Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendelet módosításáról /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az uniós szakpolitikák végrehajtása az EU, valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, összehasonlítható és megbízható statisztikai információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek továbbá annak biztosításához, hogy a közvélemény megértse Európát, valamint hogy a polgárok részt vehessenek a demokratikus folyamatokban és megvitathassák az EU jelenét és jövőjét. Ezeket a szempontokat szem előtt tartva 2013. január 15-én elfogadták az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendeletet, amely az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét határozza meg a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozóan. Az e rendeletre tett bizottsági javaslat a program ötéves időtartamára 299,2 millió EUR pénzügyi keretösszeget foglalt magában, melyet a rendes jogalkotási eljárás során sem a Tanács, sem az Európai Parlament nem kérdőjelezett meg. Ugyanakkor az Európai Parlament 2012. június 13-i, többéves pénzügyi keretről szóló állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy a többéves programokhoz kapcsolódó jogalkotási javaslatokról folytatott tárgyalásokat akkor zárják le, ha azok pénzügyi keretösszegeiről megállapodás születik. Ez indokolja, hogy a 99/2013/EU rendelet a 2007–2013-as programozási időszakból kizárólag a 2013. évi pénzügyi keretösszeget határozza meg, és egyúttal felkéri a Bizottságot arra, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret elfogadásától számított három hónapon belül nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK A 2014–2017-es időszakra vonatkozó költségvetést is magában foglaló, az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló rendeletjavaslathoz – COM(2011) 928 végleges, 2011. december 21. – az érdekelt felekkel konzultációt folytattak, valamint hatásvizsgálatot készítettek. Ezért további konzultációkra, illetve vizsgálatokra nincs szükség. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat tartalmazza a 2013–2017-es időszakra vonatkozó európai statisztikai program azon négy évre szóló keretösszegét, amely egybeesik a 2014–2020-as programozási időszakkal (többéves pénzügyi keret). E célból javasolt a finanszírozásról szóló 7. cikk módosítása. Az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló rendelet egyéb rendelkezései nem változnak, különös tekintettel a célkitűzésekre és az öt vonatkozó év statisztikai eredményeit meghatározó mellékletre. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT Mivel a rendelet tartalmazza az ötéves időszak egyedi célkitűzéseit és statisztikai eredményeit, a 2014–2017-es időszakra javasolt, a 2014–2020-as programozási időszakhoz tartozó költségvetés összege 234,8 millió EUR. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK Európai Gazdasági Térség A javasolt rendelet érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. 2013/0249 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendelet módosításáról (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendeletet[1] az európai statisztikák készítésének, fejlesztésének és közzétételének keretét, célkitűzéseit és eredményeit határozza meg a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozóan. (2) A 99/2013/EU rendelet a 2007–2013-as programozási időszakból kizárólag a 2013. évi pénzügyi keretösszeget határozza meg, és egyúttal felkéri a Bizottságot arra, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret elfogadásától számított három hónapon belül nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot. (3) A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló …/…/EU tanácsi rendeletet […-án/én] fogadták el. (4) A 99/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 99/2013/EU rendelet a következőképpen módosul: A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép: „7. cikk Finanszírozás (1) A program végrehajtásához 2013-ban rendelkezésre álló 57,3 millió EUR uniós pénzügyi keretösszeg a 2007 és 2013 közötti programozási időszakhoz tartozik. A program végrehajtásához a 2014–2017-es időszakra rendelkezésre álló 234,8 millió EUR uniós pénzügyi keretösszeg a 2014 és 2020 közötti programozási időszakhoz tartozik. (2) A Bizottság az uniós pénzügyi támogatást a költségvetési rendelettel összhangban hajtja végre. (3) Az éves előirányzatokról a Bizottság határoz, tiszteletben tartva a költségvetési hatóság előjogait.” 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1 A javaslat/kezdeményezés címe Az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat 1.2 A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[2] Statisztika (3403 – Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása) 1.3 A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[3] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4 Célkitűzés(ek) 1.4.1 A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A javaslat összhangban van az Európai Unió prioritásaival, mivel az e program keretében fejlesztett, készített és közzétett statisztikák hozzájárulnak az Unió kiemelt fontosságú szakpolitikáinak – köztük az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia, valamint a Bizottságnak a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt stratégiai prioritásai (azaz a gazdaságirányítás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, növekedés és társadalmi kohézió, a polgárok Európája, valamint a globalizáció) által érintett egyéb szakpolitikák – végrehajtásához. 1.4.2 Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. sz. konkrét célkitűzés: Statisztikai információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági, társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és kielégítve az európai statisztikák széles felhasználói köre, így az egyéb döntéshozók, kutatók, vállalkozások és általában az európai polgárok igényeit, költséghatékony módon és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3403 – Statisztikai információk előállítása 2. sz. konkrét célkitűzés: Az európai statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3403 – Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása 3. sz. konkrét célkitűzés: Az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása 4. sz. konkrét célkitűzés: Annak biztosítása, hogy az ilyen statisztikákat a program teljes időtartama alatt egységes módon állítják elő, feltéve, hogy ez összhangban áll az ESR prioritásmeghatározási mechanizmusaival. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 3403 – Statisztikai információk előállítása 1.4.3 Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Az Európai Parlamentre és a Tanácsra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van a Szerződésekkel, a pénzügyi tervekkel és az Európai Unió szakpolitikai prioritásaival; tükrözi az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igényeket; és részét képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a vállalkozások és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló mechanizmus. A tagállamok részt vesznek az ESP előkészületeiben. Az ESP végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét. A biztosi testületre és a bizottsági szolgálatokra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban áll a Szerződésekkel és a pénzügyi tervekkel; tükrözi az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igényeket, továbbá annak részeként megbízható minőségirányítási rendszer valósul meg. Az ESP hatékony értékelés, valamint a tevékenységalapú költségvetés-tervezésnek megfelelő erőforrás-elosztási keret hatálya alá fog tartozni. A nemzeti statisztikai intézetekre (köztük a nemzeti statisztikai intézetek főigazgatóira, az ESR-bizottságra, a partnerségi csoportra, az igazgatói csoportokra), valamint más, nemzeti statisztikakészítőkre gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP részét képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a vállalkozások és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló mechanizmus. Az ESP a vonatkozó bizottsági közlemény végrehajtására irányuló közös ESR-stratégiát tükrözi. A tagállamok részt vesznek az ESP előkészületeiben. Az ESP végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét. Az európai statisztikai tanácsadó bizottságra, az Európai Központi Bankra, a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságra, valamint más, nem intézményi felhasználókra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP-ben tükröződnek az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igények, a felhasználók számára pedig biztosított, hogy a statisztikák az adott célra alkalmasak (időszerűek és a felhasználók szakpolitikai igényeinek és elvárásainak megfelelőek) legyenek. Az Eurostatra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban áll az európai uniós statisztikák készítésének módszeréről szóló közleménnyel; továbbá annak részeként megbízható minőségirányítási rendszer valósul meg; a koherens, strukturált éves programozás és erőforrás-elosztás stabil keretét biztosítja, valamint pontos képet ad az Eurostat fejlődésének irányáról; továbbá hatékony értékelés tárgya lesz. 1.4.4 Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. A 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP-ben felsorolt összes célkitűzés tekintetében feltüntetik a fő intézkedéseket és mutatókat. A 2013 és 2017 közötti ESP célkitűzéseit részletesebben az éves munkaprogramokban tervezik meg, az eredményeket pedig a teljes programozási időszak folyamán nyomon követik. Az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója szerepének betöltésével kapcsolatos általános célkitűzést a következők segítségével követik nyomon: - az Eurostat felhasználói elégedettségről készített felmérése, és különösen az európai statisztikák általános minőségének „jó” vagy „nagyon jó” értékelést adó felhasználók aránya. 1.5 A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1 Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A többéves európai statisztikai program létrehozásának alapja az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] 13. cikkének (1) bekezdése, amely szerint az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének keretét, valamint a főbb területeket és az előirányzott intézkedéseket az európai statisztikai programnak kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információkkal kapcsolatos prioritásokat. A javaslat által megcélzott kedvezményezettek az európai statisztikák készítői, azaz az Európai Parlament és a Tanács, a Bizottság főigazgatóságai, az Európai Központi Bank, a nemzeti statisztikai intézetek és az európai statisztikák egyéb, tagállami készítői, az európai statisztikai tanácsadó bizottság (ESAC), a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMBF), továbbá más, nem intézményi felhasználók, valamint természetesen a lakosság. 1.5.2 Az uniós részvételből adódó többletérték A politikai döntéshozóknak és a piaci szereplőknek döntéseik meghozatalához és azok végrehajtásának nyomon követéséhez és értékeléséhez folyamatosan statisztikákra van szükségük. A statisztikák a demokráciák és modern gazdaságok rendezett és hatékony működésének alapvető fontosságú infrastruktúráját biztosítják. Az Európai Uniónak küldetése teljesítéséhez magas színvonalú statisztikai információs szolgáltatásra van szüksége. Az európai statisztikáknak megbízhatónak, időszerűnek, valamint politikai befolyástól mentesnek kell lenniük, és azokat alkalmas formában kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Ezenkívül előkészítésüknek nem szabad túlzott terhet rónia az adatszolgáltatókra, gyűjtésüket pedig a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban kell végezni. Az Eurostat a nemzeti statisztikai hatóságokkal, valamint az egyes tagállamokban az európai statisztikák fejlesztéséért, készítéséért és közzétételéért felelős egyéb nemzeti hatóságokkal közösen létrehozta az összefoglaló néven ESR-nek nevezett partnerséget. Ennek a partnerségnek az EGT-országok is tagjai. A tagállamok nemzeti és uniós célokra gyűjtenek adatokat és állítanak össze statisztikákat. Az ESR olyan hálózatként működik, amelyben az Eurostat feladata, hogy a nemzeti statisztikai hatóságokkal szoros együttműködésben mutassa az utat a statisztikák harmonizációja terén. Az ESR tevékenysége elsősorban uniós szakpolitikai területekre összpontosít, és a harmonizációt az uniós szakpolitikák kibővítése nyomán szinte az összes statisztikai területre kiterjesztették. Az ESR a lehetséges szinergiák kihasználása, valamint az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése céljából, és ezáltal a jövőbeni kihívásoknak megfelelni képes, korszerű előállítási rendszer lehetőségének megteremtése érdekében segíti az ismeretek és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, valamint az új technológiák, közös eszközök és együttműködési hálózatok kidolgozását. A harmonizációra, ésszerűsítésre és szabályozásra irányuló erőfeszítések kezdeményezésére az európai uniós szint a legalkalmasabb, ahol az ilyen projektek optimális hatékonysággal hajthatók végre. 1.5.3 Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A 2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó közösségi statisztikai program[5] egyik fő korlátját az jelenti, hogy annak struktúráját ötéves időszakra rögzítették, a célkitűzéseket pedig részletesen meghatározták. A jelenlegi program elfogadása óta számos jelentős változás következett be. Megváltozott az európai statisztikák készítésének alapvető jogi kerete. Elfogadták az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről szóló közleményt, azt követően pedig a közös ESR-stratégiát; hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés; új Európai Bizottság lépett hivatalba (2010 januárjától 2014 decemberéig tartó hivatali idővel); több új szakpolitikai kezdeményezést indítottak útnak (például az Európa 2020 stratégiát), és megerősítették az ESR irányítási struktúráját. A jelenlegi programban ezen új fejlemények egyike sem jelenik meg; az részben elavulttá vált, és ellentmondás tapasztalható a tervezett és a ténylegesen megvalósított tevékenységek között. Mindez csökkenti a program végrehajtásáról szóló jelentés relevanciáját, mivel a programban számos lényeges tevékenység nem jelenik meg, ugyanakkor olyanokkal kapcsolatban is jelentést kell tenni, amelyeket az említ ugyan, azonban azok végrehajtása már nincs folyamatban. Az európai statisztikai program előkészítésének folyamata tekintetében a partnerségi csoport[6] 3. munkacsoportja a 2013–2017-ig tartó többéves programozási ciklust javasolta. Azt is javasolták, hogy az ESR-partnerek (az ESR-bizottság, a nemzeti statisztikai intézetek főigazgatói, az igazgatói csoportok és az európai statisztikai tanácsadó bizottság) jelentősebb szerepet játsszanak a program előkészítésének folyamatában. Megemlítendő, hogy a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a Közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programjának utólagos értékeléséről szóló jelentése[7] a jövőbeni többéves programokra vonatkozó ajánlásokat tartalmazott, nevezetesen a következőket: A közösségi statisztikai program és az éves munkaprogramok közötti kapcsolat javítása. A közösségi statisztikai programot olyan keretprogramként alakították ki, amely ötéves stratégiai elképzelést fogalmaz meg, és amely a teljes időszak során az éves munkaprogramokkal együtt biztosítja a közösségi stratégiai program rugalmasságát és helytállóságát. A közösségi statisztikai program referenciaként történő felhasználásával az éves munkaprogramoknak határozottan említést kell tenniük a vonatkozó közösségi statisztikai programról, és azon kell alapulniuk. A közösségi statisztikai program nyomon követésének javítása. A közösségi statisztikai program átfogó nyomon követését olyan kulcsfontosságú mutatók meghatározásával kell végrehajtani, amelyek a programidőszakban elegendő információt szolgáltatnak az operatív és a stratégiai célkitűzések megvalósításáról. A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a 2008–2012. évi közösségi statisztikai program félidős értékeléséről szóló jelentése olyan szempontokat emelt ki, amelyeket a jövőben figyelembe kell venni, ezek a következők: – A statisztikai információkra vonatkozó új igények meghatározása. Több és kombinált adatforrásokat felhasználó, valamint a módszertant, fogalmakat és fogalommeghatározásokat összehangoló, integráltabb megközelítésre van szükség. – Az ESR-en belüli partnerségek megerősítése. Kiemelték, hogy szükség van több, különböző integrációs együttműködési modell tagállamokkal történő kialakítására. – A tevékenységek prioritásainak újbóli meghatározására vonatkozó fogalmi megközelítés, valamint a közösségi statisztikai program végrehajtásához szükséges források elérhetőségének értékelését a válaszadói terhek és a készítési költségek csökkentése érdekében szükségesnek ítélték. Érdemes megemlíteni, hogy a jelenlegi, 2008–2012 közötti időszakra szóló közösségi statisztikai programra kitért az Eurostat belső ellenőrzésének az értékelési funkcióra vonatkozó ellenőrzési jelentése[8], amely rámutatott a jelenlegi program előzetes értékelésének hiányára, valamint a jövőbeni programok esetén ilyen értékelés a költségvetési rendeletnek[9] (27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[10] (21. cikk) megfelelő elvégzését ajánlotta. A túlzottan részletes programmal járó korlátoknak az új vagy változó politikai prioritásokhoz és fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében történő elkerülése céljából a 2013 és 2017 közötti ESP-t olyan általános tervezési eszközként alakították ki, amely a megvalósítandó célkitűzéseket és intézkedéseket általános módon írja le, és ezáltal átfogó keretet biztosít a részletes célkitűzéseket és intézkedéseket megfogalmazó éves statisztikai munkaprogramok kidolgozásához. Mind az ESR-en belül bekövetkezett változások, mind az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről szóló közlemény végrehajtása a jövőbeni kihívásoknak való megfelelésre, valamint a kereslet és a források közötti egyensúly megteremtésére irányuló kiemelt figyelmet kíván meg a 2013 és 2017 közötti európai statisztikai programtól. Az erős ESR-partnerség elengedhetetlen, ezért az érdekeltekkel való szélesebb körű konzultációt beépítették a program előkészítésére irányuló ütemtervbe. A korábbi tapasztalatokra építkezve a tervezési és jelentéstételi folyamatok közötti összhang érdekében olyan mechanizmusok bevezetése van folyamatban, amelyek jobban összekapcsolják a program célkitűzéseit az éves munkaprogramokkal, valamint javítják a program végrehajtásának nyomon követését és értékelését. A 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program félidős értékelésében tett ajánlásokat figyelembe vették a 2013 és 2017 közötti ESP célkitűzéseinek és mutatóinak kidolgozása során. Így különösen előirányozták a statisztikai követelmények prioritásainak a válaszadói terhek és a statisztikakészítői költségek csökkentése érdekében történő újbóli meghatározása tekintetében az ESR-bizottságnak 2010. november 18-án bemutatott prioritásmeghatározási mechanizmus megvalósítását[11]. Végül a költségvetési rendeletnek[12] (27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[13] (21. cikk) megfelelően elkészítették az előzetes értékelést. 1.5.4 Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia A jelenlegi, 2008-tól 2012-ig tartó közösségi statisztikai program mellett a 2009 és 2013 közötti időszakban egy másik többéves program, az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálása programjának (MEETS) végrehajtása is folyamatban van. A programok irányítási hatékonysága növelésének érdekében az Eurostat a jövőben kettő helyett egy többéves program végrehajtása mellett döntött. Ennek megfelelően a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területével kapcsolatos, 2013 utáni célkitűzések, valamint a társadalmi statisztikák korszerűsítésére vonatkozó intézkedések a 2013 és 2017 közötti ESP részét képezik. Ezen túlmenően az Eurostat a 2012. szeptember 17-i 2012/504/EK bizottsági határozattal összhangban koordinációs szerepet lát el az európai statisztikák készítése terén. A Bizottság főigazgatóságai és egyéb szolgálatai a statisztikával kapcsolatos programjaik kidolgozásába már azok korai szakaszában bevonják az Eurostatot. 1.6 Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama þ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – þ A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014január 1től 2017december 31ig. – þ 2014-től 2017-ig a kötelezettségvállalási előirányzatokra, 2014-től 2021-ig a kifizetési előirányzatokra gyakorolt pénzügyi hatás. ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig, – azt követően: rendes ütem. 1.7 Tervezett irányítási módszer(ek)[14] þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[15] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ nemzetközi szervezetekkel – és különösen az OECD-vel, az Egyesült Nemzetekkel és a Világbankkal – közös irányítás. Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. 2 IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1 A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A 2013 és 2017 közötti ESP előzetes értékelését az Eurostat stratégiai tervezési osztálya a pénzügyi és a jogi osztály közreműködésével 2010 októbere és 2011 áprilisa között végezte el a költségvetési rendelet kiadási programokra vonatkozó rendelkezései alapján. Az értékelést egyeztették a 2013 és 2017 közötti ESP előkészítésével foglalkozó, az Eurostat valamennyi igazgatóságának osztályvezetői szintű képviselőiből álló belső munkacsoporttal, és azt az Eurostat 2011. április 12-i igazgatói ülésén fogadták el. Az előzetes értékelés főbb megállapításait beépítették a pénzügyi kimutatásba. Az ESP kidolgozása során figyelembe vett, korábbi tapasztalatokból levont tanulságokat a pénzügyi kimutatás „Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága” című 1.5.3. része ismerteti. Az ESP célkitűzéseit maga a javaslat tartalmazza. A javaslat 2. cikke a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az ESP-nek a Bizottság statisztikai munkaprogramjai útján történő, éves szintű tervezését írja elő. Ezekről a programokról, valamint azok finanszírozásáról a referencia-időszak során megvalósítandó kimeneteket és eredményeket (célkitűzéseket és mutatókat) részletesen megfogalmazó bizottsági határozatok rendelkeznek. A nyomon követést a források felhasználásáról és a célkitűzések elérése terén tett előrehaladásról szóló, rendszeres jelentések útján biztosítják. A jelentéstétel tekintetében az európai statisztikákról szóló rendelettel összhangban időközi eredményjelentés készítését, és annak az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legkésőbb 2015 júniusában az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtását tervezik. A program hatálya alá tartozó időszak végén az ESP-t utólagos értékelésnek vetik alá. Az értékelési jelentésről egyeztetnek az ESR-bizottsággal, és azt 2018 végéig nyújtják be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 2.2 Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1 Felismert kockázat(ok) A javasolt program irányítási módszere a Bizottság általi centralizált, közvetlen irányítás, valamint korlátozott mértékben nemzetközi szervezetekkel történő közös irányítás. Pénzügyi szempontból a programot különösen statisztikai vagy informatikai szolgáltatásokra szakosodott vállalatokkal kötött szerződések révén, valamint elsősorban a nemzeti statisztikai hatóságok számára nyújtott támogatások útján hajtják végre. Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet lehetővé teszi a támogatások e hatóságoknak történő közvetlen odaítélését. A program végrehajtása tekintetében feltárt főbb kockázatok elsősorban a támogatási eljárások irányításával függnek össze. A 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy bizonyos kedvezményezetteknek nehézségeket okozott a felmerült költségek támogathatóságának megállapításához szükséges dokumentumok benyújtása. 2.2.2 Tervezett ellenőrzési mód(ok) A belső ellenőrzési rendszer főbb elemei a következők: Minden egyes pénzügyi ügylet operatív és pénzügyi vonatkozásainak (jogszerűség, szabályszerűség, valamint hatékony és eredményes pénzgazdálkodás) a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok 49. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes ellenőrzése. Az előzetes ellenőrzések a tervezéstől és programozástól a kötelezettségvállalásokig és kifizetésekig a teljes kiadási ciklusra kiterjednek. Ezért a pénzügyi folyamatok minden egyes szereplőjének minden pénzügyi ügylet tekintetében egyedi ellenőrzési listák alapján végzett ellenőrzéseket kell alkalmaznia. A pénzügyi folyamatokon kívül megfelelő felügyelet, pénzügyi és teljesítményalapú jelentéstétel, ellenőrzés és értékelés is hozzájárul a program költségvetésének a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban történő végrehajtásához, valamint a jogszerűség és a szabályszerűség követelményének való megfelelés biztosításához. Biztosítják, hogy fent említett biztosítékok kiegészítsék egymást annak érdekében, hogy elkerüljék az erőfeszítések közötti átfedéseket és lehetővé tegyék az ellenőrzések költséghatékony megvalósítását. A program keretében jóváhagyott valamennyi pénzügyi ügylet tekintetében végzett, átfogó és kötelező ellenőrzések alapján a következő kiegészítő ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzák a támogatási eljárások irányítására. A fent ismertetett előzetes ellenőrzések mellett éves kockázatelemzésen alapuló, megerősített előzetes és utólagos ellenőrzéseket végeznek. Mintavételen alapuló, megerősített előzetes ellenőrzéseket, azaz a további alátámasztó dokumentumokra vonatkozó, a társfinanszírozott támogatási intézkedések végleges kifizetéseit megelőző, részletes ellenőrzéseket végeznek. Ezenkívül a 2005 óta szerzett tapasztalatok alapján utólagos ellenőrzéseket hajtanak végre annak vizsgálata érdekében, hogy a költségvetésből finanszírozott műveleteket megfelelően hajtják-e végre, és különösen betartják-e az előzetes ellenőrzés tekintetében meghatározott kritériumokat. Különös hangsúlyt fektetnek az adminisztráció bonyolultságának és ezzel együtt a támogatások irányításával összefüggő hibák valószínűségének csökkentésére. Ezt különösen a nagyobb projektekre való összpontosítás (és a kis összegű támogatások korlátozása), az egyes könyvvizsgálati tanúsítványokra vonatkozó követelmények, és végül, de nem utolsósorban a tényleges költségeken alapuló kifizetések helyetti alternatívák – azaz átalány- és egységköltség-alapú támogatások – bevezetése révén érik el. Az ellenőrzések költségei és haszna: A megítélések szerint a program ellenőrzési stratégiája a megfelelés elmulasztásának kockázatát 2 % alá csökkenti, ami összhangban van a 2010. évi tevékenységi jelentés keretében végrehajtott értékeléssel. Mivel az új program belső ellenőrzésre vonatkozó célkitűzése szerint átlagosan 2 % az a fennmaradó hibaarány, amely a 2013 és 2017 közötti teljes programozási időszak során nem haladható meg, a belső ellenőrzési rendszert és annak költségeit e célkitűzés elérésére megfelelőnek ítélik. Az Eurostat megítélése szerint a fent említett, megerősített kiegészítő előzetes és utólagos ellenőrzések a program költségvetésének körülbelül 1 %-át teszik ki, ami hozzávetőlegesen megegyezik az előző programon belüli aránnyal. Az ellenőrzések jellege és intenzitása tekintetében a pénzügyi ügyletek 100 %-a (és így a költségvetés 100 %-a) tartozik kötelező előzetes ellenőrzések hatálya alá a költségvetési rendeletnek megfelelően. A fent körvonalazottaknak megfelelően az éves kockázatelemzést követően a háttér-dokumentáció részletes elemzésén alapuló ellenőrzéseket végeznek. Ezek a költségvetés 4–6 %-át tehetik ki. 2.3 A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A szabályozási ellenőrzési mechanizmusok mindegyikének alkalmazása mellett csalás elleni stratégiát is kidolgoznak a Bizottság 2011. június 24-én elfogadott új, csalás elleni stratégiájának (CAFS) megfelelően többek között annak biztosítása érdekében, hogy a belső csalás megelőzését célzó ellenőrzések teljes mértékben összhangban legyenek a CAFS-stratégiával, és a csalással kapcsolatos kockázatkezelési megközelítés a csalás kockázatát magában hordozó területek, valamint a megfelelő válaszlépések meghatározására irányuljon. Szükség szerint hálózatépítő csoportokat és az európai statisztikai programmal kapcsolatos csalások eseteinek elemzésére kijelölt megfelelő informatikai eszközöket hoznak létre. Az Eurostat megfogalmazta az ESP végrehajtásához kapcsolódó, a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ellenőrzési stratégiát. Az egyszerűsítésnek, a költséghatékony nyomonkövetési eljárások alkalmazásának, valamint a kockázatokon alapuló előzetes és utólagos ellenőrzések végrehajtásának célja a csalás valószínűségének csökkentése és annak megelőzéséhez való hozzájárulás. Az ellenőrzési stratégia részét képezik a csalás megelőzésére irányuló, egyedi figyelemfelkeltő intézkedések és kapcsolódó képzések is. 3 A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1 A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. ([16]) || EFTA-országoktól[17] || tagjelölt országoktól[18] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || diff./nem diff. || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 1 || 29.0201 Európai statisztikai program (2013–2017) || Diff || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 1 || 29.0104 Statisztikai információs politika – Igazgatási kiadások || Nem diff. || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2 A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1 A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || 1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés (2014-től) FŐIGAZGATÓSÁG: ESTAT || || || 2014. év[19] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || 29.0201 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 53.391 || 54.922 || 56.443 || 57.960 || || 222.716 Kifizetési előirányzatok || (2) || 32.360 || 33.613 || 46.450 || 52.843 || 92.839 || [20]258.105 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[21] || || || || || || 29.0104 || || (3) || 2.900 || 2.983 || 3.065 || 3.148 || || 12.096 Az ESTAT Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 56.291 || 57.905 || 59.508 || 61.108 || || 234.812 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 35.260 || 36.596 || 49.515 || 55.991 || 92.839 || 270.201  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 53.391 || 54.922 || 56.443 || 57.960 || || || || 222.716 Kifizetési előirányzatok || (5) || 32.360 || 33.613 || 46.450 || 52.843 || 92.839 || || || 258.105  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 2.900 || 2.983 || 3.065 || 3.148 || || || || 12.096 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 56.291 || 57.905 || 59.508 || 61.108 || || || || 234.812 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 35.260 || 36.596 || 49.515 || 55.991 || 92.839 || || || 270.201 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: ESTAT ||  Humánerőforrás || 92.335 || 91.479 || 90.615 || 89.829 || || || || 364.258  Egyéb igazgatási kiadások || (1) 3.487 || (2) 3.487 || (3) 3.487 || (4) 3.487 || || || || 13.948 Eurostat Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 95.822 || 94.966 || 94.102 || 93.316 || || || || 378.206 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 95.822 || 94.966 || 94.102 || 93.316 || || || || 378.206 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 152.113 || 152.871 || 153.610 || 154.424 || || || || 613.018 Kifizetési előirányzatok || 131.082 || 131.562 || 143.617 || 149.307 || 92.839 || || || 648.407 3.2.2 Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket || Típus[22] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség || 1. és 4. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[23] Az európai uniós szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása || || Teljesítés || Statisztikai projektek || 0.304 || || || 85 || 23.694 || 67 || 21.480 || 62 || 21.204 || 58 || 22.129 || 272 || 88.507 || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || 85 || 23.694 || 67 || 21.480 || 62 || 21.204 || 58 || 22.129 || 272 || 88.507 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Az európai statisztikák előállítását segítő új módszerek megvalósítása || || Teljesítés || Statisztikai projektek || 0.298 || || || 84 || 23.694 || 100 || 30.102 || 94 || 31.555 || 87 || 32.194 || 365 || 117.545 || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || 84 || 23.694 || 100 || 30.102 || 94 || 31.555 || 87 || 32.194 || 365 || 117.545 || 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése || || Teljesítés || Statisztikai projektek || 0.306 || || || 19 || 6.003 || 9 || 3.340 || 8 || 3.684 || 7 || 3.637 || 43 || 16.664 || 3. konkrét célkitűzés részösszege || || || 19 || 6.003 || 9 || 3.340 || 8 || 3.684 || 7 || 3.637 || 43 || 16.664 || ÖSSZKÖLTSÉG || || || 188 || 53.391 || 176 || 54.922 || 164 || 56.443 || 152 || 57.960 || 680 || 222.716 3.2.3 Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1 Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || Humánerőforrás || 92.335 || 91.479 || 90.615 || 89.829 || || 364.258 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || 13.948 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 95.822 || 94.966 || 94.102 || 93.316 || || 378.206 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó[24] előirányzatok || || || || || || Humánerőforrás || 2.285 || 2.285 || 2.285 || 2.285 || || 9.140 Egyéb igazgatási kiadások (informatika, találkozók, tanulmányok, kiküldetések, előfizetések) || 0.615 || 0.698 || 0.780 || 0.863 || || 2.956 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || (1) 2.900 || (2) 2.983 || (3) 3.065 || (4) 3.148 || || (5) 12.096 ÖSSZESEN || 98.722 || 97.949 || 97.167 || 96.464 || || 390.302 3.2.3.2 Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év ||  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) 29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 651 || 645 || 639 || 633 || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || - || - || - || - || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || - || - || - || - || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || - || - || - || - || || ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben)[25] 29 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 94 || 93 || 92 || 92 || || || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL és END a küldöttségeknél) || - || - || - || - || || || XX 01 04 yy[26] || a központban[27] || || || || || || || a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (29 01 04 01) || 41 || 41 || 40 || 40 || || || ÖSSZESEN || 789 || 779 || 771 || 765 || || || 29 az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az elvégzendő feladatok elsősorban egyrészt módszertani munkát, másrészt a XXX rendeletben meghatározott területekhez kapcsolódó statisztikai információk gyűjtését, validálását, feldolgozását és közzétételét foglalják magukban. Ezenkívül idetartozik az Eurostat két horizontális, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenysége (az „Igazgatási támogatás az Eurostat számára” és „Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása”). Külső munkatársak || A tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak támogatása a fent említett feladatok elvégzése során. 3.2.4 A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[28]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5 Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || || Összesen Svájc hozzájárulása || 4.851 || 4.948 || 5.047 || 5.147 || || || || 19.933 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 4.851 || 4.948 || 5.047 || 5.147 || || || || 19.933 3.3 A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[29] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető …. jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] HL L 39., 2009.2.9., 12. o. [2] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based Budgeting). [3] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [4] HL L 87., 2009.3.31., 164. o. [5] 1578/2007/EK határozat, HL L 344., 2007.12.28., 15. o. [6] A partnerségi csoport az ESR nemzeti statisztikai intézetei főigazgatóinak csoportja, amelynek célja az ESR fejlődésének elősegítése – elsősorban – az ESR-bizottság munkájának támogatása révén. [7] COM (2009) 1 végleges. [8] A belső ellenőrzés ESTAT-2009-ESTAT-002 ellenőrzési jelentése, 2010.2.19. [9] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata. [10] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata. [11] Az ESR-bizottság 2010. november 18-i ülésén mutatták be (dokumentum száma: 2010/07/08b). [12] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata. [13] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata. [14] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [16] Diff. = Differenciált előirányzat/nem diff. = nem differenciált előirányzat. [17] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [18] A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni lehetséges tagjelölt országok. [19] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [20] A kifizetési előirányzatok az európai statisztikai program 2013-as kezdete óta veszik figyelembe a kötelezettségeket. [21] A korábban BA-tételekből finanszírozott külső személyzet, amely a humánerőforrásra vonatkozó 2011-es végleges felosztáson alapul, beleértve a külső személyzetet a központban és a küldöttségeken. [22] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [23] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések…”) feltüntetett célkitűzés. [24] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [25] AC=szerződéses alkalmazott; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; AL= helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; . [26] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). [27] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [28] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [29] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.