EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.8.30. COM(2016) 546 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 2015. évi éves jelentés



TARTALOMJEGYZÉK 1.Bevezetés 2.A 2014-ről áthozott, elbírálás alatt lévő kérelmek 3.A 2015-ben beérkezett új kérelmek 4.Finanszírozás 5.Ellenőrzés 6.Zárások 7.Következtetések 1.Bevezetés Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) előírja, hogy az alap előző évi tevékenységéről jelentést kell készíteni az Európai Parlament és a Tanács számára. Ez a jelentés bemutatja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: EUSZA vagy az alap) 2015. évi tevékenységeit: ismerteti a beérkezett új kérelmek feldolgozásának állását, valamint a zárások előkészítése jegyében kitér a végrehajtási jelentések értékelésére is. Az EUSZA-rendelet módosítását követően a Bizottsághoz 2014 júniusa után benyújtott kérelmek értékelése a rendeletben rögzített új kritériumok alapján történt. 2015 folyamán a Bizottság viszonylag kevés az EUSZA-ból folyósítandó segítségnyújtás iránti kérelmet kapott. Az év során mindössze három kérelem érkezett, két esetben a Görögországban történt áradásokra, egy esetben pedig a Bulgáriában tapasztalt szélsőséges téli időjárásra vonatkozóan. A Bizottság mindhárom kérelmet kedvezően értékelte. Mivel az EUSZA-rendelet 2014. évi átdolgozása bevezette az előlegfizetés lehetőségét a várható kedvezményezett államok részére, a Bizottság a 2015. évi uniós költségvetésben megteremtette a szükséges pénzügyi feltételeket, így lehetősége nyílt az év során beérkezett három kérelemhez kapcsolódó előlegfizetés jóváhagyására. Ezenkívül a Bizottság befejezte a még 2014-ben beérkezett négy kérelem: Románia két, valamint Bulgária és Olaszország egy-egy kérelmének értékelését. A Bizottság mind a négy kérelmet kedvezően értékelte. Ami a finanszírozást illeti, a Bizottság 2015 folyamán 82 780 615 millió EUR összegben, hét kérelemre vonatkozóan hagyott jóvá támogatást az EUSZA-ból. Az előző év végén már jóváhagyott 126 724 968 EUR összegű pénzügyi támogatással együtt (amelynek költségvetési előirányzatát át kellett vinni 2015-re) a Bizottság összesen 209 505 583 EUR-t fizetett ki. Lényeges előrehaladás történt az előző években megítélt nyolc EUSZA-intervenció lezárásában is. Az I. melléklet felsorolja az alap igénybevételének „jelentős katasztrófákra” vonatkozó, 2015-ben alkalmazandó küszöbértékeit, míg a II. melléklet a lényeges pénzügyi adatokra is kiterjedően áttekinti azokat a kérelmeket, amelyek tekintetében az év során az alapot igénybe vették. 2.A 2014-ről áthozott, elbírálás alatt lévő kérelmek Az alábbi négy, 2014-ben beérkezett kérelem értékelése 2015-ben fejeződött be. Mivel a kérelmek az EUSZA-rendelet módosításának 2014. júniusi hatálybalépését követően érkeztek be, értékelésük az átdolgozott EUSZA-rendelet rendelkezései alapján történt.

ROMÁNIA – 2014. tavaszi árvíz 2014 áprilisában és májusában Románia jelentős területeit sújtották kiterjedt áradások, amelyek károkat okoztak az állami és magáninfrastruktúrákban, lakóházakban, valamint a mezőgazdaságban. Románia 2014. július 9-én, a 2014. április 19-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül nyújtotta be kérelmét az EUSZA-ból folyósítandó segítségnyújtás iránt. A kérelmet „szomszédos országban bekövetkezett katasztrófaként” nyújtották be arra tekintettel, hogy Románia egyes területeit ugyanaz a katasztrófa sújtotta, mint amely Szerbiában 2014. május 14-én és azt követően következett be, és amelyet a Bizottság korábban jelentős katasztrófának minősített. A Bizottság az időjárási feltételek elemzését követően azonban arra a megállapításra jutott, hogy a román hatóságok által szolgáltatott információk alapján a bejelentett kár nem tulajdonítható teljes egészében ugyanannak a katasztrófának, mint amely Szerbiát sújtotta, mert a romániai kár már április 19-én bekövetkezett. A Bizottság ezért felkérte Romániát, hogy vizsgálja felül és aktualizálja kérelmét és abból vegye ki azokat a károkat, amelyek 2014. május 14-e előtt következtek be. 2014. szeptember 29-én Románia aktualizált kérelmet nyújtott be, amelyben kizárólag a 2014. május 14. után bekövetkezett kárt vette figyelembe, és 167,927 millió EUR összegű teljes közvetlen kárt jelentett be. Ez az összeg a román bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,13 %-át tette ki. Mivel a teljes közvetlen kár a jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték alatt maradt és mivel nem érte el a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt regionális katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a Bizottság a 2. cikk (4) bekezdésében szereplő „szomszédos ország” feltétel szerint kedvezően értékelte a kérelmet. A Bizottság 2015. április 9-én úgy határozott, hogy a költségvetési hatóságnak (a Parlamentnek és a Tanácsnak) az EUSZA igénybevételét javasolja 4 198 175 EUR összegben. A pénzügyi hozzájárulást 2015. augusztus 21-én folyósították Romániának. ROMÁNIA – 2014. nyári árvíz Románia az EUSZA-ból folyósítandó segítségnyújtás iránti második kérelmét a 2014. július végétől augusztus közepéig tartó időszakban Délkelet-Romániában hullott jelentős mennyiségű csapadék és az azt követő árvíz és földcsuszamlások által okozott károkra tekintettel nyújtotta be. A katasztrófa miatt kár érte az állami és magáninfrastruktúrákat, a vállalkozásokat, a mezőgazdasági ágazatot, valamint a kulturális értékeket és lakóházakat. A kérelmet 2014. október 3-án nyújtották be a Bizottságnak, a 2014. július 28-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül. A Bizottság kérésére Románia 2015. január 13-án további információkat, többek között a károkra vonatkozó felülvizsgált számadatokat nyújtott be. A román hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 171,911 millió EUR-ra becsülték, amely a román GNI 0,13 %-ának felelt meg, tehát nem érte el a jelentős katasztrófa küszöbértékét. Ennek megfelelően a kérelem elbírálása a regionális katasztrófára vonatkozó kritériumok alapján történt. A román kérelem egyetlen NUTS 2 szintű régióra, mégpedig Sud-Vest Olteniára vonatkozott. A bejelentett 171,911 millió EUR összegű közvetlen kár a régió regionális GDP-jének (2011. évi adatok alapján 10 480 millió EUR) 1,64 %-át tette ki, tehát meghaladta a regionális katasztrófákra vonatkozó küszöbértéket, így megfelelt az EUSZA-ból származó hozzájárulás kritériumainak. A Bizottság 2015. április 9-én úgy határozott, hogy a költségvetési hatóságnak az EUSZA igénybevételét javasolja 4 297 775 EUR összegben. A pénzügyi hozzájárulást 2015. augusztus 21-én folyósították Romániának. BULGÁRIA – 2014. nyári árvíz A romániai eseményekhez hasonlóan 2014. július végén–augusztus elején Bulgáriát is intenzív és súlyos esőzések érték, amelyek jelentős károkat okoztak az állami és magáninfrastruktúrákban, a vállalkozásokban, a lakóházakban és a magántulajdonban lévő értékekben, valamint a mezőgazdasági ágazatban is. Bulgária 2014. október 23-án nyújtotta be kérelmét a Bizottságnak, a 2014. július 31-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül. Az értékelés elvégzéséhez szükséges módosított információk benyújtására 2014. november 12-én került sor. A bolgár hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 79,344 millió EUR-ra becsülték, amely a bolgár GNI 0,20 %-ának felelt meg. Ennek megfelelően a kérelem elbírálása a regionális katasztrófára vonatkozó kritériumok alapján történt. A bolgár kérelem egyetlen NUTS 2 szintű régióra, mégpedig a Bulgária északnyugati részén fekvő Severozapaden régióra vonatkozott, amely az Unió egyik legszegényebb régiója. A bejelentett 79,344 millió EUR összegű közvetlen kár a régió GDP-jének (2011. évi adatok alapján 2732 millió EUR) 2,9 %-át tette ki, tehát meghaladta a regionális katasztrófákra vonatkozó, a GDP 1,5 %-ában meghatározott küszöbértéket. Bulgária kérelme így megfelelt az EUSZA-ból származó hozzájárulás kritériumainak. A Bizottság 2015. április 9-én úgy határozott, hogy a költségvetési hatóságnak az EUSZA igénybevételét javasolja 1 983 600 EUR összegben. A pénzügyi hozzájárulást 2015. augusztus 21-én folyósították Bulgáriának. OLASZORSZÁG – 2014. őszi árvíz A 2014. október 9-től november 18-ig tartó időszak alatt Északnyugat-Olaszország nagy kiterjedésű részeit több alkalommal is heves esőzésekkel járó szélsőséges időjárás sújtotta, amely árvizet és földcsuszamlásokat okozott. Emiatt súlyos kár keletkezett az állami és magáninfrastruktúrákban, a vállalkozásokban, a lakóházakban és a magántulajdonban lévő értékekben, továbbá a mezőgazdasági ágazatban. A kérelem 2014. december 23-án érkezett be a Bizottsághoz, a 2014. október 9-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül. A Bizottság kérésére Olaszország 2015. február 3-án további információkat, többek között a károkra vonatkozó kismértékben felülvizsgált számadatokat nyújtott be. Az olasz hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 2241,052 millió EUR-ra becsülték, amely nem érte el az EUSZA jelentős katasztrófa címén történő igénybevételére vonatkozó, Olaszország esetében 2014-ben alkalmazandó küszöbértéket (2011. évi árakon számolva 3 milliárd EUR-t). Ennek megfelelően a kérelem elbírálása a regionális katasztrófára vonatkozó kritériumok alapján történt. Olaszország öt NUTS 2 szintű régiója: Emilia-Romagna, Liguria, Lombardia, Piemont és Toszkána volt közvetlenül érintett. Az olasz hatóságok által benyújtott adatok alapján az öt érintett régióban bekövetkezett kár a súlyozott átlagos regionális GDP 1,84 %-át tette ki, így meghaladta a regionális katasztrófákra vonatkozó, a GDP 1,5 %-ában meghatározott küszöbértéket. Olaszország kérelme ezért jogosult volt az EUSZA-ból származó hozzájárulásra.

A Bizottság 2015. április 9-én úgy határozott, hogy a költségvetési hatóságnak az EUSZA igénybevételét javasolja 56 026 300 EUR összegben. Az alapból származó pénzügyi hozzájárulást 2015. október 2-án folyósították. 3.A 2015-ben beérkezett új kérelmek 2015-ben a Bizottsághoz három új kérelem érkezett. Az új kérelmekkel kapcsolatos legfontosabb információk összefoglalása az alábbiakban található. BULGÁRIA – 2015. téli szélsőséges időjárás 2015. január végén és február elején Bulgária nagy területein heves esőzések, havazás, áradások és földcsuszamlások következtek be, amelyek komoly károkat okoztak az állami infrastruktúrában, a vállalkozásokban, magánházakban és -vagyonban, és megkárosították a mezőgazdasági ágazatot. Egyedül Burgasz városában több mint 300 épületet öntött el az áradás. Töltések omlottak be, sok folyó (pl. a Marica/Évrosz folyó) kiöntött a medréből és elárasztotta a mezőgazdasági területeket és az erdőket. Az erős széllökések letarolták a fenyveseket, áramkimaradásokat okoztak, és tönkretették a kommunikációs hálózatokat; az utakat a lehulló fatörzsek torlaszolták el. Bulgária 2015. április 24-én nyújtotta be kérelmét, a 2015. január 30-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül. A bolgár hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 243,305 millió EUR-ra becsülték, amely a bolgár GNI 0,622 %-ának felelt meg. Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladta a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősült a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. Bulgária kérelmének benyújtáskor kérte az EUSZA megelőlegezett hozzájárulásának előzetes kifizetését. A kérelem előzetes vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek a rendelet 4a. cikkében foglalt, előlegfizetésre vonatkozó feltételek, és 637 782 EUR összegű (az alapból származó megelőlegezett pénzügyi hozzájárulás 10 %-ának megfelelő) előleget nyújtott. A folyósítás 2015. július 15-én történt meg. Az értékelést követően a Bizottság 2015. július 10-én úgy határozott, hogy a költségvetési hatóságnak az EUSZA igénybevételét javasolja 6 377 815 EUR összegben. Az alapból származó pénzügyi hozzájárulás egyenlegét 2015. december 1-jén folyósították Bulgáriának. GÖRÖGORSZÁG – 2015-ös árvíz Közép-Görögországban és Évroszban 2015. február elejétől kiterjedt áradások sújtották Görögországot az Évrosz és az Adrasz szélesebb térégében, Kelet-Makedónia és Trákia régióban. Ugyanebben az időszakban hasonló katasztrófa sújtotta Közép- és Nyugat-Görögország jelentős részét (így az epiruszi, nyugat-görögországi, közép-görögországi és thesszáliai régiót), és még nagyobb károkat okozott, mint Kelet-Makedóniában. Az események károkat okoztak az alapvető infrastruktúrában, középületekben, lakóházakban, vállalkozásokban és a mezőgazdaságban. Az Évrosz medencéjének áradása különösen a mezőgazdasági ágazatot érintette. Mintegy 17 500 hektárnyi terület került víz alá. A mezőgazdasági üzemi infrastruktúra, a raktárak és a termés elpusztult. 150 km közút megrongálódott vagy megsemmisült. 17 településen károsodott a vízellátási és csatornázási infrastruktúra. Az áradások középületekben (iskolák, tornatermek, könyvtárak) is károkat okoztak. Görögország nyugati, középső és északi részén Epirusz, Etoloakarnanía, Evritanía, Fthiótida, Thesszália és a Peloponnészosz térségét heves esőzések és viharok sújtották, a hegyekben erős havazás következett be, és ezt a szárazföldi és tengeri területeken egyaránt viharos erejű déli szél kísérte. A katasztrófa következtében áramkimaradásokra került sor, a folyók kiöntöttek a medrükből, és a hatalmas földcsuszamlások több hegyi települést elzártak a külvilágtól, és a lakosokat ki kellett menekíteni. A katasztrófa következtében megsérült az epiruszi úthálózat több mint 60 %-a. A mezőgazdaság is károsodott, mivel a termőterületeken elpusztult a termés. Boltok, magánházak, üzletek, állattenyésztő telepek és gazdaságok károsodtak. A görög kulturális örökség egyes értékei is veszélybe kerültek. Görögország két külön kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulást az EUSZA-ból. Mindkét kérelem 2015. április 23-án – a 2015. február 1-jén (középső és nyugati régiók), illetve február 4-én (Évrosz) észlelt első károktól számított 12 hetes határidőn belül – érkezett be a Bizottsághoz. A kérelmeket a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A Bizottság vizsgálata azonban arra derített fényt, hogy a görögországi események (és a jelentős bulgáriai katasztrófa) összefüggenek, és ugyanabból a meteorológiai jelenségből erednek. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a görög ügyeket egy regionális katasztrófaként kezeli. A két kérelem összevonásának nem volt hatása az EUSZA pénzügyi hozzájárulásának összegére, ugyanakkor jelentősen csökkentette Görögországnak a végrehajtásból és a jelentéstételből eredő adminisztratív terheit. A katasztrófa összességében öt NUTS 2 szintű régiót érintett: a Kelet-Makedónia és Trákia régiót (az Évrosz áradása), valamint az Epirusz, Nyugat-Görögország, Közép-Görögország és Thesszália régiókat. A görög hatóságok az áradások okozta teljes közvetlen kárt 395,878 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg az öt érintett NUTS 2 szintű régió súlyozott átlagos GDP-jének 4,78 %-át tette ki, tehát jelentősen meghaladta a regionális katasztrófákra vonatkozó, a GDP 1,5 %-ában meghatározott küszöbértéket. Görögország kérelmeinek benyújtáskor kérte az EUSZA megelőlegezett hozzájárulásainak előzetes kifizetését. A kérelmek előzetes értékelését követően, és mielőtt döntést hozott volna azok összevonásáról, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelet 4a. cikkében foglalt feltételek minkét ügyben teljesülnek. A Bizottság Évrosz esetében 331 135 EUR, Közép- és Nyugat-Görögország esetében 658 560 EUR összegű előleget nyújtott, amely mindkét esetben az alapból származó megelőlegezett pénzügyi hozzájárulás 10 %-ának felelt meg. A folyósítás 2015. július 15-én történt meg. Az értékelést követően a Bizottság 2015. július 10-én úgy határozott, hogy a költségvetési hatóságnak az EUSZA igénybevételét javasolja 9 896 950 EUR összegben. Az alapból származó pénzügyi hozzájárulás egyenlegét 2015. november 27-én folyósították Görögországnak. 4.Finanszírozás 2015-ben a költségvetési hatóság négy esetben hagyta jóvá az EUSZA-ból nyújtandó támogatást. A vonatkozó kérelmek 2014-ben, illetve 2015-ben érkeztek. A 2015. évi 4. számú költségvetés-módosítási tervezet négy EUSZA-kérelmet foglalt magában – kettőt Románia, egyet-egyet pedig Bulgária és Olaszország nyújtott be – 66 505 850 EUR összegben, elfogadására 2015. július 7-én került sor. Folyósítás 2015 augusztusában és októberében történt.

A 2015-ben beérkezett három kérelem – amelyek közül egy Bulgáriától, kettő pedig Görögországtól származott – kapcsán a Bizottság 2015. július 23-án úgy határozott , hogy javasolja az EUSZA igénybevételét, azonban nem nyújt be költségvetés-módosítási tervezetet, mivel a három ügyben összesen igényelt 16 274 765 EUR fedezhető a 2015. évi költségvetésben az esetleges előlegek céljára már megképzett 50 millió EUR összegű előirányzatból. A költségvetési hatóság 2015. október 6-án jóváhagyta az EUSZA igénybevételét. Folyósítás 2015 novemberében és decemberében történt. Az előzőekben ismertetett igénybevételi eljárással párhuzamosan, Görögország és Bulgária kérésére a Bizottság 2015. június 24-én úgy határozott , hogy összesen 1 627 477 EUR előleget nyújt. Ezt a 2015. évi költségvetésben előleg céljára előirányzott 50 millió EUR „tartalék” terhére folyósította. A Bizottság az előlegeket 2015. július 15-én folyósította Görögországnak és Bulgáriának. A Szolidaritási Alapból nyújtott pénzügyi hozzájárulások – 2015-ben jóváhagyott költségvetés-módosítás Kedvezményezett állam Katasztrófa Kategória Összeg (EUR) Románia 2014. tavaszi árvíz szomszédos ország 4 198 175 Románia 2014. nyári árvíz regionális 4 297 775 Bulgária 2014. nyári árvíz regionális 1 983 600 Olaszország 2014. őszi árvíz regionális 56 026 300 ÖSSZESEN 66 505 850 A Szolidaritási Alapból nyújtott pénzügyi hozzájárulások – 2015-ben csak igénybevételi határozat Kedvezményezett állam Katasztrófa Kategória Összeg (EUR) Bulgária 2015. téli szélsőséges időjárás Jelentős 6 377 815 Görögország (2 ügy) 2015-ös árvíz Közép-Görögországban és Évroszban Regionális 9 896 950 ÖSSZESEN 16 274 765 MINDÖSSZESEN 82 780 615 5.Ellenőrzés 2015 folyamán a Bizottság négy kedvezményezett államban tett ellenőrző látogatásokat, hogy megvitassa az illetékes tagállami hatóságok által bevezetett végrehajtási mechanizmusokat, valamint megválaszolja a végrehajtó hatóságok által feltett konkrét kérdéseket: –Várnában (Bulgária) 2015. szeptember 24-én a 2014. júniusi, Várna városát érintő árvizet (jelentős katasztrófa) követően kapott 10,542 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban; –Belgrádban (Szerbia) 2015. október 1-jén a 2014. májusi árvizeket (jelentős katasztrófa) követően kapott 60,225 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban; –Cagliariban (Olaszország) 2015. november 6-án a 2013. novemberi árvizeket (regionális katasztrófa) követően kapott 16,311 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban; –Zágrábban (Horvátország) 2015. december 1-jén egyeztetés céljából a 2014. januári jég- és árvízkatasztrófát követően kapott 8,616 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással, valamint a 2014. májusi árvizekre tekintettel kapott 8,960 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulással összefüggésben (mindkét ügy jelentős katasztrófát érint). Mind a négy látogatás alapján megállapítható volt, hogy az illetékes hatóságok a végrehajtást és az ellenőrzéseket átláthatóan és megfelelően végzik, betartva az EUSZA-rendelet, a támogatásról szóló határozatok és a végrehajtási megállapodások által előírt szabályokat. A végrehajtási jelentések beérkezését követően a Bizottság további elemzéseket fog végezni, és szükség esetén további intézkedéseket hoz. 6.Zárások 2015-ben a Bizottság nyolc EUSZA-intervenciót zárt le, amelyek mindegyikét a 2012/2002/EK rendelet átdolgozása előtti feltételek szerint hajtottak végre. E feltételek szerint a 8. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a pénzügyi hozzájárulás folyósításától számított egyéves végrehajtási időtartam lejártát követő hat hónapon belül a kedvezményezett állam a pénzügyi hozzájárulás pénzügyi végrehajtásáról jelentést készít (a továbbiakban: végrehajtási jelentés), amelyben nyilatkozik a kiadások indokáról (a továbbiakban: érvényességi nyilatkozat). Az eljárás végén a Bizottság lezárja az alapból folyósított támogatást. 1.Ciprus, 2008-as aszály: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 7,605 millió EUR-t tett ki. A Bizottság a végrehajtási jelentést és az érvényességi nyilatkozatot jelentős késéssel, 2012. július 24-én kapta meg. Az értékelés elvégzéséhez kiegészítő információkat kellett kérni Ciprustól. A Bizottság 2015 januárjában le tudta zárni az intervenciót. 2.Olaszország, 2010-es venetói árvíz: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 16,909 millió EUR-t tett ki. A Bizottság a végrehajtási jelentést és az érvényességi nyilatkozatot 2013. december 19-én, jóval a rendeletben előírt 6 hónapos határidő előtt kapta meg. A jelentés teljesnek és a rendeletben foglalt követelményeknek megfelelőnek bizonyult, így a Bizottság 2015 januárjában le tudta zárni az intervenciót. 3.Csehország, 2010. tavaszi árvíz: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 5,111 millió EUR-t tett ki. Az értékelés elvégzéséhez kiegészítő információkat kellett kérni a cseh hatóságoktól. Ezenkívül a cseh hatóságok beszámolója szerint a végrehajtási időszak végéig 794,69 EUR-t nem használtak fel (ez a fel nem használt keretből, valamint az EUSZA-számla megszűnését követően kapott kamatokból és jóváírásokból állt). A Bizottság az összeg beszedését követően 2015 júniusában lezárta az intervenciót. 4.Csehország, 2010. őszi árvíz: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 10,912 millió EUR-t tett ki. A 2010. tavaszi árvízhez hasonlóan a cseh hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a végrehajtási időszak végéig 932,64 EUR-t nem használtak fel (ez a fel nem használt keretből, valamint az EUSZA-számla megszűnését követően kapott kamatokból és jóváírásokból állt). A Bizottság az összeg beszedését követően 2015 novemberében lezárta az intervenciót. 5.Írország, 2009-es árvíz: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 13,023 millió EUR-t tett ki. A végrehajtási jelentést 2012 júniusáig kellett volna benyújtani, Írország azonban a benyújtási határidő meghosszabbítását kérte. A jelentés 2013. december 20-án érkezett be. A jelentés teljesnek és a rendeletben foglalt követelményeknek megfelelőnek bizonyult, így a Bizottság 2015 szeptemberében le tudta zárni az intervenciót. 6.Horvátország, 2010. szeptemberi árvíz: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 1,175 millió EUR-t tett ki. A végrehajtási jelentés 2013 júniusában érkezett be a Bizottsághoz. Az értékelés elvégzéséhez kiegészítő információkat kellett kérni Horvátországtól. Az intervenció 2015 októberében zárulhatott le. 7.Olaszország, 2012-es Emilia-Romagna-i földrengések: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 670,192 millió EUR-t tett ki. A végrehajtási jelentést 2014 júniusáig kellett volna benyújtani. Az olasz hatóságok a benyújtási határidő meghosszabbítását kérték, végül 2014 decemberében nyújtották be a jelentést. A jelentés teljesnek és a rendeletben foglalt követelményeknek megfelelőnek bizonyult, így a Bizottság 2015 októberében le tudta zárni az intervenciót. 8.Ausztria, 2012-es lavamündi árvíz: az alapból származó pénzügyi hozzájárulás 240 000 EUR-t tett ki. Ausztria 2015 márciusában nyújtotta be végrehajtási jelentését, amely teljesnek és a rendeletben foglalt követelményeknek megfelelőnek bizonyult. Az osztrák hatóságok azonban arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy Lavamünd önkormányzata szerint a lavamündi vízerőművet üzemeltető Verbund Hydro Power AG villamosenergia-termelő vállalkozás gondatlanul járt el az árvízzel összefüggésben. Az önkormányzat ezért kártérítési keresetet nyújtott be a Verbund Hydro Power AG ellen a klagenfurti polgári bíróságon. A bírósági eljárás folyamatban van. Az osztrák hatóságok közölték továbbá, hogy a kártérítési kereset benyújtásának nincs azonnali közvetlen következménye, és jelenleg a bírósági eljárás eredménye vagy időtartama sem látható előre. A Bizottság 2015 decemberében lezárta az intervenciót, és felkérte Ausztriát, hogy haladéktalanul tájékoztassa a Bizottságot a bírósági ügy kimeneteléről. Ha a kár helyreállításának költségeit utólag egy harmadik fél megtéríti, akkor a 2012/2002/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottság a támogatás ezzel megegyező összegének visszafizetését fogja követelni Ausztriától.