A jelentés a gazdaságilag legjelentősebb uniós kereskedelmi megállapodások és a Bizottság által a harmadik országbeli piacokon felmerülő kereskedelmi és befektetési akadályok felszámolásáért tett intézkedések hatását ismerteti. Az uniós kereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló korábbi éves jelentés és a hozzá tartozó bizottsági szolgálati munkadokumentum, valamint a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló korábbi éves jelentés összevonásával született. Tájékoztatást nyújt arról, milyen intézkedéseket hozott a Bizottság a tagállamokkal partnerségben a piacrajutási stratégia részeként annak érdekében, hogy javítsa a piacra jutás feltételeit, és segítsen a kkv-knak messzemenőkig kihasználni az uniós kereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségeket. A jelentés egyúttal azt is bemutatja, miként működik együtt a Bizottság a civil társadalommal. Emellett beszámol a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által, kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban és a kereskedelem akadályairól szóló uniós rendeletben biztosított vitarendezési mechanizmusok keretében a Bizottság által hozott kereskedelmi jogérvényesítési intézkedésekről. Végezetül statisztikai adatokkal szolgál a kereskedelemről és a befektetésekről a 37 fő uniós kereskedelmi megállapodás tekintetében 2020-ra (áruk) és 2019-re (szolgáltatások) vonatkozóan, továbbá a 2021 második negyedévéig történt jelentős fejleményekre is kitér.

ü2020 novemberében a Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóságon belül panasztételi mechanizmusra is kiterjedő egyablakos ügyintézési pontot hozott létre, hogy az uniós székhelyű érdekelt felek panaszt tehessenek, ha azt feltételezik, hogy harmadik országok nem teljesítik az EU-val szemben fennálló nemzetközi kereskedelmi kötelezettségeiket. Az egyablakos ügyintézési pont azonos módon kezeli a piacra jutással, a kereskedelem és a fenntartható fejlődés terén vállalt kötelezettségekkel és az általános vámkedvezményrendszerrel kapcsolatos panaszokat. Ez az új eszköz az A2M portálon keresztül érhető el. Használati útmutató is rendelkezésre áll, amely lépésről lépésre bemutatja, milyen adatokat kell közölni panasz benyújtásához. A működés első hónapjai alapján frissült az útmutató, hogy egyértelműbbé tegye a panasztételi folyamatot, és jobb támogatást nyújtson hozzá. Az A2M és az egyablakos ügyintézési pont lefedettsége és funkciói a következő tizenkét hónapban folyamatosan bővülnek az érdekelt felektől érkező visszajelzések alapján.

A lenti 2. ábrán látható, hogy továbbra is Svájc az Unió legjelentősebb preferenciális kereskedelmi partnere: az e jelentésben 67 kereskedelmi partnerrel folytatott uniós kereskedelemből való részesedése 21,5 % volt. Svájcot Törökország követte 11,3 %-kal, majd Japán 9,4 %-kal. A rangsorban ezután Norvégia következett 7,8 %-kal, majd Dél-Korea 7,7 %-kal. Ennek az öt partnernek együttesen az EU preferenciális kereskedelmének több mint fele (57,7 %-a) tudható be. Az összkereskedelmet tekintve Svájc az Unió negyedik legjelentősebb partnere Kína, az Amerikai Egyesült Államok és az Egyesült Királyság után, míg Törökország, Japán, Norvégia és Dél-Korea Oroszország mögött, de Indiát megelőzve a 6–9. helyet foglalja el.

A Kolumbiából, Ecuadorból és Peruból, valamint Közép-Amerikából származó friss banán Európai Unióba irányuló behozatalát is ellenőrizte a 19/2013/EU és a 20/2013/EU rendelet előírásainak megfelelően. A behozatal alakulása 2020-ban nem tette indokolttá további intézkedések végrehajtását. A Bizottság a továbbiakban is rendszeresen elemzi a piac és az uniós banántermelők helyzetét, és szükség esetén a tagállamok és az érdekelt felek bevonásával vizsgálja a körülményeket.

Az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodásnak köszönhetően a Baltikum egyik piacvezető gabonafeldolgozó és Észak-Európa legnagyobb tésztagyártó vállalata, a Dobeles dzirnavnieks sikeresen megvetette a lábát Japánban. „Az Unió által létrehozott egyértelmű kiviteli keret döntő szerepe abban, hogy vállalatunk új piacokon tud terjeszkedni. Fenntartható termelési modellünk, és az ökológiai termelés terén elért eredményeink jelentős növekedési potenciált kínálnak a Dobeles dzirnavnieks számára az Unión belül is kívül egyaránt.” (Kristaps Amsils, az igazgatóság elnöke, AS Dobeles dzirnavnieks)

·A Törökországgal, az EU második legjelentősebb preferenciális kereskedelmi partnerével csak azután indulhatnak meg a vámunió korszerűsítéséről szóló tárgyalások, miután a Tanács elfogadja az erre vonatkozó tárgyalási irányelveket. Törökország a vámunióról szóló megállapodást megsértve kereskedelmi akadályokat tart fenn, különösen a Közös Vámtarifán felül kivetett kiegészítő vámok körének kiszélesítése révén. További aggályokat vetettek fel többek között az uniós áruk származási bizonyítványára vonatkozó követelmények. A Török Vámkódex 2021. januári módosítását követően az EU több magas szintű találkozót és szakmai egyeztetést tartott Törökországgal, ezután Törökország arról tájékoztatta az Uniót, hogy az utasításokat adott az összes török vámigazgatási szervnek, és tájékoztató megbeszéléseket tartott a gazdasági szereplőkkel a helyzet tisztázása érdekében. Változatlanul fennállnak az aggályok azzal kapcsolatosan, hogy Törökország lokalizációs követelményeket alkalmaz a gyógyszeriparban. A társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének valamennyi tagállam, így a Ciprusi Köztársaság tekintetében is megkülönböztetésmentes végrehajtása továbbra is az EU legfontosabb kérései közé tartozik.

·Ghánával és Elefántcsontparttal között gazdasági partnerségi megállapodások: A Bizottság által 2020. szeptemberben indított fenntartható kakaótermelési kezdeményezés keretében immár Ghána és Elefántcsontpart is részt vesz az EU által több érdekelt fél bevonásával a fenntartható kakaótermelésről és kakaóértékláncról indított párbeszédben, és helyi szinten is hasonló párbeszédre törekszik, Kamerun pedig 2021-ben csatlakozott megfigyelőként. A több érdekelt fél bevonásával zajló párbeszéd a gyermekmunka és a gyermekkereskedelem kakaóellátási láncokból való kiiktatásának előmozdítására, a kakaótermelő térségekben lévő erdők védelmének és helyreállításának előmozdítására, valamint a kakaótermelők megélhetésének biztosítására irányul. A kakaóval kapcsolatos párbeszédben részt vesznek a legfontosabb uniós érdekelt felek, köztük a tagállamok, az Európai Parlament, az ágazat és a civil társadalmi szervezetek képviselői.

A környezet terén a Bizottság továbbra is szoros együttműködést folytatott Vietnámmal az erdészeti jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és az erdészeti termékek kereskedelmével kapcsolatosan. Az EU és Vietnám közötti önkéntes partnerségi megállapodás 2019 júniusában lépett hatályba, Vietnám pedig folytatta a faanyagokra vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszer létrehozásához szükséges jogszabályokkal kapcsolatos munkát. Ukrajnával is szoros együttműködés folyt az ukrán erdőalapú ágazat reformját illetően, középpontjában a fakitermelés és -kereskedelem mellett különösen a faanyagok jogellenes kitermelése elleni intézkedésekkel.

A Covid19-világjárvány ellenére az összes kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság – Vietnám kivételével – az előzetes terveknek megfelelően ülésezett 2020-ban és 2021 első két negyedévében, így az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás alapján létrehozott, kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó testület is megtartotta első ülését. Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás két kereskedő fele közötti belső tanácsadó csoport üléseit és a civil társadalmi fórumokat is virtuálisan tartották, ami lehetővé tette, hogy jóval több civil társadalmi szervezet vegyen részt és nyilvánítson véleményt.

Tizenkét uniós kereskedelmi megállapodás rendelkezik a civil társadalom bevonásáról a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásba, különösen azáltal, hogy mindkét fél belső tanácsadó csoportot hoz létre. Az EU belső tanácsadó csoportjában különböző érdekcsoportok és meghatározott témával foglalkozó kisebb szervezetek képviseltetik magukat. A tagok többségét a részvételi szándék kifejezésére való nyilvános felhívás alapján választják ki, míg másokat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) nevezi ki, amely egyúttal az EU belső tanácsadó csoportjainak titkárságát is biztosítja. A Bizottság az EU és a partnerországok belső tanácsadó csoportjainak munkáját egyaránt támogatja a Partnerségi Eszköz keretében megvalósuló projekten, valamint a Bizottság székhelyén működő szolgálatok és az Unió küldöttségeinél működő kereskedelmi csoportok közös munkája révén.





Példák az EU belső tanácsadó csoportjainak a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeire

Dél-koreai munkaügyi vita: Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodásban vállalt munkaügyi kötelezettségek Dél-Korea általi betartatására irányuló uniós erőfeszítéseket segítő uniós belső tanácsadó csoport tagjai arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a koreai jogi keret és gyakorlat ILO-alapelvekkel és az alapvető ILO-egyezmények megerősítésével kapcsolatos elemei problémát jelenthetnek. Az EU belső tanácsadó csoportja tevékenyen közreműködik a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó testület jelentésében foglaltak teljesítésének ellenőrzésében. Emberi jogi kérdések az andoki országokban: Az EU belső tanácsadó csoportja a 2020-ban a Bizottsággal tartott két találkozóján beszámolt a Kolumbiában szakszervezeti vezetőkkel és környezetvédelmi aktivistákkal szemben elkövetett erőszakról, az ecuadori banánágazat helyzetéről, a perui munkaügyi és környezetvédelmi kérdések ellenőrzéséről, valamint a Covid19-világjárvány EU-ra és andoki partnerországokra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásáról. A Bizottság a kapott tájékoztatást felhasználta a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságok ülésein a kereskedelmi partnereivel folytatott egyeztetés során.

A civil társadalommal folytatandó strukturált párbeszéd kialakítása nehézséget okozott az Unió azon kereskedelmi partnerei számára, amelyek korlátozott mértékben működtek együtt a civil társadalommal. Az Unió küldöttségeinek érdemes kapcsolatba lépniük a fogadó államokkal, mivel ez utóbbiak vezették be a jelenlegi struktúrákat, és szükség szerint tanáccsal és támogatással segíteniük őket, amint azt az alábbi példák mutatják:

·EU–Vietnám szabadkereskedelmi megállapodás: A Bizottság a hanoi uniós küldöttség kereskedelmi csapatán keresztül aktívan támogatta a vietnami belföldi tanácsadó csoport létrehozását a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését követően. Ezt a támogatást főként a szociális partnerek (vállalkozások & munkavállalói szervezetek) és a civil társadalom (nem kormányzati szervezetek) szerepvállalását előmozdító projekten keresztül valósították meg. Ezt mind a helyi civil társadalom, mind a vietnami közigazgatás nagyra értékelte, mivel a vietnámi független civil társadalmi szervezetek korlátozott tapasztalatokkal rendelkeznek.

D. A megállapodások (utólagos) elemzése a jobb végrehajtás érdekében

A hatályos megállapodások tényleges hatásaiból levont tanulságok alapján a jövőre nézve tenni lehet a jobb végrehajtásért…

A Bizottság először rendszerint a végrehajtástól számított öt év után értékeli a kereskedelmi megállapodásai hatásainak időbeli alakulását, hogy megvizsgálja, sikerült-e elérni a várt eredményeket. 2020-ban két utólagos értékelést végzett. Az értékelések tárgyát a CARIFORUM-mal kötött gazdasági partnerségi megállapodás (tíz évvel ezelőtti hatálybalépése óta a második értékelés), valamint hat földközi-tengeri országgal kötött szabadkereskedelmi megállapodás képezte. A Bizottság 2021 januárjában, illetve márciusában tette közzé az eredményeket. Mindkét tanulmány kiemeli a főbb megoldatlan kérdéseket, megmutatja, mely területekre kell összpontosítani a végrehajtás során, és feltárja az adott térségben gyakrabban előforduló problémákat.

Az EU–CARIFORUM gazdasági partnerségi megállapodás esetében például továbbra is aggasztó kérdés a hatóságok/szervek elégtelen közigazgatási kapacitása, a megállapodás ismeretének hiánya a vállalkozások körében, valamint az átláthatósági kötelezettségek nem megfelelő teljesítése. Ugyanakkor a gazdasági partnerségi megállapodás fejlesztési dimenziójára tekintettel a 14 CARIFORUM-állam általi végrehajtás sikere nagyban függ a megfelelő fejlesztési együttműködési finanszírozástól. A 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköze (NDICI – Globális Európa) keretében megvalósuló új partnerségi program lehetőséget teremt ilyen egyedi támogatás nyújtására a feltárt kereskedelmi vonatkozású kihívásokkal kapcsolatosan. Az értékelés emellett megjelölte azokat a területeket, ahol az EU-nak többet kell tennie, különös tekintettel a tagállamok nagyobb szerepvállalását, a kommunikáció javítását, valamint a vállalkozások közötti kapcsolatokat és platformokat illetően.

A hat euromediterrán társulási megállapodás esetében a tanulmány rámutat arra, hogy a nem tarifális intézkedések – például a nem automatikus importengedélyek vagy a be nem jelentett műszaki előírások – számának további csökkentésére van szükség, mivel ezek az intézkedések kiszámíthatatlanságot eredményeznek, és torzítják a helyi üzleti tevékenységeket. Ezenkívül a tanulmány a közigazgatási eljárások egyszerűsítését, a nemzetközileg elismert normák alkalmazását, és a megfelelőségértékelési eljárások felesleges többszöri elvégzésének elkerülését javasolja. Az üzleti környezet javítását fokozott uniós támogatásnak és együttműködésnek kell kísérnie a versenyképesség növelésére, a készségek fejlesztésére és a logisztikai korlátok felszámolására irányuló szakpolitikák terén. A megállapított célkitűzések nemcsak a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásának folyamatát alakítják, hanem a 2021–2027-es időszakban az Unió által nyújtandó kereskedelemösztönző támogatással kapcsolatos eszmecsere irányvonalát is meghatározhatják.

III. A kereskedelmi megállapodások által biztosított lehetőségek kis- és középvállalkozások általi kihasználásának támogatása

A kkv-k és a családi vállalkozások az Unióban működő összes vállalkozás mintegy 99 %-át képviselik, és Európa GDP-jének felét termelik

Az uniós összkivitel egyharmadát lebonyolító és az EU-ban több mint 13 millió munkavállalót foglalkoztató kkv-k növekedésének továbbra is jelentős forrásai a globális piacok. 2020-ban a Bizottság fokozott erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy segítsen a kkv-knak messzemenőkig kihasználni a kereskedelmi szabályok és megállapítások kínálta lehetőségeket, és megkönnyítse számukra a kereskedelmi megállapodások és szabályok betartásával kapcsolatos aggályok jelzését.

Az információs hiányosságok és a know-how hiánya eleve akadályozhatja a kereskedelmet és a befektetést, a kisebb vállalkozások számára azonban különösen nagy nehézséget okoz. Először is a kereskedelmi megállapodásoknak nincs értelme, ha a lehetséges kedvezményezettek nem tudnak róluk, és nincsenek tisztában azzal, hogy konkrét esetekben hogyan élhetnek az általuk biztosított előnyökkel. Még ha a kkv-k közvetlenül nem exportálnak, akkor is fontosak lehetnek számukra a kereskedelmi megállapodások, mert szerepük van a nemzetközi ellátási láncokban. Másodszor, még ha a vállalkozások előtt ismertek is a WTO szabályai és az EU preferenciális kereskedelmi megállapodásai, az előnyeik akkor sem nyilvánulnak meg automatikusan. Ezért, noha a kereskedelem ösztönzése a tagállamok, a vállalkozói szövetségek vagy a kereskedelemösztönző hatóságok hatáskörébe tartozik, a Bizottság 2020-ban is folytatta a tevékenységeik támogatását, többek között iránymutatás, tájékoztatás (különösen a partnerországokban működő uniós küldöttségeken keresztül), célzott interaktív online eszközök, valamint a kkv-k igényeire szakosodott információs szolgálatok és központok útján.

A fejlődő országokkal között kereskedelmi megállapodások piacrajutási lehetőséget kínálnak, amelyet helyi kkv-k készek megragadni, emellett ösztönzőleg hatnak a reformokra, amelyekre aztán fejlesztési együttműködés keretében támaszkodni lehet. Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal között gazdasági partnerségi megállapodások például hangsúlyos fejlesztési dimenzióval rendelkeznek: végrehajtásuk sikere azon múlik, hogy ezekben az országokban kezelhetők-e a belső kereskedelmi korlátok kereskedelemösztönző támogatással. Az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum példákon keresztül bemutatja, hogyan dolgoznak az EU küldöttségei a kereskedelem útjában álló akadályok kereskedelemösztönző támogatással történő felszámolásán. Az uniós kereskedelemösztönző támogatásról szóló 2020. évi eredményjelentés bővebb tájékoztatást nyújt arról, hogyan támogatták a Bizottság és a tagállamok a fejlődő országokban működő kkv-kat abban, hogy messzemenőkig kihasználják az uniós kereskedelmi megállapodásokban rejlő lehetőségeket.