Összefoglalás Ez a közlemény összefoglalja a Bizottságnak az euróövezeti tagállamok 2020. évi költségvetésiterv-javaslatára vonatkozó értékelését. A benyújtott javaslatok között változatlan szakpolitika feltételezésével készült javaslatok is vannak, tekintettel arra, hogy szeptember vége és november első fele között Ausztria, Portugália és Spanyolország országos választásokat tartott, Belgiumban pedig folyamatban volt a kormányalakítás. A 473/2013/EU rendelet előírásaival összhangban a Bizottság értékelte valamennyi költségvetésiterv-javaslatot, valamint az euróövezet egészének átfogó költségvetési helyzetét és kilátásait. Emellett a Bizottság – korábbi gyakorlatával összhangban – az aggregált euróövezeti költségvetési irányvonalat is értékelte. A 2020. évi költségvetésiterv-javaslatok és az aggregált euróövezeti költségvetési irányvonal átfogó értékelése a következőképpen foglalható össze: 1.Az elmúlt évben Európa és a világ gazdaságai gyengültek. Európa esetében erősen lelassult a külső kereslet és szűkült a feldolgozóipar, és ennek hatásai kezdenek érzékelhetővé válni a gazdaság más részeiben is. Miközben a munkaerőpiac jó teljesítménye segített fenntartani a magánszektor fogyasztását és a belső keresletet, valószínűtlen, hogy a GDP növekedése a közeljövőben felgyorsuljon. Mivel a világgazdaság lassulásának számos következményével tartósan számolni kell, a korábbi előrejelzésekhez képest jelentős változás, hogy többé nem lehet arra számítani, hogy a növekedés a következő két évben jelentősen felgyorsul. 2.2002 óta most fordul elő először, hogy egyetlen euróövezeti tagállam sem áll túlzotthiány-eljárás alatt. Várhatóan csupán egyetlen tagállam, Franciaország költségvetési hiánya lesz nagyobb 2019-ben a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéknél, de ez a túllépés is csak átmeneti, kismértékű, és kizárólag egyetlen intézkedés egyszeri hatásának tudható be. Azon euróövezeti tagállamok közül, amelyek esetében az előrejelzés 2020-ra hiányt mutat, várhatóan négy esetében lesz a hiány a GDP 2%-ánál nagyobb. Kilenc euróövezeti tagállam várhatóan többletet könyvelhet el 2020-ban. 3.A Bizottság 2019. őszi előrejelzése szerint az összesített GDP-arányos euróövezeti államháztartási hiány – a gazdasági tevékenység jelentős lassulását követve – a 2018-as 0,5%-ról 2019-re 0,8%-ra, 2020-ra pedig 0,9%-ra nő, tehát megfordul az elmúlt évek csökkenő tendenciája. A költségvetésiterv-javaslatok összesített hiánycéljai ugyanilyen hiánypályát eredményeznek. 4.A középtávú költségvetési céljukat teljesítő vagy túlteljesítő euróövezeti tagállamok száma a Bizottság 2019. őszi előrejelzése szerint 2019 és 2020 viszonylatában várhatóan hatról kilencre fog nőni, ugyanis Írország és Litvánia 2020-ban eléri a középtávú költségvetési célját, Görögország pedig 2020-ban teljesíti az újonnan kitűzött középtávú költségvetési célt. Ezzel szemben 2020-ban várhatóan továbbra is nagymértékben elmarad középtávú költségvetési céljától Belgium, Spanyolország, Franciaország és Olaszország. Azon euróövezeti tagállamok közül, amelyek várhatóan nem érik el 2020-ban középtávú költségvetési céljukat, Észtország és Lettország várhatóan végrehajt olyan kiigazításokat, amelyek folytán közelebb kerül középtávú költségvetési céljához. Ezzel szemben a Bizottság jelenleg azt várja, hogy Olaszország 2020-ban távolabb kerül középtávú költségvetési céljától. Ugyanez a helyzet Finnország és Szlovákia esetében is, de kisebb mértékben, és a várakozások szerint mindkét euróövezeti tagállam 60% alatt tartja GDP-arányos államadósságát. A Belgium és a Spanyolország által változatlan szakpolitika feltételezésével benyújtott költségvetésiterv-javaslat szintén azzal számol, hogy a két tagállam strukturális egyenlege 2020-ban távolabb kerül a középtávú költségvetési céltól, míg Portugália 2020-as strukturális egyenlege közelebb kerül a középtávú költségvetési célhoz amiatt, hogy az ország 2020-as hatállyal csökkentette középtávú költségvetési célját. 5.A Bizottság azt várja, hogy az euróövezet összesített strukturális hiánya 2020-ban a potenciális GDP-re vetítve 0,2%-kal nő, tehát lényegében semleges költségvetési irányvonalat fog mutatni. A strukturális hiány e növekedése mögött elsősorban a költségvetési mozgástérrel rendelkező euróövezeti tagállamok, nevezetesen Hollandia és – kisebb mértékben – Németország tervezett expanzív költségvetési politikája (a potenciális GDP 0,6%-ának, illetve 0,4%-ának megfelelő szint), valamint az Olaszország strukturális hiányában előre jelzett növekedés (a potenciális GDP 0,3%-ának megfelelő szint) áll. Az euróövezet egészére prognosztizált változás lényegében összhangban van a strukturális egyenlegnek (illetve az újraszámított strukturális egyenlegnek) a költségvetésiterv-javaslatok szerinti változásával. 6.Az euróövezet összesített elsődleges strukturális egyenlege – azaz kamatkifizetések nélküli strukturális egyenlege – továbbra is többletet mutat, de ez a potenciális GDP-re vetítve 2020-ra 0,4%-kal csökken, ami enyhén expanzív irányvonalról tanúskodik. Ez a mérőszám fontos jelzést ad a kormányok által a költségvetési politika keretében hozott diszkrecionális döntésekről, tekintve, hogy értékét nem befolyásolják a kamatkiadásokban elért mindenkori megtakarítások. 7.Az euróövezeti költségvetési kiigazítás összetételét illetően a Bizottság azt várja, hogy a ciklikusan kiigazított GDP-arányos bevétel csökkenése miatt 2020-ra nő a strukturális hiány. Az előirányzott expanzív bevételi intézkedéseket figyelembe véve hasonló várakozásokról árulkodnak a költségvetésiterv-javaslatok is. Hasonlóképpen a ciklikusan kiigazított kiadási ráta is csökkenni fog 2020-ban mind a Bizottság 2019. őszi előrejelzése, mind a költségvetésiterv-javaslatok szerint, miközben a kamatkiadások, ha csak kismértékben is, de tovább csökkennek 2019-ről 2020-ra. Emlékeztetni kell emellett arra, hogy a nagy adósságállománnyal rendelkező tagállamoknak az alacsonyabb kamatkiadások miatt felszabaduló forrásokat az adósságcsökkentés felgyorsítására kellene fordítaniuk. 8.A Bizottság előrejelzése szerint az euróövezet GDP-arányos államadóssága továbbra is az elmúlt években tapasztalt csökkenő tendenciát fogja követni, és a 2019-es körülbelül 86%-ról 2020-ra 85%-ra fog mérséklődni, tehát jóval alacsonyabb szinten lesz, mint akár az Egyesült Államok, akár Japán 2020-ra várt adósságszintje (kb. 114%, illetve 237%). Ez elsősorban a továbbra is alacsony kamatlábaknak és a tervezett elsődleges költségvetési többleteknek köszönhető. A költségvetésiterv-javaslatok a GDP-arányos euróövezeti államadósság hasonló mértékű csökkenését irányozzák elő. Azon kilenc euróövezeti tagállam közül, amelyek GDP-arányos államadóssága várhatóan 60% felett lesz 2020-ban, Olaszország várhatóan mind 2019-ben, mind 2020-ban nagymértékben el fog térni az adósságcsökkentési referenciaértéktől. Kisebb mértékben ugyan, de Belgium esetében is az várható, hogy egyik évben sem teljesül az adósságcsökkentési referenciaérték. A túlzott hiány 2017-es, illetve 2018-as korrekciója óta Franciaország és Spanyolország az átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozik, de azt várhatóan sem 2019-ben, sem 2020-ban nem fogja teljesíteni. Portugália 2019-ben teljesíteni fogja az átmeneti adósságszabályt, 2020-ban pedig az adósságcsökkentési referenciaértéket. 9.Az euróövezeti tagállamok az államadóssággal és a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokat illetően továbbra is nagyon eltérő költségvetési pozícióban vannak. Az olasz államháztartás rövid távú fenntarthatósága bizonytalanná válhat, ha növekedés következik be az állampapír-kibocsátás költségeiben. Középtávon – egyebek mellett a jelenlegi adósságszint, a jelenlegi elsődleges egyenleg és a népesség elöregedéséből fakadó várható költségek miatt – több nagymértékben eladósodott euróövezeti tagállamnak továbbra is kell kockázatokkal számolnia. 10.Az euróövezet gazdaságpolitikájára vonatkozó legutóbbi, az Európai Tanács által 2019. március 21–22-én jóváhagyott, majd a Tanács által 2019. április 9-én elfogadott ajánlásban a Tanács azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy 2019–2020-ban az euróövezeti tagállamok – amellett, hogy szakpolitikáikat a Stabilitási és Növekedési Paktum maradéktalan tiszteletben tartásával hajtják végre – támogassák a köz- és a magánszektorbeli beruházásokat, és javítsák az államháztartás minőségét és összetételét. Emellett a Tanács azt is ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok – és különösen a nagy adósságállománnyal rendelkezők – képezzék újra költségvetési tartalékaikat. 11.Erre a kérésre reagálva a költségvetési mozgástérrel rendelkező euróövezeti tagállamok expanzívabb, a beruházásokat jobban ösztönző költségvetési politikára tértek át. Konkrétan Németország és Hollandia 2019-ben növelte beruházási célú kiadásait, és 2020-ra ismét expanzív költségvetési politikát tervez. Ugyanakkor azonban a Bizottság 2019. őszi előrejelzése szerint e két ország költségvetési mozgásterének egy része kihasználatlanul marad. A költségvetési mozgástér nagyságát figyelembe véve ezeknek az euróövezeti tagállamoknak készen kell állniuk arra, hogy továbbra is éljenek ezzel a lehetőséggel. 12.Ezzel szemben egyes olyan euróövezeti tagállamok, amelyek nem rendelkeznek költségvetési mozgástérrel, vagy nem terveznek érdemi költségvetési kiigazítást, vagy éppen költségvetési expanzióra készülnek 2020-ra. Görögország, Ciprus és Portugália továbbra is nagy elsődleges többletnek, nagy strukturális többletnek (kivéve Portugáliát, amely egyensúlyközeli költségvetési pozíciónak) és gyorsan apadó adósságállománynak örvendhet, azonban ezek a tagállamok kisebbségben vannak. Belgiumnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Olaszországnak a Bizottság 2019. őszi előrejelzése szerint csökkenő vagy éppen negatív elsődleges egyenlegre kell felkészülnie, miközben adósságállományuk vagy csak marginálisan, vagy egyáltalán nem csökken. Ezek az euróövezeti tagállamok nincsenek kellőképpen tekintettel nagy strukturális hiányukra és történelmi léptékben is nagy adósságállományukra. Emellett nem használják ki kellő mértékben a kamatkiadások közelmúltbeli csökkenését annak érdekében, hogy csökkentsék adósságrátájukat. Ha a nagy adósságállománnyal rendelkező tagállamok nem csökkentik az államadósságot, akkor megnőhet a veszélye annak, hogy a jövőben fokozódik a rájuk nehezedő piaci nyomás, aminek áttételesen kedvezőtlen hatásai lehetnek más euróövezeti tagállamok állampapírjainak piacára is. 13.Több euróövezeti tagállam azok közül, amelyek a legnagyobb fenntarthatósági kihívásokkal néznek szembe, a nemrégiben tartott vagy a közeljövőben tartandó országos választások miatt változatlan szakpolitikát feltételező költségvetésiterv-javaslatot nyújtott be (Belgium, Spanyolország és jóval kisebb mértékben Portugália). Ez kiemeli annak fontosságát, hogy a szóban forgó euróövezeti tagállamok további olyan intézkedésekkel egészítsék ki költségvetésiterv-javaslatukat, amelyek kedvező várakozásokat keltenek a nagy adósságállomány körüli bizonytalan helyzet megoldását illetően. Ezeket az aktualizált költségvetésiterv-javaslatokat az új kormányok megalakulása után a lehető leghamarabb be kell nyújtani a Bizottsághoz és az eurócsoporthoz. 14.A költségvetési politikák továbbra sem eléggé differenciáltak. Azok az euróövezeti tagállamok, amelyek rendelkeznek költségvetési mozgástérrel, expanzív költségvetési politikát valósítanak meg, és készen kell állniuk arra, hogy továbbra is kihasználják költségvetési mozgásterüket. Ezzel szemben aggasztó, hogy egyes nagy adósságállománnyal rendelkező és fenntarthatósági problémákkal küzdő tagállamok nem terveznek konszolidációt. Amennyiben – a költségvetési mozgástérrel rendelkező euróövezeti tagállamok erőteljesebb expanziója mellett – a középtávú költségvetési céljuktól elmaradó euróövezeti tagállamok teljesítik a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit, az kedvezőbb differenciálódást eredményez az euróövezeti tagállamok között. 15.Az euróövezet gazdasági növekedésének lassulására és a monetáris politika máris nagyon laza irányvonalára való tekintettel az eurócsoport 2019 októberében ismét világossá tette, hogy a lefelé mutató kockázatok realizálódása esetén kész koordinált módon fellépni a prociklikus költségvetési intézkedések elkerülése érdekében. Az eurócsoport elismerte annak szükségességét, hogy a költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok megfontolják a minőségi beruházások nagyobb ösztönzését. A 2020-as szakpolitika kidolgozásának összefüggésében nagyobb hangsúlyt kell helyezni a reformokra, valamint a kutatási-fejlesztési célú és az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokra. Ugyanakkor az eurócsoport annak fontosságát is elismerte, hogy a nagy államadóssággal rendelkező tagállamok óvatos költségvetési politikát folytassanak. A Bizottságnak az egyes euróövezeti tagállamok terveire vonatkozó értékelése a következőképpen foglalható össze: A Bizottság egyetlen 2020. évi költségvetésiterv-javaslat esetében sem állapította meg a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek különösen súlyos megsértését. Egyes esetekben a Bizottság lát olyan kockázatokat, amelyek miatt előfordulhat, hogy a tervezett költségvetési kiigazítás nem lesz elegendő a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesüléséhez. Mivel jelenleg egyetlen euróövezeti tagállam sincs a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában, a követelményeknek való 2020-as megfelelés értékelése mindegyik euróövezeti tagállam esetében a prevenciós ág követelményei, konkrétan a 2019. július 9-i tanácsi ajánlásokban foglaltak alapján történt. A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó tagállamok tekintetében: – Kilenc euróövezeti tagállam (Németország, Írország, Görögország, Ciprus, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia és Ausztria) költségvetésiterv-javaslata 2020 tekintetében megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek. Németország és Hollandia esetében, tekintettel kedvező költségvetési helyzetükre, a Bizottság azt javasolja, hogy hatóságaik vállaljanak további kiadásokat a beruházások támogatására, és a Tanács által az európai szemeszter keretében javasoltaknak megfelelően gazdaságpolitikájukban összpontosítsanak a beruházásélénkítésre. – Két euróövezeti tagállam (Lettország és Észtország) költségvetésiterv-javaslata 2020 tekintetében nagy vonalakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek. Ezek a költségvetésiterv-javaslatok mérsékelt eltérést eredményezhetnek a középtávú költségvetési céltól (Lettország), illetve az ahhoz vezető kiigazítási pályától (Észtország). Ha Lettország esetében a későbbi értékelések szerint az előre jelzett strukturális egyenleg eltávolodik a középtávú költségvetési céltól, akkor a megfelelés átfogó értékelésekor figyelembe kell venni a Tanács által előírt követelménytől való eltérés mértékét. – Nyolc euróövezeti tagállam (Belgium, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Portugália, Szlovénia, Szlovákia és Finnország) költségvetésiterv-javaslata 2020 tekintetében potenciálisan nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek. A Belgium, Spanyolország, Franciaország és Olaszország esetében fennálló kockázatok részben a nagy államadósság nem kellő mértékű csökkenésével, részben pedig a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való tervezett jelentős eltéréssel függnek össze. Portugália, Szlovénia, Szlovákia és Finnország az államadósságot vagy már leszorította a Szerződésben a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alá, vagy pedig jó úton van afelé, hogy ezt elérje. Ezek a tagállamok emellett egyensúlyi helyzetbe hozták költségvetésüket, ami kellő mozgásteret biztosít számukra a Szerződésben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték teljesítéséhez. Mindazonáltal ezen euróövezeti tagállamok költségvetésiterv-javaslatainak végrehajtása jelentős eltérést eredményezhet a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától.