A terület különböző kihívásokat tartogat a tagállamok számára, akiknek helyzete is különbségeket mutat. 2013 óta a Bizottság minden évben közzétesz egy uniós igazságügyi eredménytáblát, amelynek áttekintése a tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek digitalizációjára is kiterjed, például az ítéletek online hozzáférhetőségének, valamint a kérelmek online benyújtásának és nyomon követésének vonatkozásában. Az innovatív technológiák alkalmazását, valamint a digitális büntető igazságszolgáltatás konkrét témáját két közelmúltbeli tanulmány is elemzi.

Mindennek fényében alapvető fontosságú, hogy az Unió az igazságszolgáltatás digitalizációját a lehető legnagyobb mértékben gyorsítsa fel. Bár már eddig is sokat tettünk a cél érdekében, jelentős munka áll még előttünk nemzeti és európai szinten is az igazságszolgáltatási rendszerek rezilienciájának további erősítése, valamint online munkakapacitásának bővítése felé vezető úton. A Bizottság e-kormányzattal kapcsolatos tapasztalatai azt támasztják alá, hogy a digitális transzformáció az igazságszolgáltatási rendszerek strukturális reformjainak egy olyan aspektusa, amely pozitívan befolyásolja a rendszereket. Az ilyen reformok esetében a folyamatoknak, és az azokat támogató rendszerek terveinek a kialakítása során mindig szem előtt kell tartani az állampolgárok és a vállalkozások érdekeit.

Az Európai Tanács és az Európai Parlament is felismerte, hogy a digitalizáció milyen jelentős szerepet tölt be az Unió gazdaságának Covid19-válságot követő újraindításában és modernizálásában.

A Covid19-válság így rávilágított arra is, hogy milyen fontos az igazságszolgáltatási rendszer rezilienciájának megerősítése az Unióban. Rámutatott, hogy mennyire fontos a nemzetközi partnerekkel való további kommunikáció, és a bevált gyakorlatok előmozdítása ezen a szakpolitikai területen is. Ezek fontos alkotóelemei az európai értékekre épült társadalomnak, valamint a rugalmasabb gazdaságnak.

Az elmúlt évtizedben a Bizottság és a tagállamok elismerték a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek szükségességét, és számos olyan kezdeményezést is tettek, amelyek pozitív eredményeket értek el az igazságszolgáltatás digitalizációja terén. Azonban még mindig sok a teendő. Ráadásul a Covid19-válság a közvetlen egészségügyi és gazdasági hatásokon kívül számos más kihívás elé is állította az igazságszolgáltatási rendszereket az Unión belül és közvetlen határain túl.

3.Olyan informatikai eszközök, amelyekre rövid és közepes távon lehet építeni, és minden tagállamban alkalmazhatók. Fontos, hogy a meglévő és új informatikai eszközök alapértelmezés szerint is együttműködésre képesek, a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhetőek, felhasználó‑központúak, gyorsak, biztonságosak, megbízhatóak, rugalmasak és adatvezéreltek legyenek, valamint biztosítsák a magánélet és az adatok védelmét, illetve az átláthatóságot;

Egy másik, az uniós igazságszolgáltatási rendszert érintő probléma a papíralapú dokumentumok fennmaradó használata, amely továbbra is túlsúlyt képvisel a nemzeti és a határokon átnyúló bírósági eljárásokban. Az uniós jogi eljárások megkövetelik az információk illetékes nemzeti hatóságok közötti cseréjét, amely gyakran egységesített nyomtatványok vagy nagy adatmennyiségek használata révén valósul meg. A jelenlegi uniós jogszabályok azonban nem határozzák meg az ilyenfajta adatátvitelek közvetítő eszközét, illetve szabályait. Ennek eredményeképpen a kommunikáció legnagyobb része továbbra is papíralapú formában zajlik, hatékonyságromlást okozva ezzel a határokon átnyúló információcsere során (főleg a sebesség, a megbízhatóság, a nyomonkövethetőség és a költségek vonatkozásában), megnehezítve a magánszemélyek és vállalkozások információkhoz való hozzáférését, valamint lelassítva a tagállamok hatóságai közötti kommunikációt.

Garantálni kell a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot. A digitális környezetben zajló büntetőeljárások során kifejezett figyelmet kell fordítani a védelemhez való jog sértetlenségére, ideérve az ügyvédi segítség igénybevételének, valamint a tárgyi bizonyítékokhoz való hozzáférés jogát is. Ehhez hasonlóan, a polgári eljárásokban is biztosítani kell a fegyveregyenlőség elvének megvalósulását.

A digitalizáció folyamatának továbbá teljes mértékben figyelembe kell vennie a hátrányos helyzetű csoportok szükségleteit. A digitális technológiák egyre felhasználóbarátabbá, valamint egyre szélesebb körben elérhetővé válnak a kortól és az iskolai végzettségtől függetlenül, valamint egyre hozzáférhetőbbek a fogyatékossággal élő személyek számára is. Az intézményi, szervezeti és technikai intézkedéseknek ugyanakkor biztosítania kell, hogy azok a hátrányos helyzetű csoportok és kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek (például gyermekek vagy idősek) is teljeskörűen hozzáférjenek az igazságszolgáltatáshoz, akik esetlegesen híján vannak a szükséges eszközöknek vagy a digitális készségeknek. A bűncselekmények áldozatai egyedi, konkrét igényeiknek megfelelően kell, hogy részesüljenek a digitális eszközök kínálta előnyökből.

Habár a mesterséges intelligencián alapuló alkalmazások igazságszolgáltatási rendszerben való bevezetésnek előnyei egyértelműek, az automatikus döntéshozatalban és „prediktív rendészetben”/„prediktív igazságszolgáltatásban” való használatuk jelentős kockázatokat is rejt. A Bizottság úgy véli, hogy az MI-alkalmazások bizonyos felhasználási módjai az igazságszolgáltatási ágazatban kiemelt kockázatot jelentenek az alapvető jogok szempontjából. A mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvről folytatott nyilvános konzultáció (2020. február–június) keretében adott válaszaikban ezt a nézetet osztották az olyan érdekelt felek is, mint az európai és nemzeti ügyvédi kamarák, a jogászok, a tudományos élet képviselői és a civil társadalmi szervezetek. A fehér könyvet követő lépésként a Bizottság egy olyan általános keretrendszer kialakításán dolgozik, amelynek révén kezelhetők az MI-technológiák által jelentett kockázatok, különös tekintettel a magas kockázatú mesterségesintelligencia-alkalmazások által rejtett veszélyekre. A magas kockázattal járó alkalmazások esetében orvosolni kell a lehetséges torzításokat. E célból a Bizottság megfontolja az alkalmazások lehetséges tesztelésére vonatkozó követelményeket, valamint az alkalmazások céljait és funkcióit ismertető, vonatkozó dokumentáció rendelkezésre bocsátásának szükségességét.

Az e-CODEX a nemzeti informatikai rendszerek közötti interoperábilis, biztonságos és decentralizált hálózat kialakításának fő eszköze a határokon átnyúló polgári és büntetőeljárások során. Egy olyan szoftvercsomagról van szó, amely kapcsolatot alakít a nemzeti rendszerek között, így lehetővé téve a felhasználók, úgy mint az igazságügyi hatóságok, jogászok vagy a nyilvánosság számára, hogy gyors és biztonságos módon továbbítsanak, illetve fogadjanak dokumentumokat, nyomtatványokat, bizonyítékokat és egyéb információkat. Az e-CODEX már használatban van az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszerben (eEDES) és bizonyos kísérleti projektek esetében is. A rendszer célja az új, iratkézbesítésről és bizonyítási cselekményről szóló rendeletek összefüggésében kialakítandó, decentralizált informatikai rendszer támogatása is.

A tagállamok az ítélkezési gyakorlatokat tartalmazó adattáraktól kezdve a vállalkozások adataiig, már számos olyan nyilvántartást és adatbázist működtetnek, amelyek közérdekű vagy konkrét információkat tartalmaznak. Ezek segítséget nyújtanak a magánszemélyeknek és a vállalkozásoknak egyaránt, valamint gyakran elengedhetetlenek a jogászok munkájához is. Számos ilyen nyilvántartás már online felületen érhető el, és bizonyos esetekben uniós szintű összekapcsolások is létrejöttek, vagy kialakításuk épp folyamatban van.

Az elmúlt évtizedben a Bizottság és a tagállamok az e-kormányzat kialakítására irányuló munkájuk mellett számos olyan kezdeményezést is tettek, amelyek pozitív eredményeket értek el az igazságszolgáltatás digitalizációja terén. Az állampolgárok, a közigazgatási szervek és a vállalkozások már részesülnek azoknak a digitális eszközöknek az előnyeiből, amelyek javítják az átláthatóságot, megkönnyítik a bizonyítékokhoz való hozzáférést a büntetőeljárások során, valamint csökkentik a késedelmeket és a szükségtelen adminisztratív költségeket. Az e-igazságügyi portál például az igazságszolgáltatás területére vonatkozó jogi és gyakorlati információk nyilvánosság számára hozzáférhető, fő uniós forrása. A portál emellett hozzáférést biztosít az egymással összekapcsolt nyilvántartásokhoz is többek között az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren (Business Registers Interconnection System, BRIS) keresztül, amely egyesíti a tagállamok és az EGT-országok cégnyilvántartásait, nyilvános hozzáférést biztosít több mint 20 millió tőkeegyesítő társaság adataihoz Európa-szerte, és lehetővé teszi a cégnyilvántartások számára, hogy a határokon átnyúló ügyek esetében információkat cseréljenek.

Az egyéneknek joggyakorlásuk és az igazságszolgáltatáshoz való teljes körű hozzáférésük érdekében hozzá kell férniük az információkhoz. Bár már elérhetőek számukra az olyan nyilvános információs eszközök, mint a jogi információkhoz való hozzáférést biztosító EUR-Lex, vagy az igazságszolgáltatási információkat szolgáltató európai e-igazságügyi portál, jobb és hatékonyabb módszerekre van szükség a személyes adatok és dokumentumok hozzáférhetősége érdekében. Ebben az összefüggésben a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőség biztosítása is lényeges. A vállalkozásoknak az információkhoz való hozzáférés, a nemzeti hatóságokkal való együttműködés, valamint az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés megvalósítása érdekében van szükségük digitális eszközökre. Az igazságszolgáltatáshoz való digitális hozzáféréssel megkönnyíthetők a folyamatok, csökkenthetők a költségek és a szabályozási terhek, valamint minden vállalkozás esetében javítható az egységes piachoz való hozzáférés, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra. A jogászoknak a lehető legjobb támogatást kell biztosítaniuk ügyfeleik számára, különösen a bíróságokkal való kommunikáció, valamint a dokumentumok biztonságos és hatékony benyújtása terén. Az is fontos, hogy a nemzeti és európai hatóságok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek a határokon átnyúló biztonságos kommunikációhoz, valamint a bizonyítékok és dokumentumok cseréjéhez. Az Unió bel- és igazságügyi szerveinek pedig hatékony eszközökre van szükségük a nemzeti hatóságok támogatásához, valamint az egymás közötti hatékony együttműködés biztosításához.

A „My e-Justice” tér megkönnyítené az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést a határokon átnyúló uniós eljárások során is, különös tekintettel a kis értékű követelésekre és az európai fizetési meghagyásokra. Ebben az összefüggésben pedig egy olyan uniós szintű hozzáférési pontot biztosítana a magánszemélyek, vállalkozások és jogi képviselőik számára, ahol követeléseiket elektronikus formában nyújthatják be, és zökkenőmentesen kommunikálhatnak az illetékes nemzeti hatóságokkal. Ez hozzájárulna az adott eszközök felhasználóbarát működésének és alkalmazási sebességének útjában álló gyakorlati akadályok felszámolásához; Jelenleg a követeléseket általában postai úton továbbítják, ami kockázatos, és szükségszerűen késedelemmel jár.

Az ilyen szolgáltatásokkal idő takarítható meg, bárhonnan elérhetőek és még az olyan kihívást jelentő helyzetekben is igénybe vehetők, mint a Covid19-világjárvány. A magánszemélyek és vállalkozások azonban sokszor nincsenek teljesen tudatában az ilyen rendszerek létezésének. Ráadásul, bár a közigazgatási szervek kötelezettségei közé tartozik, hogy weboldalaikat és tartalmaikat a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhetővé tegyék, a valóságban sokan akadályokba ütköznek a használat során. A Bizottság ebből kifolyólag úgy véli, hogy egy belépési pontként használható „My e-Justice” tér kialakításra lenne szükség, amelyről hivatkozások útján lehetne elérni a rendelkezésre álló nemzeti szolgáltatásokat. Ez a tér az e-igazságügyi portál részét képezné, és kezelése valamennyi tagállammal szorosan együttműködve történne. Az eszköz kizárólag azokat a bírósági dokumentumokat érintené, amelyeket az adott személy vagy jogi képviselője jogosult megtekinteni és/vagy megszerezni. Nem biztosítható hozzáférés minden, egy adott személyt érintő bírósági dokumentumhoz, különös tekintettel a büntetőeljárások esetére, ahol egyensúlyt kell teremteni a nyomozás bizalmas jellege, a gyanúsított/vádlott tájékoztatáshoz való joga, valamint az áldozat tájékoztatáshoz és védelemhez való joga között, és ahol külön rendelkezések vannak érvényben az uniós jog értelmében.

3.8. Együttműködés, koordináció és nyomonkövetési eszközök

Az igazságszolgáltatási rendszerek digitalizációja már számtalan különböző nyomonkövetési keretrendszerben is rendszeresen megjelenik, úgy mint az uniós igazságügyi eredménytáblában, a jogállamisági jelentésben és az európai szemeszterben. Mivel számos informatikai eszköz is továbbfejlesztésre kerül, a jövőben fontos szerepet kap a különböző eszközök közötti összhang biztosítása, valamint az uniós tagállamokkal és az Unió bel- és igazságügyi ügynökségeivel való szoros együttműködés, valamint a tagállamok közötti további koordináció elősegítése. A Bizottság ennek érdekében továbbra is nyomon követi az igazságszolgáltatási rendszerek digitalizációját érintő fejlesztéseket, az új kezdeményezések révén tovább erősíti az együttműködést, és rendszeres értékelést biztosít.

Az EU igazságügyi eredménytáblája

Az EU igazságügyi eredménytáblája már közöl az igazságszolgáltatási rendszerek digitalizációjának különböző aspektusaival kapcsolatos összehasonlítható adatokat, például az információs és kommunikációs technológiák elérhetőségéről és alkalmazásáról. 2021-től a Bizottság további adatokat is meg kíván jeleníteni a tagállamok digitalizációs folyamatairól, ami a haladást elért területek és a kihívások még mélyebbre ható nyomon követését teszi majd lehetővé.

A nemzeti digitalizációs kezdeményezésekkel kapcsolatos információmegosztás

A Bizottság javaslatot tesz a tagállamoknak egy, az igazságszolgáltatás digitalizációjával kapcsolatos nemzeti kezdeményezések számára kijelölt rész kialakításáról az e-igazságügyi portálon. Ez átfogó képet biztosít a projektekről, így ösztönözve a konvergenciát.

Digitális igazságszolgáltatási miniszteri fórum és rendszeres értékelés

A digitális átmenet jelenleg is folyamatban van, és partneri együttműködést foglal magában mind nemzeti, mind pedig uniós szinten. Kulcsfontosságú a digitalizáció támogatását célzó összehangolt megközelítés alkalmazása, valamint a partnerekkel folytatott folyamatos munka, ezenkívül pedig erős politikai lendületre is szükség van.

A lendület fenntartása érdekében 2021-ben a Bizottság egy online digitális igazságszolgáltatási miniszteri fórumot szervez, amelyen az uniós intézmények és legfontosabb érdekelt felek széles köre vesz részt. Hosszabb távon az igazságszolgáltatás digitalizációját érintő további együttműködési és koordinációs formák is megfontolás tárgyát képezik majd, mivel a megoldásoknak a gyakorlatban is kivitelezhetőnek kell lennie minden érdekelt fél számára. A koordinációt igénylő nemzeti és uniós kérdések közé tartoznak a folyamatban lévő fejlesztések, a tervezett intézkedések, a nemzeti és uniós szintű finanszírozási lehetőségek, valamint a jövőbeli technológiákra vonatkozó előrejelzések. A rendszeres információcserék elősegítik majd a bevált gyakorlatok megismerését és egymással való megosztását, és lehetővé teszik a megvalósított intézkedések nyomon követését, ideértve azokat is, amelyekre e közlemény tesz javaslatot.

Javasolt intézkedések Felelős Határidő A digitalizáció terén nemzeti szinten elért haladás nyomon követésének erősítése az EU igazságügyi eredménytábláján keresztül Bizottság 2021. és azt követően Az igazságszolgáltatás digitalizációjával kapcsolatos nemzeti kezdeményezésekről szóló információk összegyűjtése az e-igazságügyi portálon Bizottság/tagállamok 2021 első negyedéve és azt követően Digitális igazságszolgáltatási miniszteri fórum szervezése Bizottság, tagállamok, érdekelt felek 2021. Az igazságszolgáltatás digitalizációjának terén elért haladás rendszeres értékelése Bizottság, tagállamok, érdekelt felek 2021-től

3.9. Az igazságszolgáltatás digitalizációja – Felkészülve a jövőre

A digitális technológia folyamatosan fejlődik. Mindig újabbnál újabb, az információk kezelésére, biztosítására és cseréjére szolgáló megközelítések és megoldások látnak napvilágot. Ezek a fejlesztések az igazságszolgáltatás digitalizációjára is hatást gyakorolnak. A fejlesztések irányának egyértelmű és naprakész ismerete nélkül a digitális igazságszolgáltatási rendszerekre fordított beruházások az eredménytelenség és a legjobb ár-érték arány elmulasztásának kockázatát hordozzák. Az új technológiák megjelenése ezenkívül az általuk kifejtett hatás folyamatos értékelésének szükségességét is magával hozza, – különösen, ami az alapvető jogokokat és az adatok védelmét illeti – ahogyan a mesterséges intelligencia fejlesztései is szemléltetik.

Minden, az igazságszolgáltatás digitalizációján dolgozó félnek lépést kell tartania a fejlesztésekkel. Minden szereplőnek hozzá kell férnie a rendszeresen frissülő információkhoz annak érdekében, hogy azokat a beruházásokról és óvintézkedésekről szóló döntések meghozatalát megelőzően jogi, technikai és költségvetési szempontból értékeljék. A mind a tagállamokban, mint pedig uniós szinten jelenlévő jelentős kutatási kapacitás pedig felhasználható az olyan technológiai szempontok vizsgálatára, amelyek a társadalom egésze szempontjából nagy jelentőséggel bírnak, ugyanakkor kereskedelmi értékük kisebb, és így lemaradnak a fejlesztésben.

A különböző szervezetek, például a Bizottság Közös Kutatóközpontja által végzett folyamatos kutatási és előrejelzési tevékenységek célzottabbak, a tevékenységek pedig összehangoltabbak lehetnének, biztosítva, hogy az igazságszolgáltatás digitalizációjának minden aspektusára kellő figyelmet fordítsanak. Az innovációs és előrejelzési tevékenységek során szinergiára kell törekedni az EU belső biztonsági innovációs központjával való összefüggésben, amelynek kialakítása jelenleg zajlik.

Ahogyan más szakpolitikák esetében is, az együttműködés nem csak európai szinten, de nemzetközi partnereinkkel is szükséges ahhoz, hogy a digitalizációt a biztonságosabb és hatékonyabb igazságszolgáltatás érdekében a lehető legjobban használhassuk ki. A bűnözők is kihasználják a digitalizáció előnyeit azáltal, hogy online bűncselekményeket követnek el, vagy digitális eszközöket használnak fel a bűnözői tevékenységekhez. Gyorsan ragadták meg a Covid19-válság által teremtett új lehetőségeket is. Ebből kifolyólag elengedhetetlen, hogy a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok európai szinten, valamint nemzetközi együttműködés keretében is rendelkezzenek az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatos hatékony nyomozásokhoz és büntetőeljárásokhoz szükséges elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférést lehetővé tevő, megfelelő eszközökkel. Az e-bizonyítékokról szóló csomag lehetőséget ad a nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak a közlésre kötelező európai határozatok és a megőrzésre kötelező európai határozatok alkalmazására, amelyekkel a szolgáltató székhelyének és az információ tárolásának helyétől függetlenül van lehetőségük beszerezni a szolgáltatóktól a bűnügyi nyomozásokhoz szükséges digitális bizonyítékokat. Fontos, hogy a Bizottság javaslatait a társjogalkotók minél hamarabb mozdítsák elő. Emellett a nemzetközi partnereinkkel folyamatban lévő – az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott, valamint az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló Budapesti Egyezményéhez csatolt második kiegészítő jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalások keretében folytatott –tárgyalásokat le kell zárni.

Javasolt intézkedés Felelős Határidő Az igazságszolgáltatás szempontjából releváns digitális technológiával kapcsolatos nyomonkövetési, elemző és előrejelző program kialakítása a Közös Kutatóközponttal együttműködésben Bizottság/tagállamok 2021. második negyedév Az igazságszolgáltatás szempontjából releváns informatikai megoldások bevált gyakorlataival kapcsolatos rendszeres jelentéstételt, elemzést, visszajelzést és információcserét szolgáló mechanizmus létrehozása az e-igazságügyi portálon Bizottság/Tagállamok 2021. második negyedév

4. Következtetések