[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.4.2009

COM(2009) 204 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A CSOMAGOLT LAKOSSÁGI BEFEKTETÉSI TERMÉKEKRŐL

{SEC(2009) 556}{SEC(2009) 557}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A CSOMAGOLT LAKOSSÁGI BEFEKTETÉSI TERMÉKEKRŐL

(EGT-vonatkozású szöveg)

1. BEVEZETÉS

A „csomagolt lakossági befektetési termékek” révén a lakossági befektetők könnyen hozzáférnek a pénzügyi piacokhoz. E termékek szabályozási keretének szilárd és egységes alapot kell biztosítania a lakossági befektetések eredményes és felelős lebonyolításához. A pénzügyi válság erőteljesen felhívta a figyelmet a pénzügyi termékek átláthatóságának fontosságára és a felelőtlen értékesítés okozta potenciális költségekre. A befektetői bizalom összeomlása megerősítette, hogy a bizalom újbóli megalapozásához sürgősen ki kell alakítani egy megfelelő szabályozási keretet.

A közösségi jog jelentős része már ma is a befektetők védelmét szolgálja. A termékek átláthatóságára, az értékesítésre és a tájékoztatásra vonatkozó jogi követelmények azonban a termék jogi formájától és a forgalmazási csatornától függően eltérőek lehetnek. Ez a helyzet nem teremt egységes alapot a lakossági befektetők védelméhez, sem a csomagolt lakossági befektetési termékek piacának kiegyensúlyozott fejlődéséhez. A lakossági befektetőknek biztosított védelem szintje nem függhet a termékek jogi formájától.

Ez a közlemény annak a munkának az eredménye, amely az Ecofin-Tanácsnak a tárgybani kérdések kivizsgálására vonatkozó, 2007. májusi kérését követően kezdődött. A munka részeként 2007 októberében írásos állásfoglalást kértünk, amit 2008 márciusában egy visszaigazoló nyilatkozat, majd 2008 májusában az ágazati képviselőkkel folytatott technikai jellegű értekezlet követett; a konzultáció 2008 júliusában egy magas szintű nyilvános fórummal zárult

A közlemény kifejti azokat a lépéseket, amelyeket az Európai Bizottság fog tenni annak érdekében, hogy a csomagolt lakossági befektetési termékekkel kapcsolatos kötelező tájékoztatásra és értékesítési gyakorlatokra vonatkozó európai jogi keretet összhangba hozza a piaci realitásokkal. A cél egy olyan horizontális megközelítés bevezetése, amely a termékek csomagolásától vagy értékesítési formájától függetlenül egységes alapot biztosít majd a kötelező tájékoztatás és az értékesítési gyakorlatok európai szintű szabályozásához.

A munka célja továbbá, hogy a csomagolt lakossági befektetési termékek piacain növekedjen az átláthatóság, javuljon a befektetési tanácsadás színvonala, és az értékesítési tevékenység álljon összhangban a befektetők érdekeivel. Sikere esetén olyan piac jön létre, amelyben a szabályozási arbitrázs nem tereli a megtakarításokat egy adott termék felé sem.

A munka hozzájárul a csomagolt befektetési termékekbe vetett befektetői bizalom helyreállításához, amelyet a pénzügyi válság erősen megtépázott. A legelterjedtebb csomagolt lakossági befektetési termékekbe fektetett vagyon értéke az árfolyamveszteségek és a befektetők kivonulása miatt a 2007. végi 10 billió EUR-ról 2008 végén a becslések szerint mintegy 8 billió EUR-ra csökkent. A közlemény így azon reformok részének tekinthető, amelyeket az Európai Bizottság az Európai Tanács tavaszi ülése előtti közleményében hirdetett meg annak érdekében, hogy megszüntesse a szabályozás pénzügyi válság által feltárt hiányosságait.

Mik azok a csomagolt lakossági befektetési termékek?

A pénzügyi piacokon zajló lakossági befektetések jelenleg főként csomagolt lakossági befektetési termékeken keresztül valósulnak meg. E termékek különböző jogi formát ölthetnek, amelyek azonban összehasonlítható gazdasági jellemzőkkel bírnak a lakossági befektetők számára:

- az alapul szolgáló eszközzel kapcsolatos kockázatot továbbítják, de a csomagolt forma miatt ez a kockázat eltér a közvetlen birtoklás kockázatától;

- elsődleges funkciójuk a tőkefelhalmozás, bár némelyikük a tőke védelmére is szolgálhat;

- e termékeket általában a közép-/hosszú távú lakossági piac igényeihez igazítják; valamint

- e termékeket közvetlenül a lakossági befektetők számára forgalmazzák, noha tapasztalt befektetők számára is értékesíthetők.

A megfelelő befektetési lehetőség kiválasztásakor sok lakossági befektető az összes szóba jöhető termékcsaládot átvizsgálja. Ezt a lehetőséget a befektetési termékek széles körét értékesítő bankok és az egyéb forgalmazási rendszerek is egyre inkább megkönnyítik. Az 1. keretben szereplő szöveg leírást ad az ebbe a kategóriába tartozó fő termékcsaládokról. Ezek a termékcsaládok az adózás és a befektetési ajánlat formája tekintetében különböznek. A megfelelő termékválasztás legfőképp az adott befektető profiljától függ, befolyásoló tényező lehet még a pénzügyi helyzet és a befektetési indok, a családi körülmények, a kor, az adózási profil és a kockázatvállalási kedv.

Az alábbi felsorolás nem teljes körű. Mindig kialakulhatnak új befektetési termékek. A lakossági piacon nem csak ezeket a befektetési termékeket forgalmazzák. A kezdeményezés céljából azonban a leírás és a felsorolás kiindulási pontként szolgál a csomagolt lakossági befektetési termékek azonosításához.

1. keret: a csomagolt lakossági befektetési termékek típusai

Az alábbi termékleírások csak tájékoztató jellegűek: a legtöbb esetben az adott termékcsaládnak még nincs általánosan elfogadott jogi definíciója.

- Befektetési alapok. A befektetési alap a kollektív befektetés olyan alakulata, amely a befektetők sokaságától begyűjtött pénzt díj ellenében fekteti be. Az alap a begyűjtött pénz ellenében befektetési jegyeket ad a befektetőknek. Az EU-ban a befektetési alapok ÁÉKBV-k (az ÁÉKBV-irányelvvel harmonizált, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások) vagy tagállami szabályozású alapok (nem harmonizált alapok vagy nem-ÁÉKBV-k) lehetnek.

- Életbiztosításként forgalmazott befektetések. A befektetéshez kapcsolt életbiztosításoknál a biztosítási díj egy része életbiztosítási fedezetre jogosít (a biztosítási összegre), a maradékot pedig valamilyen alapba, például ÁÉKBV-be fektetik. A biztosítás hozama az alap teljesítményétől függ. A hagyományos életbiztosítási termékektől eltérően a befektetéshez kapcsolt biztosítások – különösen a halál/túlélés esetében – általában nem egy konkrét összeg kifizetésére tesznek ígéretet, hanem egy vagy több befektetési jegy piaci értékének valamilyen többszörösére. Így a befektetési kockázatot alapból a biztosított viseli.

- Strukturált lakossági értékpapírok. A strukturált értékpapírok egy értékpapírból, értékpapírok kosarából, egy indexből, egy áruból, egy adósságpapírból és/vagy egy devizából származtathatók, vagy ezeken alapulnak. A strukturált értékpapírral a befektetési bank általában arra vállal kötelezettséget, hogy egy meghatározott időpontban egy meghatározott képlet alapján teljesít valamely kifizetést. A strukturált értékpapírok többsége teljes garanciát ad a befektetett alaptőke lejáratkor történő visszafizetésére, míg mások megnövelt hozamokat ígérnek, viszont cserébe korlátozott vagy semmilyen garanciát nem nyújtanak az alaptőke visszafizetésére. A befektetőknek többek között certifikátként, strukturált kötvényként vagy warrantként értékesíthetők.

- Strukturált betétek. A strukturált betétek a lekötött betéteket kiegészítik egy beágyazott opcióval vagy egy kamatlábstruktúrával. Céljuk egy speciális kifizetési profil elérése, amit származékos ügyletek, például kamat- és devizaopciók révén valósítanak meg.

Ilyen termékek kidolgozásával és lakossági befektetőknek való értékesítésével számos pénzügyi intézmény foglalkozik, amelyek a pénzügyi szolgáltatási ágazat több szektorát képviselik. Alapkezelők, biztosítók, kereskedelmi és befektetési bankok egyaránt részt vesznek e termékek strukturálásában és kezelésében. A termékeket vagy közvetlenül, vagy pénzügyi közvetítők – ügynökök, biztosítási közvetítők és független pénzügyi tanácsadók – hálózatán keresztül forgalmazzák a lakossági befektetőknek.

A lakossági befektetők kockázatai

Egy jól működő piacon a befektetési termékek versenye tekintélyes haszonnal járhat mind a lakossági befektetők, mind a gazdaság egésze számára. A verseny erői erősíthetik az ösztönzést olyan termékek kidolgozására, amelyek megfelelnek a módosuló piaci feltételeknek és a befektetők változó igényeinek.

A csomagolt befektetési termékek konkrét haszonnal is járhatnak, a lakossági befektetők számára például lehetőséget kínálnak kockázataik szétterítésére vagy speciális kockázatok vállalására és azok nyereségének realizálására, illetve professzionális befektetési szolgáltatások igénybevételére, ami közvetlen befektetések esetében körülményes vagy költséges lenne.

Mindazonáltal éles információs aszimmetria figyelhető meg a termékek létrehozói és forgalmazói, illetve a lakossági befektetők között, az utóbbiakra viszonylag alacsony pénzügyi tapasztalat jellemző. A befektetések „csomagolása” növelheti az aszimmetriát, mivel a fokozott összetettség csökkenti a legfontosabb befektetési tulajdonságok átláthatóságát és olyan költségtényezőkkel járhat, amelyek első pillantásra nem nyilvánvalóak.

A fogyasztók így kénytelenek a termékek létrehozóitól kapott termékinformációkat a forgalmazók és pénzügyi tanácsadók szolgáltatásaival, például befektetési tanácsadással kombinálni.

Nem egyértelmű, vagy nem teljes tájékoztatás nyújtásával megnőhet a helytelenül vagy tévedésből választott termékek aránya. Hasonlóképpen, ha az értékesítési folyamatok és a pénzügyi tanácsok nem az ügyfél igényeit állítják a középpontba, akkor előfordulhat, hogy a célra alkalmatlan terméket értékesítenek. Még inkább ez lehet a helyzet, ha az eladó és a vevő érdekei nincsenek összhangban, például ha a termék létrehozója pénzügyileg motiválja a forgalmazókat vagy a tanácsadókat a termék értékesítésére.

A befektető megkárosításának ilyen kockázatai, akár közvetlen pénzügyi veszteség, akár a helytelen befektetések haszonáldozati költsége formájában jelennek meg, alááshatják a csomagolt lakossági befektetési termékekbe vetett fogyasztói bizalmat.

A csomagolt lakossági befektetési termékek terméktájékoztatóinak és értékesítésének szabályozása

A lakossági befektetők potenciális kockázatainak fényében európai és tagállami szinten jogszabályokat vezettek be.

Egyes esetekben magukat a termékeket szabályozták, például a lakossági befektetők egyes terméktípusokhoz való hozzáférésének korlátozásával, vagy azon eszközök körének korlátozásával, amelyekbe a lakossági befektetési alapok kezelői fektethetnek. E megközelítés egyes szektorokban sikeres volt, de a pénzügyi innováció igen megnehezíti eredményes alkalmazását.

A szabályozók ezért inkább a befektetői döntéshozatal javítására törekedtek, és a szabályozást két területre összpontosították:

- a befektetői döntéshozatal előtt a befektetőkhöz eljuttatott legfontosabb befektetői tájékoztatók és a kapcsolódó reklámanyagok formája és tartalma. Fokozott figyelem irányult a befektetési ajánlat legfontosabb jellemzőit (azaz a költségeket, a várható kockázatokat/hozamokat) leíró összefoglaló tájékoztatókra, amelyek célja a lakossági befektetők információs igényeinek kielégítése;

- a forgalmazók üzleti magatartása, és az értékesítési vagy tanácsadási folyamat során az összeférhetetlenség elkerülése, kezelése és közzététele ( értékesítési szabályok ).

Ezek a szabályok nem garantálják a jó befektetési döntések meghozatalát, és nem adnak védelmet a befektetések veszteségeivel szemben, hiszen a piaci kockázat a legtöbb befektetési termék szerves része. Mindazonáltal csökkenthetik annak a kockázatát, hogy a befektetők olyan veszteségeket szenvedjenek el, amelyek lehetőségére nem figyelmeztették őket.

A szabályok nélkülözhetetlen kiegészítőjeként folyamatosan ösztönözni kell az Európai Unióban élő lakossági befektetők pénzügyi képzését , mivel képzéssel a legkevésbé tapasztalt befektetők is felkészíthetők a pénzügyi döntéshozatalra. A pénzügyi képzés azonban nem mentesíti a felelősség alól a befektetési termékek létrehozóit és a közvetítőket.

2. AZ EURÓPAI JOGI KERET MEGFELEL A CÉLJÁNAK?

A csomagolt lakossági befektetési termékeket létrehozó, forgalmazó és értékesítő intézmények vonatkozásában a közösségi jog sok eltérő rendelkezést tartalmaz.

A kötelező tájékoztatóra és az értékesítési gyakorlatokra vonatkozó európai szabályozás az értékpapír-, a biztosítási és a befektetési ágazati irányelvek együtteséből, valamint egyes értékesítési csatornákat vagy kereskedelmi gyakorlatokat szabályozó átfogó jogszabályokból áll. A legtöbb ágazati irányelv tartalmaz a kötelező tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseket, amelyeket szükség esetén az átfogó jogszabályok kiegészítenek. Az értékesítésre és a tanácsadásra vonatkozó szabályokat két főbb jogszabály tartalmazza, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (Markets in Financial Instruments Directive, MiFID) és a biztosítási közvetítésről szóló irányelv (Insurance Mediation Directive, IMD). Ezek az irányelvek szabályokat tartalmaznak többek között az értékesítés helyén tanúsított üzleti magatartással, valamint az összeférhetetlenség kezelésével és közzétételével kapcsolatban.

Amint az 1. táblázat bemutatja, e megoldás eredményeként a vonatkozó közösségi jog szét van tagolva, különböző szabályozási keretekből áll. A jogi formától vagy az értékesítési csatornától függően a csomagolt lakossági befektetési termékek terméktájékoztatóira és értékesítési gyakorlatára eltérő szabályok vonatkoznak. Sőt, egyes termékek és forgalmazási csatornák esetében nincsenek is alkalmazandó közösségi jogszabályok.

1. táblázat : A csomagolt lakossági befektetési termékekre vonatkozó tájékoztatási és értékesítési szabályok a közösségi jogban

MIFID (pénzügyi eszközök értékesítésekor szigorú tájékoztatási követelmények az irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi közvetítőkre) | IMD, egyes terméktájékoztatóra vonatkozó követelmények esetében | MIFID (pénzügyi eszközök értékesítésekor szigorú tájékoztatási követelmények az irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi közvetítőkre) |

Az e-kereskedelmi irányelv vagy a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló irányelv |

Értékesítési szabályok | MIFID | MIFID | IMD | MIFID | Nincs EU-s szabályozás |

ÁÉKBV-irányelv |

Az e-kereskedelmi irányelv vagy a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló irányelv |

A különböző szabályozási keretek problémát okozhatnak?

A mára létrejött európai szabályozási keret nem egységes és nem alkalmas a mai lakossági befektetési piac szabályozására. Az ágazati rendelkezések következetlenségei és hiányosságai miatt csökken a bizalom az iránt, hogy minden termék esetében egyformán magas szintű a befektetővédelem.

Sok példát lehet felhozni a hatékony, fogyasztóbarát tájékoztatásra és a fogyasztói igényeket előtérbe helyező értékesítésre, amelyek során megfelelő ajánlásokat bocsátanak ki. Mégis sok olyan eset van, amikor a hibás termékkidolgozás és tájékoztatás, vagy a színvonaltalan értékesítés miatt a befektetők veszteségeket szenvednek el. Továbbra is értékesítenek a célra alkalmatlan termékeket. A lakossági befektetők még mindig vásárolnak olyan termékeket, amelyek jellemzőivel nem igazán vannak tisztában.

A befektetők veszteségeit nehéz számszerűsíteni, részben mivel a veszteségek gyakran haszonáldozati költség formájában jelentkeznek. A hatásvizsgálat e tekintetben egy sor olyan adatot és szakértői véleményt összegez, amelyeket az érdekelt felek, például fogyasztók, fogyasztói szervezetek, nemzeti szabályozók és tapasztalt piaci szereplők bevonásával állítottak össze. Mindez alátámasztja, hogy a szabályozási hiányosságok a befektetők jelentős megkárosításához vezetnek.

A legfontosabb befektetői tájékoztatókra vonatkozó EU-s szabályok problémái

Az összefoglaló tájékoztatókat illetően még a nagy mértékben összehasonlítható termékeknél is jelentős eltérések mutatkoznak. Nincs egységes megközelítés arra vonatkozóan, hogy a lakossági befektetők számára miként kell megadni a végleges költségekkel, a termékkockázatokkal és -hozamokkal, valamint a tőkegarancia feltételeivel kapcsolatos legfontosabb információkat.

A fogyasztók néha túlságosan technikai, rosszul bemutatott vagy nehezen érthető információkat kapnak, ami információs túlterheléshez vezet. Más esetekben a létező ágazati tájékoztatási kötelezettségek nem alkalmazhatók jól a csomagolt lakossági befektetési termékekre, például a biztosítási ágazatban, ahol a kötelező tájékoztatási követelményeket a biztosítási termékek teljes halmazára dolgozták ki, nem pedig a befektetési jellegűekre. Megint más esetekben pedig egyáltalán nincsenek európai szabályok, például a strukturált betétek esetében. Ezek a következetlenségek akadályozzák a különböző terméktípusok eredményes összehasonlítását és így rontják a befektetői döntéshozatal színvonalát.

A pénzügyi válság tapasztalatai megerősítették, hogy e területeken hatékony tájékoztatásra van szükség. Komoly kérdések merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a befektetők tisztában vannak-e az egyes termékgaranciákban rejlő lefelé ható kockázatok és partnerkockázatok lehetőségével.

Az Európai Bizottság pont az említett okokból javasolta az ÁÉKBV-k esetében előírt egyszerűsített tájékoztató cseréjét egy rövidebb, világosabb és befektetőbarátabb kötelező tájékoztatóra, a „legfontosabb befektetői információk” nevű dokumentumra. E dokumentumot az érdekelt felek jelentős hozzájárulásával dolgozták ki, tájékoztatási elemeit lakossági befektetők bevonásával szigorú vizsgálatoknak vetették alá. Ez a tájékoztató a csomagolt lakossági befektetési termékek teljes egészét illetően irányt szab a tökéletesített kötelező tájékoztatók kidolgozásának.

Az értékesítési gyakorlatok szabályozásának gyenge pontjai

Az értékesítési gyakorlatokra vonatkozó európai rendelkezések egyrészt arra irányulnak, hogy a forgalmazók szakmai szempontok alapján, tisztességesen, a befektetők igényeire összpontosítva járjanak el a termékek értékesítésekor vagy ajánlásakor; másrészt arra, hogy elkerüljék, eredményesen kezeljék és/vagy közzétegyék az összeférhetetlenségeket. Ez döntő jelentőségű: egy befektetési tanácsadók körében nemrégiben elvégzett felmérés során a válaszadók 72%-a szerint az értékesítési jutalékok struktúrája befolyásolhatja, hogy milyen termékeket adnak el a befektetőknek[2].

Mindazonáltal a közösségi jog e területének két fő jogszabálya, a MiFID és az IMD némileg eltérő megoldásokat alkalmaz. A MiFID az összeférhetetlenségek elkerülése, kezelése és közzététele céljából egy összetett rendszert vezet be, továbbá részletes rendelkezéseket tartalmaz a közvetítőknek adott ösztönzőkkel kapcsolatban. Ezzel szemben az IMD-ben nem találhatók ilyen mélységű összeférhetetlenségi vagy ösztönzési szabályok. A közvetítőknek csupán annyit kell közölniük az ügyfelekkel, hogy tanácsuk kiegyensúlyozott (azaz elegendő számú biztosítási szerződésen alapuló) elemzésen alapul-e, és szerződéses viszonyban állnak-e egy vagy több biztosítóval.

A két jogszabállyal kapcsolatos gyakorlati tapasztalatok korlátozottak. Az Európai Bizottság mindamellett attól tart, hogy a két jogszabály csomagolt lakossági befektetési termékekre vonatkozó értékesítési szabályainak eltérő színvonala növeli a befektetők megkárosításának és a szabályozói arbitrázsnak a lehetőségét.

Egyes termékek és forgalmazási csatornák nem is tartoznak ezen irányelvek hatálya alá. A termékek létrehozói (például alapkezelők vagy biztosítók) általi közvetlen értékesítésre nem ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a közvetítők általi értékesítésre. Emellett a strukturált betétek forgalmazására sincsenek európai szabályok, hiszen ezek nem minősülnek a MiFID szerinti pénzügyi eszköznek. E hiányosságok egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtenek.

3. AZ EURÓPAI JOGSZABÁLYOK MÓDOSÍTÁSA JAVÍTHAT A HELYZETEN?

A fent említett gyenge pontok az európai jogszabályok következetlenségéből adódnak vagy más okokra, például a gyenge végrehajtásra vezethetők vissza? A közösségi jog hiányosságai megfelelően orvosolhatók-e a tagállamok vagy az érintett ágazatok fellépésével?

Az európai szabályozási keret következetlenségeire és hiányosságaira egyes tagállamok a kötelező tájékoztatásra és az értékesítési gyakorlatokra vonatkozó szabályok nemzeti szintű szigorításával reagáltak. Ágazati szinten a létrehozók és a forgalmazók szintén felléptek a tájékoztató dokumentumok színvonalának javítása érdekében, valamint magatartási kódexek és a legjobb gyakorlatról szóló nyilatkozatok révén a felelős értékesítés és tanácsadás ösztönzésére.

Ezek a megoldások azonban jellegüknél fogva földrajzilag behatároltak, és nem képesek az európai jogi keret hiányosságainak összehangolt vagy rendszerszintű kezelésére. A tagállami szabályozók által a közösségi jog következetlenségeinek kiegyengetésére tett kísérletek nem lehetnek sikeresek, különösen akkor nem, ha a közösségi jog rendelkezései nem teszik lehetővé kiegészítő tagállami jogszabályok elfogadását. Ez pedig még olyan termékek esetében is igaz, amelyeket túlnyomó részben helyi szinten értékesítenek.

Sőt, a koordinálatlan tagállami megoldások az egységes piac működését is akadályozhatják. A tájékoztatásra és az értékesítési gyakorlatokra vonatkozó EU-s szabályok összehangolásával részben meg lehetne szüntetni a határokon átnyúló lakossági forgalmazás akadályait azon termékek esetében is, amelyek határokon átnyúló forgalmazásának feltételei jelenleg nincsenek harmonizálva.

Az Európai Bizottság ezért megállapította, hogy a csomagolt lakossági befektetési termékek széttagolt szabályozási keretéből eredő kockázatok rendszerszintű és összehangolt kezelése érdekében európai szintű meghatározó fellépésre van szükség. Az európai szintű szabályozási környezet nagyobb összhangja szükséges ahhoz, hogy egész Európában biztosítani lehessen a szabályozás biztonságát és fenntarthatóságát, és elő lehessen segíteni az egységes piac zavartalan működését.

4. MI ÁLL AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG JAVASLATÁBAN?

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a kötelező tájékoztatás és az értékesítési gyakorlatok tekintetében a különböző ágazati keretek helyett egy horizontális megközelítést kell alkalmazni. Ez a megközelítés a termék jogi formájától vagy az alkalmazott forgalmazási csatornától függetlenül egységes eredményre vezet és a lakossági piac folyamatos innovációjához is jól alkalmazkodik.

A hatályos ágazati jogszabályok módosításán és az eddig szabályozatlan ágazatok szabályozásán alapuló megközelítés a hatályos jogszabályok integritásának szempontjából jobb megoldásnak tűnhet, mindazonáltal kevésbé egységes és összefüggő megközelítést eredményezne és állandósítaná a hiányos vagy elavult hatállyal kapcsolatos kockázatokat, ami későbbi időpontban újabb beavatkozást tenne szükségessé.

A horizontális intézkedések nem zárják ki a szabályozási követelmények kiigazításának lehetőségét, ha ezt a termékjellemzők objektív különbségei megkívánják. A Lámfalussy-folyamatnak megfelelően meghozott horizontális intézkedések egységes alapelveket és alapkövetelményeket teremthetnének minden érintett termék és szereplő számára, ugyanakkor lehetővé tennék, hogy a követelmények részletes tartalmát és formáját a különböző termékek sajátosságaihoz igazítsák.

Mit tartalmaz a horizontális megközelítés?

A következő szakasz azt a tervezett megközelítést írja le, amelyet a csomagolt lakossági befektetési termékek létrehozói által készített legfontosabb tájékoztatóval, és a közvetítők vagy más forgalmazók – köztük a létrehozók – általi értékesítéssel kapcsolatos horizontális szabályok kidolgozására is alkalmazni kívánnak. A két cselekvési területen külön jogszabályokat kezdeményeznek, mivel az értékesítés és a terméklétrehozás folyamatában nem ugyanazok a szereplők vesznek részt. A különálló jogszabályoknak ugyanakkor illeszkedniük kell egymáshoz.

A termékek létrehozói által biztosított legfontosabb befektetői tájékoztatók

A horizontális megközelítés ezen a területen egy új jogszabály kidolgozásával jár, amely a hatályos ágazati szabályok vonatkozó rendelkezései helyébe lép vagy azokat integrálja, illetve hatályukat kiterjeszti a jelenleg szabályozatlan termékekre.

A csomagolt termékekre vonatkozó horizontális jogi aktus fő elemei az alábbi keretben találhatók.

2. keret: legfontosabb befektetői tájékoztatók Célkitűzés: A cél a legfontosabb befektetői tájékoztatók lehető legnagyobb fokú harmonizációja és egységesítése annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a termékek összehasonlítását, de a termékek sajátosságait figyelembe kell venni a szabályok kidolgozásakor. Hatály Az új horizontális jogszabály hatálya a csomagolt lakossági befektetési termékek minden létrehozójára kiterjedne, függetlenül attól, hogy a termék esetleg egy másik alapul szolgáló termék átalakított formája, mint például az átformált termékek esetében. A hatályba tartozó termékek azok lennének, amelyek megfelelnének a csomagolt lakossági befektetési termékek 1. keret szerinti ideiglenes definíciójának. Alapelvek, amelyek alapján a legfontosabb befektetői tájékoztatókat kidolgozzák A terméktájékoztatóknak arányosnak, világosnak és egyértelműnek kell lenniük, emellett érthetőnek kell lenniük a megcélzott, gyakran kevés vagy semmilyen befektetői tapasztalattal nem rendelkező befektetői kör számára. Tartalmazniuk kell a megalapozott befektetői döntéshozatalhoz szükséges információkat (például a hozamokkal és a kockázatokkal, díjakkal, a garanciákkal és a termék működésével, vagy az esetleges rögzített lejárati időpontokkal kapcsolatban). A termékek összehasonlíthatósága érdekében felépítésüknek a lehető legnagyobb mértékben egységesnek kell lennie. A tájékoztatókat a lakossági befektetők számára alkalmas formában kell bemutatni: legyenek rövidek és egyszerűek (ugyanakkor tartalmazzák a legfontosabb információkat), megfelelő működésük érdekében befektetők bevonásával kell vizsgálni őket. A tájékoztatókat kellő időben a befektetők rendelkezésre kell bocsátani, hogy a befektetési döntések meghozatalakor felhasználhatók legyenek. A csomagolt lakossági befektetési termékek minden értékesítője számára elő kell írni, hogy a termék létrehozója által készített kötelező tájékoztatót a befektető rendelkezésére bocsássa. Ez a kötelezettség a közvetítőkre és a saját termékeiket értékesítő létrehozókra egyaránt vonatkozna, és független lenne attól, hogy az értékesítéshez kötődően szolgáltatás, például tanácsadás nyújtására is sor kerül, vagy sem. Bármely kapcsolódó marketingközleménynek arányosnak, világosnak és egyértelműnek kell lennie, egyértelműen meg kell tudni különböztetni a kötelező tájékoztatótól, ugyanakkor teljesen összhangban kell lennie azzal. |

- Az ÁÉKBV-k területén létrehozott, legfontosabb befektetői információk nevű tájékoztató egyértelmű irányt szab a többi csomagolt lakossági befektetési termékre vonatkozó egységes formátumú kötelező tájékoztatók kidolgozásának, noha a kidolgozás során az adott termékek sajátosságait és jogi formáját is figyelembe kell venni. A Bizottság egyéb tevékenysége, például a fogyasztói hitelekről szóló irányelvben tervezett „egységes európai fogyasztóihitel-adatlap” kidolgozása szintén hasznos tanulságokkal szolgálhat a fogyasztóknak szóló, egységesített, szerződéskötés előtti tájékoztatók értékével kapcsolatban.

A csomagolt lakossági befektetési termékek értékesítése közvetítők és más forgalmazók által

Az Európai Bizottság úgy ítéli meg, hogy a helyes megközelítés szerint a csomagolt lakossági befektetési termékek értékesítésére mindig ugyanazokat a jogszabályi követelményeket célszerű alkalmazni, a forgalmazási csatornától függetlenül. E követelmények meghatározására a MiFID üzleti magatartással és összeférhetetlenséggel kapcsolatos szabályai lehetnek irányadók. Az ott megfogalmazott szabályoknak a csomagolt lakossági befektetési termékekre való kiterjesztését úgy lehetne megvalósítani, hogy a MiFID vonatkozó rendelkezéseinek hatályát kiterjesztik az érintett termékeket értékesítő szereplők összességére.

Az értékesítési gyakorlatokra vonatkozó horizontális megközelítés fő elemei a következők:

3. keret: az értékesítési gyakorlatok szabályozására vonatkozó horizontális megközelítés Hatály Az üzleti magatartással, összeférhetetlenséggel és ösztönzőkkel kapcsolatos, a MiFID szabályait alapul vevő egységes rendelkezéseket, a csomagolt lakossági befektetési termékek minden értékesítőjére alkalmaznák, függetlenül attól, hogy az közvetítő vagy maga a termék létrehozója. A részletes követelményeknek adott esetben figyelembe kell venniük a kötődő szolgáltatást is (tanácsadást, megbízások továbbítását). Alapelvek Az értékesítési gyakorlatoknak előtérbe kell helyezniük a befektetők tisztességes kezelését. A befektetők befektetési tanácsokkal való ellátásakor a tanácsadóknak meg kell tenniük a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az értékesített termékek megfeleljenek a befektetők profiljának és igényeinek, és hogy a befektetők megértsék a tanácsadó által nyújtott szolgáltatás jellegét. Ha egy terméket tanácsadás nélkül értékesítenek, egyértelműen közölni kell a nyújtott szolgáltatás korlátait és a befektető kockázatait. Bizonyos körülmények között ilyenkor is szükség lehet annak vizsgálatára, hogy a termék megfelel-e a befektető igényeinek. Az értékesítés során – akár tanácsadás mellett, akár anélkül zajlik – a befektetőt nem érhetik összeférhetetlenségből eredő hátrányok. Az összeférhetetlenségeket lehetőség szerint el kell kerülni, illetve a befektetők számára érthető módon fel kell tárni, kezelni kell és közzé kell tenni őket. Az értékesítés során – akár tanácsadás mellett, akár anélkül zajlik – a befektetőknek használható formátumú, egyértelmű és világos tájékoztatást kell kapniuk a díjazási szabályokról és a fizetendő díjakról, jutalékokról és illetékekről. A termékek alkalmasságát vizsgáló személyeknek teljes mértékben tisztában kell lenniük a termékekkel és jellemzőikkel. |

- Milyen feladatokat kell elvégezni a horizontális megközelítés alkalmazásához?

A csomagolt lakossági befektetési termékek általános fogalma viszonylag tiszta, a jogbizonytalanság és a szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében viszont egy megfelelő mértékben pontos általános definícióra is szükség lesz. Az általános definíciót ki kell egészíteni a hatályába tartozó termékek egyértelmű kijelölésével. Az Európai Bizottság tudatában van e feladat nehézségének.

Az Európai Bizottság azonban nem gondolja, hogy a definícióval kapcsolatos problémák leküzdhetetlenek lennének. A közleményt követően kidolgozzák az általános definíciót és kiegészítik a hatályába tartozó vagy azon kívül eső termékek „fehér listájával”.

A második fő feladat az új jogszabály(ok) és a hatályos ágazati jogszabályok közötti összhang megteremtése. Az egymást átfedő követelmények elkerülése érdekében az új horizontális jogszabályoknak eredményesen hatályon kívül kell helyeznie az összes vonatkozó rendelkezést és azok helyébe kell lépnie.

Nagy feladat lesz még a tájékoztatókkal kapcsolatos részletes javaslatok kidolgozása is, például a tekintetben, hogy miként lehet egységessé tenni a termékek díjaira, kockázataira és potenciális hozamaira vonatkozó tájékoztatót, ha az alapul szolgáló termékek jelentősen eltérő módon működnek. Az ÁÉKBV-k tökéletesített tájékoztatójának kidolgozásával kapcsolatos tapasztalat megmutatta, hogy ehhez részletekbe menő technikai munka és a javaslatoknak a befektetők bevonásával történő vizsgálata szükséges.

A kitűzött eredmények megvalósításához önmagában nem elég a jobb szabályozási keret kialakítása. Elengedhetetlen, hogy a tagállami felügyeleti hatóságok is hatékonyan együttműködjenek, és következetesen és hatékonyan ellenőrizzék a követelmények betartását. A jobb szabályozás előnyeinek kiaknázásához az iparágnak fokozottan előtérbe kell helyeznie a befektetők igényeit, a lakossági befektetőknek pedig javítaniuk kell pénzügyi tudásukat.

5. KÖVETKEZTETÉS

A pénzügyi válság után újból meg kell alapozni a befektetőknek a csomagolt lakossági befektetési termékekbe vetett bizalmát: az emberek továbbra is fognak megtakarítani és befektetni, ezért továbbra is szükségük lesz olyan jól kezelt, biztonságos termékekre, amelyekről megfelelő ismereteik vannak és amelyekről hatékony tájékoztatást kapnak, és amelyeket tisztességes módon értékesítenek számukra.

Az Európai Bizottság felismerte, hogy a csomagolt lakossági befektetési termékek jelentős szerepet játszanak mind a lakossági piacok hatékony befektetési termékekkel való ellátásában, mind a tőkepiacok eredményességének elősegítésében. A termékek létrehozói és közvetítői ezzel összefüggésben igen fontos szerepet töltenek be a hatékony és eredményes lakossági piacok kialakításában, mivel a potenciális befektetőket hozzásegítik az igényeiknek megfelelő befektetésekhez. A termékek létrehozóit és közvetítőit természetesen javadalmazni kell munkájukért.

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a csomagolt lakossági befektetési termékek értékesítésére és tájékoztatóira vonatkozó fenntartható és célnak megfelelő szabályozási környezet kialakítása nem lehetséges anélkül, hogy megszüntetnék az európai szabályozásban gyökerező alapvető eltéréseket. E megközelítés kidolgozásához jelentős feladatokat kell elvégezni, például a felügyeleteknek a végrehajtás ellenőrzésében vagy az ágazatnak az új követelmények betartásában. Nagy gondot kell fordítani a költséghatások minimalizálására is. Az átfogó horizontális megközelítés az érintett ágazatok közötti egységes értelmezés és valós elkötelezettség érdekében jelentős igényt támaszt az ágazati felügyeletek közötti párbeszéd és együttműködés fokozására.

A következő lépések

Az Európai Bizottság ezek után megkezdi az e közleményben felvázolt jogszabályi megközelítés végrehajtásához szükséges részletes javaslatok kidolgozását. Ennek részeként:

- különböző tagállami hatóságoktól, technikai bizottságoktól és az érdekelt felek más csoportjaitól összegyűjti az intézkedések előkészítéséhez szükséges technikai információkat;

- a jogalkotási intézkedések megalapozásához és további hatásvizsgálatok céljából tanulmányokat készíttet;

- 2009 végéig közzéteszi a fent említett intézkedések lehetséges formájára és tartalmára vonatkozó első elképzeléseket, amely az érdekelt felekkel folytatott konzultáció tárgyát képezi majd.

[1] További vizsgálatokra lesz szükség annak megállapítására, hogy a strukturált termék jogi formájától függően pontosan mely követelmények alkalmazandók, hiszen előfordulhat, hogy bizonyos körülmények között már a hatályos követelmények is alkalmazandók.

[2] A CFA Institute „European Union Member Poll on Executive Compensation and Retail Investment Products” című felmérése, 2009. január.