A javaslat emellett megerősítené a harmadik országokkal folytatott együttműködést, és továbbfejlesztené az Ügynökség és az Europol közötti információcsere lehetőségeit, a határokon átnyúló bűncselekmények gyanúsítottjaival kapcsolatos személyes adatokra is kiterjedően. E javaslatot a Bizottság egyértelmű prioritásnak tekinti, ezért felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy a z Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt fogadják el a javasolt jogszabályt. Ehhez az szükséges, hogy mindkét társjogalkotó legkésőbb 2018 végéig fogadja el tárgyalási megbízatását, hogy így a háromoldalú egyeztetések 2019 elején megkezdődhessenek.

A Bizottság több módosítást javasolt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségre vonatkozóan, különösen annak saját műveleti ággal való ellátása tekintetében: javasolta az Európai Határ- és Parti Őrség 10 000 fős operatív személyzettel rendelkező, végrehajtási hatáskörrel bíró készenléti alakulatának 2020-ig történő kialakítását, amely megbízható és könnyen elérhető támogatás nyújtásával valamennyi tevékenységi területén hatékony helyszíni támogatást nyújtana a tagállamoknak. A javaslat biztosítaná, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség rendelkezzen az EU külső határainak védelméhez, a szabálytalan továbbutazások megakadályozásához és az irreguláris migránsok visszaküldésének hatékony végrehajtásához szükséges képességekkel, ideértve a saját felszerelést is.

Emellett az Európai Parlamenten és a Tanácson belül folyik a munka a Vízuminformációs Rendszer (VIS) megerősítésére irányuló 2018. májusi jogalkotási javaslattal kapcsolatban. A javaslat értelmében az adatbázis alkalmazási körét kiterjesztenék a hosszú távú tartózkodásra jogosító okmányokkal és azok birtokosaival kapcsolatos adatokra is, továbbfejlesztenék a különböző adatbázisokban történő ellenőrzéseket annak érdekében, hogy még a vízumok kiadását megelőzően vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító okmány kiadásakor feltárják és azonosítsák a potenciális migrációs vagy biztonsági kockázatokat, valamint megerősítenék a bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és kivizsgálására irányuló kapacitást. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy 2018 végéig fogadják el tárgyalási megbízatásukat, és legkésőbb 2019 elején kezdjék meg a háromoldalú egyeztetéseket, mivel csak így juthatnak megállapodásra e javaslatról a társjogalkotók az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt.

Az elmúlt hónapokban nem történt előrelépés azon bizottsági javaslat tekintetében, amely az Eurodac-ot kívánja megerősíteni a feladatkörének olyan módon történő bővítésével, hogy az ne csak a menedékkérők azonosítására, hanem a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok és az EU területére szabálytalanul belépő személyek azonosítására is kiterjedjen, bár 2018 júniusában a társjogalkotók között előzetes politikai megállapodás született. A társjogalkotóknak sürgősen véglegesíteniük kell ezt a prioritást élvező jogalkotási kezdeményezést, az együttes nyilatkozat szerinti megállapodással összhangban. Erre egyrészt annak biztosításához van szükség, hogy a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra és az EU területére szabálytalanul belépő személyekre is kiterjedjen az uniós információs rendszerek javasolt interoperabilitása, másrészt pedig a menekültügyi reform terén meghatározandó gyors megoldásra irányuló erőfeszítés részeként. A közös európai menekültügyi rendszer reformjára irányuló öt javaslat közül az Eurodac megerősítésére irányuló javaslat áll a legközelebb az elfogadáshoz; a tárgyalások előrehaladott szakaszában járó többi javaslathoz hasonlóan a társjogalkotók várhatóan 2018 vége előtt lezárják az erre vonatkozó tárgyalásokat.

A biztonsági unióról szóló 16. eredményjelentés most ismerteti a helyzet állását, kiemelve az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédet kísérő legfrissebb bizottsági kezdeményezéseket, valamint a 2018 júniusában kiadott legutóbbi jelentés óta – többek között az Európai Parlament elnökének, a Tanács elnökének és a Bizottság elnökének 2017. december 14-i együttes nyilatkozatában közösen elfogadott jogalkotási prioritások tekintetében – elért eredményeket (lásd továbbá a biztonsági unióra vonatkozó összes kezdeményezés felsorolását az I. mellékletben).

Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéd alkalmával a Bizottság számos intézkedést terjesztett elő az Unión belüli biztonság megerősítése és az Unió külső határainak fokozott védelme érdekében. A Bizottság új szabályzásra tett javaslatot annak biztosítására, hogy a terrorista tartalom gyorsan eltávolításra kerüljön az internetről, és ebben az online szolgáltatások terrorista tartalom terjesztésére való felhasználását megakadályozó egyértelmű és célzott szabályokat határoz meg, miközben erőteljes biztosítékokkal óvja a szólás- és információszabadságot a nyílt és demokratikus társadalomban. A Bizottság a jövő évi európai parlamenti választások szabad, tisztességes és biztonságos módon történő megszervezését elősegítő intézkedéseket javasolt, többek között a választási együttműködési hálózatokról, az online átláthatóságról, a kiberbiztonsági eseményekkel szembeni védelemről és a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelemről szóló ajánlás révén. A folyamatosan változó kiberfenyegetéssel való lépéstartás érdekében a Bizottság rendeletjavaslatot terjesztett elő, hogy a kiberbiztonsági kompetenciaközpontok hálózatának létrehozásával egyesítsék a kibertechnológiával kapcsolatos erőforrásokat és szakértelmet. A határokon átnyúló terrorveszélyre való átfogó válasz részeként a Bizottság kezdeményezést nyújtott be arról, hogy idővel az Európai Ügyészség hatásköre a több tagállamot érintő terrorista bűncselekményekre is kiterjesszék. Végül a Bizottság javaslatot tett arra is, hogy a külső határok védelmének megerősítése érdekében bővítsék ki az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hatásköreit és erősítsék meg fellépési kapacitását.

A biztonság az európai polgárokat kiemelten foglalkoztató kérdés. Az európaiak jogosan várják el, hogy gondoskodjunk biztonságukról. Az Unió fontos szerepet játszik a belső biztonság javításában és a polgárok aggályainak kezelésében. Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke az Unió helyzetét értékelő 2018. évi beszédében kiemelte, hogy csak egy erős és egységes Európa képes megvédeni a polgárait a belső és külső fenyegetésektől, így a terrorizmustól. Az elmúlt évek során az európai biztonsági környezet tekintetében jelentős korszerűsítésekre került sor, a biztonsági unióval kapcsolatos új jogalkotási és szakpolitikai kezdeményezések, a tagállamok közötti együttműködés megszilárdítása, valamint az uniós ügynökségek – különösen az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – szerepének megerősítése révén. Beszédében Juncker elnök arra is felszólított, hogy vezető szerepet kell vállalni a biztonsági unió kiteljesítésében, hogy megfeleljünk a polgárok belső biztonsággal kapcsolatos elvárásainak.

Előrelépések valósultak meg a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökről szóló javaslat tekintetében is, amely szintén a 2017. szeptemberi kiberbiztonsági csomag részét képezi. A javasolt szabályok korszerűsítik a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelem uniós jogi keretét, kezelve az új kihívásokat és technológiai fejleményeket, így például a virtuális fizetőeszközöket és a mobilfizetést, felszámolva az operatív együttműködés akadályait és javítva a megelőzési intézkedéseket és az áldozatoknak nyújtott segítséget. A társjogalkotók az első háromoldalú egyeztetést 2018. szeptember 26-án tartották, és mindhárom intézmény jelezte, hogy kész a javaslatról gyorsan megállapodni.

A kiberbűnözés elleni küzdelem és a kiberbiztonság fokozása továbbra is az EU prioritásai közé tartozik. 2018. szeptember 12-én az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéddel együtt a Bizottság elfogadta a kiberbiztonsági technológiák terén az erőforrások és szakértelem egyesítéséről szóló rendeletre irányuló jogalkotási javaslatot. A folyamatosan változó kiberfenyegetéssel való lépéstartás érdekében a javaslat a kiberbiztonsági együttműködéshez, kutatáshoz és innovációhoz rendelkezésre álló finanszírozás célzottabbá tétele és koordinálása céljából létrehozza a nemzeti koordinációs központok hálózatát. Az új Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont kezeli majd a javasolt Digitális Európa program és Európai horizont program keretében a kiberbiztonságra előirányzott uniós pénzügyi forrásokat, és elősegíti az Unió, a tagállamok és az ágazat általi közös beruházásokat, amelyek célja az EU kiberbiztonsági ágazatának fellendítése. Emellett a Bizottság nemrégiben tett javaslata szerinti jövőbeli Európai Védelmi Alap keretében elvben lehetséges lesz a kibervédelmi projektet támogatása. Az ilyen projektek viszonylatában az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont tagállami felkérésre projektmenedzserként is eljárhat. E javaslatot a Bizottság egyértelmű prioritásnak tekinti, ezért felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt fogadják el a javasolt jogszabályt. Ehhez az szükséges, hogy mindkét társjogalkotó legkésőbb 2018 végéig fogadja el tárgyalási megbízatását, és így a háromoldalú egyeztetések 2019 elején megkezdődhessenek.

A Bizottság emellett az uniós adatvédelmi jog alkalmazására vonatkozó iránymutatást terjesztett elő, amely segítséget nyújt a nemzeti hatóságoknak, az európai és a nemzeti politikai pártoknak, valamint a választási eljárásban érintett egyéb szereplőknek az uniós jogban meghatározott adatvédelmi kötelezettségek választásokkal összefüggésben történő alkalmazásához. A Bizottság továbbá a pártfinanszírozásról szóló 2014-es rendelet célzott módosítására vonatkozó jogalkotási javaslatot is előterjesztett, amely lehetővé teszi pénzügyi szankciók kiszabását az adatvédelmi szabályok olyan megsértése esetében, amelynek célja az európai parlamenti választások kimenetelének szándékos befolyásolása. A szankciókat az érintett európai párt vagy politikai alapítvány éves költségvetésének legfeljebb 5 %-át kitevő pénzbírságok képezik majd. E javaslatot a Bizottság egyértelmű prioritásnak tekinti, ezért felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a javasolt célzott módosítások a 2019. évi európai parlamenti választások előtt kellő időben hatályba lépjenek. Ehhez az szükséges, hogy mindkét társjogalkotó sürgősen fogadja el tárgyalási megbízatását, és így a háromoldalú egyeztetések késedelem nélkül megkezdődhessenek.

Legutóbb – a Juncker elnök által az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben tett bejelentésnek megfelelően – a Bizottság 2018. szeptember 12-én intézkedéseket javasolt a szabad és tisztességes európai parlamenti választások biztosítása érdekében. A választási együttműködési hálózatokról, az online átláthatóságról, a kiberbiztonsági eseményekkel szembeni védelemről és a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelemről szóló ajánlással a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzák létre illetékes hatóságaik – így a választási ügyek, a kiberbiztonság, az adatvédelem és a bűnüldözés területén működő hatóságok – nemzeti választási együttműködési hálózatát, valamint nevezzenek ki kapcsolattartó pontot az európai szintű választási együttműködési hálózatban való részvételé céljából. Továbbá minden tagállamnak ellenőriznie kell, hogy választási jogszabályai megfelelően kezelni tudják-e az online kampányolás valóságos körülményeit. Azt is biztosítaniuk kell, hogy az offline tevékenységekre – ezen belül az átláthatóságra és a kampányfinanszírozásra – vonatkozó választási szabályaik és szankcióik az online tevékenységek esetében is érvényesíthetők legyenek. A Bizottság felkéri a tagállamokat, valamint az európai és a nemzeti politikai pártokat, alapítványokat és kampányszervezeteket, hogy sürgősen hajtsák végre az ajánlásban meghatározott intézkedéseket.

Ezzel párhuzamosan az EU továbbra is támogatja a tagállamokon és a helyi közösségeken belül a radikalizálódás megelőzése érdekében tett erőfeszítéseket. 2018. október 1-jén és 2-án ülést tartott a megelőzéssel foglalkozó szakpolitikai döntéshozók uniós hálózata, hogy megkezdjék a radikalizálódással foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásainak végrehajtását. Ezekre az erőfeszítésekre támaszkodik majd munkája során a radikalizálódás megelőzését és leküzdését célzó uniós tevékenységek újonnan létrehozott irányítóbizottság, amely 2018. október 24-én Bécsben tartja első ülését. 2018. október 11-én a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) 4. magas szintű konferenciáján miniszterek és gyakorlati szakemberek foglalkoznak majd a terroristák által ellenőrzött területekről visszatérő gyermekekkel (ezen belül a menekült gyermekekkel) kapcsolatos kihívásokkal, valamint a radikalizálódott fogvatartottak – ezen belül a terrorcselekmények elkövetőinek – börtönből való szabadulása kapcsán jelentkező kihívásokkal. A Belső Biztonsági Alap rendőrségi együttműködésre és bűnmegelőzésre vonatkozó, összesen 70 millió EUR-t kitevő finanszírozást biztosító 2018. évi munkaprogramjának részeként a Bizottság pályázati felhívást fog közzétenni 5 millió EUR összegű, kifejezetten a radikalizálódás megelőzését és az azzal szembeni fellépést célzó finanszírozásra.

Az online terrorista tartalom elleni fellépésre irányuló jogalkotási munka mellett a Bizottság a továbbiakban is együttműködik a tárhelyszolgáltatókkal az uniós internetfórum önkéntes keretén belül annak érdekében, hogy csökkentsék a terrorista tartalom online hozzáférhetőségét, valamint elősegítsék, hogy a civil társadalmi partnerek növeljék az interneten megjelenő hatékony ellenpropaganda mennyiségét. A fórum miniszteri szinten 2018 decemberében ismét ülésezik.

A javasolt intézkedések hozzájárulnak a digitális egységes piac zavartalan működésének garantálásához, miközben fokozzák a biztonságot és javítják a bizalmat az interneten, valamint megerősítik a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának biztosítékait. A tagállamok illetékes hatóságai jogosultak lesznek olyan eltávolítási végzést kiadni, amely a tárhelyszolgáltatót az online terrorista tartalom egy órán belüli eltávolítására kötelezi, tekintettel arra, hogy a terrorista tartalom a terjedési sebessége miatt ebben az időszakban fejti ki a legnagyobb kárt. A javaslat értelében a tagállamoknak biztosítaniuk kell majd, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek az online terrorista tartalommal szembeni fellépéshez szükséges kapacitással. A javaslat egyértelmű helyzetet teremt a tárhelyszolgáltatók azon felelőssége tekintetében is, hogy minden szükséges megfelelő, észszerű és arányos intézkedést meg kell tenniük szolgáltatásaik biztonságának garantálása, valamint az online terrorista tartalom gyors és hatékony kiszűrése és eltávolítása érdekében, figyelembe véve a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának jelentőségét a nyílt és demokratikus társadalomban. Emellett számos olyan biztosítékot vezet be, amelyek szükségesek az alapjogok – ezen belül a nyílt és demokratikus társadalmak véleménynyilvánítási és tájékozódási szabadsága – teljes körű tiszteletben tartásának garantálásához, a hatékony jogorvoslathoz való jog által biztosított bírósági jogorvoslati lehetőségen felül.

5.A terroristák mozgásterének megszüntetése

Az EU határozott lépéseket tett, hogy megszüntesse a terroristák és más bűnelkövetők tevékenységének mozgásterét. A külső határokon átlépő összes személyre kiterjedő szisztematikus biztonsági ellenőrzések és az utas-nyilvántartási adatállományról szóló irányelv alapján végzett adatkezelés megnehezíti a terroristák számára az EU területére való belépést és az azon belüli mozgást. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv segít megelőzni a terrorista támadásokat azáltal, hogy bűncselekménnyé nyilvánít olyan cselekményeket, mint a terrorizmus finanszírozása, a terrorista kiképzés és a terrorizmus céljából való utazás, valamint az ilyen utazás szervezése vagy elősegítése. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésére irányuló szabályoknak az ötödik pénzmosási irányelv keretében történő megerősítésével, valamint a pénzmosással szembeni büntetőjogi fellépés érdekében nemrég elfogadott szabályokkal nehezebbé válik a terroristák számára a finanszírozáshoz jutás. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a terrorizmusfinanszírozás és a pénzmosás elleni küzdelem fokozása érdekében a lehető leggyorsabban ültessék át ezeket az eszközöket. A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzésére vonatkozó jogi keret megerősítése – a tűzfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni folyamatos intézkedésekkel együtt – korlátozza a bűnelkövetők és a terroristák rendelkezésére álló tűzfegyverellátást.

Bár az EU-ban jelentős előrelépések történnek a terrorizmus és az egyéb biztonsági fenyegetések kezelése érdekében, nincs egységes uniós megközelítés a határokon átnyúló terrorcselekményekkel kapcsolatos nyomozás, büntetőeljárás alá vonás és ítéletkiszabás tekintetében. Az egyetlen uniós szervként, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást folytasson, illetve az illetékes nemzeti bíróságok előtt bűncselekmények miatt vádat emeljen, valamint bíróság elé állítsa az elkövetőket, az Európai Ügyészség komoly potenciállal rendelkezik arra, hogy jelentősen fokozza a terrorista bűncselekmények elleni küzdelem jelenlegi erőfeszítéseit az Európai Unióban. Az Unió helyzetéről szóló 2017. évi beszéd nyomán a Bizottság 2018. október 12-én az Európai Ügyészség hatáskörének a határokon átnyúló terrorcselekményekkel kapcsolatos nyomozásra és büntetőeljárás alá vonásra való kiterjesztésére irányuló kezdeményezést terjesztett elő, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 86. cikkét az Európai Ügyészség hatáskörének tekintetében módosító európai tanácsi határozattervezet kísért. A Bizottság felkéri az Európai Tanácsot, hogy az Európai Parlamenttel együtt mozdítsa elő ezt a kezdeményezést, és hozzon döntést az Európai Ügyészség hatáskörének a több tagállamot érintő terrorista bűncselekményekre való kiterjesztéséről.

Bár az EU-ban erőteljes pénzmosás elleni szabályok vannak hatályban, az elmúlt időkben előfordultak az egyes uniós bankokban folytatott pénzmosást érintő esetek, és emiatt felmerültek olyan aggályok, hogy e szabályokat nem mindig felügyelik és érvényesítik hatékonyan az EU egész területén. 2018. szeptember 12-én – az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéd részeként – a Bizottság javasolta az Európai Bankhatóság szerepének megerősítését a pénzügyi szektor pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyelete terén. A javasolt intézkedések a pénzmosással és a terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos fenyegetések megfelelőbb kezelése érdekekében tovább erősítik majd az EU pénzügyi intézményeinek felügyeletét. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy hagyják jóvá az Európai Bankhatóság szerepének megerősítése érdekében javasolt intézkedéseket, és minél előbb, de legkésőbb 2019 elejéig fogadják el az érintett jogalkotási intézkedéseket.

A nyomozások nagy többsége esetében fontosak az elektronikus bizonyítékok. Az igazságügyi hatóságoknak egyre gyakrabban kell egy másik joghatóságtól kérelmezniük az ilyen elektronikus bizonyítékok szolgáltatóktól történő megszerezését. A bűncselekmények – többek között a terrorizmus és a kiberbűnözés – hatékony nyomozása és büntetőeljárás alá vonása szempontjából rendkívül fontos, hogy könnyebbé és gyorsabbá váljon e bizonyítékok megszerzése, határokon átnyúló helyzetekben is. Ezért komoly szükség van arra, hogy a társjogalkotók elfogadják a Bizottság 2018 áprilisában előterjesztett javaslatait, amelyek a büntetőeljárásokban felhasználandó elektronikus bizonyítékok határokon átnyúló gyűjtését kívánják javítani. A Tanácsban még folynak az egyeztetések. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2018. október 11–12-én esedékes ülése fontos alkalmat kínál a miniszterek számára a javaslat főbb vonatkozásainak megvitatására, ideértve különösen a kezdeményezés alkalmazási körét, valamint eljárási vonatkozásait és a szükséges biztosítékokat, annak érdekében, hogy legkésőbb 2018 decemberéig megállapodás szülessen a Tanács álláspontjáról. Tekintettel arra, hogy milyen jelentőséggel bírnak az elektronikus bizonyítékok szinte valamennyi típusú bűncselekmény nyomozása tekintetében, a Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy sürgősséggel kezeljék e prioritást élvező jogalkotási kezdeményezést, legkésőbb 2018 végéig fogadják el tárgyalási megbízatásukat, és késedelem nélkül kezdjék meg a háromoldalú egyeztetéseket. Így még a 2019. évi európai parlamenti választások előtt lehetséges lenne elfogadni ezt a jogalkotási aktust, ahogy erről az együttes nyilatkozatban mindhárom intézmény megállapodott.

A Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi az elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatban a nem uniós országokban zajló fejleményeket, ideértve az Egyesült Államoknak az adatok külföldi felhasználásának jogszerűségéről szóló törvényét (CLOUD Act) is, amelyről az EU–USA bel- és igazságügyi miniszteri találkozó keretében 2018. november 8–9-én Washingtonban politikai szintű megbeszélésre kerül sor. A Bizottság szorosan nyomon követi az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló Budapesti Egyezményének az elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférésre vonatkozó második kiegészítő jegyzőkönyvéről folytatott tárgyalás fejleményeit is. Az elektronikus bizonyítékokra vonatkozó bizottsági javaslatok szilárd alapot teremtenek az EU-n belül, illetve az EU által nemzetközi szinten kialakítandó összehangolt és következetes megközelítéshez. A Bizottság – a 2018. júniusi Bel- és Igazságügyi Tanács felszólítását követve – mielőbb javaslatot készül tenni az elektronikus bizonyítékok nemzetközi vonatkozásaival kapcsolatos tárgyalási irányelvek elfogadására irányuló két ajánlásra, egyrészt a számítástechnikai bűnözésről szóló Budapesti Egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvére, másrészt az EU és az Egyesült Államok között az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésről kialakítandó megállapodásra vonatkozóan. E két ajánlás egymással egyidejű elfogadásának időzítése az elektronikus bizonyítékokról szóló javaslatokról folytatott egyeztetések eredményeitől, a jövőbeli uniós belső szabályok paramétereinek és biztosítékainak megfelelő tisztázásától, valamint a harmadik országok jogrendszereiben szükséges biztosítékok meghatározásától függ.

Tekintettel arra, hogy a pénzügyi információk fontos szerepet töltenek be a nyomozások tekintetében, a Bizottság 2018 áprilisában jogalkotási javaslatot terjesztett elő a pénzügyi és egyéb információk súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása céljából történő felhasználásának megkönnyítéséről. Ez a prioritást élvező jogalkotási kezdeményezés arra irányul, hogy a kijelölt bűnüldöző hatóságok és vagyon-visszaszerzési hivatalok számára közvetlen hozzáférést biztosítson a bankszámlákra vonatkozó nemzeti központi nyilvántartásokban szereplő, bankszámlával kapcsolatos információkhoz, valamint megerősítse a nemzeti pénzügyi információs egységek és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködést. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy sürgősséggel kezeljék e prioritást élvező jogalkotási kezdeményezést, tekintettel arra, hogy a három intézmény a jogalkotási prioritásokról szóló együttes nyilatkozatban megállapodott annak biztosításáról, hogy e jogalkotási aktust a 2019. évi európai parlamenti választások előtt elfogadják. Ehhez az szükséges, hogy mindkét társjogalkotó sürgősen fogadja el tárgyalási megbízatását, és késedelem nélkül megkezdje a háromoldalú egyeztetéseket.

A terroristák számos Unióban elkövetett merénylethez házilag készített robbanóanyagokat használtak fel, és ennél is nagyobb a száma azoknak a sikertelen és meghiúsult merényleteknek, amelyek során házilag készített robbanóanyagok használatát kísérelték meg. A házilag készített robbanóanyagok előállítására felhasználható robbanóanyag-prekurzorok terroristák általi hozzáférésének és felhasználásának lehető legnagyobb mértékű korlátozása érdekében a Bizottság 2018 áprilisában jogalkotási javaslatot terjesztett elő a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazására és felhasználására vonatkozó korlátozások szigorításáról. A Bizottság 2017. októberi ajánlására alapozva ez a kezdeményezés számos intézkedést kíván bevezetni a biztonsági rések felszámolása érdekében, így például további olyan vegyi anyagokra vonatkozó tilalmat, amelyeket házi készítésű robbanóanyagok készítésére használhatnak fel, a korlátozott anyagok megvásárlására vonatkozó engedélyt kérő személyek bűnügyi előéletének kötelező ellenőrzését, valamint annak egyértelművé tételét, hogy a gazdasági szereplőkre vonatkozó szabályok az interneten működő vállalkozásokra is alkalmazandók. E célok megvalósításához fontos, hogy a társjogalkotók 2018 végéig fogadják el tárgyalási megbízatásukat, és legkésőbb 2019 elején kezdjék meg a háromoldalú egyeztetéseket, mivel csak így juthatnak megállapodásra e javaslatról a társjogalkotók az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt.

Annak érdekében, hogy megnehezüljön a terroristák és más bűnelkövetők számára az EU területére való belépéshez és az azon belüli mozgáshoz használt okmányokkal való visszaélés vagy azok hamisítása, ugyanakkor könnyebbé váljon az uniós polgárok számára a szabad mozgáshoz fűződő joguk gyakorlása, a Bizottság 2018 áprilisában jogalkotási javaslatot terjesztett elő a nemzeti személyazonosító igazolványok és tartózkodási okmányok biztonsági elemeinek megerősítéséről. A javaslat meghatározza a nemzeti személyazonosító igazolványokra vonatkozó minimális okmánybiztonsági előírásokat, beleértve különösen a személyazonosító igazolvány chipjén tárolandó biometrikus fényképet és ujjnyomatot. A javaslat a más uniós tagállamban élő uniós polgárok számára kiállított tartózkodási okmányokon feltüntetendő minimuminformációkról, valamint a nem uniós családtagok tartózkodási kártyái formátumának teljes körű összehangolásáról is rendelkezik. 2018 novemberéig várhatóan mindkét társjogalkotó tárgyalási megbízatáshoz jut, és ez minden bizonnyal jó alapot teremt a gyors előrelépéshez és a javaslat elfogadásához az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt.

A terroristák mozgásterének felszámolása érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Tanácsot: Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezés: ·mozdítsa elő az Európai Ügyészség hatáskörének kiterjesztésére irányuló kezdeményezést. A Bizottság emellett a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot: Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezés: ·hagyják jóvá az Európai Bankhatóság szerepének a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos, a pénzügyi szektor felettifelügyelet tekintetében történő megerősítésére irányuló intézkedéseket, és minél előbb, de legkésőbb 2019 elejéig fogadják el az érintett jogalkotási intézkedéseket. Az együttes nyilatkozatban elfogadott prioritások: ·sürgősen fogadják el tárgyalási megbízatásukat az elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatos jogalkotási kezdeményezésekre vonatkozóan, és késedelem nélkül kezdjék meg a háromoldalú egyeztetéseket; ·sürgősen fogadják el tárgyalási megbízatásukat a pénzügyi információk felhasználásának megkönnyítésével kapcsolatos jogalkotási kezdeményezésre vonatkozóan, és késedelem nélkül kezdjék meg a háromoldalú egyeztetéseket. Egyéb: ·2018 végéig fogadják el tárgyalási megbízatásukat a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazására és felhasználására vonatkozó korlátozások szigorítására irányuló jogalkotási javaslat tekintetében; ·2018 novemberéig fogadják el tárgyalási megbízatásukat a nemzeti személyazonosító igazolványok és tartózkodási okmányok biztonsági elemeinek megerősítésére irányuló jogalkotási javaslatra vonatkozóan.

III. A BIZTONSÁGGAL KAPCSOLATOS TOVÁBBI KIEMELT KEZDEMÉNYEZÉSEK VÉGREHAJTÁSA

1.A biztonsági unióval kapcsolatban elfogadott intézkedések végrehajtása

Az EU által a biztonsági unió tekintetében tett intézkedések csak akkor nyújthatják a lehető legnagyobb előnyöket, és akkor támogathatják a lehető legnagyobb mértékben a mindennapi végrehajtásban dolgozó nemzeti hatóságokat, ha valamennyi tagállam teljes körűen végrehajtja az uniós eszközöket. Ennek érdekében a Bizottság támogatást nyújt a tagállamoknak a biztonsági unió területén elfogadott intézkedések teljes körű végrehajtásához és alkalmazásához, többek között a bevált módszerek megosztásával és finanszírozás biztosításával. Azonban szükség esetén a Bizottság nem habozik teljes mértékben élni az uniós jog érvényesítéséhez rendelkezésére álló valamennyi eszközzel, ideértve adott esetben a kötelezettségszegési eljárást is, amint erre a bejelentés elmulasztásával kapcsolatos alábbi ügyekben sor került.

Mivel az uniós utas-nyilvántartási adatállományról szóló irányelv végrehajtásának határideje 2018. május 25-én lejárt, a Bizottság 2018. július 19-én 14 tagállam ellen kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet – a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem alapvető eszközét – teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is támogatást nyújt minden tagállamnak az utas-nyilvántartási adatállomány kezelésére szolgáló saját rendszereik kialakításához, többek között az információk és bevált gyakorlatok cseréjének elősegítésével. A Belső Biztonsági Alap 2018. évi munkaprogramja további 1,5 millió EUR összegű finanszírozást irányoz elő a nemzeti utasadat-információs egységek összekapcsolására.

A bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. május 6-án járt le. A Bizottság ezért 2018. július 19-én 19 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását.

A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv (a kiberbiztonsági irányelv) nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. május 9-én járt le. A Bizottság ezért 2018. július 19-én 17 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. Az irányelvben meghatározott követelmények hatálya alá tartozó szereplők, azaz az úgynevezett alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők azonosításának határideje 2018. november 9-én jár le. A kiberbiztonságra vonatkozó ágazatspecifikus megközelítés részeként a Bizottság iránymutatást dolgoz ki arról, hogyan kezelhetők az energiaágazatban a kiberbiztonsággal kapcsolatos követelmények. 2018. október 11-én az osztrák elnökség és a Bizottság közös szervezésében magas szintű konferenciára kerül sor Brüsszelben.

A terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv átültetésének határideje 2018. szeptember 8-án, a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló irányelv átültetésének határideje pedig 2018. szeptember 14-én járt le. A Bizottság jelenleg értékeli a tagállamoktól kapott értesítéseket, és amennyiben ez az említett jogi aktusok teljes körű végrehajtásához szükséges, élni fog a Szerződések őreként őt megillető hatáskörével, és kötelezettségszegési eljárást kezdeményez. A Bizottság a negyedik pénzmosási irányelv átültetését is értékeli, és azon dolgozik, hogy biztosítsa a szabályok gyakorlati végrehajtását. A Bizottság 20 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. A továbbiakban is élni fog hatáskörével, amennyiben erre az említett irányelv teljes körű végrehajtásához szükség lesz.

A Bizottság felszólítja az összes tagállamot, hogy teljeskörűen hajtsák végre és alkalmazzák a biztonsági unióval kapcsolatban elfogadott összes uniós eszközt és jogi aktust.

Az átültetés határidejének lejárta miatt a Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen tegyék meg a szükséges lépéseket az alábbi irányelveknek a nemzeti jogba való átültetéséhez szükséges intézkedéseket, és mindezt jelentsék be a Bizottságnak: ·az uniós utas-nyilvántartási adatállományról szóló irányelv tekintetében 8 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 2 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv tekintetében 11 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 2 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv tekintetében 8 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 3 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv tekintetében 9 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 10 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló irányelv tekintetében 21 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 5 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; valamint ·a negyedik pénzmosási irányelv tekintetében 1 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 3 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést.

2.A nyilvános terek védelme