4.3

A közlemény emellett a kék növekedésre vonatkozó, fent (lásd az 1.5. pontot) említett tanulmány alapján mind az öt elsőbbségi terület dinamikáját és lehetséges jövőbeli orientációját megvizsgálja, az innovációra és az új munkahelyekre, valamint különösen a következő elemekre téve a hangsúlyt: 4.3.1 A tengeri és tengerparti turizmus – amely a bruttó hozzáadott érték és a foglalkoztatás szempontjából a legfontosabb – 2,35 millió embert foglalkoztat, azaz az EU teljes foglalkoztatottságának az 1,1 %-át jelenti, miközben az érintett cégek több mint 90 %-a 10 személynél kevesebb munkavállalóval működik. A várt növekedés mától 2020-ig 2–3 %-ot tesz ki, miközben egyedül a tengeri körutazások ágazata 100 000 további munkahelyet teremthet 2010 és 2020 között. A vitorlázás piaca a European Cruise Council (Üdülési Célú Hajózás Európai Tanácsa) szerint várhatóan évi 2-3 %-kal nő (8) (http://download.ecorys.com/fuu/downloads/Europe_cruise_industry_markets_2011_ecc_jun11.pdf). 4.3.2 2011-ben a nyílttengeri szélenergia a felállított szélenergia-kapacitás 10 %-át tette ki, miközben Európa-szerte 35 000 embernek adott közvetlenül vagy közvetve munkát, és 3,8 GW-os összkapacitás mellett 2,4 milliárd eurós éves beruházási összeget tett ki. A megújuló energiaforrásokra vonatkozó tagállami cselekvési tervek alapján a szélerőművekből nyert energia 2020-ban 494,6 TWh lesz, és ebből 133,3 TWh-t a tengereken állítanak majd elő. A foglalkoztatásra vonatkozó előrejelzések 170 000 munkahelyről szólnak 2020-ra, 2030-ra pedig 300 000-ről. Emellett a fejlődésnek még kezdeti szakaszában lévő tevékenységi ágazatokban is vannak ígéretes kilátások. Ilyen az apály-dagály erejét felhasználó energiatermelés, melyhez a hullámok erejére alapozott energiatermelést is hozzá kell adni. Ezeken a területeken egyes tagállamok már jelentős beruházásokat eszközöltek. 4.3.3 Globális szinten a tengeri ásványkincsek bányászatának éves forgalma a kék növekedésről szóló tanulmányban megkérdezett ipari szereplők becslése alapján az elkövetkezendő 10 évben szinte a nulláról várhatóan 5 milliárd euróra emelkedhet. 2030-ra a forgalom 10 milliárd euróra rúghat. Bolygónk egészét nézve lehetséges, hogy 2020-ban a kobalthoz, a rézhez és a cinkhez hasonló ásványkincsek már 5 %-át az óceán mélyéről bányásszák majd elő, 2030-ig pedig ez az arány 10 %-ra nőhet. 2000 és 2010 között – a WTO adatai szerint (PRESS/628, 2011. április 7.) – számos nem energetikai célú nyersanyag árának mintegy évi 15 %-os növekedését tapasztalhattuk, főként a feltörekvő piacokról származó kereslet miatt. Ugyanakkor, a homoktól és a sódertől eltekintve a tengeri ásványkincsek kiaknázása és bányászata még gyerekcipőben jár, és csak sekély vízben történik. 4.3.4 2010-ben az akvakultúrával kapcsolatos teljes uniós termelés majdnem elérte az 1,3 millió tonnát, ami 80 000 munkahelyet biztosítva mintegy 3,2 milliárd eurós értéket képvisel. Az EU akvakultúrában tevékenykedő vállalatainak több mint 90 %-át kkv-k teszik ki. A FAO 2010. évi jelentése (The State of World Fisheries and Aquaculture, („A halászat és az akvakultúra helyzete a világban”) szerint világszinten az akvakultúra éves növekedése 6,6 %-os, termelési volumene pedig 2002 és 2009 között 40-ről 53 millió tonnára emelkedett, ami az állati eredetű élelmiszereket előállító ágazatok között a legerősebb növekedést jelenti. Bár világszinten nő a kereslet, az európai termelés stagnál, az EU halszükségletét pedig importból fedezik, amely a teljes európai fogyasztás 60–65 %-át teszi ki. Az akvakultúra-ágazat fejlődésének érdekében az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a vonatkozó finanszírozási politikát, amely a 2014–2020-as időszakra a támogatásokat közvetlen kifizetésekre cserélte. 4.3.5 A kék biotechnológia feltörekvő ágazata jelenleg az európai foglalkoztatás kis százalékát adja, bruttó hozzáadott értékét pedig 0,8 milliárd euróra becsülik. Az ágazat rövid időn belül olyan réspiaccá válhat, amely nagy hozzáadott értékű termékekkel látja el az egészségügyi, kozmetikai és iparibioanyag-ágazatot. Az élelmiszer-, takarmány- és vegyipar számára alapanyagként előállított metabolitok és elsődleges vegyületek (zsírok, cukrok, polimerek, fehérjék) piacára való bejutása révén 2020-ra közepes méretű piaccá alakulhat. Hosszú távon, és amennyiben megtörténik a technológiai áttörés, a kék biotechnológia a magas hozzáadott értékkel rendelkező specializált termékek tömeges előállításának irányában fejlődhetne.