A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Tervek és projektek értékelése a Natura 2000 területekkel kapcsolatban – Módszertani útmutató a 92/43/EGK élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) és (4) bekezdéséhez

(2021/C 437/01)

TARTALOM

1. BEVEZETÉS 3

1.1. A dokumentum célja és jellege 3

1.2. Felépítés 3

2. ÁLTALÁNOS MEGKÖZELÍTÉS ÉS ELVEK 4

2.1. A 6. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti eljárás szakaszai 4

2.2. A döntéshozatal során alkalmazott megközelítés 5

3. A 6. CIKK (3) ÉS (4) BEKEZDÉSE SZERINTI MÓDSZERTAN 7

3.1. 1. szakasz: Előzetes értékelés 7

3.1.1. 1. lépés: Annak megállapítása, hogy a terv vagy projekt közvetlenül kapcsolódik-e vagy nélkülözhetetlen-e egy adott Natura 2000 terület kezeléséhez 8

3.1.2. 2. lépés: A terv vagy projekt, valamint hatástényezői leírása 9

3.1.3. 3. lépés: Annak meghatározása, hogy a terv vagy projekt mely Natura 2000 területeket érintheti 10

3.1.4. 4. lépés: Annak értékelése, hogy kizárhatók-e valószínűleg jelentős hatások, figyelembe véve az adott terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket 13

3.1.5. Következtetések: az előzetes értékelés eredménye alapján hozott döntés 15

3.2. 2. szakasz: Megfelelő vizsgálat 17

3.2.1. 1. lépés: Információgyűjtés a projektről és az érintett Natura 2000 területekről 18

3.2.2. 2. lépés: A terv vagy projekt által akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként gyakorolt hatások értékelése, figyelembe véve a terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket 23

3.2.3. 3. lépés: A terv vagy projekt által a Natura 2000 terület épségére gyakorolt hatások meghatározása 34

3.2.4. 4. lépés: Mérséklő intézkedések 36

3.2.5. A megfelelő vizsgálat következtetései 40

3.2.6. További megfontolások: konzultációk, a megfelelő vizsgálat minősége, az igazságszolgáltatáshoz való jog 42

3.3. 3. szakasz: A 6. cikk (4) bekezdése szerinti eljárás 46

3.3.1. 1. lépés: Alternatív megoldások vizsgálata 47

3.3.2. 2. lépés: A kiemelkedően fontos közérdeken alapuló kényszerítő indokok vizsgálata 53

3.3.3. 3. lépés: Kiegyenlítő intézkedések meghatározása, értékelése és elfogadása 55

a) A kiegyenlítő intézkedések fő típusai 55

b) A kiegyenlítő intézkedések és célok meghatározásának vezérelvei 57

c) A kiegyenlítés időzítése 59

d) A 6. cikk (4) bekezdése szerinti kiegyenlítő intézkedések értékelése és nyomon követése 59

e) A tervekre vonatkozó kiegyenlítő intézkedések meghatározása 61

4. STRATÉGIAI TERVEZÉS ÉS A TERVEK MEGFELELŐ VIZSGÁLATA 64

4.1. Stratégiai tervezés 64

4.2. A tervek megfelelő vizsgálata 64

4.3. Érzékenységi térkép 66

4.4. Konzultáció és párbeszéd a stratégiai tervezés során 70

5. KAPCSOLÓDÁSOK MÁS KÖRNYEZETI VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOKHOZ: KHV, SKV, VÍZ-KERETIRÁNYELV 71

5.1. A környezeti vizsgálatok egyszerűsítése 71

5.2. Környezeti hatásvizsgálat, stratégiai környezeti vizsgálat és a megfelelő vizsgálat 71

5.2.1. A stratégiai környezeti vizsgálat/környezeti hatásvizsgálat, valamint a megfelelő vizsgálat egyszerűsítésének lehetőségei és előnyei 72

5.2.2. A megfelelő vizsgálat sajátosságai és eltérések az SKV/KHV eljárásoktól 73

5.2.3. Az SKV/KHV/megfelelő vizsgálat és a természetvédelmi irányelvek szigorú fajvédelmi rendelkezései közötti kapcsolat 74

5.3. A víz-keretirányelv 4. cikkének (7) bekezdése szerinti, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárással összehangolt vagy egységesített vizsgálatok 75

6. FŐBB HIVATKOZÁSOK 77

MELLÉKLET

1. BEVEZETÉS

1.1. A dokumentum célja és jellege

E dokumentum célja, hogy módszertani iránymutatást nyújtson az élőhelyvédelmi irányelv (1) 6. cikke (3) és (4) bekezdésének alkalmazásához. Az útmutató célja, hogy segítséget nyújtson a tagállamok és a tagjelölt országok hatóságainak és nemzeti ügynökségeinek, valamint a projektgazdáknak, tanácsadóknak, területkezelőknek, gyakorló szakembereknek és más érdekelt feleknek az e rendelkezésekből eredő kötelezettségek alkalmazásában. Ez a dokumentum az Európai Bizottság álláspontját ismerteti, és jogilag nem kötelező erejű; az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bírósága (EUB) kizárólagos hatáskörébe tartozik.

Az útmutatót az irányelvekkel és a nemzeti jogszabályokkal, valamint „A Natura 2000 területek kezelése: A 92/43/EGK élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének rendelkezései” (2) (e dokumentumban a továbbiakban: a 6. cikk szerinti útmutató) című bizottsági közleményben – amely az élőhelyvédelmi irányelvben szereplő legfontosabb kifejezések és fogalmak értelmezésének kiindulópontja – megfogalmazott ajánlásokkal együtt kell értelmezni. A könnyebb olvashatóság érdekében ez az útmutató a 6. cikk szerinti útmutató vonatkozó részeit idézi.

A Bizottság emellett számos ágazatspecifikus útmutató dokumentumot fogadott el különböző szakpolitikai területekre vonatkozóan, mint például az energia – beleértve a megújuló energiaforrásokat –, a bányászat, a belvízi közlekedés, a kikötők és torkolatok fejlesztése, a mezőgazdaság és az erdészet (3). Ezek a dokumentumok gyakran részletesebben elemzik a terv- vagy projektértékelések sajátosságait ezekben az ágazatokban. Ezért felhasználhatók ezen általános útmutató gyakorlati, ágazatspecifikus megfontolásokkal történő kiegészítésére.

Az eljárási autonómia elve értelmében az egyes tagállamok feladata annak eldöntése, hogy miként vezetik be az irányelvből eredő eljárási követelményeket. Az egyes tagállamok illetékes hatóságainak felelőssége a 6. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti értékelésekben foglalt kulcsfontosságú döntések meghozatala. Ebben az útmutatóban az „értékelés” kifejezés azt a teljes folyamatot jelenti, amelynek során a terv- vagy projektgazda, a hatóságok, a természetvédelmi és egyéb ügynökségek, a nem kormányzati szervezetek és a nyilvánosság összegyűjtik az információkat, és azokat megfontolás és értékelés céljából az illetékes hatóság rendelkezésére bocsájtják.

Az illetékes hatóság ezután meghatározza az értékelés eredményét, és dönt arról, hogy jóváhagyja-e a tervet vagy projektet, és ha igen, milyen feltételek mellett. Ez a folyamat elismeri, hogy a 6. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt értékelések megbízható információk és adatok több érdekelt fél általi összegyűjtésén, valamint a velük és a köztük folytatott konzultációkon alapulnak.

Ez a dokumentum az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) és (4) bekezdésére vonatkozó korábbi módszertani útmutató aktualizálása (4) , (5). Az útmutató az élőhelyvédelmi irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatokra és az EUB vonatkozó ítélkezési gyakorlatára, továbbá az uniós iránymutatások és szakirodalom áttekintésére, esettanulmányok anyagaira, visszajelzésekre és javaslatokra épít az uniós tagállami hatóságokkal és érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően. Jelen útmutató dokumentum elkészítéséhez segítséget nyújtott az ATECMA S.L. és az Adelphi Consult GmbH az Európai Bizottsággal kötött szerződés keretében (6).

1.2. Felépítés

Ez a dokumentum három fő részből és egy mellékletből áll.

— Az első rész ismerteti az útmutató alapjául szolgáló általános megközelítést és elveket. Tartalmazza a 6. cikk szerinti útmutatóból származó folyamatábrát annak bemutatására, hogy a 6. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti értékeléseket hogyan kell strukturálni, és hogy az értékelések különböző szakaszai hogyan kapcsolódnak a 6. cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt követelményekhez.

— A következő rész tartalmazza a szakaszokra bontott fő módszertani útmutatót. Mindegyik szakasz módszereket és eszközöket, példákat és javaslatokat tartalmaz az értékelések elvégzésére vonatkozóan. Ezt az értékelés egyes szakaszaira vonatkozó ellenőrző listák, mátrixok és lépésenkénti utasítások használata támogatja. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek csupán szemléltetésül szolgálnak, és nem foglalják magukban az összes helyzetet.

— A harmadik rész a stratégiai tervezésről, különösen pedig a tervek értékelésére vonatkozó eljárásról szóló fejezetet tartalmaz. Ez a rész feltárja továbbá az uniós jogszabályok által előírt egyéb környezeti vizsgálatokkal való összefüggéseket.

— A melléklet példákat tartalmaz a 6. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti eljárások végrehajtása során alkalmazható módszerekre, valamint további iránymutatásokra és eszközökre (pl. ellenőrző listák vagy formátumok).

2. ÁLTALÁNOS MEGKÖZELÍTÉS ÉS ELVEK

2.1. A 6. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti eljárás szakaszai

A 6. cikk (3) és (4) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„(3) Figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket, megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy program hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de akár önmagában, akár pedig más terv vagy program részeként valószínűleg jelentős hatással lesz arra. A természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának eredményét figyelembe véve, továbbá a (4) bekezdés rendelkezéseinek értelmében az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyják jóvá az érintett tervet vagy programot, ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét, és miután – adott esetben – kikérték a lakosság véleményét is. (4) Amennyiben a természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának kedvezőtlen eredménye ellenére valamely elsődlegesen fontos, társadalmi vagy gazdasági jellegű közösségi érdekre figyelemmel – alternatív megoldás hiányában – mégis végre kell hajtani egy tervet vagy programot, a tagállam minden szükséges kiegyenlítő intézkedést megtesz a Natura 2000 általános egységességének megóvása érdekében. A tagállam az elfogadott kiegyenlítő intézkedésekről értesíti a Bizottságot. Amennyiben az érintett természeti terület elsődleges fontosságú természetes élőhelytípust foglal magában és/vagy veszélyeztetett faj élőhelyéül szolgál, kizárólag az emberi egészséggel, a közbiztonsággal vagy a környezet szempontjából elsődlegesen fontos előnyökkel kapcsolatos, továbbá – a Bizottság véleménye szerint – a közérdek kényszerítő indokain alapuló szempontokat lehet érvényesíteni.”

A 6. cikk (3) és (4) bekezdése lépcsőzetes eljárást ír elő a Natura 2000 területekre várhatóan hatást gyakorló tervek vagy projektek értékeléséhez. Ez három fő szakaszból áll:

— Első szakasz: előzetes értékelés. Az eljárás első része egy előzetes értékelési szakasz („előszűrés”) annak eldöntésére, hogy a terv vagy projekt közvetlenül kapcsolódik-e vagy nélkülözhetetlen-e valamely Natura 2000 terület kezeléséhez, illetve amennyiben nem ez az eset áll fenn, hogy valószínűleg jelentős hatással lenne-e a területre (7) (akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként), figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket. Az első szakaszt a 6. cikk (3) bekezdése első mondatának első része szabályozza.

— Második szakasz: a megfelelő vizsgálat. Amennyiben a valószínűleg jelentős hatások nem zárhatók ki, az eljárás következő szakaszában kerül sor annak az értékelésére, hogy a terv vagy projekt (akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként) milyen hatást gyakorol a terület természetvédelmi célkitűzéseire, valamint annak a megállapítására, hogy a terv vagy projekt érinti-e a Natura 2000 terület épségét, figyelembe véve a mérséklő intézkedéseket. A megfelelő vizsgálat megállapításainak fényében az illetékes hatóságok döntenek arról, hogy jóváhagyják-e a tervet vagy projektet. A második szakaszt a 6. cikk (3) bekezdése első mondatának második része, valamint a 6. cikk (3) bekezdésének második mondata szabályozza.

— Harmadik szakasz: a 6. cikk (3) bekezdésétől való eltérés bizonyos feltételek fennállása esetén. Az eljárás harmadik szakaszát a 6. cikk (4) bekezdése szabályozza. Ez csak abban az esetben jöhet számításba, ha a projektgazda úgy ítéli meg, hogy a tervet vagy projektet kiemelkedően fontos közérdeken alapuló kényszerítő indok miatt mindenképpen végre kell hajtani. Ez csak akkor lehetséges, ha nincs alternatív megoldás, a kiemelkedően fontos közérdeken alapuló kényszerítő okok kellően indokoltak, és megfelelő kiegyenlítő intézkedéseket fogadnak el a Natura 2000 általános egységességének megóvása érdekében.

Az eljárás minden egyes szakaszát befolyásolja az azt megelőző szakasz. A szakaszok sorrendje ezért elengedhetetlen a 6. cikk (3) és (4) bekezdésének helyes alkalmazásához. Az 1. ábra ennek az eljárásnak a folyamatábráját mutatja be.

2.2. A döntéshozatal során alkalmazott megközelítés

Mint minden uniós környezetvédelmi jogszabály, az élőhelyvédelmi irányelv is az elővigyázatosság elvén (8) alapul, vagyis azon, hogy az intézkedés jelentős negatív hatására vonatkozó tudományos bizonyítékok hiánya nem használható fel az adott intézkedés jóváhagyásának igazolására. A 6. cikk (3) bekezdése szerinti eljárás tekintetében történő alkalmazás esetén az elővigyázatosság elve azt jelenti, hogy a terv vagy projekt engedélyezése előtt bizonyítani kell, hogy nincs a Natura 2000 területekre gyakorolt negatív hatás. Más szóval, ha bizonytalanság áll fenn a tekintetben, hogy lesznek-e negatív hatások, akkor a terv vagy projekt nem hagyható jóvá.

A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a bizonyítási teher a terv- vagy projektgazdára hárul annak minden kétséget kizáró bizonyítása – illetve az illetékes hatóságra annak megerősítése – tekintetében, hogy:

— az 1. szakaszban (előzetes értékelés) – kizárhatók a valószínűleg jelentős hatások; vagy

— a 2. szakaszban (megfelelő vizsgálat) – kizárhatók a Natura 2000 területek épségére gyakorolt káros hatások.

Amennyiben az adott természeti terület épségére gyakorolt káros hatások biztosak vagy nem zárhatók ki, a terv vagy projekt a 6. cikk (4) bekezdése értelmében kivételes esetben még mindig engedélyezhető, azzal a feltétellel, hogy nincsenek alternatív megoldások, az kiemelkedően fontos közérdeken alapuló kényszerítő indok miatt szükséges, és a Natura 2000 hálózat általános egységességének védelme érdekében megfelelő kiegyenlítő intézkedéseket vezetnek be. Ilyen esetekben az elővigyázatosság elve is alkalmazható, különösen az alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések mértékével kapcsolatban (lásd a 3.3.3. szakaszt).

Az élőhelyvédelmi irányelv kifejezetten hivatkozik „a természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzésekre” a 6. cikk (3) bekezdése alkalmazásának alapjaként. Az EUB a C-849/19. sz., Bizottság kontra Görögország ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy a védelmi célkitűzéseket hivatalosan meg kell határozni, és azoknak területspecifikusnak, a területen jelen lévő konkrét értékekre utalónak és pontosnak kell lenniük (9).

Ezen túlmenően a Bíróság több alkalommal megállapította, hogy a védelmi célok fényében kell meghatározni az adott terv vagy projekt védett természeti területre gyakorolt hatásai megfelelő vizsgálatának elvégzésére vonatkozó kötelezettség terjedelmét (10). Másként fogalmazva, az arra vonatkozó döntést, hogy a terv vagy projekt várhatóan jelentős hatást gyakorol-e valamely Natura 2000 területre, a terület védelmével kapcsolatos célkitűzésekre tekintettel kell meghozni (lásd az „Előzetes értékelés” című 3.1. szakaszt). Ezért alapvető fontosságú, hogy valamennyi Natura 2000 terület vonatkozásában haladéktalanul meghatározzák a területspecifikus védelmi célkitűzéseket, és ezeket nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék.

Az alábbi 3.2.2. szakaszban kifejtettek szerint a területspecifikus védelmi célkitűzéseket minden olyan védett élőhelyre és fajra meg kell határozni, amely az adott területen jelentős számban megtalálható (vagyis a területre vonatkozó egységes űrlapon A, B vagy C értékelésű, de nem D értékelésű élőhelyekre és fajokra (11)). A védelmi célkitűzésekben meg kell állapítani az elérendő célokat a védett elemek védettségi állapotát meghatározó minden egyes jellemző vagy paraméter tekintetében.

Az értékeléseket felül kell vizsgálni – mind az előzetes értékelés, mind a megfelelő vizsgálat szakaszában –, ha a tervet vagy projektet az előkészítési folyamat során módosítják vagy továbbfejlesztik. Ha például az előzetes értékelés szakaszában nem zárható ki a jelentős hatások valószínűsége, a terv- vagy projektgazda dönthet úgy, hogy felülvizsgálja a terv vagy a projekt koncepcióját annak érdekében, hogy kizárja az esetleges jelentős hatások kockázatát. Ilyen esetekben szükség van a módosított terv vagy projekt ismételt szűrésére annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is várható-e a területre gyakorolt jelentős hatás.

1. keretes írás Döntéshozatal a megfelelő vizsgálat alapján Az illetékes hatóságok feladata, hogy a terv vagy projekt által az érintett Natura 2000 területre gyakorolt hatások megfelelő vizsgálata során tett megállapítások fényében döntést hozzanak arról, hogy jóváhagyják-e a tervet vagy projektet, vagy sem. A jóváhagyás csak azt követően adható meg, hogy meggyőződtek arról, hogy a javasolt terv vagy projekt nem lesz káros hatással a Natura 2000 terület épségére. Ez az eset akkor áll fenn, ha tudományos szempontból, észszerűen mérlegelve, kétség nélkül megállapítható, hogy ilyen hatások nem következnek be (12). Az elővigyázatosság elvének megfelelően tehát a középpontban annak a bizonyítása áll, hogy káros hatások nem lépnek fel, nem pedig annak a bizonyítása, hogy fellépnek (13). Következésképpen a megfelelő vizsgálatnak kellően részletesnek és megalapozottnak kell lennie ahhoz, hogy az adott területre vonatkozó legújabb tudományos ismeretekre figyelemmel bizonyítsa a kedvezőtlen hatások elmaradását (14). Ugyanilyen szintű bizonyosságra van szükség, ha a döntést az előzetes értékelés szakaszában hozzák meg; ebben a szakaszban sem merülhet fel kétség észszerű mérlegelést követően azzal kapcsolatban, hogy ilyen hatások valószínűleg nem következnek be.

3. A 6. CIKK (3) ÉS (4) BEKEZDÉSE SZERINTI MÓDSZERTAN

3.1. 1. szakasz: Előzetes értékelés

Ezen első szakasz során azt vizsgálják, hogy egy terv vagy projekt – akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként – várhatóan jelentős hatást gyakorol-e valamely Natura 2000 területre. Amennyiben a valószínűleg jelentős hatások nem zárhatók ki minden észszerű kétség nélkül, a tervet vagy projektet a 6. cikk (3) bekezdése szerinti teljes körű megfelelő vizsgálatnak kell alávetni.

A „terv” és a „projekt” fogalmát tágan kell értelmezni. A projekt magában foglalhat építési, telepítési munkálatokat és a természeti környezetbe történő egyéb beavatkozásokat, beleértve a természeti erőforrások hasznosítását célzó rendszeres tevékenységeket is. A 6. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a terv kifejezés jelentése szintén tág, kiterjed a földhasználati vagy területrendezési és az ágazati tervekre (pl. közlekedés, energia, hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás, erdőgazdálkodás stb.). Az irányelv sem a terv, sem a projekt szó alkalmazási körét nem korlátozza konkrét kategóriáikra. A fő tényező az, hogy egy adott Natura 2000 területre várhatóan jelentős hatást gyakorolnak-e vagy sem. További részletekért lásd a 6. cikk szerinti útmutató 4.4.1. és 4.4.2. szakaszát.

Az előzetes értékelés szakaszában az előszűrés általában alapulhat már meglévő információkon, többek között szakértői véleményeken (pl. illetékes környezetvédelmi hatóságok) vagy közzétett anyagokon (pl. élőhelytérképek vagy fajnyilvántartások), és nincs szükség részletes új adatok gyűjtésére. Ha azonban nem áll rendelkezésre elegendő információ, vagy elavult információk állnak rendelkezésre például arra vonatkozóan, hogy a terv vagy projekt által potenciálisan érintett területen jelen vannak-e védett élőhelyek és fajok, akkor szükség lehet további adatok gyűjtésére és elemzésére annak megállapítása érdekében, hogy várhatók-e jelentős hatások vagy sem. Ha nincsenek információk, akkor abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy fennáll a jelentős hatások valószínűsége, és megfelelő vizsgálatra van szükség.

Az előszűrést korai szakaszban kell elvégezni, rendszerint a terv vagy projekt valamennyi részletének rögzítése előtt, például amikor a projekt helyszíne és általános jellege már ismert, de a tervezési folyamat még nem kezdődött meg. A korai előszűrésnek számos előnye van:

— Csökkentheti a késedelem kockázatát, valamint a további költségeket a későbbiek során, amikor a tervet vagy projektet benyújtják a fejlesztés engedélyezésére.

— Lehetővé teszi a korai konzultációt és információcserét a terv- vagy projektgazdák, az illetékes hatóságok, valamint a releváns adatokkal és szakértelemmel rendelkező egyéb érdekelt felek között.

— Lehetővé teszi, hogy a terv- vagy projektgazda jobban felmérhesse a további szükséges lépéseket anélkül, hogy jelentős mennyiségű időt és pénzt kellene erre áldoznia.

— Lehetővé teszi az esetleges kockázatok azonosítását és előrejelzését mind a Natura 2000 területek, mint pedig maga a terv vagy projekt tekintetében, például azzal, hogy rámutat arra, hogy a károsodás kockázatának elkerülése érdekében szükség van alternatív helyszínre vagy koncepcióra a tervhez vagy projekthez, vagy pedig további adatgyűjtéssel az időben történő értékelés elősegítéséhez. Bár az eredeti terv kulcsfontosságú elemeinek egyértelműnek kell lenniük, lehetőséget kell biztosítani a terv vagy projekt kiigazítására is.

Ha már korai szakaszban sor kerül egy terv vagy projekt előzetes értékelésére, szükség lehet arra, hogy az előzetes értékelést felülvizsgálják egy későbbi szakaszban, amikor már több adat áll rendelkezésre a tervvel vagy projekttel kapcsolatban. Az előszűrési elemzés hatóköre a tervek és projektek esetében a fejlesztés mértékétől és a várható hatásoktól függően eltérő lehet.

Az elemzés négy lépésből áll:

1. annak megállapítása, hogy a terv vagy projekt közvetlenül kapcsolódik-e vagy nélkülözhetetlen-e egy adott Natura 2000 terület kezeléséhez;

2. a terv vagy projekt releváns elemeinek és várható hatásainak azonosítása;

3. annak meghatározása, hogy (esetleg) mely Natura 2000 területek lehetnek érintettek, figyelembe véve a terv vagy projekt potenciális hatásait, akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként;

4. annak értékelése, hogy kizárhatók-e a Natura 2000 területre várhatóan gyakorolt jelentős hatások, figyelembe véve az adott terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket.

A következő szakaszok részletesen bemutatják a négy lépés mindegyikét, valamint az előzetes értékelés kimenetelét és a kapcsolódó dokumentációt.

Az alábbi 1. táblázat az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes értékelési és megfelelő vizsgálati szakaszok közötti főbb különbségeket mutatja be.

1. táblázat

Az előzetes értékelés és a megfelelő vizsgálat közötti különbségek

Előzetes értékelés Megfelelő vizsgálat Megállapítja, hogy a terv vagy projekt végrehajtása valószínűleg jelentős negatív hatást gyakorol-e valamely Natura 2000 területre, figyelembe véve az adott terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket. Értékeli a Natura 2000 területre valószínűleg gyakorolt hatásokat, figyelembe véve a terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket, és felméri, hogy a terület épségére gyakorolt káros hatások bekövetkeznek-e vagy bekövetkezhetnek-e. Ha a jelentős hatások bekövetkezése bizonyossággal nem zárható ki, a tervet vagy projektet megfelelő vizsgálatnak kell alávetni. A terv vagy projekt csak akkor engedélyezhető, ha kizárhatók a Natura 2000 terület épségére gyakorolt káros hatások. Jellemzően meglévő adatokon, a rendelkezésre álló ismereteken és tapasztalatokon, valamint szakértői véleményeken alapul. Részletes vizsgálatot, gyakran helyszíni felméréseket, szakértői javaslatot igényel, valamint megkívánja a konkrét eset szakértői értékelését. Mérséklő intézkedések nem vehetők figyelembe (15). Értékeli a káros hatások kiküszöbölésére vagy csökkentésére irányuló mérséklő intézkedéseket.

3.1.1. 1. lépés: Annak megállapítása, hogy a terv vagy projekt közvetlenül kapcsolódik-e vagy nélkülözhetetlen-e egy adott Natura 2000 terület kezeléséhez

E lépés során megállapításra kerül, hogy a terv vagy projekt kapcsolódik-e vagy nélkülözhetetlen-e a terület kezeléséhez, vagyis hozzájárul-e a terület védelmével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez.

A „kezelés” kifejezés a terület természetvédelmi kezelésére utal, vagyis abban az értelemben értendő, mint ahogyan a 6. cikk (1) bekezdésében szerepel. Tehát ha egy tevékenység közvetlenül kapcsolódik és nélkülözhetetlen a természetvédelmi célkitűzések eléréséhez, az mentesül a vizsgálati kötelezettség alól. A Natura 2000 területek természetvédelmi kezeléséhez közvetlenül kapcsolódó vagy nélkülözhetetlen terveket és projekteket általában ki kell zárni a 6. cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazási köréből, azonban a nem természetvédelmi összetevőiket szükséges lehet vizsgálni. További részletekért lásd a 6. cikk szerinti útmutató 4.4.3. szakaszát.

A természetvédelmi kezelést is célul kitűző terv vagy projekt nem természetvédelmi összetevője esetén szükség lehet megfelelő vizsgálat elvégzésére. Ez vonatkozhat például olyan fakitermelésre, amely egy Natura 2000 területként kijelölt erdőre kidolgozott természetvédelmi intézkedési terv részét képezi. A tevékenységnek azt a részét, amely a terület természetvédelmi kezeléséhez nem nélkülözhetetlen, megfelelő vizsgálatnak kell alávetni (16).

Elképzelhetők olyan körülmények is, amikor egy adott terület (célterület) kezeléséhez közvetlenül kapcsolódó vagy nélkülözhetetlen terv vagy projekt kedvezőtlen hatást gyakorolhat egy másik területre. Például egy adott célterület árvízkezelésének javítása érdekében a terv javaslatot tartalmazhat arra vonatkozóan, hogy egy másik területen olyan gátat építsenek, amely jelentősen káros hatással lehet az adott területre. Ezért a tervet vagy projektet a másik területre gyakorolt potenciálisan jelentős hatások tekintetében értékelésnek kell alávetni.

Következésképpen a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv értelmében a Natura 2000 területek kezeléséhez közvetlenül kapcsolódó vagy nélkülözhetetlen terveknek vagy projekteknek olyan terveknek vagy projekteknek kell lenniük, amelyek célja vagy amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy megőrizzék vagy adott esetben helyreállítsák az e területeken található védett élőhelyek és fajok kedvező védettségi állapotát.

2. keretes írás Példák kritériumokra, amelyek annak megállapítására szolgálnak, hogy egy terv vagy projekt közvetlenül kapcsolódik-e vagy nélkülözhetetlen-e adott Natura 2000 terület kezeléséhez — A tervben vagy projektben előirányzott intézkedések szerepelnek az érintett Natura 2000 terület kezelési tervében, vagy azokat a terület, annak élőhelytípusai és fajai jó védettségi helyzetének fenntartásához és (szükség esetén) helyreállításához szükséges egyéb törvényi, közigazgatási vagy szerződéses intézkedések részeként javasolják; — a Natura 2000 terület kezeléséért felelős hivatalos szerv megalapozott nyilatkozata szerint a tevékenység közvetlenül kapcsolódik és nélkülözhetetlen a célterület kezeléséhez, és egyértelműen kapcsolódik a területen található élőhelytípusok vagy fajok védettségi helyzetének fenntartásához vagy javításához.

3.1.2. 2. lépés: A terv vagy projekt, valamint hatástényezői leírása

A terv vagy projekt leírása során meg kell határozni kell minden olyan szempontot, amely akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként érintheti a Natura 2000 területet.

A projekt valamennyi szakaszát figyelembe kell venni, beleértve az építést, az üzemeltetést és a leszerelést is.

Tervek esetében össze kell gyűjteni és elemezni kell a terv keretében végzett tevékenységekre vonatkozó megfelelő részleteket annak megállapítása érdekében, hogy azok önmagukban vagy együttesen jelentős hatást gyakorolhatnak-e a Natura 2000 területekre, akár más tervek vagy projektek részeként is.

A 3. keretes írás tartalmazza a terv vagy projekt fő azonosítandó paramétereinek a felsorolását. Ezek az elemek csak tájékoztató jellegűek, és azokat az egyes eseteknek megfelelően ki kell igazítani vagy ki kell egészíteni. Egyes projektek vagy tervek esetében szükség lehet az építési, üzemeltetési és leszerelési szakasz paramétereinek külön-külön történő meghatározására.

3. keretes írás Példák a terv vagy projekt előszűrés során figyelembe veendő elemeire — Méret (pl. közvetlen területelvonással kapcsolatban); — a teljes érintett terület, beleértve a közvetett hatások (pl. zaj, zavarosság, rezgés) által érintett területet; — a környezet fizikai változásai (pl. a folyómedrek vagy más víztestek morfológiájának módosulása, az erdőtakaró sűrűségének változásai); — a meglévő terhelés intenzitásának változásai (pl. a zaj, a szennyezés vagy a forgalom növekedése); — erőforrásigények (pl. vízkivétel, ásványinyersanyag-kitermelés); — kibocsátások (pl. nitrogén-lerakódás) és hulladékok (és hogy azok lerakására a szárazföldön, a vízben vagy a levegőben kerül-e sor); — szállítási követelmények (pl. bekötőutak); — az építés, üzemeltetés, leszerelés stb. időtartama; — időbeli szempontok (a terv vagy projekt különböző szakaszainak ütemezése); — a Natura 2000 területektől és különösen az azok kijelölését megalapozó elemektől való távolság; — kumulatív hatások más projektekkel és tervekkel.

3.1.3. 3. lépés: Annak meghatározása, hogy a terv vagy projekt mely Natura 2000 területeket érintheti

Az esetlegesen érintett Natura 2000 területek azonosítását a terv vagy projekt minden olyan vonatkozásának a figyelembevételével kell elvégezni, amely hatással lehet a terv vagy projekt által befolyásolt zónán belül elhelyezkedő Natura 2000 területekre. Ennek során figyelembe kell venni a természeti területeken jelentős számban jelen lévő, a kijelölést megalapozó valamennyi elemet (fajok, élőhelytípusok) és azokhoz kapcsolódó védelmi célkitűzéseket.

Különösen a következőket kell meghatározni:

— bármely olyan Natura 2000 terület, amely bármely szakaszban földrajzilag átfedésben van vagy határos a terv vagy projekt bármely tevékenységével vagy vonatkozásával;

— bármely olyan Natura 2000 terület, amely a terv vagy projekt által valószínűleg befolyásolt zónában található. A terv vagy projekt környezetében (vagy attól bizonyos távolságban) elhelyezkedő Natura 2000 területek, amelyeket a projekt egyes vonatkozásai – többek között a természeti erőforrások (pl. víz) használata, a különféle típusú hulladékok, anyagok vagy energia kibocsátása tekintetében – közvetett módon még érinthetnek;

— a terv vagy projekt környezetében (vagy attól bizonyos távolságban) elhelyezkedő Natura 2000 területek, amelyek a projekt területére potenciálisan behatoló állatfajoknak adnak otthont, és ahol ez később elhullást vagy más hatásokat okoz (pl. a táplálékszerzésre szolgáló területek elvesztése vagy az otthonterület csökkenése);

— azon Natura 2000 területek, amelyek összekapcsoltságát vagy ökológiai folytonosságát a terv vagy projekt befolyásolhatja.

Az értékelendő Natura 2000 területek kiterjedése, vagyis az az övezet, ahol a terv vagy projekt hatásai jelentkezhetnek, a terv vagy projekt jellegétől függ, valamint attól, hogy a hatások milyen távolságban következhetnek be. A folyók vagy a víztartó rétegek által táplált vizes élőhelyek mentén lefelé elhelyezkedő Natura 2000 területek esetében előfordulhat, hogy egy terv vagy projekt hatással lehet a vízáramokra, a halak vándorlására stb., akár nagy távolságban is. A szennyezőanyag-kibocsátás hatásai is nagy távolságra kiterjedhetnek.

Egyes projekteknek vagy terveknek, amelyek közvetlenül nem érintik a Natura 2000 területeket, még mindig jelentős hatásuk lehet az ilyen területekre, ha akadályozó hatást váltanak ki vagy gátolják az ökológiai összekapcsolódásokat. Ez történhet például akkor, ha a tervek hatással vannak a táj olyan jellegzetes elemeire, amelyek Natura 2000 területeket kötnek össze, vagy akadályozhatják a fajok mozgását, vagy megzavarhatják a folyami vagy erdei ökoszisztéma folytonosságát.

A terv vagy projekt Natura 2000 területekre gyakorolt lehetséges hatásainak azonosításához nem csupán az érintett területeket, hanem az ott jelentős számban megtalálható élőhelyeket és fajokat, valamint a területspecifikus védelmi célkitűzéseket is meg kell határozni.

A 4. keretes írás példákat sorol fel az e célból felhasználható adatforrásokra.

4. keretes írás A Natura 2000 területekre gyakorolt hatások azonosítására szolgáló források — A Natura 2000 hálózat adott területre vonatkozó egységes űrlapja; — területspecifikus természetvédelmi célkitűzések (amelyeket a különleges természetmegőrzési területek kijelöléséről szóló aktusokban vagy a különleges madárvédelmi területek [kmt-k] besorolásáról szóló jogszabályokban, vagy a területkezelési tervben, vagy külön jogszabályban határoztak meg); — területkezelési tervek (pl. amelyek meghatározzák a területen jelentkező terheléseket és veszélyeket); — a releváns fajokra és élőhelytípusokra, azok elterjedésére a területen és annak környékén, védettségi helyzetére, az őket érintő terhelésekre és veszélyekre vonatkozó meglévő felmérések és megfigyelési adatok; — a terület aktuális és múltbeli térképei; — földhasználati és egyéb releváns meglévő tervek; — meglévő területfelmérési anyag; — meglévő hidrogeológiai adatok; — az érintett anyagokra vonatkozó meglévő adatok (pl. nitrogén-lerakódás, a kibocsátott szennyvíz összetétele); — hasonló projektek vagy tervek környezeti hatásvizsgálatai; — a környezet állapotáról szóló vonatkozó jelentések; — térképek és földrajzi információs rendszerek; — a területre vonatkozó korábbi dokumentumok stb.

A Natura 2000 hálózat egységes űrlapján (17) megadott információk jelentik a kiindulópontot azon élőhelytípusok és fajok azonosításához, amelyek jelentős számban megtalálhatók a területen, és amelyeket a terv vagy projekt érinthet, valamint a területre gyakorolt bármely létező terhelés és hatás azonosításához. Egyéb területi szintű információk olyan forrásokból szerezhetők be, mint a Natura 2000 terület kezelési terve, az esetlegesen károsodást vagy minőségromlást okozó műveletek jegyzéke, a területen lévő élőhelyekre és fajokra vonatkozó nyomonkövetési felmérések eredményei, valamint a Natura 2000 területen kívüli bioföldrajzi, nemzeti és helyi szintű források.

Fontos, hogy ezek az adatok és információk nyilvánosan hozzáférhetők legyenek, például egy központi adatbázisban vagy a nemzeti vagy regionális hatóságok online portáljain és weboldalain, és rendszeresen frissítsék őket annak érdekében, hogy azokhoz minden érdekelt fél és hatóság könnyen hozzáférhessen.

5. keretes írás Fő információforrások a Natura 2000 területek kijelölését megalapozó elemekre vonatkozóan Minden Natura 2000 területre vonatkozóan egységes űrlap áll rendelkezésre. Az űrlap információkat tartalmaz a területen megtalálható, uniós védelem alatt álló fajokról és élőhelytípusokról, és átfogó értékelést nyújt az adott területen található egyes fajok vagy élőhelytípusok állapotáról (A-tól D-ig terjedő skálán értékelve). Információt nyújt a területről és a területen jelen lévő élőhelyek reprezentativitásáról és védettségi helyzetéről, valamint átfogó értékelést ad a terület értékéről az érintett természetes élőhelytípus megőrzése szempontjából. Információt nyújt a területen jelen lévő fajok populációiról, helyzetéről (ott élő, szaporodó, telelő, vándorló), valamint a terület értékéről az érintett fajok számára. Az űrlap továbbá a területre vonatkozó háttér-információkat tartalmaz, többek között a következőket: — a terület általános jellemzői, minősége és jelentősége, — sebezhetőség (humán és egyéb hatások következtében a területre gyakorolt nyomás, valamint az élőhelyek és ökoszisztémák instabilitása), — az emberi tevékenységekkel és a természeti folyamatokkal kapcsolatos hatások, amelyek akár kedvezően, akár kedvezőtlenül befolyásolhatják a terület védelmét és kezelését, valamint az érintett terület nagysága, — a területért felelős vezető testület, — a terület kezelésére vonatkozó tervek és gyakorlat, beleértve a hagyományos emberi tevékenységeket, — a terület térképe. Természetvédelmi intézkedések és kezelési tervek A különleges természetmegőrzési területekre vonatkozóan a tagállamoknak olyan természetvédelmi intézkedéseket kell kidolgozniuk, amelyek megfelelnek az I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok és a II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek (az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése). Ez szükség esetén kiterjedhet a kifejezetten az adott területekre kidolgozott vagy más fejlesztési tervek részét képező kezelési tervekre, és/vagy más törvényi, közigazgatási vagy szerződéses intézkedésekre. Hasonlóképpen, a különleges madárvédelmi területekre is célzott védelmi intézkedéseknek kell irányulniuk. A Natura 2000 kezelési tervek – amennyiben rendelkezésre állnak – információkat szolgáltathatnak a terület védelmével kapcsolatos célkitűzésekről, a területen előforduló fajok és élőhelyek elhelyezkedéséről és helyzetéről, az őket fenyegető veszélyekről és a védettségi állapotuk javításához szükséges védelmi intézkedésekről. Mindez hasznos lehet az előzetes értékelés és a megfelelő vizsgálat során.

A Bizottság honlapja a „Natura 2000 Viewer” eszközön és a Natura 2000 nyilvános adatbázisán keresztül adatokat és térképeket szolgáltat az EU-ban található valamennyi Natura 2000 területről: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/data/index_en.htm. A tagállamok többsége nyilvánosan hozzáférhető információkkal rendelkezik a Natura 2000 területekről és azok jellemzőiről. A földrajzi információs rendszerek szintén elősegíthetik a terv vagy projekt szempontjai és a Natura 2000 terület egyedi jellegzetességei közötti kapcsolat megértését.

Különböző országokban gyakorlati eszközök és információs rendszerek állnak rendelkezésre, amelyek segítséget nyújtanak a különböző típusú projektek és tervek Natura 2000 területekre gyakorolt lehetséges hatásainak azonosításához. A 6. keretes írás példákat mutat be ilyen eszközökre.

6. keretes írás Példák a különböző típusú projektek és tervek Natura 2000 területekre gyakorolt lehetséges hatásainak azonosítására szolgáló információs rendszerekre Németország A Szövetségi Természetvédelmi Hivatal által létrehozott FFH-VP-Info információs rendszer szolgáltatja azokat az információkat, amelyek szükségesek szinte minden típusú projekt negatív hatásainak a felméréséhez. Ez a rendszer tartalmazza az egyes élőhelytípusokra és fajokra gyakorolt lehetséges hatások átfogó adatbázisát, amely felhasználható az előzetes értékelés és a megfelelő vizsgálat során. Részletes tájékoztatást nyújt a németországi természetvédelmi irányelvek alapján védelem alatt álló szinte valamennyi élőhely és faj vonatkozásában a hatástényezők érzékenységéről és lehetséges hatásairól. Tartalmazza továbbá az élőhelytípusokra és fajokra gyakorolt egyes hatások súlyosságának/relevanciájának értékelésére szolgáló ellenőrző listákat. Lásd: http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp Írország Írországban GeoTool alkalmazás áll rendelkezésre az adatgyűjtési folyamat támogatására az 1. szakaszban (előzetes értékelés) és a 2. szakaszban (megfelelő vizsgálat). Ez az alkalmazás lehetővé teszi, hogy a felhasználó kiválasszon egy pontot a térképen, és rákeressen a ponttól adott távolságon belül található különleges természetmegőrzési területekre és különleges madárvédelmi területekre, amelyeket a felhasználó kiválaszthat a tervből vagy projektből származó lehetséges környezeti hatás szintjétől függően. A kiválasztott körzeten belül található minden egyes Natura 2000 területre vonatkozóan megadott információk tartalmazzák azon élőhelyek és fajok jegyzékét, amelyek a területek kijelölését indokolták, valamint egy linket az egyes területek természetvédelmi célkitűzéseihez. Lásd: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool Hollandia A holland kormány kidolgozott egy olyan eszközt, amellyel a kezdeti szakaszban gyorsan elvégezhető a projekt potenciális hatásának értékelése. Ez az eszköz leírja azokat az eljárási lépéseket, amelyeket meg kell tenni, ha a Natura 2000 területekre vagy a védett fajokra gyakorolt hatások értékelése az engedélyezési eljárás részét képezi. Segít azonosítani az egyes fajokra és élőhelytípusokra gyakorolt lehetséges hatásokat, és tájékoztatást nyújt a fajok és élőhelytípusok különböző tevékenységekkel szembeni érzékenységéről. Lásd: www.natura2000.nl (a „routeplanner beschermde natuur” és az „effectenindicator Natura 2000-gebieden” menüpontban) Belgium A levegőből történő lerakódások okozta elsavasodás és eutrofizáció (például nitrogénoxidok és ammónia lerakódása az intenzív mezőgazdasághoz, az ipari fűtési és energetikai folyamatokhoz és a mobilitáshoz kapcsolódóan) értékelése céljából Belgium interaktív online alkalmazást biztosít az első előszűrés elvégzéséhez. Ez egy gyors kiolvasó eszköz a lehetséges hatások azonosítására. Ha a kiolvasón zöld fény jelenik meg, nem várható káros hatás. Ha az eszköz piros fénnyel világít, előfordulhat olyan káros hatás, amelyet érdemes alaposabban megvizsgálni megfelelő vizsgálat elvégzésével. Lásd: https://www.milieuinfo.be/voortoets/ Az előzetes értékelést és a megfelelő vizsgálatot támogató információkkal és gyakorlati eszközökkel kapcsolatos további részletek ezen útmutató mellékletében találhatók (1.1. szakasz).

3.1.4. 4. lépés: Annak értékelése, hogy kizárhatók-e valószínűleg jelentős hatások, figyelembe véve az adott terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket

Az előzetes értékelési szakasz következő lépése az előző lépésben azonosított hatások valószínűségének és potenciális jelentőségének értékelése, figyelembe véve a más tervekkel vagy projektekkel együtt jelentkező potenciális kumulatív hatásokat.

A jelentős hatások valószínűségének értékelése

Ebben az összefüggésben valószínűleg jelentős hatás minden olyan hatás, amely észszerűen előre jelezhető egy terv vagy projekt következményeként, amely negatívan és jelentősen befolyásolná a Natura 2000 területen jelentős számban megtalálható élőhelyekre és fajokra vonatkozóan megállapított természetvédelmi célkitűzéseket. Ez származhat a helyszínen vagy azon kívül végzett tevékenységekből, illetve jelentkezhet más tervek vagy projektek részeként.

Itt emlékeztetni kell arra, hogy amennyiben a valószínűleg jelentős hatások nem zárhatók ki minden kétség nélkül, a tervet vagy projektet a 6. cikk (3) bekezdése szerinti teljes körű megfelelő vizsgálatnak kell alávetni (a lehetséges hatások értékelésére vonatkozó további részletekért lásd a 3.2.2.b. szakaszt).

A hatások jelentősége olyan tényezőkön múlik, mint a hatások hordereje, típusa, kiterjedése, időtartama, intenzitása, időzítése, valószínűsége, kumulatív hatások, valamint az érintett élőhelyek és fajok sebezhetősége.

A 7. keretes írás példákat sorol fel az e hatások jelentőségének számszerűsítésére szolgáló mutatókra.

7. keretes írás Példák a jelentőségre vonatkozó mutatókra Hatás típusa A jelentőségre vonatkozó mutató Élőhely elvesztése Károsodás Az elvesztett élőhely hektárban, az elvesztett élőhely százalékos aránya Az a terület (abszolút értékben és százalékban kifejezve), ahol a faj vagy az élőhely védettségi helyzetének meghatározásához használt jellemzők romlottak, valamint az egyes tulajdonságok romlásának a mértéke Megzavarás A zavaró tényező intenzitásának foka, időtartama vagy állandósága, a szaporodási helyektől való távolsága Szétaprózódás Változás az eredeti és a kívánt állapothoz képest (pl. egy nagy terület helyett több kisebb élőhely kialakulása, a peremhatásnak kitett élőhely hektárban) Közvetett hatások: A terület más veszélyeknek való kitettségének foka (idegenhonos inváziós fajok, emberi és állati behatolás, további fejlesztések)

A hatások jelentőségének értékelésére szolgáló információforrások közé tartoznak az olyan hasonló műveletekből származó adatok, amelyek hasonló védettségi helyzetű kijelölt elemekkel vagy hasonló természetvédelmi célkitűzésekkel rendelkező területeket érintenek, valamint a rendelkezésre álló adatokon alapuló szakértői vélemények. Mivel azonban az egyes esetek szükségszerűen eltérőek, figyelembe kell venni a helyi körülményeket. Az értékelést ezért mindig eseti alapon kell elvégezni.

Amint az az útmutató 6. cikkében megállapításra kerül, előfordulhat, hogy ami az egyik terület szempontjából jelentős lehet, az egy másik terület szempontjából esetleg nem bír jelentőséggel. Például 100 négyzetméter élőhely elvesztése jelentősnek mondható egy ritka orchideáknak otthont adó kisebb területen, míg hasonló veszteség egy tágas sztyeppés területen jelentéktelen lehet, ha a terület természetvédelmi célkitűzéseire nincs hatással.

Tervek esetén – az adott terv különböző szempontjainak és összetevőinek meghatározási szintjétől és részletességétől függően – ebben a szakaszban nehéz lehet felmérni az egyes területekre gyakorolt összes lehetséges hatás horderejét és jelentőségét. Mindazonáltal a Natura 2000 területre gyakorolt jelentős hatások valószínűsége még mindig értékelhető például a terv vagy projekt típusa és az általa potenciálisan befolyásolt zóna alapján.

Ezért tervek esetén az előzetes értékelést kellő óvatossággal (minden kétséget kizárva) és az elővigyázatosság elvére tekintettel kell elvégezni annak elkerülése érdekében, hogy elvessék a Natura 2000 területre esetlegesen hatást gyakorló összetevőket vagy tevékenységeket és kizárják azokat a megfelelő vizsgálat során végzett további ellenőrzésből.

A 6. cikk (3) bekezdése szerinti eljárás végrehajtása során a mérséklő intézkedések értékelése tekintetében (18) a Bíróság megállapította, hogy „annak meghatározásakor, hogy szükség van-e a későbbiekben valamely terv vagy projekt érintett területre gyakorolt hatásainak a megfelelő vizsgálatára, az előzetes értékelés szakaszában nem vehetők figyelembe az említett terv vagy projekt e területre gyakorolt káros hatásainak elkerülésére vagy csökkentésére irányuló intézkedések” (C-323/17. sz. ügy).

Előfordul azonban, hogy a projektgazdák úgy tudják megtervezni a projekteket, hogy már a kezdetektől elkerüljék vagy minimalizálják a lehetséges hatásokat. Ez megvalósítható a rendelkezésre álló legjobb technológiák felhasználásával vagy megelőző intézkedések alkalmazásával, ideértve például az ágazatspecifikus szabályozásokban, a Natura 2000 kezelési tervekben vagy a területrendezési/övezeti tervekben előírt kötelező érvényű intézkedéseket (pl. „tiltott” övezetek).

A projekt ilyen általános összetevőit figyelembe lehet venni az előzetes értékelés során, ellentétben azokkal a terv- vagy projektspecifikus mérséklő intézkedésekkel, amelyek ebben szakaszban nem mérlegelhetők. Ezeket az összetevőket egyértelműen meg kell határozni a projekt leírásában. Egyedi mérséklő intézkedések, pl. zöldhidak építése, amelyek lehetővé teszik olyan fajok vándorlását, amelyek védelmére az adott területet kijelölték – különösen, ha azokat az illetékes hatóság írja elő – csak a 3.2.5. pontban leírt megfelelő vizsgálat során mérlegelhetők.

Más tervekkel és projektekkel együtt jelentkező lehetséges kumulatív hatások értékelése

Az előszűrés során értékelni kell a terv vagy projekt potenciálisan jelentős hatásainak valószínűségét, akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként. Az ilyen kumulatív hatások értékelése gyakran kevésbé részletes az előszűrés szakaszában, mint a megfelelő vizsgálat során. Ugyanakkor továbbra is szükség van minden olyan egyéb terv vagy projekt azonosítására, amely a szóban forgó tervvel vagy projekttel együtt kumulatív hatásokat válthat ki.

Az „összevont” előszűréshez meg kell határozni azokat az egyéb terveket és projekteket, amelyek potenciálisan hatást gyakorolhatnak ugyanazokra a Natura 2000 területekre, majd értékelni kell, hogy azok a vizsgált tervvel vagy projekttel együtt mennyire képesek jelentős hatást kiváltani. Ha az ilyen elemzés során nem sikerül végleges következtetéseket levonni, meg kell határozni legalább azokat az egyéb releváns terveket és projekteket, amelyeket a megfelelő vizsgálat során részletesebben ellenőrizni kell.

A kumulatív hatások értékelése az előzetes értékelés szakaszában Az egyenként alacsony szintű hatások sorozata együttesen jelentős hatást eredményezhet. A valószínűleg jelentős hatások meghatározásakor számításba kell venni más terveket és/vagy projekteket is, hogy az adott terv vagy projekt vizsgálata során az azokkal együttes kumulatív hatásokat is értékelni lehessen. Az összevonás olyan egyéb terveket vagy projekteket érint, amelyek már lezárultak, jóváhagyást nyertek, de még nem zárultak le, vagy amelyeket javasoltak (azaz jóváhagyási vagy engedélyezési kérelmet nyújtottak be rájuk). Emellett fontos megjegyezni, hogy a kumulatív hatások vizsgálata nem korlátozódik az ugyanazon tevékenységi ágazatba tartozó hasonló tervek vagy projektek vizsgálatára . A vizsgálat során figyelembe kell venni mindenfajta tervet vagy projektet, amely a mérlegelés alatt álló tervvel vagy projekttel együtt jelentős hatást gyakorolhat. Hasonlóképpen, a vizsgálatnak a kumulatív hatásokat nemcsak projektekre vagy csak tervekre nézve kell mérlegelnie, hanem projektekre és tervekre közösen is (és megfordítva) . Például egy nagyobb autópálya építését jelentő új projekt lehet, hogy önmagában nem érinti hátrányosan a területet, de egy ugyanarra a területre korábban már jóváhagyott lakásépítési fejlesztéssel együtt nézve ezek hatása már elég jelentős lehet ahhoz, hogy a területet hátrányosan sújtsa. Ezzel szemben lehet, hogy egy tervnek önmagában nincs jelentős hatása Natura 2000 területekre, de más megítélés alá eshet, ha egy korábban javasolt vagy engedélyezett, ám nem a terv részét képező nagyobb fejlesztési projekttel együtt értékeljük. További részletekért lásd a 6. cikk szerinti útmutató 4.5.3. szakaszát.

Kihívást jelenthet információk szerzése olyan egyéb tervekről és projektekről, amelyek együttesen kumulatív hatásokat gyakorolhatnak a Natura 2000 területre. Nagyon hasznos, ha olyan adatbázisok vagy információs rendszerek állnak rendelkezésre, amelyek képesek biztosítani ezeket az információkat egy kiválasztott terület tekintetében, amint bizonyos országok már rendelkeznek ilyennel vagy dolgoznak annak létrehozásán (19). A nyilvánosságnak a tervek és projektek stratégiai környezeti vizsgálatáról (SKV) és környezeti hatásvizsgálatáról (KHV) való tájékoztatására szolgáló meglévő adatbázisok a lehetséges kumulatív hatások azonosítására is felhasználhatók (20).

Minden esetben konzultálni kell az illetékes (környezetvédelmi vagy ágazati) hatóságokkal, és azoknak képesnek kell lenniük arra, hogy információt szolgáltassanak az előzetes értékelés során mérlegelendő egyéb tervekről/projektekről.

A 2. táblázat felvázolja a Natura 2000 területekre gyakorolt kumulatív hatások értékelésének főbb lépéseit.

2. táblázat

Kumulatív hatások értékelése

Az értékelés lépései Az elvégzendő tevékenység A földrajzi határok és az értékelés időkeretének meghatározása A kumulatív hatások vizsgálata hatókörének meghatározása; meg kell jegyezni, hogy ez eltérő lesz a különböző hatástípusok esetében (például a vízforrásokra gyakorolt hatások, zaj), és távoli (nem az adott területhez kapcsolódó) helyszínekre is kiterjedhet. Valamennyi olyan projekt/terv azonosítása, amely együttes hatást fejthet ki A szóban forgó projekthez vagy tervhez kapcsolódó hatások valamennyi lehetséges forrásának azonosítása a meglévő környezetben lévő egyéb forrásokkal és az egyéb javasolt projektekből vagy tervekből származó más lehetséges hatásokkal együtt; a projektek vagy tervek időzítése és ütemezése. A hatás azonosítása Azon hatástípusok (például zaj, a vízforrások csökkenése, vegyi anyagok kibocsátása stb.) azonosítása, amelyek érinthetik a változás szempontjából veszélyeztetett terület szerkezetét és funkcióját. Az útvonalak azonosítása A lehetséges kumulatív útvonalak azonosítása (21) (például vízben, levegőben stb.; az időbeli és térbeli hatások összeadódása). A terület viszonyainak vizsgálata annak meghatározására, hogy hol vannak veszélyben a terület szerkezetének és funkciójának veszélyeztetett elemei. Előrejelzés Az azonosított valószínű kumulatív hatások horderejére/mértékére vonatkozó előrejelzés. Értékelés Annak tisztázása, hogy a potenciális kumulatív hatások valószínűleg jelentősek-e vagy sem, figyelembe véve a „jelentőség értékelése” lépés során gyűjtött információkat.

Ha a területen lévő védett élőhely vagy faj már eleve kedvezőtlen állapotban van, vagy ha az élőhelyek vagy fajok egyedi jellemzőire gyakorolt hatások túllépik a kritikus küszöbértékeket (vagy ha a terület olyan kumulatív hatásoknak van kitéve, amelyek ezen állapotok valamelyikéhez vezetnek), minden olyan további terv vagy projekt, amely akár önmagában, akár másokkal együttesen további hatást gyakorol ezekre a szintekre, valószínűleg jelentős hatással lesz a Natura 2000 területre.

3.1.5. Következtetések: az előzetes értékelés eredménye alapján hozott döntés

Az arról hozott döntés, hogy egy terv vagy projekt valószínűleg jelentős hatást gyakorol-e egy Natura 2000 területre, gyakorlati és jogi következményeket von maga után. Azon tervek és projektek, amelyekről a mérlegelés eredményeként úgy vélhető, hogy valószínűleg nem gyakorolnak jelentős hatást, a 6. cikk (3) bekezdésében leírt további lépések nélkül vihetők tovább.

A megfelelő vizsgálat szakaszához hasonlóan az előzetes értékelés szakaszának is az illetékes hatóság írásbeli, indokolással ellátott határozatával kell zárulnia annak érdekében, hogy rögzítsék az ezen következtetéshez vezető okokat. A következtetések megfogalmazásakor figyelembe kell venni a Natura 2000 területet kezelő szervezet véleményét is.

A határozatot nyilvánosan is hozzáférhetővé kell tenni. Bár az irányelv szövege erre nem hivatkozik kifejezetten, a Bíróság elismerte, hogy a nyilvánosság részvétele a 6. cikk (3) bekezdése szerinti előzetes értékelési szakaszban is szükséges (C-243/15. sz. ügy, 46-49. pont). Ezenkívül a Bíróság elismerte a nem kormányzati szervezetek azon jogát, hogy vitathassák a hatóságok által az előzetes értékelés során hozott határozatot (C-243/15. sz. ügy, 56-61. pont).

Mivel a területre gyakorolt jelentős hatás puszta lehetősége szükségessé teszi a megfelelő vizsgálatot, ezt a határozatot vagy a terv vagy projekt alapos vizsgálatát követően lehet meghozni, vagy pedig egyszerű elemzés alapján, amennyiben már előre látható, hogy valószínűleg lesznek jelentős hatások (a terv vagy projekt típusa, mérete vagy léptéke, a Natura 2000 terület jellemzői vagy az egyéb tervekkel vagy projektekkel való együttes hatások magas kockázata miatt). Ez lehetővé teszi a megfelelő vizsgálat lehető leghamarabbi megkezdését.

Kétség esetén, pl. ha a rendelkezésre álló információk alapján nem zárható ki, hogy egy projekt vagy terv akár önállóan, akár más terv vagy projekt részeként jelentős hatást gyakorolhat egy Natura 2000 területre, a tervet vagy projektet megfelelő vizsgálatnak kell alávetni.

Az előzetes értékelés alapján hozott határozatnak ideális esetben iránymutatással kell szolgálnia az elvégzendő megfelelő vizsgálat tárgyára és a vizsgálandó, valószínűleg jelentős hatásokra vonatkozóan (22). Terv esetén ennek ki kell terjednie a terv által esetlegesen érintett valamennyi Natura 2000 területre is.

A 8. keretes írás egy előzetes értékelési sablont mutat be.

8. keretes írás Előzetes értékelési sablon A terv vagy projekt és a valószínűleg hatást gyakorló főbb vonatkozások összefoglaló leírása A terv vagy projekt célkitűzései és főbb jellemzői/tevékenységei a különböző szakaszokban (pl. építés, üzemeltetés és leszerelés, adott esetben). A Natura 2000 területek és főbb jellemzőik összefoglaló leírása Azok az élőhelyek és fajok, amelyek a terület kijelölését indokolták, valamint a rájuk vonatkozó természetvédelmi célkitűzések. A terv vagy projekt azon egyedi vonatkozásainak leírása, amelyek hatást gyakorolhatnak a Natura 2000 területekre, beleértve a következőket: — méret és lépték; — a Natura 2000 területektől való távolság; — területelvonás (közvetlen/közvetett); — erőforrásigények (pl. vízkivétel, föld- vagy ásványinyersanyag-kitermelés); — kibocsátások (földön, vízben vagy levegőben történő lerakás); — szállítási követelmények; — az építés, üzemeltetés, leszerelés időtartama és ütemezése; — hatástényezők köre (pl. zaj, nitrogén-lerakódás, zavarosság). A Natura 2000 területekre gyakorolt valószínű hatások leírása, tekintettel a kijelölést megalapozó elemek tekintetében megállapított konkrét természetvédelmi célkitűzésekre, beleértve a következőket: — az élőhely területének csökkenése, az élőhely károsodása vagy szétaprózódása; — a fajok megzavarása, a fajok populációinak és sűrűségének csökkenése; — az élőhelyek és fajok ökológiai szükségletei szempontjából alapvető ökológiai funkciók és/vagy jellemzők változásai (pl. vízminőség és -mennyiség); — a terület szerkezetét és funkcióját meghatározó kulcsfontosságú kapcsolatokba való beavatkozás. A más tervek vagy projektek részeként gyakorol valószínű hatások leírása: — a kumulatív hatások tekintetében figyelembe veendő hatástényezők; — azon projektek felsorolása és leírása, amelyek hozzájárulhatnak a kumulatív hatásokhoz; — a kumulatív hatások mértékének és jelentőségének értékelése a területspecifikus természetvédelmi célkitűzések fényében. A jelentőség értékelésére szolgáló kritériumok, a jelentőségre vonatkozó mutatók, tekintettel a területspecifikus természetvédelmi célkitűzésekre, pl.: — az élőhelyek elvesztésének mértéke (abszolút, relatív), az élőhelyek szerkezetében bekövetkező változások; — a fajpopulációk kiszorításának kockázata, a zavarás mértéke, a fajok otthonterületének, táplálkozási területének, menedékül szolgáló területeinek csökkenése, a kedvező szaporodási feltételek módosulása; — az érintett élőhelyek és fajok fontossága, pl. reprezentativitás, helyi fajta; — a terület fontossága (pl. az elterjedési terület határai bizonyos élőhelyek és fajok esetében, az ökológiai folytonosság szempontjából fontos lépőkövek); — az ökológiai funkciók megzavarása vagy megváltoztatása; — a terület fő ökológiai jellemzőiben (pl. vízminőség) bekövetkező változások. Következtetések: a fenti információk alapján ismertetni kell a terv vagy projekt azon vonatkozásait vagy azok kombinációját, amelyek valószínűleg jelentős hatást fejtenek ki, valamint azokat, amelyekkel kapcsolatban a hatások jellege vagy hordereje nem ismert. Valószínűleg jelentős hatások: ☐ Nem ☐ Igen vagy bizonytalan

3.2. 2. szakasz: Megfelelő vizsgálat

A megfelelő vizsgálat célja a terv vagy projekt hatásainak értékelése a természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzések vonatkozásában, akár önmagában, akár egyéb tervekkel vagy projektekkel együtt. A következtetések lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy megállapítsák, a terv vagy projekt hátrányosan fogja-e érinteni az érintett terület épségét. A megfelelő vizsgálat középpontjában tehát kifejezetten azok a fajok és/vagy élőhelyek állnak, amelyek a Natura 2000 terület létrehozását indokolták. A 6. cikk szerinti útmutató 4.6.1. szakasza.

A megfelelő vizsgálat projektekre és tervekre egyaránt vonatkozik. Összehangolható más környezeti vizsgálatokkal, például projektek környezeti hatásvizsgálatával (KHV), tervek és programok stratégiai környezeti vizsgálatával (SKV), valamint a víz-keretirányelvvel összefüggésben végzett vizsgálatokkal, illetve végrehajtható azok szerves részeként (lásd az 5.2. szakaszt).

A KHV-k és SKV-k folyamatához hasonlóan a terv- vagy projektgazda általában megfelelő vizsgálati jelentést nyújt be az illetékes hatóságnak ellenőrzés céljából. Ha a vizsgálat negatív hatásokat vagy ilyen hatások valószínűségét állapítja meg, a projektgazda ebben a szakaszban mérséklő intézkedéseket is bevezethet a hatás csökkentése érdekében.

Ezt követően az illetékes hatóság feladata annak megállapítása, hogy a terv vagy projekt hátrányosan befolyásolja-e az érintett természeti terület épségét, és így a terv vagy projekt jóváhagyható-e vagy sem. Az illetékes hatóság a jóváhagyás feltételeit is meghatározhatja, és adott esetben előzetesen kikérheti a lakosság véleményét. A megfelelő vizsgálat keretében folytatott konzultációval kapcsolatos további információk a 3.2.7. szakaszban találhatók.

Az értékelés folyamata magában foglalja több érdekelt féltől – nemzeti, regionális és helyi természetvédelmi hatóságoktól, tudományos szakértőktől és nem kormányzati szervezetektől – származó információk gyűjtését és értékelését. Az illetékes hatóság továbbá felhasználhatja a terv- vagy projektgazda által benyújtott információkat a belső és külső szakértőkkel, valamint más érdekeltekkel folytatott konzultáció alapjául.

Lesznek olyan esetek, amikor az illetékes hatóságnak további információkra lehet szüksége a lehető legátfogóbb és legobjektívebb végső értékelés biztosítása érdekében. Emlékeztetni kell arra, hogy a megfelelő vizsgálatnak kellően részletesnek és megalapozottnak kell lennie ahhoz, hogy az adott területre vonatkozó legújabb tudományos ismeretekre figyelemmel bizonyítsa a kedvezőtlen hatások elmaradását.

Összefoglalva tehát a megfelelő vizsgálat a következő lépéseket foglalja magában:

1. információgyűjtés a projektről és az érintett Natura 2000 területekről;

2. a terv vagy projekt által akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként gyakorolt hatások értékelése, figyelembe véve a terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket;

3. annak meghatározása, hogy a terv vagy projekt kedvezőtlen hatással lehet-e a terület épségére;

4. mérséklő intézkedések mérlegelése (ideértve azok nyomon követését is).

Előfordulhat, hogy ezeket a lépéseket iteratív módon kell végrehajtani, és bizonyos lépéseket felül kell vizsgálni más lépések eredményeire reagálva. Az egyes lépések leírása a következő szakaszokban található. A további szempontokkal, így a nyilvános konzultációval és a megfelelő vizsgálatok minőségének biztosításával e fejezet végén foglalkozunk.

3.2.1. 1. lépés: Információgyűjtés a projektről és az érintett Natura 2000 területekről

A megfelelő vizsgálathoz szükséges információk tartalmazzák a valószínűleg érintett Natura 2000 területek leírását, a területen jelentős számban megtalálható fajokat és élőhelyeket (ún. kijelölést megalapozó elemek) és a rájuk vonatozó természetvédelmi célkitűzéseket, valamint a terv vagy projekt leírását és annak a terület természetvédelmi célkitűzéseire gyakorolt lehetséges hatásait. Előfordulhat, hogy ezen információk egy részét már az előzetes értékelés szakaszában begyűjtötték, de a megfelelő vizsgálathoz általában részletesebb információkra van szükség.

A KHV-irányelv 5. cikkének (2) bekezdése és az SKV-irányelv 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a projektgazda kérésére az illetékes hatóságnak meg kell határoznia a környezeti hatásvizsgálat tárgyát (tárgykijelölés). A tárgykijelölés célja azon elemek azonosítása, amelyekre a projektgazda által készített és az illetékes hatóságnak benyújtott környezeti hatásvizsgálati jelentésben ki kell térni. A tárgykijelölés hasznos lehet a legfontosabb vizsgálandó elemek azonosításához, annak érdekében, hogy ezekkel részletesebben foglalkozhassanak (23).

A tárgykijelölés a tervtől vagy projekttől és az érintett helyszínektől függően változik. Rendszerint azonban magában foglalja a terület leírását, a terv vagy projekt leírását és a területre gyakorolt lehetséges hatásainak meghatározását, figyelembe véve a terület természetvédelmi célkitűzéseit. Függetlenül attól, hogy a megfelelő vizsgálat a KHV vagy az SKV részét képezi-e vagy sem, a tárgykijelölés során meg kell határozni a területen belüli eredeti állapotot (azaz a területen jelentős számban megtalálható védett élőhelyek és fajok állapotát, a területspecifikus természetvédelmi célkitűzéseket, a terület épségét meghatározó egyéb elemeket, valamint a terület fontosságát a hálózat egységessége szempontjából), amit a megfelelő vizsgálat során azonosítani és vizsgálni kell, az elemzés részletességét, a módszereket, a jelentőség értékelésének alapjául szolgáló kritériumokat, a mérséklő intézkedések típusait, valamint a vizsgálandó alternatívákat stb.

A KHV-irányelv (a 2014/52/EU irányelvvel módosított 2011/92/EU irányelv) 5. cikkének (2) bekezdése A projektgazda kérésére a hatáskörrel rendelkező hatóság a projektgazda által elsősorban a projekt egyedi jellemzői, ideértve a helyszínt és a technikai kapacitást, és a várható környezeti hatások kapcsán szolgáltatott információkat figyelembe véve véleményt ad ki, amelyben meghatározza, hogy a projektgazda az e cikk (1) bekezdése szerinti környezeti hatásvizsgálati jelentésben mely információkat és milyen részletességgel köteles bemutatni. A hatáskörrel rendelkező hatóság a véleménynyilvánítás előtt konzultál a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokkal. A tagállamok azt is megkövetelhetik a hatáskörrel rendelkező hatóságtól, hogy az első albekezdésben említett véleményt adjon, függetlenül attól, hogy azt a projektgazda kérelmezi-e vagy sem. Az SKV-irányelv (2001/42/EK irányelv) 5. cikkének (4) bekezdése A 6. cikk (3) bekezdésében említett hatóságokkal a környezeti jelentésben szerepeltetendő információk körének és részletességi fokának meghatározásakor konzultálni kell.

Az adatgyűjtés, a felmérések és vizsgálatok megkívánt terjedelme és részletessége eltérő lehet a projekt és az érintett terület(ek) függvényében. Ezért ezt eseti alapon kell eldönteni. Ez függhet például a projekt és a természeti terület összetettségétől, valamint attól, hogy a terület mennyire fontos azon fajok és élőhelyek szempontjából, amelyek annak kijelölését indokolták. Függ továbbá a területről és a jelentős számban megtalálható fajokról és élőhelyekről már rendelkezésre álló adatoktól, továbbá a korábbi értékelésekből származó információktól stb.

A harmonizált és jó minőségű földrajzi információk általában megkönnyítik a projektgazdák, a hatóságok és az érdekelt felek munkáját, és különös jelentőséggel bírnak a határokon átnyúló projektek és hatások tekintetében. Például egy határokat átszelő folyót érintő projekt vagy egy országhatárokon átterjedő szennyezést okozó létesítmény esetében nagyon fontos közös normák alkalmazása az ilyen hatások azonosítása, értékelése és mérséklése érdekében. Az európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló uniós irányelv célja az ilyen egységes adatok elérhetővé tétele és felhasználása (24).

A 3. táblázat a megfelelő vizsgálathoz szükséges alapvető információk tájékoztató jellegű ellenőrző listáját tartalmazza, míg a 4. táblázat egy példát mutat be arra vonatkozóan, hogy milyen információkat kell begyűjteni a tervek és projektek Natura 2000 területekre gyakorolt hatásainak értékelése során.

3. táblázat

A megfelelő vizsgálathoz szükséges alapvető információk tájékoztató jellegű ellenőrző listája

A Natura 2000 területekre és azok jellemzőire vonatkozó alapvető információk Információforrások Elérhetőség A Natura 2000 területek természetvédelmi célkitűzései A területekre vonatkozóan megállapított természetvédelmi intézkedések Földhasználat, tiltott és engedélyezett tevékenységek a területeken A területeken azonosított fő veszélyek és terhelések A Natura 2000 területek térképei (amelyek feltüntetik a területhatárokat és az érintett elemek helyét) A Natura 2000 hálózat egységes űrlapjai A különleges természetmegőrzési területek vagy különleges madárvédelmi területek kijelölésére vonatkozó jogszabályok Kezelési tervek és egyéb területkezelési dokumentumok/eszközök (rendeletek, szerződések, megállapodások) Nemzeti/regionális online portálok Hivatalos lapok Természetvédelmi hatóságok/ügynökségek Natura 2000 Network Viewer (25) Natura 2000 adatbázis (26) Nemzeti adatbázisok A területen megtalálható élőhelytípusok és fajok, valamint azok állapota: védettségi fok, reprezentativitás stb. A területek fontossága az ott megtalálható élőhelyek és fajok számára Fő ökológiai szükségletek, az élőhelytípusok és fajok sebezhetősége és érzékenysége A Natura 2000 hálózat egységes űrlapjai Területkezelési tervek Kijelölésről szóló jogi aktusok Nemzeti/regionális/helyi szintű, jogszabályba foglalt természetvédelmi tervek és politikák A fajok és élőhelyek megőrzésére irányuló cselekvési tervek Jelenlegi és korábbi térképek, felmérések stb. Szakértői információk Nemzeti/regionális online portálok Natura 2000 Network Viewer Natura 2000 adatbázis Nemzeti adatbázisok Illetékes hatóságok Rendelkezésre álló szakirodalom Tudományos intézmények Az élőhelyek és fajok védettségi helyzete, tendenciák, az őket befolyásoló fő terhelések és fenyegetések (a bioföldrajzi régióban és nemzeti szinten) Nemzeti jelentések az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikke és a madárvédelmi irányelv 12. cikke szerinti védettségi helyzetről Online jelentések (27) A projektre/tervre vonatkozó alapvető információk Információforrások Elérhetőség A terv vagy projekt összes jellemzője: a projekt által érintett teljes terület, projekttevékenységek, kibocsátások, természeti erőforrások felhasználása, szakaszok, időtervezés stb. A terv vagy projekt és a Natura 2000 terület közötti kapcsolat (pl. legfontosabb távolságok vagy útvonalak) Terv- vagy projektdokumentumok (tervrajzok, térképek stb.) Térképek, földrajzi információs rendszerek Projektgazda/tervgazda Natura 2000 Network Viewer Egyéb (végrehajtott, jóváhagyott vagy javasolt) tervek vagy projektek jellemzői, amelyek a Natura 2000 területeken vizsgált projekttel együtt összevont vagy kumulatív hatásokat gyakorolhatnak Adatbázisok, pl. a tervek/projektek stratégiai környezeti vizsgálatai, környezeti hatásvizsgálatai, megfelelő vizsgálatai, regionális vagy önkormányzati tervek, helyi hatóságok tervpályázatai Illetékes hatóságok Online platformok A projekt engedélyezéséhez vagy a terv jóváhagyásához szükséges egyéb értékelésekre vonatkozó információk Nemzeti jogszabályok Illetékes hatóságok Hivatalos lapok A terv vagy projekt ágazatában/tevékenységében részt vevő/érintett szervezetek Ágazati szervezetek/társulások Projektgazda/tervgazda Illetékes hatóságok Hasonló tervek vagy projektek értékelései KHV- és SKV-nyilatkozatok, megfelelő vizsgálati jelentések és a múltban értékelt hasonló tervekből vagy projektekből származó egyéb okirati bizonyítékok Hivatalos lapok Illetékes hatóságok, érintett ügynökségek és egyéb szervezetek





4. táblázat

A tervek és projektek Natura 2000 területekre gyakorolt hatásainak értékelése során gyűjtendő információk (iránymutatások Spanyolországban)

Elemek Hatókör Gyűjtendő információk Natura 2000 területek Élőhelyek Általános — kód, név, kiemelt jelleg; — jellegzetes fajok; — a szerkezet és a funkció, valamint az ökológiai szükségletek releváns változói Bioföldrajzi régió (országos szint) — az élőhely védettségi helyzete a bioföldrajzi régióban (nemzeti); — a terület szerepe és fontossága az élőhely védelme tekintetében Natura 2000 terület — a területen található élőhely védettségi foka és reprezentativitása; — a területen található élőhelyre vonatkozóan meghatározott védelmi célkitűzés; — élőhely elterjedési területe a természeti területen (beleértve a feltérképezést is), a teljes terület %-ában (ország/régió); — a területen található élőhelyet érintő terhelések, veszélyek és hatások; — a projekt potenciális hatásaival szembeni sebezhetőség Fajok Általános — kód, név, kiemelt jelleg, védettségi helyzet a régióban/országban; — a fajpopuláció dinamikáját befolyásoló ökológiai szükségletek és tényezők Bioföldrajzi régió (országos szint) — a faj védettségi helyzete a bioföldrajzi régióban (nemzeti); — a terület szerepe és fontossága a faj védelme tekintetében Natura 2000 terület — a területen található faj védettségi helyzete; — a területen található fajra vonatkozóan meghatározott védelmi célkitűzés; — a faj elterjedési területe és a terület használata (a feltérképezést is beleértve); — populáció és tendenciák a területen; az ország/régió teljes populációján belüli arány; — a területen található fajokat érintő terhelések és veszélyek; — a fajok sebezhetősége a potenciális hatásokkal szemben (pl. érzékenység a megzavarásra) A Natura 2000 hálózat egységessége szempontjából fontos tájképi elemek Bioföldrajzi régió (országos szint) — típus (ökológiai folyosó, lépőkő stb.); — Natura 2000 és egyéb kapcsolatban álló vagy ökológiailag kapcsolódó területek (beleértve a feltérképezést is); — fajok (vagy élőhelyek), amelyek számára ezek fontosak, valamint a fontosság mértéke azok védelme tekintetében; — a tájképi elemet érintő terhelések, veszélyek és hatások; — a projekttel szembeni sebezhetőség és a potenciális hatás

Forrás: Ajánlások a Natura 2000 hálózattal kapcsolatos projektek megfelelő vizsgálatába belefoglalandó információkról a spanyol nemzeti hatóság környezeti hatásvizsgálati dokumentumaiban (Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente, 2018). Elérhető a következő internetcímen: https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/evaluacion-ambiental/guias-directrices/

3.2.2. 2. lépés: A terv vagy projekt által akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként gyakorolt hatások értékelése, figyelembe véve a terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket

A megfelelő vizsgálat során átfogó módon fel kell tárni a terv vagy projekt minden lehetséges hatását, amelynek az adott természeti terület szempontjából jelentősége lehet, figyelemmel a kumulatív hatásokra és minden olyan egyéb következményre, amely a vizsgált terv vagy projekt más tervekkel vagy projektekkel együttes hatása folytán beállhat. (A 6. cikk szerinti útmutató 4.6.2. szakasza)

A megfelelő vizsgálatnak biztosítania kell a területek épségéhez hozzájáruló valamennyi szerkezeti és funkcionális vonatkozás teljes körű figyelembevételét mind az eredeti állapot meghatározása során, mind pedig a potenciális hatások, a mérséklő intézkedések és a mérséklő intézkedések végrehajtása után fennmaradó hatások azonosításához vezető szakaszokban.

A 2. lépés a következő tevékenységeket foglalja magában:

— a terv vagy projekt által érintett Natura 2000 területek természetvédelmi célkitűzéseinek meghatározása,

— a terv agy projekt hatásainak azonosítása és értékelése a területek védelmével kapcsolatos célkitűzések fényében,

— más tervekkel vagy projektekkel együtt gyakorolt kumulatív hatások figyelembevétele.

a) A terv vagy projekt által érintett Natura 2000 területekre vonatkozó természetvédelmi célkitűzések meghatározása

A megfelelő vizsgálat során a terv vagy projekt hatásait a Natura 2000 területeken található védett élőhelyekre és fajokra vonatkozóan meghatározott védelmi célkitűzések fényében kell értékelni.

Az illetékes hatóságoknak minden egyes területre vonatkozóan meg kell határozniuk a természetvédelmi célkitűzéseket. A célkitűzéseket minden olyan, az élőhelyvédelmi irányelvben szereplő, közösségi jelentőségű fajjal és élőhelytípussal, valamint a madárvédelmi irányelv I. mellékletében szereplő madárfajjal kapcsolatban meg kell határozni, amelyek jelentős számban megtalálhatók valamely Natura 2000 területen, valamint a rendszeresen előforduló vonuló madárfajokkal kapcsolatban is.

A területi szintű természetvédelmi célkitűzések meghatározott célkitűzések összességét jelentik, amelyeket a szóban forgó területen annak biztosítása érdekében kell teljesíteni, hogy az adott terület a lehető legjobban hozzájáruljon a kedvező védettségi helyzet megfelelő szintű eléréséhez (figyelembe véve az adott fajok, illetve élőhelytípusok természetes előfordulási területeit). A területi szintű természetvédelmi célkitűzéseknek a területen található fajok és élőhelyek kívánatos védettségi állapotát kell meghatároznia annak érdekében, hogy az a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljon a megfelelő szinten a kedvező védettségi állapot eléréséhez. Néha adott idő alatt elérendő célokként határozzák meg ezeket. Ezeket a célokat a területen található egyes fajok és élőhelytípusok tekintetében a Natura 2000 hálózat egységes űrlapján rögzített védelmi értékelés függvényében kell megállapítani. További részletek a 6. cikk szerinti útmutató 2.3.1. szakaszában és a természetvédelmi célkitűzések meghatározásáról szóló bizottsági feljegyzésben találhatók (elérhető itt: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

A Natura 2000 területekre vonatkozó természetvédelmi célkitűzések általában a kezelési tervekben vagy a kezelésre vonatkozó jogi aktusokban, illetve a területekre vonatkozóan közzétett egyéb dokumentumokban (pl. a terület kijelöléséről szóló, hivatalos lapokban közzétett aktusok) kerülnek meghatározásra. Ezeknek a nyilvánosság számára is hozzáférhetőnek kell lenniük.

A területen található valamennyi élőhelytípusra és fajra vonatkozó védelmi célkitűzéseknek kapcsolódniuk kell azok ökológiai szükségleteihez, és azokat a terület védettségi állapotának meghatározásához használt paraméterekre (pl. a területükre, szerkezetükre és funkcióikra vagy populációikra) tekintettel kell megállapítani. A célkitűzéseknek meg kell jelölniük az elérendő célértékeket ezen jellemzők/paraméterek mindegyikére nézve. Tartalmazniuk kell továbbá azon ökológiai funkciókra és eljárásokra vonatkozó célértékeket/határértékeket, amelyektől az élőhelyek és a fajok függnek (pl. a vízi fajok számára szükséges vízminőség és -mennyiség meghatározása).

A természetvédelmi célkitűzés legyen: — konkrét – vagyis egy bizonyos jellegzetességhez kapcsolódjon (faj vagy élőhelytípus), és határozza meg a természetvédelmi célkitűzés teljesítéséhez szükséges feltétel(eke)t; — mérhető és bejelenthető – azaz mennyiségi célokat kell meghatározni (amelyeket adott esetben minőségi célok egészítenek ki, mint például egy élőhely jó állapotának vagy egy populáció szerkezetének a leírása), lehetővé téve annak ellenőrzését, hogy a természetvédelmi célkitűzések teljesülnek-e, valamint az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikke szerinti jelentéstétel céljából; — reális – vagyis észszerű időkeretet és erőforrás-felhasználást tartalmazzon; — következetes megközelítést alkalmazzon – vagyis a természetvédelmi célkitűzések szerkezete – amennyire lehetséges – egyezzen meg valamennyi természeti területen és az ugyanolyan jellegzetességeket támogató területeken, ugyanazokkal a jellemzőkkel és célértékekkel írják le a kedvező feltételeket; valamint — átfogó – vagyis a jellemzők és célok tartalmazzák a jellegzetességeknek azokat a tulajdonságait, amelyek szükségesek ahhoz, hogy kedvezőnek vagy kedvezőtlennek ítéljék meg állapotukat. A célkitűzéseknek továbbá meg kell határozniuk, hogy céljuk a terület adott jellemzője védettségi helyzetének a „helyreállítása” vagy „fenntartása” (a szükséges természetvédelmi intézkedéseket előre meghatározó ambíciószint). Forrás: a természetvédelmi célkitűzések megállapításáról szóló bizottsági feljegyzés (elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

A területspecifikus természetvédelmi célkitűzések hiánya vagy a fent leírt normáknak nem megfelelő természetvédelmi célkitűzések meghatározása veszélyezteti a 6. cikk (3) bekezdése szerinti követelményeknek való megfelelést.

A 9. keretes írás példákat mutat be a területek védelmével kapcsolatos célkitűzésekre.

9. keretes írás Példák a Natura 2000 területeken található élőhelytípusokra és fajokra vonatkozó természetvédelmi célkitűzésekre Zátonyok (1170) — az állandó élőhelyterület (xx ha) természetes folyamatoknak kitéve állandó vagy növekszik, — a zátonyok elterjedése állandó vagy növekszik (térkép biztosítása), — a következő közösségtípusok természetes állapotának megőrzése: hatásoknak kitett árapályövi komplex zátonyközösség (xx ha); hatásoknak kitett, árapályöv alatti komplex közösség (xx ha) (az egyes közösségtípusok leírásának biztosítása). Partvonal mentén vándorló dűnék homoknáddal (Ammophila arenaria) („fehér dűnék”) (2120) — az élőhelyterület (xx ha) állandó vagy növekszik, és természetes folyamatoknak kitéve nincs csökkenés az elterjedésében (térkép biztosítása), — az üledék és a szerves anyag természetes körforgásának fenntartása fizikai akadályok (pl. fizikai gátak) nélkül, — nagyrészt homoknádból (Ammophila arenaria) álló fajszegény közösségek jelenlétének fenntartása, — a negatív indikátorfajok (beleértve a nem őshonos fajokat, a tápanyagtartalomban bekövetkező változásokat jelző fajokat és az élőhelyre nem jellemző fajokat) elterjedése 5 % alatt van. Száraz fenyérek (4030) — a természeti területen lévő élőhely jelenlegi területének (xx ha) és elterjedésének x %-kal történő növelése (térkép biztosítása), — a jellegzetes fajok abundanciájának fenntartása (lista biztosítása), — az elszórtan található őshonos fák és cserjék alacsony elterjedési szintjének fenntartása (10 % alatt), — az élőhely területének legalább 1 %-a, de legfeljebb 10 %-a csupasz földterület, — a nitrogén-lerakódás a területre meghatározott kritikus terhelési értékek alatt marad (pl. 10–20 kgN/ha/év). Kékperjés láprétek meszes, tőzeges vagy agyagbemosódásos talajokon (Molinion caenuleae) (6410) — a természeti területen lévő élőhely jelenlegi területének (xx ha) és elterjedésének x %-kal történő növelése (térkép biztosítása), — a vegetációs összetétel javítása: legalább xx pozitív indikátorfaj – köztük egy „jó minőségű” faj – jelenléte, a negatív indikátorfajok elterjedése együttesen legfeljebb 20 %, és az egyes fajok elterjedése kevesebb mint 10 %, a nem őshonos fajok elterjedése pedig legfeljebb 1 %, — a vegetációs szerkezet javítása: a fás szárú fajok és a saspáfrány (Pteridium aquilinum) elterjedése legfeljebb 5 %-os, a széleslevelű (kétszikű) gyomnövények vegetációs összetevője pedig 40 és 90 % közötti elterjedésű. A gyep legalább 30 %-a 10–80 cm magas, — a fizikai szerkezet fenntartása: legfeljebb 10 % fedetlen talaj. Dagadólápok (7110) — a természeti területen lévő élőhely területének kiterjesztése (pl. a jelenlegi terület 10 %-os növelése – xx ha-ról yy ha-ra) és állapotának javítása (pl. a jellegzetes tőzegmoha – Sphagnum – fajok elterjedésének legalább x %-ra történő növelésével), — a megfelelő vízszint helyreállítása az egész területen (az átlagos vízszint az év nagy részében a lápok felszínéhez közeli vagy afeletti); a szezonális ingadozások nem haladhatják meg a 20 cm-t, és csak 10 cm-rel lehetnek a felszín alatt, kivéve a nagyon rövid ideig tartó eltéréseket), — a talaj pH-értékének és a megfelelő tápanyagszinteknek a fenntartása (a területre vonatkozó megfelelő tápanyagok és azok természetes elterjedésének megadása), — az elszórtan található őshonos fák és cserjék elterjedése legfeljebb 10 %-os. Luzulo-Fagetum bükkösök (9110) — a jelenlegi védettségi helyzet fenntartása (kedvező), — a természeti területen lévő élőhely jelenlegi területe: xx ha fenntartása, — a jellegzetes fafajok fenntartása: a koronaszint legalább 70 %-át Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba alkotja különböző arányban, amelyben elvétve előfordul Betula pendula és Sorbus aucuparia, 80–90 %-os elterjedéssel és 22–30 m-es magassággal a luc- és a jegenyefenyő esetében, illetve 18–24 m-es magassággal 100 éves bükk esetében, — a gyepszint jellegzetes fajainak fenntartása: az alábbi savkedvelő fajokból 1 000 m2-enként legalább három fajt tartalmazó gyepszint: Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis, — az inváziós és idegenhonos inváziós fafajok elterjedése – beleértve a nem megfelelő ökotípusokat is – kevesebb mint 20 %-os; fák megtartása: hektáronként legalább három fa; száradék mennyisége: legalább 20 m3/ha. Asperulo-Fagetum bükkösök (9130) — a természeti területen lévő élőhely jelenlegi területének (xx ha) és elterjedésének x %-kal történő növelése (térkép biztosítása), — az élőhely minőségének javítása (ökológiai szerkezet és funkció szempontjából) a következők biztosítása révén: a területen a koronaszintet alkotó fák legalább 95 %-a helyi őshonos faj, úgymint bükk, kőris és tölgy, és legalább 50 %-a Fagus sylvatica; a koronaszint körülbelül 10 %-a hézagok dinamikusan változó mintázatát tartalmazza, amely elősegíti a különböző életkorú fafajok természetes regenerálódását; hektáronként legalább X kifejlett fa és hektáronként legalább X releváns talajflórafaj (a releváns fajok listájának biztosítása), — a száradék – álló és kidőlt – lehetőség szerinti növelése annak érdekében, hogy élőhelyet biztosítsanak a gerinctelenek, gombák és más erdei fajok számára (kidőlt fák és letört ágak, élő fák elpusztult ágai vagy álló elpusztult fák, amelyek átmérője meghaladja a 20 cm-t; a minimális mennyiség megjelölése). Európai vidra (Lutra lutra) — a jelenlegi populáció (xx egyed) fenntartása, — az édesvízi (folyami) élőhely ökológiai minőségének javítása (xx km-en), — a pihenőhelyek és odúk számának (szám megadása) fenntartása, és a rendelkezésre álló halbiomassza (xx kg) nem csökkenhet jelentősen, — a folyó menti más vidrapopulációkkal való összekapcsoltság javítása. Barna delfin (Phocoena phocoena) — a faj jelenlegi populációjának fenntartása a területen (xx egyed), — a víz alatti zaj legfeljebb xx dB lehet, — a faj elterjedési területének fenntartása a természeti területen, biztosítva, hogy ne legyenek olyan mesterséges akadályok, amelyek korlátozhatnák a terület használatát, — a zsákmány rendelkezésre állásának és sűrűségének fenntartása a területen (pl. homoki angolna, vékonybajszú tőkehal, hering és spratt), — a barna delfin halászeszközökkel való járulékos fogásának megakadályozása a területen. Kis patkósdenevér (Rhinolophus hipposideros) — a populáció fenntartása, legalább xx denevér a nyári szálláshelyeken, — a nyári és további szálláshelyek számának és állapotának fenntartása, — a potenciális táplálékszerző terület (xx ha) és a lineáris jellemzők (xx km) kiterjedésének fenntartása jelentős csökkenés vagy veszteség nélkül a szálláshelytől számított 2,5 km-en belül (térkép biztosítása), — a szálláshely közelében vagy az ingázási útvonalak mentén a szálláshely 2,5 km-es körzetében nem növekszik jelentős mértékben a mesterséges fény erőssége.

Természetvédelmi célkitűzések hiányában (28) a megfelelő vizsgálat során legalább azt kell feltételezni, hogy a cél annak biztosítása, hogy a területen jelentős számban megtalálható élőhelytípusok vagy a fajok élőhelyei ne károsodjanak a jelenlegi (a vizsgálat idején érvényes) szinthez képest, és a fajokat ne zavarják meg jelentős mértékben, a 6. cikk (2) bekezdésében előírt követelményeknek megfelelően (29).

Bár a vizsgálatnak a területen jelentős számban megtalálható madarakra, valamint a közösségi jelentőségű fajokra és élőhelytípusokra kell összpontosulnia, nem szabad megfeledkezni arról, hogy ezek a céljellemzők komplex kölcsönhatásban vannak más fajokkal, élőhelytípusokkal és a természetes környezettel is. E tekintetben más fajok is lényegesek lehetnek a védett élőhelyekre gyakorolt potenciális hatások vizsgálata során, ha azok a szóban forgó élőhelytípus jellemző növény- és állatfajai (30), vagy jelentős szerepet játszanak abban az élelmiszerláncban, amelytől a Natura 2000 terület céleleme függ. Ez tükröződni fog a terület védelmével kapcsolatos célkitűzésekben, és a megfelelő vizsgálatnak adott esetben ki kell terjednie a terv vagy projekt által az ilyen egyéb fajokra gyakorolt lehetséges hatásokra is.

A tervek és projektek Natura 2000 területekre gyakorolt hatásainak értékelése során adott esetben figyelembe kell venni azokat a tájképi elemeket is, amelyek hozzájárulnak a hálózat ökológiai egységességéhez, ideértve annak folytonosságát is (lásd: 4. táblázat).

b) A terv vagy projekt hatásainak azonosítása és értékelése, figyelembe véve a terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket

A tudományterületre vonatkozó legkorszerűbb ismeretek fényében azonosítani kell a terv vagy projekt összes olyan vonatkozását, amely akár önmagában, akár más terv vagy projekt részeként hatást gyakorolhat a terület védelmével kapcsolatos célkitűzésekre. A következmények értékelésének objektív, és lehetőleg számszerűsített kritériumokon kell alapulnia. A következményeket a lehető legpontosabban előre kell jelezni, és az előrejelzések alapját a megfelelő vizsgálatról készített jelentésben egyértelműen fel kell jegyezni. További részletekért lásd a 6. cikk szerinti útmutató 4.6. szakaszát.

Az értékelésnek ki kell terjednie a szóban forgó terv vagy projekt egészének hatására, az abban foglalt valamennyi tevékenységgel együtt, és minden fázisban (előkészítés, építés, üzemeltetés és adott esetben leszerelés vagy helyreállítás). Az értékelés során el kell végezni a különböző hatástípusok azonosítását és megkülönböztetését, ideértve a közvetlen és közvetett hatásokat, az ideiglenes vagy állandó hatásokat, a rövid és hosszú távú hatásokat, valamint a kumulatív hatásokat.

Az értékelés jellemzően a következő lehetséges hatások elemzését foglalja magában:

— Élőhelyek közvetlen elvesztése: az élőhelyek kiterjedtségének csökkenése fizikai pusztulás következtében (pl. eltávolítás, vagy építőanyagok vagy üledékek lerakása miatt); a fajok szaporodási, táplálékszerző és pihenőhelyeinek elvesztése.

— Károsodás: az élőhely minőségének romlása, ami a jellegzetes fajok vagy a közösségi szerkezet megváltozásához vezet (fajösszetétel). Ezt okozhatja az abiotikus viszonyok megváltozása (pl. a vízszint, vagy a lebegő üledék, szennyező anyagok vagy porlerakódás növekedése); a fajok szaporodási, táplálékszerzési és pihenőhelyeinek károsodása.

— Megzavarás: a meglévő környezeti feltételek megváltozása (pl. megnövekedett zaj- vagy fényszennyezés, emberek és járművek gyakoribb előfordulása). A megzavarás többek között a fajok egyedeinek kiszorításához, a fajok viselkedésének megváltozásához, illetve a megbetegedés vagy elhullás kockázatához vezethet.

— Szétaprózódás: az érintett élőhelyek és fajok elterjedési foltjainak módosulásához vezet, például a fizikailag vagy funkcionálisan összekapcsolódó területeken létrehozott fizikai vagy ökológiai akadályok, vagy az ilyen területek kisebb, elszigeteltebb egységekre történő felosztása révén.

— Egyéb közvetett hatások: a környezet minőségének közvetett megváltozása (ami például a rendelkezésre álló tápanyagok és fényviszonyok megváltozásából vagy a terület további új veszélyekkel, például idegenhonos inváziós fajok, emberek és állatok behatolásával szembeni sebezhetőségének megnövekedéséből ered).

Ezeket a hatásokat a területspecifikus természetvédelmi célkitűzések fényében kell elemezni, ami azt jelenti, hogy az elemzést nem csupán a területen jelentős számban megtalálható élőhelyek és fajok jelenlegi állapotára vonatkozóan kell elvégezni, hanem a természetvédelmi célkitűzések által meghatározott kívánt állapotuk (pl. a populációméret vagy az élőhely kiterjedtségének x %-os növelése) tekintetében is.

A hatásoknak a területspecifikus természetvédelmi célkitűzések fényében történő elemzését ezért a védett elemek védettségi állapotát meghatározó konkrét jellemzők vagy paraméterek alapján is el kell végezni (pl. kiterjedés, élőhely, szerkezet és funkció, populációméret, jövőbeli kilátások).

A terv vagy projekt minden egyes aspektusát egyenként meg kell vizsgálni, és lehetséges hatásait össze kell vetni a terület védelmével kapcsolatos célkitűzésekkel. Ezt követően az összes érintett élőhelyre vagy fajra gyakorolt hatás együtt, illetve egymással kapcsolatban vizsgálandó a közöttük fennálló kölcsönhatások feltárása érdekében.

Különböző módszerek alkalmazhatók a terv vagy projekt potenciális hatásának előrejelzésére. A 10. keretes írás felsorol néhány példát a hatások, valamint a hatás mértékének előrejelzésére szolgáló módszerekre.

10. keretes írás Példák a hatások előrejelzésének módszereire Közvetlen mérések – például az eltűnt vagy érintett élőhelyek területét illetően – a fajok populációiban, élőhelyeiben és közösségeiben bekövetkező veszteség arányának meghatározására. Folyamatábrák, hálózatok és rendszerábrák a közvetlen és közvetett hatásokból eredő hatásláncolatok azonosítására kiváltási módjuktól függően, a kölcsönhatások és a folyamatútvonalak alakulásának ábrázolásával. Számszerű előrejelzési modellek matematikailag levezethető előrejelzések készítésére a hatások erejére és irányára vonatkozó adatok és feltételezések alapján. A modellekből olyan előrejelzések adódhatnak, amelyek összhangban vannak a múltbeli és jelenlegi adatokkal (trendelemzés, forgatókönyvek, más releváns helyszínekről származó információk átültetésére alkalmas analógiák), továbbá az intuitív előrejelzésekkel. Egyes gyakran használt modellek előrevetítik a szennyező anyagok levegőbe való bekerülését, a talajeróziót, a patakok üledékterhelését és az oxigéncsökkenést szennyezett folyókban. Földrajzi információs rendszerek térbeli kapcsolati modellek – például a fizikai korlátokat bemutató ábrák – készítésére vagy az érzékeny területeknek, illetve az eltűnő élőhelyek helyszíneinek feltérképezésére. A földrajzi információs rendszerek egyesítik magukban a számítógépes térképészetet, a térképadatok tárolását és a különféle jellemzőket – mint például a területhasználatot vagy a lejtőviszonyokat – tároló adatbázis-kezelő rendszereket. A földrajzi információs rendszerek lehetővé teszik a tárolt változók gyors megjelenítését, összevonását és elemzését. A korábbi hasonló projektekből származó információk hasznosak lehetnek, különösen akkor, ha számszerű előrejelzések készültek, és azok ellenőrzésére a gyakorlatban is sor került. Korábbi tapasztalatokra és egyeztetésekre épülő szakértői vélemények és értékelések.

Az 5. táblázat példát mutat be egy Natura 2000 területen található projektelemek és védett elemek szisztematikus keresztelemzésére.

5. táblázat

Példa egy Natura 2000 területen található projektösszetevők és védett elemek szisztematikus keresztelemzésére – egy halgazdaság egyszerűsített példája

Projektszakasz Projektösszetevő 1. élőhely Folyó 2. élőhely Ártéri erdők 3. élőhely Nedves fenyérek 1. faj Halak 2. faj Gerinctelenek 3. faj Madarak Építés Halastavak A folyómeder és a folyó áramlásának módosulása (xx m – hossz) Terület elvesztése (xx m2) Terület elvesztése (xx m2) A fajközösségekben bekövetkező változások Megzavarás, egyedek kiszorítása. Szaporodási élőhely elvesztése Épületek Terület elvesztése (xx m2) Élőhely elvesztése és károsodása Utak A vízáramlás helyi változásai Terület elvesztése (xx m2) Élőhely elvesztése és károsodása Üzemeltetés Halak etetése és kezelések Vízszennyezés szerves és vegyipari termékekkel Az élőhelyek minőségének megváltozása vízszennyezés miatt Megzavarás, egyedek kiszorítása Vízkivétel Az élőhely megváltozása a vízhozam csökkenése miatt Az élőhely károsodása a vízhozam csökkenése miatt Az élőhely károsodása a vízhozam csökkenése miatt Világítás Megzavarás, egyedek kiszorítása Megzavarás, egyedek kiszorítása Zaj Egyedek kiszorítása

Az értékelésnek az e területen rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteken kell alapulnia. Ez azt jelenti, hogy az információknak teljes körűnek és naprakésznek kell lenniük. Ezért gyakran helyszíni felméréseket kell végezni a hiányzó információk megszerzése és pontos adatok gyűjtése érdekében. Ez magában foglalhatja például a terület kutatását (mintavételi módszerek, összeszámlálások, jegyzékek stb. alkalmazásával) annak érdekében, hogy azonosítsák vagy megerősítsék a természeti elemek pontos elhelyezkedését és elterjedését a vizsgált terv vagy projekt tervezett tevékenységeihez képest, valamint azok védettségi állapotát.

Hasznos lehet előzetes másodelemzés végzése a rendelkezésre álló ismeretek áttekintése, valamint azon információk meghatározása érdekében, amelyek megszerzéséhez további helyszíni felmérés végzésére van szükség. Ez hasznos gyakorlat lehet például akkor, ha a másodelemzés azt jelzi, hogy vannak olyan veszélyeztetett élőhelyek, amelyekhez ritka összetételű növény- és/vagy állatvilág tartozik, vagy hogy az érintett terület olyan fajoknak ad otthont, amelyek kritikus jelentőséggel bírnak a terület természetvédelmi célkitűzései szempontjából.

A helyszíni felmérésekből nyert adatoknak objektív alapot kell szolgáltatniuk az értékelési folyamathoz, amelyet a területspecifikus természetvédelmi célkitűzésekre tekintettel kell elvégezni. A helyszíni felmérésekből származó adatok teljességének biztosítása érdekében megfelelő időkeretet kell meghatározni, pl. egy vagy több évig tartó vizsgálatot, amely egy teljes vegetációs ciklusra kiterjed, figyelembe véve a vadon élő növények és állatok szezonalitását, vagy az állatvilággal kapcsolatban végzett kutatásokat, amelyeket esetleg meg kell ismételni a populációk és a tendenciák megerősítéséhez adott időszak során.

Az olyan jelentős fejlesztések esetében, mint az autópályák, vasutak, szélerőműparkok, kikötők, vízi utak stb., amelyek méretük és jellegük miatt várhatóan jelentős hatást gyakorolnak egy adott területre, szinte mindig szükség van helyszíni vizsgálatokra. Ezeknek magukban kell foglalniuk a védett élőhelyek, illetve a fajok szaporodási vagy pihenőhelyeinek stb. részletes feltérképezését (kivéve, ha ezek közül bizonyos felméréseket és tanulmányokat a közelmúltban már elvégeztek, például a kezelési terv kidolgozása vagy aktualizálása során, vagy a területet érintő másik nagy fejlesztési projekt értékelése során).

A hatást olyan paraméterek segítségével kell számszerűsíteni vagy rögzíteni, amelyek lehetővé teszik a területen jelentős számban megtalálható élőhelyekkel és fajokkal kapcsolatos konkrét természetvédelmi célkitűzésekre gyakorolt hatás horderejének és súlyosságának értékelését (lásd még a 3.1.4. pontban szereplő 7. keretes írást a jelentőségre vonatkozó mutatók vonatkozásában). Ide tartozhatnak például a következő paraméterek:

— a véglegesen eltűnt (pl. a növényzet kiirtása vagy a megfelelő szaporodási vagy fészkelőhelyek eltávolítása miatt) élőhely vagy fajok élőhelye területe összevetve a természeti területen lévő élőhely területével regionális, nemzeti és bioföldrajzi szinten (az elvesztett élőhelyterület százalékos aránya), valamint összevetve a területspecifikus természetvédelmi célkitűzésben meghatározott célértékkel (amely helyreállítási célt is tartalmazhat);

— az érintett (pl. szennyezés, zaj, egyéb ökológiai feltételek romlása) élőhely vagy fajok élőhelye területe összevetve a természeti területen lévő élőhely területével regionális, nemzeti és bioföldrajzi szinten (az érintett élőhelyterület százalékos aránya), valamint összevetve a területspecifikus természetvédelmi célkitűzésben meghatározott célértékkel (amely helyreállítási célt is tartalmazhat);

— az érintett honos és vándorló fajok populációinak mérete, összevetve a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi populációkkal (az érintett populáció százalékos aránya), valamint összevetve a területspecifikus természetvédelmi célkitűzésben meghatározott célértékkel (amely a természeti területen a populáció méretének növelésére vonatkozó célértéket is tartalmazhat);

— az élőhely vagy a fajok élőhelye minőségére vagy az érintett fajok túlélésére gyakorolt hatás (pl. szennyezés, zaj, más ökológiai feltételek romlása) mértéke, figyelembe véve ökológiai szükségleteiket a természeti területen a területspecifikus természetvédelmi célkitűzésben meghatározottak szerint (amely helyreállítási célt is tartalmazhat).

Amint az a fenti pontokban már szerepel, a lehetséges káros hatások értékelésekor a vizsgálat során nem csupán a jelenlegi helyzethez képest bekövetkező negatív változásokat kell mérlegelni, hanem azokat a változásokat is, amelyek megakadályozhatják a természetvédelmi célkitűzések elérését, amennyiben azok megkívánják a jelenlegi körülmények javítását.

c) Más tervekkel vagy projektekkel együtt gyakorolt kumulatív hatások értékelése

Kumulatív hatások származhatnak egy fejlesztés (terv, projekt) egymást követő, járulékos és/vagy együttes hatásaiból, ha azok összeadódnak más meglévő, tervezett és/vagy észszerűen várható fejlesztésekkel (lásd még a 3.1.4. szakasz 2. táblázatát a Natura 2000 területre gyakorolt kumulatív hatások értékelésének legfontosabb lépéseiről). Példák kumulatív hatásokra:

— a szennyező anyagok koncentrációjának növekedése (különösen a vízben és a talajban), meghaladva a területen lévő védett élőhely vagy faj ökológiai szükségleteivel összeegyeztethető szinteket;

— többszörös vízkivétel miatt a vízhozam csökkenése egy vízgyűjtő területen a természeti területen lévő védett élőhely vagy faj ökológiai szüks