[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.1.2009

COM(2009) 34 véglegesI. kötet

A lisszaboni stratégiához kapcsolódó strukturális reformok végrehajtása az európai gazdaságélénkítési terv kontextusában – Éves országértékelésekAjánlás:

A TANÁCS AJÁNLÁSA

a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2009. évi aktualizálásáról és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak megvalósításáról

A lisszaboni stratégiához kapcsolódó strukturális reformok végrehajtása az európai gazdaságélénkítési terv kontext usában – Éves országértékelésekAjánlás:

A TANÁCS AJÁNLÁSA

a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2009. évi aktualizálásáról és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak megvalósításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikke (2) bekezdésére és 128. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel a […]-i Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

mivel:

1. A Tanács 2005 júliusában ajánlást fogadott el a tagállamok és a Közösség 2005 és 2008 között folytatandó gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról[1], valamint határozatot fogadott el a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról[2], amelyek együttesen képezik „A növekedést és foglalkoztatást célzó integrált iránymutatások” című dokumentumot. A tagállamokat felkérték, hogy nemzeti reformprogramjaikban (NRP) vegyék figyelembe a növekedést és foglalkoztatást célzó integrált iránymutatásokat.

2. A 2006, a 2007 és 2008 tavaszán megrendezett Európai Tanács négy prioritásterületet (K+F és innováció, üzleti környezet, foglalkoztatási lehetőségek és integrált energiaügyi/infrastrukturális politika) határozott meg, melyek a megújult lisszaboni stratégia pilléreit képezik. Ezeken a területeken az Európai Tanács néhány specifikus intézkedésről állapodott meg, és felszólította a tagállamokat, hogy ezeket meghatározott határidőn belül teljesítsék.

3. A tagállamok minden évben jelentéseket nyújtanak be a nemzeti reformprogramok végrehajtásáról (végrehajtásról szóló jelentések).

4. A Bizottság elemzése alapján a tagállamokhoz több országspecifikus ajánlást intéztek 2007-ben és 2008-ban[3].

5. A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia következetes és integrált módon történő megvalósításának érdekében ezeket az ajánlásokat egyetlen dokumentumba foglalva fogadják el. Ez a megközelítés tükrözi a nemzeti reformprogramok és a végrehajtásról szóló jelentések integrált struktúráját, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a 99. cikk (2) bekezdésében említett átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások közötti szükséges következetességet, amint azt a 128. cikk (2) bekezdése is hangsúlyozza.

6. A 2008 tavaszi Európai Tanács elindította a megújult lisszaboni stratégia második ciklusát, mely 2010-ben zárul le. A Tanács 2008 májusában ajánlást fogadott el a tagállamok és a Közösség 2008 és 2010 között folytatandó gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról[4], valamint 2008 júliusában határozatot fogadott el a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról[5], amelyek együttesen képezik „A növekedést és foglalkoztatást célzó integrált iránymutatások” című dokumentumot.

7. Ezt követően a tagállamok megerősítették, aktualizálták nemzeti reformprogramjaikat, illetve újakat dolgoztak ki, melyeket 2008 októberére a végrehajtásról szóló jelentéssel együtt megküldtek a Bizottságnak. A reformok koordinációjának fokozása és a Tanácsban folyó többoldalú felügyeleti folyamat megerősítése érdekében a 2008 tavaszi Európai Tanács felkérte a tagállamokat, hogy adjanak szakpolitikai válaszokat az országspecifikus ajánlásokra vonatkozóan, ütemtervekkel együtt („akciótervek”).

8. A jelenlegi gazdasági visszaesés kontextusában a Bizottság európai gazdaságélénkítési tervre[6] (a továbbiakban: élénkítési terv) tett javaslatot, melyet a 2008 decemberi Európai Tanács elfogadott. Ez a terv a stabilitási és növekedési paktumon belül a költségvetés koordinált serkentésére irányul, a kereslet fellendítése és a bizalom helyreállítása céljából, figyelembe véve a tagállamok kiindulási helyzetét és a gazdasági problémák megoldására irányuló eddigi erőfeszítéseket. Az élénkítési terv szerint a költségvetés serkentését a lisszaboni stratégiában meghatározott strukturális reformok felgyorsításával együttesen kell megvalósítani a gazdaság élénkítése és az Unió hosszú távú növekedési potenciáljának fellendítése érdekében, nevezetesen az alacsony szén-dioxid kibocsátású, tudásintenzív gazdaságba történő átmenet ösztönzésével.

9. Az Európai Tanács által elfogadott élénkítési terv felszólította a tagállamokat, hogy nyújtsanak be aktualizált stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, melyeket a Bizottság értékelt, kellő figyelmet fordítva a költségvetés romlásának visszafordításának szükségességére a költségvetési politika alakításának javítására és az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítására.

10. Az országspecifikus ajánlásokat aktualizálni kell, figyelembe véve az élénkítési tervben foglalt elveket és az elfogadásuk óta az azok végrehajtása terén elért eredményeket. Ezeket a reformokat gyorsan végre kell hajtani. A Bizottság a lisszaboni partnerség részeként segítséget fog nyújtani, a haladást figyelemmel fogja kísérni és az elért eredményekről rendszeresen be fog számolni.

11. A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia teljes megvalósítása érdekében ezen ajánlásnak specifikus ajánlásokat is kell tartalmaznia az euro-övezethez tartozó tagállamok számára.

12. Az Európai Parlament határozatot fogadott el ezen ajánlás tárgyában,

AJÁNLJA, hogy a tagállamok a mellékletben meghatározottak szerint járjanak el.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK

A TANÁCS AJÁNLÁSA 2

BELGIUM 7

BULGÁRIA 9

CSEH KÖZTÁRSASÁG 11

DÁNIA 13

NÉMETORSZÁG 15

ÉSZTORSZÁG 17

ÍRORSZÁG 19

GÖRÖGORSZÁG 21

SPANYOLORSZÁG 23

FRANCIAORSZÁG 25

OLASZORSZÁG 27

CIPRUS 29

LETTORSZÁG 31

LITVÁNIA 33

LUXEMBURG 35

MAGYARORSZÁG 36

MÁLTA 38

HOLLANDIA 40

AUSZTRIA 42

LENGYELORSZÁG 44

PORTUGÁLIA 46

ROMÁNIA 48

SZLOVÉNIA 50

SZLOVÁKIA 52

FINNORSZÁG 54

SVÉDORSZÁG 56

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG 57

AZ EUROÖVEZET TAGÁLLAMAI 59

BELGIUM

1. A GDP növekedése észrevehetően lassult; 2008-ban 1,3%-ra csökkent. Ennek oka a gyengülő külső kereslet és a visszafogott hazai kereslet, mely jelentős mértékben a magas inflációhoz és a pénzügyi válság hatásához kapcsolódik. A gazdasági helyzet 2009-ben várhatóan jelentősen tovább gyengül. Az inflációt 2008-ban 4,5 % körülire becsülték, amely a 2007-ben megfigyelt érték majdnem kétszerese, melyet nagyrészt a magasabb hazai energiaárak okoztak. A csökkenő globális energiaárak várhatóan csökkentik az inflációt 2009-ben. 2008-ra a GDP 0,9 %-a körüli költségvetési hiánnyal számolnak. A bruttó adósság 2008-ban várhatóan a GDP 88 %-os szintje körül áll be. A folyó fizetési mérleg többlete 2008-ban csökkent, és 2009-ben annak további csökkenése várható.

2. A foglalkoztatás növekedése 2008-ban pozitívan alakult, a munkanélküliségi ráta 6,9 %-ra csökkent. Ennek ellenére a 2009-re szóló kilátások sokkal kevésbé pozitívak, mivel a munkanélküliség növekedése várható. A válság által leginkább érintett ágazatok a gépjármű- és az acélipar, valamint a pénzügyi ágazat.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Belgium a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Belgium nemrég a kkv-k pénzügyi támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Belgium által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Belgium folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Intézkedéseket jelentettek be az élőmunka adóterheinek csökkentésére az adómentes jövedelem összegének megemelésével az alacsony és átlagos jövedelemmel rendelkező munkavállalók esetében, azonban még további lépésekre lehet szükség. További olyan erőfeszítésekre van szükség, amelyek javítják a munkaerőpiac teljesítményét, különösen az idősebb munkavállalók és a hátrányos helyzetű csoportok esetében, amelyek biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, növelik a versenyt a gáz- és villamosenergia-piacokon, és javítják a K+F teljesítményét.

6. Belgium exportorientált gazdaság, ami miatt különösen fontos, hogy megőrizze versenyképességét. Ebben a kontextusban döntő jelentőségű, hogy a fajlagos munkaköltségek alakulása összhangban álljon a legfontosabb kereskedelmi partnerekével. A költségversenyképesség azonban 2008-ban romlott. Előnyös lenne a verseny fokozása a gáz- és villamosenergia-piacokon. A termelékenység növelésének felgyorsítása és a versenyképesség előmozdítása érdekében fontos a K+F és a készségek területén történő folyamatos beruházás. A munkaerőpiaci részvétel alacsony aránya, a nyugdíjkiadások növekedése és a magas államadósság veszélyeztetik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, ami hangsúlyozza az elsődleges többletek növelésének, valamint a növekedést és a foglalkoztatást elősegítő politikák végrehajtásának szükségességét. A strukturális reformok végrehajtását szolgáló integrált megközelítés felgyorsíthatja az eredmények elérését Belgiumban. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Belgiumnak. Belgium számára különösen ajánlott:

- az élőmunka adóterheinek további csökkentése, különösen az alacsony bérezésű munkavállalókat terhelő adók csökkentésével, középtávon pedig a kiadások költségvetési konszolidáció érdekében történő szigorúbb visszafogása;

- a verseny fokozása a gáz- és villamosenergia-piacokon a versenyt támogató szabályozási keret elfogadásával, teljes mértékben független és hatékony szabályozókkal, és folyamatos, a szállítókra és elosztókra irányuló erőfeszítésekkel;

- a rugalmas biztonság integrált megközelítése keretében a munkaerőpiac hatékonyságát javító koordinált szakpolitikai intézkedések végrehajtásának felgyorsítása, a munkanélküli ellátások felülvizsgálata a munkanélküliek munkaerőpiacra való gyors visszatérésének elősegítése érdekében, a munkaerőpiaci részvétel növelése (különösen az idősebb munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkező munkavállalók esetében), a regionális egyenlőtlenségek csökkentése és valamennyi régióban az egész életen át tartó tanulásban való részvétel növelése.

BULGÁRIA

1. Bulgáriában 2008 első kilenc hónapjában a GDP növekedése 7 %-ra gyorsult az erős hazai keresletre épülve, ami az egy főre jutó GDP-t az uniós átlag körülbelül 40 %-ára emelte. A növekedés 2009-ben várhatóan jelentősen mérséklődik, mivel a szigorúbb hitelfeltételek gyengítik a hazai beruházásokat és a magánfogyasztást. Az infláció 2008-ban 12 %-os értékkel rekordszintet ért el, ami mögött a hazai kereslet és a termelékenység növekedését jóval meghaladó jelentős bérnövekedések állnak, és továbbra is valószínűleg az uniós átlag felett marad. A költségvetési pozíció változatlanul erős, 2008-ban a GDP 3 %-a feletti költségvetési többlettel, ami a növekedés előnyös összetételére és az adóbehajtás javulására vezethető vissza. Az erős hazai kereslet azonban tovább rontotta a már jelentős makrogazdasági egyensúlytalanságokat. A folyó fizetési mérleg hiánya magas szinten áll, a GDP majdnem 25 %-át teszi ki, és az a globális kilátásokat és Bulgária gyengülő versenyképességét tekintve várhatóan nem fog jelentősen javulni.

2. A foglalkoztatás 2008-ban több mint 3 %-kal növekedett, azonban ez a ráta lassabban fog nőni a következő két évben. A munkanélküliségi ráta 2008-ban 6 %-ra csökkent, viszont 2009-ben várhatóan némileg emelkedni fog. Az üzleti környezet utóbbi időben megfigyelhető romlása és a visszafogott kereslet több ágazatban – különösen a feldolgozóiparban, az építőiparban és a kiskereskedelemben – valószínűleg jelentősen csökkenteni fogja a foglalkoztatást az említett és az ezekhez kapcsolódó gazdasági ágazatokban.

3. A makrogazdasági egyensúlytalanságokra adandó válaszként Bulgária nemrég intézkedéseket jelentett be, melyek többek között a verseny fokozását célozzák az energiaágazatban és a kiskereskedelemben.

4. A Bizottság értékelni fogja a Bulgária által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. E tekintetben Bulgáriának fenn kell tartania szigorú költségvetési irányvonalát és sürgősen meg kell oldania a makrogazdasági egyensúlytalanságokat. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Bulgária folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását, bár az előrehaladás lassú. Az intézkedések a megfontolt kormányzati döntések eredményeként a közelmúltban felgyorsultak. Bulgária folytatta óvatos költségvetési politikáját, azonban a közkiadások hatékonyságán még lehetne javítani. Az oktatás szervezésének és minőségének javítását célzó ösztönző intézkedéseket is hoztak, azonban az irányítás és az eredmények javítása érdekében további modernizációra van szükség. További erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy gyökeresen javuljon a közigazgatás hatékonysága és eredményessége; lelassítja a reformok végrehajtását, hogy késik a bejelentett funkcionális felülvizsgálat, melynek elvégzésére a Világbank készen állt. Továbbra is sok feladat marad a bürokrácia csökkentése, a készségekbe történő beruházások jelentős növelése és az állami K+F rendszer megreformálása terén.

6. A globális pénzügyi és gazdasági válság fényében minden eddiginél is sürgetőbb Bulgária számára, hogy szigorú költségvetési politikájának fenntartásával és a versenyképesség megerősítésére irányuló strukturális reformok felgyorsításával kezelje a makrogazdasági gyengeségeket (magas infláció, magas folyó fizetési mérleg hiány). Bulgáriának fel kell gyorsítania a végrehajtás ütemét, hogy alapvetően költségelőnyökre épülő gazdaságból termelékenyebb és tudásintenzív gazdasággá alakuljon. A jelenlegi gazdasági és monetáris kontextusban ezek a reformok döntő szerepet játszanak a bolgár gazdaság versenyképességének megőrzésében is. A szükséges reformok hatékony végrehajtása alapvetően attól függ, hogy képes-e Bulgária minél gyorsabban javítani az állami közigazgatás hatékonyságát és eredményességét. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Bulgáriának. Bulgária számára különösen ajánlott:

- a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének sürgős megerősítése, különösen a kulcsfontosságú kormányzati területeken, ideértve a versenyt, a felügyeleti és szabályozó hatóságokat és az igazságszolgáltatást, valamint a strukturális alapok hatékony pénzügyi ellenőrzését és az azokkal való eredményes gazdálkodást biztosító valamennyi szükséges intézkedés meghozatalát;

- szigorú költségvetési politika fenntartása, a közkiadások minőségének és hatékonyságának javítása, a bérek alakulásának összhangba hozatala a termelékenység növekedésével, a hatékony verseny fokozása;

- a bürokrácia – központi és helyi szinten történő – jelentős csökkentését célzó új intézkedések gyors elfogadása és végrehajtása, az üzleti környezet javítása céljából az eljárási késedelmek lerövidítése, ami hozzájárul a korrupció elleni küzdelemhez is;

- a rugalmas biztonság integrált megközelítése részeként a munkaerő-kínálat minőségének javítása és a foglalkoztatási ráta növelése a hatékonyság és az eredményesség javításán, valamint célzott aktív munkaerőpiaci politikákon keresztül, valamint az oktatás irányításának további modernizációjával és annak kiigazításával annak érdekében, hogy a készségek a munkaerőpiac szükségleteinek jobban megfelelő szintre fejlődjenek, és csökkenjen a korai iskolaelhagyás.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

1. A GDP növekedése 2008-ban visszafogottan alakult, körülbelül 4,2%-ot ért el, a 2009. évre további lassulást várnak. Az infláció 2008 közepén érte el a 6,3 %-os csúcsértékét, jelenleg csökkenésnek indult a korábbi adóemelések és az alacsonyabb energiaárak mérséklő hatása miatt. A költségvetési hiányt több éven át csökkentették, 2008-ban a GDP 1,2 %-ára. A folyó fizetési mérleg hiánya 2008-ban a GDP körülbelül 1 %-át tette ki, jelentős kereskedelmi többlettel.

2. A foglalkoztatási ráta 2005 óta évente több mint 1 százalékponttal növekedett, és 2008-ban elérte a 66,6 %-ot. A munkanélküliségi ráta 2008 harmadik negyedévében 4,3 %-ra esett, amely 12 év alatt a legalacsonyabb érték. A jelenlegi előrejelzések a foglalkoztatás növekedésének mérsékelt csökkenését és a munkanélküliség növekedését jelzik. A csökkenő exportkereslet miatt a munkanélküliség várhatóan a gépjárműgyártás és más exportorientált iparágak munkavállalóit érinti majd különösen.

3. A Bizottság értékelni fogja a Cseh Köztársaság által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 6. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

4. A Cseh Köztársaság folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Több intézkedést hoztak az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, a K+F-be irányuló beruházások növelésére, az oktatási rendszer megreformálására, az aktív időskor biztosítására és a munkaerőpiac rugalmas biztonság megközelítésre épülő reformjának kidolgozására. További erőfeszítésekre van szükség a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítésére, a K+F-be irányuló beruházások további növelésére, a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének megerősítésére és a hátrányos helyzetű csoportok munkaerőpiaci integrálására.

5. A Cseh Köztársaság azon uniós államok közé tartozik, ahol a leggyorsabb a népesség elöregedése, ami jelentős hatást gyakorol majd a nyugdíj- és egészségügyi rendszerekre. A legfontosabb strukturális kihívásokat ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása, valamint a tudásalapú gazdaságba történő átmenet ösztönzése jelentik. Az említett strukturális kihívások megoldása javítani fogja a növekedési potenciált, munkahelyeket teremt és ellenállóbbá teszi a gazdaságot a külső sokkhatásokkal szemben. Mindezek további reformokat tesznek szükségessé a következő területeken: K+F, innováció, oktatás és képzés, a rugalmas biztonság integráltabb megközelítésén alapuló munkaerőpiaci reform, valamint a vállalkozói tevékenység feltételeinek további javítása. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

6. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja a Cseh Köztársaságnak. A Cseh Köztársaság számára különösen ajánlott:

- az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása, a nyugdíj- és egészségügyi rendszer reformjának folytatása;

- a vállalkozások, az egyetemek és az állami K+F intézmények közötti együttműködés javítására irányuló erőfeszítések fokozása, a K+F számára több humánerőforrás biztosítása, a K+F-be irányuló állami beruházások összegének és hatékonyságának növelése a K+F kiadási célok elérése érdekében;

- a rugalmas biztonság integrált megközelítése keretében a foglalkoztatásvédelem további modernizációja, az oktatás és a képzés hatékonyságának és méltányosságának javítása, különösen a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelése tekintetében, és a képzésbe való beruházások ösztönzése, különösen az idősebb és az alacsony szakképzettségű munkavállalók tekintetében.

DÁNIA

1. A GDP növekedése 2008-ban határozottan lelassult. Az ingatlanárak csökkenése visszafogta a hazai keresletet, valamint gyengítette a magánfogyasztást és az építési tevékenységeket. A szigorúbb finanszírozási feltételek valószínűleg még inkább felgyorsítják az ingatlanárak csökkentését, súlyosbítva a globális lelassulás gazdaságra gyakorolt hatásait. A magasabb energia- és élelmiszerárak vezérelte infláció 2008-ban átlagosan 3,5 %-os volt, azonban lassulásnak indult. A költségvetési többlet 2008-ban meghaladhatja a GDP 3 %-át. Dánia folyó fizetési mérlegében 2008-ban és 2009-ben várhatóan kis mértékű többlet jelentkezik.

2. A foglalkoztatás 2008 folyamán növekedett, de 2009 folyamán annak csökkenésével számolnak. Hasonlóképpen, a 2008. évi körülbelül 3,5 %-os munkanélküliségi ráta 2009-ben várhatóan növekedni fog. Miközben ez rövid távon könnyíti a munkaerőpiacra nehezedő nyomást, továbbra is fontos lesz a még mindig fennálló munkaerőhiány kezelése és a munkaerőpiac átalakításának megkönnyítése. A foglalkoztatáshoz kapcsolódó kihívást középtávon továbbra is a munkaerő-kínálat megnövelése, valamint a készségek és a munkaerőpiaci igények összehangolása jelenti, rövid távon pedig az adóreformtól várják az e tekintetben tett erőfeszítések megerősítését.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Dánia a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Dánia nemrég a környezetbarát közlekedésbe való beruházásokra és a háztartások pénzügyi támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Dánia által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal.

5. Dánia folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. További haladás történt a korábban elindított reformtervek keretében, különösen a munkaerő-kínálat serkentése tekintetében. A népességöregedés fényében folyamatban van az adórendszerre és a munkaerőpiacra irányuló további reformtervek kidolgozása.

6. Dánia növekedési potenciálja döntően munkaerőforrásainak jobb kihasználásától és annak képzettségének javításától, a munkatermelékenység fokozásától, valamint a humántőkébe, a kutatásba és az innovációba irányuló beruházások növekvő megtérülésétől függ. A népesség elöregedése már érezteti a munkaerő-kínálatra gyakorolt hatását, ami hangsúlyozza a munkaerőpiaci részvételt serkentő, valamint a ledolgozott órák számát növelő reformok szükségességét. További kihívást jelent a verseny annak érdekében történő fokozása, hogy Dániában csökkenjen a viszonylag magas fogyasztóiár-szint. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

NÉMETORSZÁG

1. Németországban a GDP növekedése 2008-ban 1,3 %-ra lassult a 2007-ben mért 2,5 %-hoz képest, mivel a globális visszaesés az exportnövekedés drasztikus csökkenését idézte elő. Továbbá, a szigorúbb finanszírozási feltételek és a rosszabb gazdasági kilátások valószínűleg csökkenteni fogják a beruházásokat. A gazdasági aktivitás ezért 2009-ben várhatóan jelentősen lelassul. A nyersanyagárak 2008 első felében tapasztalt emelkedése fényében az infláció 3,2 %-on érte el legmagasabb szintjét, és 2009-ben várhatóan csökkenni fog. A költségvetés 2008-ban megközelítette az egyensúlyt, azonban 2009-ben várhatóan majdnem 3 %-os hiányt fog felmutatni. Az utóbbi években az árak versenyképessége terén mutatkozó jelentős előnyöknek köszönhetően 2008-ban a folyó fizetési mérleg többlete a GDP több mint 7 %-át tette ki.

2. A foglalkoztatás 2008-ban 1,3 %-kal növekedett, azonban a gazdaság lelassulása várhatóan növekvő munkanélküliséggel sújtja a munkaerőpiacot 2009-ben. A különösen veszélyeztetett iparágak a gépjárműgyártás és az építőipar. A munkahelyek folyamatos leépítése miatt és a demográfiai változások következtében a vállalatok megkísérelhetik megtartani képzett alkalmazottaikat, az elbocsátások ezért leginkább az alacsony képzettségű és az időszakos munkavállalókat érinthetik.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Németország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Németország nemrég a háztartások és a kkv-k pénzügyi támogatására, valamint az iskolákba és az infrastruktúrába történő beruházásokra is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Németország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Németország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Számos pozitív intézkedést hoztak a tudásalapú társadalom megteremtésének elősegítésére, az öko-innováció ösztönzésére és a munkaerőpiac reformjára. Jól haladt az előrelépés a középtávú költségvetési cél irányába és az államháztartás minősége terén. További intézkedésekre van szükség a verseny szolgáltatások terén történő ösztönzése, az üzleti környezet javítása és a strukturális munkanélküliség csökkentése terén.

6. A termelékenység növelése és az alacsonyan képzetteket sújtó magas munkanélküliség csökkentése – különösen az ország keleti részében – várhatóan elősegíti a jövőben a német gazdaság erős teljesítményének fenntartását. Mindezt elősegíti a K+F és az innováció terén tett haladás. Ugyanakkor a szolgáltatási piacok hatékonyabb működése, különösen a szakmai szolgáltatások, az energiaágazat és a vasúti szolgáltatások terén, valamint az üzleti környezet javítása még inkább fokozná a német gazdaság növekedési potenciálját. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Németországnak. Németország számára különösen ajánlott:

- a szolgáltatások terén megvalósuló verseny keretének javítása a közbeszerzési eljárások javításán, a szabályozott szakmákra és szolgáltatásokra vonatkozó korlátozó előírások további lazításán, valamint a vasúti infrastruktúra és a szállítási szolgáltatások hatékony elválasztásának biztosításán keresztül;

- azon tervezett intézkedések megvalósítása, amelyek fokozzák a munkahely-közvetítő szolgálatok működésének hatékonyságát és eredményességét, előmozdítják az alacsony képzettségűek és a tartósan munkanélküliek munkaerőpiaci integrációját a rugalmas biztonságra irányuló megközelítés révén, amely együttesen alkalmazza a képzésekhez való könnyebb hozzáférést és a továbbfejlesztett munkaösztönzőket.

ÉSZTORSZÁG

1. A 2007. évi 6,3 %-os GDP-növekedést követően a gazdaság teljesítménye 2008-ban csökkent. 2009-ben további csökkenés várható. E változások mögött a magánfogyasztás és a beruházások visszaesése áll, összefüggésben a magas inflációval és a szigorúbb hitelezési feltételekkel. Az infláció a bérek alacsonyabb mértékű növekedésével és a nemzetközi nyersanyagárak csökkenésével párhuzamosan csökken. Az államháztartás határozottan romlott, és a kiadások jelentős visszaszorítása ellenére a 2008. év költségvetési hiánnyal zárt a GDP 2,7 %-át kitevő 2007. évi többletet követően. A folyó fizetési mérleg hiánya 2008-ban határozottan csökkent, a GDP 10 %-ára, és az előrejelzések szerint tovább csökken.

2. A gazdaság lelassulása gyorsan növekvő munkanélküliséggel sújtja a munkaerőpiacot. Az aktuális előrejelzések szerint várható, hogy a munkanélküliségi ráta 2009-ben emelkedik a 2008-ban mért körülbelül 5 %-os szinthez képest. Az építőipar, az ingatlan- és a kiskereskedelmi ágazatok lehetnek a leginkább érintettek. A magánszektorban a bérek növekedésének jelentős lelassulása és a bérek esetleges csökkenése várható. A munkaerőpiaci feltételek különösen az idősebb munkavállalók és a fiatalok tekintetében nehezedtek.

3. A gazdasági visszaesésre adott válaszként Észtország nemrég az infrastruktúrába és a készségekbe történő beruházásokra is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja az Észtország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ebben a kontextusban Észtországnak folytatnia kell a költségvetés konszolidálását. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Észtország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Számos intézkedést hoztak a K+F és az innováció teljesítményének javítására, a verseny megerősítésére és az egész életen át tartó tanulás előmozdítására. A szakpolitikai válaszok kevésbé voltak egyértelműek a költségvetési politika és azon strukturális reformok tekintetében, melyek a munkaerőpiac kiigazításának (különösen az aktív munkaerőpiaci politikák) megkönnyítésére irányulnak az infláció és a bérinfláció feltartóztatása érdekében. Tekintve a strukturális alapok nemzeti reformprogram intézkedéseinek finanszírozásában betöltött meghatározó szerepét, a programok végrehajtása érdekében fontos a közigazgatási kapacitás megerősítése.

6. Az exportteljesítmény az ország teljes gazdasági teljesítményének egyik meghatározó eleme. Sürgősen szükség van olyan strukturális reformokra, amelyek támogatják az erőforrások szükséges átcsoportosítását az exportáló ágazatokba. Folyamatos beruházásokra van szükség a K+F, az innováció és az oktatás terén a munkaerő-intenzív ágazatok költségversenyképessége romlásának ellensúlyozása és a közép- illetve hosszútávú növekedés biztosítása érdekében. A romló munkaerőpiaci helyzet miatt fokozott figyelmet kell fordítani az aktív munkaerőpiaci politikákra és az egész életen át tartó tanulásra a folyamatosan változó munkaerőpiaci igényeknek való megfelelés érdekében. A versenyképesség helyreállításának további fontos aspektusát jelenti annak biztosítása, hogy a bérek alakulása szorosabban kapcsolódjon a termelékenység alakulásához. A munkaerőpiaci rugalmatlanságokat tovább kell csökkenteni. A makrogazdasági stabilitás javítása érdekében határozott költségvetési politikára, hatékony versenypolitikára és az energiahatékonyság javítására van szükség. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Észtországnak. Észtország számára különösen ajánlott:

- az új munkajogi törvénycsomag végrehajtásának felgyorsítása, az állami munkaügyi hivatalok hatékonyságának növelése, különösen célzottan a problémákra irányuló aktív munkaerőpiaci politikák révén, melyek megkönnyítik a munkaerőpiac átalakulását.

ÍRORSZÁG

1. Az ingatlanpiac helyzetének a pénzügyi válság által felerősített romlása miatt a GDP a becslések szerint 2008-ban 2 %-kal csökkent (szemben a 2007. évi 6 %-os növekedéssel). Írországot továbbá különösen érintik a legfőbb kereskedelmi partnereinél jelentkező rosszabb növekedési kilátások, és 2009-ben a reál GDP további csökkenése várható. Az infláció, mely 2008 közepén érte el a 4 %-os szintet megközelítő csúcsértékét, jelenleg enyhül. Az államháztartás romlott az adóbevételek jelentős csökkenése miatt, mely az ingatlanpiaci korrekcióval és az általános recesszióval áll kapcsolatban. A költségvetési hiány 2008-ban a GDP 6 %-át tette ki, felváltva az utóbbi időkre jellemző mérsékelt többleteket, és fennáll a veszélye annak, hogy a későbbiekben ez a hiány tovább fog növekedni. Az utóbbi években romlott a külső egyensúly a költségversenyképesség romlása miatt, 2008-ra (a GDP körülbelül 6 %-át kitevő) és 2009-re némileg kisebb folyó fizetési mérleg hiányt jósolnak.

2. A munkaerőpiacra vonatkozó jelenlegi becslések szerint a foglalkoztatás 2008-ban csökkent és 2009-ben további csökkenés várható. A munkanélküliségi ráta 2008-ban 6 %-ra emelkedett és 2009-ben további növekedése várható. A munkanélküli ellátásban részesülők száma 2008-ban több mint 50 %-kal emelkedett. A növekvő munkanélküliség leginkább az építőiparban dolgozókat, azok közül is elsősorban a fiatal férfiakat érinti.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Írország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Írország nemrég az ingatlanágazat támogatására, valamint a legsérülékenyebbek jövedelemtámogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja az Írország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Írország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Intézkedéseket hoztak a gyermekgondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a készségek javítására. További erőfeszítésekre van szükség a nyugdíjreform terén. Az ingatlanpiac alakulása a vártnál kedvezőtlenebb hatást gyakorolt az államháztartásra és a GDP növekedésére.

6. Az Írországot jelenleg leginkább érintő kihívások az ingatlanpiaci fellendülés és a pénzügyi válság utóhatásaira vezethetők vissza. Az ír gazdaság ugyanakkor sérülékenyebbé is vált, mivel versenyhelyzete fokozatosan romlott. Jelenleg sürgető feladatot jelent a növekedés és a versenyképesség visszaállítása. Középtávon további intézkedésekre van szükség a nyugdíjreform terén a fenntarthatóság biztosítása érdekében. Mivel a költségvetési helyzet is jelentősen romlott, prioritásként kell kezelni a költségvetés fenntarthatóságának helyreállítását. A közkiadások körültekintően elvégzett rangsorolása és a termelékenység növekedését a fizikai és a humántőke kibővítésén és javításán keresztül megerősítő reformok együttesen járulnak hozzá ahhoz, hogy az ír gazdaság nagyobb mértékben legyen képes az alkalmazkodásra, valamint arra, hogy fokozatosan visszatérjen a középtávú fenntartható növekedéshez. Ebben a kontextusban megerősített versenyre van szükség a kiskereskedelmi ágazatban. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Írországnak. Írország számára különösen ajánlott:

- a költségvetés fenntarthatóságának fokozatos visszaállítása;

- a fenntartható középtávú növekedéshez való gyors alkalmazkodás termelékenységnövelő intézkedésekkel történő elősegítése.

GÖRÖGORSZÁG

1. A GDP növekedés 2008-ban kevéssel 3 % alá lassult, ami elsősorban a gyengülő külső keresletre vezethető vissza. További lassulás várható 2009-ben, melyet felerősít az ingatlanágazat szűkülése és a kevésbé élénk beruházási tevékenység. Az infláció, melynek emelkedése mögött az energia- és az élelmiszerárak állnak, 2008-ban több mint 4 %-ra nőtt, de 2009-ben várhatóan enyhülni fog. A költségvetési hiány 2008-ban elérte a GDP 3,4 %-át az elmaradó bevételek, és kisebb mértékben a túlköltekezések miatt. A bruttó adósság 2008-ban várhatóan a GDP 94 %-os szintje körül áll be. A folyó fizetési mérleg hiánya 2008-ban eléri a GDP 13,4 %-át. Ez 2009-ben várhatóan csökkenni a fog.

2. A foglalkoztatás 2008-ban nőtt, bár üteme elmarad az előző évi növekedés mögött. Ez a növekedés 2009-ben várhatóan negatívvá válik. A munkanélküliség 2009-ben az előrejelzések szerint 9 %-ra nő. A pénzügyi válság várhatóan különösen a kkv-kat fogja sújtani a szigorúbb hitelfeltételek miatt. Ennek hatásai már érezhetőek az építőiparban és a tengeri szállítás ágazatban.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Görögország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Görögország nemrég a kkv-k támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Görögország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási programok összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Görögország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Számos intézkedést hoztak a nyugdíjrendszer reformja terén. A költségvetés 2007. évi kedvezőtlen alakulása ráirányította a figyelmet arra, hogy folytatni kell a 2004-ben elindított költségvetési konszolidációt. Görögország – örvendetes módon – politikájának központi elemévé tette az állami közigazgatás reformját, melynek sikere a hatékony végrehajtáson múlik. Több szakpolitikai erőfeszítésre van szükség – különösen az aktív munkaerőpiaci politikák és a be nem jelentett munka elleni fellépés terén – annak érdekében, hogy Görögország megfelelően tudja kezelni a munkaerőpiaci kihívásokat. Az oktatás és a képzés terén fel kell gyorsítani a reformok végrehajtását.

6. A nemzetközi környezet kedvezőtlen alakulása elkerülhetetlenné teszi a görög gazdaság makrogazdasági egyensúlytalanságainak és strukturális gyengeségeinek kezelésére irányuló erőfeszítések fokozását. A versenyképesség és a növekedési potenciál fokozása érdekében alapvető jelentőséggel bír a strukturális reformok folytatása. Görögországnak a következő területekre kell összpontosítania: a humántőkébe, a K+F és innovációba történő beruházásokra irányuló politikák végrehajtása, az üzleti környezet javítása, többek között az egyablakos ügyintézés bevezetése révén, az állami közigazgatás hatékonyságának növelése, és a fenntartható makrogazdasági környezet megteremtése. A versenyképesség helyreállításának további fontos aspektusát jelenti annak biztosítása, hogy a bérek alakulása szorosabban kapcsolódjon a termelékenység alakulásához. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Görögországnak. Görögország számára különösen ajánlott:

- a költségvetési konszolidáció folytatása középtávon és az elsődleges kiadások hatékonyságának javítása, az adóigazgatás és a költségvetési eljárás terén jelenleg zajló reformok felgyorsítása, az adósság/GDP arány csökkentése és gyors előrehaladás a nyugdíjreform végrehajtása terén;

- a versenyt fokozó intézkedések meghozatala a szakmai szolgáltatások terén, a K+F-be irányuló beruházások növelését célzó reformok végrehajtása; a strukturális alapok hatékonyabb felhasználása a növekedésorientált beruházási projektek felgyorsítása érdekében;

- az állami közigazgatás reformjának végrehajtása hatékony szabályozási, ellenőrzési és végrehajtási kapacitások kiépítésén keresztül, melynek során hangsúlyt fektetnek a vállalkozásokra vonatkozó szabályozási környezet egyszerűsítésére és a bürokrácia csökkentésére;

- a rugalmas biztonság integrált megközelítése keretében a foglalkoztatásvédelemre vonatkozó jogszabályok modernizálása, az alacsony jövedelműek esetében a nem bérjellegű költségek csökkentése, az aktív munkaerőpiaci politikák megerősítése és a be nem jelentett munka legális foglalkoztatássá való átalakítása; az oktatás és a képzés terén a reformok végrehajtásának felgyorsítása, az egész életen át tartó tanulásban való részvétel növelése és a munkába állás megkönnyítése, különösen a fiatalok esetében.

SPANYOLORSZÁG

1. Spanyolország reál GDP-jének alakulása 2008-ban jelentősen, 1,2 %-ra lassult le. 2009-ben további lassulás várható. E fejlemény mögött a lakásépítések folyamatos csökkenése áll, melyet a globális pénzügyi válság, valamint a szigorodó hitelfeltételek súlyosbítanak, ami a hazai kereslet drasztikus csökkenését eredményezte. Az infláció 2008-ban 4 %-ra gyorsult, de várhatóan jelentősen mérséklődni fog. Az állami költségvetés 2008-ban a GDP 3,4 %-át kitevő hiányt ért el, ami 2007-hez képest több mint 5 százalékpontos romlást jelent. A folyó fizetési mérleg hiánya 2008-ban elérte a GDP majdnem 9,5 %-át.

2. A foglalkoztatás 2008-ban csökkent, ami 2009-ben folytatódni fog, annak ellenére, hogy a munkaerőpiaci részvétel – különösen a nők esetében – erős maradt. Ez a munkanélküliségi rátát 2008-ban 11 % fölé emelte, és 2009-ben további jelentős, 16 % fölé történő növekedés várható. A leginkább érintett csoportok a bevándorlók, a fiatalok és az alacsony képzettségűek, különösen veszélyeztetett a lakásépítési és a gépjárműgyártási ágazat.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Spanyolország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Spanyolország nemrég a közmunkába való beruházásokra, a kkv-k finanszírozásának megkönnyítésére és a munkanélküliek támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Spanyolország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Spanyolország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Haladás történt a jobb szabályozásról szóló program és a gyermekgondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása terén, valamint az energiaágazat működésének javításával járó kihívások megoldása, különösen a szomszédos országokkal való összekapcsolás tekintetében. További erőfeszítésekre van szükség az oktatási reform terén.

6. A legfontosabb kihívást középtávon a strukturális reformok folytatása jelenti, melyek a potenciális növekedés fenntartását, a jelentős folyó fizetési mérleg hiány kiigazítását és a lakásépítési ágazat szerkezetátalakításának megkönnyítését célozzák. E tekintetben kulcsfontosságú kihívás a versenyképesség javítása az innováció fokozásán, a verseny – különösen a szolgáltatások terén történő – megerősítésén, a bérlakáspiac szabályozásának javításán, valamint a humántőke minőségének egész életen át tartó tanulással és az oktatás további reformjával történő javításán keresztül. A versenyképesség javításának további fontos aspektusát annak biztosítása jelenti, hogy a bérek alakulása szorosabban kapcsolódjon a termelékenység alakulásához, a szociális párbeszéd kontextusában. A közkiadásoknak a termelékenységet előmozdító tényezők – például a K+F és innováció – javára történő átcsoportosítása elősegítené a foglalkoztatás és a gazdasági aktivitás fenntartását. A verseny szolgáltatási ágazatban történő fokozása elősegítené az infláció alacsony szinten tartását és növelné az exportok költségversenyképességét. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Spanyolországnak. Spanyolország számára különösen ajánlott:

- a gyors munkába állás ösztönzése, a mobilitás fokozottabb előmozdítása, a készségek fejlesztése és a munkaerőpiaci szegmentáció elleni fellépés;

- az oktatási reformok hatékony végrehajtásának biztosítása, regionális szinten is, fő célul a korai iskolaelhagyás csökkentését és a felső tagozatú tanulmányokat elvégzők arányának növelését tűzve ki;

- a versenyképesség javítása a szolgáltatások és a villamosenergia terén jelentkező verseny fokozásán, a költségeknél alacsonyabb villamosenergia-kiskereskedelmi árak és hálózati tarifák megszüntetésére irányuló erőfeszítések folytatásán, valamint a K+F hatékonyságának folyamatos fokozásán keresztül.

FRANCIAORSZÁG

1. Franciaországban a GDP növekedése 2008-ban észrevehetően, körülbelül 0,7 %-ra lassult le, elsősorban a gyenge hazai kereslet miatt. A tőkebefektetések és a lakásépítési befektetések növekedése megtorpant a romló gazdasági kilátások és a szigorúbb hitelfeltételek miatt. A gyenge növekedés 2009-ben várhatóan folytatódni fog. Az infláció 2008-ban 3,2 %-ra növekedett, de 2009-ben le fog lassulni. A költségvetési hiány 2008-ban a GDP 3,2 %-a volt. A globális lelassulás az exportokat sújtja, hozzájárulva a 2008. évi folyó fizetési mérleg hiányának a GDP körülbelül 3,8 %-át kitevő növekedéséhez, ami várhatóan fennmarad.

2. A foglalkoztatás növekedése 2008-ban stagnált és 2009-ben várhatóan negatívvá válik. A munkanélküliségi ráta 2008-ban 8 % körüli szinten maradt, de 2009-ben növekedni fog. A gazdaság jelenlegi lelassulása jelentős hatást gyakorol a munkaerőpiacra és az ipari ágazatra, különösen a gépjárműgyártási ágazatban és az építőiparban okozva munkahelyek megszűnését.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Franciaország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Franciaország nemrég az infrastruktúrába való beruházásokra, az energiahatékonyságra és a termelésre, a kkv-k támogatására és az építőiparra is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Franciaország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Franciaország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Az átfogó reformprogram részeként több intézkedést hoztak, nevezetesen a kkv-k támogatása, az IKT-használat, a K+F teljesítmény, a környezetpolitika, a munkaerőpiaci reform és a szociális párbeszéd javítása terén. További erőfeszítésekre van szükség a költségvetési konszolidáció középtávon történő javítása, az energiaágazatban és a vasúti szállítmányozási ágazatban zajló verseny fokozása, a szabályozott szakmák, a munkajog további modernizálása és a szakképzési lehetőségek növelése terén.

6. Franciaország számára a legfontosabb kihívást középtávon egyrészt a munkaerőpiac modernizálásának folytatása jelenti, melynek célja annak működésének javítása és a munkaerőpiac szegmentálódása elleni fellépés, másrészt a versenyre vonatkozó szabályozási keret javítása a szolgáltatási ágazatban, ideértve a kiskereskedelmi ágazatot is. Ezeket a kihívásokat a kormány által az állami kiadásokra vonatkozóan bejelentett zéró növekedés elvének szigorú betartása mellett kell kezelni. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Franciaországnak. Franciaország számára különösen ajánlott:

- a költségvetési konszolidáció és az adósságcsökkentés ütemének középtávon történő megerősítése a kiadásokra meghatározott célok és az állami kiadásokra vonatkozó zéró növekedés elvének betartása mellett. Ennek együtt kell járnia a nyugdíjrendszer további javításával az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében;

- a versenyre vonatkozó szabályozási keret további javítása, különös hangsúllyal a következő területekre: a hálózatos iparágak (gáz, villamosenergia és vasúti szállítmányozás); a szabályozott szakmákra vonatkozó korlátozó előírások lazítása, különösen a szolgáltatási és a kiskereskedelmi ágazatban; a versenyhatóság és a vasúti szabályozó hatáskörének megerősítése;

- a rugalmas biztonság integrált megközelítése keretében a foglalkoztatásvédelem modernizálása annak érdekében, hogy csökkenjen a munkaerőpiac szegmentálódása a szerződéstípusok körében, valamint a munkaerőpiacra történő belépés és a munkaerőpiacon zajló átmenetek támogatása, különösen a fiatalok körében; az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek javítása a munkaerőpiaci igényekhez történő jobb igazodás érdekében.

OLASZORSZÁG

1. 2008-ban az olasz gazdaság teljesítménye a becslések szerint 0,6 %-kal csökkent. A magas infláció, a jólétet érintő negatív hatások és megnövekedett bizonytalanság visszatartották a magánfogyasztást, miközben a csökkenő kereslet és a szigorúbb finanszírozási feltételek alacsonyabb beruházási szintet eredményeztek. Az exportot a romló költségversenyképesség és a gyengébb globális kereslet is sújtotta. A GDP 2009-ben várhatóan 2 %-kal tovább csökken. Az infláció 2008 harmadik negyedévében érte el csúcsértékét, azonban az előrejelzések szerint mérséklődni fog. A költségvetési hiány, miután 2007-ben a GDP 1,6 %-ára esett, újból növekedésnek indult. A bruttó adósság 2008-ban várhatóan a GDP 105 %-a fölötti szintet ér el, 2009-ben és 2010-ben tovább nő. A folyó fizetési mérleg hiány 2008-ban várhatóan meghaladja a GDP 2 %-át, de 2009-ben és 2010-ben visszafogott marad.

2. Miközben a foglalkoztatás növekedése a becslések szerint 2008-ban enyhén pozitív maradt, 2009-re várhatóan negatívvá válik. Miközben a munkaerő-kínálat növekedése meghaladja a foglalkoztatás növekedését, 2008-ban a munkanélküliségi ráta az elmúlt tíz év óta első alkalommal növekedett és ez a negatív trend várhatóan folytatódni fog 2009-ben. Az alacsony képzettségűek és az atipikus szerződések keretében foglalkoztatottak csoportja a válság által leginkább érintettek közé tartozik.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Olaszország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Olaszország nemrég a magánfogyasztás fenntartását, különösen pedig az alacsony jövedelmű háztartások támogatására irányuló intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja az Olaszország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Olaszország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Az előrehaladás leginkább a költségvetési kiigazítás terén látható. Intézkedések születtek az üzleti környezet javítása érdekében. Megtették az első lépéseket a rugalmas biztonságon alapuló megközelítés irányába, az oktatás és a kutatás területén hozott új intézkedések hatásait még ki kell várni. További erőfeszítésekre van szükség a verseny további fokozása érdekében.

6. Olaszország gazdaságát több évig visszatartotta a termelékenység gyenge növekedése és a GDP-t folyamatosan meghaladó államadósságszint. Ez az adósság jelentősen befolyásolja a költségvetés fenntarthatóságát. A termelékenységhez kapcsolódó kihívások kezeléséhez szükséges kulcsfontosságú szakpolitikák messzemenő strukturális reformokat igényelnek, amelyek többek között a következőkre terjednek ki: a versenyre vonatkozó szabályozási keret megerősítése, az üzleti környezet további javítása a bürokrácia valamennyi kormányzati szinten történő csökkentésén keresztül, a munkaerőpiac működésének javítása, valamint a K+F ösztönzése. Több figyelmet kell fordítani a humántőke fejlesztésére és a nem hasznosított munkaerő-potenciál jobb kihasználására, különösen a déli országrészben. A versenyképesség visszaállításának egyik további fontos aspektusa annak biztosítása, hogy a bérek alakulása szorosabban kapcsolódjon a termelékenység alakulásához a bérmegállapítás mechanizmusának további decentralizációján keresztül. Annak érdekében, hogy támaszkodni lehessen a 2008 júliusában elindított költségvetési reformokra, középtávon fontos az államháztartást állandó, fenntartható pályán tartani a beruházások jobb feltételeinek, valamint a humántőkébe és az infrastruktúrába irányuló kiadások növelésének előmozdítása érdekében. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Olaszországnak. Olaszország számára különösen ajánlott:

- középtávon a költségvetési konszolidáció folytatása az államháztartás fenntarthatóságának javítása céljából, különösen a folyó elsődleges kiadások növekedésének visszafogásával és a kiadások ezzel egyidőben történő hatékonyabbá tételével, valamint annak biztosítása, hogy a jövőben kialakítandó fiskális föderalizmus keretrendszere teljes mértékben összhangban álljon ezzel a célkitűzéssel.

- az átfogó reformok gyors bevezetése és végrehajtása a következő területeken: a termékek és szolgáltatások piacán a versenyre vonatkozó szabályozási keret megerősítése különösen a kiskereskedelem és az üzemanyag-forgalmazás, a szakmai és pénzügyi szolgáltatások, a gáz, a légiközlekedés, valamint a helyi közigazgatás terén; a bürokrácia csökkentése valamennyi kormányzati szinten, a közigazgatás szervezésének reformja és a közigazgatás teljesítményének javítása mellett;

- a termelékenységhez kapcsolódó kihívások kezelése, az oktatási rendszer hatékonyságának és eredményeinek javítása, többek között a minőségre vonatkozó előírások szoros figyelemmel kísérésén keresztül, a méltányosság kérdésének figyelembe vétele mellett;

- a rugalmas biztonság megközelítés keretében és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése érdekében a szociális kiadásoknak egységes munkanélküliségi ellátási rendszer kialakítását lehetővé tevő átcsoportosítása, a munkaügyi szolgálatok hatékony működésének biztosítása, az egész életen át tartó tanulás előmozdítása, valamint a be nem jelentett munka elleni fellépés.

CIPRUS

1. A reál GDP növekedése csak mérsékelten lassult, 2008-ban 3,6 %-ot érve el, mivel a hazai kereslet, különösen a magánfogyasztás továbbra is erőteljesen nőtt. Az előrejelzések szerint a növekedés 2009-ben jelentősen lelassul, elsősorban a Ciprus legfontosabb kereskedelmi partnereit jellemző visszafogottabb gazdasági aktivitás hatásai miatt, melyek a turizmus és a külföldi lakáskereslet terén jelentkeznek. A háztartások növekedő eladósodása és a bizonytalanság is visszafogják a magánfogyasztást. Az infláció 2008-ban 4,4 % volt, ami a 2007-ben mért ráta kétszerese, elsősorban az importált olaj és az élelmiszerek áremelkedése miatt. 2009-ben ennek csökkenése várható. Az állami költségvetés 2008-ban várhatóan a GDP 1%-át elérő többletet ér el. A munkabérek viszonylag nagymértékű emelkedése negatív hatást gyakorolt a ciprusi gazdaság versenyképességére, ami 2008-ban a folyó fizetési mérleg hiányát az alacsonyabb külső kereslettel, a turizmusból származó csökkenő bevételekkel és a jelentősen magasabb nyersanyagárakkal együttesen a GDP több mint 13%-ára növelte. A hiány 2009-ben várhatóan 12 %-ra csökken.

2. A munkaerőpiacra vonatkozó jelenlegi becslések szerint a foglalkoztatás növekedése 2008-ban 2 % körüli volt, a munkanélküliség marginálisan csökkent, 3,9 %-os szintet érve el. A foglalkoztatás növekedése 2009-re az előrejelzések szerint le fog lassulni, ami a munkanélküliség növekedéséhez vezet. A munkaerőpiacon jelenleg zajló fejlemények azt jelzik, hogy a válság hatása leginkább a turizmus és az építőipar ágazatait, és ezáltal az itt foglalkoztatott, túlnyomórészt alacsony képzettségű külföldi munkaerőt fogja sújtani .

3. A gazdasági visszaesésre adott válaszként Ciprus nemrég az alacsony jövedelmű háztartások támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Ciprus által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Ciprus folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Ciprus 2008. évi erős teljesítménye túlnyomórészt az információs társadalom kialakítását és a fenntartható növekedés megteremtését célzó mikroökonómiai politikákra, valamint a társadalmi befogadásra irányuló politikákra épül. Intézkedéseket hoztak a költségvetés hosszútávú fenntarthatóságának biztosítására, különösen a nyugdíjak területén. Ezeket kiegészítendő további intézkedésekre van szükség az egészségügyi rendszer megreformálása érdekében. További intézkedésekre van szükség, ha Ciprus javítani akar a K+F teljesítményén. Ciprus stratégiát fogadott el az egész életen át tartó tanulásról, melyet most végre kell hajtania. A stratégiába beletartoznak a szakközépiskolai és szakiskolai oktatás, valamint a szakmai képzés rendszerének reformjára irányuló intézkedések. A mikroökonómia terén néhány új intézkedés elősegítette a nem elégséges verseny elleni fellépést a szakmai szolgáltatások terén.

6. A ciprusi gazdaságot a kereskedelmi specializáció magas foka jellemzi, mely az ország nyitottságával együttesen növeli a külső sokkhatásoknak való kitettségét. A diverzifikált és innovációvezérelt gazdaságba jelenleg történő átmenet fontos szerepet játszik abban, hogy a gazdaság ellenállóbbá váljon az alacsonyabb költségű gazdaságok részéről támasztott versennyel szemben. Erőfeszítésekre van szükség a munkatermelékenység növelése érdekében a tudásba, a készségekbe, az üzleti környezetbe és az innovációba történő beruházásokon keresztül. A legsürgetőbb szakpolitikai kihívást 2009-ben az ország versenyképességének javítása jelenti. Tekintettel a viszonylag magas külső egyensúlytalanságokra, fontos a bérek termelékenységgel való összehangolása. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Ciprusnak. Ciprus számára különösen ajánlott:

- az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek kiterjesztésére irányuló erőfeszítések folytatása, különösen az alacsony képzettségűek, a munkanélküliek és a hátrányos helyzetű csoportok tekintetében, végrehajtva azokat az intézkedéseket, amelyek a már elfogadott, az egész életen át tartó tanulásra irányuló nemzeti stratégia részét képezik, ideértve a szakképzésre, az oktatásra, a képzésre irányuló reformokat és az új modern szakmai képzési rendszert.

LETTORSZÁG

1. Lettország GDP-növekedése 2008-ban jelentősen romlott, a 2007-ben mért több mint 10 %-ról várhatóan körülbelül 2 %-ra csökken. A gyenge gazdasági helyzet és a pénzügyi válság megnehezítette a hitelekhez való hozzáférést, és visszafogta a magánfogyasztást és az ingatlanpiacot. Mindez különösen a beruházásokat érintette, melyek 2008-ban várhatóan 9 %-kal csökkennek. A GDP egy ideig várhatóan jelentősen csökken. Az infláció 2008-ban 15,3%-ra gyorsult, de 2009-ben csökkenni fog. A súlyos recesszió negatív hatást gyakorol a költségvetési egyensúlyra, mely 2008-ban várhatóan a GDP 3,5 %-a körüli hiányt ér el. A csökkenő hazai kereslet hozzájárult a jelentős külső egyensúlytalanságok enyhítéséhez. A behozatal jelentősen visszaesett 2008-ban, ami elősegítette a folyó fizetési mérleg hiányának csökkentését a GDP 15 %-a körüli értékre.

2. A foglalkoztatás 2009-ben jelentősen csökkenni fog. A munkanélküliség jelenleg nő, és a 2008. évi 6,5 % körüli szintről várhatóan jelentősen növekedni fog. A munkahelyek megszűnése elsősorban az építőiparban és a kiskereskedelmi ágazatban foglalkoztatott alacsony képzettségű munkavállalókat érintette, azonban más csoportok is egyre inkább érintettek. Leginkább a hátrányos helyzetű csoportok és a fiatalok érintettek, ami lerontja az e csoportok foglalkoztatása terén a közelmúltban elért eredményeket.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és a nemzetközi pénzügyi segítséggel együtt, melyről 2008 decemberében állapodtak meg, Lettország a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. 2008 folyamán vált nyilvánvalóvá, hogy Lettország erős és hosszantartó visszaesésnek lesz kitéve. A lett tőke- és pénzügyi piacokra, valamint az ország bankszektorára nehezedő egyre nagyobb nyomás miatt a hatóságok felismerték, hogy sürgősen szükség van nemzetközi pénzügyi támogatásra. Ebben a kontextusban a parlament 2008. december 12-én gazdasági stabilizációs programot fogadott el, mely elősegíti a pénzügyi rendszerbe vetett hazai és nemzetközi bizalom fenntartását, közvetlen és közvetett módon hozzájárul a leromlott költségversenyképesség és az inflációs nyomás feltartóztatásához és visszafordításához azáltal, hogy egy jóval szigorúbb költségvetési irányvonal központi elemeként csökkenti a közszférában a bérköltségeket, valamint strukturális reformok egész sorával erősíti a gazdaság növekedési potenciálját.

4. A Bizottság értékelni fogja a Lettország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ebben a kontextusban Lettországnak be kell tartania a gazdasági stabilizációs programban az államháztartásra meghatározott célokat, sürgősen intézkedéseket kell hoznia a makrogazdasági egyensúlytalanságok kezelésére, valamint teljes mértékben végre kell hajtania a fizetési mérlegre vonatkozó megállapodást. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Lettország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. A kormány csökkentette a tervezett kiadásokat és olyan intézkedéseket javasolt, amelyek a közszféra béreinek növekedését kívánják korlátozni. Intézkedéseket hoztak a K+F teljesítményének javítására. Figyelemreméltó intézkedéseket hoztak a munkaerő-kínálat középtávú növelésére, azonban az egész életen át tartó tanulásra irányuló stratégia kidolgozásához további erőfeszítésekre van szükség. A szabályozási környezet tovább javult. A gyermekgondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása terén is történt előrelépés.

6. Lettország számára a legsürgetőbb gazdaságpolitikai kihívást a makropénzügyi stabilitás biztosítása jelenti, mivel fennáll a jelentős és hosszantartó visszaesés veszélye. Középtávon a K+F-be, az innovációba és az oktatásba történő, a termelékenységet növelő beruházásoknak elő kell segíteniük a hazai kereslet által vezérelt ágazatokról a kereskedelemre történő áttérést. Sürgősen szükség van strukturális reformokra, melyek elősegítik a munkaerőpiac rugalmasságát és az átmenetet, elsősorban hatékonyabb aktiváláson és képzésen keresztül. Az állami bérpolitikának a magánszektorbeli bérek mérséklése irányába kell mutatnia, elősegítve az infláció feltartóztatását és az exportok költségversenyképességének fenntartását. A strukturális alapokból finanszírozott programok időben történő és határozott végrehajtása pozitív hatást gyakorol a gazdaság kínálati potenciáljának megerősítésére, a foglalkoztatás támogatására és a vállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítására. Alapvető fontosságú a programok végrehajtása érdekében a közigazgatási kapacitás fenntartása. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Lettországnak. Lettország számára különösen ajánlott:

- restriktív költségvetési politika folytatása, melynek keretén belül körültekintően rangsorolják a kiadásokat, valamint az adó- és a kiadási intézkedések egyaránt a gazdaság kínálati potenciáljának erősítésére összpontosítanak; mindezt elősegíti egy erős, középtávú költségvetési keret elfogadása szigorú kiadási plafonokkal;

- az infláció csökkentése és a versenyképesség javítása érdekében a bérek mérséklése a köz- és a magánszektorban;

- a rugalmas biztonság integrált megközelítése keretében a munkaerő-kínálat és a termelékenység növelésére irányuló erőfeszítések fokozása a következők révén: aktiváló intézkedések előmozdítása; az oktatási és képzési rendszerek munkaerőpiaci igényeknek való megfelelésének javítása, ideértve az egész életen át tartó tanulásra irányuló koherens stratégia végrehajtását;

- a K+F és az innovációs politikák szorosabb integrálása, különösen a kulcsszerepet játszó magán- és állami szereplők közötti partnerségeken és a magánszektor beruházásaihoz nyújtott további ösztönzőkön keresztül.

LITVÁNIA

1. A GDP növekedése 2008-ban várhatóan 3,4 %, ami jóval kevesebb a 2007. évi értékhez képest (8,9 %). Az ingatlanpiac korrekciójával csökkentek a beruházások. A szigorúbb hitelfeltételek, a csökkenő reáljövedelem, valamint a vállalkozások és a fogyasztók bizalmának csökkenése 2009-ben visszavetik a hazai keresletet. Az infláció legmagasabb értéke 2008-ban 11% volt, ami mögött a nyersanyagárak emelkedése és a hazai bérnyomás állt, azonban ezt követően csökkent. A gazdasági helyzet romlása és a többletkiadások miatt a költségvetési hiány gyorsan emelkedik, és 2008-ban várhatóan megközelíti a GDP 3 %-át. Ezt a szintet 2009-ben meg fogja haladni, amennyiben nem hoznak további takarékossági intézkedéseket. A jelentős béremelkedések aláásták a külső versenyképességet, ami a gyenge külső kereslettel együtt 2009-ben vissza fogja fogni az exportnövekedést. A csökkenő hazai kereslet ugyanakkor valószínűleg csökkenteni fogja az import növekedését, ami a folyó fizetési mérleg hiány csökkenését eredményezi a 2008-ban mért GDP 12,6%-áról.

2. Az aktuális munkaerőpiaci adatok szerint 2008-ban a foglalkoztatás növekedése negatívvá vált, a munkanélküliség várhatóan 5 % fölé emelkedik. Egyre gyakoriabbak a nagyszámú elbocsátások, melyek elsősorban az alacsony képzettségű fiatalokat, a vidéki lakosokat és az idősebb munkavállalókat érintik. A munkanélküliség regionális különbségei felerősödhetnek.

3. 2008. december 9-én az újonnan megválasztott kormány válságellenes kormányzati programot fogadott el, mely számos fiskális intézkedést jelentett be az ország makrogazdasági egyensúlytalanságainak kezelésére és az általános költségvetési hiány 2009-től történő csökkentésére.

4. A Bizottság értékelni fogja a Litvánia által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ebben a kontextusban Litvániának be kell tartania a válságellenes programban az államháztartásra vonatkozóan meghatározott célokat. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Litvánia folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Számos intézkedést hajtottak végre a fiatalok foglalkoztatásának javítása és a vállalkozók képzése érdekében. További erőfeszítésekre van szükség a kulcsfontosságú szakpolitikai területeken a makropénzügyi stabilitás javítása és az infláció csökkentése érdekében. További támogatásra van szükség a közvetlen külföldi befektetések ösztönzése, a K+F és innováció teljesítményének javítása, a szabályozási környezet javítása, a gyermekgondozási lehetőségek növelése, valamint az egészségügy és a biztonság javítása érdekében.

6. A gazdaság jelentős növekedése és a kivándorlás szűkítette a munkaerőpiacot és hozzájárult a munkaköltségek növeléséhez, ami rontotta Litvánia versenyképességét. A gazdaság jelenlegi lelassulása növelni fogja a munkanélküliséget és ezért az aktív munkaerőpiaci politika döntő jelentőségűvé válik. Ugyanakkor a legsürgetőbb kihívást továbbra is a jelentős makrogazdasági egyensúlytalanságok csökkentése jelenti. Az infláció feltartóztatása és a versenyképesség romlásának megállítása érdekében szükség van arra, hogy a bérek alakulása szorosabban kapcsolódjon a termelékenységhez, továbbá erősíteni kell az üzleti környezetet és a közigazgatási kapacitást. Emellett erősíteni kell a termelékenység növekedését a készségek fejlesztésén és az innovációs teljesítmény növelésén keresztül, ideértve a közvetlen külföldi befektetések vonzását. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Litvániának. Litvánia számára különösen ajánlott:

- a makrogazdasági stabilitás erősítése restriktív költségvetési politika követésén keresztül, melynek keretén belül gondosan rangsorolják a kiadásokat;

- a külső versenyképesség megőrzése a bérek termelékenységhez kötött alakulásán keresztül;

- annak biztosítása, hogy a K+F és az innováció rendszerére irányuló strukturális reform végrehajtása kiemelt jelentőségű marad, melyhez elégséges pénzügyi forrásokat rendelnek, nagyobb hangsúlyt helyezve a K+F-hez szükséges humánerőforrásokra és a vállalatok szélesebb körű innovációs szerepvállalására;

- az oktatási és a képzési rendszerek reformjára irányuló erőfeszítések fokozása annak érdekében, hogy biztosítsák azok minőségét és a munkaerőpiaci igényekhez való igazodását, valamint az egész életen át tartó tanulás ösztönzése, különösen az idősebb munkavállalók esetében.

LUXEMBURG

1. A GDP növekedése 2008-ban 1 % körülire lassult, ami a 2007. évi ütemnél (5,2 %) jóval kisebb, mivel a nemzetközi gazdaság lelassulása éreztetni kezdte hatását. Ez a lassulás 2009-ben várhatóan folytatódik. E fejlemény mögött az alacsony külföldi kereslet és a magánberuházások állnak. Az infláció 2008-ban több mint 4 %-ra gyorsult a növekvő energia- és élelmiszerárak miatt, de 2009-ben várhatóan enyhülni fog. A gazdaság lelassulása a költségvetési többletet várhatóan a GDP 3,0%-ára csökkenti 2008-ban. Luxembourg 2008-ra vonatkozóan várhatóan a GDP 8 %-át meghaladó folyó fizetési mérleg többletet jelent, mely 2009-ben valószínűleg némileg csökkenni fog.

2. A foglalkoztatás 2008-ban folytatta növekedését, a munkanélküliségi ráta 4,1%-os szinten maradt. A helyzet 2009-ben várhatóan kevésbé pozitívan alakul, melyet a foglalkoztatás növekedésének lelassulása és növekvő munkanélküliség kísér. Luxemburg a jelenlegi válság okozta kihívásokkal néz majd szembe, melyek valószínűleg érinteni fogják a pénzügyi, a közlekedési és acélágazatokat, valamint a gépjárműiparhoz kapcsolódó vállalkozásokat.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Luxemburg a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Luxemburg nemrég a vállalkozásokat terhelő adók csökkentésére és az alacsonyabb jövedelmű háztartások támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Luxemburg által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal.

5. Luxemburg folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Luxemburg eredményeket ért el az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának emelése, a korai iskolaelhagyás csökkentése és az oktatási rendszerben fennálló mesterséges akadályok felszámolása terén, valamint vonzóbbá tette a gazdasági környezetet. További intézkedésekre van szükség ez említett alapvető kihívások kezelése érdekében.

6. Mivel a pénzügyi szektor a GDP több mint negyedét teszi ki, az aktuális pénzügyi válság jelentősen érintheti az országot. Továbbá, a munkaerőegységre eső költségek viszonylagosan gyors növekedése valószínűleg negatívan befolyásolja a versenyképességet. Ez a romlás a következő években várhatóan folytatódik, mivel 2008-ra és 2009-re a termelékenység csökkenését várják. Hosszabb távon szükség van a nyugdíjrendszer reformjára annak hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében. A lakosság foglalkoztatási rátája az európai átlag alatt van, különösen az idősebb munkavállalók esetében alacsony. Luxemburgnak ezen kívül még vonzóbbá kell tennie az üzleti környezetet. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

MAGYARORSZÁG

1. Miután a GDP növekedése 2007-ben jelentősen, 1,1 %-ra csökkent (elsősorban a 2006 közepén megkezdett költségvetési kiigazítási program miatt), 2008-ban a figyelemreméltó mezőgazdasági termelés ellenére 0,9 %-ra lassult. A jövőt tekintve jelentős gazdasági visszaesés várható a gyorsan romló külső környezet miatt. A pénzügyi válság különösen hátrányos hatásokat gyakorolt a magyar pénzügyi és devizapiacokra, ami az államkötvénypiac átmeneti befagyasztásához vezetett, valamint az értéktőzsde jelentős visszaesését és a valuta jelentős leértékelődését eredményezte. Az infláció 2008-ban meghaladta a 6 %-ot, de 2007 közepe óta csökkenő trendet mutat és várhatóan tovább csökken. A lelassulás ellenére a költségvetési hiány a várakozások szerint 2008-ban a GDP 3,3%-ára csökkent, ami mellé a hatóságok által tervezett további kiigazítások társulnak. A folyó fizetési mérleg hiánya 2008-ban némileg növekedett, a GDP 7 %-a körüli szintre.

2. A foglalkoztatás 2008-ban körülbelül 1 %-kal csökken, ez a trend 2009-ben folytatódik. A munkanélküliségi ráta a 2008. évi 7,7 % körüli értékről várhatóan tovább nő. A gazdasági visszaesés intenzitásától függően valószínűsíthető, hogy a munkanélküliség nem korlátozódik az alacsony képzettségűek és a hátrányos helyzetűek csoportjára.

3. A pénzügyi piac zavarai ellen hozott magyar intézkedések támogatását és a fizetési mérleg javítását célzó közösségi kölcsönnel összefüggésben a hatóságok 2008. november 19-én egyetértési megállapodást írtak alá, mely meghatározza a kölcsön kifizetéséhez kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételeket, különösen a költségvetési konszolidáció és a költségvetési irányítás reformja tekintetében.

4. A Bizottság értékelni fogja a Magyarország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ebben a kontextusban Magyarországnak végre kell hajtania a fizetési mérlegre vonatkozó megállapodást. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Magyarország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Várható, hogy a költségvetési politika 2008-ban ismét a tervezettnél jobb konszolidációs szintet fog eredményezni. További erőfeszítésekre van szükség a strukturális és a munkaerőpiaci reformok tekintetében. A strukturális alapok kulcsfontosságú szerepet töltenek be az NRP végrehajtásában, és felhasználásuk összességében jól halad. A pénzügypiaci zavarokat követően a magyar hatóságok intézkedések egész sorát fogadták el a piacba vetett bizalom helyreállítására, ideértve a költségvetési hiány gyorsított csökkentését, a költségvetési irányítás fokozását, valamint a pénzügyi ágazatra vonatkozó szabályozások és a felügyelet szigorítását.

6. Magyarország számára a politikai kihívást a pénzügyi válság negatív hatásának enyhítése jelenti a költségvetési stabilitás fenntartása és a gazdaságpolitika hitelességének megerősítése mellett. E célból elejét kell venni a külső versenyképesség további romlásának annak biztosításával, hogy a bérek növekedése kövesse a termelékenység alakulását. Középtávon kiemelkedő jelentőséggel bírnak a makrogazdasági és a költségvetési stabilitás javítására irányuló erőfeszítések. Ehhez szükséges a közszféra és az egészségügyi rendszer hatékonyabbá tétele, valamint a munkaerőpiac működésének javítása. Bár megvalósult némi haladás, a hatékonyság növelésével további megtakarítások érhetők el az állami szektorban. Magyarországon a teljes foglalkoztatási ráta (57,3 %) az EU ban 2007-ben a harmadik legalacsonyabb volt; különösen alacsony volt a fiatalok és az idősebbek, valamint a más hátrányos helyzetű csoportok részvétele. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Magyarországnak. Magyarország számára különösen ajánlott:

- a költségvetési konszolidáció terén elért jelentős haladásra építve a költségvetési hiány és az államadósság hányadának tartós csökkentését biztosító szükséges intézkedések végrehajtása, a kiadási oldal hangsúlyosabbá tételével.

- a közigazgatás, az egészségügy, a nyugdíj- és az oktatási rendszer reformjának folytatása a költségvetés hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása és a gazdasági hatékonyság javítása céljából. Ennek olyan lépéseket kellene tartalmaznia, mint az effektív nyugdíjkorhatár megemelése, az elfogadott rokkantnyugdíjrendszer-reform szigorú végrehajtása és az egészségügyi ellátás szerkezetének további átalakítása;

- az aktív munkaerőpiaci politika további megerősítése és annak célzottabb alkalmazása a munkaerőpiaci helyzet javítása érdekében, különösen a hátrányos helyzetű csoportok és földrajzi területek esetében;

- a készségszintek további emelése, a felnőtteknek az egész életen át tartó tanulásban való részvételének növelésén keresztül is; az oktatási és a képzési rendszerek munkaerőpiaci igényeknek való megfelelésének javítása és a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés biztosítása mindenki számára.

MÁLTA

1. A GDP növekedése 2008-ban várhatóan 2,1 %-os lesz, a 2007. évi 3,9 %-hoz képest. A GDP növekedése 2009-ben várhatóan gyengülni fog. Az infláció 2008 közepén 4,7 %-ra gyorsult, amit a megnövekedett nemzetközi élelmiszer- és olajárak okoztak, és amit valószínűleg felerősített a gyenge hazai verseny és az energia-behozataltól való nagyfokú függőség. A költségvetési pozíció 2008-ban romlott, a költségvetési hiány a GDP 3,5 %-ára emelkedett. A gyengébb globális kereslet a folyó fizetési mérleg hiány növekedését eredményezte.

2. A foglalkoztatás növekedése 2008-ban lelassult, ami 2009-ben folytatódni fog a gazdasági aktivitás ütemének lelassulása miatt. A nők foglalkoztatása 2007-ben enyhén növekedett, de a 36,9 %-os szint továbbra is a legalacsonyabb az EU-ban. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátája 2007-ben csökkent (28,3 %-ra). A munkanélküliség 2008-ban a 6,5 %-os szintről valószínűleg növekedik, ami első sorban az alacsony képzettségű munkavállalókat érinti a feldolgozóiparban és a turizmus ágazatokban, bár más ágazatok is egyre inkább veszélyeztetettek (pénzügyi szolgáltatások, IKT).

3. A gazdasági visszaesésre adott válaszként Málta nemrég az infrastruktúra, a környezet és a turizmus területeire irányuló beruházások fokozására, valamint a háztartásokat terhelő adók csökkentésére is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Málta által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Málta folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Előrelépés történt a verseny és a munkaerőpiac reformja terén. A 2008. évi pozitív kezdeményezésekre példa a hajógyárak privatizációja irányába tett első lépések, a rugalmas biztonságra épülő integrált koncepció kidolgozása és az adminisztrációs terhek csökkentésére meghatározott célkitűzés. További intézkedésekre van szükség az egészségügyi rendszer, az üzleti környezet és az energiapiac működésének javítása terén. Az előrelépés 2008-ban lelassult a költségvetés stabilizációja terén.

6. Málta jelentősen függ az importált energiától, a természetes erőforrásoktól, a termeléshez szükséges inputoktól és a fogyasztási cikkektől. Málta gazdasági fejlődésének gerincét humánerőforrásai jelentik, ezen a téren jelentős előrelépésekre van szükség, különösen a korai iskolaelhagyás csökkentése terén. A gazdaság kis mérete különösen fontossá teszi a versenyhez kapcsolódó kérdéseket és szükségessé teszi az üzleti környezet javítását, valamint az energiaforrások diverzifikációját. A közpénzek hatékony felhasználása szükségessé teszi az egészségügyi rendszer további reformját. Bár Málta diverzifikálta gazdaságának alapját, további előrelépésekre van szükség a turizmustól és az elektronikai cikkek gyártásától való jelentős függőség csökkentése terén. A versenyképesség biztosítása további strukturális reformokat igényel, melyek növelik a termelékenységet és a termelékenység növekedését követő bérnövekedést. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Máltának. Málta számára különösen ajánlott:

- az infláció feltartóztatása és a versenyképesség megőrzése céljából a verseny erősítése, nevezetesen az állami támogatások csökkentésével és azok horizontális célokhoz történő átirányításával, valamint a nemzeti versenyhatóság megerősítésével;

- a szélesebb körű munkaerőpiaci részvétel előmozdítását célzó erőfeszítések fokozása, különösen a nők és az idősebb munkavállalók körében, többek között a gyermekgondozás megkönnyítésével; a be nem jelentett munka elleni erőfeszítések fokozása és a munkaerőpiaci részvétel előmozdítása, ideértve a segélyezéshez való hozzáférés feltételeinek szigorítását.

HOLLANDIA

1. Hollandiában a reál GDP növekedése 2008-ban 1,9 %-ra csökkent a 2007. évi 3,5 %-ról. A növekedés 2009-ben várhatóan visszaesik a globális visszaesés eredményeként, a beruházások csökkenése és a magánfogyasztás jelentős lelassulása miatt. Az infláció, melyet az élelmiszer- és az energiaárak korábbi emelkedése növelt meg, 2008-ban 2,2 %-ra emelkedett. A költségvetési többlet 2008-ban a GDP 1,1 %-ára nőtt. A globális visszaesés ellenére Hollandia 2008-ban várhatóan a GDP 8 %-a feletti folyó fizetési mérleg többlettel fog rendelkezni, ami 2009-ben várhatóan a GDP 6,5 %-ára szűkül.

2. A nem sokkal 2 % alatti szinten álló foglalkoztatás növekedése 2008-ban folytatódott, de 2009-ben várhatóan negatívvá válik. Ennek eredményeként a munkanélküliség 2008-ban csökkent, de 2009-ben várhatóan növekedni fog. A munkaadók eddig nem éltek elbocsátásokkal, mivel attól tartanak, hogy a gazdaság helyreállásával nem találnak majd megfelelően képzett munkaerőt. A leginkább sújtott ágazatok valószínűleg az ipari és a pénzügyi ágazat.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Hollandia a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Hollandia nemrég a kkv-kat terhelő társasági adók csökkentésére és a munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulásainak csökkentésére is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Hollandia által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Hollandia folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Intézkedéseket hoztak a munkaerő-kínálat növelése érdekében, azonban további erőfeszítésekre van szükség a ledolgozott munkaórák számának növelésére. Történt némi előrelépés a kormányzati struktúrák javítása, a K+F és az innováció elősegítésére kidolgozott koherens stratégia végrehajtása, valamint az innovációs intézkedéscsomag ésszerűsítése terén.

6. A ledolgozott munkaórák számának növelése és a K+F és innováció teljesítményének javítása elősegíti az erős gazdasági teljesítmény jövőbeni fenntartását. A kihívást a hosszútávú K+F stratégia koherens és hatékony szakpolitikai intézkedésekké történő átalakítása jelenti, melyek célja különösen a magánszektor K+F kiadásainak ösztönzése. A lakosság elöregedése, és a munkaerő-kínálat ezzel járó csökkenése fényében biztosítani kell az államháztartás fenntarthatóságát. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Hollandiának. Hollandia számára különösen ajánlott:

- a ledolgozott munkaórák számának növelése céljából a nők, az idősebb munkavállalók és a hátrányos helyzetű csoportok részvételének javítása érdekében további intézkedések kidolgozása, ideértve a munkaerőpiac átalakulásának elősegítését a rugalmas biztonságra irányuló integrált megközelítés keretén belül.

AUSZTRIA

1. A GDP növekedése 2008-ban 1,7 %-ra lassult a 2007. évi 3,1 %-ról. A növekedés a csökkenő exportok és a pangó beruházások miatt várhatóan több mint 1 %-kal csökken. Az infláció 2008 közepén majdnem elérte a 4 %-ot, de jelenleg enyhül. Ausztria 2008-ban a GDP 0,6 %-át kitevő kicsi költségvetési hiányt jegyzett, mely 2009-ben határozottan nőni fog. Az alapján, hogy 2008-ban a GDP 3 %-át meghaladó folyó fizetésimérleg-többletet várnak, ami az előrejelzések szerint 2009-ben és 2010-ben e szint körül marad, a külső egyensúly egészségesnek mondható.

2. A foglalkoztatás 2008-ban 1,6 %-os rátán növekedett, de 2009-ben várhatóan csökkenni fog, a munkanélküliség pedig emelkedik. Ez várhatóan a munkaerőpiac hagyományosan korlátozott foglalkoztatási kilátásokkal rendelkező csoportjait, nevezetesen az idősebb munkavállalókat és az alacsony képzettségű iskolaelhagyókat fogja leginkább érinteni. Elsőként az ipari ágazatban csökkentették a szakmai gyakorlatot biztosító helyek számát és az időszakos állásokat. A gazdaság jelenleg leginkább érintett ágazata a gépjárműipar.

3. A pénzügyi válságra adott válaszként, és egyben a koordinált uniós megközelítés részeként, Ausztria a pénzügyi szektort támogató intézkedéseket fogadott el a bankszektor stabilizálása érdekében. Az intézkedésektől a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását, és ezáltal a tágabb gazdaság támogatását, és a makrogazdasági stabilitás megszilárdítását várják. Továbbá, a gazdasági visszaesésre adott válaszként Ausztria nemrég a háztartásokat terhelő adók csökkentésére és azok további pénzügyi támogatására, valamint az infrastruktúra, az energiahatékonyság és a K+F-területére irányuló beruházások előmozdítására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja az Ausztria által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált stabilitási program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Ausztria folytatta nemzeti reformprogramjának végrehajtását. Erőfeszítéseket tettek az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának növelésére, a hátrányos helyzetű fiatalok oktatása, a munkaerőpiacon jelentkező nemi megkülönböztetés elleni fellépés és a vállalkozói ismeretek oktatása terén. További intézkedésekre van szükség a középtávon történő költségvetési konszolidáció és a verseny fokozása terén.

6. Ausztria számára a legfontosabb középtávú kihívást az jelenti, hogy tudásintenzívebb gazdasággá alakuljon. A K+F-re és innovációra fordított kiadások növelése ellenére az átváltás hatásai még nem érezhetők, ami rámutat arra, hogy több figyelmet kell fordítani a humántőke alakítására. A bérek tartós visszafogása megerősítette Ausztria globális versenypozícióját és előmozdította a növekvő munkaerő-kínálat számára a munkahelyteremtést. Ausztria számára kihívást jelent a munkaerőforrások jobb kihasználásának biztosítása, nevezetesen az idősebb munkavállalók esetében, valamint a hátrányos helyzetű csoportok integrációjának, oktatásának és képzésének javítása. A szociális jóléti rendszer fenntarthatóságának biztosítása a tartós költségvetési konszolidációtól függ, melyet a közkiadások megerősítésével kell előmozdítani azokon a területeken, amelyek döntő jelentőségűek a középtávú növekedés szempontjából. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatását ajánlja Ausztriának. Ausztria számára különösen ajánlott:

- az idősebb munkavállalók munkavállalását szolgáló ösztönzők további javítása olyan átfogó stratégia végrehajtásán keresztül, mely tartalmazza a munkához szorosabban kapcsolódó képzést, a munkakörülmények szükséges változtatásait és a korai nyugdíjba vonulás feltételeinek szigorítását; valamint a hátrányos helyzetű fiatalok oktatásának javítása

LENGYELORSZÁG

1. Lengyelország GDP-növekedése 2008-ban 5 %-ra lassult, miután 2007-ben 6,7 %-kal növekedett. Az erőteljes növekedést elsősorban a magánfogyasztás és a beruházások felélénkülése okozták. A GDP növekedése 2009-ben tovább lassul az alacsonyabb exportok és a beruházások visszafogott dinamikája miatt. Az infláció 2008-ban 4¼% körüli csúcsértéket ért el, de 2009-ben lassulással számolnak. A költségvetési hiány 2008-ban várhatóan enyhén, a GDP 2,5 %-ára nőtt, ami az előrejelzések szerint 2009-ben körülbelül 1 százalékponttal tovább romlik. A folyó fizetési mérleg 2008. évi, a GDP 5,6 %-át kitevő hiánya 2009-ben valószínűleg ezen a szinten marad.

2. A foglalkoztatás 2008-ban 3 %-kal nőtt, a munkanélküliség tovább csökkent 7,4%-ra. A foglalkoztatás növekedése 2009-ben jelentősen le fog lassulni, a munkanélküliség várhatóan jóval 8 % fölé fog emelkedni. A munkaerőpiacon jelenleg zajló fejlemények azt mutatják, hogy a gazdasági aktivitás lelassulása által legsúlyosabban érintett ágazatok az exportorientált ágazatok, a feldolgozóipar, az építőipar és a közlekedés. Nagyobb hangsúlyt fektetnek majd a munkaerőpiaci aktivitás, valamint az ágazatok és az iparágak közötti munkaerőmobilitás növelésére, ami elősegíti a gazdaság költségversenyképességének helyreállítását a jelentős foglalkoztatás- és bérnövekedés időszakát követően.

3. Lengyelország a gazdasági visszaesésre adott válaszként nemrég a kkv-k és az alacsony jövedelmű háztartások támogatására is kiterjedő intézkedéseket jelentett be.

4. A Bizottság értékelni fogja a Lengyelország által a gazdasági visszaesésre adott reakcióként hozott intézkedéseket, összhangban az Európai Tanács által elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben ismertetett elvekkel. Az államháztartás tekintetében a Bizottság értékelni fogja az aktualizált konvergencia program összeegyeztethetőségét a stabilitási és növekedési paktummal. Ezen túlmenően a 7. pontban ajánlott intézkedések gyors végrehajtására kell törekedni, különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő átmenet előmozdítása és a hosszú távú növekedési potenciál fokozása érdekében.

5. Lengyelország folytatta nemzeti reformprogramjának a végrehajtását. Számos intézkedést hoztak a hálózatos iparágakon belüli verseny javítása, az aktív munkaerőpiaci politikák megerősítése, a vállalkozókra vonatkozó jogi környezet javítása, valamint az oktatás és a képzés munkaerőpiaci igényekkel való összehangolása érdekében. További erőfeszítésekre van szükség a kiadások feletti ellenőrzés javítása, a K+F teljesítményének fokozása, a támogatási rendszerek felülvizsgálata és az egész életen át tartó tanulásban való részvétel növelése érdekében.

6. Lengyelország gazdasági teljesítményét számos, egymáshoz kapcsolódó strukturális probléma, a munkatermelékenység alacsony szintje és a munkaerő alacsony szintű kihasználása fogja vissza. A társadalombiztosítási rendszerek reformjának végrehajtására irányuló erőfeszítések és az idősebb munkavállalók számának ezzel egyidőben történő növelése együttesen megerősíthetik a munkaerő-kínálatot és javíthatják az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságát. A növekedés és a foglalkoztatás számára előnyös lenne az üzleti környezet javítására irányuló intézkedések felgyorsítása, az infrastruktúra fejlesztése és a humántőke minőségének javítása. Fokozott figyelmet igényel az Európai Tanács által elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása.

7. Az elért eredmények Bizottság általi értékelése fényében a Tanács a strukturális reformok végrehajtásának folytatá