A globális kereskedelem vonatkozásában a Bizottság megerősítette a nyitottságon és az együttműködésen alapuló politikáját. Ugyanakkor, azon helyzetek kezelése érdekében, amikor a szabályok adottak, de azokat nem tartják be, az Uniónak rendelkeznie kell az egyenlő versenyfeltételek helyreállításához, valamint a tisztességtelen gyakorlatot folytató vállalatok és országok elleni határozott fellépéshez szükséges eszközökkel. Az uniós szabályok erőteljes érvényesítése azt is biztosítaná, hogy a szabályokat megszegő minden, az Unióban található vagy ott tevékenységet végző vállalkozásra kiszabják a büntetést. Ennek végrehajtása során a tagállami hatóságok és a megerősített uniós vámügyi kockázatkezelés együttműködésére van szükség a jogszerűen zajló uniós kereskedelem megkönyítése és felgyorsítása érdekében, egyidejűleg biztosítva – a hamis vagy veszélyes áruk uniós határokon történő bejutásának megakadályozásával – a polgárok biztonságát és védelmét.

A Bizottság új szabályokra is javaslatot tett a tagállami versenyhatóságok további megerősítése és annak biztosítása érdekében, hogy az uniós antitröszt szabályok hatékonyabb érvényesítéséhez szükséges minden eszköz a rendelkezésükre álljon. Az erősebb végrehajtási hatáskörök más jelenlegi jogalkotási kezdeményezéseknek, adatvédelmi jogszabályoknak és a műtrágyákról szóló új jogszabálynak is az egyik központi kérdését képezik.

Ennek megfelelően meg kell erősíteni a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok végrehajtását, fenn kell tartani az ide vonatkozó közérdekek védelmét, különös tekintettel az egészségvédelemre, valamint egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani az Unióban és az Unión kívül létrehozott vállalkozások számára. A piacfelügyeleti hatóságokat a megfelelő hatáskörrel kell felruházni annak érdekében, hogy a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályokat hatékonyan tudják érvényesíteni. Fokozni kell a piacfelügyeleti hatóságok határon átnyúló, valamint a vámhatóságokkal kialakított együttműködéseit. Az Unió külső határainál végzett ellenőrzéseket is meg kell erősíteni. Következésképpen létre kell hozni az e törekvéseket lehetővé tevő és megkönnyítő piacfelügyeleti eszközöket és mechanizmusokat, így különösen az európai uniós termékmegfelelőségi hálózatot, amelynek fő feladata az Unión belüli végrehajtás koordinációja lesz. A finanszírozás és a jelentéstétel kérdését is uniós szinten kell kezelni.

A konzultáció eredményei azt mutatták, hogy az egységes piacon javítani kell a termékmegfelelőséget, mivel a szabályoknak való meg nem felelés a fogyasztókra és más végfelhasználókra, valamint a jogszabályi kötelezettségeket teljesítő vállalkozások értékesítési és piaci részesedésére is kedvezőtlen hatást gyakorol. Ezen túlmenően, a válaszadók javaslatai szerint a meg nem felelés visszaszorítását legjobban az információ, a támogatás és a közigazgatási szervek általi jogérvényesítés egyfajta keveréke szolgálná. Az Unión kívüli vállalkozások által forgalmazott nem megfelelő termékek vonatkozásában a konzultáció rávilágított arra, hogy a vámhatóságok és a piacfelügyeleti hatóságok uniós piacra belépő termékekre irányuló, ellenőrző tevékenységének jobb összehangolására van szükség. Megállapítást nyert az is, hogy a nem uniós országokban letelepedett vállalkozásokat kötelezni kell arra, hogy jelöljenek ki az Unióban letelepedett személyt, aki a termékmegfelelési információkért felelős.

A hatásvizsgálat először – 2017. április 7-én – kedvezőtlen véleményt, majd ezt követően – 2017. június 8-án – fenntartásokat tartalmazó kedvező véleményt kapott a Szabályozói Ellenőrzési Testülettől. A véleményekben szereplő ajánlások beépítésre kerültek a jelentésbe. A módosított jelentés a jelenlegi piacfelügyeleti keretrendszer, a 2013-as termékbiztonsági és piacfelügyeleti csomaghoz való viszony, valamint az értékelés eredményeinek átfogóbb bemutatását tartalmazza. A problémák, a célkitűzések és az alternatívák bemutatása átdolgozásra került, és a jelentés alátámasztó bizonyítékokkal és költségbecslésekkel bővült ki. Az európai uniós termékmegfelelőségi hálózattal kapcsolatban a jelentés meghatározza a különböző forgatókönyvek esetén várható teljesítéseket és költségeket, és kitér a különböző irányítási alternatívák (az európai uniós termékmegfelelőségi hálózatot valamely meglévő ügynökség vagy a Bizottság fogadja be) hatásaira és megvalósíthatóságára. Figyelembe véve, hogy mennyire bonyolult egy meglévő ügynökség alapító okiratának módosítása, e javaslat a Bizottságra ruházza a hálózat titkárságának ellátásával kapcsolatos feladatokat. A gyártók arra vonatkozó kötelezettségével kapcsolatban, miszerint a termékmegfelelési információért felelős, az Unióban letelepedett személyt kell kijelölniük, a hatásvizsgálatról szóló jelentés bemutatja az érintett fő kereskedelmi és üzleti modelleket, különös tekintettel az Unión kívülről történő távértékesítésre. A jelentés részletesen ismerteti a termékmegfelelési információért felelős személy megbízatásának vonatkozásait. A megfelelőséggel kapcsolatos információk elérhetővé tétele kapcsán felmerülő költségekre vonatkozó becsléseket is tartalmaz, valamint kitér a harmadik országbeli kereskedőkre és az Unióban működő vállalkozásokat érintő tisztességes piaci feltételekre gyakorolt hatásokra.

A rendelet meghatározza a kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresésre vonatkozó eljárást. Ezeket a megkereséseket az információs és kommunikációs rendszeren keresztül, formanyomtatványokon kell mind a megkereső, mind a megkeresett tagállam összekötő hivatala részére eljuttatni. A rendelet előírja azt is, hogy a valamely tagállamban beszerzett bizonyítékok és vizsgálati eredmények egy másik tagállamban is felhasználhatók.

(3)Ha az (1) vagy a (2) bekezdésben említett terméket ezt követően a szabad forgalomba bocsátástól eltérő vámeljárásra jelentik be, és amennyiben a piacfelügyeleti hatóságok nem emelnek kifogást, az (1) vagy a (2) bekezdésben előírt közleményeket az adott eljárás kapcsán felhasznált dokumentumokon is feltüntetik, azonos feltételek fennállása esetén az adott bekezdés előírásainak megfelelően.

(6)A költségvetési hatóság által a piacfelügyeleti tevékenységek finanszírozására meghatározott előirányzat terhére az e rendeletben meghatározott tevékenységek irányításához és a céljaik eléréséhez szükséges előkészítő munkával, nyomon követéssel, ellenőrzéssel, audittal és értékelési tevékenységgel kapcsolatos költségek is fedezhetők. Ezen költségek tartalmazzák a tanulmánykészítéshez, szakértői találkozók megszervezéséhez, a tájékoztatást és a kommunikációt szolgáló tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, beleértve az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is, amennyiben az a piacfelügyeleti tevékenységek általános céljaihoz kapcsolódik, valamint az elsődlegesen az információfeldolgozást és -cserét szolgáló informatikai hálózatokkal, valamint minden egyéb, a műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos, a Bizottságnál felmerülő kiadást.

3.a 44. cikket el kell hagyni.

41. cikk

A 2010/35/EU irányelv módosítása

A 2010/35/EU irányelv a következőképpen módosul:

1.a 16. cikket el kell hagyni;

2.a 30. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

42. cikk

A 305/2011/EU rendelet módosításai

A 305/2011/EU rendelet 56. cikkének (1) bekezdését el kell hagyni.

43. cikk

Az 528/2012/EU rendelet módosításai

Az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkében az (1) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az (EU) 2018/[XX Please insert number of this Regulation] európai parlamenti és tanácsi rendelet értelemszerűen alkalmazandó.”

* Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/[XX Please insert number of this Regulation] rendelete [Please insert date and full title of this Regulation and the OJ reference in brackets].

44. cikk

A 2013/29/EU irányelv módosítása

A 2013/29/EU irányelv a következőképpen módosul:

1.a 38. cikk (2) bekezdését el kell hagyni;

2.a 39. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdését el kell hagyni.

45. cikk