HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 331/261

ÉVES JELENTÉS A NYOLCADIK, KILENCEDIK ÉS TIZEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL (EFA) FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL

2013/C 331/02

Éves jelentés a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

Az Európai Fejlesztési Alapok egyedi jellemzői

I. fejezet: A nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap

Végrehajtás

A Bizottság éves jelentése a nyolcadik–tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzgazdálkodásáról

II. fejezet: A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapokra vonatkozóan

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Az ellenőrzés hatóköre és koncepciója

A beszámoló megbízhatósága

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI BEVEZETÉS 1. Ez az éves jelentés az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) számvevőszéki értékelését ismerteti. A vonatkozó tevékenységek és a 2012-es kiadások főbb adatait az 1. táblázat tartalmazza. 1. táblázat. Európai Fejlesztési Alapok – főbb adatok (2012) (millió EUR) Ktgv. cím Szakpolitikai terület Megnevezés 2012-es kifizetések Irányítás módja Európai Fejlesztési Alapok Nyolcadik EFA Operatív kiadások Projektek 22 Decentralizált Projektek 5 Közvetlen centralizált Projektek 2 Közvetett centralizált Projektek 0 Közös irányítás Költségvetés-támogatás 0 Közvetlen centralizált Igazgatási kiadások 0 29 Kilencedik EFA Operatív kiadások Projektek 383 Decentralizált Projektek 95 Közös irányítás Projektek 90 Közvetlen centralizált Költségvetés-támogatás 16 Közvetlen centralizált Projektek 15 Közvetett centralizált Igazgatási kiadások 0 599 Tizedik EFA Operatív kiadások Költségvetés-támogatás 824 Közvetlen centralizált Projektek 775 Közös irányítás Projektek 624 Decentralizált Projektek 299 Közvetlen centralizált Projektek 45 Közvetett centralizált Igazgatási kiadások 97 2 664 Összes operatív kiadás (Projektek) 2 355 Összes operatív kiadás (Ktgv.-támogatás) 840 Összes igazgatási kiadás 97 Összes kifizetés 3 292 – előlegek 1 738 + előlegek elszámolása 1 369 Ellenőrzött sokaság 2 923 Összes egyedi kötelezettségvállalás (37) 3 226 Összes globális kötelezettségvállalás (37) 3 163 Az Európai Fejlesztési Alapok egyedi jellemzői 2. Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési együttműködési támogatások elsősorban az EFA-n keresztül jutnak el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). A 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja jelenleg a keretet az Európai Uniónak az AKCS-országokkal, illetve a tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodás központi célja a szegénység mérséklése, majd végső soron felszámolása. 3. Az EFA-k finanszírozásukat a tagállamoktól kapják, saját pénzügyi szabályzattal rendelkeznek, és irányításukat az Európai Bizottság az Unió általános költségvetésétől elkülönülten végzi. Az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli a beruházási konstrukciós keretet, amelyre sem a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata, sem az Európai Parlament zárszámadási eljárása nem terjed ki (1) (2). 4. Az EFA-kat szinte teljes egészében a Bizottság Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósága (EuropeAid) irányítja, amely egyébként az uniós költségvetés kiadásainak széles körét kezeli (3) (4). 5. Az EFA intézkedéseinek megvalósítása projekteken és költségvetés-támogatáson (5) keresztül történik, három főbb végrehajtási mód szerint. 2012-ben a kifizetések 43 %-ára került sor központi irányítással, 30 %-ára decentralizált irányítással, 27 %-ára pedig közös irányítással (6) (lásd: 1. táblázat ). 6. Az ebben a jelentésben tárgyalt kiadások számos különböző végrehajtási módszerrel, 79 országban kerülnek teljesítésre. A szabályok és eljárások – köztük a pályázatiak és a közbeszerzésiek – gyakran igen összetettek. A Számvevőszék eredendően magasnak értékelte a kockázatot. 7. Két területen – a költségvetés-támogatás (7), illetve az ENSZ és hasonló nemzetközi szervezetek által végrehajtott többadományozós projektekhez történő uniós hozzájárulás (8) területén – az eszközök jellege és a kifizetés körülményei olyanok, hogy a tranzakciókban kevésbé jelentkeznek a számvevőszéki szabályszerűségi ellenőrzés értelmezése szerinti hibák. 8. A költségvetés-támogatás kifizetése vagy valamely állam általános költségvetésébe történik, vagy annak valamely konkrét szakpolitikához vagy célkitűzéshez rendelt költségvetésébe. A Számvevőszék azt vizsgálja, hogy a Bizottság betartotta-e az érintett partnerországnak nyújtott költségvetés-támogatási kifizetések egyedi feltételeit, és kimutatta-e, hogy az eleget tett az olyan általános támogathatósági feltételeknek, mint pl. a közpénzekkel való gazdálkodás terén történt előrelépés. 9. A Bizottság azonban meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültnek tekinti-e ezeket az általános feltételeket. A Számvevőszék szabályossági ellenőrzése nem terjedhet túl azon a ponton, amikor a támogatást kifizetik a partnerországnak. Innentől kezdve az átutalt pénzeszközök összeolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaival. A fogadó ország pénzügyi irányításának esetleges hiányosságai nem jelentkeznek hibaként a Számvevőszék szabályossági ellenőrzése során. 10. A Bizottság többadományozós projekteknek nyújtott hozzájárulása egyesül más adományozók hozzájárulásaival, így nem lehet konkrétan azonosítható kiadási tételeket rendelni hozzá. I. FEJEZET: A NYOLCADIK, KILENCEDIK ÉS TIZEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP Végrehajtás 11. Az EFA-megállapodásokat általában nagyjából ötéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, a kifizetések azonban hosszabb időre is elnyúlhatnak. 2012-ben a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA-ból történtek kifizetések. A nyolcadik EFA (1995–2000) rendelkezésére álló összeg 14 625 millió EUR, a kilencedik EFA (2000–2007) rendelkezésére álló összeg pedig 15 200 millió EUR. 12. A tizedik EFA (2008–2013) rendelkezésére összesen 22 682 millió EUR áll. Ebből az összegből 21 967 millió EUR-t az AKCS-országoknak, 285 millió EUR-t pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. Ezeknek az összegeknek része az azokba a beruházási konstrukciós keretekbe befizetett 1 500 millió EUR, illetve 30 millió EUR is, amely kereteket az EBB az AKCS-országok, illetve a tengerentúli országok és területek részére kezel. Végül 430 millió EUR arra van elkülönítve, hogy a Bizottságnál az EFA programozásával és felhasználásával kapcsolatban felmerülő költségeket fedezze. 13. 2012-ben a tagállamok összes hozzájárulása 2 600 millió EUR-t tett ki. 14. Az EFA-források 2012-es és összesített felhasználását a 2. táblázat mutatja be. Az egyedi kötelezettségvállalások 27 %-kal magasabbak voltak az eredeti célértéknél, elsősorban a „Fenntartható energia mindenkinek” nevű kezdeményezésnek megítélt, eredetileg nem tervezett 400 millió eurós uniós támogatás miatt. A kifizetések 8 %-kal múlták felül az eredetileg tervezettet, főként a kötelezettségvállalások vártnál magasabb összege miatt. A fennálló kötelezettségvállalások megmaradtak a 2011-es szinten. A Bizottság éves jelentése a Nyolcadik–tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzgazdálkodásáról 15. A tizedik EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat előírja, hogy a Bizottság évente készítsen jelentést az EFA-k pénzgazdálkodásáról (9). A Számvevőszék véleménye szerint ez a jelentés pontosan mutatja be a releváns pénzügyi információkat. 2. táblázat. Az EFA-források felhasználása 2012. december 31-én (millió EUR) A 2011-es év végi állapot Költségvetés-végrehajtás a 2012-es pénzügyi évben (nettó összegek) (43) A 2012-es év végi állapot Globális összeg Felhasználási arány (39) Nyolcadik EFA (40) Kilencedik EFA (40) Tizedik EFA Globális összeg Nyolcadik EFA Kilencedik EFA Tizedik EFA Globális összeg Felhasználási arány (39) A. FORRÁSOK ( 38 ) 48 854 –79 – 102 246 66 10 584 16 450 21 885 48 920 B. FELHASZNÁLÁS 1. Globális kötelezettségvállalások ( 41 ) 40 827 83,6 % –64 – 297 3 524 3 163 10 576 16 157 17 258 43 991 89,9 % 2. Egyedi kötelezettségvállalások ( 42 ) 34 833 71,3 % –46 – 187 3 460 3 226 10 448 15 504 12 107 38 059 77,8 % 3. Kifizetések 29 208 59,8 % 15 539 2 655 3 209 10 345 14 566 7 507 32 417 66,3 % C. Fennálló kötelezettségvállalások(B1 – B3) 11 619 23,8 % 231 1 591 9 751 11 574 23,7 % D. Rendelkezésre álló egyenleg (A – B1) 8 027 16,4 % 8 293 4 627 4 929 10,1 % Forrás: Európai Számvevőszék, a pénzügyi végrehajtásról és a pénzügyi kimutatásokról szóló, a 2012. december 31-i állapotot tükröző EFA-jelentések alapján. II. FEJEZET: A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOKRA VONATKOZÓAN A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés A beszámoló megbízhatósága A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége Bevételek Kötelezettségvállalások Kifizetések 2013. szeptember 5. Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA elnök Európai Számvevőszék 12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk Az ellenőrzés hatóköre és koncepciója 16. Az EFA-k beszámolójának megbízhatóságára vonatkozó, a megbízhatósági nyilatkozat VI. bekezdésében foglalt észrevételek a pénzügyi kimutatások (12), valamint a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentés (13) ellenőrzésén alapulnak. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegeket és a közölt adatokat, és értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, a vezetés lényegesebb becsléseit és a beszámoló általános bemutatását. 17. A számvevőszéki ellenőrzési koncepciót és módszertant a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2012-es éves jelentése 1. fejezetében az 1.1. melléklet 2. része írja le. A megbízhatósági nyilatkozat VII–X. bekezdésében foglalt, az EFA tranzakcióinak szabályszerűségével kapcsolatos észrevételek az alábbiakon alapulnak: a) az összes tagállami hozzájárulás, valamint más típusú bevételi tranzakciókból vett minta vizsgálata; b) egy 30 kötelezettségvállalásból (14) álló minta vizsgálata; c) egy olyan minta vizsgálata, amely hét uniós külképviselet, illetve a Bizottság központi részlegei által jóváhagyott 167 időközi és végső kiadási tranzakcióból (15) állt. Szükség esetén a végrehajtó szervezeteknél és a végső kedvezményezetteknél helyszíni ellenőrzésre is sor került, a pénzügyi jelentések és költségkimutatások alapját képező tranzakciók ellenőrzése végett; d) a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének értékelése az EuropeAid központjában és a külképviseleteknél, amely a következő elemekre terjedt ki: i. előzetes ellenőrzések engedélyezésre jogosult tisztviselők által, (kivitelezői szerződéseknél) külső programfelelősök által, illetve (programbecslések (16), támogatások és díjalapú szolgáltatói szerződések esetén) külső ellenőrök által. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy mi okozta az észlelt hibákat; ii. monitoring és felügyelet; többek között az EuropeAid egy tanulmányának vizsgálata, amely – részben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) (17) munkájára támaszkodva – a 2012-es fennmaradó hibaarányt vizsgálta; iii. belső ellenőrzés; e) az EuropeAid főigazgatója éves tevékenységi jelentésének értékelése. 18. Amint azt a 4. bekezdésben említettük, az általános költségvetésből és az EFA-kból finanszírozott külső támogatási eszközöket legnagyobbrészt az EuropeAid kezeli. A Számvevőszék azon észrevételei, melyek a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességével, valamint a főigazgató 2012-es éves tevékenységi jelentésének és nyilatkozatának megbízhatóságával kapcsolatosak, az EuropeAid teljes felelősségi területére érvényesek. A beszámoló megbízhatósága 19. A kedvezményezetteknek nyújtott, 250 000 EUR-t meghaladó előfinanszírozási kifizetésekkel kapcsolatos bevételi kamat az eredménykimutatásban elszámolásra kerül. Annak érdekében, hogy az ennél nagyobb (vagyis 750 000 EUR-t meghaladó) előfinanszírozási kifizetések kamatait megtéríttesse, a Bizottságnak évente visszafizetési felszólításokat kell kibocsátania (18). Ilyen visszafizetés azokban csak ritkán történik meg. Ezenkívül az előfinanszírozási kifizetésekhez kapcsolódó kamatot néha levonják a felmerülő költségek visszatérítési igényéből: ezt a kamatot nem ismerik el bevételként a pénzügyi kimutatásokban. 19. A Bizottság elismeri, hogy a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek az éves zárás előtti feljegyzésben való figyelmeztetése ellenére a 750 000 EUR-t meghaladó előfinanszírozási kifizetések kamatainak megtéríttetésére nem mindig kerül sor évente. A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság azonban kiemeli, hogy az előfinanszírozásért járó kamatot mindig figyelembe veszik a szerződések zárását megelőző pénzügyi elszámolásnál. A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság 2013-ban külön intézkedést tesz az ügyben: — feljegyzésben emlékezteti az engedélyezésre jogosult tisztviselőket a költségvetési rendelet vonatkozó szabályaira, — részletesen felülvizsgálja a 2012 végén 750 000 EUR-t meghaladó összegű lezáratlan előfinanszírozással rendelkező szerződéseket. A 250 000 EUR-t meghaladó, de 750 000 EUR-nál kisebb összegű előfinanszírozási kifizetések esetében a CRIS (Közös Relex Információs Rendszer) EFA-ra vonatkozó helyi rendszerében jelenleg csak a visszafizetési felszólítások összegét lehet könyvelni az eredeti kiadási sorra, vagyis a kamatokat nem lehet megjeleníteni. A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság a kamatok megjeleníthetősége érdekében a CRIS rendszer fejlesztését tervezi, e funkció legkorábban 2013 októberében lesz elérhető. 20. A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék gyakran talált nem helyesen rögzített tranzakciókat (19). Egy 2012-es EuropeAid-tanulmány megállapítása szerint is a tranzakciók nem megfelelő rögzítése a közös RELEX Információs Rendszerben (CRIS) gyakori volt. Noha a számvevőszéki ellenőrzés nem talált lényeges hibát a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatban, ezek a hibák mégis továbbra is aggodalomra adnak okot, mert befolyásolják az éves beszámoló elkészítéséhez felhasznált adatok pontosságát, különösen az egyes pénzügyi évek végén történő elkülönítést illetően (20). 20. Amint a Számvevőszék is megemlítette, a Bizottság 2012-ben jelentős erőfeszítéseket tett, ami nagymértékben javította az adatok minőségét. A Bizottság hangsúlyozza, hogy folytatni kívánja ilyen irányú erőfeszítéseit. A 2012-ben elvégzett terjedelmes tanulmány után kidolgoztunk egy cselekvési tervet, amelynek véglegesítése folyamatban van (az elfogadás tervezett időpontja 2013. július közepe volt); a terv több elemét már megvizsgáltuk és/vagy végrehajtottuk. A Bizottság a cselekvési terv mellett több más vonalon is az adatminőség javításán dolgozik; ide tartozik többek között: a) a CRIS fejlesztése a felhasználók által elkövetett hibák számának csökkentése végett (például a főterv 4.0. intézkedése – a CRIS felhasználói felületének tökéletesítése, a CRIS dokumentációjának a felülvizsgálata és egy adatszótár elkészítése); b) a CRIS adatainak a központ általi folyamatos monitorozása – automatikus ellenőrzések útján –, a számvitel minőségét vizsgáló célzott tesztek, továbbá kockázatelemzést követően konkrét jogcímek kapcsán vizsgálatok indítása; c) a felhasználóknak a CRIS tudásbázisán keresztül nyújtott tájékoztatás javítása és speciális képzések; d) a jó minőségű és hiánytalan adatok fontosságára való figyelemfelhívás érdekében célzottabb fő teljesítménymutatók kidolgozása. A tranzakciók szabályszerűsége 21. A tranzakciótesztek eredményeit az 1. melléklet foglalja össze. Bevételek 22. A Számvevőszék ellenőrzése a bevételi tranzakciók kapcsán lényeges hibát nem talált. Kötelezettségvállalások 23. A Számvevőszék ellenőrzése a kötelezettségvállalások kapcsán lényeges hibát nem talált. Kiadási tranzakciók 24. A Számvevőszék által ellenőrzött 167 tranzakció közül 44 (26 %) tartalmazott hibát. A Számvevőszék becslése szerinti legvalószínűbb hibaarány 3,0 % (21). Projektek 25. A mintában szereplő 127 kiadási tranzakció közül 41-nél (32 %) fordult elő hiba, ebből 28 (68 %) volt számszerűsíthető hiba. A számszerűsíthető hibák által érintett 28 tranzakcióból 20 végső kifizetés volt, amelyet a Bizottság már ellenőrzött. 26. Más támogatási formáknál gyakrabban derült fény hibákra a programbecslésekkel, támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokkal kapcsolatos hozzájárulások tranzakcióiban: a 71 ilyen típusú tesztelt tranzakcióból 31 (44 %) volt hibák által érintett. 27. Az érintett projektekhez kapcsolódó tranzakcióknál feltárt számszerűsíthető hibák főbb típusai (lásd: 1. háttérmagyarázat): a) támogathatósági hiba: a szerződésben nem szereplő tevékenységekhez kapcsolódó kiadások (12 tranzakció), a közbeszerzési eljárások megszegése a kedvezményezett által (4 tranzakció), a megvalósítási időszakon kívül felmerülő (2 tranzakció) vagy a megszabott költségvetést túllépő (2 tranzakció) kiadások; b) megalapozottsági hiba: a kiadásokat igazoló számlák vagy más bizonylatok hiánya (2 tranzakció), elmaradt szolgáltatás, illetve el nem végzett munkálatok (2 tranzakció), valamint a kedvezményezettnél fel nem merült kiadás (1 tranzakció); c) pontosság: a bejelentett kiadások helytelen kiszámítása (3 tranzakció). El nem végzett munkálatok A Számvevőszék megvizsgált egy szenegáli útkarbantartási szerződéssel kapcsolatos, 464 640 EUR-s időközi kifizetést. Egy töltés alsó részének megerősítésére vonatkozó munka esetében a vállalkozó kiállította a számlát, a felügyelő ezt leigazolta, majd a Bizottság teljesítette a kifizetést, noha a munkálatokra valójában nem került sor. Ennek nyomán a Bizottság átfogó műszaki ellenőrzésnek vetette alá a szerződést. El nem végzett munkálatok A 2013. áprilisi műszaki ellenőrzési jelentés szerint összesen 39 095 EUR-t (a szerződés összértékének 0,94 %-át) számítottak fel olyan útpadka-felújítási munkálatokért, amelyek nem valósultak meg. Az építési vállalkozó időközben befejezte és kiszámlázta e munkálatokat. A decentralizált ajánlatkérő a záróelszámolás alkalmával fogja eldönteni, hogy küld-e visszafizetési felszólítást és kér-e kötbért az építési vállalkozótól és a beruházást felügyelő szolgáltatótól. A szerződés értéke túlment a megengedett határértéken A Számvevőszék megvizsgálta egy 305 738 EUR-s előlegkifizetés elszámolását, amely kifizetésre a Kongói Demokratikus Köztársaságban futó egészségügyi ágazati támogatási program keretében került sor. Két szerződés értékét az eredeti szerződés teljesítéséhez szükséges további munkálatok kapcsán 58, illetve 68 %-kal megnövelték. A nemzeti kormányzati szerv projektirányító részlege nem tudott arról, hogy az ilyen kiegészítő munkálatokra az eredeti szerződés 50 %-ának megfelelő határérték érvényes. A szerződés értéke túlment a megengedett határértéken Az esetleges egyéb nem támogatható összegek azonosítása érdekében kiegészítő ellenőrzést folytatunk. Az Unió küldöttsége emlékeztette az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselőket az alkalmazandó szabályokra. Az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő körlevelet küldött ki, amelynek tartalmát előzetesen egyeztette az Unió küldöttségével. 28. A leggyakrabban előforduló nem számszerűsíthető hibák elégtelen bizonylatokhoz (5 tranzakció) és a közbeszerzési eljárások hiányosságaihoz (5 tranzakció) köthetők. Költségvetés-támogatás 29. A 40 tesztelt költségvetés-támogatási tranzakció közül háromnál (8 %) fordult elő hiba, ebből kettő (67 %) volt számszerűsíthető. 29. A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék egy számszerűsíthető hibára vonatkozó elemzésével. 30. A költségvetés-támogatási tranzakciók tekintetében a Számvevőszék által feltárt számszerűsíthető hibák egyrészt az annak meghatározására szolgáló pontozási módszer helytelen alkalmazásával függtek össze, hogy a kedvezményezettek teljesítették-e a teljesítményalapú kifizetések feltételeit, másrészt azzal, hogy egyes kifizetési feltételek betartásának értékelésére nem került sor (2 tranzakció) (lásd: 2. háttérmagyarázat). A Számvevőszék nem számszerűsíthető hibákat is megállapított: a Bizottság nem bizonyította megfelelően, hogy a kedvezményezettek betartották a költségvetés-támogatási kifizetések általános jogosultsági feltételeit (22). A Bizottság nem vetette össze a vizsgált időszakra kitűzött célokkal a kedvezményezett országokban az adott szakpolitikák vagy a közpénzkezelési reform végrehajtása terén elért eredményeket (2 tranzakció). 30. A költségvetés-támogatás a Bizottság és a partnerországok közötti tartós bizalmi viszonyon alapuló szakpolitikai eszköz. A kifizetések elindításakor a Bizottság figyelembe veszi az egyedi mutatók és feltételek tekintetében elért előrehaladást. A Bizottság felhívja a figyelmet a nem számszerűsíthető hibák számának az elmúlt években bekövetkezett jelentős csökkenésére. A Bizottság úgy véli, hogy a partnerország kormányával kialakított mutatószámok betartására vonatkozó megállapodást nem célszerű túl szigorúan értékelni. Jóllehet, a teljesítményhez kötött kifizetési feltételek fontos szerepet játszanak abban, hogy a partnerországot az alapvető politikai célkitűzések teljesítésére ösztönözzék, a Bizottság szerint a mutatószámok értékelésekor figyelembe kell venni egyrészt a vizsgált célkitűzést, másrészt a partnerország fejlesztési környezetét. Konkrét kifizetési feltétel meghatározásának hiánya A Számvevőszék megvizsgált egy 600 000 EUR-s kifizetést a Vanuatu 2007–2010 közötti gazdasági reformprogramjához nyújtott támogatáshoz kapcsolódóan, amely magában foglalt egy teljesítménytől függően változó összegű 200 000 EUR-s részletet. A finanszírozási megállapodás szerint a Bizottságnak kellett kiválasztania az éves fejlesztési jelentésben szereplő, a közpénzkezelésre vonatkozó teljesítménymutatókat, de ezt nem tette meg. A Bizottság úgy ítélte meg, a változó összegű részlet kifizetéséhez elegendő, ha annak értékelésére támaszkodik, történt-e Vanuatun általános előrelépés a közpénzkezelési reform terén (ami általános támogathatósági feltétel volt). Ez ellentétben állt a finanszírozási megállapodással, amely előírja, hogy a Bizottság csak akkor eszközöl kifizetést, ha mind az általános, mind a konkrét feltételek teljesülnek. Egy konkrét feltétel helytelen alkalmazása A közpénzkezelés kapcsán a finanszírozási megállapodásban szereplő – a bizottsági határozatnak megfelelően rögzített – általános és konkrét feltételek lényegében azonosak és a közpénzkezelési reform általános előrehaladásához kötődnek. A Bizottság 2010-ig bezárólag pozitívan értékelte Vanuatu általános előrehaladását a közpénzkezelési reform terén. A kormány éves fejlesztési jelentésében szereplő közpénzkezelési mutatók megerősítik e kedvező tendenciát. A pozitív trend fennállását a küldöttség is megerősítette, és a politikailag kényes 2011. évben is fenn tudták tartani a 2008. évi közpénzkezelési reformstratégiának megfelelő reform-erőfeszítéseket. A rendszerek eredményessége 31. A felügyeleti és kontrollrendszerek számvevőszéki vizsgálatának eredményeit a 2. melléklet foglalja össze. Előzetes ellenőrzések 32. Tekintve a nagy kockázatú környezetet (lásd: 6. bekezdés), az EuropeAid a szabálytalan kifizetések megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében leginkább a Bizottság személyzete, külső felügyelők vagy külső ellenőrök által a projektkifizetéseket megelőzően végzett előzetes ellenőrzésekre hagyatkozik. A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék által talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan kiadási végelszámolásokban talált hibákat is, amelyeknél korábban történt külső ellenőrzés és költségvizsgálat) azt mutatja, hogy ezeket az előzetes ellenőrzéseket hiányosságok jellemzik. Egy 2012-es EuropeAid-tanulmány megállapítása szerint is a 2011-ben kapott ellenőrzési jelentések jelentős része (egyharmada) nem volt megfelelő minőségű. 32. A Bizottság a legnagyobb súlyt helyezi az ellenőrzések színvonalára és folyamatosan fejleszti eszközeit annak érdekében, hogy segítse a bizottsági ellenőrzési vezetőket az ellenőrzési jelentések színvonalának értékelésében. 33. A Számvevőszék által felkeresett két uniós külképviselet nem hasznosította megfelelően az ellenőrzési jelentések javaslatait. Az éves tevékenységi jelentés elismeri: az egyik fő hibaforrás az, hogy a nem támogatható összegek visszafizettetésére nem kerül sor, illetve hogy az ellenőrzési jelentések és a kiadások ellenőrzésével kapcsolatos jelentések nem indokolják meg a visszafizettetés elmaradását (23). 33. A 38. bekezdésre adott bizottsági válaszban szereplő munkaterv részeként a CRIS ellenőrzési moduljában létre fogunk hozni egy speciális eszközt, amely lehetővé teszi majd, hogy a Bizottság megfelelően nyomon követhesse az ellenőrzési jelentéseket. 34. A számvevőszéki ellenőrzés megállapítása szerint a késedelmes elszámolás és szerződéslezárás befolyásolja az előzetes ellenőrzések minőségét, és jelentősen növeli az ellenőrzési nyomvonal megszakadásának és az alátámasztó dokumentumok hiányának kockázatát (24). A Számvevőszék mind az EFA, mind az Unió költségvetési tranzakciói között talált olyan régi szerződéseket, amelyek kapcsolódó kiadásainak elszámolására késve került sor. Ebből következően az ezekhez tartozó egyedi pénzügyi kötelezettségvállalások vagy még továbbra is fennállnak, vagy jóval a szerződés végrehajtási időszakának lejárta után zárták le őket. 34. A Bizottság 2012-ben egy külső tanulmánnyal összefüggésben bevezetett egy olyan eljárást, amely felülvizsgálja a több mint 18 hónapja inaktív szerződéseket. A szolgálatoknak meg kell adniuk a szerződések lezáratlanságának okát és be kell számolniuk az azok lehető leghamarabbi lezárását biztosító terveikről. Ennek eredményeként az EFA év végén lezáratlan szerződéseinek száma 1 038-cal csökkent (a 2011 végi 7 470-ről 2012 végén 6 432-re). A tendencia fenntartása céljából 2013 áprilisában hasonló kezdeményezést indítottunk. Monitoring és felügyelet A vezetői információs rendszer 35. Amint azt korábbi éves jelentéseinkben is jeleztük (25), az EuropeAid vezetői információs rendszerében hiányosságok vannak a külső ellenőrzések, a kiadás-ellenőrzés és a monitoringlátogatások eredményeivel és nyomon követésével kapcsolatban. Ez megnehezíti a főigazgató számára, hogy biztosítsa a szervezeti egységek, illetve az uniós külképviseletek vezetőinek elszámoltathatóságát az azonosított rendszerhiányosságok és hibák időben történő nyomon követését és kiigazítását illetően. 35. A külső támogatás vezetői információs rendszerének (CRIS) ellenőrzési modulja a külső ellenőrzések tervezésére és eredményeinek rögzítésére lett tervezve, nem pedig a Bizottság által végrehajtott ellenőrzések nyomon követésére. A Bizottság azonban középtávon – amennyiben a források lehetővé teszik – egy ilyen feladat ellátására képes alkalmazás kidolgozását tervezi. A Bizottság munkatervi eszközt hozott létre az ellenőrző látogatások tervezésére. Ezenkívül 2014 elejére előirányozta a monitoring és a jelentéstétel reformját. Monitoringlátogatások 36. A Számvevőszék által felkeresett mind a hét uniós külképviseletnek jó áttekintése volt a projektek operatív megvalósítását illetően, elsősorban a monitoringlátogatásoknak köszönhetően. A hét uniós külképviselet közül azonban csak az egyik választotta ki és tervezte meg ezeket a látogatásokat kockázatértékelés alapján. Az EuropeAid jelenleg fejleszt ki egy olyan eszközt, amelynek révén az uniós külképviseletek majd jobban meg tudják szűrni projektállományukat, hogy elsősorban azokat a projekteket keressék fel, amelyeknél a kockázatértékelés alapján erre különösen nagy szükség van. A Számvevőszék hét uniós külképviselet közül kettőnél hiányosságokat talált arra nézve is, ahogyan ezek nyomon követik a projektek végrehajtását és a látogatások eredményeit feldolgozzák. 36. Az Unió küldöttsége az egyik esetben nyomon követte a monitoringjelentés fő megállapítását. A közúti beruházás végrehajtásának problémái főként a biztonsági helyzettel magyarázhatók, amint azt az ellenőrző látogatásról szóló jelentés is bemutatta. A másik esetben a küldöttség intézkedett a projektvégrehajtás második szakaszának szorosabb ellenőrzéséről. A 2012-es fennmaradó hibaarány vizsgálata 37. A Számvevőszék korábbi ajánlásának (26) megfelelően az EuropeAid először végzett vizsgálatot a fennmaradó hibaarányra nézve, vagyis annak felmérésére, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére mennyi hiba marad feltáratlan. A vizsgálat részeként megvizsgáltak egy a lezárt szerződésekből vett reprezentatív tranzakciómintát annak megállapítására, hogy a kiadásokat valóban a tervezett célokra fordították-e, azok összhangban voltak-e a vonatkozó szabályokkal, és helyesen számították-e ki őket. A talált hibák alapján megbecsülték a lezárt szerződések sokaságát jellemző legvalószínűbb hibaarányt. 38. A 2012-es fennmaradó hibaarány vizsgálatának eredményeit az éves tevékenységi jelentés mutatja be (27). A vizsgálat becslése szerint a fennmaradó hibaarány 3,63 %, vagyis átlépi az EuropeAid főigazgatója által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöböt. A vizsgálatban feltárt főbb hibatípusok a következők: a) hibák a nemzetközi szervezetekkel zajló tranzakciókban (a fennmaradó hibaarány 38,0 %-a); b) egyes összegek vissza nem térítése (illetve a visszafizetés elmaradásának indokolatlansága a nemzetközi szervezetekkel nem kapcsolatos esetekben), amikor pedig az ellenőrzési jelentések és az ellenőrző látogatásokat követő jelentések szerint visszafizetés lett volna szükséges (a fennmaradó hibaarány 26,7 %-a); c) nemzetközi szervezettől különböző kedvezményezettek által közvetetten kezelt forrásokkal kapcsolatos hibák (a fennmaradó hibaarány 20,1 %-a); d) a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos dokumentáció hiánya (a fennmaradó hibaarány 15,2 %-a). 38. A Bizottság eljárásrendjének megfelelően cselekvési tervet hoztunk létre a belső kontrollrendszer továbbfejlesztésére. A terv többek között figyelemfelhívó intézkedéseket, képzéseket és iránymutatásokat, a küldöttségek fokozott elszámoltathatóságát, a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés fokozását és a kontrollrendszer áramvonalasítását irányozza elő. 39. A fennmaradó hibaaránnyal kapcsolatban alkalmazott módszerek összességükben megfelelően voltak kialakítva, és a vizsgálat érdekes és potenciálisan hasznos eredményekkel szolgál. A módszereket azonban több szempontból még tovább lehetne finomítani, a következőkkel kapcsolatban: 39. A 2012-es fennmaradó hibaarány vizsgálatának eredményei közvetlenül megjelentek a 2012. évi éves tevékenységi jelentéssel összefüggő megbízhatósági eljárásban, vagyis valójában igen hasznosak voltak a Bizottság számára. A 2012-es fennmaradó hibaarány vizsgálata az első ilyen jellegű vizsgálat volt, a belőle levont tanulságok lehetővé teszik a módszertan finomítását. a) a korábbi ellenőrzési, illetve ellenőrző látogatásokat követő jelentésekre támaszkodás mértéke; a) A Bizottság megvizsgálja a kérdést a vizsgálatot végző vállalkozóval. b) az egyedi tranzakciók hibaarányának kiszámítási módszere; b) A Bizottság megvizsgálja a kérdést a vizsgálatot végző vállalkozóval. c) az olyan tranzakciók kezelése, ahol nem volt könnyen elérhető dokumentáció. c) A becslések elvégzésekor teendő lépéseket a fennmaradó hibaarányra vonatkozó átdolgozott útmutató részletezi, amelyet a 2013-as fennmaradó hibaarány vizsgálatakor már alkalmazni fogunk. Belső ellenőrzés 40. 2011-es éves jelentésében (28) a Számvevőszék jelezte, hogy a Bizottság 2011-ben végrehajtott átszervezése nagy hatással volt a belső ellenőrzési részleg (IAC) (29) tevékenységére. A Számvevőszék 2011-es éves jelentésére adott válaszában a Bizottság elkötelezte magát arra, hogy értékeli az IAC kapacitását, és szükség esetén fontolóra veszi annak növelését (30). Erre nem került sor. 2012-ben sem történt javulás: az IAC éves munkatervének végrehajtását ismét jelentősen és hátrányosan befolyásolták a hiányosságok (31). 40. 2013 óta, miután több intézkedést hoztunk e tekintetben, javult a belső ellenőrzési részleg. Az éves tevékenységi jelentés áttekintése 41. Megbízhatósági nyilatkozatában a főigazgató fenntartással él a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét illetően, mivel a kockázatosnak minősülő összeg (259,5 millió EUR) magasabb a kifizetések 2 %-ánál, vagyis a tárgyidőszakra nézve engedélyezett értéknél. 42. A főigazgató azonban azt is kijelenti, hogy „az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét” (32). Az éves tevékenységi jelentés leszögezi továbbá, hogy a fennmaradó hibaarány 3,63 %-ra becsült értéke a „kockázatosnak minősülő maximális összeget” (33) jelenti, ami „nem kérdőjelezi meg a kontrollrendszer egészét”, valamint, hogy „a hibák túlnyomórészt kis számú, elsősorban a kontrollok működtetésével kapcsolatos hiányossággal hozhatók kapcsolatba, amit a DG DEVCO később, 2013 folyamán meg tud és meg is fog oldani” (34). 43. A Számvevőszék megítélése szerint ez a fennmaradó hibaarány vizsgálatának félrevezető bemutatása: 43. a) a fennmaradó hibaarány nem egy „maximális összeg”, hanem a legjobb (vagy legvalószínűbb) becslés. A tényleges hibaarány nagyobb is lehet; a) A Bizottság egyetért azzal, hogy a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság 2012. évi éves tevékenységi jelentésében szereplő kockáztatott összeg „legvalószínűbb becslés”, hiszen ez felel meg a 2012. évi éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó állandó utasításnak. A hiba tényleges szintje lehet magasabb, de akár alacsonyabb is. b) a fennmaradó hibaarány nem a „kockázatosnak minősülő” összegre, hanem azokra a hibákra vonatkozó becslés, amelyek az irányítási ciklus végén felderítetlenek és kiigazítatlanok, s ekként véglegesek maradnak (35); b) Az éves tevékenységi jelentésben szereplő kockáztatott összeg fogalma teljesen megfelel az éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó bizottsági állandó utasításnak. Az iránymutatás szerint a kockáztatott összeg a hibából eredő pénzügyi hatás, vagyis a naptári évben felmerülő tényleges költségvetési kitettség. A Bizottság egyetért azzal, hogy a fennmaradó hibaarány vizsgálatának eredményei nem a kockáztatott összeg becslését adják. c) a felügyeleti és kontrollrendszerek akkor nem eredményesek, ha nem észlelik és nem igazítják ki a lényeges hibákat; c) A legtöbb hiba néhány, főként az ellenőrzések végrehajtásából eredő hiányossághoz kötődik. A kontrollrendszer ezért eredményesnek tűnik, és nem igényel módosítást. d) az éves tevékenységi jelentés ismerteti az EuropeAid kiadásaiban előforduló főbb hibatípusokat (36), de a visszafizettetési folyamat hiányosságainak kivételével nem elemzi, hogy mi okozta a hibákat, és hogy az EuropeAid felügyeleti és kontrollrendszerének mely elemei nem működnek megfelelően. d) A Bizottság a következő éves tevékenységi jelentés elkészítésekor el fogja végezni az állandó utasításban szereplő elemzést. A 38. bekezdésben említett cselekvési terv a kontrollrendszer és a Számvevőszék által azonosított összes típusú hibára vonatkozik. A cselekvési terv elkészítését megelőzően alaposan megvizsgáltuk e hibák eredetét. A terv meghatározza az azonosított hibák megszüntetésének módját is. Az elvégzett vizsgálatok megállapították, hogy a kontrollrendszer önmagában eredményes, a hibák elsősorban végrehajtási problémák miatt merülnek fel. 44. 2012-ben az IAS korlátozott ellenőrzésnek vetette alá az EuropeAid éves tevékenységi jelentésének folyamatát. Megállapította, hogy az éves tevékenységi jelentés nem nyújt elégséges információt arra nézve, hogy a főigazgatóság hogyan szerzett többéves jelleggel ésszerű bizonyosságot a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ez a megállapítás egybecseng a Számvevőszék megállapításaival. Következtetések és ajánlások Következtetések 45. Elvégzett ellenőrzése alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy az EFA-k 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven tükrözi az EFA-k 2012. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét, az EFA pénzügyi szabályzatának előírásaival és a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban. 46. Elvégzett ellenőrzése alapján a Számvevőszék a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozóan megállapítja: a) az EFA-k bevételei mentesek voltak a lényeges hibáktól; b) az EFA-k kötelezettségvállalásai mentesek voltak a lényeges hibáktól; c) az EFA-k kiadási tranzakcióiban lényeges hibák merültek fel (lásd: 24–30. bekezdés). 47. Elvégzett ellenőrzése alapján a Számvevőszék megállapította, hogy az EuropeAid vizsgált felügyeleti és kontrollrendszerei részben eredményesek voltak (lásd: 18. és 31–44. bekezdés). 47. A Bizottság egyetért azzal, hogy jóllehet a kontrollrendszer nagyjából következetes és eredményes, az ellenőrzési mechanizmusok végrehajtásán még van mit javítani. Ajánlások 48. A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a 3. melléklet mutatja be. 2009-es és 2010-es éves jelentésében a Számvevőszék 16 ajánlást tett. Az EuropeAid öt ajánlást valósított meg maradéktalanul, míg három a legtöbb tekintetben, nyolc másik pedig néhány tekintetben valósult meg. 49. A csak néhány szempontból megvalósult ajánlásokat illetően az EuropeAid lépéseket tesz, de az ajánlások megfelelő megvalósításához több idő szükséges: a) az EuropeAid tagja annak a Költségvetési Főigazgatóság vezette munkacsoportnak, amely költséghatékonysági szempontból vizsgálja az EuropeAid kontrollrendszerének felépítését; b) az EuropeAid eszközöket és útmutatást dolgoz ki az uniós külképviseletek számára, hogy jobban tudják rangsorolni a projekteknél teendő monitoringlátogatásaikat és jobban tudják értékelni az ellenőrzési jelentések minőségét; c) az EuropeAid a CRIS információs rendszerének ellenőrzési modulján belül új funkciókat fejleszt ki az ellenőrzési jelentések nyomon követésének javítása érdekében. 50. Nem történt megfelelő előrelépés a CRIS információs rendszer adatminőségének terén. Az EuropeAid igyekezett felhívni az uniós külképviseletek figyelmét erre a kérdésre, de a CRIS-adatok továbbra is aggályosak (lásd 20. bekezdés). 50. A Bizottság létrehozott egy adatminőségi főtervet, amely számos cselekvési tervet tartalmaz, például a személyzet képzésére vagy a küldöttségek felé való kommunikációra irányulót. Ezek biztosítani fogják, hogy a bizottsági személyzet képzettebben, a bevált gyakorlat és az iránymutatások tudatosabb alkalmazásával járjon el az adatok CRIS rendszerbe való bevitelekor. A beviteli hibák csökkentése érdekében elindítottunk egy, a CRIS felhasználói felületének javítását célzó nagyméretű projektet is. 51. Az említett áttekintés, valamint a 2012. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja az EuropeAidnek: — 1. ajánlás: vizsgálja felül a fennmaradó hibaarányra vonatkozó módszereit; A Bizottság egyetért azzal, hogy az első tapasztalatok felhasználásával finomítani kell a fennmaradó hibaarány vizsgálatának módszertanát. A Bizottság már intézkedett e tekintetben. A 2013-as fennmaradó hibaarány vizsgálatának kezdetén a vizsgálatot végző vállalkozót felkértük, hogy dolgozza át a módszertant és készítsen olyan felhasználói kézikönyvet, amely figyelembe veszi a fennmaradó hibaarány első, 2012-es vizsgálatának tapasztalatait. A 2013-as fennmaradó hibaarány vizsgálatakor a finomított módszertant fogjuk alkalmazni. — 2. ajánlás: az éves tevékenységi jelentésben számoljon be pontosan a fennmaradó hibaarányra vonatkozó vizsgálat eredményeiről; A 2012. évi éves tevékenységi jelentés már tartalmazta a fennmaradó hibaarány vizsgálatára vonatkozó, lehető legrészletesebb leírást, amely a vonatkozó utasításokkal összhangban készült. A Bizottság egyetért azzal, hogy a 2013. évi éves tevékenységi jelentésben egyértelmű különbséget kell tenni a fennmaradó hibaarány vizsgálatának eredményei és a megbízhatósági folyamat során való felhasználásuk között. — 3. ajánlás: biztosítsa a kiadások időben történő elszámolását; A Bizottság elfogadja az ajánlást és nemrégiben már intézkedett a kiadások késedelem nélküli elszámolásáról. — 4. ajánlás: segítse elő a végrehajtó partnerek és kedvezményezettek jobb ügyiratkezelését; A Bizottság egyetért az ajánlással. — 5. ajánlás: tegyen eredményes intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon a külső ellenőrök által végzett kiadásellenőrzés minősége; A Bizottság elfogadja az ajánlást és a 38. bekezdésben említett cselekvési terv keretében előirányozta, hogy 2013-ban megvizsgálja az ellenőrzések és a vizsgálatok minőségének és eredményességének javítására. Ezt főként a kedvezményezettek által megbízott helyi könyvvizsgáló cégek ellenőrzései és vizsgálatai tekintetében végezzük el. — 6. ajánlás: biztosítsa, hogy teljesüljenek a költségvetés-támogatási kifizetések konkrét feltételei; A Bizottság továbbra is biztosítani fogja a költségvetés-támogatási kifizetések konkrét feltételeinek helyes alkalmazását. A Számvevőszék konkrét ellenőrzési megállapításainak vizsgálatára költségvetés-támogatással foglalkozó munkacsoportot hoztunk létre. — 7. ajánlás: biztosítsa, hogy évente bocsássanak ki a 750 000 EUR-t meghaladó előfinanszírozási kamattal kapcsolatos visszafizetési felszólításokat. A Bizottság elfogadja az ajánlást és emlékeztetni fogja a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőket a 750 000 EUR-t meghaladó összegű előfinanszírozás kamatainak éves beszedésére vonatkozó szabályokra. Emellett a figyelemfelhívás céljából és a költségvetési rendelet betartása érdekében teljes körűen meg fogjuk vizsgálni az ilyen előfinanszírozások után kapott esetleges kamatokat.

(1) Lásd: a tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatáról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 118., 125. és 134. cikke (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), valamint a Számvevőszéknek az e rendeletre irányuló javaslatról szóló 9/2007. sz. véleménye (HL C 23., 2008.1.28., 3. o.).

(2) Ezen műveletek számvevőszéki ellenőrzését az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék között 2012-ben kötött háromoldalú megállapodás szabályozza (a 215/2008/EK rendelet 134. cikke).

(3) Az EFA-k kiadásainak 1,2 %-át a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (DG ECHO) kezeli.

(4) Lásd: a Számvevőszék 2012-es éves jelentése az uniós költségvetés végrehajtásáról, 7. fejezet, „Külkapcsolatok, támogatás és bővítés”.

(5) Költségvetés-támogatás keretében a Bizottság pénzeszközöket utal a partnerország államkincstárába, hogy kiegészítő költségvetési forrásokat nyújtva támogassa a nemzeti fejlesztési stratégiát.

(6) Központi irányítás esetén a segélynyújtás vagy közvetlenül a Bizottság (központi részlegei vagy külképviseletei), vagy közvetetten nemzeti szervek (uniós tagállamok fejlesztési ügynökségei) útján történik. Decentralizált irányítás esetén a feladatok elvégzésével egy harmadik országot bíznak meg. Közös irányítás esetén a feladatok elvégzésével egy nemzetközi szervezetet bíznak meg.

(7) Bruttó kifizetések becsült összege 2012-ben: 840 millió EUR.

(8) Bruttó kifizetések becsült összege 2012-ben: 632 millió EUR.

(9) A 215/2008/EK rendelet 118., 124. és 156. cikke.

(10) A tizedik EFA-ról szóló pénzügyi szabályzat 2., 3., 4. cikke, 125. cikkének (4) bekezdése és 134. cikke értelmében ez a megbízhatósági nyilatkozat nem vonatkozik az EFA forrásainak azon részére, amelyet az EBB kezel, illetve amelyért az EBB viseli a felelősséget.

(11) Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége és a Nemzetközi Számviteli Standard Testület által kiadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

(12) Lásd: a 215/2008/EK rendelet 122. cikke: a pénzügyi kimutatások tartalmazzák a mérleget, a gazdasági eredménykimutatást, a pénzforgalmi kimutatást, a nettó eszközállomány változásairól szóló kimutatást és az EFA-ba befizetendő összegek táblázatát.

(13) Lásd: a 215/2008/EK rendelet 123. cikke: a pénzügyi végrehajtásra vonatkozó jelentésekben szerepelnek az előirányzatokat, a kötelezettségvállalásokat és a kifizetéseket tartalmazó táblázatok.

(14) Globális pénzügyi kötelezettségvállalások és a megfelelő jogi kötelezettségvállalások (finanszírozási megállapodások) a finanszírozásról rendelkező határozat bizottsági elfogadását követően.

(15) EuropeAid: 126 projekt és 40 költségvetés-támogatási kifizetés; DG ECHO: 1 kifizetés egy humanitárius segélyezési projekt keretében.

(16) Programbecslést általában évente készítenek, egy munkaprogram és a végrehajtásához szükséges források meghatározása céljából. A programbecslést az érintett intézmény vagy kedvezményezett készíti, de a partnerország képviselőjének és a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

(17) Az IAS a Bizottság egyik főigazgatósága. Vezetője a Bizottság belső ellenőre, és az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottságnak tartozik beszámolással. Az IAS feladata, hogy független bizonyosságot nyújtson a belsőkontroll-rendszerek eredményességére nézve és hogy véleményekkel, tanácsadással és ajánlásokkal segítse a Bizottságot.

(18) A tizedik EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 8. cikkének (3) bekezdése.

(19) Pl. a szerződés típusa, a szerződés induló és záró napja, az irányítás módja.

(20) A pénzügyi évek elkülönítése azt kívánja biztosítani, hogy az összes bevétel és az összes kiadás teljesen és pontosan a megfelelő számviteli időszakban legyen rögzítve.

(21) A Számvevőszék reprezentatív minta alapján becsüli meg a hibaarányt. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. A Számvevőszék szerint a sokaságban a hibaarány 95 %-os konfidenciaszint mellett 1,5 % és 4,5 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(22) A Számvevőszék rendszerhiányosságokra is felhívja a figyelmet. A finanszírozási megállapodások esetenként szigorú és irreális számszerű feltételeket támasztanak a kifizetéshez. Például egy oltási kampányra vonatkozóan 100 %-os lefedettséget határoztak meg kifizetési feltételként. Ilyen lefedettséget egyetlen harmadik világbeli ország sem tud felmutatni.

(23) 71. oldal.

(24) 8 ilyen eset közül 5-ben a Számvevőszék talált számszerűsíthető hibát.

(25) A Számvevőszék 2010-es éves jelentésének 42. bekezdése és 2011-es éves jelentésének 43. bekezdése.

(26) A 2009-es éves jelentés 54. bekezdésének a) albekezdése, a 2010-es éves jelentés 62. bekezdésének a) albekezdése, illetve a 2011-es éves jelentés 58. bekezdésének a) albekezdése.

(27) 54–56. oldal.

(28) A Számvevőszék 2011-es éves jelentésének 50. bekezdése.

(29) Az IAC a Bizottság egyik főigazgatóságának részlege. Irányításáért egy csoportvezető felel, aki közvetlenül a főigazgatónak számol be. A részleg feladata, hogy a Főigazgatóság műveleteinek javítása érdekében független bizonyosságot nyújtson a belső kontrollrendszer eredményességére nézve.

(30) A Bizottság válasza a Számvevőszék 2011-es éves jelentése 59. bekezdésének e) albekezdésére.

(31) Az éves munkaterv egy folyamatban lévő ellenőrzés befejezését, három új ellenőrzést és három utóellenőrzést irányzott elő. 2012 végéig csak egy ellenőrzés fejeződött be.

(32) 73. oldal.

(33) 71. oldal.

(34) 72. oldal.

(35) „A fennmaradó hibák olyan hibák, amelyek a meglévő kontrollrendszer keretein belül minden megelőzési, felderítési és korrekciós kontrollon átcsúsztak”. (A Manual for Measuring the Residual Error Rate for EuropeAid, a fennmaradó hibaarány mérésére szolgáló kézikönyv, 2013. május).

(36) 56. és 71. oldal.

(37) A globális kötelezettségvállalások a finanszírozási határozatoktól függenek. Az egyedi kötelezettségvállalások az egyes szerződésektől függenek.

(38) Tartalmazza a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA induló előirányzatait, a társfinanszírozást, kamatot, egyéb forrásokat és a korábbi EFA-kból származó áthozatalt.

(39) A források százalékában.

(40) A negatív összegek kötelezettségvállalás visszavonását jelentik.

(41) A globális kötelezettségvállalások a finanszírozási határozatoktól függenek.

(42) Az egyedi kötelezettségvállalások az egyes szerződésektől függenek.

(43) Nettó kötelezettségvállalás a kötelezettségvállalások visszavonása után. Nettó kifizetések a visszatéríttetések után.

Forrás: Európai Számvevőszék, a pénzügyi végrehajtásról és a pénzügyi kimutatásokról szóló, a 2012. december 31-i állapotot tükröző EFA-jelentések alapján.

1. MELLÉKLET A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK 2012 2011 2010 2009 Projektek Költségvetés-támogatás Összesen A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE Összes kötelezettségvállalás 23 7 30 30 30 50 Összes tranzakció (1) 127 40 167 163 165 170 A TESZTEK EREDMÉNYEI (2) (3) A tesztelt tranzakciók megoszlása, százalék (szám) Hibát nem tartalmazó 68 % (86) 93 % (37) 74 % (123) 67 % 73 % 78 % Egy vagy több hibát tartalmazó 32 % (41) 8 % (3) 26 % (44) 33 % 27 % 22 % Hibát tartalmazó tranzakciók elemzése Hibatípus szerinti elemzés Nem számszerűsíthető hibák: 32 % (13) 33 % (1) 32 % (14) 46 % 49 % 65 % Számszerűsíthető hibák: 68 % (28) 67 % (2) 68 % (30) 54 % 51 % 35 % Támogathatóság 71 % (20) 100 % (2) 73 % (22) 52 % 70 % 23 % Megalapozottság 18 % (5) 0 % (0) 17 % (5) 38 % 17 % 23 % Pontosság 11 % (3) 0 % (0) 10 % (3) 10 % 13 % 54 % A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA Legvalószínűbb hibaarány 3,0 % Felső hibahatár (UEL) 4,5 % Alsó hibahatár (LEL) 1,5 % (1) A 167 tranzakció a Számvevőszék által alkalmazott pénzegység alapú mintavételi módszer szerint 167 mintavételi egységet képvisel. A jelentős kifizetések, különösen a költségvetés-támogatással kapcsolatos jelentős kifizetések, egynél többször is belekerülhetnek a mintába, és ebben az esetben egynél több tranzakcióként jelennek meg a táblázatban (ez akkor történhet meg, ha a mintavételi intervallumnál nagyobb összegről van szó). (2) A mintát szegmensekre bontottuk, hogy jobban elkülönüljenek a szakpolitika-csoporton belül a különböző kockázati profilú területek. (3) A zárójelben szereplő számok a tranzakciók számát jelölik.

2. MELLÉKLET A RENDSZERVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK ÉS AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉS ALÁ TARTOZÓ FEJLESZTÉSI SEGÉLYEK A vizsgált rendszerek értékelése Az érintett rendszer Előzetes kontrollok Monitoring és felügyelet Belső ellenőrzés Általános értékelés EuropeAid Részben eredményes Részben eredményes Részben eredményes Részben eredményes