RÖVIDÍTÉSEK

BOMCA : Közép-ázsiai határellenőrzési program

CADAP : Közép-ázsiai kábítószer-ellenes program

CRIS : Közös Relex Információs Rendszer

DCI : Fejlesztési együttműködési eszköz

EBESZ : Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet

EBRD : Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

EIDHR : A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

EKSZ : Európai Külügyi Szolgálat

ENPI : Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

EU : Európai Unió

EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

GDP : Bruttó hazai termék

IfS : Stabilitási eszköz

IMF : Nemzetközi Valutaalap

INOGATE : Államközi olaj- és gázszállítás Európába program

MFC : millenniumi fejlesztési célok

NGO : Nem-kormányzati szervezet

ODA : Hivatalos fejlesztési támogatás

OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

PCA : Partnerségi és együttműködési megállapodás

PEFA : Közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság

PFM : Közpénzgazdálkodás

PPP : Vásárlóerő-paritás

RRM : Gyorsreagálású mechanizmus

RSP : Regionális stratégiai dokumentum

SBS : Ágazati költségvetés-támogatás

SMART : Konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős

TACIS : Technikai támogatás a Független Államok Közösségének

TRACECA : Európa-Kaukázus-Ázsia közlekedési folyosó program

UNICEF : az ENSZ Gyermekalapja

USD : amerikai dollár

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az ellenőrzés azt értékelte, hogy a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) hogyan tervezte meg és irányította a közép-ázsiai köztársaságoknak (Kazahsztán, Kirgizisztán, Tadzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán) 2007 és 2012 között nyújtott fejlesztési támogatást.

II. Az ellenőrzés megállapította, hogy a Bizottság és az EKSZ nehéz körülmények között komoly erőfeszítéseket tett a Közép-Ázsiának nyújtott, a 2007. áprilisi regionális stratégiai dokumentumban foglalt uniós fejlesztési támogatási program megtervezéséért és végrehajtásáért. A tervezés és a támogatás felosztása általánosságban véve kielégítő volt. A végrehajtás már kevésbé.

III. A Bizottság megtárgyalta a prioritásokat a partnerországokkal és megkísérelte összehangolni a kiadási terveit az országok nemzeti prioritásaival. A segélyek földrajzi elosztása figyelembe vette a relatív jólétet. Az uniós támogatásra kiválasztott projektek mindegyike hozzájárult a regionális stratégiai dokumentumban foglalt tágabb célkitűzések teljesítéséhez. A Bizottság azonban annál több ágazatnak és területnek folyósított támogatást, mint az a bevált gyakorlat szerint javasolt lenne.

IV. A Bizottság különböző megvalósítási módokat alkalmazott a tervek végrehajtására. Számos kis projektet gondozott, ami nagy adminisztratív terhet rótt a külképviseletekre. A program irányítását az alkalmazott pénzügyi eszközök széles köre és a több félnek történő jelentéstétel is nehezítette, és ennek következtében nehéz megállapítani, hogy az Unió mennyi pénzt költött ágazatonként és országonként Közép-Ázsiában. A Bizottság meg sem kísérelte számbavenni a közép-ázsiai fejlesztési támogatási program teljes igazgatási költségét.

V. A Bizottságnak szigorúbban kellett volna irányítania a tadzsikisztáni és kirgizisztáni költségvetés-támogatási programjait – és lehetősége is volt rá –, és azokat konkrét korrupcióellenes intézkedésekhez kellett volna kötnie. A folyósítási határozatok a partnerországok reform melletti elkötelezettségén, mintsem az elért eredményeken alapultak.

VI. A végrehajtás általánosságban véve lassú volt, bár voltak jelentős kivételek. A regionális programokban nem érvényesült valódi régiós dimenzió, jelentős részük pusztán "több országra kiterjedő" eszköz volt, amely minden partnerország számára külön-külön volt elérhető. A Bizottság eljárásokat alakított ki, hogy a tapasztalatokból tanulságokat vonjon le és javítson a programokon. Ez a folyamat hasznos eredményekhez vezetett, noha azok egyes esetekben nem álltak rendelkezésre a megfelelő időben, más esetekben pedig nem vettek figyelembe hasznos ajánlásokat. A jelentések inkább a tevékenységekre, mintsem az eredményekre összpontosítanak.

VII. Jelentésünk ajánlásokat fogalmaz meg arra vonatkozóan, hogy a 2007–2012-es időszakban szerzett tapasztalatokból levont tanulságokat hogyan lehetne a régióval folytatott jövőbeni uniós együttműködés során hasznosítani.

BEVEZETÉS

1. A jelentés az öt közép-ázsiai köztársaságnak (Kazahsztán, Kirgizisztán, Tadzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán) 2007 és 2012 között nyújtott uniós fejlesztési támogatás tervezését és irányítását tárgyalja (lásd: Térkép).

TÉRKÉP

KÖZÉP-ÁZSIA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Az ENSZ 3763. sz. közép-ázsiai térképének 7., 2011. decemberi változata alapján. A térképen végrehajtott módosításokért az Európai Számvevőszék felelős.

2. A Szovjetunió 1991-es összeomlása után függetlenné váló öt ország lényeges eltéréseket mutat a népesség nagysága, az országterület, a természeti erőforrások és a jólét terén. Kazahsztán és Türkmenisztán jelentős olaj- és gáztartalékokkal rendelkezik, amelyek exportja viszonylag magas egy főre eső GDP-jükben is megmutatkozik. A millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) teljesítését illetően a helyzet változó (az egyes országok helyzetével kapcsolatos részletes információk az I. mellékletben találhatók). Az országok helyzete abban is eltérő, hogy milyen mértékben hajlandóak együttműködni a világ többi országával és integrálódni a közös folyamatokba.

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS KÖZÉP-ÁZSIA

3. Az Unió függetlenné válásuk óta aktív kapcsolatokat tart fenn a közép-ázsiai országokkal. A támogatási stratégia fő céljait a Bizottság 2002–2006-os időszakra vonatkozó stratégiai dokumentuma határozza meg. A célok közé tartozik a közép-ázsiai országok stabilitásának és biztonságának elősegítése, valamint támogatásuk a fenntartható gazdasági fejlődésben és a szegénység csökkentésében.

4. A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan az Európai Bizottság a 2007 áprilisában elfogadott regionális stratégiai dokumentumában [1] határozta meg a fejlesztési támogatással kapcsolatos terveket. Az ellenőrzött időszakban folytatott uniós közép-ázsiai politikát az Európai Tanács 2007 júniusában fogadta el, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló dokumentumban [2], amely jóváhagyta a Bizottság koncepcióját.

5. Az Unió a Tanács stratégiája és a Bizottság támogatási programja alapján határozta meg a régió egészével folytatott együttműködés prioritásait, fő stratégiai érdekként emelve ki a biztonságot és a stabilitást. A stratégia a közép-ázsiai országokkal folytatott aktív együttműködést szorgalmazta a béke, demokrácia és gazdasági jólét érdekében. Különösen:

- eszközök, programok, együttműködési megállapodások [3] és politikai párbeszéd széles választékának teljes körű kihasználása;

- kétoldalú megközelítések ellensúlyozása a közös regionális kihívásokra választ adó fellépésekkel [4];

- hét különösen fontos szakpolitikai terület azonosítása [5]; valamint,

- az uniós költségvetés-támogatás növelése 750 millió euróval a 2007–2013-as pénzügyi terv időszakára [6].

6. Az Európai Bizottság 1993-ban nyitott külképviseletet Kazahsztánban és 2009 végén teljes jogú külképviseletté bővítette a Kirgizisztánban és Tadzsikisztánban található kirendeltségeket [7]. 2012-ben uniós külképviselet nyílt Üzbegisztánban. Az Európai Tanács 2005-ben közép-ázsiai különleges képviselőt nevezett ki [8], akinek megbízatása az Unió és a közép-ázsiai országok közötti jó kapcsolatok előmozdítása, a stabilitás, együttműködés, demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának megerősítése, valamint az Unió eredményességének és ismertségének javítása volt a régióban.

UNIÓS FEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS

7. 1991 és 2013 között az Unió több mint 2,1 milliárd eurót fordított fejlesztési és humanitárius támogatásra e közép-ázsiai országokban, amelyből 750 millió eurót a 2007–2013-as időszakban. A 2007–2012-es időszakban a Bizottság 435 millió eurónyi fejlesztési támogatást nyújtott Közép-Ázsiának, amelynek fő kedvezményezettjei Kirgizisztán és Tadzsikisztán voltak (lásd: 1. ábra).

1. ÁBRA

UNIÓS KIFIZETÉSEK KÖZÉP-ÁZSIÁNAK 2007 ÉS 2012 KÖZÖTT ORSZÁGONKÉNT ÉS RÉGIÓNKÉNT (MILLIÓ EURÓ ÉS SZÁZALÉK)

+++++ TIFF +++++

Forrás: A Bizottság CRIS adatbázisában található adatok számvevőszéki elemzése.

8. Az időszak első éveiben a támogatások folyósítása főként a Független Államok Közösségének biztosított technikai támogatás (TACIS program) keretében történt, amelynek fő céljai a piacgazdasági átmenet előmozdítása, valamint a demokrácia és a jogállamiság megerősítése voltak.

9. 2007-től a TACIS programot a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) váltotta fel, amelynek fő céljai a szegénység csökkentése, a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a fejlődő országok integrációja a világgazdaságba. Ebben az időszakban más eszközök, többek között a demokrácia és emberi jogok európai eszköze (EIDHR), valamint a stabilitási eszköz (IfS) és a gyorsreagálású mechanizmus keretében is nyújtottak támogatást (lásd: 2. ábra).

10. Az uniós költségvetésből a közép-ázsiai országoknak nyújtott fejlesztési támogatásra szánt összeg 2010-ben és 2011-ben átlagosan 89 millió dollár volt, míg az Egyesült Államok 175 millió dollár, Törökország 165 millió dollár, Japán 124 millió dollár és Németország 109 millió dollár támogatást nyújtott [9].

2. ÁBRA

UNIÓS KIFIZETÉSEK KÖZÉP-ÁZSIÁNAK 2007 ÉS 2012 KÖZÖTT TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖNKÉNT (MILLIÓ EURÓ)

+++++ TIFF +++++

Forrás: A Bizottság CRIS adatbázisában található adatok számvevőszéki elemzése.

11. A gazdasági jelentőség szempontjából a fejlesztési támogatások a régióba irányuló pénzáramlásnak csak kis részét képezik. Kazahsztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán esetében a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) [10]az éves közvetlen külföldi befektetések (FDI) kevesebb mint 5%-át, míg az éves bruttó hazai terméknek (GDP) kevesebb mint 0,2%-át teszi ki. 1991 és 2011 között az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) is 5945 millió eurót nyújtott kölcsönök, tőke és garanciák formájában az említett öt országnak, ez 2011-ben 408 millió eurót tett ki.

12. A Bizottság Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósága (EuropeAid) és 2011 óta az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) [11] felelős az uniós fejlesztési politika kidolgozásáért, a külső támogatási eszközök többéves tervének elkészítéséért, valamint a külső támogatásra vonatkozó ágazati szakpolitikák meghatározásáért. Ez Brüsszelben történik, a partnerországokban található uniós külképviseletek segítségével.

TANÁCSI ÉS EURÓPAI PARLAMENTI FELÜLVIZSGÁLAT

13. A Tanács rendszeresen áttekinti az Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának helyzetét. Az utolsó felülvizsgálat [12] során a Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a stratégia továbbra is érvényes, valamint előrelépés történt annak végrehajtásában. A Tanács mindazonáltal úgy vélte, hogy célirányosabbá kell tenni az uniós erőfeszítéseket, és azoknak hozzá kell járulniuk az uniós fellépések hatásának és ismertségének javításához.

14. Egy 2011-es jelentésében [13] az Európai Parlament arra a következtetésre jutott, hogy az uniós források nem elégségesek ahhoz, hogy az Unió a Tanács által meghatározott mind a hét prioritást élvező területen [14] hatást tudjon elérni, és a szakpolitikai prioritások jobb meghatározását sürgette. A Parlament hangsúlyozta, hogy a partnerországoknak teljesíteniük kell a demokráciára, a kormányzásra, a jogállamiságra és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi standardokat. A korrupcióval kapcsolatos aggodalmak miatt a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a kirgizisztáni és tadzsikisztáni ágazati költségvetés-támogatás felhasználásáról. A jelentés még nem készült el.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS KONCEPCIÓJA

15. Az ellenőrzés értékelte, hogy az EKSZ és a Bizottság milyen módon tervezte meg és irányította a Közép-Ázsiának a 2007–2012-es időszakban nyújtott fejlesztési támogatást, különös tekintettel a fő finanszírozási eszköz, a DCI keretében folyósított támogatást. Az ellenőrzés a következő kérdéseket vizsgálta:

- a Bizottság a költségvetés felosztásakor a legjobb gyakorlatot követte-e és tiszteletben tartotta-e a közép-ázsiai fejlesztési támogatásra vonatkozóan meghatározott saját prioritásait;

- a Bizottság megfelelően nyújtotta-e a fejlesztési támogatást;

- a Bizottság sikeresen hajtotta-e végre segélyezési politikáját, azt a tapasztalatok fényében javította-e, valamint megfelelően számolt-e be róla;

Az uniós stratégia más vonatkozásai, mint pl. a szakpolitikai párbeszéd, nem tartoztak az ellenőrzés hatókörébe.

16. Az ellenőrzést 2012 júniusa és novembere között végeztük. Az ellenőrzés során végzett értékelés az iratok áttekintése, elemzések és személyes beszélgetések útján történt. 2012 októberében látogatást tettünk Kirgizisztánban, Tadzsikisztánban és Üzbegisztánban, amelyek során az ellenőrök beszélgetést folytattak az uniós külképviseletek dolgozóival, a helyi hatóságok képviselőivel, a tagállamok nagykövetségeivel, technikai szakértőkkel, civil szervezetekkel, valamint más adományozókkal és érdekelt felekkel. Az ellenőrök összesen 21 támogatási programot vizsgáltak (19 országspecifikus és két regionális program, lásd: II. melléklet [15]).

17. Az ellenőrzés más forrásokból, pl. más adományozók által készített tanulmányokból és jelentésekből származó elemzéseket is felhasznált. A Számvevőszék felmérést végzett az adományozók közötti koordinációról és más adományozóknak az ezen a területen végzett uniós tevékenységről alkotott véleményéről. A felmérést az adományozóknak az öt közép-ázsiai köztársaságban fenntartott külképviseletein szolgálatot teljesítő vezető tisztviselőknek küldtük el [16].

ÉSZREVÉTELEK

A KÖLTSÉGVETÉS FELOSZTÁSA

18. A 19–36. bekezdésben vizsgáljuk meg, hogy a Bizottság miként osztotta fel az uniós költségvetést: mennyire követte a bevált gyakorlatot, és tiszteletben tartotta-e a közép-ázsiai fejlesztési támogatásra vonatkozóan meghatározott saját prioritásait.

A BIZOTTSÁG TÁG ÁTFOGÓ PRIORITÁSOKAT HATÁROZOTT MEG EZEKRE A KIADÁSOKRA

19. A 4. bekezdésben leírtak szerint a Bizottság regionális stratégiai dokumentuma (RSP) határozza meg a kiadási prioritásokat az uniós közép-ázsiai politikával összhangban. Ez alapján az uniós fejlesztési politika fő célkitűzése a szegénység csökkentése, és az ehhez tartozó kiegészítő célkitűzések a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása [17]. A dokumentum három prioritást határozott meg az uniós fejlesztési támogatásra vonatkozóan:

- a regionális együttműködés előmozdítása, különösen a hálózatépítés és piaci integráció elősegítése, a környezetvédelem, a határőrizet és bevándorlás, a vámügyek, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a magánszemélyek és a civil társadalom határokon átnyúló együttműködése terén;

- a szegénység csökkentése és az életszínvonal növelése, különösen a közösségek fejlesztése és célzott vidékfejlesztési programok által, valamint a mezőgazdaság és szociális védelem terén hozott reformok útján;

- a demokratizálódás, az emberi jogok, a jó kormányzás és a gazdasági reform előmozdítása.

20. A Bizottság célul tűzte ki, hogy a teljes költségvetés 30–35%-át, 40–45%-át, illetve 20–25%-át fordítsa e három célkitűzésre.

21. A Bizottság ezután két részre osztotta fel az időszakot (2007–2010 és 2011–2013) és indikatív programot készített az időszak első részére vonatkozóan, amely részletesebb terveket tartalmazott a segélyek elosztására és a konkrét prioritások azonosítására. A Bizottság 2010-ben félidős vizsgálatot végzett és arra a következtetésre jutott, hogy nincs szükség lényeges korrekcióra. A vizsgálat alapján készítették el a 2011–2013-as időszakra vonatkozó kiadási terveket is.

A BIZOTTSÁG A TÁMOGATÁS MEGTERVEZÉSE ÉS ELOSZTÁSA SORÁN NÉHÁNY TEKINTETBEN ELTÉRT A BEVÁLT GYAKORLATTÓL...

22. A fejlesztési segélyek elosztása terén elismert, például a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusban, a segélyezés hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatban [18] és az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexében [19] foglalt elismert bevált gyakorlat a következő elveket foglalja magában:

- az – országstratégiákban, szakpolitikai párbeszédben és fejlesztési együttműködési programokban meghatározott – fejlesztési prioritásoknak a fogadó ország nemzeti fejlesztési stratégiáinak, intézményeinek és eljárásainak alapos elemzésén kell alapulniuk;

- ahhoz, hogy a segélyezés eredményes legyen, a fogadó országoknak el kell kötelezniük magukat az adományozó által támogatott fejlesztési stratégiák és programok mellett;

- az uniós adományozók egy adott országban legfeljebb három területre összpontosítsák aktív közreműködésüket.

23. A regionális stratégiai dokumentum és az indikatív programok csak részben adnak indoklást a Bizottság által választott részletes kiadási prioritásokra, például arra vonatkozóan, hogy mekkora összeget költsenek regionális, és mekkorát kétoldalú programokra, illetve, hogy miért pont az adott területek vagy programok lesznek várhatóan a leginkább értékarányosak az uniós célok viszonylatában. A valóságban jelentős mértékben a korábbi kiadások mintáját követték az érintett országokban.

...DE A GYAKORLATBAN ÉSSZERŰ DÖNTÉSEKET HOZOTT AZ ELOSZTÁSRÓL

24. Másfelől viszont a költségvetésnek a Bizottság általi felosztása a regionális stratégiai dokumentum prioritásainak alkalmazása szempontjából a legtöbb tekintetben ésszerűen történt.

25. A kiadások elosztásának folytonossága lehetővé tette a Bizottság számára, hogy optimálisan használja fel korábbi tapasztalatait, különösen Tadzsikisztán és Kirgizisztán esetében.

26. A Bizottság odafigyelt arra, hogy a kiadások elosztása kielégítő módon összhangban legyen a többi adományozóéval, elkerülve ezáltal az átfedéseket és hozzájárulva az adományozók közötti koordinációhoz. A Számvevőszék felmérésére választ adók háromnegyede egyetértett a támogatandó területek megválasztásával. Kétharmaduk úgy vélte, hogy a Bizottság jó minőségű programokat választott ki támogatásra, különösen az emberi jogok és a civil társadalom fejlesztése terén.

27. A Bizottság speciális kihívásokkal szembesült a partnerországokkal folytatott koordináció során:

- Kazahsztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán nem csatlakoztak a párizsi nyilatkozathoz, így nem készítettek igényfelmérést a fejlesztési támogatásra vonatkozóan, sem szegénységcsökkentési stratégiákat, az uniós programokban használt módon;

- az uniós fejlesztési támogatásnak a regionális stratégiai dokumentumban foglalt célja a politikai stratégia végrehajtásának támogatása, megjegyezve, hogy az Unió a jólét, a szolidaritás, az emberi jogok és a demokrácia, a megfelelő munkahelyek, a biztonság és a fenntartható fejlődés előmozdítására törekszik az egész világon. A partnerországok kormányzatai számára nem minden esetben élvez legmagasabb prioritást az emberi jogok tiszteletben tartása, a jó kormányzás és az olyan fejlesztési célok, mint pl. a szegénység csökkentése;

- A nemzeti programozási dokumentumok nem minden esetben elég célirányosak. Kirgizisztánban például az országos fejlesztési stratégia 2009–2011-es időszakra vonatkozó cselekvési terve 19 különböző területen 508 intézkedést tartalmazott.

28. E nehézségek ellenére a Bizottság megtárgyalta a segélyezési prioritásokat a fogadó országok kormányzataival és arra törekedett, hogy kiadásait összehangolja a nemzeti tervekkel, amennyiben rendelkezésre álltak ilyenek. E folyamat eredményeit a regionális stratégiai dokumentum és az indikatív programok is tükrözik.

29. A Számvevőszék által Kirgizisztánban és Tadzsikisztánban vizsgált programok és projektek összhangban álltak mind a Bizottság stratégiájával, mind pedig – amennyire ezt meg lehet állapítani – a fogadó országok kormányainak prioritásaival. Például:

- Kirgizisztánban a Bizottság által az oktatási ágazatnak 2009-től nyújtott támogatás segítséget nyújtott a kormány számára az ország oktatási rendszerének reformjára és fejlesztésére irányuló tervek kialakításában;

- Tadzsikisztánban a szociális védelem Bizottság általi támogatása összhangban állt a kormányzatnak a szociális területtel kapcsolatos prioritásaival, amelyek a szegények számára nyújtott szociális szolgáltatások mennyiségének és minőségének javítását, valamint a vonatkozó millenniumi fejlesztési célok elérését tűzték ki célul.

30. Üzbegisztánban a Számvevőszék által megvizsgált projektek (például a büntetőjogi rendszer reformjának támogatása, valamint az anyák és gyermekek egészségügyi ellátó rendszereinek javítása) úgyszintén összhangban állnak az országnak a kormányzat által meghatározott szükségleteivel. A kormányzat által meghatározott szükségletekkel való összehangolás azonban nem szükségszerűen jelenti azt, hogy a hatóságok teljes támogatást nyújtanának a projektek végrehajtásában. A büntetőjogi rendszer reformján dolgozó nemzetközi szakértőknek például nem engedélyezték a börtönök meglátogatását és a bírósági ügyek aktáihoz való hozzáférést. Ahhoz, hogy a gyermekek alultápláltságának csökkentését célzó programhoz megnyerje a kormányzat támogatását, a Bizottságnak az egészséges étrend előmozdítását kellett hangsúlyoznia, mivel Üzbegisztán kormánya nem ismerte el, hogy az országban alultápláltság fordul elő.

A SEGÉLYEZÉS MÉRTÉKE TÜKRÖZTE A RELATÍV JÓLÉTET

31. A Bizottság azon országok, konkrétan Tadzsikisztán és Kirgizisztán számára különítette el a legtöbb segélyt, akik erre leginkább rászorulónak tűntek, valamint a legnagyobb hajlandóságot és képességet mutatták a segélyek legjobb felhasználására. Az ennek a két országnak elkülönített segélyek a népességre vetítve a többi három fogadó országnak nyújtott segélyek háromszorosát tették ki (lásd: 1. táblázat és I. melléklet).

1. TÁBLÁZAT

A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI ESZKÖZ (DCI) KERETÉBEN A KÖZÉP-ÁZSIAI ORSZÁGOKNAK A 2007–2013-AS REGIONÁLIS STRATÉGIAI DOKUMENTUM ALAPJÁN NYÚJTOTT ÖSSZES SEGÉLY ÉS AZ EGY FŐRE ESŐ GDP

Forrás: Az Unió és Közép-Ázsia közötti fejlesztési együttműködés, Európai Bizottság (2011) és a Világbank által kiadott World Development Indicators mutatók.

Terület | Összes támogatás 2007 és 2013 között (millió euró) | Egy főre eső GDP 2007-ben (USA dollár, folyó áron) |

Kazahsztán | 74 | 6771 |

Kirgizisztán | 106 | 722 |

Tadzsikisztán | 128 | 563 |

Türkmenisztán | 53 | 2606 |

Üzbegisztán | 71 | 830 |

Régió | 242 | |

Összesen | 674 | |

TÚL SOK TERÜLET SZÁMÁRA FOLYÓSÍTOTTAK SEGÉLYT...

32. A Bizottság koncepciója azonban kevésbé volt kielégítő a segélyezett területek számával kapcsolatban.

33. Amint azt a 22. bekezdésben említettük, a Bizottság által folytatott fejlesztési politika alapelve, hogy az uniós adományozók egy adott partnerországban legfeljebb három területre koncentrálják erőfeszítéseiket az eredmények optimalizálása és a tranzakciós költségek csökkentése érdekében.

34. A Bizottság a közép-ázsiai fejlesztési támogatási programok kis mérete ellenére sem alkalmazta szigorúan ezt az elvet. Kirgizisztánban négy területet választott ki támogatásra (kormányzás, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, oktatás, valamint szociális védelem), Tadzsikisztánban ötöt (kormányzás, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, szociális védelem, magánszféra és egészségügy), Üzbegisztánban pedig hatot (magánszféra, kormányzás, egészségügy, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, valamint környezetvédelem, energia és oktatás).

35. Ezenkívül a Bizottság regionális és tematikus programokon keresztül különböző további területekre is folyósított uniós fejlesztési támogatási pénzeket. Ezek a programok olyan területeket támogatottak mint pl. energia, közlekedés, környezetvédelem, vízügy, határőrizet és a kábítószerek elleni küzdelem, jogállamiság, demokrácia és emberi jogok, magánszféra fejlesztése és felsőoktatás.

...DE EZ A BIZOTTSÁG STRATÉGIAI PRIORITÁSAIT TÜKRÖZTE

36. A Bizottság adatbázisának számvevőszéki elemzése nem tárt fel olyan lényeges esetet, amikor a segélyt nem a szegénység csökkentésének és a kormányzás fejlesztésének átfogó célkitűzéseivel foglalkozó nemzeti program számára folyósították volna. Számos nemzeti program céljai között szerepelt egyszerre a szegénység csökkentése és a jó kormányzás. A 2012 végéig megkötött szerződések összege megfelelt a regionális stratégiai dokumentumban meghatározott prioritásoknak (lásd: 20. bekezdés).

A SZAKPOLITIKA GYAKORLATI MEGVALÓSÍTÁSA

37. A 38–62. bekezdésben vizsgáljuk meg a Bizottság által a segélyek folyósításához alkalmazott módszereket: a megvalósítás módját, az igazgatási költségek Bizottság általi figyelemmel kísérését, hogy a programok egyértelmű célkitűzéseket és teljesítménymutatókat tartalmaztak-e a monitoringhoz, valamint a Bizottság által két közép-ázsiai köztársaságnak nyújtott költségvetés-támogatás kialakítását és irányítását.

A BIZOTTSÁG TÖBBFÉLE MÓDON VALÓSÍTOTTA MEG A SEGÉLYEK FOLYÓSÍTÁSÁT

38. A Bizottság a körülményektől függően különböző módokon hajtotta végre a segélyprogramokat (példák: 1. háttérmagyarázat).

- nemzetközi szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodások, amennyiben ezek a partnerországokban folytattak fejlesztési tevékenységeket és a hatóságok partnerként fogadták el őket;

- költségvetés-támogatás a támogatható területeken, mivel ha a feltételek ezt lehetővé teszik, a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusnak megfelelően ez a fejlesztési együttműködés előnyben részesített eszköze [20];

- nem kormányzati szervezeteknek nyújtott támogatás, ahol a civil társadalom aktív szerepet töltött be;

- szolgáltatási szerződések (és néhány kivitelezési szerződés), különösen az utóbbiakhoz kapcsolódó technikai támogatás, ahol a cél az európai szabványokhoz és bevált gyakorlatokhoz való közeledés, ágazati költségvetés-támogatással kombinálva.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK AZ UNIÓ ÁLTAL FINANSZÍROZOTT PROGRAMOKRA

Egy nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás

A börtönreform-projekt számára nyújtott támogatás a börtönök irányításának és az elkövetők társadalmi újraintegrációjának javítását tűzte ki Kirgizisztánban, egy börtönreform-program kidolgozásával. A higiéniai körülmények javítása és a jövedelemtermelő tevékenységek támogatása is a program által támogatott intézkedések között szerepel. Az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala által végrehajtott intézkedés teljes költségvetése 2,78 millió euró, amelyből az uniós hozzájárulás 2,5 millió eurót tesz ki.

Költségvetés-támogatási program

A szociális védelem és a közpénzgazdálkodás területére vonatkozó ágazati szakpolitikai támogatási programot földrajzi és tematikus finanszírozási eszközök útján hajtják végre. A hétéves stratégiai dokumentum 53 millió eurót irányzott elő a programra. A szociális védelem összetevő célja egy hatékonyabb szociális támogatási rendszer kidolgozása, amely javítaná a veszélyeztetett személyek és nélkülöző gyermekek életfeltételeit. Ezzel párhuzamosan a közpénz-gazdálkodási összetevő célja a kirgiz kormány támogatása az éves költségvetési folyamatnak az átláthatóság, elszámoltathatóság, előrejelezhetőség és belső kontrollok tekintetében történő javításában.

Nem kormányzati szervezet támogatása

A Bizottság 200000 euró értékben 80%-os társfinanszírozást nyújtott egy nélkülöző gyermekeket és családokat támogató projektnek. A projektet az Üzbegisztánban 1996 óta jelenlévő nemzetközi nem kormányzati szervezet, az SOS Gyermekfalu üzbegisztáni alszervezete hajtotta végre. A szerződést 2011-ben egy intézményfejlesztési partnerségi program keretében írták alá, amely az üzbegisztáni veszélyeztetett csoportok életszínvonalának növelését célozta a nem kormányzati szervezetek és helyi hatóságok közötti együttműködés erősítésével.

Szolgáltatási szerződés: technikai támogatási program és ágazati költségvetés-támogatási program kombinációja

A Bizottság Tadzsikisztánban 2007 óta támogatja a szociális védelem ágazati költségvetés-támogatási programját a következőkre összpontosító technikai támogatási és kapacitásfejlesztési program keretében: a) a szociális juttatások célirányosításának és racionalizálásának javítása; b) szociális szolgáltatások fejlesztése; c) a bennlakásos szociális intézmények modernizációja; d) a munkaerő-piaci politika fejlesztése. A program teljes költségvetése 5 millió euró, amelynek végrehajtásával 90000 euró és 2,5 millió euró közötti összegű szerződésekkel hét európai tanácsadó céget bíztak meg.

39. A Bizottság minden itt említett megvalósítási módot felhasznált (lásd: 2. táblázat).

A SZÁMOS KIS PROJEKT ÉS FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZ IRÁNYÍTÁSI KIHÍVÁST JELENT

40. Ahogy azt a 2. táblázatban is bemutattuk, a támogatások és a szolgáltatási szerződések a Bizottság közép-ázsiai segélyezési tevékenységének szám szerint nagy (de érték alapján kis) részét tették ki. A programok ilyen nagy száma lényeges adminisztratív terhekkel járhat [21].

41. A kirgizisztáni uniós külképviselet az ellenőrzés időpontjában 56 szerződést irányított. A külképviselet szerint a programok nagy száma miatt csak korlátozott mértékben tudnak helyszíni látogatásokat végezni a szerződésben foglalt tevékenységek végrehajtási helyén. A külképviselet a központ szolgálatai által irányított további 99 szerződéshez is támogatást nyújtott [22].

2. TÁBLÁZAT

A DCI ÉS A TEMATIKUS DCI-PROGRAMOK KERETÉBEN 2007 ÉS 2012 VÉGE KÖZÖTT KÖTÖTT SZERZŐDÉSEK ÖSSZEGE MEGVALÓSÍTÁSI MÓDONKÉNT

Forrás: A Bizottság CRIS adatbázisában található adatok számvevőszéki elemzése.

| Aláírt szerződések/megállapodások száma | 2012 végéig megkötött szerződésben szereplő összegek | a teljes összeg %-ában |

Hozzájárulási megállapodások | 33 | 128 | 36% |

Költségvetés-támogatási programok | 15 | 98 | 28% |

Támogatás nem kormányzati szervezeteknek | 143 | 61 | 17% |

Szolgáltatási és kivitelezési szerződések | 244 | 66 | 19% |

| 435 | 353 | 100% |

42. A Bizottság különböző finanszírozási eszközökön keresztül biztosít fejlesztési támogatást Közép-Ázsia számára. A fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) – ázsiai földrajzi programján és az öt tematikus DCI-eszközön (élelmezésbiztonság; nem állami szereplők és helyi hatóságok részvétele a fejlesztésben; migráció és menekültügy; környezetvédelem és fenntartható természetierőforrás-gazdálkodás, beleértve az energiaügyet; humántőke-beruházások) keresztül – a fő finanszírozási forrás. Ezenkívül öt globális eszköz (lásd: 8. bekezdés), valamint az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) is nyújt finanszírozást Közép-Ázsia számára, de ezek irányításáért a Bizottság különböző központi szervezeti egységei felelősek.

43. A finanszírozási források változatossága tovább bonyolítja az uniós kiadások irányítását, mind központi szinten, mind pedig a külképviseletek szintjén. Például a kirgizisztáni külképviselet által az ellenőrzés időpontjában irányított 56 szerződés közül 31 a EuropeAid közép-ázsiai földrajzi egységéhez tartozott. A fennmaradó 25 a EuropeAid hat másik egységének és az EKSZ egyik egységének felelősségi köréhez kapcsolódott. A külképviselet által támogatott 99 másik szerződés az EuropeAid 11 egységéhez, két másik uniós külképviselethez (a kazahsztáni és tadzsikisztáni külképviseletek), az EKSZ-hez, valamint a Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatóságához és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságához tartozott.

44. A kiadási eszközök nagy száma annak – időigényes eseti megoldások alkalmazása nélküli – megállapítását is megnehezíti, hogy az Unió mennyit költ országonként és ágazatonként Közép-Ázsiában:

- a Bizottság RELEX információs rendszere (CRIS) nem azonosítja a regionális programokban a partnerországonkénti kiadásokat [23];

- A CRIS-jelentések nem tartalmazzák a regionális és globális programok országonkénti összetevőit, különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a stabilitási eszköz (IfS) esetében;

- végezetül a Bizottság nem határozza meg a közép-ázsiai országokban az európai szomszédsági és partnerségi eszköz keretében finanszírozott programokra folyósított összegeket [24].

NEM FORDÍTANAK ELÉG FIGYELMET AZ IGAZGATÁSI KÖLTSÉGEKRE

45. A fejlesztési támogatás gyakran nehéz körülmények közötti folyósítása munkaerő-igényes és költséges tevékenység. A kiadások céljára és módjára vonatkozó döntések meghozatala során egyrészről a valószínűsíthető eredményeket, másrészről a költségeket kell figyelembe venni úgy, hogy az eredményeket (különösen az olyan érzékeny területeken, mint Közép-Ázsia) átfogó perspektívából kell megítélni.A segélyek költségvetésében az igazgatási költségek mindazonáltal olyan tételt jelentenek, amelynek ismerete minden segélyszervezettől ésszerűen elvárható.

46. A Bizottság az igazgatási költségeket több módszer kombinációjával kezeli, ami magában foglalja az egyes külképviseletek munkaterhelésének értékelését. A Bizottság azonban nem vezetett be rendszert a fejlesztési támogatás regionális vagy országos szintű folyósítása során felmerülő összes igazgatási költséggel kapcsolatos jelentéstételre.

47. A Számvevőszék a Bizottság közép-ázsiai fejlesztési tevékenységeihez kapcsolódó igazgatási költségeit a Bizottság adatai alapján becsülte meg. A Számvevőszék a fejlesztési támogatáshoz kapcsolódó, a központban és a külképviseleteken felmerülő munkaerő-költségeket és igazgatási költségeket vette figyelembe a becslés elkészítésekor. Ez tartalmazta a támogatási kiadásokat (pl. Európa Házak [25], tanácsadási és monitoring szolgáltatások) is.

48. A Számvevőszék számításai szerint a vonatkozó igazgatási költségek 10,5 millió eurót tettek ki 2011-ben, az ellenőrzés időpontjában lezárt utolsó évben (lásd: III. melléklet). Ebből 6,6 millió eurót (63%) a már megnyitott három képviseleten (lásd: 6. bekezdés) folytatott, a fejlesztési együttműködéshez kapcsolódó munka (a személyzet bére és más operatív kiadások); 1,8 millió eurót (17%) a központban dolgozó személyzet költsége, 2,1 millió eurót (20%) pedig a különböző támogatási kiadások (beleértve a projektek azonosításához és kialakításához kapcsolódó tanácsadói tevékenységeket, az eredményközpontú monitoringot és értékelést, valamint az Európa Házakhoz kapcsolódó költségeket) tettek ki [26].

49. Ez az összeg a 2011-ben Közép-Ázsiában folyósított fejlesztési kiadások 14,6%-át jelenti (71,1 millió euró) [27]. Ezt a százalékos értéket inkább nagyságrendként, mintsem precíz becslésként kell tekinteni, mivel a számítási módszer érzékeny többek között az éves folyósítások szintjén bekövetkező változásokra.

50. Ezen túlmenően az egyedi programok költségvetései is tartalmaztak igazgatási költségeket. Például a Számvevőszék által megvizsgált, nemzetközi szervezetekkel közösen kötött 20 támogatási és hozzájárulási megállapodás alapján azok költségvetésének átlagosan 6%-a minősült általános igazgatási költségnek. A költségvetés-támogatási programok esetén a vonatkozó százalékos értékek jóval kisebbek voltak. A külső szakértők megbízásával készülő rendszeres helyzetjelentések költsége a program költségvetésének Tadzsikisztánban 1,1%-át, Kirgizisztánban 1,6%-át érte el.

51. Mivel a Bizottság a jelentéseiben nem közöl az igazgatási költségekre vonatkozó mutatót, ezért nem lehetett ezeket a becsléseket összehasonlítani a világ más részein folytatott segélyprogramok vonatkozó értékeivel. A Számvevőszék azonban aggodalommal állapítja meg, hogy a Bizottság láthatóan pontatlan információkkal rendelkezik a közép-ázsiai régióban folyósított fejlesztési támogatáshoz kapcsolódó költségek jelentős részét kitevő igazgatási költségekkel kapcsolatban.

A CÉLKITŰZÉSEK ÉS A MUTATÓK VEGYES KÉPET MUTATNAK

52. A három meglátogatott országban folyó programok számvevőszéki vizsgálata vegyes képet mutatott a SMART-célkitűzések (és az értékelésükre szolgáló mutatók) meghatározása tekintetében, ahogy azt az alábbi példák is mutatják:

- Tadzsikisztánban a vizsgált hét technikai támogatási program közül hat rendelkezett az eredménytermékre vonatkozó jól meghatározott célértékekkel az ágazati tanulmányok, stratégiák, iránymutatások és a kormányzatnak tett ajánlások elkészítésére. A pénzügyminisztériumnak nyújtott technikai támogatási program azonban csak homályosan megfogalmazott célkitűzéseket tartalmazott.

- Kirgizisztánban az élelmezésbiztonsági tájékoztató program mutatóit nem fogalmazták meg elég egyértelműen, pl. "az élelmezésbiztonsági információk általánosságban pontosak és időszerűek legyenek", "megfelelő számú személyzet részesüljön képzésben" és "terméselőrejelzések hasznossága". Másrészről a "jó kormányzás a társadalmi igazságosság érdekében" program számszerűsített célértékeket határozott meg;

- Üzbegisztánban a négy vizsgált program közül kettő számszerűsített célkitűzésekkel rendelkezett, de nem határoztak meg összehasonlítási alapot és alapértékeket a programok hozzáadott értékének kiértékeléséhez.

A BIZOTTSÁG SZIGORÚBB LEHETETT VOLNA A KÖLTSÉGVETÉS-TÁMOGATÁS TERÉN...

53. Az ágazati költségvetés-támogatás azt jelenti, hogy uniós forrásokat folyósítanak a kedvezményezett országok nemzeti költségvetése számára egy adott ágazat vagy terület szakpolitikai céljainak és reformjának támogatásához. A Bizottság által Közép-Ázsia számára nyújtott fejlesztési támogatás Kirgizisztán és Tadzsikisztán esetében a szociális védelem terén tartalmazott költségvetés-támogatást a 2007–2012-es időszakban, 39,4 millió euró, illetve 24,4 millió euró értékben.

54. A Bizottság a költségvetés-támogatásban részesülő országok számára előírja releváns és hiteles, közpénzgazdálkodást javító program bevezetését [28]. A Bizottság feltételeket támaszt annak érdekében, hogy az ágazati költségvetés-támogatás mind az ágazati fejlesztés, mind a közpénzgazdálkodás tekintetében megvalósítsa a célkitűzéseket. A Bizottság többéves időszak során részletekben folyósítja a költségvetés-támogatást, az adott ország által teljesített feltételektől függően, és ezeket a feltételeket egyértelműen meg kell határozni és szigorúan be kell tartatni, hogy azok eredményesek legyenek.

55. A Bizottság ezt a megoldást követte tadzsikisztáni és kirgizisztáni költségvetés-támogatási programjainál. Mindkét ország kormánya rendelkezett közpénzgazdálkodási programmal, és a Bizottság mindkét esetben azok végrehajtásához kötötte az ágazati költségvetés-támogatási részletek folyósítását.

56. 2007-ben a Bizottság két évre felfüggesztette a tadzsikisztáni ágazati költségvetés-támogatási programot, mert a Nemzetközi Valutaalap (IMF) feltárta, hogy az ország pénzügyminisztériuma az állami költségvetést és a makrogazdasági stabilitást veszélyeztető garanciákat bocsátott ki. A programot 2009-ben az IMF-megállapodást követően újraindították. A Bizottság reakciója hozzájárult a probléma megoldásához.

57. Más tekintetben azonban a közpénz-gazdálkodási feltételek Bizottság általi érvényesítése nem volt elég szigorú. A Bizottság költségvetés-támogatás keretében három részletet folyósított Kirgizisztán számára [29], amelyek mindegyikét a közpénzgazdálkodási célkitűzések teljesítésére vonatkozó értékelés előzött meg [30]. A Bizottság értékelése szerint az előrehaladás lassú volt, de ennek ellenére jóváhagyta mindhárom részlet folyósítását, főleg azért mert úgy vélte, a kirgiz kormány továbbra is elkötelezett volt a további reformok mellett. E véleményt nem támasztották alá egyértelmű bizonyítékokkal. A Bizottság a támogatási döntéseket főként a partnerországok reform melletti elkötelezettségére alapozta a ténylegesen elért előrehaladás helyett [31].

58. A Tadzsikisztánban a 2007–2009-es időszakban a szociális védelem céljára nyújtott költségvetés-támogatás esetében a Bizottság nem határozott meg szigorú határidőket a feltételeknek a kormány általi teljesítésére vonatkozóan. Ennek eredményeképpen a partnerország nem volt eléggé érdekelt a szükséges reformok előmozdításában, ezért a kormányzattól várt reformok végrehajtása késedelmet szenvedett. A Bizottság ezt a hiányosságot azonban a következő ágazati költségvetés-támogatási programban orvosolta.

...ÉS AZT NEM KAPCSOLTA EGYÉRTELMŰEN A KORRUPCIÓ MINIMALIZÁLÁSÁRA IRÁNYULÓ FELTÉTELEKHEZ

59. A korrupció súlyos problémát jelent a közép-ázsiai köztársaságokban. A Transparency Internatonal korrupcióérzékelési rangsorolásában 2011-ben egyik ország sem kapott a 100 pontból 28-nál többet, és Kirgizisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán a 182 értékelt ország alsó 10%-ában helyezkedett el. Ezenkívül a nemzetközi szervezetek folyamatosan azt jelentik, hogy a kirgizisztáni és tadzsikisztáni korrupcióellenes stratégiák végrehajtása lassan halad [32].

60. Az ilyen mindent átható korrupció a Bizottság jó hírét is érintheti és csökkentheti a támogatási programok eredményességét.

61. A közpénzgazdálkodási programokat a korrupció elleni küzdelemre is fel lehet használni. A tadzsikisztáni és kirgizisztáni közpénz-gazdálkodási programok a kormányzati pénzgazdálkodás hatékonyságának és átláthatóságának javítását célzó intézkedéseket (mint például a belső kontrollok, a közbeszerzési eljárások és az állami adminisztráció belső ellenőrzésének javítása) tartalmaztak, amelyek várhatóan hozzájárulnak a korrupció csökkentéséhez.

62. A Bizottság közpénzgazdálkodási, technikai együttműködési és az igazságügyi reformhoz kapcsolódó programokat hajt végre, amelyek bizonyosan pozitív hatást gyakorolnak a korrupció megelőzésére. A Bizottság azonban nem kísérelte meg költségvetés-támogatási programjait közvetlenül konkrét korrupcióellenes intézkedésekhez kötni, mint pl. a korrupció elleni büntetőjogi fellépés, korrupciómegelőzési intézkedések és a közintézmények elszámoltathatóságának erősítése.

VÉGREHAJTÁS ÉS JELENTÉSTÉTEL

63. Az alábbi 64–81. bekezdések három szempontból vizsgálják a segélyezési politikai Bizottság általi irányítását az ellenőrzött időszakban: a Bizottság mennyire és milyen gyorsan valósította meg segélyezési politikáját; a tapasztalatok fényében módosította-e a programokat, és miként teljesítette jelentéstételi kötelezettségét a Közép-Ázsiának nyújtott fejlesztési támogatásra vonatkozóan.

A VÉGREHAJTÁS ÁLTALÁNOSSÁGBAN LASSÚ DE VÁLTOZÓ KÉPET MUTAT...

64. 2012 végén a DCI-Ázsia eszköz 2007–2013-as teljes tervezett kötelezettségvállalásainak 50%-ára kötötték meg a vonatkozó szerződéseket és 27%-át fizették ki (lásd: 3. táblázat).

3. TÁBLÁZAT

A 2007–2013-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ KÖZÉP-ÁZSIAI REGIONÁLIS STRATÉGIA. A DCI-ÁZSIA PROGRAM VÉGREHAJTÁSA 2012.12.31-ÉN. SZERZŐDÉSEK ÉS FOLYÓSÍTÁSOK

Forrás: Az Unió és Közép-Ázsia közötti fejlesztési együttműködés, Európai Bizottság, 2011 és a CRIS rendszerből származó adatok.

Terület | Összes támogatás 2007 és 2013 között (millió euró) | 2007 és 2012 között szerződött összegek | 2007 és 2012 között folyósított összegek |

Kazahsztán | 74 | 60% | 28% |

Kirgizisztán | 106 | 73% | 45% |

Tadzsikisztán | 128 | 65% | 32% |

Türkmenisztán | 53 | 21% | 13% |

Üzbegisztán | 71 | 28% | 9% |

Régió | 242 | 42% | 26% |

Összesen | 674 | 50% | 27% |

65. Az ellenőrzés során fény derült olyan esetekre, ahol nagy késedelemmel lehetett csak elindítani a programokat. Az Üzbegisztánban vizsgált programok esetében például átlagosan két évbe telt a finanszírozási megállapodás aláírása és egy évbe a program végrehajtásának megkezdése. A fogadó ország közigazgatásának hosszadalmas bürokratikus eljárásai, a megfelelő támogatható tevékenységek szűkös választéka és a bonyolult bizottsági eljárások késleltették a stratégia végrehajtását. A Számvevőszék által az adományozók körében végzett felmérésre válaszolók háromnegyede szerint túl bonyolultak a Bizottság eljárásbeli és jogi követelményei.

66. A végrehajtás sebessége lényeges eltéréseket mutatott a fogadó országok között. Az előrehaladás különösen Türkmenisztán és Üzbegisztán esetében volt nagyon lassú. Ez főként az Unió és az említett országok közötti fejlesztési együttműködésben a prioritások és koncepciók terén meglévő különbségeknek volt betudható. Ezenkívül fontos politikai események, mint például az üzbegisztáni Andidzsánban 2005 májusában történt zavargások is lassították a fejlesztési együttműködési tevékenységeket a vizsgált időszak első három évében, és a Bizottság csak nehezen tudta behozni az így elvesztett időt.

67. Kirgizisztánban és Tadzsikisztánban a végrehajtás gyorsabb volt. Ez az Unió és az említett két, a párizsi nyilatkozatot aláíró ország közötti fejlesztési együttműködés javulását tükrözi. A vizsgált időszakban az ezeknek a partnerországoknak folyósított támogatás jelentős része költségvetés-támogatás keretében történt. A 2007–2012-es időszakban a Bizottság 24,4 millió euró költségvetés-támogatást nyújtott Tadzsikisztánnak (az összesen folyósított segélyek 22%-a) és 39,4 millió eurót Kirgizisztánnak (a segélyek 36%-a).

... ÉS A REGIONÁLIS PROGRAMOKBAN NEM ÉRVÉNYESÜLT VALÓDI RÉGIÓS DIMENZIÓ

68. A regionális stratégiai dokumentumban meghatározottak és az uniós stratégia szerint a Bizottság a stratégiához tartozó költségvetés hozzávetőlegesen egyharmadát regionális programokra irányozta elő, a regionális együttműködés előmozdítására irányuló politikai erőfeszítéseinek támogatása érdekében (lásd: 19–20. bekezdés). Míg ez összhangban áll a stratégiai célkitűzésekkel, a regionális programokban nem érvényesült a fejlesztési stratégiában tervezett valódi, mind a közös végrehajtás, mind a regionális hatások terén megvalósuló régiós dimenzió [33].

69. A regionális programok kezelése még egy nagyságrenddel megnehezítette a Bizottság munkáját. A program előkészítésének minden lépésében a kedvezményezett országok egyetértésére volt szükség, a regionális programok melletti elkötelezettség szintje viszont országonként és programonként változott.

70. A regionális stratégiai dokumentumban meghatározott regionális források [34] jelentős részét olyan programokra irányozták elő, mint az Erasmus és a Tempus (36%), vagy a Közép-ázsiai program beruházási eszköze (29%). Ezek a "több országra kiterjedő" programok hasonló tevékenységeket ismételnek több kedvezményezett országban ahelyett, hogy az eredeti célként kitűzött közép-ázsiai köztársaságok közötti együttműködést segítenék elő.

71. A közép-ázsiai határ-ellenőrzési program (BOMCA) jó példa a fogadó országok közötti eltérő részvételre. A BOMCA a határellenőrzés reformjára összpontosít. A 2003 és 2014 között 33,7 millió eurós kötelezettségvállalással rendelkező program hosszú távú stratégiai célja az uniós szabványok és bevált gyakorlatok átvétele az integrált határőrizet terén. A BOMCA végrehajtása az ENSZ bishkeki központtal rendelkező fejlesztési programja keretében történik, és a program mind az öt köztársaságban rendelkezik kirendelt irodával.

72. Kirgizisztán és Tadzsikisztán viszonylag elkötelezettnek mondható a BOMCA programban való részvétel mellett. Közel tíz év működés után azonban Üzbegisztán és Türkmenisztán csak szelektív módon vett részt a regionális kapacitásfejlesztési tevékenységekben és nem voltak hajlandók megosztani szakmai tapasztalataikat a többi országgal.

A TAPASZTALATOK FELHASZNÁLÁSA SIKERES, ÁM VANNAK ELSZALASZTOTT LEHETŐSÉGEK IS

73. 2010-ben a Bizottság félidős felülvizsgálatot végzett (lásd: 21. bekezdés) annak értékelésére, hogy az első, 2007–2010-es indikatív program során alkalmazott prioritások és megvalósítási módok továbbra is megfelelőek-e. A félidős felülvizsgálat eredményeként a 2011–2013-as indikatív program figyelembe vette a partnerországokban bekövetkezett új fejleményeket, mint pl. a civil társadalom fokozatos fejlődését, a technikai támogatási programok költségvetés-támogatási és intézményi reformprogramokkal való összekapcsolásának igényét, valamint a helyi termelés és infrastruktúra támogatásának követelményét.

74. Az indikatív programban néhány új, más földrajzi régiókban már tesztelt programtípus is megtalálható, mint pl. a beruházási eszköz program [35]. A Bizottság azonban nem használta ki a lehetőséget, hogy nagyobb prioritást rendeljen az ikerintézményi együttműködés és az uniós és közép-ázsiai közigazgatásban dolgozók közti csereprogramok előmozdításához, amelyet pedig a Tanácsnak az Unió és Közép-Ázsia között folytatott kapcsolatokról szóló stratégiája is prioritásként jelöl ki.

75. A Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett hogy tanulságokat vonjon le a korábbi tapasztalatokból és a vizsgált időszakban javítson a programokon. A Bizottság által nyújtott támogatás viszonylagos stabilitása és folytonossága a kiemelt területek, megvalósítási módok és programok tekintetében lehetővé tette, hogy fel tudják használni a szerzett tapasztalatokat. A kétoldalú programokon, mint például Üzbegisztánban az anyák és gyermekek egészségügyi ellátó rendszereinek javításán (lásd: 2. háttérmagyarázat), valamint az intézményfejlesztési és partnerségi program második iterációján a korábbi szakaszok során levont tanulságok felhasználásával javítottak. A közép-ázsiai kábítószer-ellenes cselekvési program (CADAP) jó példa egy olyan regionális programra, amelyet a korábbi tapasztalatok alapján jobban a partnerországok igényeihez igazítottak.

76. Másfelől a BOMCA program 7. szakaszának hatását és fenntarthatóságát értékelő két eredményközpontú monitoringjelentés azonban csak a program következő szakaszának megtervezése után áll rendelkezésre.

77. A kirgizisztáni és tadzsikisztáni költségvetés-támogatási programok a korábbi, élelmezésbiztonságot támogató hasonló programok kialakítását követték. A Bizottság 2008-ban tekintette át a korábbi programok során szerzett tapasztalatokat, és javításokat eszközölt az ágazatspecifikus területeken és a technikai támogatásnak a programok támogatásához való felhasználásával kapcsolatban. A Bizottság azonban nem vett figyelembe hasznos ajánlásokat, például az alábbiakat:

- a programokat többéves alapra kell helyezni, mivel egy év nem elég az előrehaladás átfogó értékelésére és a segélyezés kiszámíthatóvá tételére;

- egyértelműen meg kell határozni a kifizetések folyósításának feltételeit;

- néhány kulcsterületre kell összpontosítani, két-három, több évre kiterjedő feltétel meghatározásával.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

ÜZBEGISZTÁN

Az anyák és gyermekek ellátó rendszereinek javítása program a 4. (gyermekhalandóság csökkentése) és 5. (az anyák egészségének javítása) millenniumi célkitűzéseinek megvalósítására összpontosít. A program 2007-ben indult 3,5 milliós eurós költségvetéssel, végrehajtását az ENSZ Gyermekalapja (UNICEF) végzi az üzbegisztáni egészségügyi minisztériummal együttműködve. A program 2010-es pozitív értékelését követően a Bizottság úgy döntött, hogy további 7,2 millió eurós költségvetéssel finanszírozza a program második szakaszát.

A JELENTÉSTÉTEL INKÁBB TEVÉKENYSÉG-, MINTSEM EREDMÉNYKÖZPONTÚ

78. A Bizottság két kulcsfontosságú éves jelentést készít a fejlesztési támogatásról. A EuropeAid főigazgatója éves tevékenységi jelentést készít a főigazgatóság tevékenységeiről. A Bizottság éves jelentést tesz közzé az uniós fejlesztési és külső támogatási szakpolitikákról és azok végrehajtásáról. Mindkét jelentés tartalmaz egy fejezetet a Közép-Ázsiának nyújtott fejlesztési segélyről.

79. Az éves tevékenységi jelentések hét mutatót tartalmaznak Közép-Ázsiára vonatkozóan [36]. Annak ellenére, hogy általánosságban kapcsolódnak a közép-ázsiai uniós fejlesztési támogatások sikeréhez, ezek a mutatók nem egyeznek meg a regionális stratégiai dokumentumban és az indikatív programokban találhatókkal, és azok a Tanács Közép-Ázsiára vonatkozó új partnerségi stratégiájában megfogalmazott elvárt eredményekhez sem kapcsolódnak közvetlenül.

80. Az uniós fejlesztési és külső támogatási politikákról szóló éves jelentések Közép-Ázsiával foglalkozó része mindig évben narratív stílusú. Bár bemutat néhány példát, de kevés információt tartalmaz az uniós tevékenységek mérhető eredményeiről és azoknak a helyi lakosságra gyakorolt hatásairól, nem mutatja be uniós tevékenységgel kapcsolatos mutatókat és nem hasonlítja össze az elért eredményeket a célértékekkel. A jelentés általában kerüli az uniós célkitűzések végrehajtásával kapcsolatos nehézségek és akadályok említését.

81. A jelentések egyike sem hasonlította össze a kiadásokat a regionális stratégiai dokumentumban meghatározott felosztással (lásd: 20. bekezdés) és nem tartalmazott információkat az igazgatási költségekről (lásd: 45–51. bekezdés).

KÖVETKEZTETÉSEK

82. A Bizottság és az EKSZ nehéz körülmények között komoly erőfeszítéseket tett a Közép-Ázsiának nyújtott, a 2007. áprilisi regionális stratégiai dokumentumban foglalt uniós fejlesztési támogatási program megtervezéséért és végrehajtásáért. A tervezés és a támogatás felosztása általánosságban véve kielégítő volt. A végrehajtás már kevésbé.

83. A Bizottság megtárgyalta a prioritásokat a partnerországokkal és megkísérelte összehangolni a kiadási terveit az országok nemzeti prioritásaival. A segélyek földrajzi elosztása figyelembe vette a relatív jólétet. Az uniós támogatásra kiválasztott projektek mindegyike hozzájárult a regionális stratégiai dokumentumban foglalt tágabb célkitűzések teljesítéséhez. A Bizottság azonban annál több ágazatnak és területnek folyósított támogatást, mint az a bevált gyakorlat szerint javasolt lenne.

84. A Bizottság különböző megvalósítási módokat alkalmazott a tervek végrehajtására. Számos kis projektet gondozott, ami nagy adminisztratív terhet rótt a külképviseletekre. A program irányítását az alkalmazott pénzügyi eszközök széles köre és a több félnek történő jelentéstétel is nehezítette, és ennek következtében nehéz megállapítani, hogy az Unió mennyi pénzt költött ágazatonként és országonként Közép-Ázsiában. A Bizottság meg sem kísérelte számbavenni a közép-ázsiai fejlesztési támogatási program teljes igazgatási költségét.

85. A Bizottságnak szigorúbban kellett volna irányítania a tadzsikisztáni és kirgizisztáni költségvetés-támogatási programjait – és lehetősége is volt rá –, és azokat konkrét korrupcióellenes intézkedésekhez kellett volna kötnie. A folyósítási határozatok a partnerországok reform melletti elkötelezettségén, mintsem az elért eredményeken alapultak.

86. A végrehajtás általánosságban véve lassú volt, bár voltak jelentős kivételek. A regionális programokban nem érvényesült valódi régiós dimenzió, jelentős részük pusztán "több országra kiterjedő" eszköz volt, amely minden partnerország számára külön-külön volt elérhető. A Bizottság eljárásokat alakított ki, hogy a tapasztalatokból tanulságokat vonjon le és javítson a programokon. Ez a folyamat hasznos eredményekhez vezetett, noha azok egyes esetekben nem álltak rendelkezésre a megfelelő időben, más esetekben pedig nem vettek figyelembe hasznos ajánlásokat. A jelentések inkább a tevékenységekre, mintsem az eredményekre összpontosítanak.

AJÁNLÁSOK

87. Amennyiben az Európai Unió közép-ázsiai fejlesztési támogatási programja folytatódik [37], a Számvevőszék ajánlja, hogy a jövőbeni fejlesztési támogatás megtervezése és végrehajtása során a Bizottság és az EKSZ használja fel a 2007–2012-es időszak tapasztalatait. A Bizottság és az EKSZ különösen a következőket tartsa szem előtt:

- a jövőbeni regionális programokat úgy tervezzék meg, hogy azokban valószínűsíthetően érvényesüljön a valódi régiós dimenzió;

- az összes nyújtott támogatást csak néhány ágazatra összpontosítsák;

- vezessenek be a fejlesztési támogatás megvalósítása során felmerülő összes igazgatási költség kiszámítására és jelentésére szolgáló rendszert;

- határozzanak meg és alkalmazzanak erőteljes és objektív módon ellenőrizhető feltételeket a folytatni kívánt költségvetés-támogatási programokhoz, és fordítsanak külön figyelmet a korrupcióellenes mechanizmusok támogatására;

- a korábbi tapasztalatok és a változó körülmények fényében javítsanak a programok kialakításán és megvalósítási módján;

- az eredményekről és hatásokról úgy tegyenek jelentést, hogy az lehetővé tegye a tervekkel és célokkal való összehasonlítást.

Ezt a jelentést Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökletével a III. kamara a 2013. október 15-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Európai Bizottság: a Közép-Ázsia számára a 2007–2013-as időszakban nyújtandó támogatásra vonatkozó regionális stratégiai dokumentum.

[2] Az Európai Tanács 2007. június 21–22-i ülésén elfogadott 11177/1/07. sz. dokumentum. A Tanács 2007 októberében European Union and Central Asia: Strategy for a New Partnership [Az Európai Unió és Közép-Ázsia: új partnerségre vonatkozó stratégia] (ISBN 978-92-824-2244-1) címen adta ki a dokumentumot.

[3] Jelenleg Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tadzsikisztánnal és Üzbegisztánnal van hatályban partnerségi és együttműködési megállapodás. A Türkmenisztánnal kötött megállapodást 2013. május végéig még nem ratifikálták.

[4] Példák közös regionális kihívásokra: szervezett bűnözés; ember-, kábítószer- és fegyvercsempészet; terrorizmussal és tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos problémák, kultúraközi párbeszéd, energiaügyek, környezetszennyezés, vízgazdálkodás, migráció, határőrizet és közlekedési infrastruktúra.

[5] Ezek a következők: i. jó kormányzás, jogállamiság, emberi jogok és demokratizálódás; ii. oktatás és képzés; iii. gazdaságfejlesztés, kereskedelem és beruházások; iv. közlekedés és energia; v. környezeti fenntarthatóság és vízgazdálkodás; vi. közös fenyegetések és kihívások kezelése; vii. kultúraközi párbeszéd.

[6] Az uniós támogatás végrehajtása főként a fejlesztési együttműködési eszközön keresztül történik (az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1905/2006/EK rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).

[7] 2011-ben a három külképviseleten összesen 74 alkalmazott foglalkozott fejlesztési támogatással.

[8] A Tanács 2012. június 25-i 2012/328/KKBP határozata az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 165., 2012.6.26., 59. o.).

[9] A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet által kiadott hivatalos fejlesztési támogatási statisztikák alapján.

[10] Az OECD statisztikái szerint 2010-ben és 2011-ben a Kazahsztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán számára nyújtott átlagos éves ODA 484 millió dollár volt, míg az EBRD és a World Fact Book adatai alapján ugyanebben az időszakban a három ország átlagos éves FDI-je 11093 millió dollárt, a vásárlóerő-paritáson mért GDP-je pedig 347 milliárd dollárt tett ki együttesen.

[11] Az EKSZ vette át a Bizottság korábbi RELEX Főigazgatóságának hatásköreit.

[12] Az Európai Unió Tanácsa, A Tanács következtetései Közép-Ázsiáról, A Külügyek Tanácsának 3179. ülése (Luxembourg, 2012. június 25.), valamint a 11455/12. sz. tanácsi dokumentum.

[13] Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának állapotáról, Strasbourg, P7_TA-PROV(2011)0588.

[14] A Tanács a következő prioritásokat határozta meg: a) jó kormányzás, jogállamiság, emberi jogok és demokratizálódás; b) oktatás és képzés; c) gazdaságfejlesztés, kereskedelem és beruházások; d) közlekedés és energia; e) környezeti fenntarthatóság és vízgazdálkodás; f) közös fenyegetések és kihívások kezelése; g) kultúraközi párbeszéd.

[15] A kiválasztás úgy történt, hogy a minta a fejlesztési együttműködési eszköz keretében a 2007–2011-es időszakban Kirgizisztánban és Üzbegisztánban, valamint a Tadzsikisztánban az ágazati költségvetés-támogatási programok keretében folyósított támogatás 70%-át lefedje.

[16] A 91 címzett közül 28-an válaszoltak.

[17] A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat az Európai Unió fejlesztési politikájáról: "Az európai konszenzus" (HL C 46., 2006.2.24., 1. o.).

[18] OECD, a segélyezés hatékonyságáról szóló 2005-ös párizsi nyilatkozat, 2005 (http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf).

[19] Az Európai Unió Tanácsa, 9558/07, Brüsszel, 2007. május 15.

[20] A fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzus 113. bekezdése.

[21] A támogatási programok esetében a bizottsági alkalmazottaknak, beleértve a külképviseleten dolgozókat is a teljes projektciklus irányítását végre kell hajtaniuk, ami az ajánlattételi felhívások elkészítését és közzétételét, a résztvevők tájékoztatását, a szerződések elkészítését és aláírását, a végrehajtás nyomon követését és felügyeletét, a pénzügyi és kifizetési ciklusok irányítását, az ellenőrzések, értékelések és jelentéstétel megszervezését jelenti.

[22] Ez a fajta támogatás a kedvezményezettek által benyújtott javaslatokkal kapcsolatos visszajelzésre, a projekt országon belül végzett tevékenységeinek koordinálására, valamint az Unió képviseletében a bizottságok munkájában, szemináriumokon stb. való részvételre terjed ki.

[23] Lásd: a Számvevőszéknek a közös külkapcsolati információs rendszerről (CRIS) szóló 5/2012. sz. különjelentése (http://eca.europa.eu).

[24] Mint például az Európa-Kaukázus-Ázsia közlekedési folyosó program (TRACECA) és az Államközi olaj- és gázszállítás Európába program (INOGATE).

[25] A Bizottság által létrehozott Európa Házak az uniós intézkedések technikai támogatási irodáiként működnek és az uniós politikákkal kapcsolatos tájékoztató és figyelemfelkeltő tevékenységet folytatnak azokban az országokban, ahol nincs uniós külképviselet.

[26] A támogatási kiadásokra vonatkozó számítás nem tartalmazza a partnerországokban végrehajtott konkrét projektek végrehajtásának technikai támogatásával kapcsolatos költségeket.

[27] A projektek azonosításához, valamint az eredményközpontú monitoringhoz és értékeléshez kapcsolódó tanácsadói költségek nélkül számított érték 12,7% százalék lenne.

[28] A közkiadás és pénzügyi elszámoltathatóság (PEFA) által azonosított hiányosságok és erősségek alapján. A PEFA-PFM teljesítménymérési keretrendszer 28 mutató segítségével értékeli az adott ország közpénzgazdálkodását.

[29] 2008. június, 2010. december és 2011. július.

[30] A Bizottság külső tanácsadók által készített jelentéseket használt fel ezekhez az értékelésekhez.

[31] Ez a gyakorlat eltér a Számvevőszék "Az általános költségvetés-támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban" című, 11/2010. sz. különjelentésében megfogalmazott ajánlástól: A Bizottság a kifizetési határozatok alátámasztásaként strukturáltabb és formalizáltabb módon bizonyítsa, hogy az érintett időszakban kielégítő haladás történt, azzal, hogy határozza meg egyértelműen, hogy milyen kritériumokhoz képest történt haladás és miben állt az, illetve ha az előrelépés mértéke mégsem érte el a tervezettet, adja meg ennek okát.

[32] A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jelentései: Isztambuli korrupcióellenes cselekvési terv, második felügyeleti kör, Kirgiz Köztársaság, helyzetjelentés, 2012.2.24. és Isztambuli korrupcióellenes cselekvési terv, második felügyeleti kör, Tadzsikisztán, helyzetjelentés, 2012.2.16.

[33] Európai Bizottság: a Közép-Ázsia számára a 2007–2013-as időszakban nyújtandó támogatásra vonatkozó regionális stratégiai dokumentum.

[34] A regionális stratégiai dokumentumban 242 millió eurót különítettek el regionális együttműködés céljára.

[35] A korábban Afrikában (2007) és a szomszédságpolitikában részt vevő országokban (2008) indított programok.

[36] Ezek a mutatók a következők: i. Partnerségi együttműködési megállapodások: ratifikált partnerségi együttműködési megállapodások száma; ii. Demokratizálódás/jogállamiság – Az EBESZ normáinak, valamint az Európa Tanács és a Velencei Bizottság előírásainak megfelelő választások felé elmozduló országok száma; iii. Közép-ázsiai oktatásügyi kezdeményezés: a bolognai folyamathoz társult közép-ázsiai országok száma; iv. Környezetvédelem/víz/energia: Nemzeti éghajlatváltozási stratégiát elfogadó és az uniós stratégiát végrehajtó országok száma; v. 1. millenniumi fejlesztési cél – a szegénységi szint alatt élő közép-ázsiai lakosság; vi. 4. millenniumi fejlesztési cél – gyermekhalandóság; vii. 6. millenniumi fejlesztési cél – a HIV/AIDS, malária és egyéb betegségek elleni küzdelem.

[37] COM(2011) 840 végleges, 2011. december 7.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK A KÖZÉP-ÁZSIAI KÖZTÁRSASÁGOKRÓL

Forrás:

1 The World Fact book, Central Intelligence Agency, 2013-ban aktualizálva.

2 Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), átmeneti mutatók 2012.

3 Világbank 2012, éves átlag a 2008-as, 2009-es és 2010-es adatok alapján.

4 A CRIS-adatbázisban szereplő, 2007 és 2012 közötti átlagos éves folyósításon alapuló számvevőszéki becslés (a regionális programok egyenletesen oszlanak el a partnerországok között).

5 Transparency International, korrupcióérzékelési index, 2012.

6 Freedom house, Nations in Transit, 2012.

Ország | Kazahsztán | Kirgizisztán | Tadzsikisztán | Türkmenisztán | Üzbegisztán | Forrás |

Általános

Terület (ezer négyzetkilométer) | 2725 | 200 | 143 | 488 | 447 | 1 |

Népesség (ezer fő, 2013 júliusi becslés) | 17736 | 5548 | 7910 | 5055 | 28661 | 1 |

Népességnövekedés (ezer fő, 2013 júliusi becslés) | 1,20 % | 0,97 % | 1,79 % | 1,15 % | 0,94 % | 1 |

Gazdaság

GDP (vásárlóerő-paritáson, milliárd USA dollár, 2012-es becslés) | 231,3 | 13,47 | 17,72 | 47,55 | 104,7 | 1 |

Egy főre eső GDP (vásárlóerő-paritáson, USA dollár) | 13040 | 2430 | 2240 | 9410 | 3650 | 1 |

GDP-növekedés, 2011 | 7,5 % | 5,7 % | 7,4 % | 14,7 % | 8,3 % | 2 |

Hivatalos fejlesztési támogatás (ODA)

Egy főre jutó ODA (USA dollár) | 18 | 65 | 55 | 7 | 7 | 3 |

Egy főre jutó uniós ODA (USA dollár) | 1,0 | 5,6 | 4,0 | 1,9 | 0,4 | 4 |

Korrupció és intézményi reformok

Korrupcióérzékelési index (0 a legrosszabb, 100 a legjobb) | 28 | 24 | 22 | 17 | 17 | 5 |

Civil társadalom (1 a legjobb, 7 a legrosszabb) | 6,00 | 4,75 | 6,00 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Igazságszolgáltatási keretek és függetlenség (1 a legjobb, 7 a legrosszabb) | 6,50 | 6,25 | 6,25 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Demokrácia pontszám (1 a legjobb, 7 a legrosszabb) | 6,54 | 6,00 | 6,18 | 6,93 | 6,93 | 6 |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

VIZSGÁLT PROGRAMOK

Forrás: Az EuropeAid CRIS adattárháza.

Eszköz | Határozat száma | Program | Kötelezettségvállalás összege (ezer euró) |

Kirgizisztán

DCI -ASIE | 19225 | A gazdasági diverzifikáció támogatása Kirgizisztánban, agrárfeldolgozás | 1600 |

DCI -ASIE | 19222 | Börtönreform támogatása Kirgizisztánban | 3000 |

DCI -ASIE | 19241 | A kirgizisztáni oktatási ágazat támogatása | 5500 |

DCI -ASIE | 19237 | Ágazati szakpolitikai támogatási program – Szociális védelem és közpénzkezelés – Kirgizisztán, 2007/09 | 9000 |

DCI -ASIE | 21363 | Ágazati szakpolitikai támogatási program – Szociális védelem és közpénzkezelés – Kirgizisztán, 2007–2009 – 3. kihelyezés | 9000 |

DCI -ASIE | 20590 | Jó kormányzás a társadalmi igazságosság érdekében | 3000 |

DCI -ASIE | 22484 | Ágazati szakpolitikai támogatási program, szociális ágazat – Kirgizisztán, 2010 | 13000 |

DCI -ASIE | 21058 | Közép-ázsiai határellenőrzési program – 8. szakasz (BOMCA 8) | 8000 |

DCI -ASIE | 19812 | Közép-ázsiai kábítószer elleni program – 5. szakasz (CADAP 5) | 5000 |

DCI -FOOD | 19169 | Ágazati szakpolitikai támogatási program – Szociális védelem és közpénzkezelés – Kirgizisztán, 2007/09 | 9000 |

DCI -FOOD | 21863 | Élelmezésbiztonsági információs rendszer javításának támogatása a Kirgiz Köztársaságban | 2000 |

| | Összesen | 68100 |

Tadzsikisztán

DCI-ASIE | 21994 | Emberierőforrás-fejlesztési támogatási program | 26000 |

DCI-ASIE | 19236 | Ágazati szakpolitikai támogatási program – Szociális védelem – Tadzsikisztán, 2007/09 | 9000 |

DCI-ASIE | 19667 | Technikai támogatás a szociális ágazati szakpolitika támogatására Tadzsikisztánban | 5000 |

DCI-ASIE | 20325 | Közpénzgazdálkodás-modernizációs projekt | 2000 |

DCI-FOOD | 19168 | Élelmezésbiztonsági program – Tadzsikisztán - 2007 | 9000 |

DCI-FOOD | 21365 | Szociális biztonsági hálók támogatása - Globális élelmiszereszköz program (Tadzsikisztán) | 7750 |

| | Összesen | 58750 |

Üzbegisztán

DCI -ASIE | 20509 | Büntetőjogi reformok támogatása Üzbegisztánban | 10000 |

DCI -ASIE | 22308 | Intézményfejlesztési és partnerségi program | 2200 |

DCI -ASIE | 22311 | A kétkamarás parlamenti rendszer megerősítése és hálózatépítés a regionális hatóságokkal | 2000 |

DCI -ASIE | 22373 | Az anyák és gyermekek egészségügyi ellátó rendszereinek javítása Üzbegisztánban – II. szakasz | 6700 |

| | Összesen | 20900 |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG IGAZGATÁSI KÖLTSÉGEI

BEVEZETÉS

1. A Számvevőszék megbecsülte a Bizottságnál a közép-ázsiai segélyfolyósítással kapcsolatban felmerült igazgatási költségeket.

2. A Számvevőszék a következő költségelemeket vette figyelembe:

- személyi költségek, bizottsági tisztviselők juttatásai és nyugdíjai, a közép-ázsiai fejlesztési támogatások terén dolgozó szerződéses és helyi személyzet a központban és az uniós külképviseleteken;

- a központban és a külképviseleteken dolgozók irodai, berendezésekkel kapcsolatos és egyéb működési költségei;

- a Bizottság számára a saját céljaira (nem pedig a fogadó országra) vonatkozóan felmerülő, a közép-ázsiai fejlesztési támogatáshoz kapcsolódó támogatási kiadások, beleértve a projektek azonosításához és kialakításához kapcsolódó tanácsadói tevékenységeket, az eredményközpontú monitoringot és értékelést, valamint az Európa Házakhoz kapcsolódó költségeket [1].

FORRÁSOK ÉS SZÁMÍTÁSI MÓD

3. A Számvevőszék a következő éves költségeket azonosította:

A KÖZÉP-ÁZSIÁNAK NYÚJTOTT UNIÓS FEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS TERVEZÉSÉNEK ÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK BECSÜLT IGAZGATÁSI KÖLTSÉGE

Megnevezés | Ezer euró | Forrás / megjegyzés |

Igazgatási költségek a központban (a fejlesztési támogatásnak tulajdonítható költségek) | 1786 | 2011-es érték1 |

Külképviseletek igazgatási költségei (a fejlesztési támogatásnak tulajdonítható költségek) | 6611 | 2011-es érték2 |

Részösszeg | 8397 | |

Támogatási kiadások Európa HázakProjektek azonosítása és kidolgozásaEredményközpontú monitoringÉrtékelések | 700 560 700 145 | Az ellenőrzési csoport által a 2007-től a szerződésekre vonatkozó CRIS adatok alapján kiszámított éves összegek (2008–2011 közötti eredményközpontú monitoring) |

Részösszeg | 2105 | |

Összesen | 10502 | |

KORLÁTOZÁSOK

4. Egyes igazgatási költségeket nem szerepeltettünk; munkáltatói nyugdíjköltségekkel csak a külképviseleteken dolgozó helyi alkalmazottak esetében számoltunk, tisztviselők és szerződéses alkalmazottak esetében nem.

5. A Bizottság más szolgálatai és az EKSZ által nyújtott támogatás esetében nem tüntettünk fel összegeket (adminisztráció, képzés, informatika stb.).

6. Az adatok 2011-re vonatkoznak. A kazahsztáni, kirgizisztáni és tadzsikisztáni külképviseletek ebben az évben már teljes mértékben működtek. Mind Üzbegisztánban mind Türkmenisztánban voltak Európa Házak.

[1] Ez nem tartalmazza a partnerországokban végrehajtott konkrét projektek végrehajtásának technikai támogatásával kapcsolatos költségeket.

[1111] A tisztviselők alkalmazásának szabványos költségei alapján, a jogalkotási pénzügyi kimutatások szerint a szabványos költséget a Bizottság Költségvetési Főigazgatósága adja meg, és magában foglalja a béreket és juttatásokat, valamint az irodai és a berendezésekkel kapcsolatos költségeket.

[2222] Tisztviselők és szerződéses alkalmazottak esetében a költség a külképviseleteken szolgálatot teljesítők átlagos fizetésén alapul. Helyi alkalmazottak és helyi működési költségek esetében az EKSZ által áthárított valódi költségeket vettük figyelembe.

--------------------------------------------------