HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 10.6.2004 
COM(2004)415 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
A bioélelmiszerek és a bioga zdálkodás európai akcióterve 
  
{SEC(2004)739}  
 
HU 2   HU 1. Ö SSZEFOGLALÓ  
Ezzel a bioélelmiszerr ől és biogazdálkodásról szóló tájéko ztatóval a Bizottság fel kívánja 
mérni a helyzetet és  az elkövetkezend ő évekre lefektetni a politika fejlesztéséhez az alapokat, 
ezáltal is egy általános stratégiai koncepciót  adva a biogazdálkodás közös agrárpolitikához 
(KAP) való hozzájárulásáról. 
A biogazdálkodás globálpolitikai koncepciójának  kidolgozásához fel kell ismerni az ökológiai 
gazdálkodás kett ős társadalmi szerepét. 
1. A bio élelmiszermarketing, válasz bizonyos fogyasztói aggodalmakra, és éppen ezért 
ezt a piacnak honorálnia kell és a fogyasztónak megfizetni. Ebb ől a szemszögb ől 
nézve a biogazdálkodás fejl ődését a piacok fogják irányítani. 
2. Ismert, hogy a bio földhasználat a köz hasznát is szolgálja, f őleg környezetvédelmi 
szempontból, de vidékfejlesztési el őnyökkel is jár és biz onyos tekintetben az 
állatjólét javulását is eredményezi. Ebb ől a szempontból a biogazdálkodás fejl ődését 
a társadalomnak kéne irányítani. 
A stabil piacfejl ődés biztosításának érdekében egyens úlynak kell létrejönni a kínálat és a 
kereslet között. 
A Bizottság elemzése megmutatta, hogy nagyob b hangsúlyt kell fe ktetni a piac fejl ődésének 
elősegítésére. A jelenlegi piaci részesedés az EU-15-ökben átlagosan 2% körüli. Annak 
érdekében, hogy ez az érték em elkedjen, vagy akár hosszútá von változatlan maradjon 
nagyobb figyelmet kell szentelni a fogyasztói elvárásoknak. A fogyasztókat jobban kell 
tájékoztatni a biogazdálkodás alapelveir ől és céljairól, továbbá például a környezetre 
gyakorolt pozitív hatásáról. Ugyanakkor fontos az ellen őrző rendszer teljességének 
biztosítása. 
A biotermékek belpiaci kereskedelmét számos nemzeti és saját szabály és azok alkalmazása 
akadályozza, mely igencsak  bonyolulttá teheti a biotermékek más tagállamokban történ ő 
értékesítését. A közös célok meghatá rozása, egy többoldalú megfelel őségi koncepció 
kiérlelése, az ellen őrzési követelmények további harmoni zációja és az EU logóra való 
nagyobb hangsúly helyezése segítségül szol gálna ezen problémák minimalizálásában. 
A biogazdálkodás elterjedésének el ősegítéséhez, de a termel ői kapacitás növekedéséhez is új 
információk, de mindenek el őtt új technológiák kellenek. Ezért szükséges a megfelel ő kutatás 
a biogazdálkodás és a feldolgozási módszer ek területén. Ugyanakkor a termelésr ől és a 
piacról szóló statisztikai információk gy űjtését javítani kellene. 
A 2003. évi KAP reform egyik célkit űzése a környezetbarát módszert használó min őségi 
terméket eredményez ő termelés el őnybe részesítése volt. A bi ogazdálkodás fontos eszköz 
ennek a célnak az eléréséhez. 
A bio gazdálkodók jelenleg a KAP els ő pilléréből közvetlen támogatások és ártámogatási 
intézkedések formájában jogosultak támogatá sra. Még inkább fontos, hogy a biogazdálkodás 
teljesen integrált a KAP második pillérjében lev ő vidékfejlesztési politikába és el őkelő helyet 
foglal el az agrár-környezetvédelmi intézked ések között. A 2003-as KAP reform hasznos 
keretet adott a biogazdálkodás jöv őbeni fejlődéséhez és számos eszközt elérhet ővé tett a 
tagállamok számára. 
 
HU 3   HU Ezen elemzés alapján és a már elért eredményekre építve az akcióterv f ő javaslatai az 
alábbiakra koncentrálódnak: 
• a bio élelmiszerpiac informáci ó által vezérelt fejlesztése  a fogyasztóval történ ő 
megismertetés, a fogyasztó és a piaci szerepl ők információval és reklámanyaggal való 
ellátása által, az EU logó használatának ös ztönzése segítségével, beleértve az importált 
termékeken való használatot is; a különböz ő normák jobb átláthatóságának 
biztosításával, illetve a termelési-, keresleti- és kínálati statisztikák, mint politikaalakító 
és marketing eszközök elérhet őségének javításával; 
• a biogazdálkodás nagyközönség általi  támogatásának hatékonyabbá tétele  a tagállamok 
ösztönzésével a különböz ő vidékfejlesztési intézkedések nagyobb mérték ű és 
koherensebb alkalmazására, például egy nemzeti akcióterv segítségével és a 
biogazdálkodás területén folyó kutatás támogatásával; 
• a Közösség biogazdálkodásra vonatkozó normáinak, az import és ellen őrzési 
követelményeknek javítása és meger ősítése,  a bio mez őgazdaság alapelveinek 
meghatározása, így a köz szolgálatának nyilvánvalóvá tétele által; az átláthatóság és fogyasztói bizalom növelésével; független bizo ttság létrehozásával  a tudományos és 
technikai tanácsadáshoz; a normák tová bbi harmonizálásával és megszigorításával 
felhasználva ehhez a nemzetközi szervezete ket; a normák javításával, gondolva itt az 
állatjólétre; a normák olyan területre történ ő kiterjesztésével, melyeket addig még nem 
fedett le, mint például az akvakultúra, va gy a környezettel kapcsolatos normák, mint a 
fosszilis energiafelhasználás, stb.; a GMO-k használatának tiltását meghatározó normáknál magyarázattal; az ellen őrző rendszer hatékonyságának és átláthatóságának 
növelésével és végül az importra vonatkoz ó intézkedések hatékonyabbá tételével. 
A további háttérinformációkra és az alábbiakban felsorolt különböz ő tevékenységekre 
vonatkozó részletek a Bizottság 2004. júniusi "Bioélelmiszerek  és gazdálkodá s akcióterve" 
című munkaanyagában találhatók. Ez a dokumentu m az EUROPA honlapon az alábbi címen 
hozzáférhet ő: 
http://europa.eu.int/comm/agriculture/qual/organic/plan/index_en.htm  
2. T EVÉKENYSÉGEK  
2.1. A bioélelmiszerek piaca 
1. tevékenység 
A 2826/2000/EK tanácsi rendelet (bels ő piaci promóció) módosításainak 
kezdeményezése, mely a Bizottságnak nagyobb lehet őséget biztosítana közvetlen 
cselekvésre annak érdekében, hogy a biogazdálk odásról információs- és reklámkampányt 
szervezzen. 
Több évre szóló információs és reklámkampány EU szerte történ ő szervezése a 
fogyasztók, közintézmények és étkezdék, iskolák és az élelmiszerlánc más f őszereplői 
részére a biogazdálkodás érdemeinek, különösen a környezetre gyakorolt el őnyös 
hatásának bemutatásával, illetve a bioter mékek fogyasztók körében való meg- és 
elismertetésével, beleértve az EU logó elfogadtatását is. 
Jól lehatárolt fogyasztói csoportok, mint péld ául eseti vásárlók és közétkezdék számára 
testre szabott információs és reklámkampány indítása. 
A Bizottság tagállamokkal és szakmai szervezetekkel történ ő együttm űködését célzó 
 
HU 4   HU erőfeszítések növelése a kampánys tratégia kialakítása végett. 
2. tevékenység 
Internet adatbázis létrehozása és fe nntartása, mely felsorolja a különböz ő magán- és 
nemzeti normákat (beleértve a f ő exportpiacok f őbb nemzetközi és nemzeti normáit) és 
összehasonlítja a Közösségi normákkal. 
3. tevékenység 
A biotermékek el őállítására és piacára vonat kozó statisztikai adatok gy űjtésének javítása  
2.2. Nyilvánossági politika és biogazdálkodás 
4. tevékenység 
A tagországok számára lehet ővé tenni az EU támogatás ki egészítését olyan zöldség-
gyümölcs ágazatban tevékenyked ő termelői szervezeteknek, melyek biogazdálkodást 
folytatnak. 
5. tevékenység 
A Bizottság létrehoz egy internet honlap alapú menüt, mely felsorolja az összes 
biogazdálkodásban termeléssel, marketingge l és tájékoztatással ka pcsolatosan igénybe 
vehető EU intézkedést. 
6. tevékenység 
A Bizottság komolyan ajánlja a tagálla moknak, hogy a biogazdálkodás támogatására 
teljesen használják ki a vi dékfejlesztési programjaikon belül a rendelkezésre álló 
eszközöket, például azzal, hogy nemzeti és regi onális akciótervet dol goznak ki az alábbi 
súlypontokkal: 
¾ a keresleti oldal ösztönzése új min őségi rendszerek használata által; 
¾ tevékenységek a környezet- és természetvédelem számára biztosított el őnyök 
hosszú távon történ ő megőrzésére; 
¾ ösztönző tényezők megteremtése a biogazdálkodást folytató gazda számára, hogy 
gazdasága egészét, ne csak egy részét alakítsa át; 
¾ a biogazdálkodást folytató gazda ugyanolyan lehet őséget kapjon beruházásra, 
mint a nem biogazdálkodást folytató; 
¾ ösztönző tényezők megteremtése a termel ők számára az elosztás és piacra kerülés 
elősegítésére a termelési lánc résztvev őinek szerz ődés keretében történ ő 
integrációja által; 
¾ szaktanácsadói szolgálatok támogatása; 
¾ oktatás és képzés a biogazdálkodás minden szerepl ője számára, lefedve a 
termelést, feldolgozást és marketinget; 
¾ előnybe részesített termelési módszerké nt megcélozni a biogazdálkodást 
környezetileg érzékeny területeken (a biogazdálkodás ezen területeken való 
korlátozása nélkül). 
 
HU 5   HU 7. tevékenység 
A kutatás meger ősítése a biomez őgazdaság és termelési módszerek területén. 
2.3. Normák és ellen őrzés – a teljesség meg őrzése 
8. tevékenység 
A rendelet átláthatóbbá tétele a biomez őgazdaság alapelveinek meghatározása által. 
9. tevékenység 
A bio mez őgazdaság teljességének biztosítása a normák szigorítása és az átmeneti 
időszakok végét jelz ő időpontok betartása által. 
10. tevékenység 
A biomez őgazdaság normáinak teljessé tétele  és további harm onizációja a következ ők 
által: 
¾ engedélyezett adalékok és feldolgozás i segédanyagok listájának elkészítése a 
feldolgozott állati termékekre; 
¾ bio borok specifikus normáinak lehet őségét számításba venni; 
¾ állatjólétre vonatkozó normák javítása; 
¾ a téma kiterjesztésének mérlegelése más területekre is, mint például az 
akvakultúrára; 
¾ a környezettel (energiafelhasználás, biodi verzitás, táj és egyéb) kapcsolatos 
normák javításának szükségességét számításba venni. 
11. tevékenység 
Független szakért ői panel létrehozása m űszaki segítségnyújtásra . 
12. tevékenység 
A 2092/91/EGK tanácsi rendelet rendelkezé seit megemlíteni és tisztázni, hogy 
¾ azokat a termékeket, melyeken GMO tartalmat jelöl ő címke van nem lehet 
biotermékként jelölni; 
¾ az általános jelölési küszöbök megegy eznek a biogazdálkodásban használt 
termékekben (a vet őmag kivételével) véletlenszer űen előforduló GMO-ra 
vonatkozó küszöbértékkel. 
Annak a kérdésnek az eldöntése, hogy a biogazdálkodásban használt vet őmagra érvényes 
küszöbérték megállapítása szükséges-e és milyen szintnél veszi még figyelembe a 
Bizottság.  
13. tevékenység 
Az ellenőrző szervek és hatóságok teljesítményéne k javítása kockázaton alapuló módszer 
alkalmazásával, melyek a csalás gyanúját illet ően a legmagasabb kockázatot jelent ő 
szereplőket célozzák, illetve a 2092/91 /EGK rendelet által megkövetelt 
keresztellen őrzések segítségével. 
 
HU 6   HU 14. tevékenység 
A munka folytatása a közös kutatási köz pontban a biogazdálkodásban használatos 
mintavételi és analitikai módszerek kifejlesztése céljából. 
15. tevékenység 
A tagállamoknak tanulmányozni kellene a KAP  kezeléséhez kifejlesztett földparcella 
azonosítás lehet őségét a biogazdálkodás által érintett  földterületek meghatározása és 
nyomonkövetése céljából. 
16. tevékenység 
Az ellenőrző szervek közötti, illetve a 2092/91/EGK rendeletben szerepl ő ellenőrző 
szervek és a végrehajtó hatóságok közö tti jobb koordináció biztosítása.  
17. tevékenység 
Külön akkreditációs rendszer kidolgozása az ellen őrző szervek számára a 2092/91/EGK 
rendeletben.  
18. tevékenység 
A Bizottság a tagállamok éves jelentéseit a bejegyzett ellen őrző szervek felügyeletér ől 
nyilvánosságra hozza, beleértve a visszaélések típusáról és fajtájáró l szóló statisztikát. 
19. tevékenység 
Fokozni az er őfeszítéseket, hogy harmadik országok is  felkerülhessenek az ekvivalencia 
listára, ide értve a helyszíni kiértékeléseket. 
A biogazdálkodásról szóló 2092/91/EGK tan ácsi rendelet módosítása, a jelenlegi 
nemzeti importra vonatkozó derogációk új, állandó rendszerrel való felcserélése, 
felhasználva a Bizottság által ebb ől a célból kijelölt szervek által elvégzett technikai 
ekvivalencia kiértékelé seket. Ehhez megfelel ő konzultációk lefolytatását követ ően 
hozzátartozhatna egy olyan állandó köz össégi lista létrehozása az ellen őrző szervekről, 
melyeket harmadik országban ki fejtett tevékenységeikért egyenl őnek ismernek el, s 
melyek nincsenek az ekvivalencia listán. 
Továbbra is biztosítani, hogy a harmadik országokkal szembeni ekvivalencia lista 
definiálásakor számoljanak az eltér ő éghajlattal és gazdálkodási  feltételekkel, illetve az 
egyes országokban a biogazdálkodá s fejlettségi szintjével. 
Ennek a rendszernek a hatálybalépésekor  az EU logó felajánlásának lehet ősége minden 
importált termékre. 
20. tevékenység 
Szisztematikus összehasonlítás a biogazdálkodás közösségi normái, a Kódex 
Alimentarius irányelvei és az IFOAM normák között (lásd 2. tevékenység). 
A Kódex Alimentarius irányelv ein alapuló multilaterális ekvivalencia koncepciójának 
globális fejlesztésével és ha rmonizációjával kapcsolatos er őfeszítések fokozása a 
tagállamokkal, harmadik országokka l és a magánszektorral való együttm űködés 
keretében. 
 
HU 7   HU Fejlődő országok kapacitás b ővítésének támogatása az EU fejlesztési politikájának 
keretében a biogazdálkodásra felhaszn álható általános támogatási lehet őségekről való 
tájékoztatás biztosítása által. 
A biotermékek fejl ődő országokból történ ő kereskedelmét lehet ővé tevő további 
intézkedések figyelembe vétele1. 
21. tevékenység 
Az EU biogazdálkodásra vonatk ozó normáinak és ellen őrző rendszereinek fokozottabb 
elismertetése harmadik országokban a tanács tól kapott tárgyalási mandátum keretében. 
3. HATÁSVIZSGÁLAT 
A 19. és 21. tevékenység terén elért haladás, tekintettel mind az impor t ekvivalencia, mind a 
kétoldalú kölcsönös elismerés alá tartozó harmadik országok  számának növelésére, a humán 
erőforrások rendelkezésre állásától függ. 
Az 1. és a 7. tevékenység végrehajtása a meglev ő költségvetési felosztás szerint történik. A 
független szakért ői panel felállítását célzó 11. tevéke nység terén nem várható különösebb 
hatás. 
A többi tevékenység nincs hatáss al a Közösség költségvetésére. 
Végül ennek a tervnek a végrehajtása a Bi zottság szolgálatainál dolgozó emberi er őforrás 
elérhetőségén múlik tekintet tel arra, hogy a különböz ő tervezett tevékenységekkel foglalkozni 
kell. 
4. KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK 
Ez az akcióterv el őrelépést jelent az Európában s vele együtt a világ többi részén folytatott 
biogazdálkodás el őmozdításának folyamatában. 
Az akcióterv összeállításakor a Bizotts ág gyakorlatias módszert választott el őször is olyan 
elemzést választva, mely segí tségével kiderül, hogy a meglév ő politikákat hogy lehet 
hasznosítani vagy igazítani. 
A Bizottság azonnal megteszi a szükséges lé péseket a meghatározo tt irányvonalon történ ő 
elinduláshoz. 
                                                 
1 A kereskedelem technikai korlátairól szóló WTO megállapodás 12. cikke szerint a tagok 
megkülönböztetett, a megállapodásnál kedvez őbb elbánásban részesítik a fejl ődő országokat.