I. Bevezetés

Az emberkereskedelem továbbra is a súlyos és szervezett bűnözés egyik olyan rendkívül nyereséges formája, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartája kifejezetten tilt. Minden áldozat fájdalmas tapasztalatokat szerez és iszonyatos szenvedésen megy keresztül, amit megfelelően el kell ismerni és kezelni kell, azonban még ennél is fontosabb, hogy meg kell előzni ezek bekövetkeztét. Az áldozatoknak okozott kárra figyelemmel célszerű, hogy a megelőzés továbbra is sarkalatos pontja legyen az EU emberkereskedelem elleni fellépésének. Ez a közlemény ismerteti a Bizottság és a tagállamok által tovább erősítendő kulcsintézkedéseket, ideértve az uniós ügynökségekkel, a civil társadalommal, a harmadik országokkal és más releváns szervezetekkel és szervekkel kialakított együttműködést.

Egyértelmű, hogy lényegesen több áldozat van annál, mint amit a hivatalos számok mutatnak. A bűncselekmény nyilvánvaló nemi dimenzióval rendelkezik. Folyamatosan arról számolnak be, hogy legelterjedtebb formája a szexuális kizsákmányolási célú emberkereskedelem, amelynek főként nők és lányok az áldozatai.

Az emberkereskedelem, amelynek mozgatórugója a jelentős nyereség, valamint a kínálat és a kereslet rendkívül összetett kölcsönhatása, tudatosan vagy tudtukon kívül részt vevő szereplők bonyolult láncolatának bevonására épül. Ha fel kívánjuk számolni ezt a bűncselekményt, meg kell semmisítenünk az e lánc alkotóelemei közötti kapcsolatokat. Az elkövetők és a bántalmazók – szexuális- és munkaerő-kizsákmányolás, koldulásra, bűnözői és egyéb tevékenységekre kényszerítés céljából – visszaélnek az érintett kiszolgáltatottságával, amit olyan tényezők súlyosbítanak, mint a szegénység, a diszkrimináció, a nemek közötti szakadék, a férfiak által elkövetett, nőkkel szembeni erőszak, az oktatásban való részvétel hiánya, a konfliktusok, a háborúk, az éghajlatváltozás, a környezetkárosodás és a természeti katasztrófák.

Mivel az emberkereskedők elkövetési módja folyamatosan változik, az EU-nak fel kell lépnie azért, hogy gyengítse a kapcsolatot az emberkereskedelem és az egyéb bűncselekmények, így a migránscsempészés, a terrorizmus, a korrupció, a kábítószer-kereskedelem, a kiberbűnözés és az online szexuális kizsákmányolás, a gyermek szexuális zaklatását ábrázoló tartalmak előállítása, a pénzügyi bűncselekmények, az okmányokkal való visszaélés, a hitelkártyacsalás és a segélyekkel kapcsolatos csalások között.

Amint az európai migrációs stratégiában, az európai biztonsági stratégiában és egyéb uniós szakpolitikai eszközökben is kiemelték, az EU változatlanul elkötelezett az emberkereskedelem megelőzése és az az ellen folytatott küzdelem, valamint az áldozatok jogainak védelme iránt, különös tekintettel az emberkereskedelem áldozatául esett nők és gyermekek sebezhetőségére. Továbbá az emberkereskedelem a bűnözés általi fenyegetettség kiemelt területeként szerepel a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó 2018–2021-es uniós szakpolitikai ciklusban. Ezen túlmenően az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája (EUGS), valamint az érintett uniós stratégiák és cselekvési tervek és az Európai Parlament állásfoglalásai támogatják azt a szakpolitikai kötelezettségvállalást, miszerint fokozni kell az emberkereskedelemmel szembeni uniós fellépést az EU-n belül és világszerte. A civil társadalom szintén határozottan támogatja ezt.

Az Európai Unió az elmúlt évek során átfogó és következetes jogi és szakpolitikai keretet hozott létre az emberkereskedelem elleni küzdelem céljából. Ez kiterjed az emberkereskedelemmel kapcsolatos valamennyi uniós szakpolitikai területre, a finanszírozást és a kutatást is beleértve. Az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv (a továbbiakban: az irányelv) meghatározza a jogi keretet. A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az irányelv tagállami végrehajtását, és beszámol az előrehaladásról.

Az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia (a továbbiakban: a stratégia) volt a legfőbb eszköze a területre vonatkozó uniós fellépés kidolgozásának, összehangolásának és végrehajtásának. A stratégia által a megelőzéssel, büntetőjogi felelősségre vonással, az áldozatok védelmével, a partnerségekkel és az ismeretek bővítésével kapcsolatos öt prioritás keretében felsorolt intézkedések végrehajtásra kerültek.

A társadalmi-gazdasági feltételek azonban világszerte jelentősen megváltoztak az irányelv és a stratégia elfogadása óta. A globális pénzügyi válság gazdasági és társadalmi hatása, a migrációs válság, valamint a bűnszervezetek által okozott biztonsági fenyegetés tovább súlyosbította a sebezhetőségeket, és ezért nemzeti és uniós szinten egyaránt erőteljesebb fellépés szükséges. Az ilyen fellépésnek továbbra is az emberi jogokon alapuló, nemspecifikus és gyermekeket figyelembe vevő megközelítést kell követnie, és végrehajtását össze kell hangolni az EU határain belül és azokon túl, valamint a különféle szakpolitikai területeken.

A stratégiára építve, és az irányelv maradéktalan végrehajtására irányuló, folyamatban lévő erőfeszítések alapján e közlemény célzott prioritásokat javasol az emberkereskedelem megelőzésére vonatkozó uniós erőfeszítések fokozása céljából. Ezek arra helyezik a hangsúlyt, hogy felszámolják az emberkereskedelem alapját képező üzleti modellt, javítsák az áldozatok jogokhoz való hozzáférését, valamint gondoskodjanak arról, hogy az EU belső és külső fellépései összehangolt és következetes reagálást biztosítanak.

II. Az emberkereskedelem megelőzésére vonatkozó uniós fellépés fokozására irányuló célzott prioritások

A stratégia folyamatban lévő végrehajtása, az irányelv 23. cikke szerinti két jelentés megállapításai, valamint az érdekelt felekkel folytatott kiterjedt együttműködés és eszmecsere alapján három célzott prioritást azonosítottak:

·A szervezett bűnszövetkezetek elleni küzdelem fokozása többek között olyan eszközökkel, mint az üzleti modell felszámolása és az emberkereskedelmi láncolat felgöngyölítése;

·A jogok jobb igénybevételének és érvényesítésének biztosítása az emberkereskedelem áldozatai számára;

·Az összehangolt és összevont reagálás intenzitásának fokozása az EU-n belül és azon kívül egyaránt.

A. Az üzleti modell felszámolása és az emberkereskedelmi láncolat felgöngyölítése

A törvényes és illegális piacokon elért nyereség, valamint az emberkereskedelem áldozatai által nyújtott szolgáltatások és áruk iránti kereslet mindenhol magas szinten marad, ahol az elkövetők és a felhasználók büntetlenséget élvezhetnek. A Bizottság „Felhasználókról” szóló jelentésében foglalt elemzés, amely a vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályok hatását vizsgálja, rámutat az EU-n belüli jogi szabályozás sokszínűségére. A nemzeti jog nem nyújt hatékony hozzájárulást az emberkereskedelem általi kizsákmányolás tárgyát képező szolgáltatások iránti kereslet csökkentéséhez.

Kulcsintézkedés