Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről /* COM/2012/0331 final - 2012/0160 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai E javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazását érinti a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozataláról szóló 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek Malajziában feladott behozatalokkal történő lehetséges kijátszásának feltárását célzó vizsgálatban. Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben és különösen annak 13. cikkében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedéseket a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 791/2011/EU tanácsi rendelet vezette be. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK Konzultáció az érdekeltekkel Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javasolt intézkedés összefoglalása 2011. november 10-én a Bizottság a 1135/2011/EU rendelettel vizsgálatot indított a 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozóan. A Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, amely elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseket Malajziában történő átrakodás révén kijátsszák. A kérelmet 2011. szeptember 27-én nyújtotta be a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras „Stikla Skiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója. A mellékelt tanácsi végrehajtási rendeletjavaslat alapjául annak a vizsgálatnak a megállapításai szolgálnak, amely megerősítette, hogy Kínából származó egyes üvegszál szitaszöveteket rakodtak át Malajziában, és hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében szereplő, a kijátszás megállapítására vonatkozó összes egyéb kritérium teljesül. Ezért javasolt a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott azonos termék behozatalára történő kiterjesztése. A vám a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára alkalmazandó országos vámtételnek felel meg (62,9 %). A vámot a vizsgálat megindításának napjától kell kivetni. Három malajziai együttműködő gyártó mentességet kért a lehetséges kiterjesztett intézkedések alól. E három vállalat esetében, amely nem működött teljes mértékben együtt a vizsgálatban, és amelyekről megállapították, hogy részt vettek az intézkedések kijátszásában, a mentesség megtagadása javasolt. A vonatkozó tanácsi rendeletet legkésőbb 2012. augusztus 9-ig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről és különösen annak 13. cikke. A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 2012/0160 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: 1. AZ ELJÁRÁS 1.1. Hatályos intézkedések (1) A 791/2011/EU rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. 1.2. A kérelem (2) 2011. szeptember 27-én az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint a Malajziában feladott – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes üvegszál szitaszövetek behozatalai nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult. (3) A kérelmet a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras "Stikla Skiedra" AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója nyújtotta be. (4) A kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezetében végbement változás állítólag abból eredt, hogy a Kínából származó egyes üvegszál szitaszöveteket Malajziában átrakodják. (5) A bizonyíték rámutatott továbbá arra a tényre, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak. (6) Végül bizonyíték támasztotta alá, hogy a Malajziából származó egyes üvegszál szitaszövetek árai az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak. 1.3. Az eljárás megindítása (7) Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság a 1135/2011/EU rendelettel[3] (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek behozatalait. 1.4. A vizsgálat (8) A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és malajziai gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (14) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. (9) Három malajziai exportáló gyártó és három független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött kérdőíveket. (10) A következő exportáló gyártók küldték vissza a kitöltött kérdőíveket, és azt követően ezek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra: Malajziai exportáló gyártók: – GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor, – Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, valamint – GRI Fiberglass Industries, Selangor. 1.5. Vizsgálati időszak (11) A vizsgálati időszak 2008. január 1-jétől 2011. szeptember 30-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2009. október 1-jétől 2010. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: referencia-időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását. 2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI 2.1. Általános észrevételek (12) Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá hogy, volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében. 2.2. Az érintett termék és a vizsgált termék (13) Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek, kivéve az üvegszál korongokat. (14) A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban – tekintet nélkül arra, hogy Malajziából származóként jelentették-e be – Malajziában adták fel. (15) A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és a Malajziából az Unióba feladott üvegszál szitaszövetek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni. 2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása Malajzia (16) A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint három malajziai exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőíveket. (17) E három exportáló gyártó telephelyein ezt követően ellenőrző látogatásokra került sor. (18) A három malajziai exportáló gyártó a referencia-időszak alatt a vizsgálat tárgyát képező, Malajziából az Unióba behozott termék összes behozatalának 75 %-át képviselte a COMEXT[4] jelentése szerint.A teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult. (19) A három malajziai exportáló gyártó egyike az ellenőrző látogatás első napját követően megszüntette az együttműködést, ezért rá az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták. (20) A másik két malajziai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak az alábbi (34), valamint (52)–(59) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Kínai Népköztársaság (21) A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért az egyes üvegszál szitaszöveteknek a Kínából az Unióba történő behozatalára, valamint az érintett termék Kínából Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésének értelmében. A Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához a COMEXT adatait használták fel. A Kínából Malajziába történő összkivitel mennyiségének meghatározásához a kínai és a malajziai nemzeti statisztikákat használták fel. Az adatokat a malajziai vámhatóságok által szolgáltatott részletes import- és exportadatokkal is összevetették. (22) A malajziai és a kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Tekintettel ugyanakkor a COMEXT-adatokra és a három malajziai exportáló gyártó által benyújtott adatokra, megállapítható, hogy ezen importvolumen jelentős részét az érintett termék tette ki. Ezért ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához. 2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása Egyes üvegszál szitaszövetek Unióba történő behozatala (23) Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek az átmeneti intézkedések[5] 2011. februári bevezetését és a végleges intézkedések 2011. augusztusi meghozatalát (a továbbiakban: az eredeti rendelet) követően. (24) Másrészt azonban a vizsgálat tárgyát képező terméknek a Malajziából az Unióba történő összkivitele 2011-ben jelentősen megnövekedett. A COMEXT adatai szerint a Malajziából az Unióba történő kivitel az elmúlt évben hirtelen megnövekedett, míg az azt megelőző években elenyésző mértékű volt. A Malajziából az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek tekintetében a vonatkozó malajziai statisztikák szintén megerősítik ezt a tendenciát. (25) Az 1. táblázat a Kínából és Malajziából az Unióba behozott egyes üvegszál szitaszövetek mennyiségét mutatja a 2008. január 1-jétől 2011. szeptember 30-ig tartó időszakra nézve. Behozatal mennyisége millió m2-ben || 2008 || 2009 || 2010 || 2010.10.1. – 2011.9.30. Kína || 307,82 || 294,98 || 383,76 || 282,03 Malajzia || 0,02 || 0,04 || 0,02 || 76,10 Forrás: COMEXT statisztika (26) A fenti adatok világosan mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló behozatalok szintje 2008-tól 2010-ig elhanyagolható volt. Ezzel szemben 2011-ben, az intézkedések bevezetését követően, a behozatalok hirtelen növekedést mutattak és mértéküket tekintve bizonyos mértékben a Kínából az uniós piacra irányuló kivitelek helyébe léptek. Másfelől a hatályos intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatalok jelentős mértékben (26 %-kal) csökkentek. A Kínából Malajziába irányuló kivitelek (27) Az üvegszál szitaszövetek kivitelének drasztikus növekedése a Kínából Malajziába irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt. A 2008. évi viszonylag kis mennyiség (4,65 millió m2) 32,78 millió m2-re nőtt a referencia-időszakban. A vonatkozó malajziai statisztikák a Kínából Malajziába importált üvegszál szitaszövetek tekintetében szintén megerősítik ezt a tendenciát. 2. táblázat: Üvegszál szitaszövetek kivitele Kínából Malajziába a 2008. január 1-jétől 2011. szeptember 30-ig tartó időszakban || 2008 || 2009 || 2010 || 2010.10.1. – 2011.9.30. Mennyiség (millió m2) || 4,65 || 5,78 || 5,94 || 32,78 Éves változás (%) || || 24% || 2,8% || 452% Index (2008=100) || 100 || 124 || 128 || 705 Forrás: Kínai statisztikák (28) Az egyes üvegszál szitaszövetek Kínából Malajziába irányuló kereskedelme tendenciájának kimutatásához a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoportra állnak csak rendelkezésre. Tekintettel ugyanakkor a COMEXT-adatokra és az eredetileg együttműködő három malajziai exportáló gyártó által benyújtott adatokra, megállapítható, hogy ennek jelentős részét az érintett termék tette ki. Ezért ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni. (29) A fenti 1. és 2. táblázat egyértelműen azt mutatja, hogy az üvegszál szitaszövetek Kínából az Unióba irányuló behozatalának hirtelen visszaesését az üvegszál szitaszövetek Kínából Malajziába irányuló kivitelének erőteljes növekedése követte, melyet azután a vizsgálati időszakban a Malajziából az Unióba történő behozatal drasztikus növekedése követett. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a Kínából Malajziába exportált üvegszál szitaszövetek egy további mennyiségét a Malajziába történő behozatalkor helytelenül, a vizsgálatban használtaktól eltérő kódok alatt jelentettek be. A vámáru-nyilatkozatokban ezek a további mennyiségek a 7019 11 000 és a 7019 40 000 kódok alatt szerepelnek. Gyártási volumenek Malajziában (30) Az eredetileg együttműködő három vállalatot 2010 novembere és 2011 márciusa között alapították; gyártási és az Unióba irányuló exporttevékenységüket pedig csak az ideiglenes intézkedések 2011 februári bevezetését követően kezdték meg. 2011 februárja előtt Malajziában nem gyártottak üvegszál szitaszöveteket. 2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés (31) A Kínából az Unióba irányuló kivitelek általános csökkenése, valamint a Kínából Malajziába történő kiviteleknek az eredeti intézkedések 2011 februári elrendelését és a 2011 augusztusi végleges intézkedések bevezetését követő, ezzel párhuzamosan megfigyelhető növekedése az említett országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezte. 2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege (32) Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint a részeknek az Unióban vagy egy harmadik országban történő összeszerelését. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapítják meg. Átrakás (33) Az eredetileg együttműködő malajziai vállalatok bejelentett kivitele a Malajziából az Unióba irányuló teljes export mintegy 75 %-át tette ki. A fennmaradó kivitelek feltételezhetően a vizsgálatban részt nem vevő vállatoktól származnak, vagy az átrakodás gyakorlatából erednek. Az egyik együttműködő uniós importőr üvegszálszitaszövet-beszerzési forrása egy, a vizsgálatban részt nem vevő malajziai exportőr volt. (34) Az alábbi (52)–(59) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eredetileg együttműködő három vállalatot a helyszínen tájékoztatták arról, hogy félrevezető információt szolgáltatása miatt esetleg az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák rájuk. Bizonyítékok különösen arra engedtek következtetni, hogy két eredetileg együttműködő exportáló gyártó nem fedte fel a közöttük fennálló kapcsolatot.. A vállalatok manipuláltak és utólagosan megváltoztattak iratokat, pl. bankkivonatokat, és kétely merült fel egyes beszerzési számláik és banki fizetési elismervényeik eredetiségével kapcsolatban is. Közülük két vállalat nem tudta igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártásához felhasznált nyersanyagok eredetét. Végül, a malajziai hatóságoktól származó információk alapján az áruk csak úgy kaphattak kivitelkor származási igazolást, ha a gyártáshoz felhasznált importált nyersanyagok és az exportált végtermékek besorolási kódja egymáshoz képest megváltozott. Az ellenőrző látogatások során látott bizonyítékok arra utalnak, hogy a Kínából származó üvegszál szitaszövetek egyes mennyiségeit Malajziába történő behozatalukkor helytelenül, a vizsgálatban használtaktól eltérő kódok alatt jelentettek be, míg az Unióba történő kivitelükkor a vizsgálat során használt két KN-kód alá sorolták be őket. Ez magyarázatot ad a Malajziából az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek további mennyiségeire, amint azt a fenti (29) preambulumbekezdésnek a kereskedelem szerkezetének megváltozása tekintetében tett megállapításai is alátámasztanak. (35) Ezek alapján megerősítést nyert az a tény, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták. Összeszerelés és/vagy befejezési műveletek (36) Mivel az eredetileg együttműködő három vállalatra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, nem volt megállapítható, hogy részt vettek-e az összeszerelési tevékenységekben. 2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya (37) A vizsgálat a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetekre vonatkozó, hatályos intézkedések megkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot az átrakodásra vonatkozóan. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel az érintett termék Kínából történő szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan. 2.8. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása (38) Annak megállapítására, hogy az importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetekre elrendelt, hatályos intézkedések javító hatásait, a három eredetileg együttműködő exportáló gyártó − akikre az alaprendelet 18 cikkét alkalmazták − és az együtt nem működő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött adatokat, valamint a COMEXT adatait használták fel, mivel az export mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (74) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. (39) A Malajziából az Unióba irányuló behozatalok mennyiségének növekedése – azaz a 2010-es 20 000 m2-ről a 2011. áprilisától szeptemberéig jegyzett 76 millió m2-re való emelkedése – jelentősnek tekinthető. (40) Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek és az exportár súlyozott átlagának (a behozatal utáni költségek tekintetében tett és az eredeti vizsgálatban megállapított mennyiségi kiigazításokkal) összehasonlítása jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni. 2.9. A dömping bizonyítéka (41) Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában. (42) Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínának megfelelő, analóg piacgazdasági országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokoltnak bizonyult a korábban az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használni. (43) A malajziai exportárak meghatározása a rendelkezésre álló tények, vagyis az egyes üvegszál szitaszövetek referencia-időszak alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportárai alapján történt. Ennek oka az volt, hogy az eredetileg együttműködő mindhárom exportőrre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az általuk szolgáltatott adatokat nem lehetett az exportárak megállapításához felhasználni. (44) A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazításra került sor a szállítási, biztosítási és kiegészítő kiadásokból, valamint a csomagolási és banki költségekből eredő különbségek kiegyenlítésére. Mivel az eredetileg együttműködő három gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a kiigazításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatok alapján kellett megtenni. E különbségek kiigazítása ezért százalékos érték alapján történt, amelyet a teljes CIF-érték és a három malajziai gyártó referencia-időszak alatti összes tranzakciójára számított teljes gyártelepi ár közötti különbségként számítottak ki. (45) Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve. (46) A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta. 3. INTÉZKEDÉSEK (47) A fentiek figyelembevételével az a következtetés született, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Malajziában végrehajtott átrakodással. (48) Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be. (49) Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során nem mutatkozott együttműködés, a kiterjesztendő intézkedés megegyezik a 791/2011/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot jelenti. (50) Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – a Malajziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni. 4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK (51) A kitöltött kérdőívet beküldő három malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól. (52) Amint azt a (19) preambulumbekezdés is említi, az ellenőrző látogatás első napját követően megszüntette az együttműködést. Az együttműködés a vállalat részéről már az ellenőrzés egyetlen napján is elégtelen volt. A vállalat többek között a legtöbb kért igazoló okmányt, úgymint gyártási adatlapjait, valamint a készletére és energiafogyasztására vonatkozó számláit, nem mutatta be. Másrészről a vállalat telephelyén tartott nyersanyagok mennyisége igen csekély volt, ami nem igazolta a bejelentett gyártás mértékét, továbbá a raktárban semmilyen kész árut sem tároltak. Ehhez járult, hogy a bemutatott beszerzési számlák formátuma megegyezett a vállalat telephelyén talált, előre nyomtatott számokkal ellátott számlatömbével. E hasonlóság megkérdőjelezi a vállalat beszerzési számláinak eredetiségét. Bizonyíték támasztotta alá emellett, hogy a vállalat nem tárta fel, hogy kapcsolatban áll egy, a vizsgálatban együttműködő másik malajziai exportőrrel. Pontosabban, a másik, eredetileg együttműködő malajziai gyártóhoz kapcsolódó iratok voltak találhatók az első vállalat telephelyein, miközben a vállalatok a közöttük lévő kapcsolatot nem fedték fel. (53) Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. A vállalat nem tett észrevételeket, ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. (54) A második vállalat együttműködése az ellenőrző látogatáskor elégtelen volt. A vállalat több alkalommal is megtagadta a lényeges adatokhoz, így pl. a gyártás- és készletnyilvántartásra vonatkozó jelentésekhez való hozzáférést. A vállalat telephelyén tartott nyersanyagok mennyisége a bejelentett gyártási szinttel és a raktárban talált kész áruk mennyiségével összevetve igen csekély volt. A vállalat nem tudta bizonyítékokkal igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártáshoz felhasznált nyersanyagok eredetét sem. (55) Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. Megjegyzéseiben a vállalat azt állította, hogy az ellenőrző látogatásra meghatározott három napos időkeret túl szoros volt és nem elegendő a vállalat számára arra, hogy beszerezze a vizsgálati csoport által kért összes adatot és iratot. A vállalat elismerte továbbá, hogy több alkalommal megtagadta a vizsgálati csoport számára az adatokhoz való hozzáférést, megerősítve, hogy a vállalatot az ellenőrző vizsgálat során képviselő személynek legtöbbször engedélyt kellett kapnia feletteseitől arra, hogy a vizsgálati csoport rendelkezésére bocsáthassa az adatokat. A vállalat ezenfelül elismerte, hogy a vállalatot képviselő személyek nem ismerték a könyvelői osztály munkáját, és megerősítette, hogy a vállalati vezetők más elfoglaltságukra hivatkozva nem vettek részt a vizsgálatban. (56) A vállalat magyarázatai alátámasztják azt a következtetést, hogy a vállalat komolyan hátráltatta a vizsgálatot. A vállalatot idejében értesítették az ellenőrző látogatás időpontjáról, melyet vissza is igazolt. Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló kivitel a vállalat fő tevékenysége, az igazgatók nem voltak jelen. Az ellenőrző látogatás során a kért adatok és iratok rendelkezésre bocsátását tekintve szándékos és indokolatlan késedelem volt tapasztalható, majd az adatokhoz való hozzáférés megtagadása tovább késleltette és akadályozta az ellenőrző látogatás tervezett időkereten belül történő végrehajtását. Ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. (57) A harmadik vállalat együttműködése az ellenőrző látogatások során nem volt elégséges, ezenfelül félrevezető információkat szolgáltatott. Megállapításra került, hogy a vállalat bankkivonatokat manipulált, valamint nem tudta igazolni banki fizetési kimutatásainak eredetiségét. Könyvviteli nyilvántartása megbízhatatlannak minősült, mivel számos súlyos ellentmondást tartalmazott az átvitt nyitó és záró mérlegei tekintetében. A nyersanyag-állomány mennyisége a bejelentett gyártási szinthez és a raktárban talált kész árukhoz képest kevés volt. A vállalat nem tudta továbbá bizonyítékokkal igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártáshoz felhasznált nyersanyagok eredetét sem. Bizonyíték támasztotta alá emellett, hogy a vállalat nem fedte fel kapcsolatát az első malajziai exportőrrel, az első vállalat telephelyein ugyanis egyes, a harmadik vállalathoz tartozó iratokat találtak. (58) Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően e vállalatot is értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. Megjegyzéseiben a vállalat azt állította, hogy eddig nem volt még tapasztalata ilyen ellenőrző látogatásokról, és szerinte ez magyarázza a talált hiányosságokat. Azt állította továbbá, hogy a kért és bemutatott iratokkal, különösen a bankkivonatokkal és a fizetési igazolásokkal kapcsolatban azért tanúsított óvatosságot, mert a malajziai hatóságoktól nem kapott hivatalos értesítést a vizsgálati csoportról. A vállalat ugyanakkor elismerte, hogy személyzete manipulálta a bankkivonatok tartalmát, azonban állítólag azért, mert a vállalat erősen tartott ez esetleges iratbeli hiányosságoktól, a szabotázstól, illetve attól, hogy adatait nem fogják bizalmasan kezelni. (59) A vállalat által benyújtott kiegészítő magyarázatok sem alkalmasak annak a következtetésnek a megváltoztatására, hogy a vállalat a vizsgálat során félrevezető információkat nyújtott. Ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. (60) A kereskedelem szerkezetének és az átrakodási gyakorlatnak a (31) és (35) preambulumbekezdésben leírt megváltozására vonatkozó megállapításokra tekintettel, és az (52)–(59) preambulumbekezdésben megfogalmazott félrevezető információk természetét számításba véve e három, mentességet igénylő vállalatnak az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján nem lehet mentességet biztosítani. (61) Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül a többi malajziai gyártót – akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a referencia-időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint annak valószínűsége, hogy folytatódnak-e az olyan gyakorlatok, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal; továbbá a dömpingre utaló bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléssel és értékesítéssel kapcsolatos változásokra. (62) Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek. 5. KÖZZÉTÉTEL (63) Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását. (64) Egy együttműködő importőr azt kérte, hogy lehetőség szerint eltérő vámtételeket szabjanak ki az üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira az eljárásban együttműködő és együtt nem működő importőrök esetében. A kérelem elutasításra került, mivel az alaprendelet nem ad jogalapot ilyen különbségtételre. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú és 35 g/m-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára a 791/2011/EU rendelet 1.cikkének (2) bekezdésében kivetett, az „összes többi vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti a jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kódok alá sorolt, Malajziában feladott, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be. (TARIC kódok: 7019 51 00 11 és 7019 59 0011). (2) A Malajziában feladott – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – és a 1135/2011/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni . (3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. cikk (1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni: European Commission Directorate-General for Trade Directorate H Office: N-105 04/92 1049 Brussels Belgium Fax: (32 2) 295 65 05 (2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket. 3. cikk A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 1135/2011/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét. 4. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o. [2] HL L 204., 2011.8.9., 1. o. [3] HL L 292., 2011.11.10., 4. o. [4] A COMEXT az EUROSTAT által működtetett, külkereskedelmi statisztikákat tartalmazó adatbázis. [5] HL L 43., 2011.2.17., 9. o.