Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról

(COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD))

2013/C 198/09

Előadó: Lutz RIBBE

2012. november 19-én az Európai Parlament és a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról

COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2013. április 3-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17–18-án tartott, 489. plenáris ülésén (az április 17-i ülésnapon) 147 szavazattal 26 ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

Az EGSZB mindig is szorgalmazta, hogy – bioenergia formájában is – nagyobb arányban használjanak megújuló energiaforrásokat. Ugyanakkor már a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvhez írt véleményében is bírálta, hogy a közlekedésben agroüzemanyagokat alkalmaznak. Ennek megfelelően üdvözli, hogy az Európai Bizottság most 5%-ban akarja korlátozni a hagyományos bioüzemanyagok használatát.

Az előterjesztett javaslat megkérdőjelezi az európai fehérjetermelést és vele együtt a növényi olajok egyes területeken nagyon is ésszerű közvetlen energetikai hasznosítását, mivel az Európai Bizottság szerint a növényi olajokhoz ILUC-tényezőket kell rendelni, és korlátozni kell részarányukat. Ez nem indokolt. A növényi olajok nem számítanak „fő terméknek”, hanem a fehérjenövények kívánatos európai telepítésének melléktermékei. A fehérjetakarmányt és egyszersmind növényi olajat is adó (és így a szójabehozatalt kiváltó) olajnövények európai telepítését fenntartható mezőgazdasági termelési módszerek keretében inkább ösztönözni, nem pedig korlátozni kellene.

2. Bevezetés: politikai háttér és az európai bizottsági javaslatok ismertetése

Alapvetően továbbra is ragaszkodnak ahhoz az EGSZB részéről bírált megközelítéshez, hogy alkalmazni lehet növényi alapú üzemanyagot a közlekedésben, de most már korlátozni fogják a „hagyományos agroüzemanyagok” használatát, és át fognak állni az úgynevezett „újszerű bioüzemanyagokra”, amelyeknél elvileg nem áll fenn a földhasználat közvetett megváltozásának veszélye. Az ezeknek az Európai Bizottság által „újszerűnek” definiált bioüzemanyagoknak az esetében olyan folyékony üzemanyagokról van szó, melyeket például biogén hulladékokból vagy algákból állítanak elő. Az Európai Bizottság szerint ösztönözni kell ezek termelését, mivel jelenleg a piacon nem állnak rendelkezésre nagy mennyiségben. Ösztönzésképpen a 2009/28/EK irányelv közlekedéssel kapcsolatban meghatározott 10%-os célértékének teljesítésében a hagyományos agroüzemanyagokhoz képest nagyobb súllyal vegyék figyelembe az „újszerű bioüzemanyagokat”.

3. Általános megjegyzések

Semmilyen bioüzemanyag nem jelent tehát hosszú távon megoldást a jellemzően túlzott energiafelhasználásra. Az ilyen üzemanyagok már az elérhetőség szempontjából is csak igen korlátozott mértékben tudják kiváltani a fosszilis üzemanyagokat. Így – különösen a személygépjármű-forgalom kapcsán, ahol kezdenek megjelenni a folyékony üzemanyagok alternatívái – legfeljebb átmeneti megoldásról lehet csak szó, amely ráadásul komoly nem kívánt mellékhatásokkal is járhat, és semmi esetre sem terelheti el arról a figyelmet, hogy az egyes energiaforrásoktól függetlenül mindenképpen csökkentenünk kell energiafelhasználásunkat.

Mindez a következőket jelentené: logikusan a gáznemű és a szilárd energiahordozóknál is olyan megközelítést kellene érvényesíteni, melyet most a folyékony üzemanyagok esetében alkalmaznak. Németországban például 2011-ben az 1,2 millió hektár szántóföld mellett, melyen hagyományos agroüzemanyagok előállítása céljából termesztettek növényeket, mintegy 1 millió hektárt olyan növények (elsősorban kukorica) telepítésére használtak, amelyekből biogázt állítottak elő. Amikor a növényekből üzemanyagot állítanak elő, akkor be kell számítani egy ILUC tényezőt, ha áramot állítanak elő belőlük, akkor viszont nem. Ez nem logikus és nem is következetes.

Ez azt jelenti, hogy már az „újszerű üzemanyagok” 2,5%-os arányával is, amelyet négyszeres értéken számítunk be, elértnek tekinthető a tulajdonképpeni 10%-os cél. Ha abból indulunk ki, hogy ezek az „újszerű üzemanyagok” a fosszilis üzemanyagokkal szemben az üvegházhatású gázok kibocsátásának 60%-os csökkenését eredményezik, akkor következésképpen a közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátása kb. 1,5%-kal csökkenne. Mivel a közlekedési ágazat kibocsátása az EU összes kibocsátásának 25%-át teszi ki, ezzel az üvegházhatású gázok kibocsátásának az EU-ban kevesebb mint fél százalékos csökkenését lehetne elérni!

4. Részletes megjegyzések

4.1 Az Európai Bizottság kifejti, hogy az „újszerű” üzemanyagok esetében nem lép fel a közvetlen földhasználat-változás veszélye. Az EGSZB szerint fontos utalni arra, hogy ez semmiképpen sem jelenti azt, hogy ezek az üzemanyagok éghajlat-politikai szempontból ártalmatlanok. Az EGSZB a következőkben az Európai Bizottság által javasolt „hulladékanyagok” listájának négy konkrét példája alapján szeretné egyértelművé tenni a tervezett megközelítéshez való kritikus hozzáállását.

4.2 Glicerin

4.3 Fa („Biomass to liquid”)

Az EGSZB hangsúlyozza: természetesen a fenntartható erdőgazdálkodásból származó fát fel lehet és fel is kell használni energetikai célokra, pl. az olyan fosszilis energiahordozók, mint az olaj vagy a szén helyettesítésére. Korábban is utalt már azonban arra, (9) hogy tartanunk kell magunkat a Közös Kutatóközpont ajánlásaihoz, és először az éghajlat-politikai szempontból leghatékonyabb és gazdaságilag legésszerűbb intézkedésekhez kell hozzáfogni. Ezek pedig elsősorban a fa hőtermelésre való felhasználásában állnak (pl. tömbfűtési rendszerekben, optimális esetben kapcsolt energiatermelési létesítményekben), nem pedig a fa folyékony közlekedési üzemanyaggá való kémiai átalakításának energiaigényes folyamataiban. (10)

4.4 Szalma

Egy további átgondolatlan tény: Ha a szalma hiányzik a talajrendszerből, nem csak a talajszerkezet és a mikroorganizmusok kerülnek bajba. Az ezáltal elvont tápanyagokat is pótolni kell ásványi műtrágyák formájában, amelyek előállítása pénzbe és sok energiába is kerül.

4.5 Lomb

5. Az EGSZB javaslatai

(1) COM(2013) 17 final.

(2) Vö. a dossziéba tartozó EGSZB-véleménnyel "Tiszta energiák a közlekedésben" (még nem fogadták el).

(3) Az irányelvjavaslatban hivatalosan a „bioüzemanyag” kifejezés szerepel. Az EGSZB különböző véleményekben számos olyan környezeti problémára hívta fel a figyelmet, amelyek ezekből a bioüzemanyagokból származnak. Mivel a „bio-” előtag olyan benyomást kelt, mintha egy környezetvédelmi szempontból kifogástalan termékről lenne szó (lásd: biogazdálkodás), az EGSZB a véleményében a „bioüzemanyag” kifejezés helyett az „agroüzemanyag” kifejezést használja.

(4) COM(2010) 811 final, 2010.12.22.

(5) HL C 77., 2009.3.31., 43. o.

(6) HL C 77., 2009.3.31., 43. o.

(7) A repce esetében ez kb. 9 tonna hektáronként, érdekes módon ennek a szalmának az energiaértékét nem veszik figyelembe az üvegházhatású gázok mennyiségének kiszámítása során!

(8) Ld. az ADM 2009. évi jelentését: http://www.oelag.de/images_beitraege/downloads/ADM%20GB%202009%20final.pdf.

(9) HL C 77., 2009.3.31., 43. o.

(10) Biofuels in the European Context: Facts, Uncertainties and Recommendations [Bioüzemanyagok európai kontextusban: tények, bizonytalanságok és ajánlások], Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja, 2008, http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_biofuels_report.pdf (csak angol nyelven).

(11) HL C 351., 2012.11.15., 85. o.

(12) „Globale Landflächen und Biomasse nachhaltig und ressourcenschonend nutzen” [A globális földterületek és a biomassza fenntartható ás forráskímélő használata], Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal, 2012; http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien/4321.html.

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

3.16. pont (8. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

Az EGSZB szerint az Európai Bizottság most előterjesztett javaslata nem épül következetes alapkoncepcióra sem a bioenergiák terén, sem pedig az alábbi, a közlekedéssel kapcsolatban az Európai Bizottság által állandóan jelzett problematika megoldására vonatkozóan, azaz hogy a közlekedés terén:

a) rendkívül nagy a függőség az energiaimporttól és hogy

b) teljesen elveszítjük az ellenőrzést az üvegházhatású gázok felett.

Ezenkívül az EGSZB utal arra, hogy a földhasználat módosulásából adódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról szóló, az Európai Bizottság által tervezett jelentési kötelezettség gyakorlati és technikai szempontból nem igazán megvalósítható, mindenesetre jelentős többletterhet eredményezne az adminisztráció és az érintett vállalatok számára.

Indokolás

Szóban hangzott el.

A szavazás eredménye:

Mellette : 63 Ellene : 79 Tartózkodott : 34

4.3.1. pont (11. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

Technikailag kétségkívül lehetséges a biomassza cseppfolyóssá alakítása, amit az Európai Bizottság pl. a fa felhasználása esetében javasol. Az erre szolgáló „Fischer–Tropsch-eljárás” évtizedek óta ismeretes. Az eljárás abban áll, hogy a fa ligninmolekuláit teljesen szétbontják, a maradék CO pedig – többnyire hozzáadott H2-vel – CH-molekulákat képez. A biomassza cseppfolyóssá alakítása, amit az Európai Bizottság pl. a fa felhasználása esetében javasol, technikailag lehetséges, és több eljárás is létezik. Például a „Fischer–Tropsch-eljárás” (mely abban áll, hogy a fa ligninmolekuláit teljesen szétbontják, a maradék CO pedig – többnyire hozzáadott H2-vel – CH-molekulákat képez) évtizedek óta ismeretes. Emellett új eljárásokat is fejlesztettek.

Indokolás

Jóllehet a Fischer–Tropsch-eljárás jól ismert, félrevezető, ha csak egy eljárásról esik szó.

A szavazás eredménye:

Mellette : 53 Ellene : 89 Tartózkodott : 30

4.3.2. pont (12. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

A folyamat fahulladékkal és fakéreggel nem működik(!), a legjobb minőségű fára van szükség (konkurencia a bútor- és furnérgyártásnak), mivel azok az idegen molekulák, amelyek a fahulladékban és a fakéregben találhatók, megzavarják a Fischer–Tropsch folyamatot.

A folyamatokban az erőforrás-hatékonyság elvének megfelelően felhasználható vágástéri hulladék, ipari melléktermékek és az erdőgazdálkodási műveletek során összegyűjtött faanyag. Ennek révén a faanyag hatékonyabban hasznosítható, és nem a jó minőségű rönkfát kell energiatermelési célra felhasználni.

Indokolás

Az eredeti szöveg nem állja meg a helyét. Az említett folyamatok igenis lehetővé teszik a faanyag hatékonyabb hasznosítását.

A szavazás eredménye:

Mellette : 54 Ellene : 96 Tartózkodott : 27

4.3.3. pont (13. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

Ez a folyamat rendkívül energiaigényes! 1 000 kg jó minőségű farönkből (60 tömegszázalék szervesanyag-tartalommal) 135 kg dízelüzemanyagot lehet előállítani. A fa formájában bevitt energiának ebben a folyamatban több mint 85 %-a elvész, csak kb. 15 %-ából lesz „újszerű bioüzemanyag”. Vagyis egy 1 000 fából álló erdőben több mint 850 fát elégetnek a folyamathoz szükséges energiatermeléshez, hogy kevesebb mint 150 fából üzemanyagot nyerjenek. Ezt követően a BTL-üzemanyagok autómotorokban való elégetése során mind az 1 000 felhasznált fa fotoszintézis által megkötött CO2-ja felszabadul. Megfelelően végezve ez a folyamat rendkívül energiahatékony és nyersanyag-takarékos. A legjobb minőségű rönkfát továbbra is fűrészáru és egyéb termékek előállítására használják, a melléktermékeket, például a kérget, a fűrészport és az erdészeti maradékanyagot pedig feldolgozzák közlekedési üzemanyaggá, villamos és hőenergiává. Ezer kilogramm száraz faanyagból 526 kg metanol vagy 205 kg FT-gázolaj állítható elő. Vagyis a fa energiatartalmának mintegy 60 %-a metanollá, illetve mintegy 50 %-a dízelüzemanyaggá alakítható olyan technológiák révén, amelyeket az ipar már jelenleg is alkalmaz. Folyamatban van olyan eljárások kidolgozása, melyekkel a hasznosítási arány még körülbelül 5 százalékponttal javítható. Ha az üzemanyag előállítását integráljuk az erdőgazdálkodásba vagy más hőenergiát igénylő ipari eljárásokba, a folyamat során keletkező hőt is hasznosíthatjuk, így a fa felhasználásának teljes hasznosítási aránya 70-80 %-ra nő.

Indokolás

Az eredeti megfogalmazás nem állja meg a helyét, és teljesen hamis képet ad a mai bioüzemanyag-termelésről.

A szavazás eredménye:

Mellette : 66 Ellene : 99 Tartózkodott : 24

4.3.5. pont (15. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

Ennek ellenére az EU megújuló energiákkal kapcsolatos politikája keretében ezt a folyamatot messzemenően CO2-semlegesnek ábrázolják, éppen azért, mert a fát a folyamathoz szükséges energiaként akarják felhasználni. Másrészt viszont az EU CO2-tárolókat szeretne létrehozni. Mi kínálkozna jobban erre, mint a CO2 fává alakítása és ott hosszú távú megkötése, tehát nem azonnali újraelégetése – pl. „újszerű bioüzemanyagok” előállításához? A fa bizonyítottan CO2-semlegesnek minősül, ha figyelembe vesszük a növekedése alatt eltelt időt. A biomassza alkalmazásának bizonyítottan kedvező éghajlati hatásai vannak az erdők jobb növekedési és szénmegkötő képességének köszönhetően, és mivel kiváltja a fosszilis üzemanyagok és egyéb nem megújuló nyersanyagok használatát.

Indokolás

A fenntartható erdőgazdálkodás és a megnövekedett faanyag-felhasználás bizonyítottan növeli a fa szénmegkötő képességét és helyettesíti a nem megújuló anyagok használatát. Félrevezető azt állítani, hogy az erdők hatékonyabb szén-dioxid-tárolóként funkcionálnának, ha használaton kívül helyeznék őket.

A szavazás eredménye:

Mellette : 60 Ellene : 96 Tartózkodott : 25

1.5. pont (1. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

Az Európai Bizottság által választott ILUC megközelítés abból a szempontból is kétségeket ébreszt, hogy csak a folyékony energiahordozókra vonatkozik, a gázneműekre és szilárdakra viszont nem. Az EGSZB nem ért ezzel egyet.

Indokolás

Mivel az ILUC megközelítés összességében problémásnak tűnik, nem kellene szorgalmazni, hogy kiterjesszék azt további energiahordozókra. A gáznemű és szilárd energiahordozókra most dolgoznak ki különálló fenntarthatósági kritériumokat. Mielőtt tovább ajánlanák az ILUC megközelítést, tisztázni kellene az ebben a véleményben megemlített kritikai észrevételeket.

A szavazás eredménye:

Mellette : 56 Ellene : 93 Tartózkodott : 36

1.7. pont (9. módosító indítvány)

A következőképpen módosítandó:

Az „újszerűnek” mondott bioüzemanyagok esetében, amelyeket az Európai Bizottság most ösztönözni kíván, az EGSZB szerint az a veszély áll fenn, hogy az üzemanyagok alapjául értékes potenciális szénelnyelőket (például fát, szalmát, lombot) kell használni, ami növelné a légkör szén-dioxid-koncentrációját (lásd a 4. pontot).

Indokolás

Az újszerű bioüzemanyagok előállításához nem az európai lombos vagy tűlevelű erdők fáit, hanem vékonyfát és fahulladékot kívánnak felhasználni. A mai technológiák mellett a bioüzemanyagok hasznosítási aránya jobb, mint ahogy az eredeti szöveg állította, lásd a 4.3.3. pontra vonatkozó módosító indítványt.

A szavazás eredménye: