A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervől: a kockázatok kezelése, az ellátási lánc biztonságának megerősítése és a kereskedelem előmozdítása /* COM/2014/0527 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről: a kockázatok kezelése, az ellátási lánc biztonságának megerősítése és a kereskedelem előmozdítása 1. Bevezetés Az akadálymentes és biztonságos kereskedelmi forgalom központi jelentőséggel bír a világ legnagyobb kereskedelmi közösségének is számító Európai Unió gazdasági növekedése és versenyképessége szempontjából. A nemzetközi ellátási láncban felmerülő kockázatok eredményes kezelése nélkülözhetetlen az uniós lakosok biztonságának és védelmének szavatolásához, az Unió pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint egyúttal a jogszerű kereskedelem megkönnyítéséhez. Az uniós egységes piac és vámunió csak akkor tud megfelelően működni, ha a vámhatóságok következetesen kezelik a kockázatokat. A nemzetközi ellátási láncok integritásának megerősítése érdekében javítani kell az uniós vámügyi kockázatkezelést. A Közösségi Vámkódex[1] biztonsági módosításának[2] 2011. évi teljes körű végrehajtását követően a Bizottság 2013 januárjában elemzést tett közzé a vámügyi kockázatkezelési politika végrehajtásáról. A közlemény[3] meghatározta a jelenlegi megközelítés hiányosságait, és javaslatot tett a további lépésekre. 2013 júniusában a Tanács[4] felkérte a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben terjesszen elő egy „koherens, az ellátási lánc biztonságára vonatkozó és kockázatkezelési stratégiát, amely részletes cselekvési terven és alapos költség-haszon elemzésen alapul, és amely kiterjed többek között a jogi, eljárási és információtechnológiai szempontokra is”. Ez a közlemény a vámügyi kockázatkezelésnek és az ellátási lánc biztonságának javítását célzó stratégiát (a továbbiakban: a stratégia) határoz meg, a mellékletben pedig a kiemelt intézkedések táblázata (a továbbiakban: a cselekvési terv) szerepel[5]. 2. A stratégia alkalmazási köre A stratégia több fő célkitűzést foglal magában, amelyek mindegyike az eredményes és hatékony kockázatkezelés magas színvonalú és többrétegű megközelítésének kialakítására irányuló átfogó cél szolgálatában áll. A közlemény ismerteti a megfelelő kockázatenyhítési és ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a legalkalmasabb időpontban és az ellátási lánc legmegfelelőbb pontján kell alkalmazni. Figyelembe veszi a kezelendő kockázatok változatos jellegét és széles körét, valamint azt, hogy az uniós nemzetközi áruforgalom felügyeletéért elsődlegesen a vámhatóságok felelnek. A stratégia az ellátási láncok mozgásaiban érintett más illetékes hatóságok szerepére is tekintettel van, és hangsúlyozza a szerepek kölcsönös kiegészítő jellegének szükségességét. Egyúttal hivatkozik a kockázatok nemzetközi összefüggéseire és a kockázatkezelés terén folytatott nemzetközi együttműködés fontosságára. A stratégia ezenfelül figyelembe veszi a kereskedelem megkönnyítésének és felgyorsításának az Unió szempontjából vett jelentőségét, a gazdasági szereplők központi szerepét, valamint azt, hogy kerülni kell a logisztikai és az ellátási láncon belüli folyamatok nemkívánatos megzavarását. 3. Cselekvési terv a kockázatkezelés javításának szolgálatában A cselekvési terv minden egyes célkitűzéshez kapcsolódóan egy sor intézkedést ismertet. Az intézkedések célja a feltárt hiányosságok orvosolása és ezáltal az uniós vámhatóságok kapacitásának fokozatos megerősítése, továbbá a többi ügynökséggel, a gazdasági szereplőkkel és a nemzetközi kereskedelmi partnerekkel folytatott rendszeresebb együttműködés kialakítása. A cselekvési terv egyes intézkedései a nemzetközi normák és előírások támogatását vagy adott esetben kidolgozását támogatják. A leglényegesebb alapvető kihívást az jelenti, hogy az ellátási lánc mozgásai tekintetében minőségi adatokra van szükség, amelyekhez a vámügyi és más illetékes hatóságoknak kockázatkezelési célból megfelelően hozzá kell férniük és azokat hasznosítani kell tudniuk. A hatóságok közötti együttműködést lehetővé tévő és előmozdító megfelelő kapacitás és módszerek létrehozása és végrehajtása a jövőbeni előrelépés egyik kulcseleme lesz. 4. A többi uniós kezdeményezéssel való összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg A stratégia és a cselekvési terv végrehajtása során a Bizottság törekedni fog a már folyamatban lévő, kapcsolódó vámügyi (pl. Uniós Vámkódex[6], kölcsönös igazgatási segítségnyújtás[7]) és más szakpolitikai területekhez köthető kezdeményezésekkel való kiegészítő jelleg és összeegyeztethetőség biztosítására. Figyelembe veszi majd a belső biztonság[8], a légiáru-védelem[9], a tengerbiztonság (az elektronikus tengerhajózási kezdeményezést és a közös információmegosztási környezetet (CISE) is ideértve)[10] területén, valamint az exportellenőrzési politika felülvizsgálatának[11] terén zajló kezdeményezéseket is. Más kapcsolódó közlekedéspolitikai kezdeményezéseket is mérlegelni fog, többek között a jelentéstételre és a hajókkal kapcsolatos információk megosztására szolgáló egyablakos nemzeti rendszereket létrehozó és azokat a többi nemzeti elektronikus rendszerrel összekapcsoló, nyilatkozattételi követelményekről szóló irányelvet[12], a tagállamok közötti információcserét lehetővé tevő SafeSeaNet adatcsererendszert[13], illetve a 2011. évi közlekedési fehér könyv[14] részét képező e-áruszállítási kezdeményezést, amelynek célja az, hogy a logisztikai információkhoz való hozzáférésnek és azok felhasználásának egyszerűsítése révén javítsa a logisztika hatékonyságát és csökkentse annak költségeit. A termékek[15], az állatok, az élelmiszerek és a takarmány biztonságához és környezetvédelemhez kapcsolódó releváns szakpolitikai kezdeményezéseket, különös tekintettel a FLEGT-re[16] és a CITES-re[17], valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok területén indított kapcsolódó kezdeményezéseket – úgymint a szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló uniós vámügyi cselekvési tervet[18], a szellemitulajdon-jogok érvényesítését célzó cselekvési tervet, amely a kellő gondosság elvét érvényesítő, uniós szintű rendszer kidolgozását irányozza elő az üzletszerűen elkövetett, szellemi tulajdont érintő jogsértések megelőzésének eszközeként[19], valamint a szorosabb nemzetközi együttműködést célul kitűző, a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésére irányuló stratégiát[20] – szintén figyelembe veszi majd. 5. A megközelítést alátámasztó költség-haszon elemzés A Bizottság a stratégia végrehajtásának támogatása céljából az alternatív megközelítések költségeit és hasznát meghatározó és felülvizsgáló tanulmány készítésére adott megbízást. A tanulmány elsősorban olyan lehetséges megoldásokat vizsgált, amelyekkel az Unióba behozott árukhoz kapcsolódó kockázatok kezelése céljából javítható az adatok minősége, elérhetősége és felhasználása. A következő lehetőségek vizsgálatára került sor: (1) teljes körűen decentralizált megközelítés, amelynek keretében minden fejlesztést tagállami szinten és partnerszintű kommunikáció útján hajtanak végre; (2) megosztott szolgáltatásokon alapuló megközelítés, amellyel létrejönne az adatokhoz való tagállami hozzáférést elősegítő közös adattár, valamint a tagállamok közötti kommunikációs munkafolyamat integrálását és ésszerűsítését célzó kapcsolódó platform; illetve (3) megosztott szolgáltatásokon alapuló megközelítés, amelyet a kereskedelmi szereplők általi adatszolgáltatást lehetővé tévő közös külső, az adatok fogadása tekintetében illetékes tagállamtól független kezelőfelület egészítene ki. A tanulmány megállapította, hogy a megfelelő és időszerű információmegosztást lehetővé tévő közös adattár létrehozása érdemben hozzájárulna az eredményes uniós vámügyi kockázatkezeléshez. A kereskedők rendelkezésére álló közös külső kezelőfelület a költségek csökkentése révén további előnyökkel járna az érintettek számára. A Bizottság körültekintően megvizsgálja majd a rendelkezésre álló lehetőségeket és a végrehajtás gyakorlati kérdéseit, a szervezeti és finanszírozási vonatkozásokat is beleértve. Ezt a munkát kiemelt jelentőségűként fogja kezelni. 6. Következtetések A Bizottság megvalósítja az e stratégia és cselekvési terv végrehajtásához szükséges kezdeményezéseket, többek között az Uniós Vámkódexszel és az ahhoz kapcsolódó informatikai fejlesztésekkel összefüggésben, valamint az adatgyűjtés terén meglévő többi uniós kezdeményezéssel összhangban álló megközelítést alkalmaz. A Bizottság felhívja a Tanács és a Parlament figyelmét e stratégia és cselekvési terv végrehajtásának fontosságára. Felszólítja a tagállamokat és a többi érdekelt felet, hogy közreműködésükkel segítsék az eredményes és hatékony végrehajtást. [1] A Tanács 2913/92/EGK rendelete. [2] A Tanács 648/2005/EK rendelete. [3] COM(2012) 793 final, 2013.1.8. [4] A Tanács 2013. június 18-i 8761/3/13. sz. következtetései. [5] Ezeket tagállami szakértőkkel közösen dolgozták ki. [6] A Tanács 952/2013/EU rendelete, 2013.10.9. [7] Az 515/97/EK tanácsi rendelet javasolt módosítástervezete. [8] COM(2010) 673 végleges, 2010.11.22. és az azt nyomon követő intézkedések. [9] A Tanács 2010. december 7-i 17563/10. sz. következtetései. [10] JOIN(2014) 9 final, 2014.3.6., valamint a 2014. június 24-i 10915/14. sz. tanácsi dokumentummal elfogadott uniós tengerbiztonsági stratégia. [11] COM(2014) 244 final, 2014.4.24. [12] A 2010/65/EU irányelv. [13] A 2002/59/EK irányelv. [14] COM(2011) 144 végleges, 2011.3.28. [15] COM(2013) 76 final, 2013.2.13. [16] A Tanács 2173/2005/EK rendelete, 2005.12.20. [17] A Tanács 338/97/EK rendelete, 1996.12.9. [18] A Tanács állásfoglalása, 2013/C 80/01., 2013.3.19. [19] COM(2014) 392 final, 2014.7.1. [20] COM(2014) 389 final, 2014.7.1. Uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia: a kockázatok kezelése, az ellátási lánc biztonságának megerősítése és a kereskedelem előmozdítása Az ellátási lánc és az EU határain keresztüli árumozgások felügyelete során az európai vámhatóságoknak intézkedéseket kell hozniuk az ellátási lánc nemzetközi árumozgások tekintetében vett integritásának biztosítása és az Unió és állampolgárai biztonságának és védelmének szavatolása; az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme; a jogszerű kereskedelem megkönnyítése és felgyorsítása, valamint az Unió versenyképességének megerősítése érdekében. Kulcsfontosságú a más illetékes hatóságokkal, az üzleti vállalkozásokkal és a nemzetközi partnerekkel folytatott együttműködés. Tekintettel a kereskedelmi árumozgások növekvő mennyiségére és az ellátási lánc felügyeletének szükségességére, a vámhatóságok kockázatkezelés segítségével biztosítják az eredményes és hatékony ellenőrzések végrehajtását, a jogszerű üzletmenet szükségtelen megzavarásának elkerülését, valamint az erőforrások hatékony felhasználását. Az ellenőrzési erőforrások felhasználása és a beavatkozások során így a legnagyobb és legsúlyosabb kockázatok kapnak elsőbbséget, és a szükséges ellenőrzéseket a legmegfelelőbb helyen és időben végezhetik el. Az uniós egységes piac és vámunió, valamint a fenyegetések határokon átnyúló jellege együttesen indokolja a tagállamok kölcsönös egymásrautaltságát, valamint annak szükségességét, hogy a kockázatokat eredményesen és Unió-szerte kellően következetesen és egységes módon kezeljék. A közös uniós vámügyi kockázatkezelési keretrendszer szilárd alapokon nyugszik, ám továbbra is változnia és fejlődnie kell annak érdekében, hogy az ellátási lánc felügyeletével összefüggésben egységesebbé, eredményesebbé és költséghatékonyabbá váljon. Mindezt a Bizottság és a tagállamok kötelesek biztosítani. I. Az ellátási lánchoz kapcsolódó uniós szintű vámügyi kockázatkezelés alapelvei Ez a stratégia az Unióba behozott, onnan kivitt vagy az Unión átszállított áruk kockázatkezeléséhez és ellenőrzéséhez kapcsolódik, kellő figyelemmel azok sajátosságaira, a kockázat mértékére, valamint a vámügyi és kereskedelmi költségekre. A nemzetközi ellátási láncon keresztül történő árumozgásokhoz kapcsolódó kockázatkezeléshez rendelkezni kell az árukkal és az árumozgásokkal összefüggő fenyegetések és kockázatok teljes körének meghatározására, értékelésére és elemzésére alkalmas kapacitással. A kockázatkezelés során figyelembe kell venni a – nemzeti és uniós szintű – kockázatok sokféleségét, valamint bekövetkezésük esetén azok hatását és következményeit, hogy a kockázatenyhítési és az ellenőrzési intézkedéseket a legalkalmasabb időben és az ellátási lánc legmegfelelőbb pontján lehessen végrehajtani. 1) „Előzetes értékelés, ellenőrzés szükség esetén” A vámügyi kockázatkezelés közös uniós keretrendszerének biztosítania kell a rakománynak a harmadik országban történő berakodását, az Unió területére történő behozatalát vagy a végső (vámügyi) rendeltetési helyre történő megérkezését megelőző kockázatértékelést, amelynek alapján a megállapított kockázatnak megfelelő ellenintézkedéseket lehet hozni – ez lényegében a következőképpen foglalható össze: „előzetes értékelés, ellenőrzés szükség esetén”. A cél a kockázatok optimális kezelése, például: egy robbanószerkezet jelentette biztonsági kockázatot vagy egy erősen fertőző betegség általi fenyegetést a berakodás előtt orvosolni kell; a tiltott, veszélyes vagy csempészáruk esetében korai beavatkozás szükséges, de ezek az Unió területére vagy a kirakodás helyére történő megérkezéskor is ellenőrizhetők; egyes kockázatokkal, például a termékbiztonsággal elegendő a vámkezelés során foglalkozni; a pénzügyi, kereskedelempolitikai és más kockázatok a vámkezelés során vagy utólagos auditellenőrzések keretében is vizsgálhatók. Az engedélyezett gazdálkodói programok és a megbízható kereskedő fogalma kiemelt jelentőséggel bír a bizonyíthatóan biztonságos és alacsony kockázatot jelentő kereskedők közötti kereskedelmi forgalomnak és az áruk vámkezelésének megkönnyítése és felgyorsítása szempontjából. 2.) Több ügynökség közötti együttműködés Az uniós vámhatóságok az uniós nemzetközi kereskedelem felügyeletéért elsődlegesen felelős hatóságként elismerik, hogy az eredményes kockázatkezelés többszereplős feladat. Szoros együttműködést igényel nemzetközi szinten a vámhatóságok, a vámügyi szervek és más kormányzati hatóságok, többek között a bűnüldöző és a biztonsági szervek, valamint a gazdasági szereplők között. 3.) Többrétegű és összehangolt megközelítés E szükségleteket és kihívásokat szem előtt tartva az Uniónak és tagállamainak az árumozgásokhoz kapcsolódó korai kockázatértékelésre szolgáló megbízható rendszert kell biztosítaniuk és alkalmazniuk. Ehhez többrétegű és összehangolt megközelítésre van szükség, amelyben valamennyi illetékes hatóság közreműködik, és az ellátási lánc szereplői kellő időben megfelelő és harmonizált adatokat szolgáltatnak a vámhatóságok részére. 4.) Az erőforrások hatékony felhasználása Az Uniónak és tagállamainak gondoskodniuk kell a több forrásból származó elektronikus információk összegyűjtéséről, integrálásáról és kezeléséről, kihasználva a meglévő informatikai erőforrásokat és a hatékonyságnövelés újabb lehetőségeit. Nélkülözhetetlen az ilyen adatok, valamint a kockázati vonatkozású információk és az ellenőrzési eredmények uniós vámhatóságok közötti megfelelő megosztása. A közös keretrendszer révén az Uniónak és tagállamainak biztosítaniuk kell, hogy ezeket az információkat – a hatályos adatvédelmi rendelkezéseket tiszteletben tartva – kockázatkezelési céllal elérhetővé tegyék és teljes körűen hasznosítsák. Az egységes kockázatkezelés érdekében az uniós vámhatóságoknak gondoskodniuk kell a rendelkezésre álló kapacitások teljes körének, többek között a berendezéseknek a megfelelő alkalmazásáról, valamint a párhuzamosság, illetve a felesleges ellenőrzések és költségek elkerülése érdekében a folyamatos értékelésről. II. A többrétegű uniós vámügyi kockázatkezelés előmozdítása Az uniós szintű kockázatkezelési keretrendszer eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében a Bizottság és a tagállamok lépésről lépésre együttműködnek az alábbi CÉLOK elérése érdekében szükséges intézkedések alábbi ESZKÖZÖK révén történő meghozatala érdekében: 1) Az adatminőség és az adatszolgáltatási szabályok javítása CÉL: A nemzetközi ellátási láncon belüli, uniós határokon keresztüli árumozgásra vonatkozó jó minőségű és átfogó adatoknak a vámhatóságok részére kellő időben történő benyújtása; ESZKÖZÖK: Az uniós jogi, eljárási és informatikai rendszerek kiigazítása, azt biztosítandó, hogy a kereskedelmi ellátási láncban érintett gazdasági szereplők összehangolt módon nyújthassák be a szükséges információkat, többek között az előzetes rakományinformációkat, a nemzetközi előírásokra is figyelemmel és az üzleti modelleket vagy a vámhatóságokat terhelő indokolatlan költségek nélkül. 2) Az ellátási láncra vonatkozó adatok rendelkezésre állásának és a kockázati vonatkozású információk vámhatóságok közötti megosztásának biztosítása CÉL: A kockázatok tagállami vámhatóságok általi elemzése és adott esetben a kockázatok enyhítése, valamint a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása; ESZKÖZÖK: Megfelelő jogi, eljárási és informatikai mechanizmusok bevezetése, amelyek a teljes vámellenőrzési folyamat során támogatják a szükséges adatok elérhetőségét, valamint a kommunikációt és a kockázati vonatkozású információk, többek között az ellenőrzési eredmények megosztását az uniós vámhatóságok között. 3) Szükség esetén ellenőrzési és kockázatenyhítési intézkedések végrehajtása CÉL: Annak biztosítása, hogy a kockázatenyhítési és ellenőrzési intézkedéseket következetesen alkalmazzák a meghatározott uniós és nemzeti szintű kockázatok megfelelő kezelése céljából, ezzel egyidejűleg maximálisan biztosítva az erőforrás-felhasználás hatékonyságát és az ellátási lánc zavartalan működését; ESZKÖZÖK: Olyan módszerek és eljárások bevezetése, amelyek lehetővé teszik a kockázatalapú ellenőrzések legalkalmasabb időben és az ellátási lánc legmegfelelőbb pontján történő elvégzését, az eredmények vámhatóságok közötti megosztását, valamint a felesleges vagy párhuzamos ellenőrzések elkerülését; Annak meghatározása, hogy az optimális kockázatkezelés és a logisztikai lánc korlátainak figyelembevétele érdekében hol és mikor van szükség az ellenőrzésekre és a kockázatenyhítési intézkedésekre. 4) Kapacitáserősítés CÉL: A közös uniós vámügyi kockázatkezelési keretrendszer valamennyi tagállamban egyformán hatékony végrehajtásának biztosítása és az újonnan meghatározott kockázatokkal szembeni fellépés képességének növelése; ESZKÖZÖK: A tagállami szintű végrehajtásban mutatkozó indokolatlan eltérések meghatározása és orvosolása, adott esetben a feltárt hiányosságok kezelését célzó uniós támogatással; Azon további lehetséges uniós és tagállami szintű kapacitások folyamatos elemzése és meghatározása, amelyekre az eredményesebb és hatékonyabb kockázatkezelés támogatásához szükség lehet; Az uniós vámhatóságok közötti szorosabb együttműködés és koordináció előmozdítása; A közös uniós kockázati kritériumok és előírások valamennyi kockázat tekintetében történő továbbfejlesztése és folyamatos értékelése, valamint azok összehangolt végrehajtásának biztosítása; Az uniós kockázatkezelés valamennyi tagállamban történő végrehajtásának rendszeres nyomon követése és értékelése, amely a tervezett eredmények alapján végzett teljesítménymérést is szolgálja. 5) Az ügynökségek közötti együttműködés és a vám- és egyéb hatóságok közötti információmegosztás előmozdítása tagállami és uniós szinten CÉL: Annak biztosítása, hogy az illetékes hatóságok a legalkalmasabb időben és az ellátási lánc legmegfelelőbb pontján, az árumozgások minimális megzavarásával eredményesen és hatékonyan tudják meghatározni és kezelni a kockázatokat; ESZKÖZÖK: A vámhatóságok és más illetékes hatóságok, többek között a bűnüldöző és biztonsági szervek közötti együttműködés szabályainak továbbfejlesztése az ellátási lánchoz kapcsolódó kockázatok kezelésében betöltött szerepek egymást kiegészítő jellegének biztosítása, adott esetben közös kockázati kritériumok kidolgozásának előmozdítása, valamint a kockázati információk hozzáférhetőségének és megosztásának javítása céljából; Az uniós engedélyezett gazdálkodói program népszerűsítése és a nem vámügyi hatóságok/szabályozók körében való fokozott elismertségének érvényesítése. 6) A kereskedelmi szereplőkkel folytatott együttműködés fokozása CÉL: A kockázatok fokozott előtérbe helyezése és ezzel egyidejűleg az ellátási láncok működésének megkönnyítése és a kereskedelem felgyorsítása; ESZKÖZÖK: A legitim gazdasági szereplőkkel, ellátási láncbeli szereplőkkel és logisztikai szolgáltatókkal kialakított partnerségek, különösen a következők céljából: – a nemzetközi ellátási láncok ismeretének és láthatóságának javítása, elsősorban az e-áruszállítási kezdeményezés keretében; – az Unió határain keresztüli jogellenes kereskedelmet jellemző újabb tendenciák és az ellátási láncot érintő fenyegetések felderítése; – a gazdasági szereplők által elektronikus úton benyújtott vámügyi adatok újrafelhasználásának ösztönzése a vámeljárások ésszerűsítése és ezáltal a költségcsökkentés és a hatékonyságnövelés érdekében; – az uniós engedélyezett gazdálkodói program népszerűsítése és megerősítése, valamint a jogszerű kereskedelem további elősegítése. 7) A nemzetközi vámügyi együttműködésben rejlő lehetőségek kiaknázása CÉL: A hatékonyabb kockázatmeghatározás, eredményesebb kockázatenyhítés, valamint a gazdasági szereplők és a hatóságok költségeinek csökkentése; ESZKÖZÖK: A világszintű előírások multilaterális fórumokon történő meghatározásában való aktív közreműködés; A nemzetközi normák és előírások kereskedelmi partnerekkel létrehozott többoldalú és kétoldalú kezdeményezések keretében történő végrehajtása vagy kidolgozásuk előmozdítása, a vámügyi információk cseréjét és az akadálymentes kereskedelmi útvonalakat biztosító intézkedéseket is ideértve; Az uniós engedélyezett gazdálkodói program nemzetközi kereskedelmi partnerek általi elismerésének, valamint adott esetben a megbízható kereskedői programok és ellenőrzések kölcsönös elismerésének további érvényesítése. CSELEKVÉSI TERV 1. célkitűzés: Az adatminőség és az adatszolgáltatási szabályok javítása az eredményes kockázatkezelés érdekében Intézkedés || Az intézkedés ismertetése || Indikatív ütemezés || Felelős szereplők || Várt eredmények 1.1. Az Uniós Vámkódexben a bizottsági jogi aktusok elfogadására biztosított hatáskör gyakorlása || Az Unió vámterületére behozott áruk esetében: ― A belépési gyűjtő árunyilatkozatban szereplő adatok szükséges javítására vonatkozó elemzés lezárása, a különböző üzleti modellekre, a légiáru-védelmi kísérleti intézkedések eredményeire és az importellenőrzési rendszer[1] értékelésére is figyelemmel. ― A belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak kereskedelmi forrásokból történő összegyűjtését és integrációját célzó harmonizált megoldás előterjesztése költség-haszon elemzés és a kapcsolódó végrehajtási kérdések (többek között a műszaki, pénzügyi és szervezeti szempontok) vizsgálata alapján. || 2014–2015 || Bizottság || ― Végrehajtási tanulmány ― Bizottsági jogi aktusok elfogadása 1.2. Megfelelő informatikai megoldások fejlesztése és végrehajtása || ― A belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak a gazdasági szereplők általi benyújtásához, valamint a vámhatóságok számára történő összegyűjtéséhez és integrációjához szükséges informatikai rendszerek átalakítása és továbbfejlesztése. ― A vámhatóságok gazdasági szereplői rendszerekhez való informatikai hozzáférésének kialakítása a repülésbiztonság területén || 2016–2020[2] || Bizottság, tagállamok, gazdasági szereplők || Tagállami és uniós szinten megtörtént az informatikai rendszerek átalakítása és továbbfejlesztése 2. célkitűzés: Az ellátási láncra vonatkozó adatok elérhetőségének biztosítása, a kockázati vonatkozású információk és ellenőrzési eredmények vámhatóságok közötti megosztása a kockázatelemzés és -enyhítés, valamint a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód szavatolása érdekében Intézkedés || Az intézkedés ismertetése || Indikatív ütemezés || Felelős szereplők || Várt eredmények 2.1. Megoldások előterjesztése, valamint az Uniós Vámkódexben a bizottsági jogi aktusok elfogadására biztosított hatáskör gyakorlása || ― Költség-haszon elemzés és a kapcsolódó végrehajtási kérdések (többek között a műszaki, pénzügyi és szervezeti szempontok) vizsgálata alapján harmonizált megoldások előterjesztése az alábbiakra vonatkozóan: a) az Unió vámterületére behozott áruk; b) az Unió vámterületére való behozatalt követően vámeljárás alá vont áruk; c) exportált és az Unió vámterületéről kivitt áruk. || 2014– 2015 2015–2016 2016–2017 || Bizottság || ― Végrehajtási tanulmányok ― Adott esetben bizottsági jogi aktusok elfogadása ― Közös iránymutatások a vámhatóságok részére 2.2. Megfelelő informatikai megoldások fejlesztése és végrehajtása || Az ellátási láncra vonatkozó adatok elérhetőségéhez és a vámhatóságok közötti megosztásához, valamint a kockázati vonatkozású információk és ellenőrzési eredmények elérhetőségéhez és uniós vámhatóságok közötti megosztásához szükséges informatikai rendszerek átalakítása és továbbfejlesztése. || 2016–2020[3] || Bizottság, tagállamok || Továbbfejlesztett informatikai rendszerek: ―nemzeti vámügyi kockázatkezelési rendszerek ― importellenőrzési rendszer, új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS) és közös vámügyi kockázatkezelési rendszer (CRMS) 2.3. Az árumozgások különböző vámellenőrzési szakaszokban történő nyomonkövethetőségét biztosító megoldások előterjesztése || ―Az árumozgásoknak az Unió vámterületére történő belépéstől a végső vámkezelésig a vámfelügyelet különböző szakaszaiban való nyomonkövethetőségét biztosító lehetőségek vizsgálata, a már folyamatban lévő – például az elektronikus rakományjegyzék vagy az e-áruszállítási – kezdeményezésekre is figyelemmel, és/vagy a meglévő vámügyleti rendszerek átalakítása révén ― A megfelelő megközelítés kidolgozása, figyelembe véve a kapcsolódó (informatikai, jogi vagy eljárási) szempontokat || 2015–2020 || Bizottság || ― A lehetősége(ke)t meghatározó vizsgálati jelentés ― A nyomonkövethetőséget biztosító megoldások végrehajtása megtörtént 3. célkitűzés: Az „előzetes értékelés – ellenőrzés szükség esetén” koncepció végrehajtása a meghatározott uniós és nemzeti szintű kockázatok megfelelő kezelése és ezzel egyidejűleg az erőforrás-felhasználás hatékonyságának és az ellátási lánc zavartalan működésének maximális biztosítása érdekében Intézkedés || Az intézkedés ismertetése || Indikatív ütemezés || Felelős szereplők || Várt eredmények 3.1. Az „előzetes értékelés – ellenőrzés szükség esetén” koncepció végrehajtását célzó módszerek kidolgozása || A vámellenőrzések és a kockázatenyhítési intézkedések alkalmazására legmegfelelőbb hely és időpont meghatározására szolgáló módszertan kidolgozása a kockázat típusa és mértéke, valamint az ellenőrzés és az ellátási lánc korlátai (rendelkezésre álló információk, dokumentáció és ellenőrzési lehetőségek) alapján. || 2014–2016 || Bizottság || Tervdokumentum 3.2. Igazoló vizsgálatok elvégzése a főbb szakpolitikai területeken és megfelelő megoldások előterjesztése || ―A főbb szakpolitikai területek meghatározása és a megoldások vizsgálatát célzó operatív műveletek megkezdése például az érdekelt felekkel együttműködésben végzett, kiemelt ellenőrzési területeket célzó intézkedések keretében ― A Bizottság adott esetben és az igazoló vizsgálat eredményeire is figyelemmel javaslatot tesz a vizsgált szakpolitikai területeken a nem vámügyi jogszabályokba beillesztendő vámellenőrzési rendelkezésekre || 2015–2016 || Bizottság || ― Igazoló vizsgálat ― Adott esetben a nem vámügyi jogszabályokba beillesztendő naprakész vámellenőrzési rendelkezésekre irányuló bizottsági javaslat 4. célkitűzés: Kapacitáserősítés a közös kockázatkezelési keretrendszer egységes és eredményes végrehajtásának biztosítása és az újonnan meghatározott kockázatokkal szembeni fellépés képességének növelése érdekében Intézkedés || Az intézkedés ismertetése || Indikatív ütemezés || Felelős szereplők || Várt eredmények 4.1. A közös kockázatkezelési keretrendszer végrehajtásában mutatkozó hiányosságok és indokolatlan eltérések meghatározása és orvosolása, adott esetben uniós szintű támogatással || ― Megfelelő (többek között informatikai) megoldások vizsgálata, meghatározása és kidolgozása adott esetben uniós szintű támogatással a következők céljából: a) a közös kockázati kritériumok és előírások végrehajtásában mutatkozó indokolatlan eltérések kezelése, b) a tagállami kockázatkezelési rendszerek szükséges műszaki és működési követelményeinek biztosítása, c) a kockázatkezelés és a célzott kockázatkezelés területén szükséges szakmai ismeretek biztosítása. || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || ― Vizsgálati jelentés ― A tagállami és/vagy uniós szinten szükséges további informatikai és egyéb vonatkozó kockázatkezelési képességek (pl. képzési programok) fejlesztése megtörtént 4.2. További lehetséges kapacitások létrehozása és a vámhatóságok közötti szorosabb együttműködés és koordináció előmozdítása || ― Stratégiai követelmények alapján annak meghatározása, hogy nemzeti, illetve uniós szinten mely kockázatkezelési kapacitásokat kell továbbfejleszteni (figyelembe véve az uniós adattár vagy az alternatív megoldások előnyeit, valamint a kapcsolódó uniós finanszírozású kutatási projektek eredményeit). ― A 2.1. intézkedéshez kapcsolódóan és további elemzés révén a tagállamok közötti aktív együttműködés további erősítése módjainak meghatározása a következők céljából: a) az ellátási lánchoz kapcsolódó eredményes és hatékony kockázatkezelés támogatása, b) az ellenőrzéseknek az ellátási lánc legmegfelelőbb pontján történő végrehajtásának és az eredmények vámhatóságok közötti megosztásának biztosítása, valamint a hiányzó vagy párhuzamos ellenőrzések elkerülése, c) a kockázatalapú ellenőrzések és vámügyi vizsgálatok kölcsönös kiegészítő jellegének erősítése többek között olyan megfelelő irányítás meghatározása révén, amely biztosítja, hogy a meglévő és jövőbeni informatikai rendszerek fejlesztési és igazgatási feladatait az adatvédelmi szabályokkal összhangban hivatalosan megosszák az érintett bizottsági szolgálatok között. ― A lehetséges megközelítések elemzésének és értékelésének előmozdítása – ideértve a valós idejű, hatékonyabb kockázatkezelést célzó rugalmas struktúra és megoldások lehetséges kidolgozását is – a jelentkező tagállamok kísérleti jellegű közös kezdeményezései keretében ― Megfelelő (többek között informatikai) megoldások kidolgozása és végrehajtása a tagállami és uniós szinten szükséges további kockázatkezelési kapacitások kialakítása érdekében (az uniós finanszírozású kutatási projektek keretében javasolt megoldásokat is mérlegelve), a vámhatóságok közötti fokozott együttműködést és koordinációt is ideértve || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || ― Vizsgálati jelentés és/vagy a kísérleti intézkedés(ek) eredményeinek értékelése ― A tagállami szinten szükséges további informatikai és egyéb vonatkozó kockázatkezelési képességek fejlesztése megtörtént. ― Az uniós szinten szükséges további informatikai kockázatkezelési képességek (pl. fejlett közös kockázatkezelési rendszer) vagy egyéb vonatkozó kapacitások fejlesztése megtörtént 4.3. A fenyegetések és kockázatok teljes köre tekintetében további nemzeti és uniós szintű vámügyi fenyegetés- és kockázatértékelések kidolgozása || ―Tagállami és uniós szinten az alábbiak biztosítása, a meglévő eszközökre, eljárásokra és módszerekre is figyelemmel: a) vámügyi fenyegetés- és kockázatértékelés megvalósítása valamennyi kockázat tekintetében, a tagállamok, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti feladatmegosztással b) a fenti értékelések beillesztése a vámügyi kockázatkezelésbe, adott esetben többek között a közös kockázati kritériumokba és előírásokba || 2015-től || Bizottság, tagállamok || ― Tagállami és uniós szinten megtörtént a vámügyi fenyegetés- és kockázatértékelések kidolgozása 4.4. A közös uniós kockázati kritériumok és előírások valamennyi kockázat tekintetében történő továbbfejlesztése az illetékes szolgálatokkal együttműködésben || ― A közös kockázati kritériumok valamennyi kockázat tekintetében történő továbbfejlesztése és alkalmazása, adott esetben az illetékes szolgálatokkal együttműködésben és a meghatározott prioritásokra és kezdeményezésekre is figyelemmel. || 2014-től || Bizottság || ― A Bizottság a közös kockázati kritériumokat meghatározó hatályos Közösségi Vámkódex és Uniós Vámkódex keretében jár el ― A közös kockázati kritériumokat kiemelt ellenőrzési intézkedések keretében végrehajtották 4.5. Az uniós kockázatkezelés tagállamok általi végrehajtásának rendszeres nyomon követése, értékelése és javítása, valamint a közös kockázatkezelési keretrendszer teljesítményének mérése || ― Az uniós kockázatkezelési intézkedések rendszeres nyomon követése és értékelése azok harmonizált, eredményes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében ― A meglévő közös kockázati kritériumok eredményességének és hatékonyságának folyamatos értékelése és javítása a Bizottság éves jelentései és az azokat követő intézkedések révén ― A közös kockázati kritériumok eredményességének uniós szintű nyomon követésére, értékelésére és felülvizsgálatára szolgáló további módszerek és eljárások tökéletesítése, szükség esetén a illetékes szolgálatokkal együttműködésben, valamint azon információk meghatározása, amelyeket a tagállamoknak össze kell gyűjteniük és a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk || 2014-től || Bizottság, tagállamok || A közös kockázatkezelési keretrendszer teljesítményértékelésének végrehajtása megtörtént ― Éves bizottsági értékelő jelentések ― A kiemelt ellenőrzési területekre vonatkozó jelentésben megfogalmazott ajánlások 5. célkitűzés: Az ügynökségek közötti együttműködés és a vám- és egyéb hatóságok közötti információmegosztás előmozdítása tagállami és uniós szinten az eredményes kockázatkezelés biztosítása érdekében Intézkedés || Az intézkedés ismertetése || Indikatív ütemezés || Felelős szereplők || Várt eredmények 5.1. További ágazatközi együttműködési szabályok kidolgozása, a (kockázati) információk megosztásának és hozzáférhetőségének javítása, valamint a kockázatok és fenyegetések értékelésében való vámügyi közreműködés erősítése || ― Az érintett szakpolitikai területeken az alábbiak javítási módjainak vizsgálata: a) a (kockázati) információk hozzáférhetősége, megosztása és az ellátási lánchoz kapcsolódó kockázatkezelésben időben történő felhasználása többek között válsághelyzetben, b) a kockázatalapú vámellenőrzések és a más illetékes hatóságok által végzett ellenőrzések egymást kiegészítő jellegét biztosító együttműködési szabályok, c) tagállami és uniós szinten a vámügyi kockázatkezelés céljából a fenyegetés- és kockázatértékelésekhez a vámhatóságok részére biztosított hozzáférés ― Lehetséges tagállami és uniós szintű megoldások előterjesztése az egyes tagállamok különböző hatóságai közötti eltérő hatáskörmegosztásra is figyelemmel, különösen a bűnüldözés területén és a kapcsolódó kezdeményezések, például az e-áruszállítási és a CISE kezdeményezés tekintetében || 2015–2020 || Bizottság, tagállamok || ― A (kockázati) információk rendszeres megosztása és hozzáférhetősége terén elért javulás ― Bizottsági végrehajtási jogi aktus a hatósági ellenőrzésekről szóló tanácsi rendeletjavaslat keretében (COM (2013) 265) ― A vámhatóságok részére megfelelő hozzáférés biztosított a kockázat- és fenyegetésértékelésekhez 5.2. Az uniós engedélyezett gazdálkodói program erősítése a más hatóságok általi szélesebb körű elismerésük és népszerűsítésük révén || ― A többi illetékes hatósággal folytatott együttműködés kiemelt területeinek meghatározása, a folyamatban lévő kezdeményezésekre is figyelemmel ― A többi hatóság által kezdeményezett más partnerségi programokhoz vagy ellenőrzési rendszerekhez kapcsolódó követelmények vizsgálata az alábbiak meghatározása céljából: a) az engedélyezett gazdálkodói program és más programok közötti kölcsönös kiegészítő jelleg és szinergiák b) az engedélyezett gazdálkodói státusznak a többi illetékes hatóság ellenőrzési rendszereibe történő beillesztéséhez szükséges intézkedések c) a más hatóságok által kidolgozott olyan megfelelési kritériumok, amelyeket az engedélyezett gazdálkodói programban figyelembe kell venni ― A Bizottság – amennyiben ez szükséges és lehetséges – megfelelő megoldásokra tesz javaslatot || 2014–2020 || Bizottság || ― Megvalósíthatósági tanulmányok és ezek alapján adott esetben javaslatok megfogalmazása 5.3. A helyes gyakorlatok és együttműködési módszerek alkalmazásának ösztönzése a vámhatóságok és más nemzeti hatóságok körében || ― A tagállamok kezdeményezik, a Bizottság pedig támogatja a helyes gyakorlatok és együttműködési módszerek cseréjét || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || Ajánlásokat tartalmazó tanulmány/jelentés 6. célkitűzés: A kereskedelmi együttműködés további erősítése a gazdasági szereplőkkel és a logisztikai szolgáltatókkal kialakított partnerségek keretében, a kockázatok fokozott előtérbe helyezése és a jogszerű kereskedelem vámkezelésének felgyorsítása érdekében Intézkedések || Az intézkedés ismertetése || Indikatív ütemezés || Felelős szereplők || Várt eredmények 6.1. Az engedélyezett gazdálkodói program további erősítése és népszerűsítése a meghatározott kapcsolódó hiányosságok orvosolása és további előnyök biztosítása révén || ―Az érdekelt felekkel közösen az engedélyezett gazdálkodói program végrehajtása rendszeres elemzésének továbbfejlesztése és a kapcsolódó hiányosságok orvosolása a program hosszú távú megbízhatóságának szavatolása érdekében ―Az engedélyezett gazdálkodói program vámügyi eljárások során érvényesülő további előnyeinek meghatározása, valamint megfelelő intézkedések előterjesztése a jogi és eljárási szempontokra is figyelemmel || 2014–2020 || Bizottság || ― Adott esetben az Uniós Vámkódex keretében bizottsági jogi aktusok elfogadása ― Az engedélyezett gazdálkodói programra vonatkozó közös iránymutatások aktualizálása megtörtént 6.2. Az ellátási láncokkal kapcsolatos ismeretek javítása, a kereskedelmi szereplők tudatosságának növelése és a kereskedelem számára elérhető értékes adatok hasznosítása || ― Megfelelő megoldások kidolgozása és végrehajtása az ellátási lánc fokozott láthatóságán alapuló hatékonyabb vámügyi kockázatkezelés céljából az alábbiak révén: a) az e-áruszállítási kezdeményezés keretében annak feltárása, hogyan hasznosíthatók a leginkább a kapcsolódó kutatási projektek (pl. FP7 Cassandra és CORE projekt), valamint a belépési gyűjtő árunyilatkozat konténer-állapotüzenetével kapcsolatos kísérleti projekt végrehajtása révén; b) a kereskedelmi adatbázisok alkalmazása leghatékonyabb módjának feltárása ― Tagállami és uniós szinten a kereskedelmi szereplők bevonásának és tudatosságának növelését célzó intézkedések végrehajtása a vámügyi adatok következetesen magas színvonalának elérése, valamint az ellátási lánc sérülékeny pontjainak, illetve a láncot jellemző fenyegetéseknek és tendenciáknak a jobb megismerése érdekében || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || ― A konténer-állapotüzeneteket kockázatkezelési céllal összegyűjtik és hasznosítják ― A kereskedelmi adatbázisokhoz és kutatási projektekhez kapcsolódó vizsgálati jelentés ―Tagállami és uniós szintű bevonási és tudatosságnövelő kampányok szerveződnek a kereskedelmi szereplők részvételével 6.3. A megfelelés vámigazgatási szervek általi irányításának előmozdítása a kereskedelmi ágazattal szoros együttműködésben || ― A bevált gyakorlatok meghatározása a nemzeti programok összehasonlítása alapján és az ügyfélkör szegmentálásával kapcsolatos harmonizált megközelítés kidolgozására kínálkozó lehetőségek megvizsgálása az engedélyezett gazdálkodói programot kiegészítő átfogó elképzelés részeként || 2014–2020 || Bizottság || ―Bevált gyakorlatok meghatározása és megvalósíthatósági vizsgálat 6.4. A gazdasági szereplők által elektronikus úton benyújtott vámügyi adatok újrafelhasználásának ösztönzése a vámeljárások ésszerűsítése érdekében || ― A kereskedelmi szereplőkkel közösen vámalakiságok, eljárások és olyan területek meghatározása, ahol az uniós vámügyi jogszabályok által előírt adatok újbóli felhasználása hatékonyabbá teszi a rendszert a gazdasági szereplők és a vámigazgatási szervek számára || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || ― Megvalósíthatósági vizsgálat 7. célkitűzés: A nemzetközi vámügyi együttműködésben rejlő lehetőségek kiaknázása az ellátási lánchoz kapcsolódó hatékonyabb kockázatkezelés érdekében Intézkedések || Az intézkedés ismertetése || Ütemterv || Felelős szereplők || Várt eredmények 7.1. Nemzetközi együttműködés kialakítása többoldalú és kétoldalú kezdeményezések révén || ― Az egyes kereskedelmi partnerek sajátosságait figyelembe véve operatív együttműködési modellek kidolgozása, ideértve az engedélyezett gazdálkodói program kölcsönös vámügyi elismerésére (AEO MR), a megbízható és akadálymentes kereskedelmi útvonalakra és az információmegosztásra vonatkozó követelményeket is ― A világszintű fejleményekre is figyelemmel uniós szintű információmegosztási előírások meghatározása a következők tekintetében: a) Az engedélyezett gazdálkodói program kölcsönös vámügyi elismerésére vonatkozó adatok b) a vámügyleti rendszerekből származó adatok c) kockázati vonatkozású információk ― A harmadik országokkal kialakított kétoldalú együttműködés megerősítése többek között kísérleti intézkedések, illetve az ellátási lánc biztonságát szavatoló technológiák összehasonlítása és vizsgálata révén ― A Bizottság megfelelő megoldásokra tesz javaslatot || 2014–2020 || Bizottság, Tanács és Európai Parlament || ― A nemzetközi együttműködési modellek kidolgozása megtörtént ― A harmadik országokkal folytatott vámügyi információcserére vonatkozó uniós előírások ― A vámügyi együttműködésről szóló nemzetközi megállapodásokban szereplő megfelelő rendelkezések ― Az ellátási lánc biztonságával kapcsolatos CORE kutatási projekt (FP7) keretében készült jelentések 7.2. A nemzetközi együttműködést lehetővé tévő megfelelő költséghatékony informatikai megoldások végrehajtása || A nemzetközi együttműködéshez szükséges költséghatékony informatikai megoldások végrehajtása az uniós vámhatóságoknak a kockázatok felderítéséhez nyújtott támogatás érdekében (azaz AEO MR adatok, a vámügyleti rendszerekből származó adatok és a vonatkozó kockázati információk megosztása) || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || Tagállami és/vagy uniós szinten zajlik az informatikai képességek kialakítása 7.3. Annak biztosítása, hogy az Unió és tagállamai proaktív szerepet játsszanak az érintett multilaterális fórumokon a világszintű előírások kidolgozásában || A nemzetközi előírások meghatározásában való proaktív uniós közreműködés további biztosítása, valamint a nemzetközi – többek között a Vámigazgatások Világszervezete (WCO), az IMO, az ICAO, az UPU és az ENSZ-EGB által kidolgozott – normák és előírások tiszteletben tartásának és végrehajtásának biztosítása || 2014–2020 || Bizottság, tagállamok || A nemzetközi előírások kidolgozása az Unió proaktív közreműködésével történik [1] COM(2012) 793, 2013.1.8. [2] A határidőket az Uniós Vámkódex munkaprogramjának létrehozásáról szóló, 2014. április 29-i 2014/255/EU bizottsági végrehajtási határozat részeként még pontosítani fogják. [3] A határidőket az Uniós Vámkódex munkaprogramjának létrehozásáról szóló, 2014. április 29-i 2014/255/EU bizottsági végrehajtási határozat részeként még pontosítani fogják.