A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül

(2019/C 188/04)

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„GRANA PADANO”

EU-szám: PDO-IT-0011-AM04 – 2018.4.5.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Consorzio Tutela Grana Padano via XXIV Giugno, 8 25015 Desenzano del Garda (Brescia) ITALIA Tel. +39 030919811 Fax +39 0309010487

A Consorzio Tutela Grana Padano (a „Grana Padano” sajt védelmére alakult társulás) a Grana Padano termelőiből áll, és a Ministero delle politiche agricole, alimentari e forestali (Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium) 2013. október 14-i 12511. sz. rendelete 13. cikkének (1) bekezdése értelmében kérelem benyújtására jogosult.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

— ☐ A termék elnevezése — ☐ A termék leírása — ☐ Földrajzi terület — ☒ A származás igazolása — ☒ Az előállítás módja — ☐ Kapcsolat — ☐ Címkézés — ☒ Egyéb: Törmelékek felhasználása a reszelt „Grana Padano” sajt előállításához, a sajt minőségvizsgálata

4. A módosítás(ok) típusa

— ☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása. — ☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5. Módosítás(ok)

A származás igazolása

Az előírást ki kell egészíteni a „Grana Padano” sajátos ásványianyag-összetételével, tovább bővítve így azon paraméterek sorát, amelyek felhasználhatók a termék származásának megállapításához.

Egész pontosan a 2. cikk a sajt aminosav- és izotóp-összetételére vonatkozó információk után a következő bekezdéssel egészül ki:

„A »Grana Padano« OEM sajt izotóparány-mérő tömegspektrométerrel (IRMS) meghatározott sajátos ásványianyag-összetételét a Consorzio Tutela Grana Padano társuláshoz (a Grana Padano sajt védelmére alakult társuláshoz) és a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztériumhoz nyújtották be.”

Mivel ezeket az adatokat a Minisztériumhoz jelenleg benyújtott izotóp-összetétel részben már tartalmazza, e módosítás megerősíti a már használatban lévő adatbázist.

Tehát két különböző paraméterről van szó, amelyek együttesen segítenek megerősíteni a jelenleg használatos adatbázist, garantálva a „Grana Padano” OEM eredetiségét, különösen abban az esetben, ha kis kiszerelésben vagy reszelt sajtként értékesítik.

Az előállítás módja

A következő módosítás keretében törlik azt a bekezdést, amely lehetővé teszi, hogy eltérjenek a „Trentingrana” előállításához használt tej mikrobás terhelésére vonatkozó szabályoktól. Az említett eltérésre való hivatkozást törölni kell a 4. cikk első bekezdésének első mondatából.

A termékleírás 4. cikkének első bekezdése jelenleg a következőképpen szól:

„A »Grana Padano« OEM sajt naponta kétszer fejt tehenek nyers tejéből készül. A Trentingrana térségében előállított tej kivételével a hatályos jogszabályokban a teljes baktériumállományt és a szomatikus sejtek szintjét illetően előírt eltérések egyike sem alkalmazandó.”

Ennek helyébe a következő szöveg lép:

„A »Grana Padano« OEM sajt naponta kétszer vagy szabad tehénforgalom mellett, fejőrobottal fejt tehenek nyers tejéből készül, ami biztosítja, hogy a tej megőrzi a kívánt jellemzőket.”

E módosításra azért van szükség, mert az említett eltérést megállapító, 2003. június 5-i 131. sz. törvény határidőt szabott annak alkalmazására, amely most járt le.

Az engedélyezett takarmányok felsorolását tartalmazó bekezdésben az üszőkre való hivatkozást illetően a következő helyesbítésre van szükség:

A „hét hónaposnál idősebb üszők” kifejezés helyébe a „több mint hét hónapja vemhes üszők” kifejezés lép.

A termékleírás 4. cikkének harmadik bekezdése, amely jelenleg a következőképpen szól:

„A tejelő tehenek alaptakarmányozása természetes és tartósított takarmánnyal történik, amelyet a tejelő tehenek, a szárazon álló állatok és a hét hónaposnál idősebb üszők esetében alkalmaznak.”

a következőképpen módosul:

„A tejelő tehenek alaptakarmányozása természetes és tartósított takarmánnyal történik, amelyet a tejelő tehenek, a szárazon álló állatok és a több mint hét hónapja vemhes üszők esetében alkalmaznak.”

A 4. cikk hetedik bekezdése szintén módosítandó. A jelenlegi szöveg:

„Az alábbiakban található a »Grana Padano« OEM előállításához használandó tejet adó tejelő tehenek, szárazon álló állatok és hét hónaposnál idősebb üszők etetéséhez használt szálastakarmányok kiegészítésére szolgáló takarmányok készítésére engedélyezett, fajtánként csoportosított alapanyagok felsorolása.”

a következőképpen módosul:

„Az alábbiakban található a »Grana Padano« OEM előállításához használandó tejet adó tejelő tehenek, szárazon álló állatok és több mint hét hónapja vemhes üszők etetéséhez használt szálastakarmányok kiegészítésére szolgáló takarmányok készítésére engedélyezett, fajtánként csoportosított alapanyagok felsorolása.”

Ez a módosítás az egységes dokumentum 3.3. pontjának első bekezdését is érinti.

A szöveg jelenleg a következőképpen szól:

„A tejelő tehenek alaptakarmányozása természetes és tartósított takarmánnyal történik, amelyet a tejelő tehenek, a szárazon álló állatok és a hét hónaposnál idősebb üszők esetében alkalmaznak.”

Ennek helyébe a következő szöveg lép:

„A tejelő tehenek alaptakarmányozása természetes és tartósított takarmánnyal történik, amelyet a tejelő tehenek, a szárazon álló állatok és a több mint hét hónapja vemhes üszők esetében alkalmaznak.”

E módosítás a szövegben található nyilvánvaló hiba kijavítására irányul, mivel az olasz mezőgazdasági körökben a tehenek alatt a megközelítőleg 18 hónaposnál idősebb üszőket („manze”) értik, amely életkor egybeesik a megtermékenyítésük idejével. Ennélfogva e módosítás helyesbítés, hiszen a „vemhes” szó csupán tévedésből maradt ki.

E módosítás emellett lehetővé teszi a szabad tehénforgalmat biztosító fejőrobotok használatát is. Ebből kifolyólag a termékleírásnak a tejtételek keverésének lehetőségére vonatkozó részeit is módosítani kell.

A termékleírás 4. cikkének első bekezdését és 5. cikkének harmadik és negyedik bekezdését ezért módosítani kell.

A termékleírás 4. cikkének első bekezdése, amely jelenleg a következőképpen szól:

„A »Grana Padano« OEM sajt naponta kétszer fejt tehenek nyers tejéből készül. A Trentingrana térségében előállított tej kivételével a hatályos jogszabályokban a teljes baktériumállományt és a szomatikus sejtek szintjét illetően előírt eltérések egyike sem alkalmazandó.”

Ennek helyébe a következő szöveg lép:

„A »Grana Padano« OEM sajt naponta kétszer vagy szabad tehénforgalom mellett, fejőrobottal fejt tehenek nyers tejéből készül, ami biztosítja, hogy a tej megőrzi a kívánt jellemzőket.”

A termékleírás 5. cikkének harmadik és negyedik bekezdése jelenleg a következőképpen szól:

„A sajt készítéséhez felhasználható egyazon fejésből származó tej vagy két fejésből származó tételek elegye, miután hagyták a tejet leülepedni és végbement a természetes fölöződés. Lehetőség van a két fejésből származó tételek felhasználására úgy is, hogy csak az első fejésből származó tétel esetében hagyták a tejet leülepedni és ment végbe a természetes fölöződés.”

Ennek helyébe a következő szöveg lép:

„A sajt készítéséhez felhasználható egyazon fejésből származó tej vagy egynél több fejésből származó tételek elegye, miután hagyták a tejet leülepedni és végbement a természetes fölöződés. Lehetőség van olyan tejtétel felhasználására is, amelynek csak egy része esetében hagyták a tejet leülepedni és ment végbe a természetes fölöződés.”

Ez a módosítás az egységes dokumentum 3.2. pontját is érinti,

amely jelenleg a következőképpen szól:

„Kemény sajt főzött és lassan érlelt tésztával, amelyet az év minden szakában gyártanak és tömbben vagy reszelve fogyasztanak, és amelynek előállítása zöld vagy tartósított takarmánnyal táplált tehenek nyers, részben fölözött, napi két fejésből származó tejéből történik; egyazon fejésből vagy két fejésből keverten származó tej feldolgozása engedélyezett.”

Ennek helyébe a következő szöveg lép:

„Kemény sajt főzött és lassan érlelt tésztával, amelyet az év minden szakában gyártanak és tömbben vagy reszelve fogyasztanak, és amelynek előállítása zöld vagy tartósított takarmánnyal táplált tehenek nyers, részben fölözött, napi két fejésből vagy szabad tehénforgalom mellett, fejőrobottal végzett fejésből származó tejéből történik. A sajt készítéséhez felhasználható egyetlen fejésből származó tej vagy egynél több fejésből származó tételek elegye.”

Mihelyt elfogadják e módosítást, lehetővé válik a sajt kettőnél több fejésből származó tejből való előállítása. A sajtkészítő mesternek az ezt követő fölözési eljárás során gondoskodnia kell arról, hogy a tej rendelkezzen a termékleírásban már meghatározott jellemzőkkel, amelyeket egyik módosítás sem érint. A több éve végzett vizsgálatokból az derül ki, hogy a szükséges zsír/kazein arány megléte elegendő annak biztosításához, hogy a sajt rendelkezzen a termékleírásban és az egységes dokumentumban meghatározott jellemzőkkel. Műszaki és tudományos szempontból a fejőrobotok használata nem befolyásolja a tej minőségi tulajdonságait. A tej – zsír- és fehérjetartalom szempontjából egyaránt – különösen statisztikailag hasonlítható össze a hagyományos fejésből származó tejjel. A robotrendszerek használata valójában javíthatja a tehenek jólétét, mivel csökkenti a tejtermelési csúcsidőszakok idején végzett napi kétszeri fejés által okozott stresszt.

A minimális időtartamot, amelyet a sajtnak a formákban kell töltenie, 48 óráról 36 órára kell csökkenteni.

Az 5. cikk tizenegyedik bekezdése helyébe tehát, amely jelenleg a következőképpen szól:

„Ezt követően a sajt legalább 48 órára formákba kerül, amelyek eredetjelzést ütnek a sajtba. Majd a sajtot 14–30 napra sós lébe merítik.”

a következő szöveg lép:

„Ezt követően a sajt legalább 36 órára formákba kerül, amelyek eredetjelzést ütnek a sajtba. Majd a sajtot 14–30 napra sós lébe merítik.”

Az évek során a vizsgálatok eredményeiből az derült ki, hogy a sajtnak elegendő 36 órát a formában töltenie ahhoz, hogy megfelelően megszilárduljon és megfelelő formát kapjon és készen álljon a sós lébe merítésre. E módosításra az egyes sajtüzemek fokozatosan növekvő termelése és egyben a termelés nagyobb üzemeken belüli központosulását eredményező összeolvadások miatt volt szükség. Ez elkerülhetetlenül a különböző sajtkészítési folyamatokra rendelkezésre álló tér és idő csökkenéséhez vezetett. A formák új termelési cikluson belüli újbóli használat előtti megtisztításához és fertőtlenítéséhez szükséges időre tekintettel a kért módosítás révén jelentősen javulna a sajtkészítési műveletek irányítása.

Engedélyezni kell a „meleg kamrák” („camera calda”) használatát.

Ez azt jelenti, hogy a termékleírás 5. cikkét a következő mondattal kell kiegészíteni:

„A sajtok a sós léből való eltávolításukat követően leöblíthetők és/vagy legfeljebb 24 órán keresztül egy 25 és 60 °C közötti hőmérsékletre felmelegített környezetben tarthatók.”

Bizonyos termelők néhány éve azzal próbálkoznak, hogy újra bevezessenek egy régi gyakorlatot, miszerint a sajtokat – miután eltávolították a sós léből és akár vízzel leöblítették – 3–24 órás időtartamra egy 25–60 °C hőmérsékletűre felmelegített, erre a célra szolgáló kamrában hagyják. Amint azt számos történelmi dokumentum tanúsítja, ez egy hagyományos módszer, amelynek az a célja, hogy előmozdítsa a nedvesség és a só távozását a sajt felületéről, és ezáltal elősegítse a sajt felületén az összefüggőbb kéregképződést és lelassítsa a felületi penész növekedését. Mivel e gyakorlat ismételt bevezetésére tett próbálkozások meglehetősen kielégítő eredményekkel szolgáltak, úgy határoztak, hogy lehetővé teszik annak használatát.

Egyéb

Törölni kell azt a szabályt, amely a törmelékek sajtüzemen belüli átszállítását a származási területre korlátozta.

A 7. cikk d) pontja helyébe tehát, amely jelenleg a következőképpen szól:

„d) A törmelékek átszállítása csak egyazon sajtüzemen belül vagy a vállalatcsoporthoz tartozó üzemek között és kizárólag a származási területen belül engedélyezett. A reszelt »Grana Padano« előállításához felhasználandó törmelékek ezért nem értékesíthetők különálló termékként.”

a következő szöveg lép:

„A törmelék átszállítása csak egyazon sajtüzemen belül vagy a vállalatcsoporthoz tartozó üzemek között engedélyezett. A reszelt »Grana Padano« előállításához felhasználandó törmelékek ezért nem értékesíthetők különálló termékként.”

Ez a módosítás az egységes dokumentum 3.5. pontját is érinti, amely jelenleg a következőképpen szól:

„A törmelék átszállítása csak egyazon vállalaton vagy vállalatcsoporton belül és kizárólag a származási területen belül engedélyezett.”

Ennek helyébe a következő szöveg lép:

„A törmelék átszállítása csak egyazon sajtüzemen belül vagy a vállalatcsoporthoz tartozó üzemek között engedélyezett.”

E módosítás hatása korlátozott, csupán a termelési területen kívül található olyan kiszerelő létesítményekkel rendelkező sajtüzemeket érinti, amelyek engedélyt kaptak reszelt sajt csomagolására is (ilyen engedélyt természetesen csak a származási területen található létesítmények kapnak). A cél az, hogy ezen üzemek a termelési területen kívül található létesítményeikből átszállíthassák a törmelékeket a termelési területen belül található olyan létesítményekbe, amelyek engedélyt kaptak reszelt „Grana Padano” készítésére, tiszteletben tartva a termékleírásban a törmelékek reszelt sajt előállításához való felhasználását illetően már ismertetett korlátozásokat. E kért módosítás mögött meghúzódó valódi szándék az, hogy e néhány üzem számára egyenlő feltételeket teremtsenek azon üzemekhez hasonlóan, amelyek mindkét létesítménye a származási területen belül található, ennélfogva a létesítményeik között szabadon, korlátozások nélkül átszállíthatják a „Grana Padano” előállítása során létrehozott törmelékeket.

Minőségvizsgálat

E módosítás keretében a szöveg a „Grana Padano” minőség-ellenőrzése során való osztályozását illetően egy további minősítéssel egészül ki: „scelto sperlato” [„tanúsított kiváló minőség”], „zero” (0) és „uno” (1).

Következésképpen az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A »Grana Padano« minősítése: scelto sperlato, zero (0) és uno (1). A »Grana Padano«scelto sperlato belső és külső hibáktól mentes. A »Grana Padano« 0 (zero), jóllehet magát a sajt belső szerkezetét illetően továbbra is kiváló minőségű termékről van szó, a kérgén azonban néhány kisebb hiba, más néven »correzioni« (»korrekció«) található. A »Grana Padano« 1 (uno) – más néven sottoscelto [»kiváló minőség alatti minősítésű«] – esetében a sajt kérgén vagy belső szerkezetében néhány csekély mértékű »korrekció« vagy kisebb hiba található, például kissé nagyobb lyukakkal rendelkezik és valamivel lassabban nyeri vissza a formáját, amikor tesztkalapáccsal csapnak rá.”

Még ha a „Grana Padano” sajtot jelenleg a termékleírásban felsorolt nagyon pontos jellemzők alapján határozzák is meg, az idők során világossá vált, hogy hasznos lenne lehetőséget biztosítani a termék különféle kategóriákba való besorolására a kérgen és a belső szerkezetben található enyhe hibák alapján. A más hasonló kemény sajtok esetében már használt kategóriák nincsenek jelentős hatással a termékleírás 2. cikkében meghatározott termékjellemzőkre, ezzel szemben lehetővé teszik a termék minőségének javítására irányuló ágazati politikák végrehajtását. A kategóriákat a „Grana Padano” OEM kereskedelme terén meglévő gyakorlatok alapján határozták meg, amelyekre többek között az OEM bejegyzésekor az Európai Bizottsághoz benyújtott dokumentációban is hivatkoznak. Amikor tehát a beégetett védjegyre való előkészítés során valamely sajttétel minőség-ellenőrzésen és kalapácsteszten megy keresztül, azt a fentiekben bemutatott kereskedelmi minősítés használatával tovább bontják. A minőség-ellenőrzés alatt álló minden szállítmány esetében kitöltenek egy minőségi osztályozási űrlapot, minden egyes sajtot a következő kategóriák egyikébe sorolva be: scelto sperlato, zero (0) vagy uno (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„GRANA PADANO”

EU-szám: PDO-IT-0011-AM04 – 2018.4.5.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Elnevezés(ek):

„Grana Padano”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Kemény sajt főzött és lassan érlelt tésztával, amelyet az év minden szakában gyártanak és tömbben vagy reszelve fogyasztanak; és amelynek előállítása friss vagy szárított takarmánnyal táplált tehenek nyers, részben fölözött, napi két fejésből vagy szabad tehénforgalom mellett, fejőrobottal végzett fejésből származó tejéből történik. A sajt készítéséhez felhasználható egyazon fejésből származó tej vagy egynél több fejésből származó tételek elegye. Henger alakú, pereme enyhén domború vagy szinte egyenes, lapja sík felületű, enyhén recés.

Átmérője 35–45 cm, peremének magassága 18–25 cm, ami az előállítás műszaki körülményeinek függvényében változhat.

Tömeg: 24–40 kg; kéreg: kemény és sima, vastagsága: 4–8 mm.

A tészta kemény, szerkezete enyhén szemcsés, sugárirányban, szilánkosan törik, alig láthatóan lyukacsos. A szárazanyag zsírtartalma legalább 32 %. A kéreg színe sötét vagy természetes aranysárga, míg a tészta színe fehér vagy szalmasárga. A tészta aromája illatos, íze zamatos.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tejelő tehenek alaptakarmányozása természetes és tartósított takarmánnyal történik, amelyet a tejelő tehenek, a szárazon álló állatok és a több mint hét hónapja vemhes üszők esetében alkalmaznak. A tejelő tehenek takarmányozása olyan takarmányok felhasználásán alapul, amelyeket az üzemen belül vagy a Grana Padano OEM előállítási területén belül termesztenek.

A napi adagban a szárazanyag legalább 50 %-ának szálastakarmányokból kell származnia, a szárazanyagra vetítve 1-nél nem alacsonyabb szálastakarmány/kiegészítő takarmány aránnyal. A napi adagon belül a szálastakarmányok szárazanyagának legalább 75 %-a a tej előállítási területén termelt takarmányokból kell, hogy származzon.

Az engedélyezett élelmek listája a következő:

szálastakarmányok: friss szálastakarmányok, széna, szalma, silózott takarmány (ez a „Trentingrana” típusú sajt előállításánál nem engedélyezett),

a szálastakarmányok kiegészítésére szolgáló takarmányok készítésére engedélyezett, fajtánként csoportosított alapanyagok: gabonafélék és származékaik, olajos magvak és származékaik, gumók és gyökerek és az ezekből készült termékek, dehidratált szálastakarmányok, cukoripari származékok, hüvelyesek magvai, zsiradékok, ásványi anyagok, adalékanyagok.

Nyersanyagok: nyers tehéntej, természetes savó oltóanyag, borjúból származó tejoltó. A tej a 4. pontban körülhatárolt területen tenyésztett tehenektől származik.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállításnak és az érlelésnek a 4. pontban körülhatárolt előállítási területen belül kell történnie.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A reszelésnek és az ezt követő csomagolásnak a 4. pontban körülhatárolt előállítási területen belül kell történnie, mivel a reszelt állapotú friss termék nagyon érzékeny, és az érzékszervi jellemzőinek megőrzéséhez a termék kiszáradást elkerülhetővé tevő körülmények közötti, azonnali csomagolás szükséges; másrészről az eredetmegjelölést viselő csomagolásba történő azonnali kiszerelés jobban is tudja biztosítani a reszelt termék eredetiségét, ami jellegéből kifolyólag nehezebben beazonosítható, mint egy egész korong, amelyen látható a jelölés (amint azt az Európai Bíróság 2003. május 20-ai, C-469/00. számú ügyben hozott ítélete is megerősítette).

A „Grana Padano” OEM felvágása és kiszerelése során különböző vagy állandó súlyú darabkák, rögök, kockák, falatok stb. formájában keletkező törmeléknek a reszelt „Grana Padano” előállításához történő felhasználása kizárólag az alábbi feltételek mellett engedélyezett: ha betartják a maximálisan 18 %-os kéregarányt; ha mindig biztosítva van azoknak a „Grana Padano” OEM korongoknak a nyomon követhetősége, amelyekből a törmelékek származnak; későbbi felhasználás és/vagy egyik üzemből a másikba történő átszállítás esetén a törmelékeket lajstromszám és előállítási hónap szerint meg kell egymástól különböztetni; A törmelék átszállítása csak egyazon sajtüzemen belül vagy a vállalatcsoporthoz tartozó üzemek között engedélyezett. A reszelt »Grana Padano« előállításához felhasználandó törmelékek ezért nem értékesíthetők különálló termékként.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az a hivatalos árujelzés, amely a „GRANA PADANO” oltalom alatt álló eredetmegjelölés használatára feljogosító követelményeknek való megfelelést tanúsítja és amelynek tehát úgy az egész korongokon, mint valamennyi kiszerelt vagy reszelt „GRANA PADANO OEM” sajtot tartalmazó csomagon meg kell jelennie, egy rombusz alakú ábrából áll, amelyen nyomtatott nagybetűkkel a „GRANA” és a „PADANO” szavak láthatók. A rombusz alakú ábra felső és alsó, lekerekített csücskében felül a „G”, alul pedig a „P” kezdőbetű látható.

A jelölőszalagot – amellyel a sajt formázásakor hidegen az eredetjelzést a korongokba beütik – egy sor csíkozott rombusz alakú négyszög alkotja, amelyekben felváltva a „GRANA” és a „PADANO” szavak olvashatók és amelyek feltüntetik az előállító sajtüzemet beazonosító jelzéseket, valamint az előállítási évet és hónapot.

Kizárólag a Trento autonóm tartományban előállított „GRANA PADANO OEM” esetében és azzal a feltétellel, hogy az előállítás során kizárólag olyan tehenektől származó tejet használnak fel, amelyeket az egész év során semmiféle silózott takarmányt nem tartalmazó szálastakarmányokkal tápláltak, engedélyezett a TRENTINGRANA fajta számára fenntartott egyedi jelölőszalagok használata, amelyeket olyan csíkozott romboid alakú négyszögek sorozata alkot, amelyeken a „TRENTINO” szó látható; a középső részen, néhány stilizált hegyábrázolás között, a tükrözötten írt „TRENTINO” szó látható.

A fent említett TRENTINGRANA egyedi kategóriába tartozó Grana Padano OEM sajtot tartalmazó csomagolásokon szereplő címkén és a vonatkozó reklámanyagokban az alábbi ábrát kell szerepeltetni:

Az eredetnek a jelölőszalagok általi beazonosítását egy kazein-adattábla egészíti ki, amelyen a „GRANA PADANO” felirat, az előállítás éve és egy alfanumerikus kód látható, amely minden egyes korongot egyértelműen beazonosít.

Az előállítási területen belül a formázást követően legalább húsz hónapig érlelt „Grana Padano” sajtot engedélyezett a RISERVA („kiváló minőség”) jelöléssel azonosítani. A „Grana Padano RISERVA” kategóriához való tartozást egy második beégetett jelzés igazolja, amelyet a vállalkozás kérésére a korongok peremén helyeznek el az OEM védjeggyel azonos módon. A szóban forgó védjegy egy körkörös rajzból áll, amelynek közepén végigfut a „RISERVA” (kiváló minőség) szó. A felső félkörívben az „OLTRE” (több, mint) szó és a „20”-as számjegy, míg az alsóban a „MESI” (hónapos) szó látható.

A kiszerelt termékek esetében a következő további termékkategóriák léteznek: a „Grana Padano” OLTRE 16 MESI [Több mint 16 hónapos Grana Padano] és a „Grana padano” RISERVA [Grana Padano kiváló minőség].

A „Grana Padano” OLTRE 16 MESI kategóriába tartozó sajtot tartalmazó csomagolásokon a GRANA PADANO logót a két párhuzamos csík között egy vonalon elhelyezett „OLTRE 16 MESI” jelölés egészíti ki.

A „Grana Padano” Riserva kategóriába tartozó sajtot tartalmazó csomagolásokon a GRANA PADANO logón túlmenően megjelenik a RISERVA feliratú jelzés lenyomata is.

Azon követelmény sérelme nélkül, hogy a termékleírásban kifejezetten előírt kategóriák („Oltre 16 Mesi” [Több mint 16 hónapos Grana Padano] és „RISERVA-Oltre 20 Mesi” [Kiváló minőség – több mint 20 hónapos Grana Padano]) esetében alkalmazni kell az adott kategóriához kapcsolódó logókat, lehetőség nyílik arra is, hogy a csomagoláson – önkéntes alapon – a szóban forgó két kategórián kívül más érlelési időt is feltüntessenek.

Ezt a hivatkozást azonban oly módon kell feltüntetni, hogy ne eredményezzen olyan téves meggyőződést, amely szerint a termékleírásban szereplő és jóváhagyott másik termékkategóriáról van szó.

Ugyanakkor az egyértelműséget szem előtt tartva és a hivatalos kategóriák és önkéntes hivatkozások közötti félreértések elkerülése és ezáltal a fogyasztók pontosabb és precízebb tájékoztatása érdekében a 16 hónapos és a 20 hónapos érlelési időt kizárólag a fent hivatkozott két logó használatával lehet feltüntetni, míg az ettől eltérő érlelési időszakokat (például „Stagionatura 12 mesi” [12 hónapos érlelés], „Stagionatura 14 mesi” [14 hónapos érlelés], „Stagionatura 18 mesi” [18 hónapos érlelés] stb.) a csomagoláson a Grana Padano OEM-re jellemzőtől eltérő karakterekkel, színekkel, méretben és elhelyezéssel kell szerepeltetni.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „GRANA PADANO OEM” előállításának és reszelésének területe az alábbi megyék területe: Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino, Verbania, Vercelli, Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova a Pó folyótól balra, Milánó, Monza, Pavia, Sondrio, Varese, Trento, Padova, Rovigo, Treviso, Velence, Verona, Vicenza, Bologna Reno folyótól jobbra fekvő része, Ferrara, Forlì Cesena, Piacenza, Ravenna és Rimini, valamint az alábbi települések Bolzano megyében: Anterivo, Lauregno, Proves, Senale-S. Felice és Trodena.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Grana Padano” OEM előállítási területe nagyrészt egybeesik a Pó-síkság térségével, vagyis a Pó folyó medencéje képezte földrajzi térséggel, amelyet ártéri, áradásos, fluvioglaciális üledékes, sík, vízben gazdag talajok jellemeznek, amelyek a világon a legtermékenyebbek és a takarmánytermesztésre legalkalmasabbak közé tartoznak.

Ezek a talajtani jellemzők a térség sajátos mikroklímájával társulva különösen kedvezőek a kukorica termesztéséhez, amely a „Grana Padano” OEM előállításához felhasznált tejet adó tejelő tehenek legfontosabb alaptakarmánya, hiszen az elfogyasztott szárazanyag 50 %-át is kiteheti.

A Pó-síkság térségében a XI. századtól kezdődően végzett lecsapolás/folyamszabályozás és az öntözési rendszerek kialakítása képezte a szarvasmarha-tenyésztés helybéli fejlődésének előfeltételét. Az ebből következően rendelkezésre álló, a falusi lakosság napi szükségleteit meghaladó, jelentős mennyiségű tej serkentette és tette szükségessé a tejnek egy sokáig eltartható sajttá történő feldolgozását. A jelentős vízmennyiség következtében manapság is nagy mennyiségben helyben rendelkezésre álló takarmány – elsősorban a kukorica – alapvető tényező a szarvasmarha-tenyésztés fennmaradásában és az ebből következően rendelkezésre álló tejmennyiségben.

A „Grana Padano OEM” jellegzetessége az alábbi tényezőkre vezethető vissza:

— a korong mérete és tömege,

— a tésztának az előállítási technikából eredő jellegzetes – szemcsés szerkezet jellemezte – alaktani sajátosságai, amely a jellegzetes szilánkos törést eredményezik,

— a tészta fehér vagy szalmasárga színe, zamatos íze és illatos aromája, amely lényegében a szarvasmarhák takarmányozásában széles körben felhasznált viaszos kukoricának tudható be,

— a fehérjetartalommal lényegében megegyező víz- és zsírtartalom,

— a fehérjék peptonokra, peptidekre és szabad aminosavakra természetes úton történő nagymértékű lebomlása,

— hosszú ideig tartó, akár húsz hónapot is meghaladó érlelésnek való ellenállóság.

A „Grana Padano OEM” és a származási területe közötti ok-okozati kapcsolat az alábbi tényezőkre vezethető vissza:

— A Pó-síkság magas fokú vízellátottsága és ebből eredően a takarmány – főként a viaszos kukorica – bősége, amelyhez kapcsolódnak a tészta olyan jellemzői, mint fehér vagy szalmasárga színe, valamint az íze és az aromája. A silózott kukorica – vagy viaszos kukorica – használatának közvetlen következményeként ugyanis a táplálkozásban az olyan összetett kromatikus vegyületek, mint a karotin, az antocián vagy a klorofill, alacsonyabb mértékben jelennek meg, mint a vegyes szénán vagy zöldtakarmány-esszenciákon alapuló táplálkozás esetén. Ez ugyanis közvetlen következménye a silózásnak;

— a nyers tej felhasználása, amelynek következtében a sajtkészítésben a területre jellemző tejbaktériumok jelennek meg;

— a természetes savó oltóanyag használata, amely folyamatos mikrobiológiai köteléket képez az előállítási területtel. A savóvá – tehát természetes savó oltóanyaggá – átalakuló tej ténylegesen az a láncszem, amely egyrészről a sajtkészítést az előállítási területhez köti, másrészről pedig biztosítja a származási terültre jellemző tejsavak állandó és folyamatos bevitelét, amelyeknek a „Grana Padano” OEM sajt legfőbb sajátságos jellemzői köszönhetők.

A termék jellemzői és a származási területe közötti ok-okozati összefüggést továbbá a sajtkészítő mester szerepköre is biztosítja, aki kezdettől fogva központi és alapvető jelentőséggel bír a „Grana Padano” OEM előállításában.

A tej „Grana Padano” OEM sajttá történő átalakítása mindmáig sajtkészítő mesterek, nem pedig technikusok vagy tudósok feladata.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

[e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése]

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető az alábbi honlapon: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Qualità e sicurezza” (Minőség és biztonság) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all’Esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.