ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.11.

A fentiekkel összhangban az EGSZB támogatja a jelenlegi javaslatokban szereplő környezeti megközelítést. Holisztikus szemszögből nézve azonban az EGSZB továbbra is elvárja, hogy a globális összhangot is szem előtt tartsák. Ezzel összefüggésben üdvözlendő, hogy a tervezet tartalmazza a szociális jogok európai pillérében rögzített elveket is, melyek megkövetelik, hogy a gazdasági tevékenységet az alapvető nemzetközi társadalmi és munkaügyi garanciákkal, valamint a számviteli standardokkal összhangban végezzék. Ugyanakkor – az elsőként említett normákkal kapcsolatban – fel kell ismerni azt is, hogy ezek csak alapvető garanciák, ezért további lépésekre van szükség. Hasonlóképpen fontos, hogy a jövőben mindent megtegyünk a garanciák szociális fenntarthatósági és irányítási célkitűzések irányába történő kiterjesztése érdekében.
7.4.

A programozási dokumentumok (partnerségi megállapodás, operatív programok) egyszerűsítése üdvözölendő. Az EGSZB különösen a partnerségi megállapodás egyszerűsítésével ért egyet, és úgy véli, hogy a megállapodásnak magas szintű stratégiai dokumentumnak kell lennie. Ezért fontos erőfeszítéseket tenni annak biztosítására, hogy a tagállamok programjai továbbra is összhangban legyenek az Unió prioritásaival, illetve megmaradjon a programok közötti szinergia. Az EGSZB a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egyszerűsítését is üdvözli. Az irányító hatóságok általi túlszabályozás kockázatának elkerülése érdekében az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megfogalmazásába vonja be az európai gazdasági és szociális szereplőket.
4.2.

Az uniós humanitárius segítségnyújtási és önkéntes szolgálati programok összevonásának világos és egyértelmű logikát kell követnie. Az uniós külpolitikák egyes területein egyre nagyobb hangsúlyt kap a biztonság, és a menekültválság is érezteti a hatását. Ez hozzájárulhat ahhoz is, hogy módosul az Európai Szolidaritási Testület jellege, amennyiben azt az Európai Külügyi Szolgálat részeként alkalmazzák. Ez az összevonás egy korábban nem létező életkori választóvonalat is létrehozhat a humanitárius tevékenységek terén.
2.11.

Az EGSZB azzal az elvvel is egyetért, miszerint az EU-val folytatott párbeszéd nélkül a vállalkozók számára nem lenne elérhető több uniós pénzügyi beruházás. Ez a „mottó”, amelyet Carlos Moedas európai biztos nemrégiben egy nyilvános ülésen jelentett be, a vállalkozókkal és a jelöltekkel való közvetlenebb interakció ambiciózus gondolatát jeleníti meg, azonban egyúttal egy nagyon kockázatos szemléletet tükröz: ma még nem világos, hogy milyen forrásokat fognak a jelöltekkel folytatott interjúkhoz rendelni, és az egész folyamatnak továbbra is hatékonynak kell lennie. Az EGSZB azonban készen áll ezen új megközelítés támogatására, és tagjainak szaktudása és a tagjait segítő civil társadalmi szervezetek támogatása révén még a segítségét is felajánlja a folyamattal kapcsolatos együttműködéshez.
4.13.

Az EGSZB kéri, hogy a programok esetében hajtsák végre a legutóbbi költségvetési rendelet új rendelkezéseit, mivel azok különösen fontosak a civil társadalom, például a természetbeni társfinanszírozás igénybevétele, valamint az önkéntes munka támogatható költségként való értékelése szempontjából. Azt is megismétli, hogy korlátozni kell a társfinanszírozás igénybevételét és fokozni kell az egyszerűsítési intézkedések, többek között az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek alkalmazását. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be a civil társadalmi szervezeteket az e szabályok végrehajtására vonatkozó iránymutatások kidolgozásába és nyomon követésébe. Ezenfelül arra kéri a nemzeti kormányokat, hogy az állami finanszírozású programjaikba foglaljanak bele társfinanszírozásra, köztük önkéntes munkára vonatkozó rendelkezéseket is.
4.15.

A (27) preambulumbekezdés ezért nagyon helyesen kitér a jog végrehajtásának szempontjaira is, ideértve a nyomonkövetési és az engedélyezési eljárást, a környezetvédelmi ellenőrzések minőségét és a jogérvényesítési mechanizmust is. A javaslat 12. cikke szerint az e célokhoz való hozzájárulásuk ismeretében a környezeti jog alkalmazására és végrehajtására létrehozott európai uniós hálózat (IMPEL), az Ügyészek Európai Környezetvédelmi Hálózata (ENPE) és a Bírák Európai Uniós Fóruma a Környezetért (EUFJE) javára „pályázati felhívás kiírása nélkül” is engedélyezni kell támogatások odaítélését, azaz intézményi támogatás nyújtását. Az EGSZB üdvözli ezt a támogatást, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – a javaslat 10. cikkének (5) bekezdésében meghatározott módon – más releváns, az Unió környezetpolitikáját előmozdítani képes társadalmi szereplőket is viszonylag kevés bürokráciával támogatni lehessen.
4.13.

Ahogy azt az Európai Bizottság is hangsúlyozza, a világűr egy globális értékláncnak is részét képezi, amely jelentős változásokon megy keresztül, az űrágazat hagyományos határait egyre tágítva. Az úgynevezett „New Space” forradalmasítja az űrágazatot, nemcsak technológiai szempontból, hanem az üzleti modellek szempontjából is. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Unió aktívan támogassa a teljes űrágazatot, különösen a K+F-et, valamint a világűrágazatban tevékenykedő újonnan indult vállalkozásokat, ideértve az inkubátorházakat is. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a véleményben tárgyalt rendeletben az Európai Bizottság csak annyit jelent be, hogy az űrprogram olyan űrközpontok formájában támogatja a vállalkozások közötti együttműködést, amelyek nemzeti és regionális szinten tömörítik az űrágazati és a digitális technológiával foglalkozó gazdasági szereplőket, de nem szól e központok működéséről és finanszírozásáról.
A monitoringbizottságoknak átláthatóbban kell működniük, több érdemi munkát kell végezniük, és meghatározott irányítási feladatokat is el kell látniuk. A szociális partnereket és a civil szervezeteket a monitoringbizottságok egyenjogú résztvevőinek kell tekinteni, ezért szavazati joggal rendelkező rendes tagoknak kell lenniük A nyomon követésnek azt is biztosítania kell, hogy minden forrás felhasználására az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a nemzetközi emberi jogi normákkal, így az ENSZ gyermekjogi egyezményével (UNCRC) és a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel (UNCRPD) összhangban kerüljön sor, amelyet az Unió és 27 tagállama is ratifikált. Ezenfelül a nyomon követés keretében nemcsak a mennyiségi mutatók alkalmazását, hanem a társadalmi integráció terén elért eredményeket is értékelni kell ( 17 )
Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság meg kívánja védeni a munkavállalói részvétellel kapcsolatban már most is létező jogokat. Az EGSZB úgy véli, hogy a 2001/86/EK irányelv által biztosított eljárással és szabványszabályokkal összhangban a határokon átnyúló átalakulás útján létrejövő vállalkozásokban továbbra is a munkavállalói részvétel valamennyi elemének legalább ugyanolyan szintjét kell alkalmazni, mint a származási tagállam jogszabályaiban lefektetettek ( 28 )
4.5.

A javaslatok szerint a technológiai változás révén a fiatalok előnyre tesznek szert. Azt is meg kell jegyezni azonban, hogy vannak a digitális társadalomból kirekesztett fiatalok is. A fiatalokkal dolgozóknak ismerniük kell a fiatalok technológiahasználatából származó előnyöket és hátrányokat (például mentális egészségi problémák, az álhírek problémája) is.
3.4.

Az EGSZB nagyra értékeli az InvestEU programtól várt főbb nyereségeket is, melyek a következők: olyan eszköz létrehozása, amely elég erős ahhoz, hogy képes legyen folytatni a beruházási tevékenység fellendítését és azt hozzásegítse ahhoz, hogy hosszú távon legalább a 2009 előtti, korábbi szintjén tartsa magát; ezzel egyidejűleg az Unió szintjén közvetlenül kezelt finanszírozási eszközrendszer átláthatóságának és hatékonyságának növelése, és közvetett módon a finanszírozási eszközök végrehajtásának ösztönzése a tagállamok szintjén (ezek közül is azoké, amelyeknél a költségvetési eszközök ilyen módon történő végrehajtása nemigen jár sikerrel); továbbá az EU valódi fejlesztési prioritásainak kezelése és korszerű finanszírozási módszerek alkalmazása ezek megvalósítása során. Az EGSZB azt is fontosnak tartja, hogy az InvestEU program által nyújtott támogatás tartalmának pontos jellegét az európai szemeszter keretében használt mutatók és eszközök függvényében orientálják, a tagállamok nemzeti reformprogramok formájában tett kötelezettségvállalásait is beleértve.
A javaslat az Európai Bizottság Célravezető és hatásos szabályozás programján (REFIT) alapul, amely értékeli, hogy milyen mértékben teljesítette a két irányelv a célkitűzéseit. Az EGSZB megállapítja, hogy a javasolt felülvizsgálat alapos értékelés eredménye, amelynek keretében az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA) átfogó tanulmányt készített (Study for the REFIT evaluation of Directives 2008/106/EC and 2005/45/EC, közzétették 2017 szeptemberében ( 3 ) ), sor került egy nyilvános konzultációra, amelyet egy célzottabb konzultáció is kiegészített, illetve a tagállamok és az iparági felek, nevezetesen a hajótulajdonosok és a tengerészeket képviselő szakszervezetek részvételével célzott workshopokat szerveztek.
2.3.4.

Az EU nukleáris ipara egy olyan globális piacon működik, amely a 2050-ig terjedő időszakban összesen 3 billió EUR értéket képvisel, és félmillió embert foglalkoztat közvetlenül. 129 atomreaktor működik 14 tagállamban, és ezek közül 10 tagállamban új reaktorok építését is tervezik. Világviszonylatban az Unió szabályozza a legfejlettebb jogilag kötelező érvényű előírásokkal a nukleáris biztonságot, és az európai vállalatok jelentős mértékben kiveszik a részüket a globális nukleáris tüzelőanyag-termelésből. („ EESC urges the EU to adopt a more comprehensive nuclear strategy (PINC) ” című, 58/2016 sz. EGSZB-sajtóközlemény, 2016. szeptember 22.)
c)

Ugyanígy kellene eljárni a policiklikus aromás szénhidrogénekkel (PAH) és a különféle olyan, egyéb szennyező anyagokkal, amelyeket még nem követnek nyomon, többek között a hulladékégetőkkel, a hajón szállítással, a szárazföldi járművekkel, munkagépekkel stb. kapcsolatos szennyező anyagokkal is, már csak azért is, mert a tudományos ismeretek és a műszaki kapacitások folyamatos fejlődésének köszönhetően már most is jobb egészség- és ökoszisztéma-védelmet lehetne elérni.
Az EGSZB üdvözli a 2. cikkben rögzített részletes fogalommeghatározásokat, és pozitívumként kiemeli, hogy átfogóan figyelembe vették a környezeti, társadalmi és irányítási szempontokat. Mindez megjelenik majd az új osztályozási rendszer kialakításában is. Ez a szabályozási megközelítés tükröződik az o) pontban, abból a megfontolásból kiindulva, hogy a fenntartható befektetéseknek nemcsak az új osztályozási rendszerről szóló rendeletjavaslat ( 13 ) 2. cikkében szereplő i. alpontban felsorolt környezeti célkitűzéseken kell alapulniuk, hanem meg kell felelniük az ii. és az iii. alpontban foglaltaknak is, amelyek a szociális vetülettel és az irányítással kapcsolatosak. Ezek a rendelkezések azon piaci szereplők tájékoztatási kötelezettségének teljesítését hivatottak elősegíteni, akik már most is beépítenek társadalmi és irányítási tényezőket a befektetési portfólióikba, és az EGSZB véleménye szerint ezek maradéktalan figyelembevétele biztosítja a valódi „zöld osztályozást”.
4.15.

Az EGSZB véleménye szerint a rescEU keretén belül intézményesített formában mozgósítani kell a civil társadalmat, bevonva azt a politikák kidolgozásába és a megelőzésbe, valamint lehetőség szerint a katasztrófákra való reagálásba is. A folyamatba hasonlóképpen be kell vonni az Európai Szolidaritási Testületet is.
3.7.

Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy a folyosó Európai Bizottság által most javasolt kiigazítása vitatott – mind részleteiben, mind a fő vonalakat tekintve. A javaslatot megelőző konzultációs folyamatban több a La Manche csatorna déli részén elhelyezkedő kikötő, valamint a francia kikötők és regionális önkormányzatok szövetsége is megkérdőjelezte azt az úthálózati térképet, melyet a javaslat jórészt átvett. Felvetették, hogy Dunkerque, Calais, Le Havre, Roscoff és Brest kikötőit csatolják be az „Északi-tengeri–mediterrán” folyosó javasolt útvonalába, és módosítsák az „Atlanti” törzshálózati folyosó kiigazítását. Különféle ír érdekcsoportok hasonlóképpen kétségbe vonták az Egyesült Királyságon keresztül haladó „szárazföldi híd” helyébe lépő hosszú tengeri összeköttetés hatékonyságát, mivel rövidebb tengeri útvonalak is rendelkezésre állnak, például Írországból egyes bretagne-i kikötők felé. Kitartottak amellett, hogy – például a romlandó áruk számára – jobban megfelelnek a rövidebb tengeri útvonalak.
4.4.

Ahogyan az EGSZB is hangsúlyozta, a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok kölcsönösen függnek egymástól, amint az a bizottsági javaslat 2. cikkében is szerepel. A jogállamisággal kapcsolatos részletesebb kritériumok mellett a javaslatnak tartalmaznia kell továbbá olyan kritériumokat is, amelyek alapján az Európai Bizottság megállapíthatja, hogy fennáll-e súlyos, szisztematikus és tartós veszély az alapvető jogok, illetve a pluralista demokrácia biztosítékainak tekintetében. Amennyiben a valamely tagállamban fennálló helyzet kimeríti ezeket a kritériumokat, az Európai Bizottság jogosult kell, hogy legyen arra, hogy e rendelet értelmében korrekciós intézkedéseket fogadjon el.
3.15.

Számos területen – beleértve a szociális, a gazdasági, a regionális, a környezetvédelmi és az agrárpolitikát is – az adatok és statisztikák adják a döntések alapját. Ezért az európai statisztikai program által gyártott statisztikák magas európai hozzáadott értéket képviselnek, és az Európai Unió politikáinak egyik alapját adják, ideértve különösen az egységes piacot. Az EGSZB ezért egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az eddigi európai statisztikai programnak továbbra is, az egységes piaci program keretében is meg kell adni a szükséges forrásokat, különös tekintettel a statisztikakészítési folyamatok elengedhetetlen modernizálására és a statisztikai adatok iránti növekvő igényre.
1.14.

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az érintett rendeletekre vonatkozó európai bizottsági javaslatok nem foglalják magukban az egyenlőségre, a megkülönböztetésmentességre és a fogyatékossággal élő személyeknek biztosított akadálymentességre vonatkozó horizontális intézkedéseket. Az EGSZB ezért határozottan javasolja, hogy a közös rendelkezésekről szóló jelenlegi rendelet (a 2014–2020-as időszakra vonatkozó CPR-rendelet) 7. cikkét foglalják bele a javasolt új CPR-rendeletbe, és hogy ezt az alapelvet közvetlenül építsék be a az ERFA-ról és a Kohéziós Alapról szóló javaslat fő szövegébe. Az EGSZB kifejezetten javasolja azt is, hogy a javasolt CPR-rendelet műveletek kiválasztásáról szóló 67. cikkébe vegyék fel a fogyatékossággal élő személyek számára végzett akadálymentesítést is.
5.5.2.

adatok védelme életbevágóan fontos lehet, és a nemzeti és a közös rendszereknek mind a rendes eljárások, mind a peres eljárások keretében, valamint az elektronikus kereskedelemben és a program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépésekre vonatkozó mutatókkal kapcsolatos statisztikákban is biztosítaniuk kell az adatvédelmet. Az általános adatvédelmi rendeletet (GDPR ( 18 ) ) az egész Unióban alkalmazni kell. Az üzleti felhasználóknak, vállalkozásoknak, alkalmazottaknak egyaránt tiszteletben kell tartaniuk a rendeletet, és azt rájuk vonatkozóan is be kell tartani. Mind a polgári, mind az ipari és üzletiéletbevágóan fontos lehet, és a nemzeti és a közös rendszereknek mind a rendes eljárások, mind a peres eljárások keretében, valamint az elektronikus kereskedelemben és a program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépésekre vonatkozó mutatókkal kapcsolatos statisztikákban is biztosítaniuk kell az adatvédelmet.
„kísérleti program” logikáját

Az EGSZB támogatja az EHM termékekből és a műanyagot tartalmazó halászeszközökből származó tengeri műanyag hulladékok keletkezésének megelőzésére és mennyiségének csökkentésére irányuló javaslatot. Az EGSZB érti azt az elképzelést, amely szerint – akövetve – egy kis számú, magas környezeti hatással rendelkező termékre kell összpontosítani, továbbá fontos lépésként tartja számon e kezdeményezést a valóban fenntartható gazdaságnak a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv keretein belül történő megteremtése felé ( 8 ) , valamint a műanyagokra vonatkozó stratégia kiegészítésére ( 9 ) . Ugyanakkor úgy véli, hogy az Európai Bizottság kezdeményezése ambiciózusabb is lehetne és kiegészíthetné a listát minden olyan fenntartható termékkel, amely már most is fellelhető megfelelő mennyiségben és áron (pl. kávékapszulák), és az EFSA-t is bevonva garantálhatná, hogy ezek valóban egészségesek is.
2.5.

A kihívásokat, amelyekkel az Unió szembesül – különösen a nemzetközi terrorizmus vonatkozásában – a tagállamok nem képesek az EU pénzügyi és technikai támogatása nélkül egymaguk kezelni. Most, amikor az Unión kívülről és annak területéről kezdeményezett, a vallási jellegű és a politikai extremizmushoz, különösen a szélsőjobboldalhoz köthető terrorista cselekmények, valamint a kábítószer-kereskedelemből, a kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelemből és más súlyos bűncselekményekből eredő egyéb veszélyek nem állnak meg a határokon, továbbra is az uniós tagállamok tartoznak felelősséggel azért, hogy polgáraik számára az uniós jogszabályokban és a nemzetközi szerződésekben is rögzített alapvető jogokkal teljes összhangban biztonságos térséget teremtsenek.
3.4.1.

A harmadik mobilitási csomag egyik kulcsfontosságú aspektusát a közlekedés dekarbonizációja és a tiszta energiára való áttérés jelenti. Ez a kezdeményezés beleillik a körforgásos gazdaságról szóló cselekvési terv szélesebb keretébe. Annak érdekében, hogy magasabb szintre emelje a fenntarthatóságot és a versenyképességet, az EU számos kezdeményezést indít el: a) Az akkumulátorokról szóló stratégiai cselekvési terv (11): az európai energetikai önellátás fokozása iránti igénynek köszönhetően jött létre, az ipari szereplőket, a tagállamokat és az Európai Beruházási Bankot tömörítő „Európai Akkumulátorszövetség” létrehozásával összefüggésben. A cselekvési terv célja a fenntartható akkumulátorgyártás a teljes értékláncon át, a(z elsődleges és másodlagos) nyersanyagok kitermelésétől kezdve az akkumulátorcellák és akkumulátorcsomagok tervezési és gyártási szakaszán keresztül egészen az akkumulátorok használatáig, újbóli használatáig, újrafeldolgozásáig és ártalmatlanításáig; b) Rendelet az új nehézgépjárművek CO2-kibocsátási előírásainak meghatározásáról (12), amelynek célja a tehergépkocsik és az autóbuszok CO2-kibocsátására vonatkozó paraméterek meghatározása, a hatályos jogszabállyal összhangban és azt kiegészítve. A kezdeményezés emellett olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek energiahatékonyabb és kisebb károsanyag-kibocsátású járművek vásárlására ösztönzik a cégeket. A fenti intézkedés összhangban van a tehergépkocsik aerodinamikájának és súlyának megtervezésére vonatkozó új standardok gyors hatálybalépésére vonatkozó javaslattal, amelyek célja a CO2-kibocsátás csökkentése (13); c) Rendelet a különböző üzemanyagok összehasonlításának elősegítéséről: egyetlen egységes mértékegységet vezet be, hogy ösztönözze a kis környezeti terhelésű új járművek vásárlását (14); d) Rendelet a gumiabroncsok címkézéséről (15), a biztonsági, energiahatékonysági és zajkibocsátási tulajdonságok feltüntetése érdekében; e) Az energiaadózás keretének felülvizsgálata az elektromos közlekedés előmozdítása érdekében; f) Rendelet a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósítását célzó intézkedések racionalizálásáról (16) a projektek engedélyeztetési eljárásainak egyszerűsítése érdekében.
3.3.

Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy ne csak a jelentések hozzáférhetőségét javítsák, hanem érthetőbbé is tegyék e jelentéseket és az azokban szereplő információkat a civil társadalom szélesebb körei számára. Megismétli, hogy a civil társadalom nemcsak a környezeti információk felhasználójaként tölt be alapvető szerepet, hanem ezen információk és jelentések összegyűjtésének, összegzésének és megvitatásának aktív résztvevőjeként is. Ezzel kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza, hogy fontos a környezeti hatások értékelése, illetve az, hogy a civil társadalmat bevonják az erről folyó vitákba.
3.18.

Az EGSZB támogatta a kutatásra és a képességfejlesztésre egyaránt kiterjedő két kerettel rendelkező védelmi alap létrehozását. Ez a technológiai ciklus egészében segíthet a beruházásokkal kapcsolatos integrált tervezési folyamat kialakításában. A beszerzési döntések továbbra is a tagállamok hatáskörében maradnak. Egy közös beszerzési forma azonban növelheti a keresleti oldal hatékonyságát, és hozzájárulhat az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához is. A védelmi tevékenységek támogatása terén az uniós költségvetés nem válthatja fel, illetve nem helyettesítheti a nemzeti védelmi kiadásokat, hanem arra szolgál, hogy mennyiségében és minőségében is fellendítse és élénkítse a védelmi együttműködést. Hasonlóképpen, a források uniós költségvetésből védelmi kutatásra való elkülönítése sem történhet a más ágazatokban folytatott polgári kutatások rovására. Az Európai Védelmi Alap célja együttműködési programok elindítása, és – a kutatási-fejlesztési tevékenységek támogatásával – az ipari ciklus minden szakaszában az együttműködés fokozásához szükséges ösztönzők biztosítása. Még ha a védelmi beruházásokkal és védelmi fejlesztési programokkal kapcsolatos döntések meghozatala továbbra is tagállami hatáskörben marad, az Európai Védelmi Alap uniós hozzáadott értéket teremthet azáltal, hogy a védelem területén ösztönzi a termékek és technológiák közös kutatását és fejlesztését.
3.9.

Ehhez az EGSZB szerint újra át kell gondolni a pozitív lista uniós szintű bevezetésére irányuló javaslatot, amely nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a földrajzi jelzések rendszerének átfogó védelmét kell biztosítani. Olyan rendszerre kell ugyanis javaslatot tenni, amely biztosítja a méltányos bánásmódot az összes olyan európai termelő számára, aki nemzetközi szinten is szeretné elismertetni földrajzi jelzését. Ez azért is fontos lenne, mert a kiválasztott kritériumok nem vesznek figyelembe más, az Európai Unió egyes területeinek gazdasági fejlődése szempontjából fontos társadalmi-gazdasági kritériumokat. Gyakori eset, hogy egy egész helyi gazdaság épül a földrajzi jelzésekre, amely munkahelyeket teremt, más gazdasági ágazatokra, pl. az idegenforgalomra is rendkívül nagy mértékben kihat és a környezetvédelem szempontjából is előnyös a terület fejlesztésére és foglalkoztatására nézve.
5.4.

Az ideiglenes szüneteltetés támogatásának alapvető szerepe volt az állományok állapotának javulásában, különösen a tilalmi időszakokat illetően, miközben a halászok bevételkiesését is részben kompenzálták. Az Európai Bizottság megtartja ezt az intézkedést az új pénzügyi keretben, de az előző rendeletben nem szereplő új követelményeket is javasol. Mivel nem érkeztek bejelentések arról, hogy az ideiglenes szüneteltetés indokával visszaéltek volna e forrásokkal, az Európai Bizottságnak meg kellene tartania a korábbi kritériumokat, hogy a lehető legtöbb rászoruló halásznak meg tudják adni ezt a segítséget. Ugyanezt az elvet kellene alkalmazni a végleges beszüntetés esetében is. Mindkét esetben fontos, hogy e pénzügyi támogatásból a halászok is részesüljenek, ne csak a halászhajók tulajdonosai, amint az a jelenlegi ETHA-ban szerepel.
4.5.1

A szegregált helyzetekben élők közül is a nők és gyermekek szenvedik el legnagyobb mértékben a szegregáció életet nyomorító következményeit. Ezért az EGSZB aláhúzza, hogy ezeken a területeken is meg kell teremteni a lakhatás, a közszolgáltatások és ellátások minimális elfogadható standardját, és azt alapjogként, lehetőleg a tagországok alkotmányában is rögzített módon érvényre kell juttatni.