[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.11.2005

COM(2005) 573 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

BULGÁRIA ÉS ROMÁNIA CSATLAKOZÁSÁNAK HATÁSA A BIZOTTSÁG HUMÁN ERŐFORRÁSÁRA

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

BULGÁRIA ÉS ROMÁNIA CSATLAKOZÁSÁNAK HATÁSA A BIZOTTSÁG HUMÁN ERŐFORRÁSÁRA

BEVEZETÉS

Az Európai Parlament 2005. április 13-án hozzájárulását adta Bulgária és Románia csatlakozásához. Ennek alapján az EU tagállamai és Románia, illetve Bulgária 2005. április 25-én Luxemburgban aláírták a csatlakozási szerződést. Feltéve, hogy a csatlakozási szerződések ratifikálása megtörténik, valamint hogy az országok időben megfelelnek azon feltételeknek, amelyek az aquis teljeskörű, a csatlakozás első napjától való végrehajtásához szükségesek, Bulgária és Románia a tervek szeint 2007 januárjában válnak az EU tagjaivá.

A Bizottság október 25-én elfogadott egy közleményt (Átfogó monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészüléséről), amely a „Bizottság által 2006 áprilisában/májusában a Tanácsnak és a Parlamentnek előterjeszteni tervezett monitoring jelentésre” hivatkozik, és kifejti, hogy „a Bizottság jelenleg azt javasolja a Tanácsnak, hogy halassza el Bulgária vagy Románia csatlakozását 2008. január 1-ig, amennyiben komolyan fennáll annak a veszélye, hogy ezen országok bármelyike néhány fontos területen nyilvánvalóan felkészületlen a tagság követelményeinek 2007 januárjára történő betartására. A Bizottság azt várja Bulgáriától és Romániától, hogy addigra hozza meg az összes szükséges kiigazító intézkedést, úgy, hogy elkerülhető legyen ezen ajánlás kiadása”.

E közlemény célja, hogy a szervezeti egységek szükségletének – e két új tagállam csatlakozásának a Bizottság tevékenységeire gyakorolt hatása alapján történő – értékelése révén megalapozza a Bizottság pótlólagos humánerőforrás-igényét. Az általános irányokat és a bővítés humán erőforrásra való hatását szakpolitikai területi és munkaköri csoportonként vázolja fel. Központi szerepet fog játszani a jövőbeli költségvetési javaslatokban és a felvételi stratégia megtervezésében. E közlemény nem terjed ki az új tagállamok állampolgárainak felvételét illető célkitűzésekre, ami egy kellő időben kezelendő másik kérdéshez tartozik.

Ezen értékelés kiterjeszti Bulgáriára és Romániára (EU-2) azon 2002-ben előterjesztett közleményt, amely a 2004 májusában az Unióhoz csatlakozó tíz új tagállamra vonatkozott (EU-10). Az EU-2 bővítés természetében és ütemezésében nagyon hasonlít a legutóbbi bővítéshez. Tekintettel a nyilvánvaló hasonlóságokra, ezen elemzés a 2002-ben is alkalmazott módszertan felhasználásával készült, ugyanakkor figyelembe veszi a ténylegesen 2004-ben megtörtént EU-10 csatlakozásból tanultakat. Ennélfogva e közlemény megerősíti és aktualizálja a humánerőforrás-szükségletre vonatkozó 2002-es középtávú becsléseket, ahogy azt az Európai Parlament 2006-os éves politikai stratégiáról szóló állásfoglalása előírja.

1. A KÖZLEMÉNY CÉLJA ÉS KERETE

A tapasztalat azt mutatja, hogy az új személyzet felvétele és annak a Bizottság szervezeti egységeibe történő zökkenőmentes beillesztése sokkal könnyebben zajlik, amennyiben az megfelelő időben előkészítésre kerül. E szilárd keret a csatlakozást követő időszakban szükséges személyzet beazonosításával és tervezésével biztosítható. Az EU-10-re[1] vonatkozó előző közlemény kiemelte e tevékenység központi szerepét, illetve hasznosságát mind a költségvetési hatóság, mind a Bizottság számára.

Az új Bizottság a 2006-os előzetes költségvetési tervezet[2] előterjesztésekor kifejezetten megerősítette a 2002-ben készített elemzés érvényességét, továbbá azon középtávú szükségletet, hogy 2008-ig mintegy 3900[3] új alkalmazottra van szükség a tíz új tagállam csatlakozásából adódó feladatok elvégzéséhez. A 2002-es közlemény megállapításai az EU-10-re nézve ma is érvényben maradnak[4].

A költségvetési hatóság az elmúlt három év során – 2003-tól 2005-ig – 1980 új alkalmazottat biztosított a Bizottság számára a csatlakozáshoz kapcsolódó feladatokhoz (1480 új tisztviselőt és 500 külső alkalmazottat). Habár e kezdeti létszámbővítés jelentős, nem elégséges a kibővített EU zökkenőmentes működésének biztosításához, továbbá valamennyi bizottsági szakpolitika, közösségi szabály és program teljes mértékű végrehajtásához. Az összes folyamatban lévő tevékenység, különösen a kohézióhoz és az egységes piachoz kapcsolódó kulcsfontosságú közös szakpolitikák folytonosságának megőrzéséhez a Bizottságnak szüksége lesz az – intézményi felelősségeinek tervezett időszakban való teljesítéséhez nélkülözhetetlen – 3900 teljes munkaidős egyenérték fennmaradó részére.

2. A KIHÍVÁS ÁLTAL ÉRINTETT TERÜLETEK

2.1. Milyen elvárásokkal áll szemben a Bizottság a kibővített Unióban?

A Bizottság az Európai Unió végrehajtó szerveként felelős a Parlament és a Tanács által jóváhagyott EU-költségvetés, szakpolitikák és programok igazgatásáért és végrehajtásáért. A Bizottságnak a bővítést követően irányítania kell az új tagállamok támogatására irányuló programokat, elsősorban a közös agrárpolitika, a strukturális intézkedések és a belső politikák keretében.

A Bizottságnak a szerződések őreként biztosítania kell, hogy valamennyi tagállam megfelelően alkalmazza a közösségi jogszabályokat. Annak ellenére, hogy a tagjelölt országok jelentős erőfeszítéseket tettek tagállamkénti jövőbeli felelősségük vállalását illetően, igazgatási és igazságügyi rendszereik és képességeik megszilárdítása bizonyos esetekben néhány évig is eltarthat.

A kibővített Unióban az egységes piac megfelelő működése, a közbiztonság és közegészség, a környezetvédelem, az EU külső határainak felügyelete és a közösségi források gondos kezelése mind azt igényli, hogy a Bizottság pótlólagos humán erőforráshoz jusson annak érdekében, hogy:

- tevékenyen irányíthassa az EU szakpolitikáit és figyelemmel kísérhesse azok új tagállamokban való végrehajtását;

- segíthesse az új tagállamokat a közösségi jogszabályok helyes alkalmazásában és szükség esetén jogsértési eljárást indíthasson;

- az új tagállamok pénzügyi támogatását célzó közösségi programokra tehessen javaslatot, majd pedig végrehajthassa azokat;

- felügyelhesse, hogy a programozást és a kiadásokat helyesen hajtották-e végre;

- 2 új nyelven közölhesse, illetve tehesse közzé a közösségi dokumentumokat.

2.2. A feladatok számokban

A következő bővítés kihívásai által érintett területeket az alábbi mutatókkal lehet felmérni:

- 2 új tagállammal az EU tagállamainak száma 25-ről 27-re emelkedik (8 %-os növekedés).

- 2 új hivatalos nyelvvel a nyelvek száma 20-ról 22-re emelkedik (10 %-os növekedés[5]).

- 30 millió új polgárral 2007-ben az EU össznépessége 452 millióról 482 millióra emelkedik (6,6 %-os növekedés).

- A két új tagállam egy főre eső, vásárlóerő-paritáson mért GDP-je az EU-25 átlagának mindössze 30 %-át éri el, ezzel ők az eddigi legszegényebb új belépők.

E bővítés bizottsági tevékenységekre gyakorolt hatását az előző csatlakozás kontextusában kell vizsgálni, mivel 12 új tagállam meglehetősen rövid időn belüli csatlakozása nyilvánvalóan új kihívásokkal jár a közösségi intézményekre nézve, amelyeknek ezentúl 80 %-kal több tagállamot és kétszer annyi nyelvet kell kezelniük.

3. FELTÉTELEZÉSEK, MÓDSZERTAN ÉS STRATÉGIA

3.1. Feltételezések

A bővítés hatásának elemzési forgatókönyve a következő feltételezéseken alapul:

1. Feltéve, hogy a csatlakozási szerződések ratifikálása megtörténik, valamint hogy az országok időben megfelelnek azon feltételeknek, amelyek az aquis teljeskörű, a csatlakozás első napjától való végrehajtásához szükségesek, 2007 január 1-jén két új ország csatlakozik az Európai Unióhoz. Amennyiben e feltételek nem teljesülnek, az e közleményben ismertetett ütemtervet megfelelően módosítani fogják. A becsült humánerőforrás-szükségletek azonban a csatlakozás végső dátumától függetlenül érvényesek.

2. A tevékenységeket rendes üzemmenet elérésekor értékelik, vagyis azt követően, hogy a bővítéshez kapcsolódó összes tevékenységet és feladatot bevezették vagy fokozatosan megszüntették, különösen figyelembe véve azon szükségletet, hogy a teljes lezárásig biztosítani kell az előcsatlakozási programok igazgatási és ellenőrzési tevékenységeivel foglalkozó személyzet helyén maradását. A humánerőforrás-szükségletek időbeni alakulása szervezeti egységenként eltérő, ami az éves elosztásban fog visszatükröződni[6].

3. A humán erőforrás tevékenységi területek szerinti szintjének meghatározásához kiindulási alapul a 2006-os állapot szolgál, azon feltételezés mellet, hogy ez a bővítés nem módosítja a szakpolitikákat, programokat és végrehajtási rendszereket. A Bizottság által jóváhagyott vagy javasolt jövőbeni módosításokat azonban már figyelembe vették (pl. végrehajtó hivatal[7]).

4. A humán erőforrás összes típusát (létszámterv szerinti álláshelyek és külső alkalmazottak), valamint az összes finanszírozási forrást (operatív programok vagy igazgatási költségvetés) egyformán tekintik. A személyzeti szükségletet teljes munkaidős egyenértékben mérik (a továbbiakban: „FTE”). Alapfeltételezés, hogy e bővítés nem fogja lényegesen megváltoztatni a különböző bizottsági humánerőforrás-típusok közötti arányt. A humán erőforrás típusonkénti és finanszírozási forráskénti bontása összesített szinten történt, és minden egyes egyedi költségvetési eljárásban részletezésre kerül.

5. Az értékelést nettó alapon hajtották végre, figyelembe véve – az időszak előcsatlakozási tevékenységeinek (előcsatlakozási programok, tárgyalások, csatlakozó országokkal való kapcsolatok) tervezett lezárása fényében – az átcsoportosítási lehetőségeket.

6. A teljes becslés a 2006-os előzetes költségvetési tervezetben a középtávú szükséglet előlegeként már szereplő 100 külső munkatársat foglalja magában. Az előkészületeket 2006-ban meg kell kezdeni ahhoz, hogy készen álljunk a bővítésre. A Bizottság előzetes költségvetési tervezetében a bővítést előkészítő legfőbb tevékenységeinek – főként a nyelvi ágazatban való – elvégzéséhez az elsőbbséget élvező humánerőforrás-szükségletét 100 alkalmazottra becsülte . Ezen alkalmazottak nem adódnak hozzá a bővítést követő becsült szükségletekhez, hanem a teljes csomag részét képezik.

3.2. Módszertan

Mivel ezen értékelés az EU-10 országok csatlakozására vonatkozó 2002-es közleményt aktualizálja az EU-2 bővítés céljából, a következetesség érdekében ugyanazon módszertan alkalmazandó.

A humánerőforrás-szükségletek a tevékenységalapú költségvetés-tervezés szerinti nómenklatúrában meghatározott tevékenységek alapján kerültek értékelésre. Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a várható fejlemények módszeres és homogén áttekintése, minden szervezeti egységhez eljuttattak egy kérdőívet.

Azt követően elemezték a bővítés tevékenységekre való kihatását, és a tevékenységeket annak megfelelően osztályozták, hogy azok növekedtek, változatlanok maradtak vagy csökkentek. A következő lépésben értékelésre került a humánerőforrásra való hatás. A humánerőforrás-szükséglet változásait általában egy bizonyos tevékenység munkaigényét meghatározó fő tényezők változásainak függvényében becsülték fel.

Azon tevékenységek, szervezet vagy végrehajtási rendszer vonatkozásában, ahol 2002 óta nem történt – vagy nem történik – jelentős változás, és ahol az EU-2 bővítés hatása feltételezhetően arányos az EU-10 bővítésével, az EU-10-et illető korábbi közlemény eredményeit kivetítették az EU-2 bővítésre.

A különböző tevékenységek iránti igények közötti koherencia garantálásához a válaszokat átvizsgálták az adatok egyenlő kezelésére és összehasonlíthatóságára tekintettel, annak biztosítása érdekében, hogy:

- az adatok és azok indokolásai koherensek legyenek;

- hasonló tevékenységek esetében azonos módon kezeljék a különböző szervezeti egységek becsült szükségleteit;

- csak a bővítésből adódó többletterhelést vegyék figyelembe;

- megfelelően számításba vegyék az előcsatlakozási tevékenységekből származó átcsoportosítási lehetőségeket.

3.3. Átmeneti időszak az új állások esetében

Az értékelés számításba veszi a szervezeti egységek szükségleteit és az intézmény befogadóképességét az új munkatársakat illetően. A Bizottság ennélfogva azt javasolja, hogy az új állásokat hároméves időszak keretében vezessék be, figyelembe véve a tartaléklisták rendelkezésre állását és az érintett szolgálatok befogadóképességét. Azonban a Bizottság szervezeti egységeinek többsége úgy ítélte meg, hogy az EU-10 állások tekintetében túl hosszú a költségvetési és felvételi kötöttségek által megszabott ötéves időszak, és a kiválasztás, illetve felvétel mostanra normálisan működik.

Ez nem befolyásolja a két új tagállam tisztviselőinek felvételét illetően meghatározott átmeneti időszakot, ami Bizottság által javasoltak szerint öt év. A Bizottság ennélfogva kellő időben meg fogja határozni az új tagállamok állampolgárainak felvételét illető célkitűzéseket, ami azonban másik kérdés tárgyát képezi.

4. HUMÁNERŐFORRÁS-SZÜKSÉGLET

4.1. A vizsgálat eredménye

A bizottsági szervezeti egységek eredeti értékelésükben a pótlólagos személyzetet illető bruttó szükségletüket 1084 teljes munkaidős egyenértékben határozták meg, miközben az előcsatlakozási tevékenységek lezárása révén 237 teljes munkaidős egyenérték rendelkezésre állításával számoltak.

A vizsgálat során a becsléseket revideálták, amely alapján a tevékenységek növekedéséből adódó bruttó humánerőforrás-szükséglet több mint 984 teljes munkaidős egyenértéket tesz ki. E szükséglet 98 alkalmazott (közülük 23 fő szervezeti egységen belüli) átcsoportosításával és 886 új alkalmazott felvételével elégíthető ki. Az átcsoportosítás szükségessége abból adódik, hogy a Bizottság ésszerű költségek mellett kíván minőségi szolgáltatást nyújtani. Abból indulnak ki, hogy mintegy 145 – jelenleg az előcsatlakozási eszközök keretében dolgozó (és a korábbi BA költségvetési tételből finanszírozott) – külső személyzetet kell elbocsátani, mivel átcsoportosításuk nem lehetséges. Emiatt a nettó pótlólagos források 741 teljes munkaidős egyenértéket tesznek ki.

[pic]

A pótlólagos 741 teljes munkaidős egyenérték a jelenlegi helyzethez képest kb. 2,5 %-os növekedést jelent az intézmény által alkalmazott teljes humán erőforrás vonatkozásában, ami alacsonyabb a csatlakozó országoknak – a közlemény 2. szakaszában említett különböző mutatókkal mért – relatív súlyánál.

4.2. Humánerőforrás-típusok és finanszírozási forrás

Ahogy az alábbi 1. táblázat mutatja, a 741 pótlólagos alkalmazottat tájékoztató jelleggel a következőképpen lehet típus és finanszírozási forrás alapján felosztani:

- 750 állás az operatív létszámtervben (a pénzügyi terv jelenlegi 5. fejezete szerinti igazgatási költségvetés), beleértve mintegy 166 állást nyelvészek számára;

- 36 állás a kutatási létszámtervben (működési költségvetés);

- pótlólagos előirányzatok mintegy 100 fő külső személyzet esetében az igazgatási költségvetésben;

- a jelenleg a működési költségvetésből finanszírozott 145 fős külső személyzetnek megfelelő előirányzat csökkentése (az előcsatlakozási eszközök korábbi BA-tételei).

1. táblázat

Létszámterv szerinti álláshelyek | Külső személyzet (teljes munkaidős egyenérték) |

Igazgatási költségvetés | 750 | 100 | 850 |

Működési költségvetés | 36 | -145 | -109 |

786 | -45 | 741 |

E táblázat megerősíti, hogy a javasolt pénzügyi tervben lévő feltételezéssel összhangban mintegy 850, az igazgatási költségvetésből finanszírozott teljes munkaidős egyenértékre lesz szükség.

4.3. 850 új, az igazgatási költségvetésből finanszírozott alkalmazott fokozatos bevezetése

A Bizottság azt javasolja, hogy az új alkalmazottakat hároméves időszak keretében állítsák munkába. Így számításba lehetne venni a szervezeti egységek tényleges szükségleteit és az intézmény új munkatársakat illető befogadóképességét. A 2. táblázat ismerteti az előrelátható ütemezést, amennyiben a bővítésre 2007-ben kerül sor.

2. táblázat

Év | A pótlólagos állások aránya | Létszámterv szerinti álláshelyek (igazgatási költségvetés) | Külső alkalmazottak[8] | Az igazgatási költségvetésben tervezett összes alkalmazott |

2006 | 100 | 100 |

2007 | 33% | 250 | 350 |

2008 | 33% | 250 | 600 |

2009 | 33% | 250 | 850 |

A létszámterv szerinti álláshelyek iránti jövőbeli igények időbeni, illetve éves eloszlása bizonyos rugalmasságot követelhet meg. A Bizottság mindegyik éves politikai stratégiában és előzetes költségvetési tervezetben részletesen meg fogja adni éves szükségletét az új állások tekintetében, azzal az 1280 személlyel együtt, akiket 2007-2008-ban[9] még az EU-10 bővítés keretében kell felvenni. Ennél figyelembe fogják venni a versenyvizsgák ütemtervét is.

A létszámterv szerinti álláshelyek és a külső alkalmazottak közötti felosztást egyaránt pontosítani kell az éves költségvetési eljárásokban. Azonban míg a bővítést előkészítő 2006-ban felvett szerződéses személyzetet fokozatosan tisztviselőkkel váltják ki, a Bizottságnak a továbbiakban még normális működés esetén is szüksége lesz külső alkalmazottakra, főként a nyelvi szolgálatokban és az új tagállamokban lévő képviseleteken. Amennyiben a külső munkatársakat illető végleges szükséglet 100 fő alatt lenne, a Bizottság kérni fogja néhány külső alkalmazott állásának létszámterv szerinti álláshellyé történő átalakítását.

4.4. Az igazgatási kiadásokat illető költségvetési kihatások

Normális működés esetén az új alkalmazottak tervezett teljes költsége kb. 85 millió €-t[10] tesz ki (beleértve a kapcsolódó infrastrukturális költségeket) csak a Bizottság esetében[11]. Ezen összeg teljes mértékben összeegyeztethető a Bizottság által javasolt pénzügyi tervvel. A végleges pénzügyi tervet illető végső megállapodásnak figyelembe kellene vennie e meghatározott költségvetést, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felvegye a bővítéshez szükséges személyzetet, mindeközben ugyancsak számításba kell venni a többi intézmény hasonló szükségletét.

5. KIHATÁS A POLITIKÁKRA ÉS A TEVÉKENYSÉGEKRE

A saját humánerőforrás-szükségletének értékelése céljából a Bizottság által végrehajtott elemzés eredményei „szakpolitikai terület” (szervezeti egységek) és „munkaköri csoport” (egyének) alapján osztályozhatók.

5.1. Szakpolitika terület szerinti változások

[pic]

5 .1.1. Belső politikák

A jogszabályalkotás és a jogszabályok új tagállamokban történő végrehajtása az a két fő tényező, amelyek a belső politikák területén a személyzet növekedéséhez vezetnek. A közösségi vívmányok a csatlakozás napjától alkalmazandóak az új tagállamokban, és a teljes jogalkotási eljárást át kell dolgozni annak érdekében, hogy a politikai kezdeményezések és jogalkotási javaslatok területén a vívmányokat beillesszék a konzultációs eljárásba.

E területhez olyan változatos és összetett feladatok tartoznak, mint a belső piac, a környezetvédelem, a versenypolitika, az adóügy, illetve vámunió, és az egészség-, illetve fogyasztóvédelem. Ezen túlmenően az EU néhány új stratégiai célkitűzése is a belső politikákra összpontosít, ide tartozik a gazdasági növekedés általi jólétért létrehozott „lisszaboni stratégia”, továbbá a transzeurópai hálózatok és az Európai Unióban a szabadságot, a biztonságot és a jog érvényesülését megerősítő „hágai program”. A sajtóirodák új tagállamokban történő fokozatos létrehozása is ebbe a fejezetbe tartozik.

Ahhoz, hogy az új tagállamok e politikák és közösségi szabályok alkalmazásában teljes mértékben részt vegyenek, kb. 349 teljes munkaidős egyenérték kinevezése szükséges. Tekintettel a 27 tagállamban végrehajtandó politikák skálájára és a jelenlegi forrásokra, a humánerőforrás területén mindez viszonylag szerény növekedést jelent, és pontosan tükrözi a Bizottság jelenlegi tevékenységeinek fő pontját.

5.1.2. Nyelvi szolgálatok

A Bizottság bővítést követő időszakra vonatkozó fő prioritásai közé tartozik, hogy magas színvonalú nyelvi szolgálatot biztosítson. Az e tevékenységi területen (fordítás, tolmácsolás és kiadás) tapasztalt viszonylag jelentős növekedést (322 teljes munkaidős egyenérték) azonban abban a kontextusban kell vizsgálni, hogy nagyon hatékony keresletgazdálkodási és minőségbiztosítási rendszerek kerülnek bevezetésre. Ennek köszönhetően a forrásigényeket minimális szinten lehetett tartani, ugyanakkor biztosított a többnyelvűség és az EU legitimitásának, átláthatóságának és hatékonyságának elősegítése.

5.1.3. Támogató szolgáltatások és koordináció

Egy átfogó bővítési stratégia keretében meghatározó szerepet játszanak a támogató szolgáltatások illetve a koordináció, és a műveletek zökkenőmentes működése érdekében elegendő személyzettel kell ellátni őket. Az EU-n belüli döntéshozatal egyre összetettebbé válik, és több alkalmazottra van szükség az új biztosok kabinetjeiben, valamint a 27 tagállamból álló EU politikáinak koordinációjához. Különös figyelmet kell szentelni annak, hogy az európai jogot az összes új nyelven alkalmazni lehessen. A kibővített Európában az egyéb tevékenységek a felvételi eljárás felgyorsítására, és a csalás elleni és ellenőrzési képességek megerősítésére terjednek ki. E sokszínű feladatok ellátásához megfelelőnek tűnik a 144-re becsült teljes munkaidős egyenérték.

5.1.4. Strukturális intervenciók, beleértve a mezőgazdaságot és a halászatot

A strukturális és kohéziós politikák a növekedés és a versenyképesség elősegítése és az Unió gazdasági, szociális és területi kohéziójának erősítése révén a gazdasági konvergencia elérésére irányulnak. Ezek jelentős makrogazdasági hatással bíró, lényeges európai programok. A jelenlegi jogszabályok értelmében mindkét csatlakozásra váró ország jogosult a kevésbé fejlett régióknak (1. célkitűzés) járó támogatásra. Ez az a tevékenységi terület, ahol a bővítés várhatóan a legnagyobb előirányzat-növekedéssel fog járni. Mivel e programok irányítása decentralizált alapon történik (megosztott irányítás), aránylag kevesebb pótlólagos személyzetre lesz szükség. Mindazonáltal a felügyelet és az ellenőrzés működésének követelményeinek meg kell felelni.

A mezőgazdaság jelentős szerepet játszik a két EU-hoz csatlakozó ország gazdasági és politikai életében. A vidékfejlesztési előcsatlakozási eszköz (Sapard) keretébeni folyó jelenlegi tevékenységeket a központi mezőgazdasági politikába fogják integrálni. Azonban, akárcsak a többi előcsatlakozási eszköz (pl. PHARE és ISPA) esetében, itt is átmeneti időszakot fognak felállítani, mivel e programok végrehajtása a csatlakozást követően folytatódik, a lezárásukig tart. A Bizottságnak azt is felügyelnie kell, hogy az új tagállamok a csatlakozás után hogyan hajtják végre az acquis-t, mégpedig ugyanazon mechanizmusok segítségével, amelyeket a jelenlegi tagállamok esetében alkalmaz.

A becslések szerint a strukturális intervenciókhoz, a mezőgazdasághoz és a halászathoz szükséges pótlólagos humánerőforrás összesen 93 teljes munkaidős egyenértéket tesz ki, ami az érintett összegeket figyelembe véve viszonylag alacsony számadat, azonban teljesen megfelel a megvalósítási mechanizmusoknak.

5.1.5. Külpolitikák

A legfőbb változások a kereskedelmi és a kereskedelem védelmét célzó intézkedéseket érintik, beleértve a közös vámtarifa új tagállamokbeli bevezetését követő WTO-tárgyalásokat, és az európai szomszédsági politika – különösen a keleti szomszédos országok felé történő – megerősítésének szükségességét. A külkapcsolatokat illető teljes kihatás meglehetősen korlátozott lesz, a szükségleteket 17 teljes munkaidős egyenértékre becsülik.

5.1.6. Előcsatlakozás (beleértve a küldöttségeket és a PHARE-t [12])

A csatlakozó országokban lévő küldöttségek és a Romániához, illetve Bulgáriához kapcsolódó előcsatlakozási tevékenységek, mint például a tárgyalások és az előcsatlakozási eszközök felügyelete és irányítása, a csatlakozási szerződés vonatkozó rendelkezései értelmében fokozatosan megszűnnek. Ennek megfelelően a küldöttségek érintett alkalmazottait és a legtöbb bizottsági munkatársat a csatlakozási folyamat ütemezésének figyelembe vételével fokozatosan átcsoportosítják. Az előcsatlakozás során alkalmazott személyzet átcsoportosítása során továbbá számításba veszik azt a tényt, hogy az előcsatlakozási programokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve keretében a program irányítási ciklusának ütemezése szerint fejezik be. Összegezve, az alkalmazottak száma ezzel fokozatosan 220 teljes munkaidős egyenértékkel fog csökkenni (75 igazgatási költségvetésből finanszírozott teljes munkaidős egyenérték, és 145 PHARE-programból finanszírozott külső alkalmazott).

5.1.7. Kutatás

A legtöbb kutatási program már a csatlakozásra váró országok számára is nyitott, és a 6. keretprogram növelte a tagjelölt országok bővítés előtti részvételét. Ezen túlmenően korlátozott számú prioritásra összpontosított és egyszerűsítette az irányítási módszereket és eljárásokat. Míg a következő többéves keretprogram tovább fogja vinni a nagyobb hatékonyság és koncentráció felé mutató trendet, az EU-2 bővítés becsült humánerőforrás-szükséglete 36 teljes munkaidős egyenértékkel történő enyhe növekedést indokol, ami a 7. keretprogram igazgatási kiadásának felső határán belül kerül finanszírozásra.

5.2. Munkaköri csoport szerinti változások

[pic]

5.2.1. Nyelvészet

A nyelvészek száma minden egyéb munkaköri csoportnál nagyobb mértékben fog növekedni, annak érdekében, hogy a Bizottság politikájával közelebb kerülhessen a polgárokhoz, és az üléseken megkönnyíthesse az EU döntéshozatali eljárásait. A becslések szerint 328 teljes munkaidős egyenértékre van szükség, beleértve a külső és a támogató személyzetet.

5.2.2. Jogszabályalkotás, felügyelet és végrehajtás

A jogszabályalkotás is központi szerepet játszik a Bizottság munkájában, mely tevékenységi terület magában foglalja a tényleges „jogközösség” létrehozásához szükséges felügyeletet és végrehajtást. E tevékenységi terület messze a második legjelentősebb növekedést fogja átélni. A bővítésből adódó terhelés-növekedés a jogalkotási eljárás legtöbb szakaszában egyenesen arányos a tagállamok számával. Ez különösen a végrehajtási szakaszra igaz. Az érdekelt felek száma és sokfélesége is befolyásolja a jogszabályok szövegezését és a felügyeletet. A becslések szerint 279 pótlólagos teljes munkaidős egyenérték szükséges.

5.2.3. Politikai döntéshozatal és koordináció

A szakpolitikák kidolgozása a tagállamok és a résztvevő felek számának növekedésével egyre összetettebbé válik. A politikai döntéshozatalhoz kapcsolódó szükségletek növekedése az új tagok összes folyamatba történő bevonásának jelentőségét tükrözi. A becslések szerint 135 teljes munkaidős egyenérték szükséges.

5.2.4. Programirányítás

A programirányítás területén a humán erőforrás alacsony növekedése (59 teljes munkaidős egyenérték) első látásra meglepőnek tűnhet. Ennek okai akkor válnak nyilvánvalóvá, ha figyelembe vesszük, hogy a jelenlegi tagjelölt országok már számos EU-programban részt vehetnek, és hogy jelenleg komoly erőfeszítések folynak a programszervezéshez kötődő közigazgatási eljárások egyszerűsítésére. A programirányítási tevékenységek kibővülését illetően a becsült pótlólagos szükségleteket úgy fedezik, hogy a jelenleg az előcsatlakozási eszközök irányításához és ellenőrzéséhez – a tényleges lezárásig – szükséges forrásokat fokozatosan átcsoportosítják, ami a csatlakozást követően több mint 3 évet fog igénybe venni[13]. Mindazonáltal további szükséglet adódik a tervezési és koordinációs, valamint ellenőrzési funkciókból. Ezen szempontok figyelembe vételével kiegyensúlyozottabbá válik a kép.

5.2.5. Humán erőforrás és a költségvetés irányítása

A tevékenységek átfogó növekedése megfelelő növekedést igényel a működési költségvetés és a humán erőforrás irányítása vonatkozásában. E becsült szükségletek 49 teljes munkaidős egyenértéket tesznek ki.

6. KÖVETKEZTETÉSEK

A közelgő csatlakozásra tekintettel a Bizottság humánerőforrás-szükségletét a legutóbbi bővítésre vonatkozó 2002-es közleményéből származó tapasztalata és eredmények alapján értékelte. A Bizottság megerősíti az előző bővítéshez kapcsolódó humánerőforrás-szükségletét és a következő bővítésből adódó szükségleteit az igazgatási költségvetés keretében 850 pótlólagos teljes munkaidős egyenértékben, továbbá a kutatási költségvetés keretében 36 pótlólagos teljes munkaidős egyenértékben határozza meg. Ezen eredmény összhangban áll az előző bővítéssel és az e csatlakozás hatásainak méréséhez alkalmazott megfelelő mutatókkal. Azt is igazolja, hogy a Bizottság képes termelékenységnövelésre, anélkül, hogy ezzel veszélyeztetné képességét feladatainak megfelelő elvégzésére.

Az elemzés továbbá rávilágít arra, hogy az új személyzet operatív tevékenységekre irányul, ami azt mutatja, hogy a humánerőforrás-politikák összhangban állnak a politikai prioritásokkal. Az állások fokozatos bevezetésének ütemterve megfelel a 2007-2013 közötti időszakra szóló előzetes pénzügyi tervben az igazgatási kiadásokra előírt összegeknek, és a Bizottság új munkatársakat illető befogadóképességének.

A felvételi stratégia megfelelő előkészítése és a feladatok alapos tervezése érdekében döntő fontosságú, hogy a költségvetési hatóság támogassa e források biztosítását.

[1] COM(2002) 311, 2002.6.5.

[2] COM(2005) 300, 2005.6.15.

[3] Amelyből 3960 teljes munkaidős egyenértéket az igazgatási költségvetés és a 60 teljes munkaidős egyenérték csökkentését egyéb tételek fedezik.

[4] A költségvetési hatóság számára – kérésére – további magyarázatokat szolgáltattak a költségvetési eljárás során: lásd a „Humán erőforrás a bővítésért” című munkadokumentumot (2005. július 14.).

[5] Ezen összehasonlítás céljából az ír nyelv nem számít a jelenlegi 20 nyelvbe, mivel különleges rendelkezések, és 2007-től számított ötéves átmeneti időszak vonatkozik rá.

[6] Ez különösen a nyelvészeti szolgálatokra vonatkozik.

[7] E közlemény nem veszi figyelembe a végrehajtó hivatalokban dolgozó személyzetet. A Bizottság humán erőforrás-szükségleteire vonatkozó becslést viszont ennek megfelelően csökkentették a 2002-es elemzéshez képest azokon a területeken, ahol 2002 óta végrehajtó hivatalt hoztak létre.

[8] Ezen 100 külső alkalmazotti munka közül néhányat átalakíthatnak álláshellyé, ugyanakkor változatlanul hagyják a 850 teljes munkaidős egyenértéket.

[9] Feltéve, hogy a 2006-ra igényelt 700 új álláshelyet a tervezettek szerint biztosítják.

[10] 2004-es áron.

[11] Az előzetes pénzügyi tervhez készített számítás azt mutatja, hogy Bulgária és Románia csatlakozásához a pénzügyi tervbe mintegy 130 millió összeget kellene beilleszteni, feltéve, hogy a többi intézmény humánerőforrás-szükséglete arányos a legutóbbi bővítéshez.

[12] Kivéve az ISPÁ-t és a SAPARD-t, melyek személyzete ugyanazon szervezeti egységen belül kerül átcsoportosításra, mivel a mezőgazdasági és strukturális intézkedések humánerőforrás-szükségletei nettó alapon kerülnek ismertetésre.

[13] Figyelembe véve a korábbi BA-tételből származó, át nem csoportosítható forrásokat, az előcsatlakozási eszközök lezárása miatt a programirányítási személyzet csökkentése jelentősebb.