Ezért határozza meg külön közlemény a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak keretét. E külön közlemény iránymutatást és ajánlásokat ad arra vonatkozóan, hogy miként tehető a bejelentési rendszer átláthatóbbá és hatékonyabbá, tisztáz néhány alapelvet a tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes („FRAND” megközelítés) gyakorlatokkal, és iránymutatást ad azzal kapcsolatban, hogy mi módon biztosítható a hatékony jogérvényesítés a visszaélésszerű perlés valószínűségének csökkentése mellett. Az e kérdésekben teremtett nagyobb egyértelműség segíteni fog annak biztosításában, hogy az EU vezető szerepet tölthessen be a globális technológiai innovációban, elősegítve ugyanakkor a digitális egységes piac alapját képező új technológiák – mint például a dolgok internete vagy az 5G – hatékony uniós bevezetését.

A szerzői jogi keret javítására irányuló közelmúltbeli kezdeményezések nyomán a Bizottság a szellemitulajdon-jogok uniós tagállamokon belüli, határainkon történő és nemzetközi alkalmazásának és érvényesítésének további javítására irányuló átfogó intézkedéscsomagot mutat be. Az e csomag tartalmát képező intézkedéseket e közlemény, valamint az alábbi dokumentumok határozzák meg:

A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére irányuló 2014. évi cselekvési terv hangsúlyeltolódást jelzett a Bizottság szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó politikájában a pénz útjának követésére vonatkozó elv felé, amely azon bevételi források felszámolását célozza, amelyek az üzletszerű szellemitulajdonjog-sértők tevékenységeit nyereségessé teszik. A szellemitulajdon-jogok jobb érvényesítése hozzájárul a Bizottság munkahelyek teremtésére, a növekedés fellendítésére és a versenyképesség növelésére irányuló prioritásaihoz. Kulcsszerepet játszik az egységes piac kialakításában és megerősítésében, valamint a tagállamok közötti széttagolódás csökkentésében is. Ezért jelentette be a Bizottság a digitális egységes piaci stratégiában és az egységes piaci stratégiában, hogy Európának többet kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítése valósággá váljon a digitális környezetben, támogatva a pénz útjának követésére vonatkozó elvet és különös figyelmet fordítva a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kra).

Mindeközben a hamisításból és kalózkodásból származó nyereség gyakran bűnszervezetekhez kerül. E szervezetek jellemzően az EU-n belül és kívül egyaránt működnek, rendes és titkos gyártóüzemeket is használnak, beszivárognak az ellátási láncokba, kizsákmányolják a munkaerőt, nem fizetnek adót, pénzmosást végeznek és veszélyeztetik a fogyasztókat.

A digitális forradalom új lehetőségek tárházát nyitotta meg. Az internet sokkal szélesebb fogyasztói réteghez juttatta el az innovatív termékeket, technológiát és a kreatív tartalmat, lehetővé téve ezzel az innovátorok és alkotók számára új piacok és közönség elérését. A digitális forradalom azonban az EU szellemitulajdon-rendszerét is nagyobb kockázatnak teszi ki. Az online környezet a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek és tartalom sokkal szélesebb körű és gyorsabb elterjedését teszi lehetővé, és gyakran nehezebbé teszi a fogyasztók számára a jogsértő termékek és tartalom eredetitől és legálistól való megkülönböztetését. Ezen túlmenően a szellemitulajdonjog-sértők hamis személyazonosság mögé bújhatnak, és gyakran az EU-n kívül találhatók, gyenge jogérvényesítési rendszerrel rendelkező joghatóságokban.

A Bizottság a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos összes iránymutatást közzé tervezi tenni online, többek között az Európa Önökért portálon keresztül, hogy a szellemitulajdon-jogok EU-beli bírósági érvényesítésére vonatkozó gyakorlati információk ne csak a bírák és a gyakorló jogászok számára legyenek elérhetők, hanem minden érdekelt fél számára is.

Az értékelés azt mutatta, hogy sok jogosult kifogásolja az igazságszolgáltatáshoz való jog gyakorlásával kapcsolatos nehézségeket, a hosszadalmas és költséges eljárásokat, valamint a bizonytalan eredményeket. Az értékelés a bírósági eljárások lefolytatásának módjával és azok (valószínű) eredményeivel kapcsolatos átláthatóság és kiszámíthatóság érzékelt hiányát is feltárta. Összességében úgy tűnik, hogy az olyan tényezők, mint a nemzeti polgári jogi hagyományokban és bírósági gyakorlatokban tetten érhető különbségek, továbbra is hátráltatják a szellemitulajdon-jogok érvényesítése kiszámítható és következetes uniós rendszerének megteremtését.

A közvetítők, különösen az online közvetítők felelősségi köre és feladatai mind az értékelés, mind a nyilvános konzultáció során fontos kérdésként vetődtek fel az érdekelt felekben. Mint azt az iránymutatást egyértelművé teszi, annak lehetősége, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv alapján valamely közvetítővel szemben eltiltó határozat meghozatalára kerüljön sor, nem függ a közvetítő szóban forgó (állítólagos) jogsértésért való felelősségétől. Valójában az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv szabályozza azon feltételeket, amelyek mellett bizonyos online közvetítők mentesülnek a felelősség alól. Míg az online platformokról szóló 2016. évi közleményében a Bizottság úgy vélte, hogy ez az utóbbi irányelv által biztosított keret továbbra is megfelel a célnak, addig a Bizottság nemrég konkrét iránymutatást bocsátott ki a jogellenes online tartalmak – köztük a szellemitulajdon-jogokat sértő tartalmak – gyors és eredményes felismerésének és eltávolításának a szükséges jogi biztosítékokkal – például úgynevezett bejelentési és intézkedési eljárások útján – való ötvözésére. A digitális egységes piacon a szerzői jogról szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat szintén biztosít bizonyos, a szerzői jogok szempontjából jól működő piac megteremtését szolgáló különleges eszközöket és mechanizmusokat, és javaslatot tesz arra, hogy az egyes online szolgáltatók tegyenek megfelelő intézkedéseket, amelyek révén – a jogosultakkal együttműködve – elkerülhető, hogy szerzői joggal védett tartalmak váljanak elérhetővé a jogosultak hozzájárulása nélkül.

A szellemi tulajdonnal kapcsolatos perek – különösen a digitális korban – több tagállamban párhuzamosan futhatnak. Például az illegális online tartalom ellen küzdő szerzői jogi jogosultaknak egyidejűleg alkalmasint több tagállamban is keresetet kell indítaniuk ugyanazzal a jogsértéssel kapcsolatban. Mindazonáltal ugyanazon jogsértés vonatkozásában ugyanazon jogorvoslat több joghatóság területén történő kérelmezése általában jelentős költségekkel és hosszadalmas eljárásokkal jár, különösen ha nem létezik egységes uniós szellemitulajdon-jogcím, és ha – anyagi jogi eltérések miatt – a kivételek és korlátozások alkalmazása tagállamonként eltérhet. Jóllehet nem kezeli és nem tudja kezelni az e tekintetben fennálló összes kihívást , a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv koherensebb értelmezésének és alkalmazásának elősegítése révén az említett irányelvvel kapcsolatos iránymutatás egyszerűbbé teszi a jogosultak számára a határokon átnyúló pervitelt.

A dokumentum arra vonatkozóan is iránymutatást ad, hogy miként kell alkalmazni a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelvben előírt intézkedéseket oly módon, amely biztosítja a méltányos egyensúly megteremtését azon különböző alapvető jogok között, amelyek a szellemi tulajdonnal kapcsolatos perek tárgyát képezhetik, elkerülve ugyanakkor az aránytalan eredményeket és a visszaélésszerű perlést.

A szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv következetesebb és hatékonyabb alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – külön közlemény útján – a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelvben foglalt intézkedések, eljárások és jogorvoslatok értelmezésére és alkalmazására vonatkozó iránymutatást bocsát ki. A Bíróság ítélkezési gyakorlata és az elérhető legjobb gyakorlat alapján az iránymutatást tartalmazó dokumentum rögzíti a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv értelmezési problémákat okozó rendelkezéseivel kapcsolatos bizottsági álláspontot. Az értékelés – ideértve a nyilvános konzultációt is – eredményeire támaszkodva az iránymutatás a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv alábbi kulcsfontosságú vonatkozásaival foglalkozik:

A szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv értékeléséről folytatott nyilvános konzultáció eredményei alátámasztják e megállapításokat. Míg az érdekelt felek többsége úgy érezte, hogy a hatályos szabályok valóban segítséget nyújtottak a szellemi tulajdon megvédéséhez és a szellemi tulajdont érintő jogsértések megelőzéséhez, addig sokan egyértelműbb helyzet megteremtését igényelték a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv gyakorlati alkalmazásának módját illetően. Különösen a jogosultak és a közvetítők úgy vélték, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv intézkedéseinek, eljárásainak és jogorvoslatainak alkalmazása nem volt következetes a tagállamokban, ami eltéréseket okozott az EU-n belüli védelem szintjében. Míg a szellemi tulajdon tiszteletben tartása maga is alapvető jog, addig a polgárok a maguk részéről kétségeiknek adtak hangot saját alapvető jogaiknak a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos eljárásokban történő tiszteletben tartását illetően.

Az értékelés mindazonáltal azt is megállapította, hogy eltérések vannak a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv egyes (például a bíróság által elrendelt eltiltó határozatokra, a kártérítésre és a költségekre vonatkozó) rendelkezéseinek végrehajtásában és gyakorlati alkalmazásában. Ezen eltérések gyakran abból erednek, hogy – különösen az új digitális környezettel kapcsolatos kihívások miatt – bizonytalanság és véleménykülönbség áll fenn a rendelkezések értelmezését illetően. Ennek egyik oka lehet a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv minimális harmonizációs jellege is. Az eltérések azonban alighanem leginkább abból a tényből fakadnak, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv alkalmazásának hátterét rendkívül eltérő nemzeti polgári jogérvényesítési keretek és igazságszolgáltatási hagyományok alkotják. Ennek következményeként a bírósági eljárás megindításának helyétől függően alkalmasint – mind érdemi, mind pedig hatékonysági vagy eredményességi szempontból – rendkívül eltérőek az eredmények. Ez akadályozhatja a kiszámíthatóságot, és – különösen határokon átnyúló helyzetekben – megnehezítheti a jogérvényesítést.

A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban Bizottság elvégezte a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv átfogó teljesítményértékelését. Az eredmények azt mutatják, hogy az irányelv nyomán olyan egységes jogi keret jött létre, amelyben EU-szerte azonos eszközkészlet alkalmazására kerül sor a polgári bíróságokon, általános jelleggel biztosítva ezáltal a belső piaci védelem magas szintjét. Az irányelv páneurópai társasági jogérvényesítési stratégiáknak is utat nyitott, és a perekkel kapcsolatos tapasztalatok cseréjére ösztönözte a bírákat és jogi szakembereket. Az értékelés azt mutatta továbbá, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv költséghatékony volt, összhangban állt más hasonló célú uniós beavatkozásokkal, és hozzáadott értéket teremtett uniós szinten. Az értékelés ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv továbbra is megfelel a célnak.

A munkának a Bizottság, az ipar és egyéb partnerek közreműködésével zajló másik része az ellátási láncokat igyekszik megvédeni a hamisítás és más szellemi tulajdont érintő jogsértések veszélyével szemben. A kihívások e területen is szaporodnak. A szellemi tulajdon védelmét szolgáló kellő gondosság és ellátásilánc-integritás témakörében 2015-ben tartott műhelytalálkozó arra a következtetésre jutott, hogy a vállalkozások egyre több, az ellátási láncaikba beszivárgó hamisított termékkel (például hamisított elektronikus alkatrészekkel) kerülnek szembe. Ennek oka nagyrészt az a körülmény, hogy az ellátási láncok egyre összetettebbek, ami gyakran megnehezíti a vállalkozások – különösen a kkv-k – számára beszállítóik és albeszállítóik ellenőrzését. Az új technológiák és az internet megjelenése lehetővé tette továbbá a jogsértők számára hamisítási módszereik fejlesztését és a jogszerű ellátási láncokba való beépülést. Léteznek az ellátási láncok átláthatóságával kapcsolatos bevált gyakorlatok (kockázatkezelés, vállalati társadalmi felelősségvállalás). Azokat mindazonáltal nem alkalmazzák rutinszerűen a szellemi tulajdont érintő jogsértések felderítésére és az azok elleni küzdelemre. A kellő gondosság hiánya gyengíti az ellátási láncok biztonságát, és lehetővé teszi a hamisítók behatolását, ami káros a vállalkozásokra nézve, és kockázatoknak teszi ki a polgárokat.

A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen egyetértési megállapodások nyomon követésének ő teljesítménymutatókon kell alapulnia. A Bizottság rendszeresen be fog számolni e megállapodások hatékonyságáról a bevált gyakorlatok kiszűrése, a jövőbeli fejlesztést igénylő területek azonosítása és az uniós szintű jogalkotási intézkedések szükségességének értékelése érdekében.

A Bizottság támogatja ezen önkéntes megállapodások további kidolgozását, különösen egy online környezetben, és törekedni fog annak biztosítására, hogy minden szerződő fél gondosan és általánosan az uniós jogot, különösen pedig az EUMSZ 101. és 102. cikkét tiszteletben tartva járjon el. A Bizottság annak biztosítására is törekedni fog, hogy megfelelő egyensúly teremtődjön az érintett felek különböző érdekei között, és hogy a fogyasztói jogok megfelelően tiszteletben legyenek tartva. A Bizottság elő fogja mozdítani az összes ágazat és iparág ilyen megállapodásokban való széles körű részvételét is.

A fuvarozási és szállítmányozási iparágra vonatkozó egyetértési megállapodás kidolgozása is folyamatban van. E megállapodás célja annak megakadályozása, hogy üzletszerű hamisítók arra használják e vállalatok szolgáltatásait, hogy hamisított termékeket juttassanak az EU-ba. Egy előkészítés alatt álló további egyetértési megállapodás várhatóan a szellemitulajdon-jogokat sértő online ajánlatok szempontjából gyakran alapvető jelentőségű pénzforgalmi szolgáltatások nyújtóira fog vonatkozni.

Először is a hamisítással kapcsolatos első egyetértési megállapodással összefüggésben fő teljesítménymutatók (KPI-k) bevezetésére került sor az önkéntes megállapodás eredményeinek értékelésére és az esetleges további fejlesztést igénylő területek azonosítására. Az első nyomonkövetési ciklus e KPI-ken alapuló eredményei azt mutatják, hogy az egyetértési megállapodás eredményesnek bizonyul, és már jelentős eredményeket hozott. Az eredmények szerint az önkéntes együttműködés jelentős mértékben képes hozzájárulni az internetes hamisítás megfékezéséhez, és hatékony megoldásokat hozhat. Az egyetértési megállapodás hatálybalépése óta jelentős mennyiségű, hamisított termékre vonatkozó ajánlat eltávolítására került sor az online platformokról, főként proaktívabb és megelőző jellegű intézkedések eredményeként. Mivel azonban egyre több szellemitulajdon-jogokat sértő termék kerül az egységes piacra, a Bizottság minden szerződő felet és új résztvevőt erőfeszítéseik fokozására ösztönöz.

A szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelem az összes (köz- és magán)szereplő közös erőfeszítését igényli, és annak keretében nemcsak a bírósági jogérvényesítést, hanem minden lehetséges eszközt fel kell használni. A Bizottság több éve dolgozik együtt az iparággal a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni iparági fellépések támogatása és előmozdítása érdekében. Az elgondolás szerint elő kell segíteni, hogy a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek vagy tartalmak kifejlesztésében és az azokkal kapcsolatos tranzakciókban potenciálisan részt vevő összes fél – ideértve a beszállítókat, a reklámügynökségeket, a pénzforgalmi szolgáltatókat, valamint magukat a jogosultakat is – kellő gondossággal járjon el. A jelentős előrelépés ellenére többet kell és lehet is tenni a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek és gyakorlatok elterjedésének megfékezésére.

– az EUIPO-val közösen további lépéseket fog tenni az alternatív vitarendezés szellemitulajdon-jogi viták rendezésére történő szélesebb körű használatának elősegítésére, beleértve a meglévő alternatív vitarendezési eszközök feltérképezését és egy közvetítő központ EUIPO-n belüli létrehozása indokoltságának vizsgálatát is.

A hatékonyabb bírósági jogérvényesítési rendszerektől eltekintve további alternatív vitarendezési eszközök kidolgozását is fontolóra kell venni. Az alternatív vitarendezés közvetítés és választottbíráskodás céljára történő használata a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének alternatív eszközeként szolgálhat. Jóllehet az alternatív vitarendezést még mindig ritkán használják a szellemi tulajdonnal kapcsolatos igények rendezésére, az alternatív vitarendezési megoldásoknak megvannak a maguk előnyei (például könnyebben rendezhetők a határokon átnyúló ügyek, és az ilyen vitarendezés gyorsabb és olcsóbb lehet a bírósági pereskedésnél). A Bizottság az EUIPO-val közösen jelenleg végzi a meglévő alternatív vitarendezési eszközök feltérképezését és vizsgálja egy védjegy- és mintaoltalmi ügyekkel foglalkozó közvetítő központ EUIPO-n belüli létrehozásának indokoltságát. A Bizottság a jövőbeli Egységes Szabadalmi Bírósággal is együtt kíván működni a szabadalmi ügyekben történő közvetítés és választottbíráskodás kialakításában. Ez segítséget fog nyújtani az uniós szellemitulajdon-joggal kapcsolatos közvetítési és választottbírósági hálózat – az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezésben bejelentett – létrehozásához.

A Bizottság véleménye szerint sürgősen szükség van az ellátási láncok hamisításokkal szembeni további felvértezésére. Ez új eszközök kipróbálásával és bevált gyakorlatok kialakításának és terjesztésének segítésével érhető el.

A termékek visszakövethetősége az ellátásilánc-biztonság, a fogyasztói biztonság és a termékminőség egyik sarokköve. A Bizottság következetesen törekedni fog a jogosultak és a kulcsfontosságú szereplők – mint például a szabványügyi szervezetek és a biztonsági megoldásokat nyújtó szolgáltatók – közötti együttműködés fokozására annak érdekében, hogy elősegítse a visszakövetési technológiák elterjedését, és támogassa a blokklánchoz hasonló új visszakövetési és hitelesítési rendszerek megjelenését. Az eszközök, tranzakciók és résztvevők nyilvántartásával e közös digitális jegyzék értékes információkkal szolgál a termékek származásáról és történetéről, miáltal azok könnyebben nyomon követhetők és hitelesíthetők. A blokkláncalapú megoldások ezért lehetővé tehetik a jogszerű ellátási láncokba bekerült hamisított alkatrészek vagy termékek, valamint a termékek tiltott piacok felé történő lehetséges eltérítésének gyors észlelését. #Blockchain4EU: Blockchain for Industrial Transformations (Ipari használatra alkalmas blokklánc) elnevezésű projektjének részeként a Bizottság elemzi, hogy miként használható a blokklánc az ellátási láncok átláthatóságának növelésére és a szellemitulajdon-jogok hatékonyabb védelmére. A Bizottság a megfigyelőközponttal közösen tovább folytatja a blokklánc hamisítások elleni küzdelemben történő különböző lehetséges felhasználásainak feltérképezését és tesztelését (különösen a Blockathonon keresztül), valamint alkalmazása potenciális jogi és gazdasági akadályainak feltárását.

Emellett a tudatosságot is erősíteni kell és a bevált gyakorlatokat is szélesebb körben kell elterjeszteni. Az iparágakban tudatosítani kell ellátási láncaik védelmének szükségességét, és azokat erősebb védelmet biztosító intézkedések megtételére kell ösztönözni. A szellemi tulajdon védelmének akkreditációs eljárásokba történő további bevonása hasznos eszköznek bizonyulhat ezen összefüggésben. 2017. május 10-én például a fenntartható közbeszerzésre vonatkozó új ISO-szabvány (ISO 20400) elfogadására került sor, amely első alkalommal hivatkozik kifejezetten a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekre. A Bizottság most arra fog törekedni, hogy még inkább előmozdítsa e szabvány alkalmazását vállalatoknak tartott tájékoztatók vagy a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos nagyobb események révén.

Ezenfelül a Bizottság azt is megvizsgálja közelebbről, hogy a szellemitulajdon-védelmi szabványoknak való megfelelés hogyan válhatna a jövőben az „engedélyezett gazdálkodó” státus megszerzésére irányuló eljárás részévé. Az „engedélyezett gazdálkodó” koncepciója a vámhatóságok és a vállalatok között a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrejött partnerségen alapul. Az „engedélyezett gazdálkodó” státust a vámhatóságok adják meg, és az bizonyos előnyöket biztosít a gazdálkodóknak a vámeljárásokban. E státust az ellátási láncban részt vevő minden olyan szereplő megszerezheti, aki megfelel bizonyos, az uniós vámjogszabályokban meghatározott minőségi követelményeknek, és szorosan együttműködik a vámhatóságokkal az ellátási láncok biztonságának és integritásának biztosítása érdekében. A hamisítás elleni küzdelem hangsúlyosabbá válhat e területen. Az ellátási láncok biztonságának növelése érdekében a gazdálkodókat arra kell ösztönözni, hogy az „engedélyezett gazdálkodó”-hoz hasonló hatékony megfelelési rendszerekkel rendelkező megbízható partnereket válasszanak.

Végül különös figyelmet kell fordítani a kkv-k helyzetére, amelyek gyakran rendkívül korlátozott eszközökkel rendelkeznek ellátási láncaik védelmére. Az EUIPO egy külön tanulmányt kíván szentelni e kérdésnek a bevált gyakorlatok kiszűrése és konkrét megoldások nyújtása érdekében.

A Bizottság felszólítja az ipart, hogy tegye meg a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelemhez szükséges, a kellő gondosság elvének megfelelő lépéseket. Az ipar ez irányú erőfeszítéseinek támogatása és a bevált gyakorlatok előmozdítása érdekében a Bizottság: – az önkéntes megállapodások szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelem céljából történő fejlesztése és kiterjesztése érdekében folytatja az együttműködést az érdekelt felekkel. Dolgozni fog a jogosultak, internetes platformok, reklámcégek, szállítmányozók és pénzforgalmi szolgáltatók bevonásával megkötendő célirányos egyetértési megállapodások előmozdításán; – továbbra is nyomon fogja követni az ilyen egyetértési megállapodások működését és hatékonyságát, és be fog számolni azok eredményeiről; – a továbbiakban is támogatni fogja az ellátási láncokkal kapcsolatos kellő gondosságot, fel fogja tárni a blokklánchoz hasonló új technológiákban rejlő lehetőségeket, és ösztönözni fogja a meglévő akkreditációs eljárások alkalmazását a szellemi tulajdonnal kapcsolatos megfelelési rendszerek bevezetése érdekében.

IV.A szellemi tulajdont érintő jogsértések ellen fokozott igazgatási együttműködés útján folytatott küzdelem

Jelenleg bőséges információ áll rendelkezésre a hamisított és kalóztermékek értékéről és hatásáról, a bűnszervezetek származásáról és azon útvonalakról, amelyeket e szervezetek e termékek EU-ba juttatására használnak. Egy hatalmas adatgyűjtési erőfeszítésnek hála mára megtörtént a legsúlyosabban érintett ágazatok azonosítása, az útvonalak ismertek, a bizonyítékok rendelkezésre állnak. Eljött tehát az idő az erők EU-n belüli egyesítésére és a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelem fokozására az EU határain és azokon túl.

A szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartásának EU-n belüli javítása érdekében a Bizottság törekedni fog az összes megfelelő hatóság közötti együttműködés fokozására. Először is fel fogja tárni, hogy a gazdasági és kereskedelmi ellenőrző szervek a fogyasztóvédelmi hatóságokkal együtt miként vonhatók be jobban a hamisítás és kalózkodás elleni küzdelembe. Néhány tagállamban ez már megtörtént; más tagállamokban nem. Az egyes területeken és tagállamokban létező bevált gyakorlatok alapján a Bizottság meg fogja vitatni a tagállamokkal, hogy mi módon biztosítható az összes megfelelő hatóság megfelelő bevonása. A Bizottság például tovább fogja ösztönözni az ellenőrzésre és a különösen a földrajzi jelzésekhez fűződő jogok érvényesítésére vonatkozó agrár-élelmiszeripari bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, ideértve a tagállami ellenőrzési struktúrák ellenőrzési programjának folytatását is.

A Bizottság továbbá az EUIPO-val és az Europollal közösen fel fogja térképezni a hamisítás elleni küzdelemben használt különböző adatbázisokat az adathiányok és a megfelelő hatóságok közötti adatcsere javítása lehetséges módjainak feltárása érdekében.

Az EUIPO-val közösen és az összegyűjtött bizonyítékok és adatok alapján a Bizottság arra is törekedni fog, hogy együttműködjön a tagállamokkal annak érdekében, hogy erősebben tudatosuljon a nyilvánosságban a szellemi tulajdon szerepe és a szellemitulajdon-jogok megsértésének negatív hatása.

A hamisítás és kalózkodás ellen az Unió határain folytatott küzdelem érdekében a Bizottság továbbra is segítséget nyújt a tagállamoknak a vámhatósági jogérvényesítésben. A Bizottság jelenleg értékeli a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelemre irányuló vámügyi cselekvési terv 2013 és 2017 közötti teljesítményét. A Bizottság még 2017-ben jelentést készít erről, és megteszi a szükséges további lépéseket az alábbi prioritásokra összpontosítva:

·a szellemitulajdon-jogok határon történő érvényesítésére vonatkozó jogszabályok EU-szerte egységes végrehajtásának biztosítása;

·a vámügyi együttműködés és a rendőrséggel, valamint egyéb végrehajtó hatóságokkal folytatott információcsere erősítése;

·a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos kockázatkezelési eszközök kifejlesztése.

A Bizottság emlékeztet továbbá a tagállamoknak a védjegyekről szóló irányelvben lefektetett új uniós szabályok – ideértve a közigazgatási szervekre vonatkozó rendszert is – végrehajtására vonatkozó kötelezettségeire. E szabályok többek között a hamisított termékek – köztük az áthaladó termékek – áramlását hivatottak megfékezni.

A hamisított termékek rendszerint nem felelnek meg a termékekre vonatkozó uniós jogszabályoknak, és biztonsági kockázatot jelenthetnek a fogyasztókra nézve. Mivel a közlemény a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának javítására összpontosít, a termékekre vonatkozó egyéb uniós jogszabályok végrehajtásával az egységes piaci stratégiában bejelentett jövőbeli „Árucsomag” fog foglalkozni.