C 421/15

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 421/09)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, ami a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Bulagna de l’Ile de Beauté”

EU-szám: PGI-FR-02429 – 2018.8.17.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés

„Bulagna de l’Ile de Beauté”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.).

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” egy háromszög, trapéz vagy csepp alakú száraz hentesáru, amelynek majdnem téglalap alakú szeletén több réteg zsírral márványozott izom látható. A bőrt teljes egészében megtartják.

A füstölési folyamat jellegzetes, nem szükségszerűen homogén borostyán színárnyalatot kölcsönöz neki. Megjelenhet rajta fehéres vagy zöldes-hamuszürkés színű nemespenész is.

Belül a színe a bordó (sovány rétegek) és a fehér (zsírrétegek) között változik.

Kezdetben erős, füstös és borsos illat jellemzi, majd a szárított és érlelt hús illata keveredik benne.

A szájban a zsír és a sovány hús váltakozásának köszönhetően egyszerre kemény, mégis omlós textúra figyelhető meg. A só, a szárított hús és a zsír megfelelő egyensúlya jellemzi, kiegészítve egy igen markáns borsos jeggyel és a szájban hosszan megmaradó, de a többi ízt el nem nyomó füstös ízzel.

Fizikai-kémiai jellemzők

— Összes oldható cukor ≤ 1 %.

— A zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 76 %.

— Összes zsír: 30–60 %.

Méretei elérhetik a következőket: 15–25 cm szélesség és 15–35 cm hosszúság. Súlya 500 g és 2 kg közötti.

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” egészben, darabolva vagy szeletelve kerül forgalomba.

Csomagolatlanul vagy fólia-, vákuum- vagy védőgázas csomagolásban értékesítik.

A darabok (100–350 g) és szeletek fólia-, vákuum- vagy védőgázas csomagolásban kerülnek forgalomba.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” előállításához felhasznált nyersanyagok az alábbi feltételeknek megfelelő vágósertések húsából származnak:

— a vágósertések mentesek az RN alléltól, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra;

— a vágósertések hizlalási időszakában kiporciózott takarmányadag kevesebb mint 1,9 % linolsavat tartalmaz;

— a vágósertések vágóhídon történő kirakodása és levágása között eltelik legalább 2 óra várakozási idő;

— a vágósertések hasított testének meleg súlya ≥ 75 kg;

— a (sonka félighártyás részén mért) végső pH 5,50 és 6,20 közötti;

— a hús az alábbi hibák egyikét sem mutatja: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák;

— a sertészsír fehér és kemény;

— a hús színe a rózsaszíntől a vörösig terjed.

A sertésnek a „Bulagna de l’Ile de Beauté” készítéséhez használt része a toka, amelynek bőrét teljes egészében megőrzik. Háromszög, trapéz vagy csepp alakúra vágják és készítik elő.

A vágott darabok súlya 750 g és 3 kg közötti.

A darabok frissen vagy fagyasztva érkeznek.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” előállítását a földrajzi területen kell végezni, a sózástól a szárításig valamennyi szakaszt beleértve.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termékek darabolását és felszeletelését követően fólia-, vákuum- vagy védőgázas csomagolással kell őket ellátni.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

–

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” oltalom alatt álló földrajzi jelzés földrajzi területe két megyét, Dél-Korzikát és Felső-Korzikát foglalja magában.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület és a „Bulagna de l’Ile de Beauté” közötti kapcsolat alapvetően a hagyományos szakértelmen és a sajátos jellemzőkön alapul.

Az „Ile de Beauté” („a szépség szigete”) kifejezést gyakran használják Korzikára, amely a Földközi-tenger egy hegyvidékes szigete és francia közigazgatási terület.

Korzika szigetén mediterrán jellegű éghajlat uralkodik: forró, száraz nyarak és enyhe, csapadékos telek jellemzik. Korzikán 2 uralkodó széljárás söpör végig: a „tramontana” (északi szél) hűvös éjszakákat, a „misztrál” (északnyugati szél) pedig száraz nappalokat eredményez.

A talaj- és éghajlati viszonyok összességében nagyon kedvezőek az erdők számára. Korzika tehát egy olyan erdészeti régió, ahol a lombos (kemény)fák, különösen a gesztenye-, a tölgy- és a bükkfafélék állománya az egész szigeten különösen jelentős. Korzika egészét tekintve az erdőterület átlagos aránya 46 % (az erdővel borított terület 401 817 hektárt tesz ki), ami jóval magasabb az országos átlagnál (26,9 %). A tölgyfélék a leggyakoribb lombos fák, különösen a magyaltölgy, amely a sziget erdős területeinek 22 %-át borítja. A paratölgy főként a középső és déli részen található meg és ez teszi ki az erdőterület mintegy 15 %-át. A több mint 200 000 hektárnyi területet borító cserjések gyakran valódi erdőállományt alkotnak, és akár az 5–6 méteres magasságot is elérhetik. A szupramediterrán szinten a hegy északi oldalának jellemző növényzete, a bükkfa akár 1 000 méteres magasságban is megtalálható. A gesztenye kiválóan alkalmazkodott Korzika természeti környezetéhez, mivel a sziget egész területén, a tengerparttól egészen 1 200 méteres magasságig találkozhatunk vele.

A szigetjelleg miatt Korzika lakosainak körében a hentesáru előállításához az éghajlati viszonyokhoz és a sziget erdei erőforrásaihoz igazodó szakértelem alakult ki.

Korzika száraz és szeles éghajlata ugyanis kedvezett a sertéshús tartósítása céljából végzett száraz pácolás kialakulásának, míg Észak-Franciaországban inkább a főtt hentesáruk jellemzők.

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” előállítása a sertéshús tartósításának egyik legrégebbi, Korzika-szerte elterjedt módja. Ez a sertés levágása után közepesen hosszú időn belül elfogyasztott termékek egyike. A száraz pácolással készült élelmiszer tehát mindig is fontos részét képezte a korzikaiak étrendjének, és következésképpen kultúrájának. A „Bulagna de l’Ile de Beauté”-t száraz sóval sózzák, és a súlya alapján meghatározott ideig a sózóhelyiségben marad. Erre a szakaszra a termék stabilizálása és tartósítása érdekében van szükség. A száraz sózás természetes módon a legmegfelelőbb módszerré vált Korzika számára, mint az a tartósítási mód, amely lehetővé tette a húskészítmények egész évben történő fogyasztását, és amelynek megvalósításához minimális felszerelésre volt szükség.

Az év nagy részében uralkodó magas hőmérsékletből kifolyólag szükség volt a fekete bors nagy koncentrációjú (egész darabok esetében 5–15 g/kg, szeletelt termékek esetében 1–5 g/kg) felhasználásával járó sózási technika kifejlesztésére. Az eredetileg természetes rovarriasztóként használt fekete bors idővel a „Bulagna de l’Ile de Beauté” egyik legfontosabb összetevőjévé vált.

A füstölés helyi keményfával történik, ellentétben más, inkább puhafát alkalmazó előállítási eljárásokkal. Leggyakrabban a közelben megtalálható és legjobban elérhető faféléket használják: tölgyet, gesztenyét, bükköt, földközi tengeri eperfát és hangaféléket. Ez egy hagyományos technika, amely korábban általában a gesztenyefaiparhoz kapcsolódott, amely fontos szerepet játszott a sziget mezőgazdaságában. A sziget keményfáit mindig is használták a hentesáruk füstölésére, mivel az egész szigeten megtalálhatók, ellenállóbbak a tűzzel szemben, és sokkal kevesebb égésmaradványuk van, mint a puhafáknak. Ennek köszönhető a füstölés finomsága a puhafák által eredményezett telített ízekkel szemben: ez egy „enyhe” füstölés. A pácolt húsok tartósítására és a darabok rovarok elleni külső védelmének befejezésére is használják. A füstölés leginkább azokra a régiókra jellemző kulturális vonás, amelyek valaha jelentős germán népességgel rendelkeztek. A sziget egész területén elterjedt gyakorlat emellett különlegességnek is számít, mivel a Földközi-tenger medencéjében nem túlságosan gyakori.

Végezetül pedig a szárítási szakasz külső levegő hozzáadásával történik. Ez a szakasz teszi lehetővé a termék érzékszervi tulajdonságainak kialakulását.

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” Korzika egyik legfontosabb terméke, amely a szigetet, valamint annak kultúráját és hagyományait tükröző szakértelem eredménye. Különleges, nemzedékről nemzedékre öröklődő előállítási technikák különböztetik meg a többi terméktől. Ezek a következő jellemzőket biztosítják számára:

— tipikus borostyánszín (a barna és az arany között), amely a termék egészét nézve nem feltétlenül homogén;

— erős illat, amely először füstös és borsos, majd a szárított és érlelt hús illatát ötvözi;

— a só, a szárított hús és a zsír megfelelő egyensúlya;

— markáns borsos jegy, amely a szájban tovább erősödik, az ekképp felerősített ízek pedig hosszan megmaradnak;

— a szájban hosszan megmaradó, de a többi ízt el nem nyomó füstös íz.

A „Bulagna de l’Ile de Beauté” készítéséhez szükséges különleges szakismeretek a sziget éghajlati és természeti adottságaival összhangban alakultak ki: a száraz sóval történő sózás, a nagy mennyiségű fekete bors használata, a helyi keményfával történő füstölés és a külső levegő hozzáadásával történő szárítás kifejezetten a száraz, szeles éghajlathoz, a szigetjelleghez és ahhoz illeszkedik, hogy a szigetet erdő borítja.

A száraz sót felhasználó pácolási technika megfelelő alkalmazása lehetővé teszi, hogy kiegyensúlyozott sós ízű, jól eltartható terméket kapjunk.

A nagy mennyiségű fekete bors használatának köszönheti a „Bulagna de l’Ile de Beauté” jellegzetes, markáns borsos jegyeit.

A helyi keményfákkal (gesztenye, tölgy, bükk stb.) történő füstölés az aromák igen összetett skáláját eredményezi (a szájban hosszan megmaradó füstös íz), ami a „Bulagna de l’Ile de Beauté”-nak szintén egy nagyon fontos jellegzetessége. Emellett a füstölés erős füstös illatot és jellegzetes borostyánszínt kölcsönöz a terméknek.

A külső levegő hozzáadásával történő szárítás a szárítóban stabilizálja és tartósítja a terméket, és hozzájárul érzékszervi tulajdonságainak kialakulásához (a só, a szárított hús és a zsír megfelelő egyensúlya).

A szigetjelleg elősegítette e szakértelem generációról generációra történő átadását, és lehetővé tette a „Bulagna de l’Ile de Beauté” jellegzetességeinek megőrzését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-BulagnaIdB-RepCOM2.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.