Javaslat TANÁCS HATÁROZATRA az Európai Közösség és annak tagállamai - egyrészről - és a Svájci Államszövetség -másrészről - közötti, a csalással és a pénzügyi érdekeiket befolyásoló minden más illegális tevékenység ellen irányuló megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A tárgyalások háttere

A Tanácstól 2000. december 14-én kapott felhatalmazás alapján a Bizottság tárgyalásokat folytatott az Európai Közösség és annak tagállamai -egyrészről - és a Svájci Államszövetség -másrészről - közötti, a csalással és a pénzügyi érdekeiket sértő minden más illegális tevékenység ellen irányuló megállapodás érdekében.

A Bizottság teljes mértékben tiszteletben tartotta a tanácsi határozathoz csatolt tárgyalási irányelveket, különösen azáltal, hogy figyelembe vette a jelenlegi közösségi vívmányokat és jövőbeni fejlődésüket az együttműködés területén.

Ez konkrétan tükröződik a megállapodás 7. és 25. cikkében, ahol az áll, hogy a szerződő felek közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodások kedvezőbb rendelkezéseit e megállapodás rendelkezései nem érintik.

Ez egybevág a 2004. május 19-i Európai Unió-Svájc csúcstalálkozó következtetéseivel, ahol megegyezés született arról, hogy: ,a csalás elleni együttműködésre irányuló megállapodás tekintetében a felek teljes körű igazságügyi együttműködést és adminisztratív támogatást nyújtanak egymásnak a csalásra és minden más illegális tevékenységre vonatkozóan, beleértve az áruk és szolgáltatások kereskedelméhez kapcsolódó vám- és közvetettadó-bűncselekményeket. A pénzmosás elleni együttműködés számottevő fejlesztésére kerül majd sor, nevezetesen ki lesz terjesztve a csalás és a csempészet súlyos eseteire is".

Az adminisztratív együttműködés biztosítására a vámszervek közötti kölcsönös segítségnyújtási és együttműködési egyezmény előírásainak megfelelően kerül majd sor, HL C 24. szám, 1998.1.23., 2. o. (a II. Nápolyi Egyezmény). A kényszerrendszabályokon (házkutatás és lefoglalás) keresztül megvalósuló igazságügyi együttműködés a megállapodás 31. cikkében megállapított kettős bűnösség alá esik majd, amely egy, a Schengeni Végrehajtási Egyezmény (SVE) 51. cikkével összefüggő rendelkezés, HL L 239. szám, 2000.9.22. Amennyiben a házkutatásra és lefoglalásra irányuló jogsegélykérelmek esetében felhagynak a kettős bűnösség alkalmazásával Schengenben a jövőben, az új schengeni szabályok teljes körűen vonatkoznak majd az e megállapodás által érintett területekre. A csúcstalálkozó fent említett következtetéseinek megfelelően az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, ez utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodásban Svájc derogációt kapott a jövőbeni acquis elfogadására csak a közvetlen adózás területére vonatkozó házkutatásra és lefoglalásra irányuló jogsegélykérelmek tekintetében.

A pénzmosási ügyekben az együttműködésre a 2001/97/EK irányelvvel módosított (HL L 344. szám, 2001.12.28., 76. o.), a pénzügyi rendszer pénzmosásra való felhasználásának megakadályozásáról szóló, 91/308/EGK irányelv (HL L 166. szám, 1991.6.28., 77. o.) anyagának megfelelően kerül majd sor, amely az 1. cikkében hivatkozik az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 2. cikkében meghatározott súlyos csalás fogalmára (a csalás szabadságvesztéssel is büntethető, ami növelheti a kiadatások számát).

A megállapodás rendelkezései

I. cím: Általános rendelkezések

* 1. és 2. cikk - ,Tárgy" és ,Hatókör"

Ezek a cikkek meghatározzák a megállapodás tárgyát és hatókörét, taglalják a Közösség pénzügyi érdekeinek és a tagállamok bizonyos pénzügyi érdekeinek védelmét célzó igazgatási segítségnyújtást és igazságügyi együttműködést.

A megállapodás hatókörén belül ,a csalás és más illegális tevékenységek" kifejezés magában foglalja valamennyi adó- (HÉA és jövedéki adó) és vámbűncselekményt (beleértve a csempészetet), a korrupciót, a megvesztegetést és a megállapodás által tárgyalt, 2. cikk (3) bekezdése alá eső tevékenységek származékainak tisztára mosását. A pénzmosás is beletartozik, ha az alapbűncselekmény több mint hat havi elzárással büntethető, nevezetesen ide sorolható az adócsalás és a hivatásszerű csempészet (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

A 2. cikk (1) bekezdése a.) pontjának első franciabekezdése az ,árukereskedelemre" vonatkozik függetlenül attól, hogy az áruk átmennek-e a másik fél területén (kiindulási hely, célállomás vagy áthaladás). A megállapodás hatóköre kiterjed mind az áruk, mind a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatos adóbűncselekményekre. A 2. cikk (1) bekezdése a.) pontjának második franciabekezdésében említett ,kereskedelem" kifejezés értelmezése független attól, hogy az áruk átmennek-e a másik fél területén, vagy a szolgáltatásoknak van-e azzal kapcsolatuk (kiindulási hely, célállomás vagy áthaladás) - (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

A 2. cikk (2) bekezdése kijelenti, hogy az együttműködést nem lehet megtagadni kizárólag annak alapján, hogy a kérelmezett fél jogrendszere nem tartalmazza a tények ugyanazon jogi osztályozását, mint a kérelmező fél jogrendszere. Ez azt jelenti, hogy a megállapodás alkalmazása általában nem tartozik a kettős bűnösség szabálya alá (amely csak a megállapodás 31. és 32. cikke keretében alkalmazandó) - (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

* 3. cikk - ,Jelentéktelen esetek"

Ez a cikk annak elkerülését célozza, hogy túlzottan sok, jelentéktelen ügyekhez kapcsolódó segítségkéréssel kelljen szembenézni.

Átveszi a Schengeni Végrehajtási Egyezmény, HL L 239. szám, 2000.9.22., 19. o. (a továbbiakban: SVE), 50. cikke (4) bekezdésének tartalmát. Azonban az igazságügyi együttműködés tekintetében az SVE 50. cikke (4) bekezdése és e megállapodás 3. cikke a 2001. október 16-i Jegyzőkönyv az Európai Unió tagállamai és Svájc közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményhez hatálybalépésével már nem alkalmazható, mivel a jegyzőkönyv 8. cikke az SVE 50. cikke helyébe fog lépni. A jegyzőkönyv Svájc esetében legkésőbb abban az időpontban lép hatályba, amikor az hatályba lép a tizenötödik államban, amely az Európai Unió tagja az e jegyzőkönyvet létrehozó okmány Tanács által történő elfogadása idején.

* 4. cikk - ,A közrend"

Ez a cikk tartalmazza a közrend megfelelő alapjait az együttműködési megállapodásokkal, különösen az Európa Tanács által elfogadott Európai egyezmény a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről 2.b.) cikkével összhangban (Strasbourg, 1959.4.20.).

E cikk értelmében a banktitok nem lehet hivatkozási alap a kölcsönös jogsegély elutasítására.

* 5. cikk - ,Az információk és bizonyítékok továbbítása"

Ez a cikk lehetővé teszi a Svájcból beszerzett információk és bizonyítékok cseréjét a tagállamok között és a Bizottsággal, és viszont, a megállapodásban előírt segítségnyújtás útján.

Az 5. cikk (1) bekezdése a bizalmassági szabályra vonatkozik, amely kötelezi a hivatalos személyeket. Az 5. cikk (2) bekezdése kifejezi a kérelmező fél által - a kérelmezett hatóság segítségnyújtása nyomán - kapott információk és bizonyítékok későbbi továbbítását. Az 5. cikk (3) bekezdése biztosítja e későbbi továbbítás hatékonyságát.

* 6. cikk - ,Bizalmasság"

Ez a cikk a segítségnyújtási kérelmek kérelmezett fél általi kezelésére vonatkozó bizalmassági követelményekre vonatkozik.

II. cím: A pénzügyi érdekek védelmét célzó igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések

* 7. cikk - ,Kapcsolat más megállapodásokkal" - A csalás elleni megállapodás nem helyezi hatályon kívül a Svájccal a kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról aláírt jegyzőkönyvet, HL L 169. szám, 1997.6.27., 81. o., amely továbbra is alkalmazható, különösen a vámügyek olyan vonatkozásaira, amelyek kívül esnek a csalás elleni megállapodás hatókörén.

* 8. és 9. cikk - ,Hatókör" és ,Jogkörök" - A megállapodás-tervezet e cikkei megfelelnek a vámigazgatási szervek közötti kölcsönös segítségnyújtásról és együttműködésről szóló egyezmény, HL C 24. szám, 1998.1.23., 2. o. (a továbbiakban: a II. Nápolyi Egyezmény), 1-3. és 8. cikkének.

A megállapodás szerinti igazgatási segítségnyújtás a megfelelő mértékig összhangban áll a II. Nápolyi Egyezmény előírásaival. Ez magában foglalja az információknak a megállapodás céljaira való felhasználását (lásd a megállapodás 19. cikkét) (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.). A csalás elleni megállapodás hatóköre túlmegy az egyezmény kizárólag vámügyekre irányuló hatókörén. A megállapodás rendelkezései azoknak a jogköröknek a határain belül kerülnek alkalmazásra, amelyeket a nemzeti jog az egyes érintett hatóságokra ruházott a nemzeti eljárások keretében, és nem módosítják vagy bővítik ezeket a jogköröket.

* 10. cikk - ,Arányosság" - Ez a cikk tükrözi a 3. cikkben már megfogalmazott aggodalmat, de az igazgatási segítségnyújtás keretei között.

* 11. cikk - ,A központi osztályok"

A megállapodástervezet e cikke összhangban áll a II. Nápolyi Egyezmény 5. cikkének tartalmával, és tükrözi a tárgyalási eligazításnak a vonatkozó hatóságok központi szinten történő egyértelmű azonosítására vonatkozó követelményét.

Az igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó kérelmek feldolgozására felhatalmazott központi osztályokat mindkét tárgyalófél részéről kijelölik.

* 12. cikk - ,Információkérés" -, 13. cikk - ,Felülvizsgálat kérelmezése" - és 14. cikk - ,Értesítés és továbbítás postán" (1) és (2) bekezdés.

A tervezet e cikkei megfelelnek a II. Nápolyi Egyezmény 10., 11. és 13. cikke tartalmának.

* A 14. cikk (3) bekezdése annak biztosítását célozza, hogy a támogatások Svájcban élő kedvezményezetteivel és a Közösségekkel szerződő Svájcban élő felekkel a támogatást odaítélő intézmények közvetlenül felvehessék a kapcsolatot, és ők válaszolhassanak ez utóbbiak által hozzájuk intézett, a szóban forgó támogatásokkal és szerződésekkel kapcsolatos dokumentumok és információk iránti kérelmekre. Egy nemzetközi jogi aktusban meghatározott alap hiányában az ilyen információtovábbítás fennakadna az üzleti titok megsértésére és gazdasági kémkedésre vonatkozó bizonyos svájci szabályokon.

* 15. cikk - ,Nyomozás kérelmezése" - és 16. cikk - ,A kérelmező szerződő fél hatósága feljogosított munkatársainak jelenléte"

Ezek a cikkek megfelelnek a II. Nápolyi Egyezmény 12. cikke tartalmának. A 15. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a kérelmezett fél jogrendszere által megengedett minden nyomozati eszköz használatába beletartozik a személyek kikérdezése, a házkutatás és a szállítóeszközök átkutatása, dokumentumok lemásolása, információkérés és tárgyak, dokumentumok és értéktárgyak lefoglalása.

A 16. cikk azt a lehetőséget tartalmazza, hogy az arra feljogosított munkatársak jelen lehetnek a segítségnyújtási kérelem végrehajtásánál, betekinthetnek a dokumentumokba, indítványozhatnak kérdéseket és javasolhatnak nyomozati intézkedéseket annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a kölcsönös segítségnyújtás hatékonyságához, és - ahol helyénvaló - hozzáférjenek ugyanazokhoz a telephelyekhez, dokumentumokhoz és információkhoz, mint a kérelmezett hatóság munkatársai (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

* 17. cikk - ,Együttműködési kötelezettség"

Ez a cikk a megállapodás 15. és 16. cikkének a kiegészítése, és hasonló kötelezettségeket fejez ki a tagállamok kereskedőire vonatkozóan a saját hatóságaik által lefolytatott nyomozások tekintetében.

* 18. cikk - ,A segítségnyújtási kérelem formája és tartalma"

Ez a cikk megfelel a II. Nápolyi Egyezmény 9. cikke tartalmának.

* 19. cikk - ,Az információ felhasználása"

Ez a cikk hasonló a Svájccal a vámügyekben történő kölcsönös segítségnyújtásról aláírt jegyzőkönyv (HL L 169. szám, 1997.6.27., 81. o.) 11. cikkéhez, és egy speciális szabályt fejez ki. Az információ felhasználását a felek pénzügyi érdekeinek védelmére fogják korlátozni a 2. cikkben meghatározottak szerint (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

* 20. cikk - ,Spontán segítségnyújtás"

Ez a rendelkezés átfogóbb, mint a II. Nápolyi Egyezmény hasonló rendelkezései.

* 21-23. cikk - ,Az együttműködés speciális formái"

E cikkek megfelelnek a II. Nápolyi Egyezmény IV. címe néhány intézkedése tartalmának. Oly módon vannak megszövegezve, hogy alkalmazásuk a felek hatóságainak megítélésére legyen bízva.

* 24. cikk - ,Igénymegállapítás"

Ez a cikk átveszi a lényegét a bizonyos illetékekre, vámokra, adókra és egyéb intézkedésekre vonatkozó igények megállapítására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 1976. március 15-i 76/308/EGK irányelv 6., 7., 10., 13. és 15. cikkének, HL L 73. szám, 1976.3.19., 18. o.

III. cím: A pénzügyi érdekek védelmére irányuló kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezések

* 25. cikk - ,Kapcsolat más megállapodásokkal"

Ez a cikk ugyanazon az okfejtésen, a nemzetközi jogi aktusok komplementaritásán, alapul, mint az SVE 48. cikke és a 2000. május 29-i Egyezmény az Európai Unió tagjai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről (HL C 197. szám, 2000.7.12., 1. o.) 1. cikke.

A megállapodás 25. cikke (2) bekezdésének feltételei értelmében a szerződő felek közötti többoldalú megállapodások fogalma különösen magában foglalja, mihelyt hatályba lépett, az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtásába, alkalmazásába és fejlesztésébe történő bevonásáról.

* 26. cikk - ,Eljárások, amelyekben segítségnyújtásra kerül sor"

Ez a cikk megfelel az SVE 49. cikke és a 2000. május 29-i, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 3. cikke tartalmának.

Ez a cikk most azokra az eljárásokra irányul, amelyekben igazságügyi segítségnyújtásra kerül sor (beleértve azokra a tényekre vagy bűncselekményekre vonatkozókat, amelyekért egy jogi személy lehet a felelős). A (2) bekezdés arra a célra lett fenntartva, hogy a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek házkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló egyezményben (Strasbourg, 1990.11.8.) megállapított intézkedések kiterjesztésre kerüljenek a csalás elleni megállapodás által lefedett bűncselekményekre.

* 27. cikk - ,A kérelmek továbbítása"

Ez a cikk rugalmasan közelíti meg a továbbítás kérdését, mivel egyaránt engedélyezi a kérelmek központi továbbítását és közvetlen továbbításukat a végrehajtó hatósághoz. Ez különösen megfelelő Svájc esetében, ahol a kétszintű igazságszolgáltatás (szövetségi és kantonális) megléte azt jelenti, hogy a központi továbbítás hasznosnak bizonyulhat bizonyos esetekben.

. A kérelmek közvetlen továbbítása megfelel a 2000. május 29-i, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 6. cikkének és ki fogja küszöbölni a felesleges késedelmeket. A 27. cikk (5) bekezdése előírja a szükséges intézkedéseket az illetékes központi hatóságok azonosítására.

* 28. cikk - ,Postai úton nyújtott szolgáltatás"

Ez a cikk megfelel az SVE 52. cikke és a 2000. május 29-i, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 5. cikke tartalmának.

* 29. cikk - ,Átmeneti intézkedések"

Ez a cikk megfelel a 2001. november 8-i Második kiegészítő jegyzőkönyv az Európa Tanács által elfogadott, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezményhez (Strasbourg, 1959.4.20.) 24. cikkének. A (2) bekezdés megfelel a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló egyezmény (Strasbourg, 1990.11.8.) 11. cikkének.

* 30. cikk - ,A kérelmező szerződő fél hatóságainak jelenléte"

Ez a cikk megfelel az Európa Tanács által elfogadott Európai egyezmény a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről (Strasbourg, 1959.4.20.) 4. cikkének és a Második kiegészítő jegyzőkönyv a kölcsönös bűnügyi segélynyújtásról szóló európai egyezményhez (Strasbourg, 2001.11.8.) 2. cikkének. A II. Nápolyi Egyezmény 12. cikkének (2) bekezdése is inspirálta. Ennek a cikknek az a célja, hogy lehetővé váljon az igazságügyi segítségnyújtás iránti kérelmek végrehajtása a kiegészítő kérelmek elkerülése érdekében, amelyek késleltetnék az együttműködés hatékonyságát.

Ahogy az igazgatási segítségnyújtásnál említettük (16. cikk), ez azt a lehetőséget tartalmazza, hogy a kérelmező szerződő fél hatóságai és az arra feljogosított munkatársai jelen lehetnek a segítségnyújtási kérelem végrehajtásánál, betekinthetnek a dokumentumokba, kérdéseket indítványozhatnak és nyomozati intézkedéseket javasolhatnak annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a kölcsönös segítségnyújtás hatékonyságához, és - ahol helyénvaló - hozzáférjenek ugyanazokhoz a telephelyekhez, dokumentumokhoz és információkhoz, mint a kérelmezett hatóság munkatársai (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

Ez a rendelkezés azonban nem kötelezi a kérelmezett hatóságokat arra, hogy meghívást intézzenek a kérelmező hatóságokhoz, hogy segítsenek a jogsegélykérelemben kért intézkedések végrehajtásában.

* 31. cikk - ,Házkutatás és lefoglalás"

A házkutatást és lefoglalást magában foglaló igazságügyi együttműködés biztosítva lesz beleértve a közvetett adózásra és a csempészetre vonatkozó ügyeket (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

A 31. cikk (1) bekezdésének a) pontja reprodukálja az SVE 51. cikke (a) bekezdésének szövegezését.

A 31. cikk (2) bekezdése megfelel a 2001/97/EK irányelvvel módosított (HL L 344. szám, 2001.12.28., 76. o.), a pénzügyi rendszer pénzmosásra való felhasználásának megakadályozásáról szóló, 91/308/EGK irányelv szerinti és a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény második jegyzőkönyve (HL C 222. szám, 1997.7.19., 12. o.) szerinti közösségi pénzmosás elleni előírásoknak. A pénzmosási bűncselekmények vonatkozásában házkutatásra és lefoglalásra irányuló jogsegélykérelmeket végre kell hajtani feltéve, hogy az alapbűncselekmény több mint hat havi elzárással büntethető a kérelmező és a kérelmezett fél törvényei szerint. Ez azt jelenti, hogy az adócsalás és a hivatásszerű csempészet ide fog tartozni (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

* 32. cikk - ,Banki és pénzügyi információkérés"

A bankszámlákra vagy banki tranzakciókra vonatkozó információkéréseket és a banki tranzakciók megfigyelésére vonatkozó kéréseket az Európai Unió tagjai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 2001. október 16-i jegyzőkönyvében (HL C 326. szám, 2001.11.21., 1. o.) megállapított előírásoknak megfelelően fogják kezelni, beleértve, ha szükséges, hogy nem hozzák annak a személynek a tudomására, akire a nyomozati intézkedések irányulnak (lásd a jegyzőkönyv 1-4. cikkét) (EU-Svájc csúcstalálkozó következtetései, 2004. május 19.).

* 33. cikk - ,Ellenőrzött szállítások"

Ez a cikk az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény 12. cikkének mintájára készült.

* 34. cikk - ,Átadás elkobzásra vagy visszaszolgáltatásra"

Ez a cikk megfelel az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény 8. cikkének.

* 35. cikk - ,A kölcsönös segítségnyújtás felgyorsítása"

Ez a cikk a 2000. december 14-én a Tanács által a túlzottan hosszú együttműködési eljárások elkerülésére vonatkozóan elfogadott tárgyalási irányelveket tükrözi. A szöveg teljesen összhangban áll az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény 4. cikke (2), (3) és (4) bekezdésével.

Az igazságügyi együttműködésre vonatkozó kérelemnek a 35. cikk (1) bekezdése feltételei szerinti végrehajtása esetén egyetértés született abban is, hogy megtörténjen az információk és bizonyítékok továbbítása a kérelmező szerződő fél hatóságának.

* 36. cikk - ,A bizonyítékok felhasználása"

Ezt a cikket a közösségi vívmányokban található adatvédelmi szabályok teljes tiszteletben tartásával, és különösen az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény 23. cikkével összhangban kell értelmezni.

* 37. cikk - ,A bizonyítékok spontán továbbítása"

Ez a cikk az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény 7. cikkén alapszik. A megállapodás-tervezetben a bizonyítékok spontán továbbítására tett kiegészítő utalás nem feltételez semmilyen lényeges változást a meglévő szabályokhoz képest, mivel a bizonyító érték természetesen a büntetőeljárás-jog szerint kerül majd meghatározásra a büntetőeljárást lefolytató országban.

* 38. cikk - ,A kérelmezett fél eljárásai"

Ezt a cikket a svájci esetjog indokolja, amely szerint a Svájcban egy büntetőeljárásban polgári jogi pert kezdeményező külföldi országtól, mint polgári féltől megtagadhatják az iratokhoz való hozzáférést, ha ezeken az eljárásokon felül a svájci hatóságok bonyolítanak egy kölcsönös segítségnyújtási kérelmet, amely a szóban forgó ország igazságügyi hatóságától érkezett ugyanarra az esetre vonatkozóan (Abacha, a Közjogi Bíróság 2001. június 5-i ítélete). A rendelkezés annak biztosítása érdekében született, hogy a Közösség vagy a tagállamok teljes jogú félként vehessenek részt az eljárásban, ha polgári keresetlevelet terjesztenek elő egy büntetőeljárásban Svájcban.

IV. cím: Záró rendelkezések

* 39. cikk - ,Közös bizottság"

Ez a cikk egy közös bizottságot állít fel a megállapodás irányítására, a viták rendezésére (40. cikk) és a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlások megtételére (42. cikk).

* 40. cikk - ,A viták rendezése"

* 41. cikk - ,Viszonosság"

Ez a cikk megállapítja, hogy egyoldalú intézkedésekre nem fog sor kerülni a Közös Bizottsággal történő előzetes konzultáció nélkül.

* 42. cikk - ,Felülvizsgálat"

* 43. cikk - ,Területi hatály"

Ez a cikk megfelel az e témára vonatkozó szabványos rendelkezéseknek. A Bizottság azonban küldeni fog a svájciaknak egy figyelmeztető listát azokról a területekről, amelyekre a megállapodás vonatkozik.

* 44. cikk - ,Hatályba lépés"

Ha nyilatkozatot kellene tenni a 44. cikk (3) bekezdésének megfelelően, az egyértelmű, hogy csak a Közösség az, amelyik nyilatkozatot tehet a Közösség kompetenciájába tartozó ügyekkel kapcsolatban, és hogy egyetlen nyilatkozat se vonatkozhat a tagállamok közötti kapcsolatokra, hanem csak a Svájccal való kapcsolatokra.

* 45. cikk - ,Visszavonás"

Ez a cikk tartalmazza a megállapodás felmondási lehetőségeit.

* 46. cikk - ,Alkalmazás az idő múlásával"

Ez a cikk egy kitételt tartalmaz a megállapodásnak a megállapodás aláírása után hat hónappal elkövetett illegális tevékenységekre vonatkozó kérelmek tekintetében történő alkalmazására.

* 47. cikk - ,A megállapodás kiterjesztése az EU új tagjaira"

Ezt a cikk arra szolgál, hogy megkönnyítse a megállapodás kiterjesztését az új tagállamokra.

* 48. cikk - ,Hiteles szövegek".

2004/0187 (CNS)

Javaslat TANÁCS HATÁROZATRA az Európai Közösség és annak tagállamai - egyrészről - és a Svájci Államszövetség -másrészről - közötti, a csalással és a pénzügyi érdekeiket befolyásoló minden más illegális tevékenység ellen irányuló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 280. cikkére a 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. Cikke (3) bekezdése első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

[1] HL C [...] [...], o.

tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],

[2] HL C [...] [...], o.

mivel:

(1) 2000. December 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalja le a Svájci Államszövetséggel a csalással és a Közösség és annak tagállamai pénzügyi érdekeit - beleértve a hozzáadottérték-adót és a jövedéki adót - befolyásoló minden más illegális tevékenység ellen irányuló megállapodást.

(2) A 2004. .........-i ..../..../EK tanácsi határozatnak megfelelően, és a későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a megállapodás aláírásra került az Európai Közösség nevében 2004 ......-n.

(3) A megállapodás létrehozza a Közös Bizottságot, amelynek döntéshozatali jogköre van bizonyos területeken, ezért meg kell határozni, hogy ki képviseli a Közösséget ebben a bizottságban.

(4) A megállapodást jóvá kell hagyni.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és annak tagállamai - egyrészről - és a Svájci Államszövetség - másrészről - közötti, a csalással és a pénzügyi érdekeiket befolyásoló minden más illegális tevékenység ellen irányuló megállapodás és a kísérő záróokmány jóváhagyásra kerül az Európai Közösség részéről.

A megállapodás és a záróokmány szövege csatolva van e határozathoz.

2. cikk

A közösséget a Bizottság képviseli a 39. cikk szerint felállított Közös Bizottságban.

A megállapodás végrehajtása során a Közös Bizottság határozatai vagy ajánlásai vonatkozásában a Közösség által képviselt álláspontot a Tanács határozza meg minősített többség útján a Bizottság javaslata alapján.

3. cikk

A megállapodás 44. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést az Európai Közösség nevében a Tanács elnöke teszi közzé [3].

[3] A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Általános Titkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, ......-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Együttműködési megállapodás

Egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség között,

a csalás és pénzügyi érdekeiket sértő más jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

egyrészről,

és

A SVÁJCI ÁLLAMKÖZÖSSÉG,

másrészről,

a továbbiakban: a Szerződő Felek,

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és a Svájci Államszövetség között meglévő szoros kapcsolatokat,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy hatékonyan küzdhessenek a csalás és a Szerződő Felek pénzügyi érdekeit sértő más jogellenes tevékenységek ellen,

SZEM ELŐTT TARTVA annak szükségességét, hogy ezeken a területeken a közigazgatási segítségnyújtást megerősítsék,

MEGGYŐZŐDVE, hogy a házkutatást és a lefoglalást is magában foglaló kölcsönös jogsegélyt kell nyújtani, beleértve a csempészet, valamint a közvetett adózás minden formája, különösen a hozzáadottérték-adó, a vámok és a jövedéki adó kikerülésének esetében,

FELISMERVE a pénzmosás elleni küzdelem fontosságát,

ELHATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK EZT A MEGÁLLAPODÁST:

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Tárgy

E megegyezés tárgya az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti közigazgatási együttműködés és kölcsönös bűnügyi jogsegély kiterjesztése a 2. cikkben meghatározott jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében.

2. cikk A megegyezés alkalmazási köre

(1) E megegyezés alkalmazási köre a következő területekre terjed ki:

(a) A csalás és minden más, a Szerződő Felek pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység megelőzése, felderítése, kivizsgálása, üldözése és közigazgatási és bűnügyi eszközökkel történő visszaszorítása a következő esetekben:

- A vámjogszabályokat és a mezőgazdaságra vonatkozó jogszabályokat sértő árukereskedelem;

- A hozzáadottérték-adóra, a különleges fogyasztási adóra és a jövedéki adóra vonatkozó vámjogszabályokat sértő kereskedelem;

- A Szerződő Felek költségvetéséből, vagy az általuk vagy a javukra kezelt költségvetésekből - például támogatásokból és visszatérítésekből - származó pénzeszközök megszerzése vagy visszatartása, beleértve e pénzeszközöknek az eredeti rendeltetésüktől eltérő célokra való felhasználását;

- A Szerződő Felek közbeszerzési szerződéseinek odaítélése;

(b) b. Az a) pontban említett jogellenes tevékenységekből származó tartozások és jogalap nélkül felvett összegek lefoglalása és behajtása.

(2) A II. Cím (közigazgatási együttműködés) és a III. Cím (kölcsönös jogsegély) szerinti együttműködést kizárólag abból az okból, hogy a kérés olyan jogsértésre vonatkozik, amelyet a megkeresett Szerződő Fél adózással kapcsolatos bűncselekménynek minősít, vagy hogy a megkeresett Szerződő Fél jogszabályai nem tartalmazzák a megkereső Szerződő Fél jogszabályaiban meghatározott járulékot vagy kiadást, illetve az utóbbiakban megállapított szabályozást vagy egy cselekmény jogi minősítését, nem lehet megtagadni.

(3) Az e megegyezés hatálya alá tartozó tevékenységekből származó jövedelmekre vonatkozó pénzmosás a megegyezés alkalmazási körébe tartozik, feltéve, hogy az alapját képező cselekményre mindkét Fél jogszabályai szerint szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés alkalmazható, amelynek felső határa magasabb, mint hat hónap.

(4) A közvetlen adók nem tartoznak e megegyezés alkalmazási körébe.

3. cikk Kisebb horderejű esetek

(1) Amennyiben a befizetett vagy eltitkolt vámfizetési kötelezettség becsült összegének értéke nem haladja meg a 25 000 eurót, illetve ha az engedély nélkül kivitt vagy behozott áru feltételezett értéke nem haladja meg a 100 000 eurót, és amennyiben az ügyet annak körülményei vagy a vádlott személye okán a megkereső Szerződő Fél nem ítéli különösen súlyosnak, a megkeresett Szerződő Fél hatósága az együttműködés iránti megkeresést elutasíthatja.

(2) A megkeresett Szerződő Fél hatósága haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Szerződő Fél hatóságát az együttműködés iránti megkeresés elutasításának indokairól.

4. cikk Közrend

Amennyiben a megkeresett Szerződő Fél úgy ítéli meg, hogy a megkeresés teljesítése sértheti a megkeresett Szerződő Fél szuverenitását, biztonságát, közrendjét, vagy más alapvető érdekeit, az együttműködést el lehet utasítani.

5. cikk Információk és bizonyítékok átadása

(1) Az e megállapodás értelmében - bármely formában - átadott információk és bizonyítékokra a hivatalos titoktartási kötelezettség vonatkozik, és az azokat átvevő Szerződő Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott, hasonló információkra vonatkozó védelemben, valamint a közösségi intézményekre alkalmazható megfelelő intézkedésekben megszabott védelemben részesülnek.

Az említett információk és bizonyítékok nem közölhetők más személyekkel, mint akik a Közösség, a tagállamok vagy a Svájci Államközösség intézményeiben betöltött hivatalukból eredő kötelezettségeiknél fogva azok ismeretére illetékesek, és e személyek az átadott adatokat kizárólag az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó célokra használhatják fel.

(2) Az e megállapodás végrehajtása érdekében a megkereső Szerződő Félnek átadott információkat és bizonyítékokat bármelyik más Szerződő Félnek át lehet adni, amennyiben e Szerződő Fél által folytatott vizsgálat az együttműködést nem zárja ki, vagy ha konkrét bizonyítékok arra mutatnak, hogy hasznos lenne, ha az említett Szerződő Fél ilyen vizsgálatot folytatna. Az adatok átadása kizárólag e megállapodásban meghatározott célokra szolgálhat.

(3) Az információknak és bizonyítékoknak az e megállapodás értelmében egy harmadik Szerződő Félnek vagy több Szerződő Félnek történő átadása ellen az eredetileg megkeresett Szerződő Fél nem emelhet panaszt.

(4) Minden, az információkhoz vagy bizonyítékokhoz e megállapodás 2. cikkének megfelelően hozzájutó Szerződő Fél az azok felhasználására vonatkozó, a megkeresett Szerződő Fél által a megkereső Szerződő fél részére azok első átadásakor megszabott korlátozásokat tiszteletben tartja.

(5) Az e megállapodás végrehajtása érdekében kapott információknak és bizonyítékoknak egy Szerződő Fél részéről egy harmadik államnak történő átadása annak a Szerződő Félnek az engedélyéhez van kötve, amelytől az információk és a bizonyítékok származnak.

6. cikk Titoktartási szabályok

A megkereső Szerződő Fél a megkeresett Szerződő féltől a megkereséssel és annak tartalmával kapcsolatban bizalmas kezelést kérhet, kivéve, ha ez a megkeresés végrehajtásával nem egyeztethető össze. Amennyiben a megkeresés a kért titoktartás megsértése nélkül nem hajtható végre, a megkeresett Szerződő Fél erről előre tájékoztatja a megkereső Szerződő Fél hatóságát.

II. CÍM KÖZIGAZGATÁSI SEGÍTSÉG

1. fejezet Általános rendelkezések

7. cikk Egyéb megállapodásokhoz való viszony

E cím nem érinti sem a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezéseket, sem a közigazgatási segítség nyújtására vonatkozó szélesebb körű kötelezettségeket vagy a Szerződő Felek közötti létrejött kétoldalú vagy többoldalú megegyezések kedvezőbb rendelkezéseit, különösen az 1997. június 9-i, a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodást kiegészítő jegyzőkönyvet.

8. cikk Alkalmazási terület

(1) Az e megállapodásban meghatározott jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében, a Szerződő Felek, többek között a vonatkozó jogszabályokat sértő tevékenységek és egyéb cselekmények és mulasztások megelőzése és felismerése, és az azokra vonatkozó vizsgálatok lefolytatása révén kölcsönös segítséget nyújtanak egymásnak.

(2) Az e címben meghatározott igazgatási segítség vonatkozik a Szerződő Felek minden illetékes hatóságára, amelyek a közigazgatási vizsgálati hatáskörük vagy bűnügyi büntetőeljárási hatáskörük keretében járnak el, beleértve azokat az eseteket, amikor e hatóságok e hatáskörüket az igazságügyi hatóságok kérésére gyakorolják.

Amennyiben a büntetőügyi vizsgálatot az igazságügyi hatóság folytatja, vagy vezeti, ez a hatóság állapítja meg, hogy az ezzel kapcsolatos, kölcsönös segítségnyújtás vagy együttműködés iránti megkeresést a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezések vagy e cím alapján nyújtották be.

9. cikk Hatáskör

(1) A Szerződő Felek hatóságai e cím rendelkezéseit a nemzeti jog értelmében rájuk ruházott hatáskör keretében hajtják végre. E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető a nemzeti jog intézkedéseinek értelmében a Szerződő Felek hatóságaira vonatkozóan e címmel összhangban elismert hatáskörök módosításaként.

A hatóságok úgy járnak el, mintha saját nevükben vagy ugyanazon Szerződő Fél más hatósága kérésére tevékenykednének. A megkeresés végrehajtása érdekében felhasználják mindazokat a jogi hatásköröket, amelyekkel a nemzeti jog értelmében rendelkeznek.

(2) A hatáskörrel nem rendelkező hatóságoknak továbbított megkereséseket azok késedelem nélkül az illetékes hatóság tudomására hozzák.

10. cikk Arányosság

A megkeresett Szerződő Fél hatósága az együttműködés iránti megkeresést visszautasíthatja, ha nyilvánvaló, hogy:

(a) a megkereső Szerződő Fél által egy adott időszakon belül továbbított megkeresések száma és jellege aránytalanul nagy adminisztratív terheket ró a megkeresett Szerződő Fél hatóságára;

(b) a megkereső Szerződő Fél hatósága nem merítette ki azokat a szokásos információs forrásokat, amelyeket a körülményeknek megfelelően a kért információ megszerzésére a kívánt eredmény sérelme nélkül felhasználhatott volna.

11. cikk Központi hatóságok

(1) Minden Szerződő Fél megjelöli a(zoka)t a központi hatóság(ok)at, amely(ek) hatáskörébe tartozik az e cím értelmében benyújtott közigazgatási segítségnyújtás iránti megkeresések kezelése.

A segítségnyújtás végrehajtása érdekében ezek a hatóságok bármely illetékes közigazgatási hatóságot igénybe vehetnek.

(2) A központi hatóságok egymást közvetlenül tájékoztatják.

(3) A központi hatóságok tevékenysége, különösen sürgős esetekben, nem zárja ki a Szerződő Felek egyéb illetékes hatóságainak közvetlen együttműködését az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó területeken. A központi hatóságokat minden ilyen, közvetlen együttműködést igénylő tevékenységről tájékoztatni kell.

(4) A 44. cikk (2) bekezdésében meghatározott értesítéssel egyidejűleg a Szerződő Felek közlik, hogy melyek az e cikk alkalmazásában illetékes központi hatóságok.

2. Fejezet Jogsegély megkeresés alapján

12. cikk Adatok bekérése

(1) A megkereső Szerződő Fél hatóságának kérésére a megkeresett Szerződő Fél hatósága e megállapodás alkalmazási körének keretében közöl minden olyan, a hatóság rendelkezésére vagy ugyanazon Szerződő Fél egyéb hatóságainak rendelkezésére álló információt, amely lehetővé teszi, hogy a megkereső Fél megelőzze, felderítse és megbüntesse a megállapodásban meghatározott jogellenes tevékenységeket, vagy amely az adótartozások behajtásához szükséges. A megkeresett Szerződő Fél hatósága ezeknek az információknak megszerzése érdekében minden szükséges közigazgatási vizsgálatot elvégez.

(2) A közölt információkhoz mellékelni kell a jelentéseket és egyéb dokumentumokat, vagy e jelentések és dokumentumok hitelesített másolatát vagy kivonatát, amelyekre az átadott információk támaszkodnak, amelyekkel a megkeresett Szerződő Fél hatóságai rendelkeznek, vagy amelyeket az adatok bekérésére adandó válasz érdekében dolgoztak ki vagy szereztek be.

(3) A megkereső Szerződő Fél hatósága és a megkeresett Szerződő Fél hatósága között létrejött megegyezés alapján, és az utóbbi által adott részletes utasításoknak megfelelően, a megkereső Szerződő Fél által erre felhatalmazott tisztviselők a megkeresett Szerződő Fél hatóságainak hivatalában hozzáférhetnek az e Szerződő Fél birtokában lévő, az (1) bekezdésben meghatározott, az e szerződés alkalmazási körébe tartozó egyes jogellenes tevékenységekre vonatkozó dokumentumokhoz és adatokhoz. A tisztviselők jogosultak arra, hogy az említett dokumentációról másolatot készítsenek.

13. cikk Felügyelet kérése

A megkereső Szerződő Fél hatóságának kérésére a megkeresett Szerződő Fél hatósága a lehető legnagyobb mértékben felügyeli a 2. cikkben említett szabályokat sértő árukereskedelmet. A felügyelet kiterjedhet azokra a személyekre, akiket megalapozottan gyanúsítanak azzal, hogy ilyen jogellenes cselekményekben részt vettek vagy részt vesznek, vagy azok elkövetését előkészítő tevékenységet végeznek, csakúgy, mint az ezekkel a tevékenységekkel kapcsolatos helyekre, szállítóeszközökre és árukra.

14. cikk Postai úton történő kézbesítés és átadás

(1) A megkereső Szerződő Fél hatóságának kérésére a megkeresett Szerződő Fél hatósága a megkeresett Szerződő Fél nemzeti jogszabályai rendelkezéseinek megfelelően kézbesít vagy kézbesíttet a címzettnek minden olyan, a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságai által kibocsátott okmányt vagy határozatot, amely e megállapodás alkalmazási körébe tartozik.

(2) A kézbesítési kérelemhez, amelynek meg kell jelölnie a kézbesítendő okmány vagy határozat tárgyát, csatolják azoknak a megkeresett Szerződő Fél (egyik) hivatalos nyelvére vagy e Szerződő Fél számára elfogadható nyelvre fordított példányát.

(3) A Szerződő Felek közvetlenül, postai úton küldhetik el az értesítéseket és az információk és dokumentumok szolgáltatására vonatkozó kéréseket a 2. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik és negyedik francia bekezdésében említett, a másik Szerződő fél területén tartózkodó gazdasági szereplőknek.

E személyek azon szabályok és megegyezések által előírt formában válaszolhatnak a közlésekre és bocsáthatják rendelkezésre a vonatkozó információt és dokumentumokat, amelyek alapján a pénzeszközöket odaítélték.

15. cikk Vizsgálat kérése

(1) A megkereső Szerződő Fél kérésére a megkeresett Szerződő Fél végrehajtja vagy végrehajtatja azokat a szükséges vizsgálatokat, amelyek e megállapodásban jogellenes tevékenységként meghatározott ügyletekre vagy cselekményekre, illetve a megkereső Szerződő Fél részéről jogellenes tevékenységek alapos gyanúját keltő ügyletekre és cselekményekre vonatkoznak.

(2) A megkeresett Szerződő Fél minden a jogi rendszerében rendelkezésére álló vizsgálati eszközt igénybe vesz, amelyeket a saját nevében, vagy egy másik hazai hatóság kérésére folytatott vizsgálathoz igénybe venne, beleértve az igazságügyi hatóság eljárását, illetve amennyiben szükséges, annak felhatalmazását.

Ez a rendelkezés a gazdasági szereplőknek a 17. cikkel összhangban történő együttműködési kötelezettségét nem sérti.

A megkeresett Szerződő Fél hatósága vizsgálatai eredményét ismerteti a megkereső Szerződő Fél hatóságával. A 12. cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(3) A megkeresett Szerződő Fél hatósága a segítségnyújtást minden, a segítségnyújtás iránti megkeresés tárgyával nyilvánvaló kapcsolatban álló körülményre, tárgyra és személyre kiterjeszti, anélkül, hogy kiegészítő megkeresésre lenne szükség. Kétely esetén a megkeresett Szerződő Fél hatósága előbb kapcsolatba lép a megkereső Szerződő Fél hatóságával.

16. cikk A megkereső Szerződő Fél hatósága által megbízott tisztviselők jelenléte

(1) A megkereső Szerződő Fél hatósága és a megkeresett Szerződő Fél hatósága között létrejött megegyezés alapján a megkereső Szerződő Fél által kijelölt tisztviselők az előző cikkben említett vizsgálatok során jelen lehetnek. A tisztviselők jelenléte nincs a vizsgálat által érintett személy vagy gazdasági szereplő beleegyezéséhez kötve.

(2) A megkeresett Szerződő Fél hatóságának tisztviselői mindenkor biztosítják a vizsgálatok lefolytatását. A megkereső Szerződő Fél tisztviselői saját kezdeményezésükre a megkeresett Szerződő Fél hatósága tisztviselőinek elismert hatáskörében nem járhatnak el.

Ezzel szemben hozzájuthatnak ugyanazokhoz a helységekhez és dokumentumokhoz, mint a megkeresett Szerződő Fél hatóságának tisztviselői, azok közvetítésével és kizárólag a folyamatban lévő vizsgálat céljából.

(3) A felhatalmazást feltételekhez lehet kötni.

(4) A megkereső Szerződő Fél hatósága a tudomására hozott információkat a végrehajtásra vonatkozó iratok átadásának engedélyezése előtt bizonyítékként nem használhatja fel.

17. cikk Együttműködési kötelesség

A gazdasági szereplők kötelesek együttműködni a közigazgatási segítségnyújtás végrehajtásában, lehetővé téve, hogy a tisztviselők hozzáférjenek helyiségeikhez, szállítási eszközeikhez és dokumentációjukhoz, és megadva minden vonatkozó információt.

18. cikk A segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma

(1) A segítségnyújtás iránti megkeresést írásban kell megszövegezni. A megkereséshez csatolni kell a válaszhoz szükségesnek ítélt dokumentumokat.

Sürgős esetekben szóbeli megkeresés is elfogadható, de azt minél előbb írásban kell megerősíteni.

(2) A megkeresésnek tartalmaznia kell a következő információkat:

(a) a megkereső hatóság;

(b) a kért intézkedés;

(c) a kérelem tárgya és indokolása;

(d) a vonatkozó jogszabályok, szabályok és egyéb érintett jogi indokolások;

(e) a vizsgálat tárgyát képező természetes vagy jogi személyekre vonatkozó lehető legpontosabb és legteljesebb adatok;

(f) a vonatkozó tényállás és a már lefolytatott vizsgálatok összefoglalása, kivéve a 14. cikkben említett esetekben.

(3) A megkeresést a megkeresett Szerződő Fél (egyik) hivatalos nyelvén, vagy e Szerződő Fél által elfogadott nyelven kell megszövegezni.

(4) A pontatlan vagy hiányos megkereséseket ki lehet javítani, vagy ki lehet egészíteni. Eközben a megkeresésnek helyt lehet adni és az ehhez szükséges intézkedéseket meg lehet hozni.

19. cikk Az információ felhasználása

(1) A kapott információt kizárólag az e megállapodásban meghatározott célokra lehet felhasználni. Amennyiben az egyik Szerződő Fél az információk más célra történő felhasználását kéri, ehhez az információt átadó hatóság előzetes írásos beleegyezését kell kérnie. Az információk felhasználására ezután a hatóság által megszabott korlátozások érvényesek.

(2) az (1) bekezdés nem akadályozza meg, hogy az információkat a segítségnyújtás iránti megkeresésben meghatározott jogszabályok megsértése miatt indított igazságügyi vagy közigazgatási eljárás keretében felhasználják, amennyiben ezekhez az eljárásokhoz hasonló segélynyújtást lehetne igénybe venni. Az információkat szolgáltató Szerződő Fél illetékes hatóságát az információ ilyen jellegű felhasználásáról haladéktalanul értesíteni kell.

(3) A Szerződő Felek jegyzőkönyveikben, jelentéseikben és tanúvallomásaikban, illetve a bírósági eljárások és büntetőeljárás során bizonyítékként hivatkozhatnak az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban kapott információkra és a megvizsgált dokumentumokra.

3. Fejezet Önkéntes jogsegély

20. cikk Önkéntes jogsegély

(1) Az előző fejezetben meghatározott együttműködési formák egy másik Szerződő Fél előzetes megkeresése nélkül is létrejöhetnek.

(2) Az információkat adó Szerződő Fél hatósága a nemzeti jogszabályoknak megfelelően az információknak a címzett Szerződő Fél hatósága által történő felhasználására nézve feltételeket szabhat.

(3) Ezek a feltételek minden Szerződő Fél hatóságára nézve kötelezőek.

4. Fejezet Különleges együttműködési formák

21. cikk Közös eljárás

(1) Amennyiben az áruk behozatala, azok kivitele és továbbítása során a tranzakciók volumene és az azokból származó, az érintett adókra és támogatásokra vonatkozó kockázat a Szerződő Felek költségvetése számára jelentős veszteségek forrásává válhat, a Felek megállapodhatnak abban, hogy az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó jogellenes tevékenységek megelőzése és üldözése érdekében közös, határokon átnyúló eljárást folytatnak.

(2) A határokon átnyúló műveletek koordinálása és megtervezése a központi hivatal vagy az általa kijelölt hivatal hatáskörébe tartozik.

22. cikk Közös különleges nyomozócsoportok

(1) Több Szerződő Fél hatóságai közös elhatározással közös különleges nyomozócsoportot hozhatnak létre, amely az egyik Szerződő Fél területén működik.

(2) A közös nyomozócsoport folytatja le a különösen bonyolult, jelentős eszközök mobilizálását igénylő nyomozásokat, és koordinálja a közös tevékenységeket.

(3) Az ilyen csoportokban való részvétel az abban résztvevő Szerződő Fél hatóságát nem hatalmazza fel arra, hogy a nyomozati tevékenységbe beavatkozzék annak a Szerződő Félnek a területén, ahol a vizsgálatot folytatják.

23. cikk Összekötő tisztviselők

(1) A Szerződő Felek illetékes hatóságai megegyezhetnek abban, hogy a közigazgatási segélynyújtás végrehajtására nyújtott kölcsönös támogatás érdekében, egy meghatározott vagy meghatározatlan időszakra az egyik Szerződő Fél összekötő tisztviselőket rendel ki egy másik Szerződő Fél illetékes hatóságához

(2) Az összekötő tisztviselők feladata a véleményezés és a segítségnyújtás. A tisztviselők a fogadó Szerződő Fél területén való önálló beavatkozásra nem jogosultak. A Szerződő Felek illetékes hatóságainak jóváhagyásával vagy azok kérésére az összekötő tisztviselők:

(a) megkönnyíthetik és meggyorsíthatják az információcserét;

(b) segítséget nyújthatnak a nyomozáshoz;

(c) részt vehetnek a segítségre vonatkozó megkeresések feldolgozásában;

(d) tanácsolhatják és segíthetik a befogadó országot a határokon átnyúló nyomozati tevékenységek előkészítése és végrehajtása során;

(e) végrehajthatnak minden olyan egyéb feladatot, amelyről a Szerződő Felek egymás között megállapodnak.

(3) A részleteket a Szerződő Felek illetékes hatóságai közös megegyezéssel állapítják meg.

(4) Az összekötő tisztviselők egy vagy több Szerződő Fél érdekeit képviselhetik.

5. Fejezet Követelésbehajtás

24. cikk Követelésbehajtás

(1) A megkeresett Szerződő Fél a megkereső Szerződő Fél kérésére ugyanúgy hajtja be az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó követeléseket, mintha azok a saját követelései lennének.

(2) A követelés behajtására vonatkozó megkereséshez mellékelni kell a megkereső Szerződő Fél által kibocsátott, annak végrehajtását lehetővé tevő okmány egy hivatalos példányát vagy egy hiteles másolatát és adott esetben egyéb, a behajtáshoz szükséges dokumentumok hiteles másolatát is.

(3) A megkeresett Szerződő Fél meghozza a követelés behajtásának biztosításához szükséges óvintézkedéseket.

(4) A megkeresett Szerződő Fél hatósága a behajtott követelés összegét átadja a megkereső Szerződő Fél hatóságának. A megkereső Szerződő Fél beleegyezésével az összegből levonhatja a kapcsolódó ügyintézési költségeket.

(5) Az első bekezdés sérelme nélkül a behajtandó követelések nem élvezik feltétlenül ugyanazokat a kiváltságokat, mint a megkeresett Szerződő Fél országában keletkezett hasonló követelések.

III. CÍM KÖLCSÖNÖS JOGSEGÉLY

25. cikk Egyéb megegyezésekhez való viszony

(1) Az e címben meghatározott intézkedések célja a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 1959. április 20-i európai egyezmény, valamint a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló, 1990. november 8-i egyezmény kiegészítése és azok alkalmazásának megkönnyítése a Szerződő Felek között.

(2) A címben meghatározott intézkedések a kétoldalú vagy többoldalú megegyezéseken alapuló kedvezőbb rendelkezéseket nem érintik.

26. cikk Egyéb eljárások, amelyekhez kölcsönös jogsegély nyújtható

(1) Kölcsönös jogsegély a következő esetekben is nyújtható:

(a) az egyik Szerződő Fél vagy mindkét Szerződő Fél nemzeti jogszabályai értelmében szabálysértésként büntethető cselekmények miatt a közigazgatási hatóságok által folytatott eljárások tekintetében, amelyekben a hatóságok döntése az illetékes bűnüldöző hatóságokhoz való kereset benyújtásához vezethet;

(b) a büntetőeljáráshoz kapcsolódó polgári jogi igények tekintetében, amennyiben a büntetőbíróság a büntetőeljárással kapcsolatban még nem hozott végleges határozatot;

(c) olyan cselekmények vagy jogsértések tekintetében, amelyek a megkereső Szerződő Fél részéről jogi személy felelősségével járnak.

(2) Kölcsönös jogsegély a bűncselekményekből származó jövedelmek és eszközök lefoglalására és elkobzására irányuló vizsgálatok és eljárások esetében is nyújtható.

27. cikk A megkeresések továbbítása

(1) A megkereső Szerződő Fél megkeresésének teljesítése érdekében az e cím értelmében létrejött megkereséseket a megkereső Szerződő Fél hatósága továbbítja akár a megkeresett Szerződő Fél egy illetékes központi hatóságán keresztül, akár közvetlenül az illetékes Szerződő Fél hatóságának. A megkereső Szerződő Fél és adott esetben a megkeresett Szerződő Fél hatósága a megkeresés másolatát tájékoztatás céljából elküldi saját központi hatóságának.

(2) megkeresésre vagy annak végrehajtására vonatkozó mindennemű okmányt ugyanezeken a csatornákon lehet továbbítani. Az okmányt vagy legalább annak másolatát közvetlenül a megkereső Szerződő Fél hatóságának kell továbbítani.

(3) Amennyiben a Szerződő Fél megkeresést kézhez kapó hatósága a jogsegély megadására nem illetékes, a megkeresést haladéktalanul továbbítania kell az illetékes hatóságnak.

(4) A hibás vagy hiányos megkereséseket abban a mértékben, amennyiben tartalmazzák a végrehajtásukhoz szükséges lényeges elemeket, a megkereső Szerződő Fél hatósága által elvégzett utólagos módosítások sérelme nélkül végre kell hajtani. A megkeresett Szerződő Fél hatósága értesíti a megkereső Szerződő Fél hatóságát a hiányosságokról, és azok módosítására határidőt szab meg számára.

A megkeresett Szerződő Fél hatósága haladéktalanul továbbít a megkereső Szerződő Fél hatóságának minden olyan egyéb információt, amely lehetővé teszi, hogy az utóbbi a megkeresést kiegészítse vagy más intézkedésekre is kiterjessze.

(5) A 44. cikk (2) bekezdésében meghatározott értesítéssel egyidejűleg a Szerződő Felek közlik, hogy melyek az e cikk alkalmazásában illetékes központi hatóságok.

28. cikk Postai úton történő kiküldés

(1) a Szerződő Felek általában közvetlenül, postai úton küldik ki az e megállapodásban meghatározott jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos eljárásra vonatkozó okmányokat azoknak a személyeknek, akik a másik Szerződő Fél területén tartózkodnak,

(2) Amennyiben a dokumentumokat kibocsátó Szerződő Fél tudja, vagy alapos okkal feltételezi, hogy a címzett kizárólag egy másik nyelven ért, az okmányokat, vagy legalábbis azok legfontosabb részeit e másik nyelvre lefordítva a kiküldött okmányhoz mellékelni kell.

(3) A kiküldő Szerződő fél hatósága értesíti a címzettet, hogy a másik Szerződő Fél területén semmiféle kényszerítő vagy büntető intézkedést közvetlenül nem hozhat meg.

(4) Minden eljárási irathoz egy feljegyzést kell mellékelni, amelyben közlik, hogy a címzett a feljegyzésben azonosított hatóságtól az okmányra vonatkozó jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kaphat.

29. cikk Ideiglenes intézkedések

(1) Amennyiben a segélynyújtás iránti megkeresés nem tűnik nyilvánvalóan elfogadhatatlannak, a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága a nemzeti jogszabályai által megszabott korlátokon és saját erre vonatkozó illetékessége határain belül, és a megkereső Szerződő Fél kérésére, elrendeli a fennálló helyzet fenntartásához, a veszélyeztetett jogi érdekek védelméhez vagy a bizonyíték eszközeinek megőrzéséhez szükséges ideiglenes intézkedéseket.

(2) A hatóság elrendeli a megkeresés tárgyát képező, bűncselekményekből származó vagyoni eszközök és áruk előzetes befagyasztását, illetve lefoglalását. Amennyiben egy bűncselekményből származó érték akár részben akár teljes egészében már nem létezik, ugyanezeket az intézkedéseket kell elrendelni azokra a javakra nézve, amelyeknek értéke megfelel a kérdéses áru értékének, és amelyek a megkeresett Szerződő Fél területén találhatók.

30. cikk A megkereső Szerződő Fél hatóságainak jelenléte

(1) A megkereső Szerződő Fél kérésére a megkeresett Szerződő Fél felhatalmazza a másik Fél hatóságainak képviselőit arra, hogy részt vegyenek a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtásában. A hatóságok jelenléte nincs az intézkedésben érintett személy beleegyezéséhez kötve.

A felhatalmazást feltételekhez lehet kötni.

(2) A jelenlévő személyek hozzájuthatnak ugyanazokhoz a helyiségekhez és dokumentumokhoz, amelyekhez a megkeresett Szerződő Fél hatóságának képviselői, azok közvetítésével és kizárólag a kölcsönös jogsegély végrehajtása céljából. Felhatalmazzák őket többek között arra, hogy kérdéseket tegyenek fel vagy kérdéseket javasoljanak, és egyes bizonyítási eljárásokat indítványozzanak.

(3) A hatóság képviselőinek jelenlétéből nem következhet, hogy a tényeket a jogi titoktartás vagy az érintett személy jogainak megsértésével, az előző bekezdések értelmében felhatalmazott személyektől eltérő személyek számára felfedjék. Amíg a megkeresés végrehajtására vonatkozó iratok átadásáról szóló határozat nem lép hatályba, a megkereső Szerződő Fél hatóságának tudomására hozott információt nem lehet bizonyítékként felhasználni.

31. cikk Házkutatás és lefoglalás

(1) A Szerződő Felek a házkutatásra vagy lefoglalásra irányuló jogsegély iránti megkeresés elfogadhatóságát kizárólag a következő feltételekhez köthetik :

(a) a jogsegély iránti megkeresésre okot szolgáltató cselekményre mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés alkalmazható, amelynek felső határa magasabb, mint hat hónap, vagy a cselekmény az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint ezzel egyenértékű büntetéssel sújtható, míg a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint olyan szabálysértésnek minősül, amely ellen a közigazgatási hatóság eljárást folytat, és amelyben a hatóságok döntése az illetékes bűnüldöző hatóságokhoz címzett kereset benyújtásához vezethet.

(b) a jogsegély iránti megkeresés végrehajtása összeegyeztethető a megkeresett Szerződő Fél jogszabályaival.

(2) Az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó pénzmosás cselekménye miatt elrendelt házkutatás és lefoglalás céljából történő jogsegély iránti megkeresés is elfogadható, azzal a feltétellel, hogy a megkeresésre okot szolgáltató cselekményre mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés alkalmazható, amelynek felső határa magasabb, mint hat hónap.

32. cikk Banki és pénzügyi információ kérése

(1) Amennyiben a 31. cikkben meghatározott feltételek teljesülnek, a megkeresett Szerződő Fél teljesíti a banki és pénzügyi információ megszerzésére és átadására vonatkozó jogsegély iránti megkeresést, beleértve:

(a) A területén található bankokban a vizsgálat alatt álló személyek által nyitott bankszámlák azonosítását és az ezekre vonatkozó információt, mindazon számlák esetében, amelyeknek e személyek tulajdonosai, meghatalmazottjai vagy azok fölött rendelkeznek.

(b) Egy vagy több bankszámláról, bankszámlára vagy bankszámlán keresztül, vagy egy meghatározott időszakban meghatározott személyek által végrehajtott banki tranzakciókra és műveletek azonosítását és az azokra vonatkozó információt.

(2) A megkeresett Szerződő fél a hasonló, országán belüli esetekre vonatkozó büntetőeljárási hatáskörének keretein belül egy meghatározott időszakra elrendelheti az egy vagy több bankszámláról, bankszámlára vagy bankszámlán keresztül, vagy meghatározott személyek által végrehajtott banki műveletek felügyeletét, és az eredményeknek a megkereső Szerződő Féllel történő közlését. A tranzakciók felügyeletére és az eredmények közlésére vonatkozó döntést minden egyes esetben a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai hozzák meg, és a döntésnek e Szerződő Fél nemzeti jogszabályaival összhangban kell lennie. A felügyelet gyakorlati módozatai a megkereső és a megkeresett Szerződő Felek illetékes hatóságai között létrejött megegyezés tárgyát képezik.

(3) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi intézmények se az érintett ügyfélnek, se bármely harmadik személynek ne hozzák tudomására, hogy a megkereső Szerződő Fél kérésére intézkedéseket hajtanak végre, vagy hogy nyomozás folyik, legalább egy meghatározott időtartamon belül, amely szükséges ahhoz, hogy a vizsgálat eredményeit ez ne veszélyeztesse.

(4) A megkeresést kibocsátó Szerződő Fél hatósága:

(a) Megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt úgy ítéli meg, hogy a kért információk alapvetők lehetnek a jogsértő tevékenységre vonatkozó nyomozás szempontjából;

(b) Megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt feltételezi, hogy a kérdéses bankszámlákat a megkeresett Szerződő Fél területén található bankok kezelik, és a rendelkezésére álló valószínűsítő körülményeknek megfelelően közli, hogy melyek lehetnek az érintett pénzintézetek;

(c) Minden olyan információt közöl, amely megkönnyítheti a megkeresés végrehajtását.

(5) Egy Szerződő Fél a banki titoktartásra való hivatkozással nem utasíthatja vissza az együttműködést egy másik Szerződő Féltől származó, jogsegély iránti megkereséssel kapcsolatban.

33. cikk Ellenőrzött szállítások

(1) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága vállalja, hogy a megkereső Szerződő Fél hatóságának kérésére, a kiadatási bűncselekményekre vonatkozó bűnügyi nyomozás keretében saját területén ellenőrzött szállításokat engedélyez.

(2) Az ellenőrzött szállítások létrejöttére vonatkozó határozatot minden esetben a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai hozzák meg nemzeti jogszabályaik tiszteletben tartásával.

(3) Az ellenőrzött szállításokat a megkeresett Szerződő Fél jogszabályaiban meghatározott eljárásokkal összhangban folytatják le. Az eljárásra vonatkozó hatáskör, valamint a művelet irányítása és ellenőrzése a megkeresett Szerződő Fél hatóságait illeti meg.

34. cikk Elkobzás vagy visszatérítés céljából történő átadás

(1) A megkereső Szerződő Fél kérésére az elővigyázatosságból lefoglalt tárgyak, iratok, pénzeszközök vagy egyéb értékek átadás tárgyát képezhetik elkobzás vagy a jogutódnak történő visszatérítés céljából.

(2) A megkeresett Szerződő Fél nem utasíthatja vissza ezek átadását azzal az indokkal, hogy e pénzeszközök adó- illetve vámtartozásnak felelnek meg.

(3) Jóhiszemű harmadik személy által e tárgyakra vonatkozóan érvényesített jogok fenntartva.

35. cikk A jogsegély meggyorsítása

(1) A megkeresett Szerződő Fél hatósága a jogsegély iránti megkeresést a lehető leggyorsabban, a megkereső Szerződő Fél hatósága által megjelölt eljárási vagy egyéb jellegű határidőket a lehető legnagyobb mértékben betartva hajtja végre. Az utóbb említett hatóság a határidők indokát ismerteti a megkeresett Szerződő Féllel.

(2) Amennyiben a megkeresett Szerződő Fél hatóságának követelményei szerint a megkeresést nem lehet végrehajtani, vagy nem lehet teljes egészében végrehajtani, a megkeresett Szerződő Fél hatósága erről haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Szerződő Fél hatóságát és közli, hogy milyen feltételek mellett lehetséges a megkeresés végrehajtása. A két hatóság utólag megegyezhet abban, hogy a megkeresésnek milyen módon lehet eleget tenni; a végrehajtást adott esetben az említett feltételek betartásához köthetik.

Amennyiben számítani lehet arra, hogy a megkereső Szerződő Fél hatósága a megkeresés végrehajtására megszabott határidőt nem tudja betartani, és amennyiben az (1) bekezdés második mondatában említett indokok nyilvánvalóan igazolják, hogy minden késedelem jelentősen megzavarhatja a hatóság eljárását, a megkeresett Szerződő Fél hatósága haladéktalanul közli, hogy becslése szerint mennyi időre lenne szükség a kérés végrehajtásához. A megkereső Szerződő Fél hatósága haladéktalanul közli, hogy a megkeresést ennek ellenére fenntartja-e. A két hatóság a későbbiekben megegyezhet abban, hogy a megkeresésnek milyen módon lehet eleget tenni.

36. cikk A bizonyítékok felhasználása

A kölcsönös jogsegély keretében átadott információk és bizonyítékok a jogsegély által érintett eljárás céljain kívül felhasználhatók:

(a) a megkereső Szerződő Fél által folytatott olyan bűnügyi eljárásban, amely egyéb olyan személyekre irányul, akik részt vettek annak a bűncselekménynek az elkövetésében, amelyre a jogsegélyt megadták;

(b) amennyiben a megkeresés alapját képező cselekmények egyéb olyan jogsértésnek minősülnek, amelyre a jogsegély szintén megadható;

(c) olyan eljárásokhoz, amelyek a bűncselekmények eszközeinek és azokból származó jövedelmeknek elkobzására irányulnak, és amelyekhez a kölcsönös jogsegély megadható lenne, valamint a jogsegély tárgyát képező cselekményekből eredő teljes kártérítésre vonatkozó eljárásokhoz.

37. cikk Önkéntes átadás

(1) A nemzeti jogszabályaikban megszabott kereteken és hatáskörük keretein belül egy Szerződő Fél hatósága önként átadhat információt és bizonyítékokat egy másik Szerződő Fél hatóságainak, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok hasznosak lehetnek a címzett Szerződő Fél hatósága számára ahhoz, hogy nyomozást vagy eljárást kezdeményezzen vagy folytasson, vagy ha az információk az illető hatóságot kölcsönös jogsegély iránti megkeresésre késztethetik.

(2) Az információt átadó Szerződő Fél hatósága nemzeti jogszabályainak megfelelően az információknak a címzett Szerződő Fél hatósága által történő felhasználását feltételekhez kötheti.

(3) E feltételek minden Szerződő Fél hatóságára nézve érvényesek.

38. cikk A megkeresett Szerződő Fél által folytatott eljárások

A jogsegély iránti megkeresés nem sérti a megkereső Szerződő Fél jogait, amelyek a megkeresett Szerződő Fél hatóságai előtt kezdeményezett belső bírósági eljárásra vonatkozó magánvádlói minőségéből fakadnak.

IV. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

39. cikk Vegyes bizottság

(1) A Szerződő Felek képviselőikből álló, e megállapodás megfelelő alkalmazásáért felelős vegyes bizottságot hoznak létre. A vegyes bizottság e célból ajánlásokat tesz, és a megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz. A bizottság határozatait közös megállapodással hozza meg.

(2) A vegyes bizottság felállítja belső szabályzatát, amely egyéb rendelkezések mellett az ülések összehívásának és az elnök jelölésének módját, valamint az elnök megbízatásának meghatározását is tartalmazza.

(3) A vegyes bizottság szükség szerint de legalább évente egyszer ülésezik. Az ülések összehívását bármelyik Szerződő Fél kérheti.

(4) A vegyes bizottság dönthet bármely munkacsoport vagy szakértői csoport létrehozásáról, amely feladatai végrehajtásában segítségére lehet.

40. cikk Vitarendezés

(1) A vegyes bizottságnak bármely Szerződő Fél beterjeszthet az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó jogvitát, különösen, ha úgy ítéli meg, hogy egy másik Szerződő Fél a hozzá intézett együttműködés iránti megkeresésének ismételten nem tesz eleget.

(2) A vegyes bizottság a lehető legrövidebb határidőn belül igyekszik rendezni a vitát. A vegyes bizottság tudomására kell hozni minden olyan információt, amely a helyzet alapos vizsgálatát elősegítheti, és elfogadható megoldáshoz vezet. A vegyes bizottság minden lehetőséget megvizsgál a megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése érdekében.

41. cikk Viszonosság

(1) Amennyiben a megkereső Szerződő Fél hasonló esetekben ismételten nem hajtja végre az együttműködésre vonatkozó megkereséseket, a megkeresett Szerződő Fél hatósága az együttműködésre vonatkozó megkeresést visszautasíthatja.

(2) Az együttműködésre vonatkozó megkeresés viszonossági alapon történő visszautasítását megelőzően a vegyes bizottságot arról tájékoztatni kell, hogy a bizottság az üggyel kapcsolatban véleményt nyilváníthasson.

42. cikk Felülvizsgálat

Amennyiben egy Szerződő Fél a megállapodás felülvizsgálatát óhajtja, erre vonatkozóan javaslatot terjeszt a vegyes bizottság elé, amely többek között tárgyalások indítására vonatkozó ajánlásokat tehet.

43. cikk Területi hatály

E megállapodást alkalmazni kell egyrészről a Svájci Államszövetségre, másrészről a szerződésben meghatározott feltételek mellett az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területekre.

44. cikk Hatálybalépés

(1) A megállapodást határozatlan időre kötik.

(2) E megállapodást a Szerződő Felek saját eljárásaiknak megfelelően ratifikálják illetve jóváhagyják. E megállapodás a ratifikálás illetve jóváhagyás megtörténtéről szóló okiratok kicserélése utáni második hónapot követő első napon lép hatályba .

(3) E megállapodás hatályba lépésének időpontjáig, a (2) bekezdésben meghatározott értesítés alkalmával vagy bármely későbbi időpontban bármely Szerződő Fél úgy nyilatkozhat, hogy a megállapodás alkalmazható minden olyan Szerződő Féllel való kapcsolataira, amely hasonló nyilatkozatot tett. E nyilatkozatok az értesítést követő kilencvenedik napon lépnek hatályba.

45. cikk Felmondás

A megállapodást akár az Európai Közösség, akár a Svájci Államközösség a másik félnek küldött írásbeli értesítéssel felmondhatja. A felmondás az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével válik hatályossá.

46. cikk Időbeli hatály

E megállapodás rendelkezései az aláírás napját legalább hat hónappal követően elkövetett jogellenes tevékenységekre vonatkozó megkeresésekre alkalmazhatók.

47. cikk A megállapodás kiterjesztése az EU új tagállamaira

(1) Minden olyan állam, amely az Európai Unió tagállamává válik, a Szerződő Felek írásbeli értesítését követően e megállapodásra vonatkozóan Szerződő Fél lehet.

(2) A megállapodásnak az új tagállam nyelvén az Európai Unió Tanács által megállapított szövegét az Európai Közösség és a Svájci Államközösség levélváltása alapján hitelesítik. A 48. cikk értelmében ez a szöveg hiteles szövegnek számít.

(3) E megállapodás minden új hozzá csatlakozó tagállamra nézve a csatlakozására vonatkozó okmánnyal való értesítés napjától számított kilencvenedik napon, vagy amennyiben a megállapodás a kilencven nap elteltével még nem lépett hatályba, a megállapodás hatályba lépésének napján lép érvénybe.

(4) Amennyiben e megállapodás a csatlakozási okirat közlésekor még nem lépett hatályba, az újonnan csatlakozó tagállamokra a 44. cikk (3) bekezdése alkalmazandó.

48. cikk Hiteles szövegek

E megállapodás két eredeti példányban, angol, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Aláírások.

Az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Svájci Államközösség között létrejött, a csalás és pénzügyi érdekeiket sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről szóló együttműködési megállapodás záróokmánya

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az EURÓPAI KÖZÖSSÉG

meghatalmazottjai,

és

a SVÁJCI ÁLLAMKÖZÖSSÉG

meghatalmazottjai,

akik a ................ abból a célból gyűltek össze, hogy aláírják az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Svájci Államközösség között létrejött, a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről szóló együttműködési megállapodást, a következő együttes, e záróokmányhoz csatolt nyilatkozatokat fogadták el :

Együttes nyilatkozat a pénzmosásról,

Együttes nyilatkozat a Svájci Államközösségnek az Eurojust-tel és, lehetőség szerint, az Európai Igazságügyi Hálózattal való együttműködéséről.

Az EK tagállamai és a Közösség, valamint a Svájci Államközösség meghatalmazottjai ezen kívül elfogadták a tárgyalásokról szóló kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvet, amelyet e záróokmányhoz csatolnak. A kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv jogilag kötelező erejű.

Készült ...............-ben, ............-án.

Aláírások

Együttes nyilatkozat a pénzmosásról

A Szerződő Felek megállapodnak, hogy a pénzmosás elleni küzdelemről szóló megállapodás 2. cikkének (3) bekezdése előzetes cselekményként magában foglalja az adócsalás, valamint a svájci jogszabályok értelmében vett csempészet bűncselekményét. A pénzmosásra vonatkozó megkeresés alapján szerzett információk a pénzmosásra vonatkozó eljárásokban felhasználhatók, kivéve svájci állampolgárságú személyek ellen, amennyiben a bűncselekménnyel kapcsolatos összes cselekményt kizárólag Svájcban követték el.

Együttes nyilatkozat a Svájci Államközösségnek az Eurojust-tel és, lehetőség szerint, az Európai Igazságügyi Hálózattal való együttműködéséről.

A Szerződő Felek tudomásul veszik a Svájci Államszövetség azon óhaját, hogy megvizsgálja a Svájci Államszövetségnek az Eurojust tevékenységével, valamint, amennyiben lehetséges, az Európai Igazságügyi Hálózat tevékenységével való együttműködésének lehetőségét.

Kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv

az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Svájci Államközösség között létrejött, a csalás és pénzügyi érdekeiket sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről szóló együttműködési megállapodásra vonatkozó tárgyalásokról

A Szerződő Felek a következőkben állapodtak meg :

A 2. cikk (1) bekezdése a) pontjához

A ,csalás és minden egyéb jogellenes tevékenység" fogalma magában foglalja az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó csempészetet, korrupciót és a bűncselekményekből származó jövedelmekre vonatkozó pénzmosást, a 2. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel ;

A ,vámjogszabályokat és a mezőgazdaságra vonatkozó jogszabályokat sértő árukereskedelem" fogalma az árunak a másik Szerződő Fél területén történő esetleges áthaladásától (indulás, érkezés vagy továbbítás) függetlenül értendő;

A ,hozzáadottérték-adóra, a különleges fogyasztási adóra és a jövedéki adóra vonatkozó vámjogszabályokat sértő kereskedelem" fogalma az árunak a másik Szerződő Fél területén történő esetleges áthaladásától (indulás, érkezés vagy továbbítás) függetlenül értendő ;

A 15. cikk (2) bekezdéséhez

A ,vizsgálati eszköz" fogalma magában foglalja a személyek meghallgatását, a helyiségek és a szállítóeszközök meglátogatását és átkutatását, az iratok másolását, az adatok bekérését, valamint tárgyak, iratok és értékek lefoglalását;

A 16. cikk (2) bekezdése második albekezdéséhez

Az albekezdés többek között magában foglalja, hogy a jelenlévő személyek számára engedélyezni lehet, hogy kérdéseket tegyenek fel, és vizsgálati cselekményekre tegyenek javaslatot;

A 25. cikk (2) bekezdéséhez

A Szerződő Felek közötti többoldalú megállapodások többek között magában foglalják, annak hatályba lépésétől kezdve, az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államközösség között létrejött, a Svájci Államközösségnek a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodást;

A 35. cikk (1) bekezdéséhez

A ,jogsegély iránti megkeresés" magában foglalja az információk és a bizonyítékok átadását megkereső Szerződő Fél hatóságának;

A 43. cikkhez

Az Európai Bizottság legkésőbb a megállapodás aláírásával egyidejűleg átadja azoknak a területeknek indikatív jegyzékét, amelyekre e megállapodás alkalmazható.

FICHE FINANCIČRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Coopération antifraude avec la Suisse

Activité(s):

Dénomination de l'action:

Proposition de décision du Conseil relative ŕ la signature de l'Accord de coopération entre la CE et ses Etats membres, d'une part, et la Confédération suisse, d'autre part, pour lutter contre la fraude et toute activité illégale portant atteinte ŕ leurs intéręts financiers.

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

24.01.2006 - lutte contre la fraude

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l'action (partie B): millions d'euros en CE

2.2 Période d'application:

A partir de sa ratification par la CE et tous les Etats membres

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financičre) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (ŕ la 3e décimale)

>TABELPOSITION>

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

c) Incidence financičre globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement

(cf. points 7.2 et 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4 Compatibilité avec la programmation financičre et les perspectives financičres

Proposition compatible avec la programmation financičre existante.

2.5 Incidence financičre sur les recettes

Aucune implication financičre (concerne des aspects techniques relatifs ŕ la mise en oeuvre d'une mesure).

- Note: toutes les précisions et observations relatives ŕ la méthode de calcul de l'effet sur les recettes doivent ętre incluses sur une feuille séparée jointe ŕ la présente fiche financičre.

Millions d'euros (ŕ la premičre décimale)

>TABELPOSITION>

(Décrire chaque ligne budgétaire concernée, en ajoutant le nombre approprié de lignes au tableau si l'effet s'exerce sur plusieurs lignes budgétaires.)

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

>TABELPOSITION>

4. BASE JURIDIQUE

280 (4) ; 300 (1) Traité CE

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [4]

[4] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

Prévoir une base juridique plus efficace pour la coopération administrative et judiciaire avec la Suisse en matičre de lutte anti-fraude communautaire, y compris les fraudes dans les domaines de la TVA et des droits d'accise ainsi que le blanchiment d'argent d'autres recettes.

5.1.1 Objectifs poursuivis

(Décrire le(s) problčme(s) ou besoin(s)(en termes mesurables) que l'intervention est destinée ŕ résoudre/satisfaire (la situation de base par rapport ŕ laquelle les progrčs ultérieurs peuvent ętre mesurés). Décrire les objectifs en termes de résultats escomptés (par exemple changement par rapport ŕ la situation de base susmentionnée.)

5.1.2 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante

(Il s'agit ici:

a) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante a été collectée [5].

[5] Pour les informations minimales obligatoires ŕ présenter en ce qui concerne les initiatives nouvelles, voir le document SEC (2000)1051.

b) de décrire bričvement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante.)

5.1.3 Dispositions prises ŕ la suite de l'évaluation ex post

(Dans le cas du renouvellement d'un programme, il s'agit aussi de décrire bričvement les enseignements ŕ tirer d'une évaluation intérimaire ou ex post.)

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

(Ce point doit décrire la logique d'intervention de la proposition. Il doit préciser les principales actions nécessaires pour atteindre l'objectif général. Chaque action doit comporter un ou plusieurs objectifs spécifiques. Ces derniers doivent indiquer les progrčs attendus au cours de la période proposée. Ils doivent aussi aller au-delŕ des réalisations immédiates, mais ętre suffisamment précis pour que les résultats concrets les concernant puissent ętre identifiés. Préciser pour chaque action principale:

- la/les population(s) visée(s) (spécifier les bénéficiaires en termes quantitatifs si possible);

- les objectifs spécifiques fixés pour la période de programmation (en termes mesurables)

- les mesures concrčtes ŕ prendre pour la mise en oeuvre de l'action;

- les réalisations immédiates;

- les effets/l'impact attendu(s) sur la réalisation de l'objectif général.

Des informations doivent aussi ętre données sur les modalités de l'intervention budgétaire (taux et forme de l'assistance financičre requise).)

5.3 Modalités de mise en oeuvre

(Préciser par quels moyens les actions envisagées sont mises en oeuvre: gestion directe par la Commission soit uniquement avec du personnel statutaire ou externe, soit en ayant recours ŕ l'externalisation. Dans ce cas, préciser les modalités envisagées pour cette externalisation (BAT, agences, offices, unités décentralisées d'exécution, gestion partagée avec les États membres - organismes nationaux, régionaux et locaux.

Indiquer également les effets du modčle d'externalisation choisi sur les ressources d'intervention financičre, de gestion et d'appui ainsi que sur les ressources humaines (fonctionnaires détachés, etc.))

6. INCIDENCE FINANCIČRE

6.1 Incidence financičre totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

(Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-aprčs doit ętre expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. )

6.1.1 Intervention financičre

Crédits d'engagement en millions d'euros (ŕ la 3e décimale)

>TABELPOSITION>

6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI (crédits d'engagement)

>TABELPOSITION>

6.2. Calcul des coűts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [6]

[6] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

(Dans le cas oů il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrčtes ŕ prendre pour chaque action, les précisions nécessaires ŕ l'estimation du volume et du coűt des réalisations.)

Crédits d'engagement en millions d'euros (ŕ la 3e décimale)

>TABELPOSITION>

(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

7.1. Incidence sur les ressources humaines

>TABELPOSITION>

7.2 Incidence financičre globale des ressources humaines

>TABELPOSITION>

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l'action

>TABELPOSITION>

Les montants correspondent aux dépenses totales de l'action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (7.2 + 7.3) // années

II. Durée de l'action // euros

III. Coűt total de l'action (I x II) // euros

(Dans l'estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l'action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrętées par la Commission lors du débat d'orientation et de l'approbation de l'avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent ętre couvertes ŕ l'intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l'adoption de l'APB.

Dans des cas exceptionnels oů les actions visées n'étaient pas prévisibles lors de la préparation de l'APB, la Commission devra ętre saisie afin de décider si la mise en oeuvre de l'action proposée peut ętre acceptée et selon quelles modalités (ŕ travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Systčme de suivi

(Des données adéquates de suivi doivent ętre collectées, dčs le début de chaque action, sur les moyens et ressources mis en oeuvre, les réalisations et les résultats de l'intervention. En pratique, ceci implique: i) la détermination d'indicateurs pour les moyens et ressources, les réalisations et les résultats; ii) la mise en place de méthodes pour la collecte des données)

8.2 Modalités et périodicité de l'évaluation prévue

(Décrire l'échéancier prévu et les modalités des évaluations intérimaires et ex post ŕ effectuer en vue d'établir si l'intervention a atteint les objectifs fixés. Dans le cas de programmes pluriannuels, il faut procéder ŕ au moins une évaluation approfondie au cours du cycle de vie du programme. Pour les autres activités, une évaluation ex post ou ŕ mi-parcours doit ętre exécutée suivant une périodicité n'excédant pas 6 ans.)

9. MESURES ANTIFRAUDE

(Article 3, paragraphe 4, du rčglement financier: ŤLa Commission, afin de prévenir les risques de fraudes et d'irrégularités, fait état dans la fiche financičre d'informations concernant les mesures de prévention et de protection existantes ou envisagéesť.)