A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia

(2020/C 79/03)

Előadó : Władysław ORTYL (PL/ECR), Lengyel-Kárpátalja (Podkarpackie) vajdaság elnöke

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A makroregionális stratégiák szerepe az európai uniós kohézió megvalósításában

1. emlékeztet arra, hogy a Szerződések ( 1 ) rendelkezései előírják az Európai Unió számára olyan intézkedések kidolgozását és végrehajtását, amelyek erősítik az EU gazdasági, társadalmi és területi kohézióját;

2. úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák elősegítik azoknak a konkrét területeket érintő közös kihívásoknak a kezelését, melyek egy tágabb, határokon átnyúló földrajzi környezetben jelennek meg. A határokon átnyúló területekben rejlő lehetőségek közös kiaknázása révén ezek a stratégiák jelentősen hozzájárulnak az országok és régiók közötti területi kohézió megvalósításához ( 2 ) . Megjegyzi, hogy a makroregionális stratégiák kidolgozásának folyamata jól szemlélteti az EU természetes fejlődését, mivel újabb lépést jelent az országok, régiók és helyi közösségek közötti határokon átnyúló együttműködés elmélyítése felé;

3. hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák a többszintű kormányzás eszközei, mivel a kiválasztott célkitűzések mentén integrálják az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintet képviselő szervezetek tevékenységeit. Emellett erősítik a különböző kormányzati szinteken kijelölt és végrehajtott különféle szakpolitikák és programok komplementaritását. A közösen meghatározott lehetőségek ilyen módon történő összekapcsolása és a fejlődés akadályainak felszámolását célzó intézkedések összehangolása jelentős hozzáadott értéket képvisel európai szinten;

4. megállapítja, hogy a regionális és helyi szintű fejlesztések fellendítése révén a makroregionális stratégiák fontos szerepet játszanak az uniós térségek integrációja elmélyítésének folyamatában. Ezt segíti, hogy lehetőség nyílik a tapasztalatcserére, valamint azoknak a gyakorlatoknak az átadására, amelyek a stratégia által lefedett országokban és régiókban beváltak. Így természetes módon létrejönnek a feltételei annak, hogy kialakuljon az európai szolidaritás és a teljes makrorégió fejlődése iránti felelősség érzete. Ez lehetővé teszi, hogy ne a részelemeket, hanem inkább az egész makrorégió tágabb kontextusát nézzük. A makroregionális stratégiák katalizátorként is hatnak a helyi és regionális közösségek kezdeményezéseire, lehetővé téve, hogy az európai eszmék közelebb kerüljenek a polgárokhoz;

5. emlékeztet a regionális és helyi önkormányzatok kulcsfontosságú szerepére a demokrácia, a decentralizáció és a helyi és regionális önkormányzás előmozdításában, és felhívja a figyelmet aktív részvételükre a már létező makroregionális stratégiákban, illetve újak létrehozásában. A stratégiák a területi együttműködés alulról felfelé építkező eszközévé válnak, és a regionális és helyi szereplők, valamint a civil társadalom szerepvállalásán alapulnak. A makroregionális stratégiák célkitűzéseinek elérésére irányuló közös fellépéseknek köszönhetően együttműködési platform jön létre, amely előmozdítja az európai értékrendszert, megerősíti a demokrácia alapelveit és megemeli a regionális fejlesztés irányításának normáit, gondolva itt a többszintű kormányzási modell kidolgozására is;

A Kárpátok mint specifikus európai makrorégió

6. hangsúlyozza, hogy a Kárpátok – 190 ezer km 2 -es alapterületével – az Alpok után a második legnagyobb hegységnek számít az európai kontinensen, és mintegy 68 millió ember otthonát jelenti. A Kárpátok homogén hegyvonulatot képez, amelyet – tekintettel földrajzi helyzetére – specifikus kihívások és fejlődési lehetőségek jellemeznek;

7. felhívja a figyelmet a Kárpátok egyedülálló erőforrásaira, például természeti kincseire, kulturális sokszínűségének páratlan örökségére, emberi erőforrásaira és a hegyvidéki közösségek közös identitására. Mindez nagyszerű lehetőséget kínál arra, hogy együttműködjünk a térség dinamikusabb, fenntarthatóbb és kiegyensúlyozottabb társadalmi-gazdasági fejlődése érdekében;

8. hangsúlyozza, hogy a Kárpátok európai szinten is egyedülálló, rendkívül fontos terület, tekintettel arra a komoly értékre, melyet mind biológiai sokfélesége, mind pedig természeti környezetének védelme szempontjából képvisel. Az európai örökség egyik forrásáról beszélünk, amelyet meg kell őrizni a következő nemzedékek számára. Ez pedig azzal a kötelezettséggel jár, hogy megtaláljuk, miként lehet felelős módon, ennek az örökségnek a megőrzését és védelmét is biztosítva fejleszteni a gazdaságot. Ezért mindenképpen össze kell hangolni valamennyi kormányzati szint szereplőinek az erre a területre irányuló intézkedéseit, figyelembe véve a környezetvédelmi kérdések határokon átnyúló jellegét;

9. felhívja a figyelmet a kárpáti régiókban élő közösségek több évszázados szomszédsága, valamint a hegyvidéki régiók gazdag kultúrája jelentette lehetőségekre, melyek a keleti és nyugati hatások kereszteződéséből, a közös történelmi tapasztalatokból és a legeltető gazdaság hagyományaiból adódnak. A közös kulturális örökség megőrzésére és népszerűsítésére irányuló aktuális kezdeményezések ( 3 ) azt mutatják, hogy komoly esélyek vannak a helyi közösségek integrációjára. A Kárpátok régióban igen fontos az etnikai kisebbségek jogainak tiszteletben tartása és kulturális örökségük megőrzése;

10. felhívja a figyelmet arra, hogy a Kárpátok makrorégió jelentős része a legszegényebb tagállami régiók közé tartozik, és többségükben az egy főre jutó GDP nem haladja meg az uniós átlag 50 %-át. Fejlődési lehetőségeik korlátozottak, mivel messze vannak az európai fejlesztési központoktól, kommunikációtechnológiai összeköttetéseik a hegyvidéki fekvés miatt gyengén fejlettek, és határok formájában a történelem is akadályokat épített. További tényezőként említendő az elégtelen infrastruktúra, amelynek hátterében az áll, hogy hosszú évekig elmaradtak a beruházások, átalakultak a nemzetgazdaságok és nem aknázták ki a fejlődési potenciált;

11. úgy véli, hogy fel kell hívni a figyelmet a Kárpátok hegyvidéki régióinak különleges szükségleteire, és ki kell aknázni az ebben a makrorégióban rejlő egyedi lehetőségeket. A kárpáti államok és régiók partneri együttműködése révén könnyebben hozzá lehet igazítani az intézkedéseket azokhoz a különleges fejlődési feltételekhez és fejlesztési igényekhez, amelyek a társadalmi, történelmi, infrastrukturális és geopolitikai körülményekből adódnak;

12. úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság egy stratégiai dokumentum középpontjába helyezné a Kárpátok kérdését, ezzel felhívná a figyelmet a térség gondjaira, és a legfontosabb, horizontális problémákra és kihívásokra összpontosító intézkedések révén lehetővé tenné az egész régió egyedülálló, de jelenleg szunnyadó potenciáljának kiaknázását;

13. hangsúlyozza, hogy a Kárpátok rendkívül fontos geopolitikai területnek számít, ahol Nyugat- és Kelet-Európa mind politikai, mind gazdasági szempontú stratégiai érdekei találkoznak. Az EU 2004. évi bővítése után tovább nőtt a térség jelentősége, mivel ez a régió képezi az egész EU keleti határát;

14. felhívja a figyelmet, hogy a Kárpátok makrorégióhoz nemcsak uniós tagállamok tartoznak, hanem Moldávia, Szerbia és Ukrajna is, aminek köszönhetően nemcsak az uniós tagállamok közötti integrációt lehet elmélyíteni, de a szomszédos országokra is hatást lehet gyakorolni, ha bekapcsoljuk őket a megerősített együttműködésbe;

A Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia céljai

15. utal arra a számos kezdeményezésre, amelyeket különböző szinteken sokféle szereplő indított egy, a Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia (Kárpátok stratégia) ( 4 ) létrehozása érdekében, és amelyek eredményeképpen több, az elképzelést támogató nyilatkozat ( 5 ) született. Fontos kiemelni, hogy ilyen nyilatkozatokat kormányzati és nemzeti parlamenti szinten, de regionális és városi önkormányzati szinten, sőt a helyi közösségek szintjén is elfogadtak;

16. örömmel látja, hogy az összes dokumentumot a jövőbeli stratégiában érdekelt felek közötti párbeszédre támaszkodva fogadták el, figyelembe véve a transznacionális, régióközi és helyi jellegzetességeket is. Ez egyértelművé teszi, hogy a meghozott intézkedések kiegészítik egymást, ami a jövőben a Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia sikerének kulcsa lehet;

17. üdvözli a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlődéséről szóló, 2003. évi keretegyezmény végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Ez az ún. Kárpátok Egyezmény egy, a nemzetközi jogban meghatározott elvek alapján kidolgozott, többoldalú nemzetközi megállapodás a Kárpátok régió szolgálatában. A szerződő felek vállalták, hogy együttműködnek és átfogó szakpolitikai intézkedéseket hajtanak végre a Kárpátok régió védelme és fenntartható fejlődése érdekében. Ehhez az ágazati politikáikban figyelembe kell venniük az egyezmény rendelkezéseit (például a területrendezésre, a mezőgazdaságra, az erdőgazdálkodásra, a közlekedésre és a turizmusra vonatkozóan), jobban össze kell hangolniuk ezeket a politikákat és integrált megközelítést kell alkalmazniuk a Föld erőforrásaival való gazdálkodásban;

18. megállapítja, hogy a Kárpátok Egyezmény egy ágazatokon átívelő mechanizmus a Kárpátok térségének irányítására, amely lehetővé teszi az ágazatközi integrációt és a különböző szintek (nemzeti, regionális, NGO stb.) érdekelt feleinek széles körű részvételét. A többszintű együttműködéshez kidolgozott normák – melyek eredményeképpen öt tematikus jegyzőkönyv készült a Kárpátok Egyezményhez ( 6 ) – a későbbi együttműködés ( 7 ) fontos elemei lehetnek;

19. méltányolja a Kárpátok eurorégió tapasztalatait és teljesítményét. Ez a kárpáti államok kormányai által támogatott társadalmi-politikai kezdeményezésként 1993-ban létrejött eurorégió a legrégebbi olyan szervezet, amely a térség társadalmi-gazdasági fejlődésének támogatásával foglalkozik. A több, mint 26 év tapasztalatainak köszönhetően egy ágazatokon átívelő, nemzetközi, szakosodott együttműködési struktúra alakult ki, amelyben ezernél is több szereplő vesz részt;

20. emlékeztet arra, hogy 2016 februárjában a Régiók Európai Bizottsága létrehozta a „Kárpátok” régióközi csoportot, amelyben a Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia kidolgozásában érdekelt országok regionális és helyi önkormányzati képviselői dolgoznak együtt;

21. felhívja a figyelmet a „Makroregionális stratégiák a Duna régió példáját követve: keretrendszer a transznacionális klaszterek ösztönzésére” című véleményére ( 8 ) , amelyben síkraszáll egy, a Kárpátokra vonatkozó stratégia kidolgozása mellett, és kifejezi abbéli meggyőződését, hogy ez a stratégia kitűnően kiegészítené az eddigi kezdeményezéseket, amilyen például a Kárpátok Egyezmény vagy a Kárpátok eurorégió, és azt is lehetővé tenné, hogy minden szinten kiaknázzuk a kormányzati együttműködésben rejlő lehetőségeket;

22. megállapítja, hogy a Kárpátokra vonatkozó stratégia legfontosabb célja az lenne, hogy megőrizzük a Kárpátok makrorégió jelentős természeti értékét, és hogy az egyedülálló környezeti és kulturális örökségre, a régióban rejlő fenntartható fejlődési potenciálra és a létrehozandó versenyelőnyökre támaszkodva megerősítsük a Kárpátok makrorégió versenyképességét és vonzerejét. Fontos továbbá, hogy javítsuk a Kárpátok régióban élők életszínvonalát és életminőségét, ugyanakkor megőrizzük a Kárpátok egyedülálló ökológiai értékeit;

23. sürgősen megoldandó kérdésnek tartja a Kárpátok régió népességének csökkenését és elöregedését. Éppen ezért a Kárpátokra vonatkozó makroregionális stratégia keretében folytatandó együttműködés egyik fontos pontjának kell tekinteni az alapvető szociális szolgáltatások – mindenekelőtt az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréssel, valamint a társadalmi befogadással kapcsolatos szolgáltatások – fejlesztését ebben az övezetben;

24. úgy véli, hogy a stratégiában javasolt intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy megerősödjön a fenntartható gazdasági együttműködés a makrorégió stratégiai ágazataiban (tiszta ipar, fenntartható turizmus, agrár-élelmiszeripari ágazat), ami kárpáti klaszterek és makroregionális innovációs ökoszisztémák kiépítésével érhető el. A javasolt intézkedésekkel a kárpáti országok és régiók helyi erőforrásainak – például tanúsítványok vagy egy közös kárpáti termékmegjelölés bevezetése révén történő – hatékony kiaknázására és közös lehetőségeinek kihasználására kell összpontosítanunk, és határozottabban ösztönöznünk kell a társadalmi és gazdasági szempontból hátrányos helyzetű területek fejlődését, hogy az egész makrorégió versenyképességét erősíthessük;

25. hangsúlyozza, hogy a Kárpátok környezeti értékei a makrorégió fejlesztésének szerves részét képezik. Úgy járulhatunk hozzá a környezet minőségének javításához a régióban, hogy javítjuk a makroregionális együttműködést – amelynek célja a környezet védelme és megőrzése, a természeti kockázatok kezelése, az éghajlatváltozás mérséklése és a következményeihez való alkalmazkodás, illetve ennek összekapcsolása a szaporítóanyag-gazdálkodással a fenntartható erdőgazdálkodás révén – és olyan oktatási tevékenységeket végzünk, amelyek növelik a környezettudatosságot. Ha az intézkedéseket a Kárpátok egész térségében összehangoljuk, érvényesülni tud a méretgazdaságosság;

26. úgy véli, hogy az egész kárpáti hegyvidéknek aktív szerepet kell játszania és jelentős hozzájárulással kell megjelennie az Európai Unió éghajlat-politikájában, azt a közös célt követve, hogy gondoskodjunk a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségek teljesítéséről. Ennek kapcsán az RB kiemeli, hogy mindenképpen meg kell őrizni a Kárpátok erdeit, mivel ezek rendkívül fontos szerepet játszanak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében, és nagy jelentőséggel bírnak a vízmegtartás, a talajvédelem és a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából is;

27. úgy véli, hogy a régió versenyképességének és innovációs képességének növelésére irányuló kezdeményezések együtt kell hogy járjanak a terület elérhetőségének javításával. Fenntartható közlekedés, valamint digitális és szociális infrastruktúra nélkül más területeken sem lehet intézkedéseket végrehajtani. Az erre a területre irányuló közös fellépések elősegítik a Kárpátok mint térség megnyitását, valamint belső koherenciájának – például határon átnyúló összeköttetéseinek – a megerősítését;

28. felhívja a figyelmet, hogy a területrendezés és a régión belüli együttműködés a Kárpátok komplex fejlesztésének fontos elemét jelenti. Az együttműködés minősége, ezáltal pedig a makrorégió fejlődési kilátásai attól függnek, hogy milyen munkát végeznek az intézmények, többek között a helyi önkormányzatok. A stratégiában konkrétan figyelembe kell venni a Kárpátok sajátos településszerkezetét (sok apró, völgyfekvésű helyiség), valamint a magasabban fekvő területeken élő, legeltető gazdasággal foglalkozó hagyományos közösségeket is, amelyeket meggyengített az utóbbi évtizedekben végbement társadalmi-gazdasági átalakulás. Fontos, hogy fejlesszük a funkcionális kapcsolatokat a Kárpátok hegyvidéki régiói és a környező területek között, és megerősítsük a városi központokat;

29. utalva egyik korábbi véleményére ( 9 ) úgy véli, hogy a Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia lehetővé teszi a már létező Duna stratégia keretében hozott intézkedések kiegészítését, mivel figyelembe veszi a Kárpátok mint hegyvidéki terület sajátosságait. Felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós makroregionális stratégiák közül jelenleg a Duna régióra vonatkozó stratégia (EUSDR, elindítás éve: 2010) fogja át a legnagyobb területet, amelynek egyes részeit az Alpok régióra vonatkozó stratégia (EUSALP, elindítás éve: 2016), illetve az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégia (EUSAIR, elindítás éve: 2014) is lefedi, ami nem jár kedvezőtlen hatásokkal. Meggyőződése, hogy a Kárpátokra vonatkozó stratégiánál is hasonló lesz a helyzet;

30. véleményeiben ( 10 ) már több ízben kifejtette, de itt is megismétli és megerősíti, hogy üdvözli a Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia kidolgozásának kezdeményezését, és úgy véli, hogy egy kiforrott kezdeményezésről van szó, amely mögé valamennyi – európai, nemzeti, regionális és helyi – kormányzati szint felsorakozott;

31. felhívja a figyelmet arra, hogy a Tanács új politikai lendületet kért a makroregionális stratégiák számára, és kifejezte, hogy készen áll az új stratégiák kialakítását célzó kezdeményezések vizsgálatára ( 11 )

32. kéri, hogy az Európai Bizottság támogassa a Kárpátok régióra vonatkozó makroregionális stratégia kidolgozását célzó kezdeményezéseket. Ez lehetne a következő makroregionális stratégia, egyben a második olyan stratégia, amely egy európai hegyvidéki régióra vonatkozik;

33. úgy véli, hogy a makroregionális stratégia mint eszköz lehetővé teszi az európai területi együttműködéshez tartozó célkitűzések keretében rendelkezésre álló pénzügyi források hatékonyabb felhasználását azáltal, hogy életképes rendszert épít ki a kárpáti államok régióit támogató intézkedések finanszírozására és végrehajtására. Ez javítani fogja az európai forrásokhoz való hozzáférésüket is ( 12 )

34. méltatva a Kárpátok Egyezmény előremutató hozzájárulását, céljainak jelentőségét, illetve összhangját az uniós prioritásokkal, arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az EU mint szerződő fél csatlakozását ehhez az egyezményhez. Emlékeztet arra, hogy az Unió már szerződő fele az Alpesi Egyezménynek.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 4-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Lásd többek között az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) XVIII. címét.

(2) Hasonlóan más eszközökhöz, amilyen például az európai területi társulás (ETT), az Interreg programok és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz programjai.

(3) Példaként szolgálhatnak az európai területi együttműködés keretében – többek között a helyi önkormányzatok és NGO-k által – megvalósított aktuális projektek.

(4) A Kárpátok stratégia kérdéskörét tárgyalják a „Kárpátok Európája” elnevezésű, 2011 óta megrendezésre kerülő nemzetközi konferenciák. A krynicai gazdasági fórumon különböző parlamenteket, kormányzatokat és régiókat képviselő nemzetközi partnerek részvételével tartanak pódiumvitákat a Kárpátok stratégiáról. Példák önkormányzati kezdeményezésekre: Nemzetközi Együttműködési Fórum a Kárpátokért, a Kárpátok jószomszédsági napja, valamint számos konferencia és találkozó.

(5) 2018 szeptemberében Magyarország, Szlovákia, Ukrajna és Lengyelország kormányának képviselői aláírták a Kárpátokról szóló nyilatkozatot (Declaration of Intent to Create the EU Macro-Regional Strategy for the Carpathian Region).

(6) A biológiai sokféleségnek és a tájak sokszínűségének megőrzéséről és fenntartható használatukról szóló jegyzőkönyv – 2008, Bukarest; A fenntartható turizmusról szóló jegyzőkönyv – 2011, Pozsony; A fenntartható erdőgazdálkodásról szóló jegyzőkönyv – 2011, Pozsony; A fenntartható közlekedésről szóló jegyzőkönyv – 2015, Mikulov; A fenntartható mezőgazdaságról és vidékfejlesztésről szóló jegyzőkönyv – 2017, Lillafüred.

(7) A hét kárpáti ország (Csehország, Magyarország, Lengyelország, Románia, Szerbia, Szlovákia és Ukrajna) által aláírt Kárpátok Egyezmény keretében megvalósuló együttműködés az európai integrációs folyamat fontos eleme, mivel öt uniós tagállam mellett két, az Unióval közvetlenül szomszédos országra: a Szerb Köztársaságra és Ukrajnára is kiterjed.

(8) 6422/2018 jelű RB-vélemény: „Makroregionális stratégiák a Duna régió példáját követve: keretrendszer a transznacionális klaszterek ösztönzésére”, előadó: Dainis Turlais (LV/ALDE).

(9) 6422/2018 jelű RB-vélemény.

(10) Néhány példa: „Makroregionális stratégiák a Duna régió példáját követve: keretrendszer a transznacionális klaszterek ösztönzésére”, CdR 6422/2018; „A makroregionális stratégiák végrehajtása”, CdR 2554/2017; „A kohéziós politika jövője 2020 után” (HL C 306., 2017.9.15.).

(11) COM(2019) 21 final – 5927/19 + ADD 1.

(12) Figyelembe véve az Európai Tanács következtetéseit, valamint a Régiók Európai Bizottsága véleményeit, köztük a kohéziós politika jövőjéről szóló véleményt (HL C 306., 2017.9.15.), amelyben azt kéri, hogy az európai strukturális és beruházási alapok a helyi alapú megközelítésből induljanak ki, és rámutat, hogy az uniós politikák és intézkedések középpontjába azoknak a konkrét területeknek a problémáit kell állítani, amelyeknek strukturális és társadalmi-gazdasági helyzete – az EUMSZ értelmében – indokolja a specifikus intézkedéseket.