C 293/11

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele.

(2022/C 293/09)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 98. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Corrèze”

PDO-FR-02407

A kérelem benyújtásának időpontja: 2017.12.20.

1. Bejegyzendő elnevezés(ek)

Corrèze

2. Tagállam

Franciaország

3. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

4. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

15. Szárított szőlőből készült bor

5. A bor(ok) leírása

1. Csendes vörösborok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

Ezek a borok általában lilás árnyalatokban csillogó, a rubinvöröstől a gránátvörösig terjedő színűek. Illatukat nagyon kifejező aromák jellemzik, amelyekben a fűszeres jegyekkel társuló, piros bogyós gyümölcsös aromák dominálnak. Kóstoláskor frissek és harmonikus egyensúly jellemzi őket. Az időnként fahordóban érlelt borok selymes tanninokkal rendelkeznek, összetett aromáik az idősebb évjáratok „szarvasgombás” jegyeitől a fiatalabb borok pirítós és vaníliás jegyeiig terjednek. Ezek a borok jellemzőiket az elsődlegesen használt Cabernet franc N szőlőfajtának köszönhetik, amelyet időnként olyan kiegészítő szőlőfajtákkal házasítanak, mint a Cabernet-Sauvignon N és a Merlot N, amelyek gazdag aromavilágot és erőt kölcsönöznek a boroknak. A borok fiatalon is fogyaszthatók, de érdemes akár 5 évet is várni a kóstolással.

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

Erjeszthetőcukor-tartalmuk (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 g/l.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

E borok esetében, amelyek almasavtartalma legfeljebb 0,4 g/l, kötelező a malolaktikus fermentáció.

Az egyéb analitikai jellemzőket az uniós jogszabályok határozzák meg.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2. Száraz csendes fehérborok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A kizárólag Chenin B szőlőfajtából készült száraz fehérborok általában arany árnyalatokban csillogó, halványsárga színűek. Ezek a nagyon aromás borok virágos és fehér gyümölcsös jegyeket és időnként mézes aromákat hordoznak. Az ízükben friss és gyümölcsös borok élénkek és erőteljesek, virágos és ásványos jegyekkel teli, hosszú lecsengéssel.

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 10 %.

Erjeszthetőcukor-tartalmuk (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 g/l. Ez az érték 9 g/l lehet, ha az egy literre jutó borkősav grammjában kifejezett összes savtartalom legfeljebb 2 grammal alacsonyabb a maradékcukor-tartalomnál.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

Az egyéb analitikai jellemzőket az uniós jogszabályok határozzák meg.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3. A „Vin de paille” (szalmabor) hagyományos kifejezéssel megjelölt borok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A Cabernet franc N, Cabernet-Sauvignon N, Chardonnay B, Merlot N és Sauvignon B szőlőfajtákból származó, nem a tőkén töppesztett szőlőből készült borok magas természetes maradékcukor-tartalommal rendelkeznek. Színük az óaranytól a borostyánszínűig terjed. Illatukat nagyon erős, túlérett gyümölcsös, aszalt vagy kandírozott gyümölcsös aromák jellemzik, egyes esetekben enyhe érett (rancio) karakterrel. Kóstoláskor lágy attak, élénkség és hosszan tartó íz jellemzi a borokat. A préseléskor e borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 18 %, minimális cukortartalma pedig 320 g/l. E borok térfogatszázalékban kifejezett minimális tényleges alkoholtartalma 12,5 %, erjeszthető cukortartalmuk (glükóz- és fruktóztartalom) pedig legalább 68 g/l. E borok esetében tilos az alkoholtartalom-növelés vagy olyan sűrítési technológiák alkalmazása, mint a kriokoncentráció, illetve a szárító kemencék vagy kamrák használata. Ezeket a borokat legalább a szüret időpontjától számított harmadik év november 15-ig, ezen belül is legalább 18 hónapig fahordóban kell érlelni.

Ez a termék az 1308/2013/EU rendelet szerinti 15. Szárított szőlőből készült bor kategóriába tartozik.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) 30 Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) 300

6. Borkészítési eljárások

a) Alapvető borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A parcellákon a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 000 tőke.

Az egyes tőkék legfeljebb 2,50 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék térközei szorzataként kapható meg.

Ezeken a szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak pedig legalább 0,85 méternek kell lennie.

Ez a rendelkezés nem alkalmazandó a teraszosan telepített szőlőültetvényekre. A teraszosan telepített szőlőparcella olyan parcella, amelyet a meglévő lejtőhöz igazodva különleges módon alakítottak ki a szőlő telepítése előtt. E kialakítás következtében nem alkalmazhatók folytonosan a szokásos ültetési távolságok, és a gépek nem tudnak áthaladni két egymást melletti szint között. A teraszosan telepített szőlőparcellák esetében az egyazon sorban lévő szőlőtőkék közötti távolságnak 0,80 és 1 méter közöttinek kell lennie.

A metszést legkésőbb az „E” fenológiai stádium előtt kell elvégezni, azaz akkor, amikor az első két rügyön három levél kifejlődött.

A szőlőtőkék metszése egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel, egy- vagy kétkarú Royat-kordonműveléssel történik.

Metszéskor az egy tőkén lévő rügyek száma nem haladhatja meg a 16 világos rügyet.

A bogyókötődés időszakában (a Lorenz-féle felosztás szerinti 27. szakasz) a termőágak száma tőkénként legfeljebb 12 lehet.

1. A szüretre vonatkozó különleges rendelkezések

Művelési gyakorlat

A „Vin de paille” (szalmabor) hagyományos kifejezéssel megjelölt borok kézzel szüretelt szőlőből készülnek.

2. A „Vin de paille” (szalmabor) hagyományos kifejezéssel megjelölt borokra vonatkozó különös rendelkezések

Konkrét borászati eljárás

Az e borok előállítására szánt szőlőt természetes vagy mesterséges szellőztetéssel ellátott, speciális helyiségekben legalább 6 hétig tálcákon vagy szalmaágyon szárítják. Ez utóbbi esetben a szellőztetés mindig a kültéri levegő hőmérsékletén történik. Ezt a levegőt hideg, száraz levegővel lehet párátlanítani.

Ezeket a borokat legalább a szüret időpontjától számított harmadik év november 15-ig, ezen belül is legalább 18 hónapig fahordóban kell érlelni.

b) Maximális hozamok

1. Csendes vörösborok

hektáronként 60 hektoliter

2. Száraz csendes fehérborok

hektáronként 65 hektoliter

3. A „Vin de paille” (szalmabor) hagyományos kifejezéssel megjelölt borok

hektáronként 24 hektoliter

7. Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése és készítése Corrèze megye következő településeinek területén történik:

Allassac, Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brivezac, La Chapelle-aux-Saints, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Curemonte, Donzenac, Ligneyrac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Noailhac, Nonards, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Saillac, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Julien-Maumont, Sioniac, Turenne, Végennes, Voutezac.

A „Vin de paille” (szalmabor) hagyományos kifejezéssel megjelölt borok esetében a szőlő szüretelése és szárítása, illetve a borok erjesztése, készítése és érlelése Corrèze megye következő településeinek területén történik:

Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brivezac, La Chapelle-aux-Saints, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Curemonte, Ligneyrac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Noailhac, Nonards, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Saillac, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Julien-Maumont, Sioniac, Turenne és Végennes.

8. Fontosabb borszőlőfajták

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Merlot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

9. A kapcsolat(ok) leírása

A „Corrèze” OEM földrajzi területe Corrèze megye délnyugati részén, a Brive- és a Meyssac-medence lábánál fekszik. Keleti peremén a Francia-középhegység előhegységeinek, nyugaton a Périgord dombjainak és a Martel-fennsíknak támaszkodik, délen pedig a Dordogne folyó határolja.

Corrèze megye geomorfológiája és éghajlata jelentősen korlátozza a szőlőültetvények telepítésének lehetőségeit. Csak a Brive- és a Meyssac-medencének van a szőlőtermesztés szempontjából előnyös fekvése, domborzata és tengerszint feletti magassága. Az éghajlatot tekintve ez az alacsonyan fekvő és jól védett terület enyhe, mérsékelt éghajlatú, ellentétben a Limousin-fennsík kontinentálisabb éghajlatával. A nyár forró, a tél mérsékelten hideg. A csapadékmennyiség egyenletesen oszlik el az év folyamán, és átlagosan 800–900 mm között mozog. Az óceáni éghajlat, amelyet egyes években az Aquitania felől érkező, kevés esőt hozó őszi ciklonok, vagy épp ellenkezőleg, meleg és rendkívül napos őszutók kísérnek, kedvező a minőségi borok előállításához. Talajtani szempontból szintén csak a Meyssac-medence déli részén lévő, márgás mészkőn vagy homokkőn fekvő barna talajok, valamint a Brive-medence északi részén lévő, függőleges palás kőzeten fekvő talajok kedvezőek a szőlőtermesztéshez. A szőlőültetvények általában 150 és 300 méteres tengerszint feletti magasság között helyezkednek el. 320 méteres magasság felett, azaz a meyssaci, donzenaci és juillaci törésvonaltól északra már nem folyik bortermelés a kristályos talapzaton.

A szőlőt a legjobb szőlőtermő területekre ültetik, és az előállítandó bortól függően szigorú szabályok szerint művelik a telepítési sűrűség, a metszés, a támrendszer, a lombmagasság és a terméshozam tekintetében annak érdekében, hogy a különböző termelt borok koncentrációja és aromáinak kifejeződése a lehető legjobb legyen.

A „Corrèze” OEM vörösborai főként Cabernet franc N szőlőfajtából készülnek, amely a szarvasgombatermő agyagos-meszes talajokon, a palás talajokon vagy az üledékes talajokon lilás árnyalatokban csillogó, a rubinvöröstől a gránátvörösig terjedő színű borokat ad, amelyekben a fűszeres jegyekkel társuló, piros gyümölcsös aromák dominálnak. A kiegészítésképpen használt Merlot N és Cabernet-Sauvignon N szőlőfajták erősebb struktúrát adnak és összetett aromákkal gazdagítják az összeállítást.

A „Coteaux de la Vézère” kiegészítő földrajzi névvel ellátott borok a Brive-től északra folyó Vézère-folyó lejtőinek palás talajairól származnak, ami különleges tulajdonságokat, vagyis rubinvörös színt és összetett piros és fekete gyümölcsös aromákat kölcsönöz a Cabernet franc N szőlőfajtából készült vörösboroknak. Ez az egyetlen olyan terület, ahol kizárólag Chenin B fajtából készült száraz fehérborokat termelnek, ami virágos és fehér gyümölcsös jegyeket hordozó borokat eredményez.

A „vin de paille” (szalmabor) előállításakor alkalmazott szárítás hagyománya a Meyssac-medence agyagos-meszes földjein maradt fenn, ahol az őszi éghajlati viszonyok különösen kedvezőek ehhez az eljáráshoz. A szalmabor esetében a termék előállítását meghatározó legfontosabb tényezők a geomorfológia és az ebből eredő mikroklíma: a kristályos masszívum lábánál lévő üledékes talajok, a déli fekvés és a mérsékelt óceáni hatás. Ez a termelési terület egy eredeti egységet alkot, amelyet a helyiek „Riviera Limousine”-nek neveznek, és amely kedvező a szalmabor lágy karakterének kifejeződéséhez, amelynek színe az óaranytól a borostyánszínig terjed, és aszalt vagy kandírozott gyümölcsös aromákat hordoz. A Limousin-hegység lábánál fekvő és a Dordogne-folyó fölé déli irányban magasodó dombok amfiteátrumszerű elhelyezkedése biztosítja a gyümölcs természetes szárításának gyakorlatához kedvező természetes szellőzést és az enyhe őszt. A gyümölcs- és növényszárításnak nagy hagyománya van a Bas-Limousin e régiójában. A Meyssac-medencében igen elterjedt a diótermesztés, amelyet „Noix du Périgord” (périgordi dió) néven jegyeztek be oltalom alatt álló eredetmegjelölésként. A régióban a múlt században jelentős dohánytermesztés folyt, és dohányszárítással is foglalkoztak. A szalmabor készítésének módját François Planchard de la Greze írta le 1821-ben. Eszerint a harmat felszáradása után leszedett szőlőt szalmára vagy tiszta deszkára terítették. A szőlőt december közepén bogyózták és préselték. Ez a nagyon karakteres, édes bor előállítását lehetővé tevő ősi hagyomány annak ellenére is fennmaradt, hogy múlt évszázadban megritkultak a szőlőültetvények.

Bár a filoxéravész után gyakorlatilag egy évszázadra felhagytak a szőlőtermesztés hagyományával, figyelemre méltó, hogy Corrèze megye két bortermelő körzetében lelkes emberek egy-egy csoportja képes volt összefogni egy közös projekt érdekében, hogy feltámasszák a dicső múltat. Szaktudásuk és elkötelezettségük biztosítja a borok minőségét és az azokat adó szőlőültetvények fennmaradását. A termőhelyhez igazított szőlőfajták és eljárások révén a borászok kiváló minőségű, egymást kiegészítő termékeket fejlesztettek ki, amelyek lehetővé teszik a régió egykori hírnevének újjáélesztését.

10. További alapvető feltételek

„Vin de paille” hagyományos kifejezés

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az eredetmegjelölés neve kiegészíthető a „szalmabor” hagyományos kifejezéssel azon borok esetében, amelyek megfelelnek az ilyen típusú borra vonatkozóan meghatározott előállítási feltételeknek.

Kiegészítő földrajzi nevek

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az eredetmegjelölés neve kiegészíthető a „Coteaux de la Vézère” kiegészítő földrajzi névvel azon borok esetében, amelyek megfelelnek az erre a kiegészítő földrajzi névre vonatkozóan meghatározott előállítási feltételeknek.

A „Coteaux de la Vézère” kiegészítő földrajzi név esetében a szőlő szüretelése, a borok erjesztése és készítése Corrèze megye következő településeinek területén történik: Allassac, Donzenac, Voutezac.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ffb5421f-1d52-4f8c-b484-b5a93270c83d

(1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.