[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.9.2006

COM(2006) 487 végleges

2006/0162 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

I. – Háttér

A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarha húsának termelési és értékesítési módja tagállamonként változik.

Leegyszerűsítve a helyzetet, a termelési rendszereknek két fő típusa létezik. Az egyik rendszerben az állatokat elsősorban tejjel és tejtermékekkel táplálják, és nyolc hónapos koruk előtt, leggyakrabban hat vagy hét hónaposan vágják le. A másikban az állatokat szinte kizárólag gabonafélékkel – főként kukoricával – etetik, kis mennyiségben takarmányfélékkel kiegészítve, és leghamarabb tíz hónaposan vágják le.

Az első termelési rendszert majdnem minden tagállamban ismerik, de főként öt tagállamban fejlesztették ki (Franciaország, Olaszország, Hollandia, Belgium és Németország). A másodikat viszont csak néhány tagállamban ismerik és fejlesztették ki, elsősorban Hollandiában, Dániában és Spanyolországban.

Az e két rendszerből származó húsok különböző megnevezéssel értékesíthetők. Az esetek többségében azonban azonos megnevezéssel kerülnek forgalomba, legalábbis a Közösség fontosabb fogyasztói piacain. Általában nincs utalás sem arra, hogy mivel táplálták az állatot, sem arra, hogy levágáskor hány hónapos volt.

A tapasztalat azt mutatja, hogy ez a gyakorlat megzavarja a kereskedelemet, és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásához vezethet, emiatt közvetlen hatással van az egységes piac létrejöttére és működésére. A vágóhídról kikerülve a két rendszerből származó hús között ugyanis a kilogrammonként két–két és fél euro körüli árkülönbség figyelhető meg.

Ez a gyakorlat emellett a fogyasztók számára bizonytalanság forrása lehet, ugyanis megtévesztheti a vásárlót a vásárolt termék valódi tulajdonságait illetően.

Több tagállam kérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarha húsának értékesítési körülményeit javítandó.

II. – A Bizottság javaslata

A javaslat kidolgozásának előkészületei során a Bizottság számos konzultációt folytatott mind a kormányok szakértőivel, mind az érintett szakmai körökkel, valamint a fogyasztókkal és az őket képviselő szervezetekkel. Ezen belül 2005 tavaszán internetes felmérést szervezett a nagyközönség megkérdezésére. Ezután 2005 júniusában nyilvános meghallgatásra került sor, amelyre a Bizottság szakmabeli szakértők mellett az e tárgyban érdekelt fontosabb közösségi társadalmi-szakmai szervezetek képviselőit hívta meg.

Az internetes felmérés során a fogyasztók többsége megerősítette, hogy vásárláskor a hús puhasága és íze fontos választási szempont. A hús színének a fogyasztók tagállamonként különböző fontosságot tulajdonítanak. A részvevők azt is jelezték, hogy a hús jellemzésénél meghatározó szempontnak tartják a húst adó állat korát és élelmezését. A fogyasztók megítélése szerint az állatok vágáskor mért tömege azonban kevésbé lényeges ebben az összefüggésben.

Ezenkívül több tanulmány is kimutatta, hogy a hús organoleptikus tulajdonságai – mint például puhasága, íze és színe – többek között a húst adó állat kora és élelmezése szerint alakulnak. A hét hónapos kor körül levágott állat húsa más tulajdonságokkal rendelkezik, mint a tíz hónapos kor körül levágott állaté.

A megkérdezett fogyasztók többsége első kategóriába tartozó állatokról szólva legfeljebb nyolc hónapos állatokra gondolt. Ezt az összefüggést a nyilvános meghallgatáson felszólaló fogyasztóvédelmi szervezetek nagy része megerősítette. Ez a korhatár szerepel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek közös szabályait megállapító, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet[1] 130. cikkében is, az ott említett állatokra vonatkozóan a vágási támogatásra való jogosultság meghatározásánál. Ezenkívül ezt a korhatárt több tagállamban is alkalmazzák, és széles körű egyetértés alakult ki közöttük e tekintetben. Helyénvalónak tűnik tehát e korhatár alkalmazásával két alkategóriába sorolni az állatokat, a legfeljebb nyolc hónapos korban történő, illetve a nyolc hónapos kor után és legfeljebb tizenkét hónapos korban történő vágás szerint.

Vágáskor az állat korát könnyebb ellenőrizni, mint azt, hogy mivel táplálták. Ezenkívül az alkalmazott termelési rendszer és a felhasznált táplálék típusa a legfeljebb tizenkét hónapos állatoknál általában összefügg az állat vágási korával. Ebből kifolyólag az e két alkategóriába sorolható állatok húsára vonatkozóan elegendő a vágási kort alapul venni a különböző kereskedelmi megnevezések meghatározásához.

A konzultáció során kiderült, hogy tagállamonként egy adott kereskedelmi névhez különböző fogyasztói elvárások kapcsolódhatnak. Egy bizonyos termékre utaló kifejezésnek az egyik tagállam nyelvéről a másikéra történő egyszerű lefordítása nem biztos, hogy elegendő felvilágosítást nyújt a termékről, ha ez utóbbi tagállam nyelvén ez a kifejezés nem ugyanolyan termékre utal. Ésszerűnek tűnik tehát, amennyire lehet, figyelembe venni a szokásokat és a kulturális hagyományokat a kereskedelmi megnevezés megválasztásakor, ezzel segítve a fogyasztót, hogy elvárásainak megfelelő terméket választhasson.

A Bizottság javasolja tehát olyan kereskedelmi megnevezések bevezetését, amelyeket az egyes tagállamokban e két alkategóriába sorolható állatok húsának értékesítésekor alkalmazni kell, valamint ezzel párhuzamosan annak előírását, hogy az állatok vágási kora szerepeljen a terméken.

A kereskedelmi megnevezések e rendelet szerinti helyes használtalának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy e két meghatározott alkategóriába tartozó szarvasmarhák húsát egy-egy betűvel azonosítsák, valamint hogy nyilvántartásba vegyék azokat az adatokat, amelyek segítségével szavatolható, hogy a címkén szereplő információk megfelelnek a valóságnak.

Biztosítani kell, hogy azok a piaci szereplők, akik az e rendeletben előírt megnevezéseket ki szeretnék egészíteni más, nem kötelező tájékoztatással, ezt megtehessék a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[2] megfelelően.

Egyes esetekben a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsa védelemben részesül a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet[3] értelmében. Az ilyen hús oltalom alatt álló jelzéssel vagy megnevezéssel kerül forgalomba, és emiatt teljes mértékben azonosítható a piaci szereplők és a fogyasztók számára; ráadásul ezt legtöbbször helyi szinten értékesítik. Következésképp helyénvaló előírni, hogy e rendelet rendelkezései nem érinthetik az 510/2006/EK rendelet szerint oltalom alatt álló megnevezéseket.

Helyénvaló előírni, hogy a tagállamok jelöljenek ki az e rendeletben meghatározott feltételek betartásának ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóságokat, valamint olyan rendelkezéseket hozni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy megbizonyosodjon arról – ha kell, helyszíni ellenőrzésekkel –, hogy az említett feltételeket tiszteletben tartják.

Végül pedig a következetesség jegyében és a verseny torzulásának elkerülése érdekében helyénvaló előírni, hogy a rendelet rendelkezéseinek hatálya a harmadik országokból behozott húsra is kiterjedjen.

III. – A Bizottság javaslatának hatásai

A javaslat célja a legfeljebb tizenkét hónapos állatok húsának értékesítését átláthatóbbá tenni. Rendelkezései javítanák az egységes piac működését és elősegítenék a fogyasztók jobb tájékoztatását.

Az előzőekben említettek szerint a javaslat, amennyire lehetséges, figyelembe veszi a tagállamokban jelenleg folytatott gyakorlatot, mind a termelés, mind a fogyasztás tekintetében. Nem okozhat nehézséget két alkategóriát létrehozni a nyolc hónapos korhatár alapján. Ezt a korhatárt ugyanis már több tagállamban alkalmazzák, amelyek ezen első alkategóriába tartozó állatok elsődleges termelői, a közösségi tehénállomány csökkenése következtében azonban a korhatár azokban a tagállamokban is, amelyek még azt nem fogadták el, számot tarthat az első alkategóriába tartozó állatokat tartó termelők érdeklődésére. Ezenkívül a vágási kor kötelező jelölése világosabban megkülönböztethetővé teszi a különböző típusú termékeket.

Ha a javaslat elfogadására ebben a formában sor kerül, a tagállamok nagy többsége hasonló közelítésmóddal oldhatja meg a legfeljebb tizenkét hónapos állatok húsa tekintetében a kereskedelmi megnevezések használatának kérdését.

A fennmaradó tagállamoknak a javaslat elsősorban a második alkategóriába tartozó állatok húsának megkülönböztetését írja elő, más kereskedelmi megnevezés használatának kötelezővé tételével. Következésképp a javaslat csupán az ilyen típusú termelést fogja érinteni. Ugyanakkor e tagállamok többségében az ilyen termelés nagy részét országon belül fogyasztják el. Másfelől a közös agrárpolitika 2003-as reformjának hatálybalépése és a szétválasztás bevezetése következtében egyes tagállamokban várhatóan csökkeni fog ez a termelés. Ezzel együtt azt is meg kell említeni, hogy egyes tagállamokban 2004 végétől a marhahúságazatban tapasztalt áremelkedés kisebb mértékű volt ebben az alkategóriában, mint az idősebb állatok húsa esetében. E két terméktípus közötti korábbi árkülönbség mára szinte teljesen eltűnt, és ez a csökkenési tendencia a jövőben tovább erősödhet. Így a megítélések szerint nem ez a javaslat érinti a legérzékenyebben az ilyen típusú termelést.

Az állatjólléttel kapcsolatos kérdések az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság hatáskörébe tartoznak. Ez a javaslat kereskedelmi megnevezéseket határoz meg a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára, és az állatjólléti szabályok betartását nem befolyásolja. Mindkét alkategóriába tartozó húsoknál fennáll annak a lehetősége, hogy az állatjólléti szabályokat a hatályos jogszabályokat túllépve teljesítsék, önként vállalt címkézéssel tájékoztatva erről a vevőket.

A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.

2006/0162 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

mivel:

(1) A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet[5] 2. cikkének második albekezdése az első albekezdés b) pontjával összefüggésben előírja, hogy az egyebek mellett a marhahús termelésének, feldolgozásának és értékesítésének jobb szervezését elősegítő intézkedésekre vonatkozó általános szabályokat a Tanács fogadja el.

(2) A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarháknál használt termelési rendszerek, és az állatok húsának vágáskor tapasztalt jellemzői általában tagállamonként különbözőek. A Közösség fontosabb fogyasztói piacain a különböző termelési rendszerekből származó húsokat általában ugyanazzal a kereskedelmi megnevezéssel forgalmazzák.

(3) A tapasztalat azt mutatja, hogy az ilyen gyakorlat megzavarja a kereskedelemet, és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásához vezethet, emiatt közvetlen hatással van az egységes piac létrejöttére és működésére.

(4) Az ilyen gyakorlat emellett a fogyasztók számára bizonytalanság forrása lehet, akár meg is tévesztheti őket.

(5) Az egységes piac működésének javítása érdekében helyénvaló a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítését megszervezni, hogy ez az értékesítés minél átláthatóbbá váljon. Így a kapcsolódó termelést is jobban meg lehet szervezni. Ehhez helyénvaló pontosan rögzíteni minden tagállam nyelvén a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítésekor használandó kereskedelmi megnevezést. Ez az intézkedés javítani fogja a fogyasztók információhoz való hozzáférését.

(6) Egyes esetekben a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsa védelemben részesül a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet[6] értelmében. Az ilyen hús oltalom alatt álló jelzéssel vagy megnevezéssel kerül forgalomba, és emiatt teljes mértékben azonosítható a piaci szereplők és a fogyasztók számára. Következésképp helyénvaló előírni, hogy e rendelet rendelkezései nem érinthetik az 510/2006/EK rendelet szerint oltalom alatt álló megnevezéseket.

(7) Több tanulmány is kimutatta, hogy a hús organoleptikus tulajdonságai – mint például puhasága, íze és színe – a húst adó állat kora és élelmezése szerint alakulnak.

(8) A Bizottság által 2005-ben szervezett felmérés során a fogyasztók többsége úgy nyilatkozott, hogy a hús jellemzése szempontjából meghatározónak tartja a húst adó állat korát és élelmezését. Az állatok vágáskor mért tömege azonban a fogyasztók megítélése szerint kevésbé lényeges ebben az összefüggésben.

(9) Vágáskor az állat korát könnyebb ellenőrizni, mint azt, hogy mivel táplálták. Ezenkívül az alkalmazott termelési rendszer és a felhasznált táplálék típusa a legfeljebb tizenkét hónapos állatoknál általában összefügg az állat vágási korával. Ennélfogva tehát az állatok vágási korától függő, különböző kereskedelmi megnevezések használata várhatóan biztosítja a kívánt átláthatóságot.

(10) A fent említett felmérés során a fogyasztók többsége, a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák tekintetében első kategóriába tartozó állatokról szólva nyolc hónapos vagy annál fiatalabb állatokra gondolt. Ezt a korhatárt a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet[7] 130. cikke is felhasználja annak meghatározásához, hogy mely állatok után jár vágási támogatás. Indokoltnak tűnik tehát e korhatárt alkamazni a legfeljebb tizenkét hónapos állatok kategóriájának két alkategóriába való szétválasztásához.

(11) A konzultáció során kiderült, hogy tagállamonként egy adott kereskedelmi névhez különböző fogyasztói elvárások kapcsolódhatnak. Ésszerűnek tűnik tehát, amennyire lehet, figyelembe venni a szokásokat és a kulturális hagyományokat a kereskedelmi megnevezés megválasztásakor, ezzel segítve a fogyasztót, hogy elvárásainak megfelelő terméket választhasson.

(12) Helyénvaló ugyanakkor előírni, hogy a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsát a kategóriájuknak megfelelő betűvel jelöljék meg, és hogy e húsok címkéjén tüntessék fel az állatok vágási korát.

(13) Biztosítani kell, hogy azok a piaci szereplők, akik az e rendeletben előírt megnevezéseket ki szeretnék egészíteni más, nem kötelező tájékoztatással, ezt megtehessék a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 16. és 17. cikkében előírt eljárást követve.

(14) A címkén szereplő információk e rendelet szerinti helyes használtalának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy nyilvántartásba vegyék azokat az adatokat, amelyek segítségével a termelés és értékesítés minden szakaszában szavatolható, hogy ezek az információk megfelelnek a valóságnak.

(15) Helyénvaló előírni, hogy a tagállamok jelöljenek ki az e rendeletben meghatározott feltételek betartásának ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóságokat, valamint olyan rendelkezéseket hozni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy megbizonyosodjon arról– ha kell, helyszíni ellenőrzésekkel –, hogy az említett feltételeket tiszteletben tartják.

(16) A következetesség jegyében helyénvaló olyan rendelkezéseket előírni, amelyek biztosítják, hogy a harmadik országokból behozott húsok megfelelnek e rendelet követelményeinek. E célból helyénvaló előírni, hogy ha az ellenőrzéseket egy független harmadik szervezet végzi, e szervezetnek biztosítékot kell nyújtania szakértelméről, pártatlanságáról és objektivitásáról.

(17) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[9] összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy és alkalmazási kör

1. E rendelet tárgyát a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozó értékesítési feltételeknek, azon belül a használandó kereskedelmi megnevezéseknek a meghatározása képezi.

A rendelet a Közösségben termelt és a Közösségbe harmadik országokból behozott, legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákból származó húsra alkalmazandó.

2. Ez a rendelet az 1208/81/EGK tanácsi rendelet[10] rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazandó.

3. Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára, amelyekre oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be az 510/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően.

2. cikk Fogalommeghatározás

E rendelet értelmében „húsnak” minősül bármely, legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákból származó hasított test, csontos vagy csont nélküli hús belsőségekkel vagy ezek nélkül, frissen, fagyasztva vagy mélyhűtve, akár kiszerelve vagy csomagolva, akár nem.

3. cikk A szarvasmarhák kategóriákba sorolása a vágóhídon

Vágáskor a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákat a piaci szereplők a 8. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság felügyelete alatt az I. mellékletben meghatározott kategóriák egyikébe sorolják.

4. cikk Kereskedelmi megnevezések

1. A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsát csak a II. mellékletben szereplő, az egyes tagállamok számára külön-külön megállapított kereskedelmi megnevezéssel vagy megnevezésekkel szabad forgalmazni.

Az első albekezdésben említett megnevezéseket ki lehet egészíteni az adott húsrész vagy belsőség megnevezésével vagy jelölésével.

2. A II. A. mellékletben szereplő kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések nem használhatók tizenkét hónapnál idősebb szarvasmarha húsának értékesítésénél.

Ugyanígy a „veau”, a „ternera”, a „kalv”, a „Kalb”, a „veal”, a „vitello”, a „kalf”, a „μοσχάρι”, „vitella” és „vitela” kifejezés nem használható tizenkét hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.

5. cikk A címkén kötelezően feltüntetendő információk

1. A 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [11] 3. cikkének (1) bekezdése és a 1760/2000/EK rendelet 13., 14. és 15. cikkének sérelme nélkül a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának címkéjén a piaci szereplők a termelés és az értékesítés minden szakaszában feltüntetik a következő információkat:

a) a kategóriát jelölő betűt, a rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint,

b) a kereskedelmi megnevezést e rendelet 4. cikke értelmében,

c) az állatok vágási korát, esettől függően a következő formában: „vágási kor: n hónapos vagy fiatalabb” a legfeljebb nyolc hónapos állatok húsa esetében, valamint „vágási kor: n hónapos vagy fiatalabb, de nyolc hónapnál idősebb” a nyolc hónaposnál idősebb, de legfeljebb tizenkét hónapos állatok húsa esetében, ahol n a hónapok száma.

2. Arra az esetre, ha legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsát a végső fogyasztó számára kiskereskedelmi eladási helyen előre nem csomagolt formában értékesítik, a tagállamoknak meg kell határozniuk az (1) bekezdésben említett információk jelzésének részletes szabályait.

A tagállamoknak nem kell kötelezővé tenniük az (1) bekezdés a) pontjában említett információk feltüntetését, azzal a feltétellel, hogy a fogyasztók tájékoztatása megfelelően biztosítva van.

6. cikk A címkén feltüntethető információk

A piaci szereplők kiegészíthetik az 5. cikkben említett, kötelezően feltüntetendő információkat az 1760/2000/EK rendelet 16. és 17. cikke értelmében jóváhagyott, önként közölt információkkal.

7. cikk Nyilvántartási rendszer

A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozóan a piaci szereplőknek a termelés és értékesítés minden szakaszához részletes nyilvántartási rendszert kell bevezetniük.

Az első albekezdésben előírt rendszert úgy kell megvalósítani, hogy biztosítsa a címkén szereplő, az 5. és 6. cikkben említett információk valósághűségét. A rendszernek elsősorban a következő adatokat kell magában foglalnia:

a) az állatok azonosítási száma és születési ideje;

b) az a referenciaszám, amelynek segítségével összekapcsolható a húst adó állat azonosítója a hús címkéjén szereplő kereskedelmi megnevezéssel, vágási korral és a kategóriát azonosító betűvel;

c) azok az időpontok, amikor az állatok vagy húsok bérkeztek a létesítménybe, illetve amikor ezek távoztak a létesítményből, a bejövő és kimenő mennyiségek feltüntetésével, hogy szavatolni lehessen a létesítmény szempontjából az érkezések és távozások közötti összefüggést.

8. cikk Hatósági ellenőrzések

1. A tagállamok [2007. július 1-je] előtt kijelölik a rendelet alkalmazásához kapcsolódó ellenőrzésekért felelős illetékes hatóságokat és tájékoztatják erről a Bizottságot.

2. A Bizottság az illetékes hatóságokkal együtt ellenőrzi, hogy betartják-e a tagállamok e rendelet rendelkezéseit.

A Bizottság szakértői szükség esetén, az illetékes hatóságokkal – és adott esetben a tagállamok szakértőivel – együttműködve helyszíni ellenőrzést végeznek, hogy e rendelet végrehajtásáról megbizonyosodjanak.

Minden tagállam, amelynek területén helyszíni ellenőrzésre kerül sor, a Bizottságnak a feladata teljesítéséhez szükséges minden segítséget megad.

9. cikk Harmadik országokból származó hús

1. Legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákból származó, harmadik országból behozott hús e rendelet rendelkezéseinek megfelelően értékesíthető a közösségi piacon.

2. Ha egy harmadik országbeli piaci szereplő az (1) bekezdésben említett húst kíván a közösségi piacon forgalomba hozni, tevékenységét az adott harmadik ország által kijelölt illetékes hatóság, illetve – ennek hiányában – egy független harmadik szervezet ellenőrzésének kell alávetnie. E szervezetnek szavatolnia kell az EN 45011 európai szabvány vagy az ISO/CEI 65 iránymutatás (Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények) által megállapított feltételek betartását.

A kijelölt illetékes hatóság vagy – adott esetben – a független harmadik szervezet szavatolja e rendelet rendelkezéseinek tiszteletben tartását.

10. cikk Végrehajtási szabályok

1. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések et az 1254/1999/EK rendelet 43. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban kell elfogadni. Ezek az intézkedések elsősorban a következőkre vonatkoznak:

a) részletes szabályok az állatok vágási korának és a kategóriát azonosító betűnek a feltüntetésére az 5. cikk szerint, a használt írásjegyek elhelyezése és mérete tekintetében;

b) a harmadik országokkal folyó, a 9. cikkben említett kereskedelem, az e rendelet rendelkezéseinek betartására irányuló ellenőrzésekre vonatkozó szabályok tekintetében.

2. Az I. és II. melléklet a 1254/1999/EK rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosítható.

11. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet minden, [2007. július 1-je] után levágott, legfeljebb tizenkét hónapos állatra alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák kategóriái

Vágáskor a lefeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákat a következő két kategória egyikébe sorolják:

A) X kategória: nyolc hónapos vagy ennél fiatalabb szarvasmarhák

A kategóriát azonosító betű: X;

B) Y kategória: tizenkét hónapos vagy ennél fiatalabb, de nyolc hónapnál idősebb szarvasmarhák

A kategóriát azonosító betű: Y.

A tagállamokban ez a különválasztás a szarvasmarhák kísérőokmányában, a szarvasmarha-útlevélben szereplő adatok alapján valósítható meg, vagy ennek hiányában a 1760/2000/EK rendelet 5. cikkében előírt számítógépes adatbázis adatai alapján.

II. MELLÉKLET

A 4. cikkben említett kereskedelmi megnevezések jegyzéke

A) Az X kategóriába tartozó szarvasmarhák húsára vonatkozóan:

Az eladás helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |

Belgium | veau, viande de veau / kalfsvlees / Kalbfleisch |

Bulgária | месо от малки телета* |

Cseh Köztársaság | telecí |

Dánia | lyst kalvekød |

Németország | Kalbfleisch |

Észtország | vasikaliha |

Görögország | μοσχάρι γάλακτος |

Spanyolország | ternera blanca (o lechal), carne de ternera blanca (o lechal) |

Franciaország | veau, viande de veau |

Írország | veal |

Olaszország | vitello, carne di vitello |

Ciprus | µοσχαράκι |

Lettország | teļa gaļa |

Litvánia | veršiena |

Luxemburg | veau, viande de veau / Kalbfleisch |

Magyarország | borjúhús |

Málta | vitella |

Hollandia | kalfsvlees |

Ausztria | Kalbfleisch |

Lengyelország | cielęcina |

Portugália | vitela |

Románia | carne de vitel* |

Szlovénia | teletina |

Szlovákia | teľacie mäso |

Finnország | vasikanliha / kalvkött |

Svédország | kalvkött |

Egyesült Királyság | veal |

* ha a rendelet elfogadásának időpontjában Bulgária és Románia csatlakozási okmánya már hatályban van. |

B) Az Y kategóriába tartozó szarvasmarhák húsára vonatkozóan:

Az eladás helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |

Belgium | jeune bovin, viande de jeune bovin / jongrundsvlees / Jungrindfleisch |

Bulgária | телешко месо* |

Cseh Köztársaság | hovězí z mladého dobytka |

Dánia | kalvekød |

Németország | Jungrindfleisch |

Észtország | noorloomaliha |

Görögország | μοσχάρι |

Spanyolország | ternera , carne de ternera |

Franciaország | jeune bovin, viande de jeune bovin |

Írország | beef |

Olaszország | vitellone, carne di vitellone |

Ciprus | μοσχάρι |

Lettország | liellopu gaļa |

Litvánia | jautiena |

Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin / Jungrindfleisch |

Magyarország | marhahús |

Málta | canga |

Hollandia | rose kalfsvlees |

Ausztria | Jungrindfleisch |

Lengyelország | wołowina |

Portugália | vitelão |

Románia | carne de tineret bovin* |

Szlovénia | meso mlade govedi |

Szlovákia | mäso z mladého dobytka |

Finnország | nuori nauta / nötkött |

Svédország | nötkött |

Egyesült Királyság | beef |

* ha a rendelet elfogadásának időpontjában Bulgária és Románia csatlakozási okmánya már hatályban van. |

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |

1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 13 | ELŐIRÁNYZATOK 388 millió EUR |

2. | INTÉZKEDÉS CÍME: A Tanács rendelete a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről |

3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke |

4. | AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA: E rendelet célja meghatározni a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozóan a Közösség területén történő értékesítés feltételeit, ezen belül a használandó kereskedelmi megnevezéseket. |

5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ GAZDASÁGI ÉV:2006 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ GAZDASÁGI ÉV:2007 (millió EUR) |

5.0 | KIADÁSOK – AZ EK KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/INTERVENCIÓK) – NEMZETI KÖLTSÉGVETÉSEK TERHÉRE – EGYÉB ÁGAZATOK TERHÉRE | – | – | – |

5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

5.0.1 | BECSÜLT KIADÁSOK | – | – | – | – |

5.1.1 | BECSÜLT BEVÉTELEK | – | – | – | – |

5.2 | SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: – |

6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS MEGFELELŐ FEJEZETEIBE BEIKTATOTT ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |

6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS FEJEZETEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁS RÉVÉN? | IGEN NEM |

6.2 | SZÜKSÉGES-E PÓTKÖLTSÉGVETÉS? | IGEN NEM |

6.3 | SZÜKSÉGES-E ELŐIRÁNYZATOK BEIKTATÁSA A KÖVETKEZŐ KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |

ÉSZREVÉTELEK: A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozó kereskedelmi megnevezések megállapítására irányuló javaslatnak nincs hatása a közösségi költségvetésre. |

[1] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 319/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 32. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 204., 2000.8.11., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

[3] HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

[4] HL C …, …, … o.

[5] HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

[6] HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

[7] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 319/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 32. o.) módosított rendelet.

[8] HL L 204., 2000.8.11., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

[9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[10] HL L 123., 1981.5.7., 3. o.

[11] HL L 109., 2000.5.6., 29. o.