317 07 Környezetvédelem és éghajlat-politika 898 (11) (243) 645 496 (138) 0 358 1 003 
08 Kutatás 9 200 (170) (2 983) 6 047 7 059 (2 324) 0 4 734 10 781 
09 Információs társadalom és média 2 269 (51) (782) 1 436 1 878 (720) 0 1 158 2 594 
10 Közvetlen kutatás 184 (13) (114) 57 494 (352) 0 142 199 
11 Tengerügyek és halászat 2 062 (33) (538) 1 490 1 007 (207) 0 800 2 290 
12 Belső piac 22 (2) (16) 4 101 (83) 0 18 21 
13 Regionális politika 108 413 (498) (36 781) 71 133 42 647 (1 473) (1) 41 174 112 307 14 Adóügy és vámunió 92 (13) (55) 24 144 (75) 0 69 93 15 Oktatás és kultúra 1 921 (53) (839) 1 028 3 088 (1 921) 0 1 167 2 195 16 Tájékoztatás  122 (13) (86) 24 265 (170) 0 95 119 17 Egészségügy és fogyasztóvédelem  719 (81) (317) 321 639 (318) 0 321 642 
18 Belügy 1 458 (235) (268) 954 1 290 (567) 0 723 1 677 
19 Külkapcsolatok 10 232 (528) (2 379) 7 324 4 872 (854) 0 4 018 11 343 20 Kereskedelem 20 (1) (13) 6 104 (93) 0 12 18 21 Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok 3 281 (119) (970) 2 192 1 719 (459) 0 1 260 3 453 
22 Bővítés 2 864 (16) (769) 2 079 1 135 (175) (1) 960 3 039 
23 Humanitárius segítségnyújtás 670 (4) (417) 248 1 294 (711) 0 583 831 24 A csalás elleni küzdelem 34 (7) (15) 12 79 (56) 0 23 35 25 Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás 19 (3) (15) 0 196 (179) 0 17 17 
26 Igazgatás 184 (12) (161) 11 1 149 (988) 0 160 171 
Költségvetés 9 (1) (9) 0 61 (52) 0 8 8 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
140 
 28 Ellen őrzés 1 0 (1) 0 12 (11) 0 1 1 
29 Statisztika 115 (9) (45) 61 135 (82) 0 53 114 30 
Ellátások és járulékos költségek  0 0 0 0 1 318 (1 318) 0 0 0 
31 Nyelvi szolgálatok 24 (1) (22) 0 435 (411) 0 24 24 32 Energiaügy 4 522 (12) (622) 3 888 731 (102) 0 629 4 518 33 A jog érvényesülése 181 (34) (67) 80 222 (122) 0 99 179 90 Egyéb intézmények 397 (57) (325) 15 3 841 (3 272) 4 573 588 
Összesen 207 443 (2 234) (73 930) 131 279 151 284 (64 754) 1 86 531 217 810 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
141 
 3.10. A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA 
SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK szerinti bontásban  
 millió EUR 
Szakpolitikai terület 2006 el őtt 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Összesen 
01 Gazdasági és pénzügyek 11 35 10 0 20 167 185 194 623 
02 Vállalkozáspolitika 10 5 17 97 101 546 498 814 2 088 
03 Versenypolitika 0000  0008  8  
04 Foglalkoztatási és szociális ügyek 384 1 507 57 267 1 241 5 457 9 446 11 309 29 668 
05 Mezőgazdaság és vidékfejlesztés 7 456 0 2 152 1 437 8 254 13 539 23 847 
06 Mobilitás és közlekedés 15 27 124 103 271 494 797 1 487 3 317 
07 Környezetvédelem és éghajlat-politika 9 12 57 88 138 151 189 358 1 003 
08 Kutatás 114 73 177 381 814 1 728 2 760 4 734 10 781 
09 Információs társadalom és média 12 8 31 83 207 372 724 1 158 2 594 
10 Közvetlen kutatás 0 3 1 10 10 11 21 142 199 
11 Tengerügyek és halászat 51 271 5 18 71 411 663 800 2 290 
12 Belső piac 0000  013 1 8  2 1  
13 Regionális politika 836 5 328 21 1 875 7 437 20 613 35 024 41 174 112 307 
14 Adóügy és vámunió 0000  04 2 0 6 9  9 3  
15 Oktatás és kultúra 2 0 47 77 150 255 497 1 167 2 195 
16 Tájékoztatás  0000  16 1 7 9 5  1 1 9  
17 Egészségügy és fogyasztóvédelem  9 3 7 43 42 83 133 321 642 
18 Belügy 4 0 17 64 208 249 412 723 1 677 
19 Külkapcsolatok 266 235 498 846 1 236 1 725 2 518 4 018 11 343 
20 Kereskedelem 0000  024 1 2  1 8  
21 Fejlesztés és az AKCS-államokkal 
fenntartott kapcsolatok 113 63 71 193 365 578 810 1 260 3 453 
22 Bővítés 69 86 129 236 310 513 735 960 3 039 
23 Humanitárius segítségnyújtás 0 1 1 9 16 58 163 583 831 
24 A csalás elleni küzdelem 0011  226 2 3  3 5  
25 Bizottsági szakpolitikai koordináció és 
jogi tanácsadás 0000  000 1 7  1 7  
26 Igazgatás 0000  00 11 160 171 
27 Költségvetés 0000  0008  8  
28 Ellen őrzés 0000  0001  1  
29 Statisztika 2 2 1 1 3 17 36 53 114 
30 Ellátások és járulékos költségek 0000  0000  0  
31 Nyelvi szolgálatok 0000  000 2 4  2 4  
32 Energiaügy 60 43 28 101 1 365 1 671 621 629 4 518 
33 A jog érvényesülése 0 0 1 4 12 18 45 99 179 
90 Egyéb intézmények 0000  00 1 5 5 7 3  5 8 8  
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
142 
 Összesen 1 975 8 159 1 304 4 498 14 171 36 568 64 606 86 531 217 810 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
143 
 4.1. ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELE K VÉGREHAJTÁSÁRÓL INTÉZMÉNYEK SZERINTI 
BONTÁSBAN  
 millió EUR 
Intézmény Bevételi 
előirányzatok Megállapított követelések Bevételek Befolyt 
összegek  Kintlév őség
ek 
 Eredeti Végleges Tárgyév Áthozatal Összesen Tárgyévi 
jogosultság
okból Áthozott 
jogosultságo
k ból Összese
n a 
költségvet
és %-
ában  
Európai Parlament 147 147 174 26 200 172 4 176 119,41 % 25 
Európai Tanács és Tanács 58 58 99 11 109 88 10 98 168,80 % 11 
Bizottság 128 761 135 431 137 081 13 342 150 423 134 783 4 066 138 849 102,52 % 11 573 
Bíróság 44 44 51 0 51 51 0 51 115,64 % 0 
Számvev őszék 21 21 19 0 19 19 0 19 90,58 % 0 
Gazdasági és Szociális Bizottság 12 12 16 0 16 16 0 16 133,47 % 0 
Régiók Bizottsága 8 8 20 0 20 20 0 20 250,50 % 0 
Ombudsman 1 1 1 0 1 1 0 1 97,10 % 0 
Európai adatvédelmi biztos 1 1 1 0 1 1 0 1 77,36 % 0 
Európai Külügyi Szolgálat 35 35 309 0 310 309 0 309 889,83 % 0 
Összesen 129 088 135 758 137 771 13 379 151 150 135 460 4 080 139 541 102,79 % 11 610 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
144 
 4.2. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI EL ŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYEK 
SZERINTI BONTÁSBAN  
Kötelezettségvállalási el őirányzatok 
millió EUR 
Kötelezettségvállalások Átvitt el őirányzatok Megszűnő előirányzatok  
Intézmény Engedélyeze
tt 
kötelezettségv
állalási  
előirányzato
k Az adott 
év 
előirány
zataiból Áthozott 
összege
kből Címzett 
bevételek
ből Összesen % Címzett 
bevételek
ből Határoza
ttal átvitt 
összegekÖsszes
en % Az adott 
év 
költségv
etési 
előirány
zataibólÁthozott 
összegekb ől Címzett 
bevétel  Összes
en % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/
1 
Európai Parlament 1 862 1 693 22 116 1 831 98,32 % 6 0 6 0,34 % 25 0 0 25 1,33 % 
Európai Tanács és Tanács 612 490 0 42 532 86,89 % 36 0 36 5,92 % 44 0 0 44 7,19 % 
Bizottság 151 094 144 390 279 2 774 147 443 97,58 % 3 077 31 3 108 2,06 % 543 0 0 543 0,36 % 
Bíróság 351 344 0 1 345 98,36 % 1 0 1 0,28 % 5 0 0 5 1,36 % 
Számvev őszék 143 137 0 0 138 96,12 % 0 0 0 0,30 % 5 0 0 5 3,59 % 
Gazdasági és Szociális 
Bizottság 133 125 0 4 128 96,62 % 0 0 0 0,25 % 4 0 0 4 3,13 % 
Régiók Bizottsága 99 85 0 12 97 98,43 % 0 0 0 0,03 % 2 0 0 2 1,54 % 
Ombudsman 10 9 0 0 9 95,86 % 0 0 0 0,02 % 0 0 0 0 4,12 % 
Európai adatvédelmi 
biztos 8 7 0 0 7 95,21 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 4,79 % 
Európai Külügyi Szolgálat 767 486 0 268 754 98,37 % 10 0 10 1,26 % 3 0 0 3 0,37 % 
Összesen155 077 147 766 300 3 218 151 28497,55 
%3 131 31 3 162 2,04 %631 0 0 631 0,41 % 
       
Kifizetési el őirányzatok   
      millió EUR  
Kifizetések Átvitt el őirányzatok Megszűnő előirányzatok  
Intézmény Engedélyez
ett kifizetési 
előirányzat
ok Az adott 
év 
előirány
zataiból Átho
zott 
össze
gekb
őlCímzett 
bevételek
ből Összesen % Automati
kusan 
átvitt 
összegekHatározat
tal átvitt 
összegekCímzett  
bevétele
kből Összese
n % Az adott 
év 
előirány
zataibólÁthozo
tt 
összeg
ekbőlCímzett 
bevétel  Összese
n % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/
1 12 13 14 15=12+1
3+14 16=15/
1 
Európai Parlament 2 092 1 388 214 22 1 623 77,58 % 305 0 108 413 19,76 
%25 31 0 56 2,67 % 
Európai Tanács és Tanács 661 444 36 44 524 79,31 % 46 0 41 87 13,13 
%44 6 0 50 7,56 % 
Bizottság 139 268 131 722 605 2 759 135 087 97,00 % 458 36 3 533 4 028 2,89 % 78 76 0 154 0,11 % 
Bíróság 369 326 16 1 343 92,92 % 18 0 1 19 5,15 % 52 0 7  1,93 % 
Számvev őszék 156 125 11 0 136 87,11 % 13 0 0 13 8,41 % 52 0 7  4,48 % 
Gazdasági és Szociális 
Bizottság 141 117 7 4 127 90,15 % 8 0 1 9 6,19 % 41 0 5  3,66 % 
Régiók Bizottsága 108 77 7 12 96 89,53 % 8 0 0 8 7,37 % 22 0 3  3,10 % 
Ombudsman 10 8 1 0 9 89,11 % 1 0 0 1 6,74 % 00 0 0  4,15 % 
Európai adatvédelmi 
biztos 9 6 1 0 7 81,28 % 1 0 0 1 10,68 
%00 0 1  8,05 % 
Európai Külügyi Szolgálat 831 444 49 238 731 88,06 % 42 0 46 88 10,58 
%38 0 1 1  1,36 % 
Összesen 143 644 134 656 946 3 081 138 683 96,55 
%900 36 3 730 4 666 3,25 % 166 128 0 295 0,21 % 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
145 
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 146 4.3. AZ ÜGYNÖKSÉGEK BEVÉTELEI: KÖLTSÉGVETÉSI 
ELŐREJELZÉSEK, JOGOSULTSÁGO K ÉS BEFOLYT ÖSSZEGEK millió EUR
Ügynökség Előre 
jelzett 
bevételi 
költségvet
és Megállapított 
követelések Befolyt 
összegek Kintlév ősége
k A 
finanszíro
zó bizottsági  
szakpoliti
kai terület
Európai Energiaszabályozói Együttm űködési 
Ügynökség  7 7 7 0 06 
Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal 7 2 2 0 18 
Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 150 116 115 1 06 
Frontex  90 76 76 0 18 
Európai Szakképzésfejlesztési Központ  19 20 20 1 15 
Európai Rend őrakadémia  8 9 9 0 18 
Európai Vegyianyag-ügynökség 33 35 35 0 02 
Európai Betegségmegel őzési és Járványvédelmi 
Központ 58 58 58 0 17 
Kábítószer és Kábítószerfügg őség Európai 
Megfigyel őközpontja  16 16 16 0 18 
Európai Bankhatóság 21 19 19 0 12 
Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-
hatóság 16 14 14 0 12 
Európai Környezetvédelmi Ügynökség  42 52 51 1 07 
Európai Rend őrségi Hivatal 84 83 83 0 18 
Európai Értékpapír-piaci Hatóság 20 19 19 0 12 Közösségi Halászati Ellen őrző Hivatal
 10 10 10 0 11 
Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság  77 77 77 0 17 
Nemek Közötti Egyenl őség Európai Intézete 8 8 8 0 04 
Európai GNSS Ügynökség  13 21 21 0 06 
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 344 379 379 0 08 
Eurojust 33 33 33 0 18 
Európai Tengerbiztonsági Ügynökség  59 54 53 0 06 
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 175 176 176 0 12 
Európai Gyógyszerügynökség  222 254 224 31 02 
Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 8 8 8 0 09 
Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók 
Testülete – Hivatal 3 3 3 0 09 
Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 21 21 21 0 18 
Európai Vasúti Ügynökség  26 26 26 0 06 
Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi 
Ügynökség 15 15 15 0 04 
Európai Innovációs és Technológiai Intézet 78 77 77 0 15 
Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja  48 49 45 4 15 
Európai Képzési Alapítvány  21 20 20 0 15 
Közösségi Növényfajta-hivatal  13 13 13 0 17 
Európai Alapítvány az Élet- és 
Munkakörülmények Javításáért  21 21 21 0 04 
Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó 
Ügynökség 50 50 50 0 15 
Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 16 17 17 0 06 
Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó 
Ügynöksége  39 39 39 0 08 
Kutatási Végrehajtó Ügynökség  46 47 47 0 08 
Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 7 7 7 0 17 
A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó 
Hivatala 10 10 10 0 06 
Összesen  1 936 1 963 1 925 38
 
   millió EUR
A bevétel típusa Előre jelzett 
bevételi 
költségvetés Megállapított 
követelések Befolyt 
összegek Kintlév őség
ek 
Bizottság általi támogatás 1 304 1 276 1 272 5 
Díjakból származó bevételek 465 490 460 30 
Egyéb bevételek 168 197 193 4 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 147 Összesen  1 936 1 963 1 925 38
 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 148   4.4. KÖTELEZETTSÉGVÁLLAL ÁSI ÉS KIFIZETÉSI EL ŐIRÁNYZATOK 
ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN  
 millió EUR 
Kötelezettségvállalási 
előirányzatok  Kifizetési el őirányzatok  
Ügynökség  Előirányz
atok Kötelezet
tségválla
lások Áthozott Előirányz
atok Megtett 
kifizetés
ek Áthozott 
Európai Energiaszabályozói 
Együttm űködési Ügynökség  7 7 0 8 5 2 
Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal 7 5 0 6 2 2 
Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 164 132 27 176 117 53 Frontex 90 89 1 128 99 22 
Európai Szakképzésfejlesztési Központ  22 21 1 22 19 3 
Európai Rend őrakadémia  9 8 0 11 8 2 
Európai Vegyianyag-ügynökség 99 96 0 113 94 15 Európai Betegségmegel őzési és 
Járványvédelmi Központ
 58 55 0 69 55 10 
Kábítószer és Kábítószerfügg őség Európai 
Megfigyel őközpontja  17 16 0 17 16 0 
Európai Bankhatóság 21 18 0 22 13 7 
Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság 16 14 0 16 11 4 
Európai Környezetvédelmi Ügynökség 69 52 16 73 45 27 
Európai Rend őrségi Hivatal 85 84 1 100 79 17 
Európai Értékpapír-piaci Hatóság 20 17 0 22 15 4 
Közösségi Halászati Ellen őrző Hivatal  9 9 0 11 10 1 
Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság  79 78 0 90 80 9 
Nemek Közötti Egyenl őség Európai 
Intézete 8 7 0 11 8 2 
Európai GNSS Ügynökség  106 58 47 55 33 22 
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai 
Közös Vállalkozás 1 482 1 482 0 384 362 7 
Eurojust  35 34 1 41 35 5 
Európai Tengerbiztonsági Ügynökség  57 53 1 61 53 2 
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 429 189 0 461 180 37 
Európai Gyógyszerügynökség  226 222 0 262 215 41 
Európai Hálózat- és Információbiztonsági 
Ügynökség  8 8 0 9 9 1 
Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók 
Testülete – Hivatal 3 3 0 3 2 1 
Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 21 21 0 28 23 5 
Európai Vasúti Ügynökség  26 25 0 30 26 2 
Európai Munkahelyi Biztonsági és 
Egészségvédelmi Ügynökség 17 15 1 20 15 5 
Európai Innovációs és Technológiai Intézet 97 95 0 83 71 7 
Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 48 42 0 52 41 4 
Európai Képzési Alapítvány  20 20 0 21 20 1 
Közösségi Növényfajta-hivatal  14 13 0 14 12 0 
Európai Alapítvány az Élet- és 
Munkakörülmények Javításáért 22 21 0 26 20 5 
Oktatási, Audiovizuális és Kulturális 
Végrehajtó Ügynökség  50 49 0 55 48 6 
Versenyképességi és Innovációs 
Végrehajtó Hivatal  17 16 0 18 16 1 
Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó 
Ügynöksége 39 38 0 41 38 2 
Kutatási Végrehajtó Ügynökség 46 44 0 50 43 4 
Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó 
Ügynökség 7 7 0 8 7 1 
A Transzeurópai Kö zlekedési Hálózat 
Végrehajtó Hivatala 10 10 0 11 9 1 
Összesen  3 559 3 175 97 2 627 1 952 338
 
 
Kötelezettségvállalási el őirányzatok Kifizetési el őirányzatok Kiadás típusa 
Előirányzato
k Kötelezetts
égvállalásokÁthozott Előirányzato
k Kifizetések Áthozott 
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 149   Személyzet 813 781 2 829 777 18 
Igazgatási kiadások 305 292 1 377 277 79 
Működési kiadások 2 442 2 102 95 1 421 899 242 
Összesen 3 559 3 175 97 2 627 1 952 338
Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2012 
 150    
 
 
 
 4.5. KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY  AZ ÜGYNÖKSÉGEKKEL EGYÜTT 
millió EUR
 EURÓPAI 
UNIÓ  
ÜGYNÖKSÉGE
K Az 
ügynökségekne
k nyújtott 
támogatások 
kiszűrése ÖSSZESEN 
A pénzügyi év bevétele 139 541 1 925 (1 272) 140 194
A folyó év el őirányzataiból 
eszközölt kifizetések (137 738) (1 739) 1 272 (138 205)
Az N+1. évre átvitt kifizetési 
előirányzatok (936) (338) 0 (1 274)
Az N-1. évr ől áthozott, fel nem 
használt el őirányzatok 
megszüntetése 92 171 0 263
Az évre elszámolt 
árfolyamkülönbségek  60 (8) 0 52
Költségvetési eredmény 1 019 12 0 1 031