Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében

[COM(2018) 268 final]

Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

[COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE)]

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

[COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE)]

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

[COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE)]

(2019/C 62/23)

Előadó: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Felkérés: Európai Bizottság, 2018.6.18. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2018.9.26. Elfogadás a plenáris ülésen: 2018.10.18. Plenáris ülés száma: 538. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 117/0/2

1. Következtetések és ajánlások

Az EGSZB:

1.1. üdvözli a kezdeményezést mint a szociális jogok európai pillére végrehajtásának következő lépését a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés egyenlő jogának biztosítása érdekében. Ez létfontosságú a tagállamok közötti további és szorosabb együttműködéshez , miközben biztosítja azok nemzeti hatáskörét az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás területén;

1.2. álláspontja szerint az új kezdeményezésnek az EU egész életen át tartó és az élet minden területére kiterjedő oktatási és képzési politikáira irányuló hosszú távú jövőkép részének kell lennie az Európa 2020 stratégia és az Oktatás és képzés 2020 stratégiai keretrendszer keretében, valamint hozzá kell járulnia a következő uniós stratégiákra való felkészüléshez. Ez magában foglalja a szakoktatásra és -képzésre, valamint a felnőttoktatásra irányuló jövőképeket és stratégiákat is;

1.3. hangsúlyozza, hogy az oktatásnak mindenekelőtt a holisztikus tanulásra, a demokratikus polgárságra és a közös európai értékekre kell összpontosítania, hogy biztosítsa a békét, a biztonságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot, a szolidaritást és a kölcsönös tiszteletet, a nyílt piacokat, a fenntartható növekedést, a társadalmi befogadást és a méltányosságot, tiszteletben tartva és gazdagítva eközben a kulturális sokszínűséget és támogatva az összetartozás érzését;

1.4. rámutat, hogy az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás feladata az, hogy felkészítse és támogassa a fiatalokat és a felnőtteket abban, hogy felelősségteljes demokratikus polgárokká váljanak , és hogy tisztességes munkaviszonyban, minőségi és produktív munkahelyeken lehessen foglalkoztatni őket , valamint hogy megfelelő készségekkel rendelkezzenek;

1.5. úgy véli, hogy az európai oktatási térségnek mindenki számára elérhetőnek kell lennie, ezért arra ösztönzi a kormányokat, hogy tegyenek lépéseket a valóban inkluzív formális és nem formális oktatás elérése érdekében, valamint hogy támogassák és értékeljék az informális oktatást ;

1.6. felhívja a kormányok figyelmét arra, hogy továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező gyerekek minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférése terén, különös tekintettel a kisebbségi csoportok, a migránsok, a fogyatékossággal élő gyerekek, valamint az Európa különböző régióinak vidéki területein élő gyerekek esetében. Alapvető fontosságú, hogy az európai oktatási térség aktívan támogassa a migránsok és a menekültek oktatási és munkaerőpiaci integrációját , külön hangsúlyt fektetve a végzettségük, képzettségük és munkatapasztalataik érvényesítésére és elismerésére;

1.7. úgy véli, hogy e kezdeményezés célkitűzéseinek eléréséhez országonként a GDP 5 %-át meghaladó, fenntartható nemzeti oktatási beruházásokra és a rendelkezésre álló uniós finanszírozási eszközök, köztük az Erasmus+ program és az európai szemeszter folyamat támogatására van szükség;

1.8. úgy véli, hogy a Kulcskompetenciák Európai Referenciakeretének részeként közforrásokból folyamatosan támogatni kell a nyelvoktatást és a nem formális és az informális úton megszerzett nyelvi készségek érvényesítését. A nyelvoktatásnak minden fiatalt és felnőttet céloznia kell, támogatnia kell a rászorulókat , továbbá a családi tanulás részeként ösztönözni és a formális és nem formális tanulás részeként fejleszteni kell a nyelvtanulást;

1.9. támogatja, hogy a javaslat több beruházást szorgalmaz a nyelvtanárok alapképzésébe és folyamatos szakmai fejlődésébe a képesített nyelvtanárok hiányának leküzdése érdekében;

1.10. üdvözli a javaslat azon célját, hogy a kormányokat a koragyermekkori nevelés minőségének és az ahhoz való hozzáférésnek a további javítására ösztönözze. Valóban további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy biztosítani lehessen a munka és a magánélet közötti egyensúlyt , valamint azt, hogy a magas színvonalú, pénzügyileg hozzáférhető koragyermekkori nevelés és gondozás valamennyi gyerek és család számára elérhető legyen, és hogy tekintettel legyenek a családi tanulás fontos szerepére , mivel az segíti a szülőket abban, hogy magabiztosságra tegyenek szert szerepükben, és hozzájárul a felnőttoktatáshoz;

1.11. támogatja azt a javaslatot, hogy a koragyermekkori nevelő és gondozó személyzet támogató munkakörnyezetben dolgozhasson, és hogy professzionalizálását támogassák; arra ösztönöz, hogy biztosítsák a tanári szakma vonzerejét és a nemek közötti egyensúlyt és egyenlőséget a szakmában ;

1.12. elismeri a tanulmányi időszakok határon átnyúló elismerésének fontosságát a középfokú oktatás és a felsőoktatás valamennyi formájában, valamint az általános oktatásban és a szakoktatásban és -képzésben szerzett, a saját országban a felsőoktatáshoz való hozzáférést biztosító felső középfokú képesítések határon átnyúló elismerésének fontosságát. A tanulási célú mobilitás alapvető fontosságú a társadalomban és a munkaerőpiacon való aktív részvételhez, és elő kell segíteni azt a programok és a képesítések iránti bizalom révén, továbbá bevált minőségbiztosítási rendszereken kell alapulnia;

1.13. rámutat arra, hogy a felsőoktatás és a szakoktatás európai eszközeinek és alapelveinek (EKKR, ECVET, a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete, EQAR stb.) ki kell egészíteniük és támogatniuk kell egymást, miközben a tanulási eredményekre vonatkozó elvet teljes mértékben meg kell valósítani Európában, hogy elérjük a tanulási célú mobilitás automatikus elismerését Európában;

1.14. hangsúlyozza, hogy a kezdeményezésnek továbbá a formális, a nem formális és az informális külföldi tanulás elismerésére kell összpontosítania, és el kell ismernie az érdekelt felek, a szociális partnerek és a civil társadalom szerepét a tanulmányi eredmények elismerésében, valamint a tanácsadó személyzet szerepét a folyamat támogatásában; ösztönzi az európai képesítési keretrendszer tanácsadó csoportját és a Cedefopot, hogy fejlesszék a nem formális és az informális tanulás érvényesítésére vonatkozó európai adattárat (VNFIL) és a VNFIL-re vonatkozó európai iránymutatásokat mint a kormányoknak, szociális partnereknek és érdekelt feleknek szánt, az érvényesítési eljárás javítására irányuló minőségügyi szabványokat;

1.15. kiemeli, hogy a kormányoknak, a munkaadóknak és a szakszervezeteknek hatékony szociális párbeszéd keretében minden szinten eszmecserét kell folytatniuk egymással és az egyéb érdekelt felek bevonásával a magas színvonalú és inkluzív oktatás megvalósításáról a koragyermekkori nevelés és gondozás terén, a nyelvtanulás fejlesztéséről és az érettségi bizonyítványok kölcsönös elismeréséről.

2. Politikai háttér

2.1. Az oktatási és kulturális politikákért az elsődleges felelősség a tagállamokat terheli. Ugyanakkor az évek során az Európai Unió fontos kiegészítő szerepet játszott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkében foglaltak szerint. Az oktatás és a kultúra lehetőségeinek maradéktalan kiaknázása tehát a tagállamok közös érdeke, hiszen ezek a lehetőségek a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés és a társadalmi méltányosság mozgatórugói, és egyúttal a maga sokféleségében megmutatkozó európai identitás megtapasztalásának eszközei.

2.2. A tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló 2017. novemberi göteborgi szociális csúcstalálkozón bejelentették a szociális jogok európai pillérét, amely rögzíti az oktatáshoz, a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való jogot, a COM(2017) 673. sz. európai bizottsági közleményben foglaltak szerint. Ennek eredményeképpen születtek meg az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései, amelyek felszólítják a tagállamokat, a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy folytassák a Göteborgban megvitatott cselekvési programot.

2.3. Az európai oktatási térségről szóló ún. első javaslatcsomagban szerepelt a (2018. május 22-én elfogadott) COM(2018) 23. sz., tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslat, amely az oktatási miniszterek 2015. évi, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló párizsi nyilatkozatán alapul. Ezt az Európai Bizottság 2016. június 14-i COM(2016) 379. sz. közleményében jelentették be.

2.4. Az Európai Bizottság május 22-én közzétette a második oktatási csomagot, amely további javaslatokat tartalmazott az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozására.

2.5. Az EGSZB véleménye a második oktatási csomaggal foglalkozik, amely a magas színvonalú és inkluzív európai oktatási térség megvalósítása érdekében kezelendő olyan további kihívásokra összpontosít, mint a nyelvoktatás, a középfokú tanulmányok automatikus kölcsönös elismerése, valamint a színvonalas koragyermekkori oktatás.

3. Általános megjegyzések

3.1. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai oktatási térség kiépítése a tagállamok közötti további együttműködés érdekében – úgy, hogy közben biztosított legyen a tagállamok nemzeti hatásköre az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás területén – kulcsfontosságú stratégia a társadalmi, gazdasági, demográfiai, környezeti és technológiai fejlődésre történő válaszadás és ezek előmozdítása céljából, hogy megvalósítható legyen Európa mint a világ egyik gazdasági hatalmának versenyképességet nyújtó integrációja, biztosítva mindeközben az erős szociális dimenziót.

3.2. jogot biztosítva az emberek számára, hogy egész életük során egyenlő hozzáférésük legyen a minőségi és inkluzív általános oktatáshoz és szakoktatáshoz és tanácsadáshoz A kezdeményezés kitűnő következő lépésként szolgál a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához,biztosítva ( 1 ) , az európai oktatási térséget bejelentő COM(2017) 673. sz. európai bizottsági közleményben foglaltak szerint.

3.3. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy közös célkitűzésünk, hogy az oktatás a holisztikus oktatásra, a képzésre és az egész életen át tartó tanulásra összpontosítson, különös figyelmet fordítva a demokratikus polgárságra és a közös európai értékekre és az európai identitásra , hogy biztosítsa a békét, a biztonságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot, a szolidaritást és a kölcsönös tiszteletet, a fenntartható növekedést, a társadalmi befogadást és a méltányosságot, tiszteletben tartva és gazdagítva eközben a kulturális sokszínűséget és az EU-hoz tartozás érzését.

3.4. Miközben hangsúlyozza az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás alapvető szerepét abban, hogy a fiatalokat és a felnőtteket felkészítse a demokratikus polgárrá válásra és a minőségi munkahelyeken történő tisztességes foglalkoztatásra , az európai oktatási térségnek mindenki számára elérhetőnek kell lennie – különös figyelmet fordítva a nemek közötti egyenlőségre –, és ösztönöznie kell a kormányokat, hogy tegyenek lépéseket a valóban inkluzív formális, informális és nem formális oktatás megvalósítására, tiszteletben tartva a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt.

3.5. a migránsok és a menekültek oktatási és munkaerőpiaci integrációját , különös hangsúlyt helyezve végzettségük, képzettségük és munkatapasztalataik érvényesítésére és elismerésére. Ebben az összefüggésben az EGSZB – emlékeztetve korábbi véleményére ( 2 ) –, úgy gondolja, hogy az európai oktatási térségnek javasolnia kell a kormányok számára, hogy aktívan támogassákoktatási és munkaerőpiaci, különös hangsúlyt helyezve végzettségük, képzettségük és munkatapasztalataik érvényesítésére és elismerésére.

3.6. Az oktatási és képzési rendszereknek időre van szükségük a reformokhoz és a kiigazításokhoz. Az EGSZB szeretné, ha ez az új kezdeményezés az „Egész életen át tartó tanulás európai térsége 2025” néven az uniós oktatási, képzési, és egész életen át tartó tanulási politikákra irányuló hosszú távú jövőkép része lenne az Európa 2020 stratégia és az Oktatás és képzés 2020 stratégiai keretrendszer keretében, valamint ha hozzájárulna következő uniós stratégiákra való felkészüléshez.

3.7. Ahhoz, hogy elérhetővé váljon a magas színvonalú és széles körben elérhető koragyermekkori nevelés és gondozás, a nyelvtanulás fejlesztése és az érettségi bizonyítványok kölcsönös elismerése, ezeket a kezdeményezéseket a kormányoknak, a munkaadóknak és a szakszervezeteknek hatékony szociális párbeszéd keretében minden szinten meg kell vitatniuk az egyéb érdekelt felek – leginkább a tanárok és más oktatók, a szülők, a tanácsadást nyújtó munkatársak és a tanulók, valamint a közösségi szervek és a civil társadalmi szervezetek – bevonásával.

3.8. „európai egyetemek” kezdeményezést mint alulról felfelé irányuló folyamatot, amely arra ösztönzi az egyetemeket, hogy hozzanak létre hálózatokat közös diplomák létrehozására, a tanulók mobilitásának támogatására, valamint a nyelvtanulás elősegítésére. Emlékeztetve korábbi véleményére inkluzivitást és a sokféleséget az oktatói és kutatói állomány, valamint a hallgatók hálózatainak létrehozása során, valamint azt, hogy a bolognai folyamatban részt vevő valamennyi egyetem előtt nyissák meg a hálózatok létrehozásának lehetőségét. Az EGSZB elismeri azkezdeményezést mint alulról felfelé irányuló folyamatot, amely arra ösztönzi az egyetemeket, hogy hozzanak létre hálózatokat közös diplomák létrehozására, a tanulók mobilitásának támogatására, valamint a nyelvtanulás elősegítésére. Emlékeztetve korábbi véleményére ( 3 ) ösztönzi azaz oktatói és kutatói állomány, valamint a hallgatók hálózatainak létrehozása során, valamint azt, hogy a bolognai folyamatban részt vevő valamennyi egyetem előtt nyissák meg a hálózatok létrehozásának lehetőségét.

3.9. „Európai Diákigazolvány” ötletét, az EGSZB arra biztat, hogy ez a kezdeményezés a sikeres diákigazolvány-rendszerre építve a már létező diákigazolványokra alapozzon. Korábbi véleményét felelevenítve Miközben fontolóra veszi azarra biztat, hogy ez a kezdeményezés a sikeres diákigazolvány-rendszerre építve a már létező diákigazolványokra alapozzon. Korábbi véleményét felelevenítve ( 4 ) megismétli, hogy egy új kártya bevezetése által elérhető értéktöbbletet pontosan meg kell határozni, és ennek a meglévő kártyákhoz képest kiegészítő előnyöket kell nyújtania.

3.10. Az európai oktatási térség célkitűzéseinek eléréséhez országonként a GDP 5 %-át meghaladó, fenntartható nemzeti oktatási beruházásokra és a következő többéves pénzügyi keret szerinti uniós finanszírozási eszközök – különösen az Erasmus+ program és az ESBA – támogatására van szükség. Az EGSZB azt szeretné, ha a holisztikus és inkluzív oktatás, képzés és az egész életen át tartó tanulás szerepelne a jövőbeni Erasmus+ program és a jövőbeni ifjúsági stratégia prioritásai között. Az EGSZB üdvözli, hogy az európai szemeszter szerepet kap az oktatáspolitikát e kezdeményezésnek megfelelően javító strukturális reformok támogatásában.

3.11. Az oktatás és a nyelvtanulás fejlesztése

3.11.1. valódi előnyt tudjunk kovácsolni az EU többnyelvűségéből . A nyelveknek egyenlő értéket kell tulajdonítani, ezért támogatni kell az uniós és a nem uniós nyelvek tanulását. Az EGSZB úgy véli, hogy e kezdeményezés alapvető fontosságú, mivel a tanulók nyelvismeretének szintje a tankötelezettség végén általában alacsony, és az egyes tagállamok között rendkívül nagy eltérések tapasztalhatók ( 5 ) . Az Európán belüli egyre növekvő mobilitás, valamint a harmadik országokból eddig soha nem látott számban érkező, különböző nyelveket beszélő iskolás gyerekek miatt újra kell gondolnunk az előttünk álló kihívásokat és lehetőségeket, hogyezért támogatni kell az uniós és a nem uniós nyelvek tanulását.

3.11.2. Az iskolákat támogatni kell a többnyelvű tanulási környezet kialakításában, megfelelő egyensúlyt teremtve eközben az idegen nyelvek oktatása és a magas szintű anyanyelvi írástudás és kommunikáció fejlesztése között. A tartalom és a nyelv integrált oktatása elősegítheti a mobilitást és az integrációt. A digitális és online eszközök használata a nyelvtanulásban alapvető fontosságú. Ehhez biztosítani kell azok minőségét és tanúsítását, valamint azt, hogy mindenki számára hozzáférhetőek, támogatottak és megfizethetők legyenek, figyelembe véve, hogy az embereknek esetleg támogatásra van szükségük a megfelelő eszközök megfizetéséhez és kiválasztásához, valamint hatékony használatához.

3.11.3. nyelvtanulásra helyezett hangsúlyt a kölcsönös megértés, a mobilitás és ezáltal az európai polgárság erősítése szempontjából. 64 millió alacsony képzettségű munkavállalónak kell fejleszteni az alapkészségeit, köztük nyelvi készségeit Az EGSZB üdvözli ahelyezett hangsúlyt aés ezáltalerősítése szempontjából. 64 millió alacsony képzettségű munkavállalónak kell fejleszteni az alapkészségeit, köztük nyelvi készségeit ( 6 ) ahhoz, hogy aktív európai polgárok lehessenek, megtarthassák munkahelyüket és javítsák foglalkoztatási kilátásaikat. A nyelvtanulás egyéni szinten személyes és szakmai lehetőségeket teremt, társadalmi szinten elősegíti a kulturális tudatosságot, a kölcsönös megértést és a társadalmi kohéziót, a nyelvi és interkulturális kompetenciákkal rendelkező munkavállalók pedig segíthetik a vállalatokat abban, hogy sikeresek legyenek és növekedjenek a globális piacokon.

3.11.4. A nyelvtanulásnak mindenkit céloznia kell, és támogatnia kell a rászorulókat , miközben a formális, nem formális és informális tanulás részeként fejleszteni kell, és a Kulcskompetenciák Európai Referenciakerete részeként kell megvalósítani, fenntartható közforrásokból támogatva azt.

3.11.5. a nyelvtanulás fontosságát mindenki számára , a fiatalkortól kezdve egészen a nyugdíjaskorig, különös figyelmet fordítva a szakmai alap- és továbbképzésre , a felsőoktatásra és a felnőttoktatásra. A 2018-as foglalkoztatási iránymutatások ( 7 ) azt ajánlják, hogy „a foglalkoztathatóság javítása és az európai munkaerőpiac teljes potenciáljának kiaknázása érdekében támogatni kell a tanulók és a munkavállalók mobilitását.” A nyelvi kompetenciák hiánya a mobilitás egyik fő akadályának tekinthető. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a javaslatnak közel sem csak a tankötelezettség alá eső tanulókat kell céloznia, és hangsúlyoznia kellene, a fiatalkortól kezdve egészen a nyugdíjaskorig, különös figyelmet fordítva a, a felsőoktatásra és a felnőttoktatásra.

3.11.6. A nyelvoktatási politikának a gyakorlat általi tanulást kell céloznia, diákcsereprogramok, az Európai Szolidaritási Testülethez hasonló önkéntes és egyéb, a jelenlegi és a jövőbeni Erasmus+ programok által támogatott tevékenységek útján.

3.11.7. A képesített nyelvtanárok hiánya valóban súlyos probléma, és az EGSZB üdvözli, hogy a javaslat több beruházást szorgalmaz a nyelvtanárok alapképzésébe és folyamatos szakmai fejlődésébe, hogy megfeleljenek az uniós országok szakmai képesítésre vonatkozó követelményeinek .

3.12. Magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerek

3.12.1. Az Oktatás és képzés 2020 stratégia részvételi referenciaértéke, mely szerint a 4 év és az iskolaköteles kor közötti gyerekek 95 %-át kell bevonni a koragyermekkori nevelésbe és gondozásba, majdnem teljesült. Azonban az Európai Unióban az iskolaköteles kor alatti több mint 32 millió gyerekből 17 millió még mindig nem fér hozzá a koragyermekkori szolgáltatásokhoz. Emellett továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező gyerekek egyenlő hozzáférése terén, különös tekintettel a kisebbségi csoportok, a migránsok, a fogyatékossággal élő gyerekek, valamint az Európa vidéki területein és különböző régióiban élő gyerekek esetében.

3.12.2. Az EGSZB üdvözli a javaslat azon célját, hogy a kormányokat a koragyermekkori nevelés minőségének és az ahhoz való hozzáférésnek a további javítására ösztönözze. Valóban további erőfeszítésekre van szükség annak biztosításához, hogy a magas színvonalú, pénzügyileg hozzáférhető koragyermekkori nevelés és gondozás valamennyi gyerek és család számára hozzáférhető legyen. A magas színvonalú szolgáltatások döntő fontosságúak az oktatás eredményeinek javításában, többek között a szociális kompetenciák kialakulása szempontjából is. A magas színvonalú koragyermekkori nevelés és gondozás hatékony eszköz a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez, és a benne való részvétel révén jobb alapkészségek szerezhetők.

3.12.3. a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal Az EGSZB hangsúlyozza az egyéb uniós politikákkal való nagyfokú konzisztenciát. Az EGSZB különösen értékeli ( 8 ) való kapcsolatot, elismerve, hogy megfelelő színvonalú intézményes gondozási szolgáltatásokra van szükség egész Európában. Az EGSZB számos véleményében támogatta ezt a kölcsönös interakciót a nők munkaerőpiaci részvételének növelése és az indokolatlan bérkülönbségek csökkentése, valamint annak érdekében, hogy tekintettel legyenek a családi tanulás fontos szerepére, mivel az segíti a szülőket abban, hogy magabiztosságra tegyenek szert szerepükben, és hozzájárul a felnőttoktatáshoz.

3.12.4. Támogatni kell a koragyermekkori nevelő és gondozó személyzet professzionalizálását, valamint egy támogató munkakörnyezet kialakítását. A koragyermekkori nevelésben részt vevő szakemberek alapképzésének és folyamatos szakmai továbbképzésének magas színvonalúnak kell lennie, szem előtt tartva az oktatók és a gyermekek szükségleteit is, pl. az inkluzivitás biztosításának módját és a demokratikus értékek oktatását illetően.

3.12.5. Az OECD szerint (2015) ( 9 ) a tanári szakmában a nemek között nagyfokú egyenlőtlenség tapasztalható, minthogy 10-ből 7 tanár nő. Az OECD-országokban (2015) a bölcsődei és óvodai nevelők 97 %-a, az általános iskolai tanároknak pedig 83 %-a nő, ugyanakkor a felsőoktatásban ez az arány mindössze 43 %. A nemek közötti egyensúly hiánya a személyzeten belül, valamint több férfi tanár vonzása a koragyermekkori nevelő és gondozó ágazatba – hogy a gyerekek körül férfi példaképek is legyenek – két olyan probléma, amelyek továbbra is sürgős intézkedést igényelnek, mivel a nemek közötti egyensúly hiánya az ágazatban dolgozó tanárok jelenlegi státuszával, fizetésével és munkakörülményeivel hozható összefüggésbe.

3.13. Az oklevelek és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerése

3.13.1. Az EGSZB üdvözli, hogy a kezdeményezés célja annak biztosítása, hogy a külföldi tanulmányi tapasztalattal rendelkező összes hallgató, gyakornok vagy diák e tapasztalatát – legyen szó akár képesítés megszerzését célzó vagy tanulási célú mobilitásról – további tanulmányok céljából automatikusan elismertethesse. A tanulási célú mobilitás előmozdítja azokat a kompetenciákat és tapasztalatokat, amelyek elengedhetetlenek a társadalomban és a munkaerőpiacon való aktív részvételhez, és elő kell segíteni azt a programok és a képesítések iránti bizalom növelése révén.

3.13.2. A teljes iskolaévek/-időszakok ismétlésének elkerülése érdekében az EGSZB hangsúlyozza a tanulmányi időszakok határon átnyúló elismerésének fontosságát a középfokú oktatásban és a felsőoktatásban, valamint a saját országban a felsőoktatáshoz hozzáférést biztosító felső középfokú képesítések határon átnyúló elismerésének fontosságát.

3.13.3. formális, a nem formális és az informális külföldi tanulás elismerésére kell összpontosítania, és el kell ismernie az érdekelt felek, a szociális partnerek és a civil társadalom szerepét a tanulmányi eredmények elismerésében a nem formális és az informális tanulás érvényesítésére vonatkozó európai adattárat (VNFIL) a VNFIL-re vonatkozó európai iránymutatásokat Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kezdeményezésnek továbbá akell összpontosítania, és el kell ismernie az érdekelt felek, a szociális partnerek és a civil társadalom szerepét a tanulmányi eredmények elismerésében ( 10 ) . E tekintetben emlékeztet a 2012. december 20-i, a nem formális és az informális tanulás érvényesítésére vonatkozó európai adattárról és a nemzeti érvényesítési rendszerek továbbfejlesztéséről szóló tanácsi ajánlás által betöltött fontos szerepre. Az EGSZB ösztönzi az európai képesítési keretrendszer tanácsadó csoportját és az Európai Szakképzésfejlesztési Központot, hogy fejlesszék ( 11 ) és ( 12 ) mint a kormányoknak, szociális partnereknek és érdekelt feleknek szánt, az érvényesítési eljárás javítására irányuló minőségügyi szabványokat. Különös figyelmet kell fordítani a VNFIL és az orientációs és tanácsadó szolgálatok közötti együttműködés javításához szükséges feltételek és az abban rejlő szinergiák és előnyök megértésére ( 13 )

3.13.4. A szakoktatás és a felsőoktatás közötti átjárhatóság és bizalom továbbra is kihívást jelent, mind az országok között, mind az egyes országokon belül. A tudományos és szakoktatásnak azonos értéket kell tulajdonítani. A felsőoktatás és a szakoktatás európai eszközeinek és alapelveinek támogatniuk kell egymást (EKKR, ECVET, a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete, EQAR stb.), miközben a tanulási eredményekre vonatkozó elvet teljes mértékben meg kell valósítani, hogy elérjük a tanulási célú mobilitás automatikus elismerését Európában.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 18-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) HL C 173., 2017.5.31., 1. o.

(2) HL C 264., 2016.7.20., 19. o.

(3) HL C 71., 2016.2.24., 11. o.

(4) HL C 132., 2011.5.3., 55. o.

(5) Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe (kulcsfontosságú adatok az iskolai nyelvoktatásról Európában) – 2017.

(6) Cedefop (2017). Investing in skills pays off: The economic and social cost of low-skilled adults in the EU. Luxemburg: Kiadóhivatal. Cedefop-tanulmány; 60. sz.

(7) https://ec.europa.eu/info/publications/2018-european-semester-employment-guidelines_hu

(8) COM (2017) 253 final – 2017/085 (COD).

(9) OECD: Education at a Glance (Az oktatásról dióhéjban), 2017.

(10) HL C 13., 2016.1.15., 49. o.

(11) http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory

(12) http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3073

(13) Cedefop (megjelenés előtt), A nem formális és az informális tanulás és a pályaorientáció érvényesítése.