A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE „HIBÁK A VIDÉKFEJLESZTÉSI KIADÁSOKBAN: A HIBÁK OKAINAK ÉS KEZELÉSÉNEK ÁTTEKINTÉSE” /* COM/2015/051 final */





A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE „HIBÁK A VIDÉKFEJLESZTÉSI KIADÁSOKBAN: A HIBÁK OKAINAK ÉS KEZELÉSÉNEK ÁTTEKINTÉSE” Összefoglalás II. A Bizottság örömmel fogadja a hibák kiváltó okaira vonatkozó elemzésről szóló számvevőszéki jelentést, amely összefoglalja az elmúlt három év megbízhatósági nyilatkozatainak eredményeit, továbbá nagyrészt megerősíti azokat a főbb következtetéseket, amelyeket már a Bizottság is levont a 2013. júniusban az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett, a vidékfejlesztési politika végrehajtásában mutatkozó hibák mélyén rejlő okok és a kapcsolódó korrekciós intézkedések értékeléséről szóló munkadokumentumában[1]. A Számvevőszék a 2011–2013-as időszakban a vidékfejlesztés tekintetében 8,2 %-os átlagos hibaarányról számol be. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az EMVA hibaaránya kismértékben csökken (2011-ben 8,4 %, 2013-ban 7,9 %). Ez a hibaarány magasabb, mint a Számvevőszék éves jelentésének 4. fejezetében évente közzétett egyedi arányok. Ennek az az oka, hogy a jelenlegi elemzés a három év során megvalósult 532 ügylet közül (amely magában foglalja az egészségügyi, környezetvédelmi és halászati politikát is) csak 461-re terjed ki. Az e jelentésben nem tárgyalt 71 ügylet esetében alacsonyabb az átlagos hibaarány. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék szakpolitikai szinten (vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy) határozza meg a mintát és számítja ki évente a hibaarányt. A vidékfejlesztés teszi ki a szakpolitikai kiadások 90 %-át, és itt általában nagyobb a hibalehetőség, mint a szakpolitikai csoport egyéb területein. A vidékfejlesztési intézkedések egyes támogathatósági feltételeinek bonyolultsága lényeges szerepet játszott a magas hibaarány kialakulásában. III. A Bizottság 2012 óta úgy igyekszik kezelni a magas hibaarány problémáját, hogy nemzeti cselekvési tervet igényel a tagállamoktól, és figyelemmel kíséri azok végrehajtását. A tapasztalatok és a Számvevőszék ajánlásai alapján idővel javították ezeket a cselekvési terveket. Az intézkedések várható eredményei rövid távon nem minden esetben válnak nyilvánvalóvá, különösen a többéves kötelezettségvállalások keretében végrehajtott intézkedések esetében. A hibaarány csökkentésére irányuló – cselekvési tervek végrehajtása formájában tett – közös erőfeszítések első eredményei azonban már most is megmutatkoznak a vidékfejlesztés alacsonyabb 2013-as hibaaránya terén. A Bizottság kétoldalú megbeszélések, monitoringbizottságok és éves felülvizsgálati ülések révén továbbra is figyelemmel kíséri a cselekvési tervek végrehajtását ellenőrzési és operatív szempontból egyaránt. V. A Bizottság saját ellenőrzései során szintén hiányosságokat állapított meg a közbeszerzések tekintetében. Ennek kapcsán már lényeges pénzügyi korrekciókat végeztek. A közbeszerzés a vidékfejlesztési cselekvési tervek egyik központi eleme. Mindazonáltal említést érdemel, hogy a közbeszerzési szabályok megsértése nem feltétlenül jelenti azt, hogy az érintett kiadások 100 %-a nem támogatható. Előfordulhat, hogy maga a projekt eléri a célját és valódi többletértéket biztosít. A Bizottság a 2014–2020-as időszak tekintetében már iránymutatást nyújtott a gyakorlati szakemberek számára a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok projektjei során felbukkanó gyakori hibák elkerüléséről. Az iránymutatást a hibaarányról szóló 2014. októberi szemináriumon terjesztették elő az irányító hatóságok és a kifizető ügynökségek számára. VI. Az ellenőrzési szabályszerűségi eljárások során nyomon követték a mezőgazdasági termékek feldolgozását támogató intézkedésekkel kapcsolatos lényeges hiányosságokat. Ami a szándékos jogsértéseket illeti, a Bizottság csalás elleni stratégiát hajt végre, és a témával foglalkozó szemináriumokat szervez több tagállamban. A Bizottság egyetért ezzel a következtetéssel. A Bizottság továbbra is ajánlásokat és iránymutatásokat nyújt a tagállamoknak, valamint a hibák elkerülése érdekében megismerteti velük az ellenőrzési rendszer javításának legjobb gyakorlatait. Ezenfelül a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell a 907/2014/EU rendelet I. mellékletébe foglalt akkreditációs előírásokat (a 2014–2020-as program), mielőtt kifizetéseket eszközölnének. A Bizottság szolgálatai utólagos ellenőrzések keretében felülvizsgálják az akkreditációt. VIII. Ami azt illeti, hogy a kedvezményezettek ne lennének kellőképpen ösztönözve a gazdálkodási kötelezettségvállalások teljesítésére, az agrár-környezetvédelmi programok a gazdálkodók azon önkéntes kötelezettségvállalásait tükrözik, hogy a kötelező előírásokon túlmutató környezeti hasznot és közjavakat nyújtsanak. Az agrár-környezetvédelmi kifizetések kompenzációs jellege (a felmerült költségek és az elmaradt bevétel fedezése) közvetlenül nem hoz gazdasági hasznot a gazdálkodóknak, bár ez hosszabb távon nem zárható ki. Ami a kötelezettségvállalások „alacsony” ellenőrzési arányát illeti, a hatályos jogszabályok szerint amennyiben a helyszíni ellenőrzések jelentős szabályszegést tárnak fel, a tagállam köteles növelni a helyszíni ellenőrzésnek alávetett kedvezményezettek százalékos arányát. A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései folyamán ellenőrzi e szabály helyes alkalmazását. A gazdálkodási kötelezettségvállalások ellenőrzési arányát az adminisztratív ellenőrzések esetében 100 %-ban, a helyszíni ellenőrzések esetében pedig 5 %-ban állapították meg. A 2013-as éves tevékenységi jelentésben közzétett igazgatási és ellenőrzési költségek a teljes KAP esetében 4 milliárd EUR-t tettek ki. Ezért nem az ellenőrzések növelésére, hanem hatékonyságuk erősítésére kell helyezni a hangsúlyt. Ami a szankciókat illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek továbbra is hatékony eszközök, bár a szabályszegésért kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük. IX. A cselekvési tervek létrehozását az SWD(2013) 244 munkadokumentumon alapuló megelőző eljárásként tervezték, amely arra épül, hogy a tagállamok elvégzik a hibaarányt befolyásoló eredendő okokkal kapcsolatos saját vizsgálatot. Az eljárás egyre inkább reaktív jellegűvé vált, azaz a tervek rendszeresen figyelembe veszik az ellenőrzések megállapításait, és konkrét korrekciós intézkedésekre tesznek javaslatot. A kettős megközelítés (a megelőzés és a reagálás) továbbra is az eljárás részét képezi. A cselekvési tervek legutóbbi frissítése azt mutatja, hogy az intézkedések közel 50 %-ára a Számvevőszék vagy a Bizottság konkrét ellenőrzési megállapításai nyomán került sor, a másik fele pedig a tagállamok saját vizsgálatán alapult. Továbbá a 2014–2020-as vidékfejlesztési programokban foglalt intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes értékelése megelőzési szempontból is foglalkozik a hibaaránnyal. X. A Bizottság osztja azt az álláspontot, miszerint fontos, hogy megfelelő egyensúlyt alakítsanak ki egyrészt a szabályok száma és bonyolultsága, másrészt pedig és a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása között. XI. a) A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Számvevőszék által felvetett konkrét kérdések csak akkor kezelhetők a cselekvési tervek keretében, ha azonosították a hiányosságokat. A Bizottság elismeri a hibák három eredendő okával kapcsolatos iránymutatás és a legjobb gyakorlatok terjesztésének fontosságát. Erre az Európai Vidékfejlesztési Hálózat és a szemináriumok keretében kerül sor. A Bizottság emellett már konkrét iránymutatást nyújtott a tagállamoknak a közbeszerzésről és a mezőgazdasági-környezetvédelmi-klímaügyi intézkedésről, a kettős finanszírozást is beleértve. A szabályok szándékos megkerülése a csalás elleni stratégia tárgyát képezi, valamint szemináriumokat rendeztek erről több tagállamban. b) A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság jelenleg vizsgálja az új programok ellenőrizhetőségét és igazolhatóságát, továbbá a monitoringbizottság és az éves felülvizsgálati ülések keretében fel fogja vetni a hiányosságokat az irányító hatóságok számára. Ezenfelül szorosan nyomon követi az ellenőrzés megállapításait, hogy felderítse és kijavítsa a nemzeti végrehajtási szabályoknak tulajdonítható hibaforrásokat, szükség esetén azonnali módosítást kérve. A programok és az azokra vonatkozó nemzeti szabályok végrehajtásából levont tanulságokat az Európai Vidékfejlesztési Hálózat és a hibaarányokkal foglalkozó, tematikus szemináriumok segítségével fogják megosztani. c) A Bizottság részben fogadja el az ajánlást, mivel nem tudja megjósolni a szóban forgó elemzés terjedelmét és eredményét, illetve azt, hogy a jogalkotó milyen szakpolitikai döntéseket hoz a jövőben a következő programozási időszakra vonatkozóan. A Bizottság 2017-ben stratégiai jelentést készít az Alap működéséről, amelyben összefoglalja a tagállamok által benyújtott éves eredményjelentéseket (az 1303/2013/EU rendelet 53. cikke). Ezenfelül a Bizottság és a tagállamok az 1303/2013/EU rendelet 21. cikke alapján előirányzott felülvizsgálati eljárás során értékelni fogják a vidékfejlesztési programok teljesítményét. A Bizottság a fentiek és egyéb bizonyítékok (pl. az ellenőrzések megállapításai) alapján megvizsgálja a szakpolitikai koncepciót, és annak esetleges szükségességét, hogy a következő programozási időszakra vonatkozó javaslatokat fogalmazzon meg. A programozási időszak végén a Bizottság alaposan elemzi, hogy továbbra is szükség van-e az egyes támogatási intézkedésekre, mielőtt javaslatot tenne a következő programozási időszakra, amint ez a jelenlegi időszakban is történt. A Bizottság egyetért azzal, hogy lehetőség szerint adminisztratív ellenőrzéseket kell alkalmazni, bár megjegyzi, hogy a legtöbb esetben ez nem valósítható meg az agrár-környezetvédelmi műveletek tekintetében. Bevezetés 1. Az EU 96 milliárd EUR-t irányzott, elő, a tagállami hozzájárulás pedig várhatóan 55 milliárd EUR lesz. 4. A Számvevőszék a 2011–2013-as időszakban a vidékfejlesztés tekintetében 8,2 %-os átlagos hibaarányról számol be. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az EMVA hibaaránya kismértékben csökken (2011-ben 8,4 %, 2013-ban 7,9 %). Ez a hibaarány magasabb, mint a Számvevőszék éves jelentésének 4. fejezetében évente közzétett egyedi arányok. Ennek az az oka, hogy a jelenlegi elemzés a három év során megvalósult 532 ügylet közül (amely magában foglalja az egészségügyi, környezetvédelmi és halászati politikát is) csak 461-re terjed ki. Az e jelentésben nem tárgyalt 71 ügylet esetében alacsonyabb az átlagos hibaarány. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék szakpolitikai szinten (vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy) határozza meg a mintát és számítja ki évente a hibaarányt. A vidékfejlesztés teszi ki a szakpolitikai kiadások 90 %-át, és itt általában nagyobb a hibalehetőség, mint a szakpolitikai csoport egyéb területein. A vidékfejlesztési intézkedések egyes támogathatósági feltételeinek bonyolultsága lényeges szerepet játszott a magas hibaarány kialakulásában. 5. A hibaarány nem feltétlenül jelenti azt, hogy nem érték el a szakpolitikai célkitűzéseket, ami csak a támogatott műveletek teljesítményének értékelése révén állapítható meg. A vidékfejlesztés ambiciózus céljait figyelembe véve elkerülhetetlen, hogy bizonyos fokig bonyolult legyen a politika végrehajtása annak érdekében, hogy elérjék a vidékfejlesztési politika szakpolitikai célkitűzéseit. Ezt tekintetbe véve el kell ismeri, hogy rendkívül nehezen érhető el a 2 %-os vagy alacsonyabb hibaarány úgy, hogy nem mozgósítanak túlzott költséggel járó, ésszerűtlen ellenőrzési erőforrásokat. A feltárt hibák típusai és előfordulási gyakoriságuk 12. A Számvevőszék által megjelölt hibák típusai tekintetében meg kell jegyezni, hogy a beruházási intézkedésekre és a területalapú támogatási rendszerekre vonatkozó saját ellenőrzései során a Bizottság hasonló hiányosságokat talált azokhoz, amelyeket a Számvevőszék tárt fel. Az EU költségvetésének védelme érdekében pénzügyi korrekciók alkalmazására került sor az érintett tagállamokkal szemben (vagy szabályszerűségi záróelszámolási eljárások vannak folyamatban ilyen korrekciók elvégzése céljából). Továbbá amennyiben hiányosságokra derült fény, az érintett tagállamokat arra kötelezték, hogy hozzanak korrekciós intézkedéseket. 14. A vidékfejlesztési politikát nemzeti vagy regionális vidékfejlesztési program keretében hajtják végre. A hibák többsége a programokban és az egyéb nemzeti szabályokban megállapított konkrét feltételekhez kapcsolódik. Mindezekre szükség van a politika végrehajtásához, azonban a tagállamok számára nehézséget jelent, hogy a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges minimumra korlátozzák ezeket a nemzeti szabályokat. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan minden vidékfejlesztési programnak tartalmaznia kell egy, az irányító hatóság és a kifizető ügynökség által közösen elvégzett előzetes értékelést az intézkedések igazolhatóságáról és ellenőrizhetőségéről. 26. A Bizottság saját ellenőrzései során szintén hiányosságokat állapított meg a közbeszerzési eljárások tekintetében. Ennek kapcsán már pénzügyi korrekciókat végeztek. A közbeszerzés a vidékfejlesztési cselekvési tervek egyik központi eleme. Mindazonáltal említést érdemel, hogy a közbeszerzés szabálytalansága nem feltétlenül jelenti azt, hogy az érintett kiadások 100 %-a nem támogatható. Előfordulhat, hogy maga a projekt eléri a célját és valódi többletértéket biztosít. A Bizottság ezenfelül 2013. december 19-én új iránymutatást fogadott el a megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadások tekintetében a közbeszerzési szabályok megsértése esetén alkalmazandó pénzügyi korrekciók meghatározására[2]. Ezen iránymutatás szerint a közbeszerzési szabályok megsértését az arányosság elve alapján kell megítélni. Már a tagállamok elé terjesztették az európai strukturális és beruházási alapok irányításának leggyakoribb szabálytalanságairól szóló iránymutatásokat tartalmazó dokumentációt (a hibaarányról szóló 4. szeminárium, 2014. október). 27. Az 1. táblázat tekintetében: Románia: a jelentésben szereplő hibát a Számvevőszék a 2012. évi megbízhatósági nyilatkozatában tárta fel. A hibaarányra vonatkozó román cselekvési terv a közbeszerzési eljárások gyengeségeinek kezelésére szolgáló intézkedéseket tartalmaz. Hollandia: a tartomány 2012-ben visszamenőleges, 2010. január 1-i hatállyal visszavonta a közbeszerzési szabályokat. Ebben az esetben azonban nem kerülhetett sor ennek alkalmazására. A Bizottság a tagállammal együtt nyomon követi az esetet. Németország (Brandenburg és Berlin): Mivel 2012-ben lehetett kötelezettséget vállalni a széles sávú internettel kapcsolatos kiadásokra, nem lehetetett további megelőző és korrekciós intézkedéseket tenni. A 2014–2020-as időszakra már nem irányozták elő a széles sávú internet támogatását. 2. háttérmagyarázat – Meglévő szállítóknak közvetlenül odaítélt szerződések Svédország a hibaarányra vonatkozó cselekvési tervében a közbeszerzést a hibák egyik eredendő okaként jelölte meg, valamint korrekciós és megelőző intézkedéseket javasolt ezen a téren. 32. Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irányuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek a 2. táblázatban felsorolt hiányosságokra. 35. A Bizottság osztja azt az álláspontot, hogy az egyszerűsítés nem akadályozhatja a gondos pénzgazdálkodás elveinek érvényre juttatását. A KAP 2014 és 2020 közötti új jogi kerete olyan egyszerűsítési tényezőket tartalmaz, amelyek nem gyakorolnak kedvezőtlen hatást a gondos pénzgazdálkodásra (pl. egyösszegű kifizetések, standard költségek). Az 1305/2013/EU rendelet 60. cikke megállapítja, hogy csak a támogatási kérelmet követően felmerült beruházási kiadások támogathatók. 3. háttérmagyarázat – Példa egy hatásos támogathatósági kritérium visszavonására Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irányuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek ezekre a hiányosságokra. Az új jogi keret alapján mindez már nem lesz lehetséges. Lásd a 35. pontra adott választ. 38. Előfordulhat, hogy az egyösszegű kifizetések – mint a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása – nem felelnek meg egyéb intézkedések szakpolitikai célkitűzéseinek. Ezért a végrehajtás egyszerűsítése során megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása, valamint a megalapozott pénzügyi mérleg között. Nem helyes, ha a hibaarány csökkentésével elért hasznot egyedüli tényezőként veszik figyelembe. 40. A Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy a tagállamok által feltárt és bejelentett, csalárd vidékfejlesztési kifizetések 0,11%-ot tesznek ki[3]. 43. A Bizottság saját ellenőrzései során szintén feltárta a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) vonatkozó feltételek ellenőrzésének gyenge pontjait, valamint a megfelelő magánbeszerzési eljárások megsértését. Amennyiben hiányosságokra derült fény, az EU költségvetésének védelme érdekében nettó pénzügyi korrekciók alkalmazására került sor (vagy szabályszerűségi záróelszámolási eljárások vannak folyamatban ilyen korrekciók elvégzése céljából) az érintett tagállamokkal szemben. Továbbá az érintett tagállamokat arra kötelezték, hogy hozzanak korrekciós intézkedéseket. A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, hatályos jogi keretben nem szerepelnek olyan korlátozások, amelyek meghatároznák, hogy milyen méretű vállalat válhat a tárgyi eszközökbe irányuló beruházások alapján nyújtott támogatás kedvezményezettjévé. A tagállamok a GYELV következtetései és a szükségletek felmérése nyomán konkrét kedvezményezettekhez irányíthatják a támogatást. A szóban forgó, kiegészítő előírásoknak ellenőrizhetőnek és igazolhatónak kell lenniük. 46. Hasonló előírásokat fognak alkalmazni a 2014 és 2020 közötti időszak folyamán. 48. A Bizottság osztja azt a nézetet, hogy a nemzeti hatóságoknak lehetőségük lett volna a Számvevőszék által talált hibák nagy részének felderítésére. A KAP-szabályok minden szükséges eszközt biztosítanak a tagállamok számára a legtöbb hibakockázat kiküszöbölésére. A Bizottság továbbra is ajánlásokat és iránymutatásokat nyújt a tagállamoknak, valamint a hibák elkerülése érdekében megismerteti velük az ellenőrzési rendszer javításának legjobb gyakorlatait. 5. háttérmagyarázat – Példák tagállami hatóságok által folytatott ellenőrzések nem megfelelő minőségére Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irányuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek ezekre a hiányosságokra. 51. A Bizottság saját ellenőrzései során szintén arra derített fényt, hogy hiányosságok mutatkoznak az adminisztratív ellenőrzések végrehajtásában. Az érintett tagállamokat arra kötelezték, hogy tegyenek korrekciós intézkedéseket, és adott esetben pénzügyi korrekciókat szabtak ki. 57. A Bizottság saját ellenőrzése során szintén hiányosságokat állapított meg az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások ellenőrzése terén, és az érintett tagállamokat arra kötelezték, hogy tegyenek korrekciós intézkedéseket. Ezenfelül adott esetben pénzügyi korrekciókat szabtak ki az érintett tagállamokra. 7. háttérmagyarázat – Példák agrár-környezetvédelmi kötelezettségek be nem tartására A máltai hiányosságok jórészt abból erednek, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatási intézkedések kedvezményezettjei nem tartják be a kötelezettségvállalásaikat. A máltai közigazgatás számos célzott, tájékoztató intézkedést tett, valamint egyedi képzést nyújtott egyes kedvezményezettek számára. 59. Az agrár-környezetvédelmi programok a mezőgazdasági termelők azon önkéntes kötelezettségvállalásait tükrözik, hogy a kötelező előírásokat meghaladó környezeti előnyöket és környezeti közjavakat biztosítsanak. Az agrár-környezetvédelmi kifizetések kompenzációs jellege (a felmerült költségek és az elmaradt bevétel fedezése) közvetlenül nem hoz gazdasági hasznot a gazdálkodóknak, bár ez hosszabb távon nem zárható ki. 62. Ami az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások „alacsony” ellenőrzési arányát illeti, az alkalmazandó jogszabályok szerint amennyiben a helyszíni ellenőrzések jelentős szabályszegést tárnak fel egy adott támogatási programmal vagy támogatási intézkedéssel kapcsolatosan egy régióban vagy annak egy részén, a tagállam köteles növelni a helyszíni ellenőrzésnek alávetett kedvezményezettek százalékos arányát. A tagállamtól és egyedi intézkedéstől függően a tényleges helyszíni ellenőrzések aránya meghaladhatja az 5 %-ot. Ezek helyes alkalmazását a Bizottság által végzett szabályszerűségi ellenőrzések során igazolják. A helyszíni ellenőrzések során valamennyi támogathatósági feltételt, kötelezettségvállalást és egyéb kötelezettséget ellenőrizni kell. Ha ezek bármelyike nem ellenőrizhető a helyszíni ellenőrzés időpontjában, második látogatást kell szervezni. 63. Az alkalmazandó jogszabályok szerint az adminisztratív ellenőrzések valamennyi olyan kérdésre kiterjednek, amelynek adminisztratív eszközökkel történő ellenőrzése lehetséges és célszerű (ideértve az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások tiszteletben tartását). A szabályszerűségi ellenőrzések során a Bizottság azt is ellenőrzi, hogy adminisztratív módon történő ellenőrzések is megvalósíthatóak-e a helyszíni ellenőrzések mellett. Adott esetben ajánlásokat tesznek a tagállamnak, és pénzügyi korrekciókat alkalmaznak. Ezenfelül a KAP 2014 és 2020 közötti új jogi kerete olyan előírásokat tartalmaz, amelyek arra kötelezik a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az általuk megtenni szándékozott valamennyi vidékfejlesztési intézkedés igazolhatóságáról és ellenőrizhetőségéről. Az intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes értékelését bele kell foglalni a vidékfejlesztési programba. 64. A Bizottság úgy véli, hogy a szabályszegésért kiszabott szankciók továbbra is hatékony eszközök, bár azoknak arányosnak kell lenniük. Az új jogi keret szerint az ismételt előfordulást figyelembe kell venni a csökkentés kiszámításakor. A tagállamok feladata, hogy meghatározzák a jogszabályszövegekbe foglalt feltételek tényleges alkalmazását, valamint a szankciók konkrét rátáját és összegét. 65. A kötelezettségvállalások súlyos megszegése esetén a kedvezményezettet az ennek megállapítása szerinti és az azt követő évben ki kell zárni a támogatásból. 10. háttérmagyarázat – A tagállamok által a hátrányos helyzetű területeknek folyósított kifizetésekre vonatkozóan meghatározott további támogathatósági feltételek Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irányuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek ezekre a hiányosságokra. 74. A Bizottság 2012 óta úgy igyekszik kezelni a magas hibaarány problémáját, hogy nemzeti cselekvési tervet igényel a tagállamoktól, és figyelemmel kíséri azok végrehajtását. A tapasztalatok és a Számvevőszék ajánlásai alapján idővel javították ezeket a cselekvési terveket. Az intézkedések várható eredményei rövid távon nem minden esetben válnak nyilvánvalóvá, különösen a többéves kötelezettségvállalások keretében végrehajtott intézkedések esetében. A vidékfejlesztés alacsonyabb 2013-as hibaaránya terén már most is megmutatkoznak a Bizottság és a tagállamok által tett, cselekvési tervek végrehajtása útján a hibaarány csökkentésére irányuló közös erőfeszítések első eredményei. A Bizottság – kétoldalú megbeszélések, monitoringbizottságok és éves felülvizsgálati ülések révén – továbbra is figyelemmel kíséri a cselekvési tervek végrehajtását ellenőrzési és operatív szempontból egyaránt. 75. Az új KAP-rendelet – az 1306/2013/EU rendelet – megerősítette a Bizottság hatáskörét. A 41. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a valamely tagállam részére teljesítendő időközi kifizetések csökkenthetők vagy felfüggeszthetők, ha megállapítást nyer, hogy a nemzeti kontrollrendszer kulcsfontosságú elemei nem hatékonyak, vagy nem hajtották végre a szükséges korrekciós intézkedéseket. A 36. cikk (7) bekezdése a kifizetések jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos aggályok esetén elsődleges, gyors és reaktív eszközként előírja az időközi kifizetések megszakítását. A pénzügyi korrekciók elkerülése érdekében ezenfelül azoknak a kifizető ügynökségeknek, amelyekre vonatkozóan a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság tevékenységi jelentése fenntartásokat fogalmazott meg, gyorsan kell eljárniuk. A Bizottság úgy véli, hogy a szabályszegésért kiszabott szankciók továbbra is hatékony eszközök, bár azoknak arányosnak kell lenniük. 76. A cselekvési tervek legutóbbi frissítései (2014. szeptember) módszeresebben nyomon követték az ellenőrzések megállapításait. A tagállamoknak nagyobb mértékben kellett figyelembe venniük a Számvevőszék és a Bizottság ellenőrzési megállapításait. Így a tagállamok által előterjesztett intézkedések 46 %-a konkrét ellenőrzési megállapításokkal foglalkozott, amelyek 50 %-a Számvevőszék jelentéseiből származott. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a Bizottság – adott esetben szabályszerűségi eljárás keretében – a Számvevőszék által jelentett összes konkrét ügyet nyomon követte. 77. A cselekvési tervek 2014. szeptemberi harmadik naprakésszé tétele keretében arra kötelezték a tagállamokat, hogy az intézkedések hatékonyságának javítása érdekében biztosítsanak monitoringmutatókat, és adják meg a legutóbbi ismert eredményeket. 78. A mezőgazdasági és vidékfejlesztési alapok témájában mostanáig megszervezett négy vegyes bizottsági ülést („szemináriumok”) kizárólag a hibaarányoknak szentelték. Ez olyan módszeres eljárás, amely a helyes és innovatív gyakorlatok megosztására szolgál. Meg kell jegyezni továbbá, hogy szemináriumokon és az Európai Vidékfejlesztési Hálózat tevékenységeinek keretén kívül a vidékfejlesztési bizottság hivatalos ülésein, valamint a tagállami kifizető ügynökségek igazgatóinak (eddig három alkalommal megrendezett) éves találkozóin szintén sor kerül a bevált gyakorlatok cseréjére. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat 2015-től további olyan eszközt jelent, amely segítségével terjeszteni fogják a bevált gyakorlatokat a 2014 és 2020 közötti időszakban. A Hálózat konkrét eseményeket szervez, megosztja a releváns információkat, az érdekelteket pedig bevonja a tudatosság-erősítő kezdeményezésekbe. 79. A Bizottság rendszeres eszmecserét folytat a tagállamokkal a hibaaránnyal kapcsolatos kérdésekről, továbbá a vidékfejlesztési intézkedésekről, és egy egyéb releváns horizontális kérdésekről (pl. az egyszerűsített költségelszámolási opciókról és a közbeszerzési szabályokról) szóló, átfogó iránymutatási dokumentumcsomagot biztosított számukra. A vidékfejlesztési hibaarányról szóló SWD(2013) 244 dokumentum kitért azokra a közös eredendő okokra, amelyek esetleg minden tagállamban relevánsak lehetnek. Végső soron a tagállamoknak kell meghatározniuk, hogy mely okok érintik őket, és nekik kell megállapítaniuk a kockázatcsökkentő intézkedéseket. 80. A Bizottság nyomon követi az ellenőrzések megállapításaival alátámasztott hiányosságokat, a tagállamokat pedig rendszeresen arra kötelezik, hogy foglalkozzanak azokkal a cselekvési tervekben. 81. Amint a 2014. októberi naprakésszé tétel is igazolta, hozzájárul a cselekvési tervek eredményességének javításához, ha a tagállamok elvégzik az intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes értékelését (megelőzés), valamint szorosabban nyomon követik az ellenőrzési megállapításokat. 90. A Számvevőszék által említett változtatást azért vezették be, mivel előfordulhat, hogy a kis összegekért kiszabott adminisztratív szankciók alkalmazásának költsége aránytalan az előnyökhöz képest, ami akadályozza a gondos pénzgazdálkodást. 91. A Bizottság teljes mértékben tisztában van a szabályozási folyamat soron következő lépéseinek fontosságával. Ebben a tekintetben fokozta a tagállamok felelősségét azáltal, hogy az irányító hatóságok és a kifizető ügynökségek számára is előírta a programozott intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes értékelését. Ezenfelül a Bizottság jelenleg olyan megerősített megelőző eszközökkel rendelkezik, mint a felfüggesztés és a megszakítás, amelyek minden bizonnyal visszatartó hatást gyakorolnak a hibaarányra. Amint a Számvevőszék is megerősítette ebben a különjelentésben, a túlszabályozás (a kiegészítő és indokolatlan nemzeti/regionális szabályok) csupán elhanyagolható hatást gyakoroltak a hibaarányra. 93. A Bizottság 2012 óta úgy igyekszik kezelni a magas hibaarány problémáját, hogy nemzeti cselekvési tervet igényel a tagállamoktól, és figyelemmel kíséri azok végrehajtását. A tapasztalatok és a Számvevőszék ajánlásai alapján idővel javították ezeket a cselekvési terveket. Az intézkedések várható eredményei rövid távon nem minden esetben válnak nyilvánvalóvá, különösen a többéves kötelezettségvállalások keretében végrehajtott intézkedések esetében. A vidékfejlesztés alacsonyabb 2013-as hibaaránya terén már most is megmutatkoznak a Bizottság és a tagállamok által tett, cselekvési tervek végrehajtása útján a hibaarány csökkentésére irányuló közös erőfeszítések első eredményei. A Bizottság – kétoldalú megbeszélések, monitoringbizottságok és éves felülvizsgálati ülések révén – továbbra is figyelemmel kíséri a cselekvési tervek végrehajtását ellenőrzési és operatív szempontból egyaránt. 95. Első francia bekezdés: A Bizottság saját ellenőrzései során szintén hiányosságokat állapított meg ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban. Ennek kapcsán már lényeges pénzügyi korrekciókat végeztek. A közbeszerzés és a kötelezettségvállalások betartásának elmulasztása a vidékfejlesztési cselekvési tervek egyik központi eleme. Mindazonáltal említést érdemel, hogy a közbeszerzési szabályok megsértése nem feltétlenül jelenti azt, hogy az érintett kiadások 100 %-a nem támogatható. Előfordulhat, hogy maga a projekt eléri a célját és valódi többletértéket biztosít. Második francia bekezdés: A Bizottság egyetért ezzel a következtetéssel. A Bizottság továbbra is ajánlásokat és iránymutatásokat nyújt a tagállamoknak, valamint a hibák elkerülése érdekében megismerteti velük az ellenőrzési rendszer javításának legjobb gyakorlatait. Ezenfelül a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell a 907/2014/EU rendelet I. mellékletébe foglalt akkreditációs előírásokat (a 2014–2020-as program), mielőtt kifizetéseket eszközölnének. A Bizottság szolgálatai utólagos ellenőrzések keretében felülvizsgálják az akkreditációt. 96. Ami azt illeti, hogy a kedvezményezettek kevéssé vannak ösztönözve a gazdálkodási kötelezettségvállalások teljesítésére, az agrár-környezetvédelmi programok a gazdálkodók azon önkéntes kötelezettségvállalásait tükrözik, hogy a kötelező előírásokon túlmutató környezeti hasznot és közjavakat nyújtsanak. Az agrár-környezetvédelmi kifizetések kompenzációs jellege (a felmerült költségek és az elmaradt bevétel fedezése) közvetlenül nem hoz gazdasági hasznot a gazdálkodóknak, bár ez hosszabb távon nem zárható ki. Ami a kötelezettségvállalások „alacsony” ellenőrzési arányát illeti, a hatályos jogszabályok szerint amennyiben a helyszíni ellenőrzések jelentős szabályszegést tárnak fel, a tagállam köteles növelni a helyszíni ellenőrzésnek alávetett kedvezményezettek százalékos arányát. A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései folyamán ellenőrzi e szabály helyes alkalmazását. A gazdálkodási kötelezettségvállalások ellenőrzési arányát az adminisztratív ellenőrzések esetében 100 %-ban, a helyszíni ellenőrzések esetében pedig 5 %-ban állapították meg. A 2013-as éves tevékenységi jelentésben közzétett igazgatási és ellenőrzési költségek a teljes KAP esetében 4 milliárd EUR-t tettek ki. Ezért nem az ellenőrzések növelésére, hanem hatékonyságuk erősítésére kell helyezni a hangsúlyt. Ami a szankciókat illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek továbbra is hatékony eszközök, bár a szabályszegésért kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük. 97. A Bizottság szándéka szerint a cselekvési tervek létrehozása az SWD(2013) 244 dokumentumon alapuló megelőző eljárás, amely arra épül, hogy a tagállamok elvégzik a hibaarányt befolyásoló, kiváltó okokkal kapcsolatos saját vizsgálatot. Az eljárás egyre inkább reaktív jellegűvé vált, azaz a tervek rendszeresen figyelembe veszik az ellenőrzések megállapításait, és konkrét korrekciós intézkedésekre tesznek javaslatot. A kettős megközelítés (a megelőzés és a reagálás) továbbra is az eljárás részét képezi. A cselekvési tervek legutóbbi frissítése azt mutatja, hogy az intézkedések közel 50 %-ára a Számvevőszék vagy a Bizottság konkrét ellenőrzési megállapításai nyomán került sor, a másik fele pedig a tagállamok saját vizsgálatán alapult. Továbbá a 2014–2020-as vidékfejlesztési programokban foglalt intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes értékelése megelőzési szempontból is foglalkozik a hibaaránnyal. 1. ajánlás A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Számvevőszék által felvetett konkrét kérdések csak akkor kezelhetők a cselekvési tervek keretében, ha azonosították a hiányosságokat. A Bizottság elismeri a hibák három eredendő okával kapcsolatos iránymutatás és a legjobb gyakorlatok terjesztésének fontosságát. Erre az Európai Vidékfejlesztési Hálózat és a szemináriumok keretében kerül sor. A Bizottság emellett már konkrét iránymutatást nyújtott a tagállamoknak a közbeszerzésről és a mezőgazdasági-környezetvédelmi-klímaügyi intézkedésről, a kettős finanszírozást is beleértve. A szabályok szándékos megkerülése a csalás elleni stratégia tárgyát képezi, valamint szemináriumokat rendeztek erről több tagállamban. Közbeszerzés Az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy a 2014–2020-as időszak tekintetében már iránymutatást nyújtott a gyakorlati szakemberek számára a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok projektjei során felbukkanó gyakori hibák elkerüléséről. Az iránymutatást a hibaarányról szóló 2014. októberi szemináriumon terjesztették elő az irányító hatóságok és a kifizető ügynökségek számára. A szabályok szándékos megkerülése A Bizottság egyetért a tagállamoknak címzett ajánlással. Agrár-környezetvédelmi kifizetések A Bizottság egyetért a tagállamoknak címzett ajánlással, továbbá hangsúlyozni kívánja, hogy szabályszerűségi ellenőrzései során rendszeresen vizsgálja, hogy végezhetők-e adminisztratív ellenőrzések is a helyszíni ellenőrzések mellett. Ha ez a helyzet, a tagállamoknak szóló ajánlást adnak ki az adminisztratív ellenőrzések hatókörének bővítése céljából, és pénzügyi korrekciókat alkalmaznak. Ezenfelül a KAP 2014 és 2020 közötti jogi kerete olyan előírásokat tartalmaz, amelyek arra kötelezik a tagállamokat, hogy gondoskodjanak valamennyi végrehajtandó vidékfejlesztési intézkedés igazolhatóságáról és ellenőrizhetőségéről. Minden vidékfejlesztési programnak tartalmaznia kell az intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes értékelését, a mezőgazdasági-környezetvédelmi-klímaügyi intézkedéseket, műveleteket és konkrét kötelezettségvállalásokat is beleértve. Ha ezek az ellenőrzések nem kielégítőek, a vidékfejlesztési programot megfelelően módosítani kell (az 1305/2013/EU rendelet 62. cikke). Továbbá a kötelezettségvállalások súlyos megszegése vagy a támogatási feltételek megsértése esetén előirányozzák a támogatás teljes mértékű csökkentését, valamint a kedvezményezettnek a támogatásból való kizárását a szabálytalanság megállapítása szerinti és a következő év folyamán. Ami a szankciókat illeti, a Bizottság osztja azt az álláspontot, hogy ezek továbbra is hatékony eszközök, bár a szabályszegésért kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük. 2. ajánlás A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság jelenleg vizsgálja az új programok ellenőrizhetőségét és igazolhatóságát, továbbá a monitoringbizottság és az éves felülvizsgálati ülések keretében fel fogja vetni a hiányosságokat az irányító hatóságok számára. Ezenfelül szorosan nyomon követi az ellenőrzés megállapításait, hogy felderítse és kijavítsa a nemzeti végrehajtási szabályoknak tulajdonítható hibaforrásokat, szükség esetén azonnali módosítást kérve. A programok és az azokra vonatkozó nemzeti szabályok végrehajtásából levont tanulságokat az Európai Vidékfejlesztési Hálózat és a hibaarányokkal foglalkozó, tematikus szemináriumok segítségével fogják megosztani. 3. ajánlás A Bizottság részben fogadja el az ajánlást, mivel nem tudja megjósolni a szóban forgó elemzés terjedelmét és eredményét, illetve azt, hogy a jogalkotó milyen szakpolitikai döntéseket hoz a jövőben a következő programozási időszakra vonatkozóan. A Bizottság 2017-ben stratégiai jelentést készít az Alap működéséről, amelyben összefoglalja a tagállamok által benyújtott éves eredményjelentéseket (az 1303/2013/EU rendelet 53. cikke). Ezenfelül a Bizottság és a tagállamok az 1303/2013/EU rendelet 21. cikke alapján előirányzott felülvizsgálati eljárás során értékelni fogják a vidékfejlesztési programok teljesítményét. A Bizottság a fentiek és egyéb bizonyítékok (pl. az ellenőrzések megállapításai) alapján megvizsgálja a szakpolitikai koncepciót, és annak esetleges szükségességét, hogy a következő programozási időszakra vonatkozó javaslatokat fogalmazzon meg. A programozási időszak végén a Bizottság alaposan elemzi, hogy továbbra is szükség van-e az egyes támogatási intézkedésekre, mielőtt javaslatot tenne a következő programozási időszakra, amint ez a jelenlegi időszakban is történt. Utolsó francia bekezdés: A Bizottság egyetért azzal, hogy lehetőség szerint adminisztratív ellenőrzéseket kell alkalmazni, bár megjegyzi, hogy a legtöbb esetben ez nem valósítható meg az agrár-környezetvédelmi műveletek tekintetében. [1] SWD(2013) 244, 2013.6.27. [2] A Bizottság C(2013) 9527 határozata. [3] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem. 2013. évi éves jelentés. COM(2014) 474 final.