A végsőenergia-intenzitás javulása szintén hozzájárult a PEC körülbelül 2 %-os csökkenéséhez az EU-27-ben együttesen és a legtöbb tagállamban. Írországban és Máltán a végsőenergia-intenzitás javulása az energiafogyasztás 15 %-os csökkenéséhez járult hozzá. Bulgáriában, Csehországban, Horvátországban, Romániában, Magyarországon és Svédországban azonban voltak kivételek, amelyek esetében akár 3 %-kal is nőtt. A keresletet továbbá kissé csökkentette az is, hogy a 2020-as tél melegebb volt a 2019-esnél.

A 2. ábra a 2020-as PEC-célértéknek való megfelelést lehetővé tevő tényezőket mutatja be az EU-27-ben a 2014 és 2020 közötti időszakban bekövetkezett változások additív dekompozíciója révén. Az energiafogyasztás 2014–2017-es enyhe fellendülését követően 2018-ban a primerenergia-intenzitás kezdte ellensúlyozni a gazdasági növekedést. A fogyasztás azonban csak 2020-ban csökkent a 2013-as értékek alá, ami a pandémiás válság okozta gazdasági visszaesés (6 %) és a primerenergia-intenzitás folyamatos javulása (3 %) együttes hatásának tudható be, ami az uniós energia- és éghajlat-politikák és jogszabályok hatásait tükrözi.

3. ábra: A különböző hatások hozzájárulása a PEC változásához az EU-27-ben és az egyes tagállamokban a 2019 és 2020 közötti időszakban

Forrás: JRC, Eurostat-adatok alapján, 2022. áprilisi adatkészlet

Ami a FEC-et illeti, a tendenciák változásait ágazatonként értékeljük. A 2014 és 2018 közötti folyamatos növekedést követően 2019 és 2020 között összességében 8,0 %-kal csökkent a FEC. 2020-ban a közlekedési ágazatban valamennyi tagállamban csökkent a FEC, a tercier szektorban pedig (±1 %-os tartományon belüli változással) stabil volt vagy csökkenő tendenciát mutatott. Amint azt az 1. táblázat mutatja, az ipar és a háztartások esetében a FEC változásának tendenciája tagállamonként eltérő volt.

1. táblázat: A fogyasztás tendenciái a kulcságazatokban nemzeti szinten 2019–2020-ban

Tagállam Végsőenergia-fogyasztás Összesen Ipar Közlekedés Háztartások Szolgáltatások BE ↘ ↘ ↘ → ↘ BG ↘ ↘ ↘ ↗ ↘ CZ ↘ → ↘ ↗ ↘ DK ↘ ↗ ↘ ↘ ↘ DE ↘ ↘ ↘ → ↘ EE ↘ ↘ ↘ → → IE ↘ ↘ ↘ ↗ → EL ↘ ↘ ↘ → ↘ ES ↘ ↘ ↘ → ↘ FR ↘ ↘ ↘ ↘ ↘ HR ↘ → ↘ ↗ ↘ IT ↘ ↘ ↘ ↘ ↘ CY ↘ ↗ ↘ → ↘ LV ↘ ↗ ↘ ↘ ↘ LT ↘ ↘ ↘ → ↘ LU ↘ ↘ ↘ ↗ ↘ HU ↘ → ↘ ↗ ↘ MT ↘ ↗ ↘ ↗ ↘ NL ↘ → ↘ ↘ ↘ AT ↘ ↘ ↘ → ↘ PL ↘ ↘ ↘ → ↘ PT ↘ ↘ ↘ ↗ ↘ RO ↘ → ↘ ↗ ↘ SI ↘ ↘ ↘ ↗ ↘ SK ↘ ↘ ↘ ↗ ↘ FI ↘ ↘ ↘ ↘ ↘ SE ↘ ↗ ↘ ↘ → EU ↘ ↘ ↘ → ↘

Forrás: JRC, Eurostat-adatok alapján, 2022. áprilisi adatkészlet

A lakossági ágazat esetében a pandémiás válság miatti rendkívüli helyzet a kijárási korlátozások és a távmunka okán a FEC enyhe növekedéséhez vezetett. A 4. ábra azt mutatja, hogy a lakossági ágazatban uniós szinten az időjárási és a vagyonhatások együttes hatása ellensúlyozza az összességében vett pozitív népességi és intenzitási hatásokat egyaránt. A 2020-ban tapasztalt (2019-hez képest) melegebb téli időjárási feltételek Bulgária, Csehország, Írország, Horvátország, Magyarország, Szlovénia, Szlovákia, Lengyelország, Görögország, Ausztria és Románia kivételével valamennyi tagállamban korlátozták a fogyasztást. Az egy főre jutó alapterület és a rendelkezésre álló jövedelem növekedéséhez kapcsolódó vagyonhatások a tagállamok felében ezzel ellentétes hatást gyakoroltak, ami Belgiumban, Csehországban, Franciaországban, Írországban, Litvániában, Lettországban, Luxemburgban, Hollandiában, Ausztriában, Lengyelországban, Szlovéniában, Szlovákiában, Finnországban és Svédországban növelte a fogyasztást. Az intenzitásbeli nyereségek Csehország, Lettország, Ausztria, Lengyelország és Szlovákia kivételével valamennyi tagállamban növelték a fogyasztást.

4. ábra: A különböző hatások hozzájárulása a lakossági FEC változásához a 2019 és 2020 közötti időszakban

Forrás: Eurostat, JRC és Odyssee-Mure, 2022

A FEC lakossági ágazatban bekövetkezett növekedését jelentősen ellensúlyozta a közlekedési ágazat FEC-jének csökkenése. A közlekedési ágazat esetében a FEC csökkenését a tevékenységi hatás vezérelte, főként a világjárvány okán bevezetett szállítási korlátozások miatt, amelyek jelentősen csökkentették a személyszállítás volumenét.

Amint azt az 5. ábra szemlélteti, ami az ipart és a tercier szektort illeti, 2020-ban az EU esetében a FEC csökkenésének a foglalkoztatási hatás és a ledolgozott órák száma voltak a mozgatórugói. A tagállamok energiafogyasztása csökkenésének legfontosabb mozgatórugója a foglalkoztatási hatás volt. Ezzel szemben az intenzitási tényező a termelő ágazatokban a FEC növekedéséhez járult hozzá. Ezek az eredmények a Covid19-világjárvány okozta rendkívüli körülményekkel magyarázhatók. Még ha a tagállamok viszonylag eltérő módon kezelték is a Covid19-válságot, továbbra is lehetséges, hogy a kijárási korlátozások a munkaidő drasztikus csökkenéséhez és a munkanélküliség növekedéséhez vezettek, még akkor is, ha csak ideiglenesen. A strukturális hatás eredményei arra világítanak rá, hogy nyolc tagállamban, Bulgáriában, Csehországban, Észtországban, Franciaországban, Olaszországban, Cipruson, Luxemburgban és Szlovákiában elmozdulás történt a magasabb energiaintenzitású alágazatoktól az alacsonyabb intenzitású alágazatok felé. Végül az intenzitási hatás kilenc tagállam, Belgium, Dánia, Észtország, Görögország, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Románia és Finnország esetében gátolta a FEC-et. A többi tagállam ezzel szemben a pénzben kifejezett hozzáadott értékre vetített FEC növekedését tapasztalta.

5. ábra: A különböző hatások hozzájárulása a termelő ágazatok FEC-jének változásához a 2019 és 2020 közötti időszakban

Forrás: Eurostat, JRC, 2022. áprilisi adatkészlet

3.A 2030-ra kitűzött energiahatékonysági célkitűzések felé tett haladás

A 2030-ra kitűzött célok felé tett haladás elemzésekor az EU esetében a FEC és a PEC 2020-ban 7,2 %-kal, illetve 9,6 %-kal haladta meg a 2030-ra kitűzött célszinteket. A 2030-ra kitűzött célszint 32,5 %-os csökkenést jelent a 2007-es referencia-forgatókönyvhöz képest. 2020-ban a 2030-as célértékek felé történő csökkenés üteme elegendőnek tűnt mind a PEC, mind a FEC esetében, főként a Covid19-világjárvány okozta függő helyzet miatt. Sokkal több erőfeszítésre van szükség az energiafogyasztás strukturális csökkenésének eléréséhez és a Covid19-világjárvány nemzetgazdaságokra gyakorolt hatásainak fokozatos megszüntetését követő visszapattanó hatások elkerüléséhez.