(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Észtországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatása az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el az ágazatok és a régiók között. Ez Észtországban az egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

(10)Észtország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 28-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Észtországnak biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 4,1 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Azonban az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében az Észtországra vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

(12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 10,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 3,8 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 8,4 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 21,9 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

(13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Észtország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,3 %-át tették ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott sürgősségi segély, az ideiglenes bértámogatás és az állami beruházások növelése. Emellett Észtország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az intézkedések közé tartoznak a GDP 8,7 %-át kitevő hitelgaranciák és vállalkozásoknak nyújtott hitelek. Összességében az Észtország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Észtország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –8,3 %-át, 2021-ben pedig –3,4 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzések szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad, majd 2021-ben eléri a GDP 22,6 %-át. A Bizottság 2020-ra a stabilitási programnál alacsonyabb államháztartási hiányt prognosztizál, ami tükrözi a makrogazdasági előrejelzések eltéréseit.

(15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Észtország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

(16)2020. március 12. és 2020. május 17. között az észt kormány a Covid19-világjárvány miatt szükséghelyzetet hirdetett ki. Azonnali válaszlépésével a kormány célja a vírus továbbterjedésének megakadályozása és az észt gazdaság megszokott módon történő működésének biztosítása volt. A világjárvány terjedésének megállítását célzó korlátozások súlyos hatást gyakoroltak a gazdaságra. A szükséghelyzet kihirdetése óta a regisztrált munkanélküliek száma 35 %-kal nőtt. A legtöbb új munkanélkülit a kiskereskedelemben, az ügyfélszolgálatban, az építőiparban, a vendéglátásban, a szálláshely-szolgáltatásban és a rendezvényszervezésben regisztrálták. A munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 9,2 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 6,5 %-ra javul. Az észt parlament 2020. április 15-én jóváhagyta a 2020. évi pótköltségvetést. Új intézkedéseket vezettek be a munkahelyek megőrzése, a tömeges elbocsátások elkerülése és a vállalkozások likviditásának biztosítása érdekében. A költségvetés számos intézkedést tartalmaz, többek között az egészségügyi ágazat, az önkormányzatok és egyes beruházási programok támogatását, valamint a vállalatoknak nyújtott nem célzott likviditási támogatást (például garanciarendszerek és adóhalasztások formájában). Néhány konkrét intézkedést a mikrovállalkozások és az idegenforgalmi ágazat számára alakítottak ki, beleértve a járvány által leginkább sújtott régiókra irányuló célzott intézkedéseket is. További adóintézkedéseket vezettek be, például ideiglenesen csökkentették a dízelüzemanyagra, a földgázra és a villamos energiára kivetett jövedéki adót. Az intézkedéscsomag a második pillérhez tartozó nyugdíjrendszerhez való állami hozzájárulások ideiglenes felfüggesztését irányozza elő.

(17)Észtország figyelemreméltó intézkedéseket tett a Covid19-világjárvány terjedésének és egészségügyi hatásának megfékezésére. Mindazonáltal a Covid19-világjárvány rámutatott az egészségügyi rendszer strukturális gyengeségeire, amelyek a rendelkezésre álló korlátozott pénzügyi és emberi erőforrásokra vezethetők vissza. A rendszer ellenálló képességét aláásta az egészségügyi dolgozók hiánya, az alapellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés és a kritikus fontosságú gyógyszerek rendelkezésre állása. Észtország ráadásul azzal a kihívással is szembesül, hogy meg kell birkóznia a szükséghelyzet miatt halasztott és elérhetetlen kezelések terén keletkezett lemaradásával. Ezenkívül Észtországban a saját bevallás szerinti egészségügyi ellátás iránti kielégítetlen igények már a járvány előtt is a legmagasabbak közé tartoztak az Unióban, mind az alapellátás, mind a szakellátás hosszú várakozási ideje miatt. Ezek a tényezők és az életmóddal kapcsolatos kockázatok magyarázatot adnak a lakosság rossz egészségi állapotára. Az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének és ellenálló képességének javítása előfeltétele annak, hogy hatékonyan lehessen reagálni a világjárvány terjedésére, és kezelni lehessen a lakosság egészségi állapotával kapcsolatos kihívásokat.

(18)Észtországban régóta kihívást jelent a szociális biztonsági háló megfelelőségének javítása. Észtországban a szociális ellátást már a jelenlegi válság előtt is az uniós átlagnál kevésbé hatékonynak értékelték a szegénység előfordulásának csökkentése terén. Emellett hiányosságok tapasztalhatók a munkanélküli ellátási rendszer által biztosított lefedettség terén a nem szokványos munkavégzési formákban, valamint a rövid munkaidőben dolgozók esetében. A Covid19-világjárvány foglalkoztatásra és jövedelmekre gyakorolt negatív hatása a megfelelő lefedettség hiányával együtt növelheti a szegénységet, különösen az aktív kereső nélküli háztartások esetében. Különleges támogatásként Észtország az érintett vállalatok számára a foglalkoztatás fenntartása érdekében ideiglenes csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezetett be. Ez az intézkedés két hónapos időszakra korlátozódik, amely nem feltétlenül elegendő a válság hatásainak enyhítéséhez, mivel a nehézségek hosszabb ideig tarthatnak, és bizonyos gazdasági ágazatokhoz késve jutnak el. A világjárvány még jobban megnehezítette a megfizethető és elérhető szociális szolgáltatások – többek között a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások – biztosítását, különösen az idősek, a fogyatékossággal élők és az alacsony jövedelműek esetében. A szociális és egészségügyi szolgáltatások integrált biztosítására irányuló terv fenntartása segítene e kihívások kezelésében. Fontos biztosítani a szociális partnerek érdemi és kellő időben történő bevonását az enyhítési és a helyreállítási folyamat megtervezésébe, ugyanakkor erősíteni kell az ehhez szükséges kapacitásaikat.

(19)A Covid19-válság számos ágazatban érintette az észt vállalatokat, főként a kis- és középvállalkozásokat. A gazdasági tevékenységekre gyakorolt negatív hatást nemcsak a korlátozások váltották ki, hanem az exportpiacok csökkenő kereslete és a globális értékláncok zavarai is. A kormány által hozott likviditástámogatási intézkedések célja a hatás enyhítése, de gyors és hatékony végrehajtásuk valamennyi érintett ágazatban kulcsfontosságú lesz az életképes vállalkozások támogatásához, valamint a bankszektor ellenálló képességének fenntartásához. Az adóhalasztás és a hiteltörlesztési moratórium szintén segíthet a kis- és középvállalkozások pénzforgalmának javításában. Emellett a gazdaságélénkítési folyamat attól is függ majd, hogy mennyire lesznek megfelelően célzottak a beruházások. A jelenlegi válság rávilágított arra, hogy a gazdaság működésének fenntartása szempontjából mennyire fontosak a digitális és innovatív megoldások. Bár az e-kormányzat jól működik, a kis- és középvállalkozások további digitalizációja növelné ellenálló képességüket, és segítene felgyorsítani a helyreállítást, középtávon pedig növelné a termelékenységet. Az elmúlt években a gazdaság egésze egyre nagyobb mértékben digitalizálódott. Az információs és kommunikációs technológiák gyártásban való alkalmazása azonban eddig nem volt túl elterjedt. Bár Észtország általános innovációs teljesítménye 2019-ben javult, az üzleti szektorban a kutatáson alapuló innovációs kapacitás és tevékenység szintje továbbra is alacsony. A kutatáson alapuló innováció és az innovatív megoldások vállalatoknál történő bevezetése javíthatja az ország versenyhelyzetét és fellendítheti a gazdasági növekedést. Ahhoz, hogy a vállalkozások a válság után újra talpra állhassanak, fontos lesz a finanszírozási eszközökhöz való megfelelő hozzáférés biztosítása, beleértve az induló vállalkozások tőkefinanszírozását is.

(20)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Amint azt a nemzeti energia- és klímaterv is tükrözi, Észtország fenntartható növekedése a dekarbonizáció irányába tett előrelépésen múlik, amelyhez hozzájárul az energetikai, a közlekedési és az építőipari ágazat karbonintenzitásának csökkentése, az olajpalaipar szerkezetének átalakítása és az erőforrás-termelékenység javítása, többek között a körforgásos gazdaság üzleti modelljeinek végrehajtása révén. Észtország erőforrás-termelékenysége az egyik legalacsonyabb az Unióban, miközben az energiafogyasztás szintje meghaladja az uniós átlagot. A nemzeti energia- és klímatervet kiegészítő, a körforgásos gazdaságra vonatkozó átfogó stratégia segítheti a dekarbonizációra való átállást, csökkentheti az olajpalaipar negatív környezeti hatásait, és fellendítheti a gazdaságot. Mivel Észtország alacsony népsűrűségű, peremterületen lévő ország, a jól működő és összekapcsolt közlekedési rendszer kulcsfontosságú a gazdasági tevékenységek és az export szempontjából. Észtország közlekedési infrastruktúrája esetében hiányosságok tapasztalhatók az összekapcsoltság és a fenntarthatóság tekintetében. A vasút és az intermodális szállítás továbbra sem elég fejlett. Az elmúlt években nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és a közlekedésben a megújuló energia továbbra sem éri el a nemzeti célkitűzéseket. A Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Észtország fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az ország biztonságának és egységes piaci integrációjának javítása. A környezeti és éghajlati szempontokat figyelembe vevő beruházási projektek előmozdítása kulcsfontosságú a fenntartható gazdasági fellendülés és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése szempontjából. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Észtországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területen. Így Észtország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(21)Az észt bankszektor összességében stabil, de a pénzmosás kockázata továbbra is fennáll. Bár intézkedéseket hoztak a kockázatoknak való kitettségnek a külföldi betétek csökkentése révén történő korlátozására, a nemzeti kockázatértékelés nem terjed ki más olyan termékekre – például a külföldi ügyfeleknek nyújtott letétkezelési szolgáltatásokra –, amelyek kockázatot jelenthetnek. A nemzeti kockázatértékelés aktualizálásával az ország biztosítaná a kockázatok megfelelő azonosítását, és lehetővé tenné a szükséges kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtását. Bár felügyeleti intézkedéseket hoztak a szabályoknak meg nem felelő bankokkal és pénzforgalmi intézményekkel szemben, van még mit javítani a felügyelet és a végrehajtás hatékonyságán. Nevezetesen még nem fogadtak el jogalkotási aktusokat a megelőzési keret és az elkobzás megerősítése, valamint a közigazgatási szankciók növelése érdekében. A pénzmosási ügyekkel kapcsolatos nyomozások lassan haladnak előre. A pénzügyi felügyelet kapacitását még nem erősítették meg kellőképpen, és egyelőre a felügyelet kockázatalapú megközelítését sem valósították meg teljes mértékben, különösen a tematikus helyszíni vizsgálatok esetében. A pénzügyi információs egység és a bűnüldöző szervek közötti információcsere nem kellően proaktív.

(22)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

(23)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Észtország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.