Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értesítés – Valamely európai uniós harmonizációs intézkedés rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések fenntartásának engedélyezése

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 47/07)

1. Dánia 2020. november 6-án kelt levelében – amely 2020. november 10-én érkezett meg a Bizottsághoz – arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani (1) a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit a dán jogszabályban, nevezetesen az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. szóló 2018. október 30-i 1247. sz. rendeletben (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 03.09.2020, Miljø- og Fødevareministeriet). Az értesítés a rendelet II. mellékletének E. részében, az (uniós jegyzék szerinti) 8. élelmiszer-kategóriában említett kálium-nitrit (E 249) és nátrium-nitrit (E 250) adalékanyagot (azaz a nitriteket) érinti.

2. A maximális szinteket eredetileg a 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 3 ) határozta meg. Az Európai Parlament és a Tanács által 2006. július 5-én jóváhagyott irányelv jogalapja az EK-Szerződés 95. cikke (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés – EUMSZ – 114. cikke). A nitrátok és nitritek húskészítményekben való felhasználására vonatkozóan az irányelv célja az, hogy – az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) és az élelmiszerügyi tudományos bizottság (SCF) tudományos iránymutatásával összhangban – egyensúlyt teremtsen a nitriteknek az életveszélyes botulizmus kialakulásáért felelős baktériumok elszaporodása ellen védő hatása és azon kockázat között, hogy a nitritek húskészítményekben való előfordulása rákkeltő nitrózaminok képződését idézheti elő. Az eredetileg elfogadott változatában a 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) a különböző húskészítményekben található nitritekre és nitrátokra vonatkozóan legmagasabb maradékszinteket határozott meg. Ezzel szemben a 2006/52/EK irányelv bevezette azt az EFSA 2003. évi vonatkozó véleményében ajánlott elvet, amely szerint a nitritek mennyiségét a kálium-nitrit (E 249) és nátrium-nitrit (E 250) húskészítmények előállítása során hozzáadható legnagyobb mennyisége formájában kell szabályozni. Ez a mennyiség általában a húskészítmények vonatkozásában 150 mg/kg, a sterilizált húskészítmények esetében pedig 100 mg/kg. A 2006/52/EK irányelv egyes hagyományosan előállított húskészítmények vonatkozásában – amelyek esetében a hagyományos gyártási eljárás miatt nem lehetett ellenőrizni a hozzáadott mennyiséget – kivételesen maximális maradékszinteket határoz meg. Ezek a nitritek engedélyezett felhasználására vonatkozó rendelkezések átkerültek az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagokat és ezek felhasználási feltételeit tartalmazó, az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő uniós jegyzékbe is, amelynek létrehozása az 1129/2011/EU bizottsági rendelettel (5) történt.

3. A dán 1247. sz. rendelet a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Az érintett készítménytől függően ez a legnagyobb megengedett mennyiség 0, 60, 100 vagy 150 mg/kg. Az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek legnagyobb hozzáadott mennyiségének rögzítését előíró elv alóli kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát. Emellett a 0 és a 60 mg/kg határértékek alkalmazása vonatkozásában a dán jogszabály számos húskészítmény esetében alacsonyabb határértékeket tartalmaz a hozzáadott nitritmennyiségek tekintetében, mint a rendelet.

4. A fentiekből következően a dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása tekintetében szigorúbbak, mint az 1333/2008/EK rendelet vonatkozó rendelkezései.

5. A Dán Királyság úgy ítéli meg, hogy az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a jelenlegi dán rendelkezések teljes mértékben összhangban vannak az EFSA azon véleményével ( 6 ) , miszerint már kilogrammonként 50 mg nitrit hozzáadásával is biztonságos húskészítmények állíthatók elő. Dánia rámutat továbbá arra is, hogy a legnagyobb hozzáadható mennyiség alacsonyabb értékeinek köszönhetően a dán rendelkezések tovább csökkentik a nitrózaminok által előidézett, a legfőbb aggályt jelentő kockázatot. Dánia hangsúlyozza, hogy noha a húskészítményekben használt nitritek legnagyobb hozzáadható mennyiségének alacsonyabb szintjéről rendelkező szabályai több éve érvényben vannak, soha nem okoztak az érintett élelmiszerek tartósításával kapcsolatos problémákat, valamint más tagállamokkal összehasonlítva Dániában nagyon kevés a botulizmusban való megbetegedés, és 1980 óta egyetlen, húskészítmények által okozott esetet sem regisztráltak. A Dánia által szolgáltatott legfrissebb számadatok azt mutatják, hogy nem következett be számottevő változás a fogyasztói szokásokban. A dániai húsfogyasztás – a hozzáadott nitriteket tartalmazó felvágottak fogyasztását is beleértve – nem nő, vagyis stabilizálódott. A más tagállamokból származó húskészítmények behozatala, bár kisebb ingadozásokkal, de továbbra is növekszik.

6. A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. Az elemzésből, amely egy, az összes tagállam számára megküldött kérdőív kérdéseire adott válaszok alapján készült, az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitrit tipikus mennyisége alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A Bizottság ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét. Ennek érdekében ad-hoc tanulmány elkészítését kezdeményezte a nitriteknek az érintett iparágakban, a különböző húskészítmény-kategóriákban – többek között a Clostridium botulinum elleni védekezés céljából – történő használata és szükségessége tárgyában. A tanulmány 2016 januárjában készült el. A szakirodalom áttekintése, valamint az e tanulmány elkészítéséhez kapcsolódva lebonyolított felmérés és szakértői munkaértekezlet során gyűjtött adatok alapján lehetségesnek látszik a jelenleg engedélyezett maximális nitritszintek felülvizsgálata. Ezenkívül a 257/2010/EU bizottsági rendelet (7) értelmében az EFSA-nak újra kell értékelnie a nitritek használatának biztonságosságát. Az EFSA 2017. június 15-én tudományos szakvéleményt adott ki a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről (8). Az EFSA számításai szerint a nitritionokra vonatkozó megengedhető napi bevitel értéke 0,07 mg/ttkg/nap; a hatóság azt is egyértelműen leszögezte, hogy a nitrit élelmiszer-adalékanyagként való használatából eredő nitritexpozíció az általános népesség körében nem haladta meg az említett megengedhető napi beviteli értéket, csupán a legmagasabb percentilis tartományába eső gyermekeknél fordult elő ezen érték csekély mértékű túllépése. Ha azonban a táplálkozásból eredő nitritexpozíció valamennyi forrását (élelmiszer-adalékanyagok, természetes előfordulás és szennyeződés) együtt vizsgáljuk, a megengedhető napi bevitel értékének túllépése figyelhető meg a csecsemőknél, a kisgyermekeknél és az átlagos mértékű expozíció által érintett gyermekeknél, valamint minden korcsoport esetében a legmagasabb expozícióval jellemzett személyeknél. Az EFSA az endogén nitrózaminokkal szembeni expozíció kockázatának szintjét alacsonynak ítélte meg, ugyanakkor aggodalmát fejezte ki az exogén nitrózaminokkal szembeni expozíció tekintetében. Az EFSA szakvéleménye rámutatott arra is, hogy további kutatásokra van szükség a bizonytalanságok és az ismeretbeli hiányosságok felszámolása érdekében, továbbá hogy nem volt lehetséges egyértelműen megkülönböztetni az élelmiszerekhez engedélyezett mennyiségben hozzáadott nitritekből származó nitrózaminokat az élelmiszermátrixban külső nitrit hozzáadása nélkül kimutatott nitrózaminoktól. Epidemiológiai tanulmányok némi bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy kapcsolat áll fenn i. a táplálkozási eredetű nitrit és a gyomorrák, valamint ii. a feldolgozott húsból származó nitrit és nitrát kombinációja és a vastagbélrák között, és egyes adatok szerint kapcsolatba hozható egymással a preformált N-nitróz-dimetil-amin és a vastagbélrák. A tagállamok közreműködésével elkészített másodelemzésből, a nitritek ipari felhasználását vizsgáló ad-hoc tanulmányból, az EFSA általi újraértékelésből és a Dánia által szolgáltatott adatokból levont következtetések lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alaposabban megvizsgálja a nitritekre vonatkozó maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét. A nitritekre vonatkozó maximális szintek felülvizsgálatáról jelenleg folynak az egyeztetések a tagállamokkal.

7. A Bizottság ezen értesítés tekintetében az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint fog eljárni. A 114. cikk (4) bekezdése előírja, hogy ha egy európai uniós harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme érdekében fenn kívánja tartani szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, akkor ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesítenie kell a Bizottságot. A dán rendelkezésekről szóló értesítést követően a Bizottságnak hat hónap áll rendelkezésére a rendelkezések jóváhagyására vagy elutasítására. Ezen időszak alatt a Bizottság megvizsgálja, hogy a dán rendelkezések fenntartása megalapozott-e a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet védelmével kapcsolatosan, és hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e szükségtelen és aránytalan akadályt a belső piac működésében.

8. Az ezen értesítéssel kapcsolatos észrevételeket az értesítés közzétételétől számított 30 napon belül kell megküldeni a Bizottságnak. Az e határidőn túl megküldött észrevételeket a Bizottság nem veszi figyelembe.

9. A dán értesítéssel kapcsolatban további felvilágosítás az alábbi címen kérhető: Európai Bizottság Directorate-General Health and Food Safety (Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság) DG SANTE – Unit E2 Food Processing Technologies and Novel Foods (E.2. egység: Élelmiszer-feldolgozási technológiák, új élelmiszerek) Tel. +32 22976930 SANTE-E2-Additives@ec.europa.eu

(1) Az (EU) 2018/702 bizottsági határozat 3 éves időtartamra engedélyezte a dán nemzeti rendelkezések fenntartását.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/52/EK irányelve (2006. július 5.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.).

(4) Az Európai Parlament és a Tanács 95/2/EK irányelve (1995. február 20.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.).

(5) A Bizottság 1129/2011/EU rendelete (2011. november 11.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról (HL L 295., 2011.11.12., 1. o.).

(6) The EFSA Journal (2003) 14., 1–31. o., The effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products (A nitritek/nitrátok hatásai a húskészítmények mikrobiológiai biztonságára).

(7) A Bizottság 257/2010/EU rendelete (2010. március 25.) az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról (HL L 80., 2010.3.26., 19. o.).

(8) EFSA Journal 2017; 15(6):4786.