Végül, összhangban a 2016. áprilisi „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című közleménnyel, az ETIAS kiépítéséhez fel kell használni az EES számára kifejlesztett hardver- és szoftverelemeket. Ezt a megközelítést követik az információs rendszerek interoperabilitására vonatkozó jogalkotási javaslatok is. A közös személyazonosítóadat-tárat és az európai keresőportált az informatikai rendszerek interoperabilitására vonatkozó jogalkotási javaslatokban tervezetteknek megfelelően műszakilag az EES/ETIAS elemeinek a segítségével fejlesztenék ki.

Amint a társjogalkotók politikai megállapodásra jutnak az átdolgozott Eurodac-rendeletről, az átdolgozott Eurodac-rendeletet ki kell majd egészíteni azokkal a módosításokkal, amelyek az Eurodac ETIAS rendszerhez történő csatlakoztatásához szükségesek. Ezenfelül, amint a társjogalkotók elfogadják a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén alkalmazott információs rendszerek interoperabilitására vonatkozó bizottsági jogalkotási javaslatokat, és az átdolgozott Eurodac-rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó politikai megállapodást követően a Bizottság ugyanezt a megközelítést fogja alkalmazni az Eurodac és az említett információs rendszerek interoperabilitásának biztosításához szükséges módosítások tekintetében is.

Emellett az EES-rendelet és az ETIAS-rendelet elfogadását követően összhangba kell hozni az EES és az ETIAS rendszerét annak érdekében, hogy az EES és a VIS a határellenőrzési eljárás és a határátlépések EES-beli nyilvántartása céljából integrált legyen. Ez észszerűsíti és egyszerűsíti a határőrök munkáját azáltal, hogy egységesebb határellenőrzési eljárást vezet be a rövid távú tartózkodás céljából belépő valamennyi harmadik országbeli állampolgár esetében.

Negyedszer, a kezdeményezés további célja, hogy módosítsa a VIS-rendeletet annak érdekében, hogy lehetővé tegye a VIS számára az ETIAS-lekérdezések fogadását, feldolgozását és megválaszolását. Bár 2018 májusában a Bizottság javaslatot nyújtott be a VIS-rendeletnek a VIS-adatbázis fejlesztése érdekében történő módosítására, jelen kezdeményezés a jelenleg hatályos VIS-rendelet tekintetében terjeszt elő módosításokat, mivel a továbbfejlesztett VIS-re vonatkozó javaslatról folytatott tárgyalások nincsenek kellően előrehaladott állapotban. Ha először mégis a VIS-rendelet módosítására irányuló javaslatot fogadják el, szükségessé válhat a jelen javaslat néhány technikai módosítása e javaslat és a VIS-rendelet módosított változata közötti összhang biztosítása érdekében. Ha viszont ez a javaslat kerül előbb elfogadásra, akkor elfogadása előtt a VIS-rendeletjavaslatba kell majd adott esetben néhány technikai jellegű módosítást bevezetni.

E kezdeményezés először is meghatározza az ECRIS-TCN rendszerről szóló rendelet módosításait, mely rendeletre vonatkozóan a társjogalkotók nemrégiben jutottak „elvi megállapodásra”. Így a társjogalkotók által az ETIAS-rendeletben kifejezett szándékkal összhangban most már lehetőség van az ETIAS rendszer és az ECRIS-TCN közötti kapcsolatra vonatkozó szükséges rendelkezéseknek az ETIAS-ba történő beillesztésére, valamint az ECRIS-TCN ennek megfelelő módosítására.

Ugyanakkor az ETIAS-javaslat elfogadásának időpontjában a maihoz képest eltérő volt a helyzet az ETIAS által lekérdezett különböző uniós információs rendszerek tekintetében. Az ETIAS-javaslat elfogadásának időpontjában két másik, új uniós információs rendszerre vonatkozó javaslat is napirenden volt: folyamatban voltak a határregisztrációs rendszerről szóló rendelettel kapcsolatos eszmecserék, és küszöbön állt az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerre (a továbbiakban: ECRIS-TCN) vonatkozó javaslat előterjesztése. Ami a meglévő információs rendszereket illeti, a SIS-t létrehozó jogi aktusok szövege a SIS jogi keretének 2016 decemberében javasolt és a társjogalkotók által végül 2018. novemberben elfogadott módosítása miatt változásokon ment át. A Bizottság a közös európai menekültügyi rendszer reformjának részeként javaslatot tett az Eurodac-rendelet átdolgozására is, ezt a javaslatot azonban a mai napig még nem fogadták el a társjogalkotók.

Az ETIAS meg fogja szüntetni a vízumkötelezettség alá nem eső utasok külső határátlépései tekintetében fennálló információhiányt. A rendszer azt megelőzően dönt arról, hogy a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok kaphatnak-e utazási engedélyt, hogy azok megkezdték volna a schengeni térségbe történő utazásukat, illetve arról is, hogy beutazásuk jelent-e biztonsági, irreguláris migrációval kapcsolatos, illetve magas szintű járványügyi kockázatot. Az ETIAS továbbá biztosítja az utazókat arról, hogy zavartalanul léphetik át a határokat. Szükség esetén az ETIAS utazási engedélyt az ETIAS nemzeti egységei is megtagadhatják.

Az ETIAS létrehozása azon közelmúltban tett, uniós szintű erőfeszítések közé tartozik, amelyek célja a polgárok biztonságának fokozása és az irreguláris migráció megelőzése a nyitott Európában, a külső határok igazgatásának biztosítása és folyamatos erősítése mellett,. Juncker elnök az Unió helyzetéről szóló 2016. évi értékelő beszédben jelentette be a rendszer létrehozását és vázolta fel hátterét: „Meg fogjuk védeni határainkat az azokat átlépő összes személyre alkalmazandó szigorú ellenőrzés segítségével. Minden alkalommal, amikor valaki az Unió területére lép vagy elhagyja azt, rögzítjük a határátlépés időpontját, helyét és okát. [2016] novemberig előterjesztjük az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerre vonatkozó javaslatot egy olyan automatizált rendszer létrehozása céljából, amely meghatározza, hogy ki léphet be Európa területére. Ilyen módon már azelőtt tudni fogjuk, hogy ki utazik Európába, mielőtt az érintett személy Európa területére érkezne.”

Az EUMSZ-nek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésről és a határozatok végrehajtásáról szóló 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja egyúttal az ECRIS-TCN rendszerre vonatkozó javaslat jogalapja is, amely javaslatról már politikai megállapodás született a társjogalkotók között. Ezért az említett rendelkezés az ECRIS-TCN rendelet módosítását tartalmazó e javaslatnak is jogalapja, feltételezve, hogy az ECRIS-TCN rendelet elfogadásra kerül.

Az EUMSZ említett két rendelkezése a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról szóló (EU) 2018/1862 rendelet elfogadásának jogalapjaként szolgált. Így egyúttal az említett rendelet módosítására irányuló jelen javaslat jogalapjaként is szolgálnak.

Az ETIAS-rendelettel összhangban ez a javaslat olyan módosításokat vezet be az uniós információs rendszereket létrehozó jogi aktusokba, amelyek szükségesek az ETIAS-hoz való kapcsolatuk megállapításához. Beilleszti továbbá magába az ETIAS-rendeletbe az ezeknek megfelelő rendelkezéseket.

Mivel a jelen javaslat nem tartalmaz új szakpolitikai elemeket, csupán korlátozott technikai változtatásokat vezet be, amelyek az ETIAS-rendeletben már megállapított rendelkezéseket tükrözik, nincs szükség hatásvizsgálatra.

Ez a javaslat csak korlátozott technikai változtatásokat vezet be, amelyek az ETIAS-rendeletben már megállapított rendelkezéseket tükrözik. Ezek a korlátozott technikai kiigazítások nem indokolják az érdekelt felekkel való külön konzultációt.

Az ETIAS rendszerre vonatkozó javaslat kidolgozására egy megvalósíthatósági tanulmány nyomán került sor. E tanulmány részeként a Bizottság összegyűjtötte a tagállami határellenőrzési és biztonsági szakértők véleményét. Ezenkívül az ETIAS rendszerre vonatkozó javaslat főbb elemeit egy interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport keretében vitatták meg, amelyet a 2016. április 6-i, megerősített és intelligens uniós határellenőrzésről szóló közlemény nyomon követéseként hoztak létre. Konzultációra került sor a légi, tengeri és vasúti fuvarozók képviselőivel, valamint a külső szárazföldi határokkal rendelkező uniós tagállamok képviselőivel is. A megvalósíthatósági tanulmány részeként az Alapjogi Ügynökséggel is sor került egyeztetésre.

Bulgária és Románia: A SIS (rendőrségi együttműködés) tekintetében ez a rendeletjavaslat a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. A rendeletjavaslatot a 2010. június 29-i 2010/365/EU tanácsi határozattal összefüggésben kell értelmezni, amely alapján bizonyos korlátozásokkal Bulgária és Románia tekintetében is alkalmazni kell a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseit. Az ECRIS-TCN tekintetében Bulgária és Románia nem különbözik a többi tagállamtól.

(18)A rendelet azon rendelkezései tekintetében, amelyek a SIS-nek az (EU) 2018/1862 rendelet által szabályozott területeire vonatkoznak, Ciprus és Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. Horvátország tekintetében e rendeletet az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal összefüggésben kell értelmezni, amely alapján bizonyos korlátozásokkal Horvátország tekintetében is alkalmazni kell a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseit.

(17)A rendelet azon rendelkezései tekintetében, amelyek a SIS-nek az (EU) 2018/1862 rendelet által szabályozott területeire vonatkoznak, ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül. E tekintetben e rendeletet a 2010/365/EU tanácsi határozattal és az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal összefüggésben kell értelmezni, amely alapján bizonyos korlátozásokkal Bulgária és Románia tekintetében is alkalmazni kell a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseit.

(7)A technikai szabályokat úgy kell meghatározni, hogy azok lehetővé tegyék az ETIAS számára annak rendszeres és automatikus ellenőrzését más rendszerekben, hogy a kérelemfájlok megőrzésének az (EU) 2018/1240 rendeletben meghatározott feltételei továbbra is teljesülnek-e.

(2)Az (EU) 2018/1240 rendelet 11. cikkében említett automatizált feldolgozás lehetővé teszi az említett rendelet 20., 23., cikkében, 24. cikke (6) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában, 41. cikkében és 54. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt ellenőrzéseket és a 22., 23. és 26. cikkében előírt utólagos ellenőrzéseket.

„(1a)[A közös személyazonosítóadat-tár tartalmazza az (1) bekezdés b) és c) pontjában és a (2) bekezdésben említett adatokat, valamint az (1) bekezdés a) pontjában említett következő adatokat: vezetéknév (családnév); utónév vagy utónevek; születési idő; születési hely (város és ország); állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; a személy úti okmányának (okmányainak) típusa és száma, és a kiállító hatóság neve; valamint adott esetben korábbi nevek, álnév/álnevek és/vagy felvett név/nevek, továbbá az (1) bekezdés c) pontjában említett esetekben az ítélethozatal szerinti tagállam kódja. A fennmaradó ECRIS-TCN adatokat az ECRIS-TCN központi rendszerben kell tárolni.]”.

Az 5. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja kivételével, e rendelet harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó rendelkezéseit az Unió azon polgáraira is alkalmazni kell, akik valamely harmadik ország állampolgárságával is rendelkeznek, és akik a tagállamokban hozott ítéletek hatálya alá tartoznak.”.

6.A II. fejezet a következő cikkel egészül ki:

„7a. cikk

Az ECRIS-TCN rendszer felhasználása ETIAS-ellenőrzések céljára

(1)Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségen belül az (EU) 2018/1240 rendelet 7. cikkének megfelelően létrehozott ETIAS központi egység az (EU) 2018/1240 rendelet által ráruházott feladatainak ellátása céljából jogosult hozzáférni a [közös személyazonosítóadat-tárban] rögzített ECRIS-TCN adatokhoz és lekérdezni azokat. Azonban kizárólag az olyan adatrekordokhoz férhet hozzá, amelyeket e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban megjelöléssel láttak el.

(2)A [közös személyazonosítóadat-tárat] össze kell kapcsolni az (EU) 2018/1240 rendelet 11. cikkében említett eszközzel, hogy lehetővé tegye az abban a cikkben említett automatikus feldolgozást.

(3)Az (EU) 2018/1240 rendelet 24. cikkének sérelme nélkül, az (EU) 2018/1240 rendelet 11. cikkében említett automatizált feldolgozásnak lehetővé kell tennie az említett rendelet 20. cikkében előírt ellenőrzéseket, valamint az annak 22. és 26. cikkében előírt utólagos ellenőrzéseket.

Az (EU) 2018/1240 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének n) pontjában előírt ellenőrzések elvégzése céljából, az ETIAS központi rendszer az (EU) 2018/1240 rendelet 11. cikkében említett eszközt használja arra, hogy e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján és az (EU) 2018/1240 rendelet 11. cikkének (8) bekezdésével összhangban, valamint a II. mellékletben felsorolt megfelelések felhasználásával összehasonlítsa az ETIAS-ban tárolt adatokat az ECRIS-TCN-rendszerben [a közös személyazonosítóadat-tárban] megjelölt adatokkal.”.

7.A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2) Az (1) bekezdésben említett adatmegőrzési időszak lejártakor az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága törli a Központi Rendszerből [és a közös személyazonosítóadat-tárból] az adatrekordot, így bármely ujjnyomatot, arcképmást vagy az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett megjelölést. Azokban az esetekben, amikor terrorista bűncselekmény vagy az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett egyéb súlyos bűncselekmény miatti ítélettel kapcsolatos adatokat törölnek a nemzeti bűnügyi nyilvántartásból, azonban megőrzik az ugyanazon személy más ítéleteire vonatkozó információkat, kizárólag az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett megjelölést kell törölni az adatrekordból. E törlésre lehetőség szerint automatikusan, de mindenképpen legkésőbb egy hónappal a megőrzési időszak lejárta után kerül sor.”.

8.A 22. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A Központi Rendszerbe [és a közös személyazonosítóadat-tárba] bevitt adatok kizárólag a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó bűnügyi nyilvántartási információkat őrző tagállam(ok) azonosítása céljából, vagy a határigazgatás [, valamint az ECRIS-TCN rendszerben nyilvántartásba vett személyek személyazonossága helyes megállapításának elősegítése és támogatása] céljából kezelhetők.”.

9.A 30. cikk (4) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az eu-LISA – anélkül, hogy egyedi azonosítást tenne lehetővé – havonta statisztikákat nyújt be a Bizottságnak az ECRIS-TCN rendszer és az ECRIS referenciaalkalmazás útján a bűnügyi nyilvántartásokból gyűjtött információk rögzítéséről, tárolásáról és cseréjéről, beleértve az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megjelölést tartalmazó adatrekordokat.”.

10.A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„29a. cikk

Naplózás az ETIAS céljából

Az e rendelet 7a. cikkében felsorolt lekérdezések vonatkozásában az (EU) 2018/1240 rendelet 69. cikkével összhangban meg kell őrizni [a közös személyazonosítóadat-tárban] és az ETIAS-ban végzett minden egyes ECRIS-TCN adatkezelési műveletet rögzítő naplófájlokat.”.