HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2022. szeptember 12.) 
a kötelező tartalékráta mértékéről és a kötelező tartalékról  
(CON/2022/ 33) 
 
 
Bevezetés és jogalap  
2022. augusztus 11- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól (MNB), 
hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bank elnökének a kötelező tartalékráta mértékéről szóló 
rendelettervezetéről (a továbbiakban: a kötelező tartalékráta mértékéről szóló rendelettervezet), valamint 
a kötelező jegybanki t artalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 
rendelettervezetről (a továbbiakban: a kötelező jegybanki tartalékról szóló rendelettervezet ) (a 
továbbiakban együtt: rendelettervezetek ). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 2. 
cikkének (2) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezetek a monetáris politika eszközeire vonatkozó 
rendelkezéseket tartalmaznak. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. Háttérinformációk és a rendelettervezetek célja  
1.1 2016- ban az MNB elnöke elfogadta a kötelező tartalékráta mértékéről szóló 45/2016. rendeletet2, 
amelynek vonatkozásában az EKB a CON/2016/56 véleményt3 fogadta el. A 45/2016. rendelet úgy 
rendelkezett, hogy 0 %-os kötelező tartalékráta vonatkozik: a) azon betétekre és felvett hitelekre, 
amelyek lejárata a hitelintézet számviteli nyilvántartásában történő megjelenés időpontjában 
meghaladja a két évet; b) azokra a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra, amely ek lejárata a 
kibocsátáskor meghaladja a két évet, és c) a repókra. Ezenkívül 1 %-os kötelező tartalékráta 
vonatkozott a tartalékköteles hitelintézet tartalékalapjába tartozó minden egyéb forrásra. A kötelező 
tartalékráta mértékéről szóló rendelettervezet a fent említett kötelező tartalékráta  1 %-ról 5 %, 6 %, 
7 %, 8  %, 9  % vagy 10  %-ra való emelését javasolja, a tartalékköteles hitelintézet nyilatkozatától 
függően. Ilyen nyilatkozat hiányában a kötelező tartalékráta mértéke 5 % lesz. A kötelező tartalékrát a 
mértékéről szóló rendelettervezet  a fenti a) –c) pontban felsorolt forráskategóriák tekintetében 
javasolja a 0 %-os kötelező tartalékráta fenntartását.  
 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
2  45/2016. (XI.23.) MNB rendelet a kötelező tartalékráta mértékéről, közzétéve a Magyar Közlöny 2016/180. számában.  
3  Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EUR -Lexen . 
ECB -PUBLIC  
2 1.2 2005- ben az MNB elnöke elfogadta a kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének 
és el helyezésének módjáról szóló 10/2005.  rendeletet4. Azt a  rendeletet 2018- ban módosították5, 
amel lyel összefüggésben az EKB elfogadta a javasolt módosításokról szóló  CON/2018/48 
véleményt. A 10/2005. rendelet előírta, hogy a tartalékköteles hitelintézetek a kötelezőtartalék -
előírásnak havonta egy alkalommal, a teljesítési tárgyidőszak utolsó naptári napján köteles ek 
megfelelni, a teljesítési tárgyidőszak naptári napjainak átlagában. A  kötelező jegybanki tartalékról 
szóló rendelettervezet a számítás módjának módosítását javasolja egy részleges átlagolási módszer 
bevezetésével, amely szerint a hitelintézeteknek a teljesítési tárgyidőszak minden egyes naptári 
napján tarta niuk kell a rájuk alkalmazandó  legkisebb kötelező tartalékot . A hitelintézeteknek havi 
alapon a teljesítési tárgyidőszak utolsó naptári napján meg kell felelniük a nyilatkozatuktól függően 
rájuk alkalmazandó további kötelezőtartalék -előírásnak  is. 
1.3 A kötelező jegybanki tartalékról szóló rendelettervezet új típusú pénzbírság bevezetését  javasol ja 
alultartalékolás esetére:  az MNB megterhelheti a hitelintézet forint pénzforgalmi számláját a 
tartalékszámlán fennálló elmaradás összegével arányos összeggel, az elmaradás napján érvényes 
mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő kamatláb alkalmazásával.  
 
2. Észrevételek  
2.1 Az EKB tudomásul veszi a rendelettervezeteket. Ahogyan az EKB korábbi véleményeiben6 
megjegyezte, azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro, megőrzik  a monetáris politika terén 
fennálló hatásköreiket. Az euro bevezetésével Magyarország monetáris politikája az egységes 
monetáris politika lesz és összhangban kell majd álljon az eurorendszer működési keretével7. 
2.2 Az EKB támogatja a jogi egyértelműséget8. E tekintetben, valamint az eurorendszer működési 
keretével való összhang9 fokozása érdekében a „kötelező tartalék” kifejezés t kellene használni 
mindkét rendelettervezetben10. 
 Ez a vélemény közzétételre kerül az EUR -Lex honlapon.  
 
4 A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.) 
MNB rendelet, közzétéve a Magyar Közlöny 78. számában. 
5 A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének  módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.) 
MNB . rendelet  módosításáról szóló 43/2018. (XI. 21.) MNB rendelet, közzétéve a Magyar Közlöny 182. számában. 
6 A CON/2010/68 vélemény, a CON/2015/39 vélemény, a CON/2016/56 vélemény és a CON/2018/48 vélemény. 
7 A hitelintézeteknek ezért ismerniük kell mindazon követelményeket, amelyek az egységes monetáris politika 
magyarországi bevezetését követően fognak vonatkozni rájuk. 
8 Lásd a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásáról szóló, 2021. január 22- i (EU)  2021/378 európai 
központi banki rendelet (EKB/2021/1)  (3) preambulumbekezdését (HL L 73., 2021.3.3., 1. o.).  
9 Lásd az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 2. cikkének 1. és 9. pontját. 
10 A „kötelező jegybanki tartalék” kifejezést fel kellene váltsa a „kötelező tartalék” kifejezés. 
ECB -PUBLIC  
3 Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. szeptember 12-én. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Christine LAGARDE