[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.10.2008

COM(2008) 659 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

19. ÉVES JELENTÉS A STRUKTURÁLIS ALAPOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL (2007) {SEC(2008) 2649}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A végrehajtás elemzése 4

3. Összhang és koordináció 8

4. Értékelés 10

5. Ellenőrzések 11

6. A Bizottság munkáját segítő bizottságok 12

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

19. ÉVES JELENTÉS A STRUKTURÁLIS ALAPOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL (2007)

E jelentés a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1260/1999/EK rendelet 45. cikke (2) bekezdésében foglaltak szerint készült. A strukturális alapok (2000-2006) keretében 2007 folyamán támogatott tevékenységeket mutatja be.

Részletesebb információk a Bizottság munkadokumentumában (mely e jelentés mellékletét képezi) találhatók.

1. Bevezetés

A 2007-es év a 2000-2006-os programozási időszakon belül a 8. év volt, amely során tovább folytatódott a strukturális alapok programjainak és projektjeinek hatékony és eredményes irányítása. 2007-ben összesen 659 programot[1] irányítottak.

Továbbra is jelentős erősfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy javítsák a strukturális alapok által társfinanszírozott programok és projektek minőségét. A pénzügyi irányítás, az ellenőrzés, valamint az értékelés megerősítése is hozzájárult a társfinanszírozott programok és projektek felelősségteljes irányításának elősegítéséhez. A programok végrehajtása céljából a Bizottság, valamint a tagállamok nemzeti és regionális hatóságai közötti együttműködésre létrehozott partnerségi modell teljes egészében sikeresnek bizonyult.

A programok végrehajtásánál magas arányt felmutató tagállamok és régiók elkezdhették a felkészülést a támogatások lezárására. A strukturális alapok (2000-2006) által nyújtott támogatások lezárásának általános keretét a 2006-ban elfogadott C(2006) 3424 bizottsági határozat állapítja meg.

A strukturális alapokból a 2000–2006-os időszakban támogatott programok és projektek végrehajtása, valamint az azok lezárására való felkészülés mellett a bizottsági szolgálatok a 2007–2013-as időszak tervezésében és programozásában is jelentős mértékben közreműködtek. Az év folyamán összességében 27 nemzeti stratégiai referenciakeretről és 428 programról (311 ERFA és 117 ESZA) fejeződtek be tárgyalások[2].

Az európai kohéziós politika hozzáadott értékének bizonyítása érdekében 2007-ben elkezdték a 2000–2006-os időszak 1. és 2. célkitűzésbe tartozó programjainak utólagos értékelését. Továbbá előkészítették az INTERREG és az URBAN közösségi programok utólagos értékelését is.

A „régiók a gazdasági változásért” kezdeményezés keretében a Bizottság aktívan támogatta a gazdaság modernizálásának különböző területeit érintő bevált gyakorlatokra irányuló projektek összegyűjtését, és ösztönözte azok átültetését a főbb operatív programokba.

2007 októberében a Bizottság a Régiók Bizottságával együttműködve megszervezte a NYÍLT NAPOK: „A régiók és városok európai hete” című rendezvényt. „ A megvalósítás útja: a régiók növekedést és munkahelyeket teremtenek ” címmel megrendezett esemény 34 országból és 212 régióból több mint 5500 résztvevőt vonzott. .

2007. június 28-29-én Potsdam adott otthont „Az Európai Szociális Alap 50. évfordulója – Áttekintés és kilátások” címmel megrendezett konferenciának. Ez egyben az Európai Szociális Alap 50. évfordulójának hivatalos megünneplése is volt.

2. A végrehajtás elemzése

2.1. A költségvetés végrehajtása

2.1.1. ERFA

A költségvetés végrehajtása tekintetében 2007 kivételes évnek számított. Az ERFA kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya összességében 99,9% volt, míg a kifizetési előirányzatok szintje a 2000–2006-os időszak programjaira fordított 17,4 milliárd EUR-val az eddigieknél magasabb volt. Az 1. és 2. célkitűzés, valamint a közösségi kezdeményezések tekintetében a kifizetési előirányzatokat teljes mértékben végrehajtották. Sőt, az 1. célkitűzésbe tartozó programoknál a vártnál nagyobb igény mutatkozott kifizetésekre, olyannyira, hogy azoknak az új programoknak az előlegei, amelyeket 2007. december végén fogadtak el, illetve amelyek elfogadását 2008-ra halasztották, ezáltal kiegyenlítődtek.

2007 végén 27,7 milliárd volt az előző évekből származó, még kifizetendő kötelezettségvállalások összege, szemben a 2006. évi 45,8 milliárd EUR-val.

A kötelezettségvállalás automatikus visszavonásának szabálya (a továbbiakban: „n+2” szabály) 2007-ben is hatékony eszköznek bizonyult a tagállamok ösztönzésére a tekintetben, hogy forrásokat mozgósítsanak és erőfeszítéseket tegyenek az európai programok határidőn belüli végrehajtása érdekében. A legutóbbi becslések azt mutatják, hogy a lehetséges visszavonások kockázata feltehetőleg nem haladja meg a 2005. évi kötelezettségvállalások 0,7%-át (ez körülbelül 140 millió EUR).

Valamennyi tagországot egybevéve az ERFA-támogatások felhasználása 2007-ben a 2000–2006-os programozási időszakban rendelkezésre álló pénzügyi támogatások 79%-ának felelt meg. 2007-ben az új tagállamok által igénybevett támogatások összege minden eddiginél magasabb volt, 3 milliárd EUR; ez csaknem ugyanannyi, mint a 2004., 2005. és 2006. évben számukra összesen visszatérített összeg (3,5 milliárd EUR). 2007 végéig a 2004–2006-os időszakra számukra rendelkezésre bocsátott keretösszegből átlagosan 71%-ot használtak fel, míg az ERFA-támogatások felhasználásának aránya az EU-15-ök esetében (a 2000–2006-os időszakban) átlagosan 85% volt.

2.1.2. ESZA

Az ESZA kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya összességében 99,9%- volt, míg a kifizetési előirányzatok szintje a tavalyinál magasabb volt.

A 2007–2013-as operatív programokkal kapcsolatos ESZA-kötelezettségvállalások összege 10°486 millió EUR volt (99,88%). A megmaradó, 2007 során fel nem használt összeg (13°163°237 EUR) megfelel a francia „Martinique Régió” elnevezésű operatív programra szánt támogatások összegének, amely program elfogadása 2007-re nem volt előirányozva. A kifizetési előirányzatok halmozott felhasználása 1°513 millió EUR volt, amely összeg az éves kifizetési előirányzatok 99,87%-ának felel meg (1°515 millió EUR). A két összeg közötti különbség (1 957 184,6 EUR) megegyezik a francia „Martinique Régió" operatív programjára szánt támogatások előlegének összegével, amely kifizetésére 2008-ban kerül sor.

Az „n+2” szabály-t 2007 végén tizenkét programra alkalmazták, 92,2 millió EUR összeget érintve. A lehetséges visszavonások kockázata feltehetően nem haladja meg a 2005. évi kötelezettségvállalások 0,8%-át.

A 2007 előtti összes kifizetetlen kötelezettségvállalás összege 2007 végén 12 milliárd EUR volt. A 2000 előtti időszakból származó fennálló kötelezettségvállalások jelenleg 179 millió EUR-t tesznek ki (2006 végén 204,6 millió EUR).

2.1.3. EMOGA

2007-ben összesen 3,4 milliárd EUR került kifizetésre. A 2000–2006-os programozási időszak keretében a vidékfejlesztési programokra vonatkozó EMOGA kifizetési előirányzatok kifizetési aránya elérte a 100%-ot.

Mivel a vidékfejlesztési operatív programok a 2007–2013-as programozási időszakban nem képezik a strukturális alapok részét, a 2006-os évhez (azaz 3,6 milliárd EUR-hoz) képest enyhe csökkenés mutatkozik a 2007. évi összes kifizetésben. A teljes kifizetés elérése érdekében sor került néhány belső átcsoportosításra, főként az új Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA). 2007-ben nem volt olyan, vidékfejlesztési programokra vonatkozó kötelezettségvállalás, amely a 2000–2006-os időszakot érintette volna.

2007 végén 3,9 milliárd EUR volt az előző évekből származó, még kifizetendő kötelezettségvállalások összege, szemben a 2006. évi 7,3 milliárd EUR-val.

Ami az „n+2” szabályt illeti (amelyet 2007 végén a 2005-ben vagy azt megelőzően vállalt kötelezettségekre alkalmaztak) első becslések azt mutatják, hogy a lehetséges kötelezettségvállalás-visszavonások kockázata a vidékfejlesztési alapoknál körülbelül 70 millió EUR.

2.1.4. HOPE

A költségvetés végrehajtása 2007-ben kiválónak mondható. A kifizetési előirányzatok 97,5%-át hajtották végre. A kifizetési arány az 1. célkitűzésbe tartozó régiók esetében 96,44%, az 1. célkitűzésen kívül eső régiók esetében pedig 99,96% volt.

A HOPE esetében a 2007. év végén fennálló kötelezettségvállalások összege 811 millió EUR (2006-ban 1 336 millió EUR).

Ami az „n+2” szabály végrehajtását illeti, 2007-re a visszavonások összegét körülbelül 54 millió EUR-ra becsülték.

2.2. Programok végrehajtása

2.2.1. 1. célkitűzés

Az 1. célkitűzésbe tartozó programok az alapvető infrastrukturális projektekbe való befektetésre (41,4%) helyezték a hangsúlyt, amelynek több mint felét közlekedési infrastruktúrára (53%) fordították. Az 1. célkitűzés forrásainak több mint egyharmadát (33,5%) a termelési környezetbe fektették be, továbbra is a kkv-k és a kisipar támogatására (28,6%) összpontosítva. A humán erőforrással kapcsolatos projektek az 1. célkitűzésbe tartozó régiók forrásainak 23,2%-át tették ki. Az e téren végrehajtott főbb támogatási tevékenységek csaknem egyenlő mértékben oszlottak meg a munkaerő-piaci politikák (31,3%) és az oktatás és szakképzés (31%) között.

2.2.2. 2. célkitűzés

A 2. célkitűzésbe tartozó régiókban a programok továbbra is főként a termelési környezetre fektették a hangsúlyt: a pénzügyi forrásoknak több mint felét (55,8 %) fordították erre a kategóriára. E területen belül a kkv-k és a kisipar számára nyújtott támogatás volt a legmeghatározóbb (56,6%). A második legfontosabb támogatási tevékenységi terület az alapvető infrastruktúra volt, amelyre a 2. célkitűzés forrásainak 39,6%-át fordították. Az 1. célkitűzésbe tartozó programokkal ellentétben pénzügyi szempontból a területek tervezése és rehabilitációja volt a legfontosabb (45,4%). A humán erőforrás kategóriában (a 2. célkitűzés régióiban az összes beruházás 10,1%-a) a fő beruházási területeket a munkaerő-rugalmasság, vállalkozási tevékenység, innováció, valamint az információs és kommunikációs technológiák (30,8%) képezték.

2.2.3. 3. célkitűzés

Az ESZA programok végrehajtásánál 2007-ben továbbra is az Európai Foglalkoztatási Stratégia támogatása állt a középpontban – különösen a munkaerőpiaci foglalkoztathatóság (32%), az egész életen át tartó tanulás (27%) és az esélyegyenlőség elősegítését célzó intézkedések (6%). Emellett továbbra is jelentős különbség volt az EU-15 és az EU-10 között a programoknak a pénzügyi lebonyolítás tekintetében történő konkrét végrehajtásában, mert az előbbi folytatta a régóta fennálló programok végrehajtását, míg az utóbbi néhány tagállama számára jelentős problémát jelent bizonyos projektek és intézkedések elindítása.

2.2.4. Az 1. célkitűzésen kívül eső halászat

A halászati ágazatban 2007-ben javult a strukturális politika végrehajtása. Ezt mutatja a HOPE-operatív programok pénzügyi lebonyolítása, ami hozzájárult a közös halászati politika céljainak eléréséhez.

2.2.5. Közösségi kezdeményezések

2.2.5.1. INTERREG

2007 végéig a 81 INTERREG III/Szomszédság program keretében 15.000 olyan projektet és hálózatot választottak ki, melyek célja a nemzeti határok, a nyelvi korlátok és kulturális különbségek negatív hatásainak mérséklése, a határ menti térségek fejlesztése, a stratégiai fejlesztés és a területi integráció Közösségen belüli növelésének támogatása, valamint a szomszédos országokkal megvalósuló integráció javítása. A regionális fejlesztési politikák és eszközök eredményességéhez a bevált gyakorlatok átadása és a tapasztalatcsere is hozzájárult.

A program végrehajtása 2007-ben továbbra is jelentős előrehaladást mutatott, a kifizetések végrehajtásának aránya 68% volt. Az együttműködési programok és projektek sajátos és valamivel összetettebb jellegéből adódóan az „n+2” szabály alkalmazása miatt bizonyos programok esetében elkerülhetetlen volt a kötelezettségvállalások visszavonása.

2.2.5.2. EQUAL

Az EQUAL keretében támogatott 27 program és 3 300 projekt végrehajtása 2007-ben továbbra is jelentős előrehaladást mutatott. Ami a pénzügyi végrehajtást illeti, hat tagállam nem tudta felhasználni a 2005-ös költségvetési kötelezettségvállalás egy részét (8% és 49% között)(„n+2” szabály).

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve folytatta a 2006-ban megkezdett munkáját, melynek célja az EQUAL programok és projektek eredményeinek optimális hasznosítása azáltal, hogy azokat beépítik mind a szakpolitikákba, mind pedig a gyakorlatba, így többek között a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó nemzeti és regionális ESZA-programokba is. E munka során olyan releváns témákat érintettek, mint a menedékkérők, a sokféleség és önállósulás, a fiatalok foglalkoztatása, büntetett előéletűek társadalomba való újbóli beilleszkedése, szociális gazdaság, beleértve a vállalkozások létrehozását is, média és sokféleség; mindezt egyéb igazgatási elvekkel társítva (mint pl. partnerség, transznacionális együttműködés, innováció és a nemek közötti esélyegyenlőség).

2.2.5.3. URBAN

Az éves jelentések, támogatásfelügyeleti bizottságok és éves ülések révén 2007-ben is folytatódott az URBAN közösségi kezdeményezést végrehajtó 71 operatív program irányítása. Biztosították az URBACT I. program aktív nyomon követését, beleértve két gyorsított ütemű kísérleti hálózat elindítását is. Elfogadták és elindították az URBACT II. programot, amely a „régiók a gazdasági változásért” kezdeményezés végrehajtásának egyik fő eszköze. Az URBACT program keretében 20 hálózatot és 6 tematikus munkacsoportot hoztak létre, illetve olyan munkacsoportokat is alkottak, amelyek egy-egy különleges témában különböző hálózatok munkáját kapcsolják össze.

2.2.5.4. LEADER+

A LEADER+ közösségi kezdeményezést az alábbi 3 tevékenység alkotja: Helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása az állami és a magánszféra közötti partnerség keretében, a vidéki területek közötti együttműködés, illetve a hálózatépítés. A 2000–2006-os időszakra az EU 15 számára 73 LEADER+ programot hagytak jóvá. Az újonnan csatlakozott EU-tagállamok dönthettek arról, hogy beépítik-e a LEADER+ típusú intézkedéseket az 1. célkitűzésbe tartozó saját EMOGA-programjaikba.

2.2.6. Innovációs tevékenységek

2.2.6.1. ERFA

A Regionális Politikai Főigazgatóság 122, az innovációs tevékenységekhez tartozó regionális programot irányított (ebből 26-ot zártak le 2007 folyamán), amelyek stratégiai szinten hozzájárultak a régiókban az innováció előmozdításához azáltal, hogy olyan innovatív módszerekkel és gyakorlatokkal kísérleteztek, amelyek célja az innováció szintjének növelése és a közösségi támogatások minőségének javítása az alábbi három témában: tudás és műszaki fejlesztés, információs társadalom és fenntartható fejlődés.

2.2.6.2. ESZA

2007 folyamán lezárták a „Helyi foglalkoztatási stratégiák és innováció” ajánlattételi felhívással kapcsolatos, hat fennmaradó projektet. A Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (DG EMPL) ezenkívül a „Változáskezelés innovatív megközelítései” című ajánlattételi felhívás harmadik körében kiválasztott 80 transznacionális projektet irányított (2007 folyamán ebből 22-t zártak le). Az ilyen projektek támogatják az innovatív tevékenységek fejlesztését és kipróbálását, hogy ilyen módon az alábbi két prioritási területen előre számítani lehessen a változásokra és könnyebben lehessen kezelni azokat: a szerkezetátalakítás és a demográfiai változások kezelése. Mindamellett tizenhárom olyan projektet (2007 folyamán ebből ötöt zártak le) irányítottak, melyek célja az „ESZA-rendelet 6. cikke projektjei értelmében az innováció átadása és terjesztése” című ajánlattételi felhívás keretében előzőleg kiválasztott projektek eredményeinek megismertetése volt.

2.2.6.3. HOPE

A Tengeri ügyek és halászat Főigazgatóság 29 innovációs tevékenységre irányuló projektet irányított (a két utolsót 2007-ben zárták le).

3. Összhang és koordináció

3.1. Más közösségi politikákkal való összhang

3.1.1. Versen ypolitika

Az 1083/2006/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően a strukturális alapok új beavatkozásainál az állami támogatások ellenőrzésére irányuló megközelítés jelentősen eltér a 2000–2006-os programozási időszakban alkalmazott megközelítéstől. Az új jogi keret alapján a strukturális alapok műveletei és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok egymással való összeegyeztethetőségnek felelőssége teljes egészében a tagállamokra hárul, különösen pedig az irányító hatóságokra. Az új megközelítés ugyanakkor semmilyen módon nem befolyásolja a Bizottság beavatkozási lehetőségét, ideértve az állítólagosan be nem jelentett intézkedések vizsgálatát vagy a strukturális alapok által társfinanszírozott, meg nem engedett, be nem jelentett támogatások visszaszerzését.

3.1.2. Belső piac

A tagállamoknak azt is igazolniuk kell, hogy az alapokból finanszírozott intézkedések megfelelnek-e az uniós közbeszerzési irányelveknek. Amennyiben a Bizottság értesül a közösségi jogszabályok bármilyen megsértéséről, illetve amennyiben ellenőrzés bizonyítja, hogy ilyen eset áll fenn, megteszi a megfelelő intézkedéseket. Bevezették a közbeszerzési jogszabályok új keretszabályozását és a koncessziós szerződések odaítélését annak érdekében, hogy mind a magánszektor, mind pedig az állami szektor számára nagyobb jogbiztonságot nyújtsanak.

3.1.3. Környezetvédelmi politika

Ami a folyamatban lévő programokat illeti, a városi szennyvíz, a vízellátás és a hulladékgazdálkodás terén a hangsúly továbbra is a közösségi vívmányoknak való megfelelésre, illetve a biológiai sokféleség támogatására helyeződött. További fontos beruházási terület volt az öko-innováció és a szennyezett talaj rehabilitációja. A fenntartható fejlődés elősegítését továbbra is a környezetbarát közlekedésbe és energiaforrásokba történő beruházások és a környezetvédelmi kritériumoknak a projektkiválasztásba való beépítése révén érték el, valamint annak proaktív módon történő biztosításával, hogy a projektek megfeleljenek a környezetvédelmi jogszabályoknak.

3.1.4. Közlekedéspolitika

A közlekedés terén meghatározott közösségi prioritásoknak az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyv, illetve annak 2006-ban közölt félidős felülvizsgálata szerinti megvalósításához továbbra is elsősorban a kohéziós programok jelentik a legfontosabb közösségi pénzügyi forrást. Ennek megfelelően az alapokat transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) projektjeihez, valamint a komodalitást, az energiahatékony közlekedést, az intelligens közlekedési rendszereket és a városi közlekedés mobilitását támogató projektekhez használták fel.

3.1.5. Nemek közötti egyenlőség

A Bizottság „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőségre vonatkozó ütemterv” végrehajtásán dolgozott. Ez a program tükrözi a Bizottság e téren történő elkötelezettségét. Ennek megfelelően a nemek közötti egyenlőség és a nemek közötti egyenlőség érvényesítését a 2007–2013-as új kohéziós politikai programozási időszakba tartozó programoknál horizontális kérdésként kezelték. A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó magas szintű csoportnak a strukturális alapok keretében 2007 júniusában megrendezett ülése rámutatott annak jelentőségére, hogy milyen fontos szerepet töltenek be a nemek közötti egyenlőség érvényesítését szolgáló szervek a programok kidolgozásában és végrehajtásában.

3.2. Az eszközök koordinációja

3.2.1. A strukturális alapok és a Kohéziós Alap

A 2000–2006-os időszakban a strukturális alapokból valamennyi 25 tagállam kapott támogatást, míg 13 tagállam a kevésbé gazdag országokat támogató Kohéziós Alapból nyújtott támogatásban is részesült. A strukturális alapokat gondosan összehangolták egymással, valamint a Kohéziós Alappal (különösen az ERFA-val) a támogatott projektek kettős finanszírozásának elkerülése érdekében.

3.2.2. A strukturális alapok és az EBB/EBA

A Jaspers elnevezésű (európai régiók projektjeit támogató közös program) program keretében az év közepéig 2007-re vonatkozó cselekvési tervekben (munkaprogramokban) állapodtak meg az EU 12 tagállamaival.

A Jeremie elnevezésű új kezdeményezés (mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források) – melynek célja a kis- és középvállalkozások támogatásokhoz való hozzáférésének javítása a régiókban – 2007-es első éve sikeresnek bizonyult; mind régiók, mind pedig irányítóhatóságok, valamint az üzleti és a banki ágazat is igénybe vette.

A Jessica elnevezésű kezdeményezés (közös európai támogatás a városi területeken történő fenntartható beruházásokhoz), amely a fenntartható beruházásokra, valamint Európa városi területein a növekedés és foglalkoztatás előmozdítására fekteti a hangsúlyt, szemléletváltást valósít meg a strukturális alapokból történő támogatások nyújtását illetően: ösztönözi az „újrahasznosítható” támogatási módozatok térnyerését, egyidejűleg pedig sürgeti a támogatásoktól való kizárólagos függőség megszűnését.

4. Értékelés

A Bizottság a kohéziós politika területén való döntéshozatal támogatása érdekében 2007-ben is értékeléseket végzett és hozzájárult a 2007–2013-as időszakra előirányzott programok minőségének javításához.

A 2007 során végzett értékelések a kohéziós politika hatásának elemzését, egy, a tagállamok értékelő kapacitásának fejlesztéséről szóló tanulmányt és egy másik, a konvergencia gazdasági hatásáról szóló tanulmányt foglaltak magukban. A Bizottság ezenkívül a 2000–2006-os időszak 1. és 2. célkitűzésbe tartozó programjainak utólagos értékelését is megkezdte, összesen tizenkettő, egymással összefüggésben álló munkacsomag keretében, melyek célja azon különböző szempontok feltárása, amelyek hozzájárulnak a kohéziós politika eredményességéhez és hatékonyságához. Az ESZA 2000–2006-os programjainak utólagos értékelését illetően a lényeges információk összegyűjtése érdekében 2007-ben két előkészítő tanulmány alapos megtervezésére került sor.

Az ESZA-támogatások jelenlegi eredményeinek és hatásainak értékelésére a Bizottság szolgálatainak irányításával új, tagállami szintű ellenőrzési és értékelési rendszereket hoztak létre. 2007 során folytatták az EQUAL közösségi kezdeményezés értékelését, melynek célja olyan sikeres, innovatív gyakorlatok felkutatása, amelyek beépíthetők lennének az ESZA-programokba.

5. Ellenőrzések

5.1. ERFA

Az 1994-1999-es programozási időszak tekintetében az EU-15 valamennyi tagállamában záró ellenőrzést végeztek egy 56 jelentősebb programot felölelő mintán, valamint egy INTERREG-programon. Tizennyolc vizsgálatot zártak le és 23,9 millió EUR értékben hajtottak végre pénzügyi korrekciót (beleértve egy hivatalos bizottsági határozatot is 9,6 millió EUR értékben).

A 2000–2006-os időszak tekintetében az ellenőrzések két szakaszban zajlottak: sor került egy rendszer-felülvizsgálatra és egy, reprezentatív módon kiválasztott projekteket tartalmazó minta vizsgálatára. A terv szerinti helyszíni ellenőrzések az EU-15 tekintetében 2006 végéig, az EU-10 tekintetében pedig 2007 végéig befejeződtek. Ezen felül 2007 folyamán további 25 programot ellenőriztek az ellenőrzések kiterjesztése vagy az ellenőrzések eredményei nyomán adott esetben megállapított különleges kockázatok kiküszöbölése, illetve a cselekvési tervek végrehajtásának nyomon követése érdekében. 2007 végén összesen 214 ellenőrző látogatásra került sor (ebből 13 INTERREG-programoknál) és 95 programot ellenőriztek; ezáltal a tervezett ERFA-hozzájárulások 61%-át fedték le.

5.2. ESZA

Az 1994–1999-es programozási időszakra vonatkozóan 2007-ben hét programot zártak le, melyek közül egy esetében nem alkalmaztak pénzügyi korrekciós eljárást, a fennmaradó ötnél (Belgium, az Egyesült Királyság, Franciaország, Olaszország és Spanyolország) azonban igen, összesen 3,4 millió EUR értékben. Ugyanebben az időszakban három tagállam tekintetében (Belgium, Németország és az Egyesült Királyság) négy korrekciós eljárást indítottak, összesen 13 millió EUR értékben.

A 2000–2006-os időszakra vonatkozóan 95 ellenőrző látogatásra került sor, amely a következő két ellenőrzést foglalta magában: a) a 2007-es kockázatelemzés során (részben vagy teljes egészében) nem ellenőrzött operatív programként azonosított programok ellenőrzését; b) az ESZA ellenőrzési osztálya által megfogalmazott javaslatok végrehajtásának, illetve a Számvevőszék által végzett ellenőrzések eredményeinek nyomon követését. A 2007 folyamán elvégzett lényegi vizsgálati folyamat 433 projektet fedett le a dokumentumok ellenőrzése, és 270 projektet helyszíni ellenőrzések által. A 2000–2006-os programozási időszak lefedettsége (százalékban kifejezve) – beleértve a nemzeti szinten ellenőrzött projekteket is – 98,9% volt. 2008-ban a jelenlegi tervek szerint 520 projektet ellenőriznek 20 ellenőrzés keretében.

5.3. EMOGA

Ami az 1994–1999-es időszakot illeti, az utólagos ellenőrzési program már 2006-ban befejeződött. A Bizottság négy pénzügyi korrekciós határozatot fogadott el az év folyamán tizenkét programra vonatkozóan.

2007-ben a 2000–2006-os időszakra vonatkozóan (EU-25) 19 programot ellenőriztek, amelyek a tervezett kiadások összesen 18%-át fedték le. Az EMOGA orientációs részlege által jóváhagyott 152 program közül az év végéig összesen 87-et ellenőriztek. Az ellenőrzött programok a tervezett EMOGA-hozzájárulások 92%-át, a programoknak pedig 57%-át fedik le. A Bizottság egy pénzügyi korrekciós határozatot fogadott el az év folyamán, egy programra vonatkozóan.

5.4. HOPE

2007-ben az utólagos ellenőrzést végző részleg az EMOGA-ra vonatkozóan összesen tíz helyszíni ellenőrzést hajtott végre A 2007-ben végzett tíz helyszíni ellenőrzés tizenkét operatív programot fedett le, célja pedig a 2000–2006-os időszak irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékony működésének ellenőrzése és nyomon követése volt.

A Tengeri ügyek és halászat Főigazgatóság (DG MARE) rendszerellenőrzései a 2000–2006-os időszakra vonatkozó HOPE-támogatások összesen 93,6%-át fedték le. A többi program szabályos működése a strukturális alapokért felelős egyéb főigazgatóságok ellenőrzési tevékenysége és/vagy nemzeti szintű ellenőrzések révén igazolódott.

5.5. Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)

Az OLAF a strukturális alapok által finanszírozott intézkedésekkel kapcsolatban 2007 folyamán 37 alkalommal tett ellenőrző látogatást a tagállamokban. Ebből körülbelül 19 esetben helyszíni ellenőrzést végzett[3] (ezek során 26 alkalommal végeztek helyszíni ellenőrzést különböző gazdasági szereplőknél), míg 18 esetben más célja volt, például információgyűjtés vagy a nemzeti hatóságok, illetve igazságügyi szervek támogatása.

2007-ben az 1681/94/EK rendelet[4] értelmében a tagállamok közel 3 740[5] esetben tájékoztatták a Bizottságot összesen 717 431 387 EUR-t érintő, az 1994–99-es és a 2000–2006-os programozási időszakokban társfinanszírozott intézkedésekkel összefüggésben álló szabálytalanságról. 124 bejelentés vonatkozott az 1994–99-es programozási időszakra, és ezek pénzügyi hatása közel 33 millió EUR volt. A tagállamok arról értesítették a Bizottságot, hogy ez esetek némelyikében nemzeti szintű közigazgatási és/vagy bírósági eljárást folytattak le és 153 465 848 EUR került visszavonásra.

6. A Bizottság munkáját segítő bizottságok

6.1. Az alapok koordinációs bizottsága (COCOF)

Az alapok új koordinációs bizottságát (COCOF) azért hozták létre, hogy megfelelő fórumot biztosítsanak a Bizottság értelmező dokumentumainak bemutatására és megvitatására, lehetőséget nyújtva ilyen módon a Bizottságnak arra, hogy megoszthassa álláspontját a tagállamokkal. A 2007-ben megvitatott témák a következők voltak: a 2007–2013-as időszakban támogatható kiadások, az európai területi együttműködési csoportosulás, számos iránymutatás az ellenőrzési stratégiával és a megfelelés értékelésével kapcsolatban, valamint egy, az ERFA és a Kohéziós Alap kiadásairól szóló tanulmány.

6.2. ESZA-bizottság

Az ESZA-bizottságban (a Szerződés 147. cikke alapján létrehozott bizottság) sor került az ESZA megvalósításának – egészen pontosan az ESZA láthatóságának és az ESZA-bizottság szerepének megvitatására, valamint a 2000–2006-os időszak tematikus értékelésére az irányítás szerkezetátalakítása és az igazgatási kapacitás kiépítése tükrében. A műszaki munkacsoportot tájékoztatták a 2007–2013-as időszakra tervezett operatív programok elfogadásának aktuális állásáról. A műszaki munkacsoport többek között pénzügyi ellenőrzési, ellenőrzési és értékelési kérdésekkel, az „n+2" szabállyal, illetve egyszerűsítési lehetőségekkel is foglalkozott, köztük a közvetett költségek és közbeszerzési pályázatok bejelentésekor alkalmazandó átalányösszeg-szabállyal.

6.3. Agrárstrukturális és Vidékfejlesztési Bizottság (STAR)

Az Agrárstrukturális és Vidékfejlesztési Bizottság kedvező véleményt fogalmazott meg egy, az 1268/1999/EK tanácsi rendelet 4. cikkének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési program (a horvátországi SAPARD-program) módosításáról.

6.4. Halászati és Akvakultúra-ágazati Strukturális Bizottság (CSFA)

A bizottsággal 2007-ben a következő ügyekben konzultáltak: a 3440/84/EGK bizottsági rendeletnek a halszivattyút használó hajók egyes vonóhálóira vonatkozó feltételek tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezete; a tagállamok halászati ágazatának 2007-es ellenőrzési, felügyeleti és megfigyelési programjaihoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról (második részlet) szóló bizottsági határozat tervezete; a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló, 2006. december 21-i 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló bizottsági határozat tervezete; a heringre, makrélára és fattyúmakrélára vonatkozó kirakodási és mérlegelési eljárásokról szóló bizottsági rendelet tervezete; A Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal kijelöléséről szóló bizottsági határozat.

[1] A programok megoszlása a következő volt: 1. és 2. célkitűzés: 226; 3. célkitűzés: 47; HOPE: 12 (az 1. célkitűzésen kívül), INTERREG: 81; URBAN: 71; EQUAL: 27; LEADER+ : 73; innovációs tevékenységek: 122.

[2] Lásd a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről szóló közleményt.

[3] 2185/1996/EK rendelet, HL L 292., 1996.10.15., 2. o.

[4] 2006: a bejelentett esetek száma 2 988; a bejelentések által érintett összeg 516 697 561 EUR.

[5] HL L 178., 1994.7.12., 43. o.