HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 424/27

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

2014/C 424/04

Előadó : Vladimíra DRBALOVÁ Társelőadó : Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

2014. február 3-án az Európai Parlament, 2014. február 6-án pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2014. május 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. június 4–5-én tartott, 499. plenáris ülésén (a június 4-i ülésnapon) 116 szavazattal, egy tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a 492/2011/EU rendeletet és a 2012/733/EU végrehajtási határozatot egyetlen olyan eszközzel váltsák fel, amely növelni fogja az átláthatóságot, lehetővé teszi a tényleges automatikus megfeleltetést, meghatározza a támogató szolgálatokat, információmegosztó rendszert vezet be a munkaerőhiányról és -túlkínálatról, és a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvén működik.

1.2 Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a Fogalommeghatározások c. 2. cikkben az új mobilitási szokások és a méltányos mobilitás iránti megnövekedett igény figyelembevételével határozza meg a méltányos mobilitás fogalmát. E definíciónak kiegyensúlyozottnak kell lennie. Az Európai Bizottság ehhez felhasználhatná a 492/2011/EU rendelet 2. szakaszában már szereplő megfogalmazást, ugyanakkor kinyilváníthatná, hogy teljes körű támogatást kíván biztosítani azoknak, akik tájékozott döntés alapján élni kívánnak a másik tagállamban való munkavállalási jogukkal.

1.3 Az EGSZB megérti, hogy az Európai Bizottság szándéka az, hogy az EURES-portálon az állásajánlatok szinte teljes kínálata megjelenjen, és ezt úgy kívánja elérni, hogy az EURES-partnereknek az EURES-hálózatban való, közös minimumkritériumok alapján történő részvételén keresztül az átláthatóság elvét kiterjeszti az állami foglalkoztatási szolgálatokon (áfsz) kívüli más szervezetekre is. Az EGSZB azonban kockázatosnak tartja ezt, ha nincs biztosítva, hogy a magánszolgáltatóknak az állami foglalkoztatási szolgálatokkal azonos minőségi elvárásoknak kelljen megfelelniük. A tagállamok mindenesetre, ha szükségesnek ítélik, meghatározhatnak a mellékletben lefektetett feltételeken felüli kritériumokat, ezek azonban semmi esetre sem lehetnek diszkriminatívak. Semmiképpen nem engedhető meg, hogy a részt vevő magánszolgáltatók díjazás ellenében kínálják szolgáltatásaikat.

1.4 Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy szisztematikusan bocsássák rendelkezésre az EURES-hálózatra és annak szakosodott támogató szolgálataira vonatkozó alapvető információkat, különösen a határ menti munkavállalók és a fiatalok számára, valamint javítsák az EURES-szolgálatok népszerűsítését és a velük kapcsolatos tájékoztatást.

1.5 Az EGSZB üdvözli a határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére és támogatására helyezett hangsúlyt és az arra irányuló javaslatot, hogy a határ menti munkavállalókkal és munkaadókkal való kommunikációhoz egyablakos rendszert használjanak. Azt javasolja, hogy erősítsék meg az EURES-T partnerségek szerepét.

1.6 Az EGSZB a mobilitás előmozdítását célzó uniós politikák közötti összhang és szinergiák megvalósítását kéri, különös tekintettel az állami foglalkoztatási szolgálatok (áfsz-ek) hálózatának létrehozása, valamint a munkavállalók és a polgárok és családjaik Unión belüli szabad mozgását előmozdító intézkedések kapcsán. Az ifjúsági garancia végrehajtását illetően az EGSZB támogatja az EURES-hálózat kiterjesztését a polgárok azon kategóriára, akik szakmai gyakorlati vagy gyakornoki helyeket, vagy bármi más, munkaszerződést magában foglaló lehetőséget keresnek, amennyiben ez összhangban van az EUMSZ 45. és 46. cikkével. Ennek célja, hogy az érintett munkavállalók munkavállalás céljából egy adott tagállamban maradhassanak az ottani állampolgárokra vonatkozó, jogszabályban, rendeletben vagy közigazgatási rendelkezésben meghatározott munkaügyi szabályoknak megfelelően.

1.7 Az EGSZB megismétli továbbá, hogy az EURES kibővített hatáskörére és a támogató szolgálatok új feladatköreire való tekintettel a nemzeti koordinációs irodáknak elegendő személyzettel és egyéb erőforrásokkal kell rendelkezniük munkájuk ellátásához, ideértve a színvonalas személyzeti képzési programokat is.

1.8 Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy használják ki az Európai Bizottság technikai támogatását, és tartsák be a nemzeti osztályozási rendszereik előzetes jegyzékének összeállítására kitűzött határidőket. Ezáltal valamennyi osztályozási adat összehasonlítható lesz a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási rendszerével (ESCO).

1.9 Az EGSZB üdvözli, hogy az új finanszírozási rendszer nem veszélyeztetheti a határon átnyúló EURES-partnerségek szerepét, és úgy véli, hogy ezeket továbbra is támogatni kellene horizontális összeurópai tevékenységek révén úgy, hogy ezt tagállami vagy ESZA-forrásokkal ki lehessen egészíteni.

1.10 Az adatgyűjtésről és a mutatókról szólva az EGSZB rámutat arra, hogy a rendeletnek nagy körültekintéssel kell meghatároznia a tagállamok jogait és kötelezettségeit a – például a mobilis munkavállalókra vonatkozó – információk és statisztikák átadásával kapcsolatban, ha egyes mutatók figyelemmel kísérésére nem állnak rendelkezésre rendszerek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a mennyiségi mutatókat minőségi mutatókkal egészítsék ki.

1.11 Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a különféle szintű szociális partnerek fő munkaerő-piaci szereplőkként létfontosságú szerepet játszanak. Kéri, hogy teljes jogú partnerként kezeljék őket, és bízzák rájuk a vállalkozásoknak és a munkavállalóknak való tanácsadás és segítségnyújtás és a vállalati ügyekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos tájékoztatás feladatát. A tagállamoknak olyan rendszereket kellene bevezetniük, melyek révén a szociális partnerek érdemben részt vehetnek a nemzeti koordinációs irodák munkájában, figyelembe véve az egyes tagállamok gyakorlatait és jogrendjét.

1.12 Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy megfelelő jogalkotási csomagot a szociális biztonsági rendszerek összehangolásának és a munkavállalók által megszerzett jogok elismerésének és átvitelének javítására.

1.13 Az adatvédelemmel kapcsolatban az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos 2014. április 3-i véleményében foglalt ajánlásokat.

2. Bevezetés

2.1 Az EU gazdasága újra növekedési pályára lépett; a munkanélküliségi ráta 2013 közepe óta viszonylag stabil (1). A tartós munkanélküliség a véget nem érő válság miatt tovább növekszik. A fiatalok körében riasztó mértékű a munkanélküliség, és az aktív népesség körében is nő a szegénység aránya (2).

2.2 A helyzet megköveteli az európai munkaerőpiacok nyitottságát és dinamizmusát fellendítő összes intézkedés és eszköz sürgős bevetését a kereslet és a kínálat jobb összehangolása és az Unión belüli munkavállalói mobilitás növelése érdekében. Az EU-n belüli mobilitás felerősítése több foglalkoztatási lehetőséget teremt majd a munkavállalók számára, és segít a munkáltatóknak az üres álláshelyek megfelelőbb és gyorsabb betöltésében (3).

2.3 Az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” c. közleményében (4) az Európai Bizottság vállalta, hogy megreformálja az EURES-hálózatot, hogy az európai foglalkoztatási stratégia teljesítése érdekében javítsa annak megfeleltetési és közvetítési kapacitását (kiterjesztve „Az első EURES-állásod” programra is).

2.4 Az EURES megreformálásának szándéka az uniós polgárságról szóló jelentésben (5) is szerepelt, és összecseng az Európai Bizottság egyéb, a munkavállalók Unión belüli mozgását elősegít (6)ő, az Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSz-ek) létrehozására irányuló (7), egy foglalkoztatási intézkedéscsomag (8), valamint a fiatalok elhelyezkedését segítő összes eszköz (9) végrehajtását célzó kezdeményezéseivel.

2.5 Az EGSZB véleménye szerint a munkavállalók megkülönböztetésmentességen és egyenlő bánásmódon alapuló szabad mozgása (10) és a mobilitás meglévő korlátainak lebontása (11) továbbra is az EU egyik prioritása. Több ajánlásában is kérte (12), hogy az EURES-ből alakítsák ki az európai munkaerő-piaci kereslet és kínálatot összehangoló valódi eszközt.

3. A javaslat lényegi tartalma

3.1 Az EURES-hálózat működését az Európai Bizottság 2012. évi saját kezdeményezésű határozata (13) több ponton is megváltoztatta. Ellenben a 492/2011/EU rendelet II. fejezete, amely a tagállamok közötti, EU-n belüli munkavállalói mobilitással kapcsolatos közvetítés és információcsere uniós szabályozási keretét képezi, 1992 óta alig módosult. Az új rendeletjavaslatra való tekintettel felülvizsgálják majd az EURES alapokmányát (14).

3.2 Az új mobilitási formák, az állásajánlatokkal kapcsolatos adatok megosztásához használt technológia változásai, a munkakeresők és munkáltatók által használt számos, sokféle toborzási csatorna, a munkaerő-piaci közvetítők növekvő szerepe, valamint a külföldön munkát keresők egyre nagyobb száma miatt az EURES működésének sürgős és átfogó reformjára van szükség.

3.3 A célok gyors eléréséhez és a megnevezett hiányosságok orvoslásához a legoptimálisabb eszköz egy új rendelet bevezetése és egy különálló eszköz létrehozása. A cél az, hogy az EURES a munkavállalók megkülönböztetésmentességen és egyenlő bánásmódon alapuló kiközvetítésének és toborzásának valódi eszközévé váljon. A hálózatot fokozatosan kiterjesztik a szakmai gyakorlatokra és a gyakornoki állásokra („Az első EURES-állásod” elnevezésű kísérleti projekt).

3.4 A 2012-es határozat elfogadása előtt az EURES 2010-ben végzett értékelésére (15) alapozva az Európai Bizottság konzultációt folytatott a hálózat jelenlegi hiányosságairól és lehetséges jövőbeli orientációjáról. A javaslatról kikérték a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság véleményét, melynek aktívabb szerepet szántak a folyamatban.

3.5 Az értékelés az EURES több alapvető hiányosságát is felfedte. Ezek közül a legfontosabbak: 1) az uniós szinten minden tagállam számára hozzáférhető állásajánlatok és önéletrajzok hiányos adatbázisa; 2) az EURES portál korlátozott közvetítési kapacitása; 3) egyenlőtlen hozzáférés az EURES szolgáltatásaihoz az EU-n belül; 4) a munkavállalók és munkáltatók korlátozott hozzáférése a megfeleltetéshez, toborzáshoz és kiközvetítéshez nyújtott segítséghez, valamint 5) nem megfelelő információcsere a tagállamok között a munkaerőhiánnyal és -túlkínálattal kapcsolatban.

3.6 Az EURES nem működhet tovább a jelenlegi formájában. Minden tagállam támogatta az EURES irányváltásának elképzelését, valamint egy programozási ciklus és az EURES tevékenységeivel kapcsolatos közös mutatók bevezetését annak érdekében, hogy növeljék a hálózat teljesítményének átláthatóságát, javítsák az információcserét, és jobban összehangolják a fellépéseket.

3.7 Alapvető információkat kellene rendelkezésre bocsátani az EURES-hálózatról az egész EU-ban minden olyan álláskereső vagy munkáltató számára, aki/amely ügyfélszolgáltatásokat igényel a toborzáshoz. Ezek számára hozzáférést kellene biztosítani az EURES-hálózathoz, és a hálózat működését támogatni kellene a nemzeti munkaerőhiánnyal és -túlkínálattal kapcsolatos információcsere révén.

3.8 A javaslat célja annak elérése, hogy az EURES-portálon az állásajánlatok szinte teljes kínálata megjelenjen, és az álláskeresők egész Európában azonnal hozzáférjenek ugyanazokhoz az állásajánlatokhoz. Emellett a portál tartalmazza majd az önéletrajzok teljes adatbázisát, amelynek alapján a regisztrált munkáltatók toborozhatnak.

3.9 Fontos biztosítani, hogy az EURES-portál EU-szerte jó minőségű, automatizált megfeleltetést végezzen az állásajánlatok és az önéletrajzok között, minden uniós nyelvre lefordítva, és hogy értelmezni tudja a nemzeti és ágazati szinten elsajátított készségeket, képesítéseket, illetve a gyakorolt foglalkozásokat.

3.10 Minden olyan tevékenység, amelyet az Európai Bizottság az EURES-hálózattal kapcsolatban végez, és amely emberi és/vagy pénzügyi erőforrásokat igényel, a foglalkoztatási és szociális innovációs program (2014–2020) létrehozásáról szóló rendelet (16) hatálya alá esik.

4. Részletes megjegyzések

4.1 Fogalommeghatározások

4.1.1 Az új mobilitási szokások és a méltányos mobilitás iránti megnövekedett igény fényében az Európai Bizottságnak megfelelően meg kellene határoznia a méltányos mobilitás fogalmát. Az Európai Bizottság ehhez felhasználhatná a 492/2011/EU rendelet 2. szakaszában már szereplő megfogalmazást, ugyanakkor egyértelművé tehetné, hogy a méltányos mobilitás fogalmában az is benne foglaltatik, hogy a munkakeresőknek joguk van az EU-ban elérhető összes állásajánlathoz hozzáférni és élni az általuk nyújtott lehetőségekkel.

4.1.2 A mobilitás fogalmának mindenképpen figyelembe kellene vennie az egyes országok álláspontjait és egyedi helyzetét is annak érdekében, hogy a tehetségek szabad mozgása megvalósulhasson. A javaslat 26. cikkének megfelelően a tagállamok foglalkoztatáspolitikájuk szerves részeként mobilitási szakpolitikákat dolgoznak ki.

4.2 Átláthatóság

4.2.1 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság az átláthatóság elvének alkalmazását ki kívánja terjeszteni az állami foglalkoztatási szolgálatokra, a magán munkaközvetítő ügynökségekre és más, foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre, de úgy látja, hogy ez kockázatos lehet, ha az utóbbiaknak nem kell ugyanolyan minőségi kritériumoknak megfelelniük, mint az állami foglalkoztatási szolgáltatóknak. A rendszernek átláthatónak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a pályázó szervezetek tekintetében az egyenlő bánásmód elvét.

4.2.2 Ugyanakkor a javaslat elvárja az állami foglalkoztatási szolgálatoktól és más EURES-partnerektől, hogy saját munkaközvetítő oldalaikon jobb hozzáférést biztosítsanak az EURES portálhoz. Egyes országokban nagyon nehéz kapcsolatba lépni egy EURES-tanácsadóval. Számos munkakereső, különösen a fiatalok emellett különféle bürokratikus és pénzügyi akadályokba is ütköznek.

4.2.3 Ezenkívül a közelmúltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy számos országban, különösen a fiatalok körében kevesen tudnak az EURES-hálózatról és szolgáltatásairól. A munkáltatóknak pedig mindössze egyharmada hallott az EURES-ről, mielőtt kapcsolatba lépett volna a hálózattal. A tagállamoknak javítaniuk kell az EURES-szolgálatok népszerűsítését és a velük kapcsolatos tájékoztatást annak érdekében, hogy az emberek minden szempontból tájékozottan tudjanak dönteni arról, hogy másik államban vállalnak munkát.

4.2.4 Az EGSZB üdvözli az EURES-hálózat kiterjesztését a polgárok azon kategóriára, főként a fiatalokra, akik szakmai gyakorlati vagy gyakornoki helyeket, vagy bármi más, munkaszerződést magában foglaló lehetőséget keresnek, az EUMSZ 45. és 46. cikkével összhangban. Ennek célja, hogy az érintett munkavállaló munkavállalás céljából egy adott tagállamban maradhasson az ottani állampolgárokra vonatkozó, jogszabályban, rendeletben vagy közigazgatási rendelkezésben meghatározott munkaügyi szabályoknak megfelelően.

4.2.5 Az EGSZB üdvözli továbbá a határokon átnyúló együttműködés támogatására helyezett hangsúlyt és azt, hogy a határ menti munkavállalókkal és munkaadókkal való kommunikációhoz egyablakos rendszert használnak. Azt ajánlja, hogy ezzel a már meglévő, vállalkozásokért felelős kapcsolattartókat bízzák meg.

4.2.6 Az állami foglalkoztatási szolgálatokat, a szakszervezeteket, regionális munkáltatói szervezeteket, és esetenként a helyi és regionális önkormányzatokat tömörítő EURES-T partnerségeket meg kellene erősíteni, szerepüket pedig világosan meg kellene határozni.

4.2.7 Az EGSZB az EURES-hálózat és az EU egységes piaci tanácsadó és információs portálja, a SOLVIT közötti kapcsolat tisztázását javasolja. Ez különösen érvényes a 7. cikk (4) bekezdésében szereplő, a koordinációs irodák által az EURES-hálózaton belüli állásajánlatokkal és a toborzással kapcsolatos panaszok esetén nyújtott támogatásáról, valamint a közhatóságokkal, pl. munkaügyi felügyelőségekkel való együttműködésről szóló rendelkezésekre.

4.3 Automatikus megfeleltetés a közös informatikai platformon keresztül

4.3.1 Jóllehet a 492/2011/EU rendelet 13. cikke (17) már lefekteti a kereslet és a kínálat kiegyensúlyozásának mechanizmusát, jelenleg nem valósul meg az önéletrajzok vagy más álláskeresői profilok adatainak automatikus elektronikus cseréje.

4.3.2 Az EGSZB elismeri, hogy az átjárhatósághoz ebben a szakaszban nem szükséges a nemzeti osztályozási rendszerek harmonizálása. Ugyanakkor támogatja, hogy az Európai Bizottság egy kiindulási jegyzéket kíván készíttetni a tagállamokkal az osztályozási rendszerükről. Ezáltal valamennyi osztályozási adat összehasonlítható lesz a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási rendszerével (ESCO), amely az országos hatóságok közti automatikus információcsere és teljes átjárhatóság eszközeként szolgál majd.

4.4 Támogató szolgálatok

4.4.1 Az EURES-hálózatnak átfogó szolgáltatáscsomagot kell nyújtania az ügyfeleinek (a munkakeresőknek és munkáltatóknak): figyelemfelkeltés, információátadás, a regisztrációt megkönnyítő mechanizmusok bevezetése, az önéletrajzok és állásajánlatok követése, automatikus megfeleltetés, kiközvetítés, támogatás a toborzáshoz, a jelentkezők tájékoztatása az olyan szervezetek, különösen a szakszervezetek elérhetőségéről, amelyhez a munkahely betöltése után segítségért fordulhatnak.

4.4.2 A munkakeresőknek és munkáltatóknak nyújtott szolgáltatásoknak térítésmentesnek kell lenniük.

4.4.3 Az EGSZB üdvözli, hogy a munkaerőhiányra és -túlkínálatra, valamint a kapcsolódó szakpolitikákra vonatkozó nemzeti információk tagállamok közötti megosztása szisztematikusabbá válik, az ilyen politikákra vonatkozó döntések azonban e rendelet hatályán kívül esnek.

4.4.4 Az EGSZB fontosnak ítéli, hogy egyértelműen szétválasszák a koherens keret létrehozásáért és átfogó támogatás nyújtásáért felelős Európai Koordinációs Iroda, valamint a nemzeti koordinációs irodák, az állami foglalkoztatási szolgálatok és az EURES-partnerek hatásköreit és kötelezettségeit.

4.4.5 Az EURES hatásköreinek kibővítése után a nemzeti koordinációs irodák egy sor új feladatot kapnak, ehhez pedig elegendő személyzettel és forrásokkal kellene rendelkezniük, többek közt színvonalas képzési programok biztosításához. Az Európai Bizottságnak biztosítania kellene, hogy ezek minél több technikai támogatást és tanácsadást kapjanak.

4.4.6 Hasznos volna, ha a nemzeti koordinációs irodák munkaprogram-tervezeteket készítenének az EURES-hálózat országukban folyó munkájában részt vevő szervezetek számára. E programok tartalmaznák a tervezett tevékenységeket, az ezek végrehajtásához szükséges összes munkaerő- és forrás-előirányzatot, valamint a tervezett tevékenységek nyomonkövetési és értékelési mechanizmusait.

4.5 A személyes adatok védelme

4.5.1 A rendeletben szereplő intézkedéseket a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályoknak (18) megfelelően kell végrehajtani. Fontos, hogy a munkavállalók explicit, egyértelmű, önkéntes és konkrét módon egyezzenek bele az EURES portál részére történő információszolgáltatásba, és hogy erre a beleegyezésre a helyzet ismeretében kerüljön sor.

4.5.2 A cél az, hogy egyaránt biztosított legyen a) az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó szabályok tényleges érvényesülése és b) a személyes adatok szabad áramlása a tagállamok, valamint a közösségi intézmények és szervek között, illetve a közösségi intézmények és a közösségi szervek között a hatáskörük gyakorlásával kapcsolatos célokkal összefüggésben.

4.5.3 Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai adatvédelmi biztossal konzultációk folynak az EURES-hálózat új és kibővített szerepével kapcsolatban. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos április 3-i véleményében foglalt ajánlásokat és következtetéseket (19).

4.6 Változások az ESZA-finanszírozásban

4.6.1 Az EGSZB üdvözli, hogy az új finanszírozási rendszer nem veszélyezteti a határon átnyúló EURES-partnerségek fontos szerepét – különösen az érintett régiókban –, és úgy véli, hogy ezeket továbbra is támogatni kellene horizontális összeurópai tevékenységek révén úgy, hogy ezt tagállami vagy ESZA-forrásokkal ki lehessen egészíteni.

4.6.2 Az ESZA-nak világosan meg kellene határoznia az EURES-sel kapcsolatos prioritásokat, és ennek megfelelő támogatást kellene nyújtania. A támogatások pályázati és odaítélési eljárásainak koherensnek, átláthatónak és egyszerűnek kell maradniuk.

4.7 A szociális partnerek szerepe

4.7.1 Az Európai Bizottság a szociális partnerek szerepének új meghatározásáról beszél (20). Teljes mértékben be kell őket vonni a tervezési és jelentéstételi ciklusba, és meg kell hívni őket az ülésekre.

4.7.2 Ezzel együtt az EGSZB hangsúlyozza, hogy a különféle szintű szociális partnerek alapvető szerepet játszanak mint a készségek és az állásajánlatok megfeleltetésével kapcsolatos EURES-munkában aktívan részt vevő fő munkaerő-piaci szereplők. Ezt nem szabad társult tagok szerepévé redukálni (21). A nemzeti koordinációs irodáknak fokozniuk kell az együttműködést a szociális partnerekkel és a szakmai szervezetekkel. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű szociális partnerek megfelelő módon vegyenek részt az európai iroda és a nemzeti koordinációs irodák tevékenységeiben.

4.8 Az EURES foglalkoztatással kapcsolatos munkájának nyomon követése és értékelése

4.8.1 Annak érdekében, hogy biztosan elegendő információ alapján lehessen mérni az EURES-hálózat teljesítményét, közös mutatókat kellene bevezetni iránymutatásul a hálózatban részt vevő szervezetek számára a saját eredményeik meghatározásához. Emellett ezek a mutatók az EURES-hálózat egésze számára kitűzött célokhoz viszonyított előrelépések felmérésében is segítségül szolgálnának. Fontos emellett olyan minőségi mutatók alkalmazása, mint az álláshelyek színvonala, az egyenlő bánásmód és a szociális biztonsági jogok. A rendeletnek nagy körültekintéssel kell meghatároznia a tagállamok jogait és kötelezettségeit például a mobilis munkavállalókkal kapcsolatos információk és statisztikák átadása kapcsán, ha egyes mutatók figyelemmel kísérésére nem állnak rendelkezésre rendszerek.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 801 final.

(2) COM(2014) 12 final.

(3) A 241 millió fős európai munkaerőből csupán körülbelül 7,5 millió fő (vagyis 3,1 %) végez gazdasági tevékenységet másik tagállamban.

(4) COM(2010) 682 final, 2010. november 23.

(5) COM(2013) 269 final.

(6) COM(2013) 236 final.

(7) COM(2013) 430 final.

(8) COM(2012) 173 final.

(9) COM(2012) 727 final.

(10) HL C 341., 2013.11.21., 54. o.

(11) HL C 228., 2009.9.22., 14. o.

(12) HL C 67., 2014.3.6., 116. o.; HL C 214., 2014.7.8., 36–39. o.

(13) COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

(14) SWD(2012) 100: „Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020” [Az EURES reformja az Európa 2020 céljainak teljesítése érdekében], a COM(2012) 173 final jelű közlemény kísérő dokumentuma.

(15) COM(2010) 731 final.

(16) HL L 347., 2013.12.20., 238. o.

(17) „Az egyes tagállamok szakszolgálatai rendszeresen megküldik a többi tagállam szakszolgálatainak és a 18. cikkben említett Európai Koordinációs Irodának [...]: a) a más tagállamok állampolgárai által betölthető megüresedett munkahelyek adatait; b) a harmadik országoknak felkínált betölthető munkahelyek adatait; c) adatokat azokról az álláspályázatokról, amelyeket olyan személyek nyújtottak be, akik hivatalosan jelezték, hogy egy másik tagállamban kívánnak munkát vállalni; d) régiónként és tevékenységi áganként összesített információkat azokról a pályázókról, akik kifejezték azt a szándékukat, hogy készek más országban dolgozni.”

(18) 45/2001/EK rendelet; HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

A 95/46/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy „a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, így különösen a magánélet tiszteletben tartásához való jogukat, védelemben részesítsék annak érdekében, hogy biztosítható legyen a személyes adatok Közösségen belüli szabad áramlása”.

(19) http://edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2014/14-04-03_Workers_mobility_EN.pdf

(20) Lásd a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság 2013. április 12-i ülésének jegyzőkönyvét.

(21) A BUSINESSEUROPE, a CEEP, az ESZSZ és az UEAPME 2012. december 19-i közös levele Andor László európai biztosnak.