A hatékony és eredményes végrehajtás biztosítása érdekében az Európai Szolidaritási Testület maximálisan alkalmazni fogja a már bevezetett irányítási intézkedéseket, hogy a megvalósítás és a teljesítmény kiemelt figyelmet kapjon, és az adminisztratív terhek is csökkenjenek. Az Európai Szolidaritási Testület megvalósításával ezért a már létező struktúrákat kell megbízni.

Az Európai Szolidaritási Testület nem csupán ezekre a kezdeményezésekre támaszkodik; hatásköre bővülni fog: új lehetőségekkel fog gazdagodni, ismertsége és hatása nagyobb lesz. A testület új lehetőségeket fog kínálni a humanitárius támogatás terén, ami ezentúl már nem az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés hatáskörébe fog tartozni (lévén hogy a kezdeményezés 2020-ban meg fog szűnni), miközben a fiatalok és a szervezetek regisztrációja a testületben egyszerűsödik. Az Európai Szolidaritási Testület portálja továbbra is egységes, könnyen hozzáférhető ügyintézést fog biztosítani, és ezentúl is a részt vevő szervezetek és az érintett fiatalok lehető legszélesebb köréhez kíván szólni. A testület kidolgozza és továbbfejleszti a tevékenységek előtt igénybe vehető képzéseket, a projektmunkát követő megfelelő támogatást, és a megszerzett ismeretek érvényesítését.

Ezen általános célkitűzés elérése érdekében az Európai Szolidaritási Testület könnyen megragadható lehetőségeket fog biztosítani a fiataloknak, hogy a szolidaritással kapcsolatos ágazatokban önkéntes munkát, gyakornoki pozíciót vagy álláslehetőséget kapjanak, vagy hogy saját kezdeményezésükre szolidaritási projekteket tervezzenek és dolgozzanak ki. Ez utóbbi a fiatalok készségeinek és képességeinek javításával hozzá fog járulni személyes, szociális és szakmai fejlődésükhöz és foglalkoztathatóságuk javításához is. A testület emellett támogatni fogja a részt vevő fiatalok és szervezetek hálózatépítő tevékenységeit is. A cél az, hogy az Európai Szolidaritási Testület résztvevői körében kialakuljon és erősödjön a csapatszellem és a szolidaritás mellett elkötelezett, tágabb közösséghez tartozás érzése, és előmozduljon a hasznos módszerek és tapasztalatok cseréje. A testület célja továbbá, hogy:

Olyan közös fórum hiányában, amely a szervezeteket és a fiatalokat tömöríti, fennáll annak a veszélye, hogy a fiatalok szolidaritási kedve kiaknázatlan marad. Ez szükségtelen jóléti veszteséget okozna az említett szervezeteknek és fiataloknak, valamint a társadalom egészének is. Az Erasmus+ és az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés előzetes és korábbi értékelése szerint továbbá bizonyos folyamatokat egyszerűsíteni kell, valamint ki kell aknázni a méret- és választékgazdaságosság biztosította nagyobb hatékonyságot.

Sok fiatal szeretne bekapcsolódni szolidaritási tevékenységekbe, és sok közösségnek vannak sürgető szükségletei; ezeket az szükségleteket ki lehetne elégíteni, ha az említett fiatalok ilyen közösségekben végezhetnének szolidaritási munkát. Sok szervezet keres erőfeszítéseihez motivált fiatalokat; ha a fiatalok és a szervezetek egymásra találnának, ez utóbbiak többet tudnának tenni a közösségekért. A kereslet és a kínálat azonban nincs egyensúlyban. Akadályok merülnek föl a források hozzáférhetősége, a minőségbiztosítás és bizonyos jogi szempontok tekintetében is.

Ez a javaslat jogalapot biztosít az Európai Szolidaritási Testület keretében végezhető tevékenységek, valamint azok földrajzi hatályának kibővítéséhez, és ezáltal növeli a szolidaritási tevékenységekben részt venni kívánó fiataloknak nyújtott lehetőségek számát. A testület így nem csupán az Európában felmerülő társadalmi szükségletek kielégítéséhez járul hozzá, hanem a nem uniós országok humanitárius kihívásainak egy részével is meg fog tudni birkózni. Előmozdítja továbbá a fiatalok személyes, szociális, és szakmai fejlődését, valamint polgári szerepvállalásra és tanulásra ösztönzi őket.

Annak érdekében, hogy lehetőség legyen szolidaritási gesztusokat tenni a nem uniós országbeli válságok és katasztrófák áldozatai felé is, ez a javaslat kibővíti az Európai Szolidaritási Testület hatáskörét a nem uniós országokban (ideértve a legkülső régiók szomszédjait is) végrehajtandó humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatására. A javaslatot kísérő előzetes értékelés szerint a kibővített hatáskör több célt is fog szolgálni, pl. ezentúl minden szolidaritási tevékenységre egy helyen lehet majd jelentkezni („egyablakos ügyintézés”). A testület hatálya alá fognak tartozni a jelenleg az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés keretében elérhető önkéntes humanitárius tevékenységek is. Ez a kezdeményezés azokhoz az erőfeszítésekhez járul hozzá, amelyekkel az EU növelni kívánja egyrészt a szükségleteken alapuló humanitárius segítségnyújtásra irányuló saját kapacitását, másrészt a kiszolgáltatott vagy katasztrófa sújtotta közösségek kapacitását és ellenálló képességét.

Az Európai Unió egyik alapköve az egész európai társadalmat átható közös érték, a szolidaritás. A szolidaritás az európai projekt alapeleme; iránytűként szolgál az európai fiatalok arra irányuló törekvéseihez, hogy az Uniót jobbá tegyék. A Római Szerződés aláírásának 60. évfordulója alkalmából elfogadott Római Nyilatkozatban a 27 tagállam, illetve az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság vezetői megerősítették, hogy az Európai Unió erejének és ellenálló képességének fokozása érdekében továbbra is elkötelezettek az egység és a szolidaritás erősítése iránt.

Végül, de nem utolsósorban, a létező struktúrák igénybevétele (amelyek már bizonyították hasznos voltukat), garantálni fogja az Európai Szolidaritási Testület hatékony és eredményes megvalósítását. Szavatolni fogja továbbá, hogy a testület munkája, valamint az ifjúság érdekeit szolgáló és humanitárius támogatást nyújtó tagállami intézkedések a lehető legjobban kiegészítsék egymást és összhangban álljanak egymással. Ha a tagállami keretrendszerek el tudnának is érni hasonló eredményeket, a ráfordított költség a duplája lenne, amint ezt az Erasmus+ program félidős értékelése (2014–2020) is megállapította.

Az Európai Szolidaritási Testület kétféle tevékenységet fog kínálni a fiataloknak: egyrészt olyat, amelyet a lakóhelyüktől eltérő országban végezhetnek (határokon átnyúló tevékenységek és humanitárius segítségnyújtást támogató önkéntes munka), másrészt olyat, amelyet a lakóhelyük szerinti országában (belföldön) végezhetnek. A határokon átívelő tevékenységek kapcsán hozott tagállami intézkedések nem helyettesíthetik az Unió fellépését, mivel az önkéntes munkát és szakmai gyakorlatot kínáló szervezetek és programok a különböző tagállamokban egymástól nagyon eltérőek, és mert a szolidaritási tevékenységeket kínáló ágazat értelmezése országonként más és más. A belföldi tevékenységek tekintetében az Európai Szolidaritási Testület nagyobb európai rálátással segítheti elő a helyi vagy országos kihívások megoldását. Az uniós intézkedések hozzájárulhatnak mindenekelőtt a tevékenységeket kínáló szervezetek vagy programok széttagoltságának megszüntetéséhez, illetve minden fiatal számára biztosíthatnak részvételi lehetőséget, ideértve azokat is, akik számára akadályt jelent, hogy nemzetközi tevékenységekbe kapcsolódjanak be. Európai kontextusba helyezhetik a szolidaritást, illetve segíthetnek európai megoldásokat találni olyan konkrét nehézségekre, amelyek nem állnak meg az országhatároknál.

Az Európai Szolidaritási Testületet létrehozó uniós kezdeményezés hozzájárul ahhoz, hogy megszűnjön ez a széttagoltság, amit a javaslatot kísérő előzetes értékelés is alátámaszt. A testület munkája ugyanakkor építeni fog a különböző tagállami gyakorlatokból levont tanulságokra. Elő fogja mozdítani továbbá az önkéntességet azokban a tagállamokban, ahol ez még nem igazán elterjedt, ahogy az [Európai Szolidaritási Testületről szóló rendelet] előkészítése során megkérdezett érdekelt felek is fogalmaztak. A testület révén javul a fiatalok által az Unióban vagy másutt végezhető különféle tevékenységek minősége, és a megszerzett ismeretek érvényesítése. Ez különböző minőségi biztosítékok alkalmazásával érhető el (pl. minőségi védjegy a részt vevő szervezeteknek, illetve a gyakornoki munkára vonatkozó minőségi keretrendszerben meghatározott elvek).

Az Európai Szolidaritási Testület programjai nem helyettesítik a hasonló tagállami kezdeményezéseket, hanem a szubszidiaritás elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett kiegészítik és támogatják azokat. A közérdekű tevékenységeket támogató programok és eszközök megvalósításának (pl. önkéntesség) minden tagállamban vannak hagyományai, ezek azonban meglehetősen heterogének. Egyes országok inkább az állami beavatkozást választják, míg mások a kezdeményezést meghagyják a civil társadalomnak. A szolidaritási tevékenységekhez és az önkéntességhez emellett eltérő fogalmak és másodlagos jelentések társulnak, és más az egyes tevékenységi típusok tartalma és hossza is. Az egyes tagállamok ezenkívül különbözőképpen értelmezik a szociális védelem és az önkéntesség közötti kapcsolatot, illetve a különböző jogállási fokozatokat, valamint a tanulást és annak elismerését. Mindez uniós szinten széttagoltságot eredményez, ami azt jelenti, hogy az Unióban nem élhetnek egyformán a fiatalok a kínálkozó lehetőségekkel.

A 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat ambiciózusabb célt határozott meg az éghajlati szempontok minden uniós programra kiterjedő érvényesítése tekintetében, összesen az uniós kiadások 25%-ában határozva meg az éghajlat-politikai célok elérésére fordítandó forrásokat. Azt, hogy ez a program hogyan járul hozzá ennek az általános célszámnak az eléréséhez, uniós éghajlati markerrendszer követi majd nyomon, megfelelő bontásban, pontosabb módszertani eszközöket is alkalmazva, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak. A Bizottság az éves költségvetési tervezet keretében továbbra is évente előterjeszti a kötelezettségvállalási előirányzatokkal kapcsolatos információkat.

Ez a javaslat az Európai Szolidaritási Testület harmadik fázisának a hátterét rögzíti. Meghatározza a testület saját keretét, amelynek köszönhetően mindegyik szolidaritási tevékenységre ugyanazok a szabályok és feltételek vonatkoznak, függetlenül a tevékenység alapjául szolgáló szakpolitikai területtől. Mivel az új, kibővített hatáskörbe humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatására irányuló tevékenységek is tartoznak, az Európai Szolidaritási Testület ennek megfelelően plusz hozzájárulásban részesül. E tevékenységek végrehajtása a Bizottság megfelelő szervezeti egységeinek szoros együttműködésével fog megvalósulni.

·Csapatépítés: az Európai Szolidaritási Testület keretében megszerzett készségeknek nem csupán a már befejezett projekteknek kell a hasznára válniuk; ezeket a készségeket a fiataloknak egymással és a tágabb környezetükkel is meg kell osztaniuk. A testület nem használja ki kellőképpen ezt a tudást, és nem ösztönzi a tapasztalatok megosztását.

Az értékelés során a Bizottság megvizsgálta azokat a kihívásokat, amelyek a tevékenységek körének és azok földrajzi hatályának a kibővítése miatt felmerülhetnek, valamint azokat is, amelyeket a jelenlegi Európai Szolidaritási Testület és az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés megvalósítása során kerültek napvilágra. Az értékelés értelmében az Uniónak a kibővített Európai Szolidaritási Testület keretében az alábbi főbb kihívásokra kell választ találnia:

Hatásvizsgálatra nem került sor, mert a javaslat tartalma összhangban áll a meglévő Európai Szolidaritási Testülettel. Ugyanakkor mivel a javaslatnak jelentős költségvonzata lesz, a költségvetési rendelet követelményeinek teljesítése érdekében a javaslatot előzetes értékelés is kíséri.

A válaszadók közül 135-en nyújtottak be válaszokat az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés és/vagy az európai Szolidaritási Testület vonatkozásában. Közülük 82% gondolta úgy, hogy a jelenlegi programok esetében a célkitűzések elérésének fő akadálya a programok költségvetésének elégtelensége, ami nem teszi lehetővé a kereslet kielégítését. A várható egyszerűsítés kapcsán, ami a két program integrálásának lesz köszönhető, ki kell emelni, hogy a válaszadók 68%-a szerint a formanyomtatványok és a kiválasztási eljárások egyszerűsítésével javítani lehetne a programok eredményein.

Az értékek és a mobilitás területén működő uniós alapokról szóló, a közelmúltban lezárult nyilvános konzultáció bizonyos eredményei az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés és a jelenlegi Európai Szolidaritási Testület vonatkozásában is relevánsak. A konzultációs kérdőívet viszonylag sokan, 1839-en töltötték ki; ezek közül 1199-en valamilyen szervezetet képviseltek. Noha az eredményekről még nem készült részletes elemzés, tehetünk néhány előzetes megállapítást. Például a válaszadók több mint 75%-a gondolja úgy, hogy a szolidaritást, a társadalmi befogadást és a készségfejlesztést fontos a mobilitáson keresztül előmozdítani. A megkérdezetteknek azonban csak kevesebb mint 40%-a mondta azt, hogy ez teljesen vagy jól meg is valósul. Mindazonáltal a kérdőívet kitöltők egyértelműen úgy vélték, hogy ebben az ágazatban az uniós intézkedések többletértéket teremtenek: több mint 75%-uk válaszolta, hogy a jelenlegi programok többet nyújtanak, mint amit a tagállamok országos, regionális és/vagy helyi szinten el tudnának érni.

Mivel az Európai Szolidaritási Testület szorosan épül az előző európai önkéntes szolgálatra, amely pedig az Erasmus+ keretén belül valósult meg, az Erasmus+ félidős értékelése is értékes adalékul szolgál. Az értékelés kiemeli az Erasmus+ hatékonyságát a készségek és képességek fejlesztésében, vitathatatlan európai hozzáadott-értékét, nagy fokú koherenciáját (köszönhetően annak, hogy a programok egy név alatt futnak), valamint eredményességét és könnyen kezelhetőségét. Hangsúlyozza a mobilitási tevékenységek költséghatékony jellegét és azt, hogy az irányítási költségek alacsonyak (az összeg még feleannyi sincs, mit a hasonló tagállami rendszereké).

Az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés végrehajtását félidős értékelés vizsgálta. A 2014 közepétől 2017 közepéig terjedő időszakot felölelő dokumentum kielemezte és áttekintette, hogy miképpen valósult meg a kezdeményezés, ideértve a hiányosságokat és a javítandó területeket is. Külön ki kell emelni az önkéntesek alacsony számát; előfordulhat, hogy az összlétszám nem fogja elérni az eredetileg tervezettet. A külső értékelő jelentés számos ajánlást fogalmazott meg. A humanitárius segítségnyújtás támogatására irányuló műveletek ismertségének növelése érdekében a jelentés például egységes népszerűsítő és kommunikációs tevékenységek végzését javasolta. Egy másik ajánlás szerint érdemes lenne áttérni a hirdetés alapján történő toborzásról (ugyanis az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés így működik) az adatbázis alapú felvételre (mint az Európai Szolidaritási Testületben). Az értékelés végezetül pedig kiemelte annak fontosságát, hogy a jövőben az Európai Szolidaritási Testület meglévő folyamatait alapul véve egyszerűsíteni kell bizonyos eljárásokat.

A testület hatályának a nem uniós országokban végzett humanitárius segítségnyújtási műveletekre történő kiterjesztése emellett hozzá fog járulni ahhoz, hogy a fiatalok diszkriminációmentes alapon támogatást, segítséget és védelmet nyújtsanak ezekben az országokban. Ezek a tevékenységek a következők lehetnek: kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok megsegítése nem uniós országokban, migrációval kapcsolatos ügyekben eljáró civil szervezetek támogatása, élelmiszerek és nem élelmiszer jellegű termékek biztosítása természeti katasztrófa után. A humanitárius segítségnyújtás támogatása – az adott tevékenység konkrét céljától függetlenül – érvényre fogja juttatni az uniós értékeket (ideértve az alapvető jogok védelmét is) azokban a közösségekben, ahol a tevékenység zajlik.

A Bizottság megvizsgálja a meglévő eljárások további egyszerűsítésének lehetőségét is, például az elektronikus formanyomtatványokét (amelyeket a szervezeteknek akkor kell kitölteniük, ha finanszírozást vagy minőségi védjegyet igényelnek). Ezeket a formanyomtatványokat a Bizottság folyamatosan egyszerűsíti, hogy csökkenjen a szervezetek munkamennyisége, miközben továbbra is garantálja a felkínált tevékenységek jó minőségét.

·Szervezetek esetében: a program szabályainak összehangolása (az akkreditációra való jelentkezéstől kezdve a projekt végi jelentéstételi követelményekig) egyértelműen egyszerűsíteni fogja a részt vevő szervezetek munkáját a projektciklus valamennyi szakaszában. A pályázati felhívások számának csökkenése enyhíteni fogja a szervezetek munkaterhét is.

A javaslat három tág kategórián belül több egyszerűsítést is bevezet.

A nyomonkövetési intézkedések a testület számszerű és minőségi eredményeinek alapos elemzésére fognak épülni. A számszerű eredmények rendszeres gyűjtése a testület intézkedéseinek irányítására bevezetett informatikai rendszereken keresztül zajlik. A minőségi eredmények nyomon követése az egyének és a részt vevő szervezetek körében is rendszeresen végzett felméréseken keresztül fog történni. A végrehajtó szervek beszámolási és értékelési intézkedései a javaslat végrehajtásának teljes körű nyomon követését fogják biztosítani.

(4)Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke a szolidaritást az Európai Unió egyik alapvető elveként említi. Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése szerint többek között erre az elvre épül az EU külső tevékenysége is.

(2)Az Unió helyzetéről szóló, 2016. szeptember 14-i beszédben a Bizottság felhívta a figyelmet a fiatalokba való befektetés szükségességére, továbbá bejelentette az Európai Szolidaritási Testület létrehozását, amelynek célja, hogy az egész Unióban lehetőségeket teremtsen a fiatalok számára a társadalom számára hasznos szerepvállaláshoz, a szolidaritás megnyilvánulásához és képességeik fejlesztéséhez, akik így nemcsak munkához jutnak, de felbecsülhetetlen emberi tapasztalatokhoz is.

(1)Az Európai Unió alapköve az Uniós polgárok és a tagállamok közötti szolidaritás. Ez a közös érték vezérli a fellépéseit, biztosítja továbbá a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások leküzdéséhez szükséges egységet, amelyek megoldását a gyakorlatban is megnyilvánuló szolidaritásukkal a fiatalok is szeretnének elősegíteni.

(5)A fiatalok számára a szolidaritási tevékenységekbe történő bekapcsolódáshoz könnyen elérhető lehetőségeket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy a közösségek előnyére kifejezésre juttassák elkötelezettségüket, miközben személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésük szempontjából is hasznos tapasztalatokra, képességekre és készségekre tesznek szert, ezáltal pedig javítják foglakoztatási lehetőségeiket. E tevékenységek a fiatal önkéntesek, gyakornokok és munkások mobilitását is ösztönzik.

(6)A fiatalok számára kínált szolidaritási tevékenységeknek kiváló minőségűeknek kell lenniük, vagyis választ kell adniuk a kielégítetlen társadalmi igényekre, hozzá kell járulniuk a közösségek erősítéséhez, lehetőségeket kell kínálniuk a fiataloknak, hogy értékes tudásra és készségekre tegyenek szert, anyagilag is megfizethetőnek kell lenniük a fiatalok számára, illetve biztonságos és egészséges körülmények között kell megvalósulniuk.

(7)Az Európai Szolidaritási Testület egyablakos ügyintézést biztosít az Unión belül és kívül végzett szolidaritási tevékenységek tekintetében. Biztosítani kell a más vonatkozó uniós szakpolitikákkal és programokkal való összhangot és kiegészítő jelleget. Az Európai Szolidaritási Testület programja az elődprogramok és már működő programok, úgymint az európai önkéntes szolgálat és az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés erősségeire és szinergikus hatásaira épít. A program kiegészíti a tagállamok arra irányuló munkáját is, hogy az ifjúsági garancia keretében támogassák a fiatalokat és megkönnyítsék az iskolából vagy képzésből a munkába való átmenetüket, ezért a program az adott tagállamban vagy külföldön a szolidaritással kapcsolatos területeken gyakornoki vagy álláslehetőségek formájában további lehetőségeket biztosít számukra a munkaerőpiaci megjelenéshez. Az Európai Szolidaritási Testület keretében folyó tevékenységekhez kapcsolódó, már létező uniós szintű hálózatokkal, például az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatával, valamint az EURES és az Eurodesk hálózattal biztosított a kiegészítő jelleg. Ezenkívül adott esetben a bevált gyakorlatokra is építve biztosítani kell, hogy kiegészítsék egymást a kapcsolódó, már működő rendszerek is, különösen a fiatalok érdekeit szolgáló nemzeti szolidaritási rendszerek és mobilitási rendszerek, illetve az Európai Szolidaritási Testület.

(8)A kapcsolódó jogszabályok uniós szintű értelmezése tekintetében mind az Európai Szolidaritási Testület keretében folyó határon átnyúló önkéntes tevékenységeket, mind pedig a továbbra is az 1288/2013/EU rendelet alapján támogatandó önkéntes tevékenységeket egyenértékűnek kell tekinteni az európai önkéntes szolgálat keretében folyó munkával.

(9)Az Európai Szolidaritási Testület új lehetőségeket nyit meg a fiatalok előtt, hogy a szolidaritási tevékenységek különböző területein önkéntes vagy gyakornoki munkát vállaljanak, illetve állásokat töltsenek be, továbbá a saját kezdeményezésük alapján szolidaritási projekteket tervezzenek és dolgozzanak ki. Ezek a lehetőségek hozzájárulnak személyes, tanulmányi, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésükhöz. Az Európai Szolidaritási Testület támogatja továbbá az Európai Szolidaritási Testület résztvevői és szervezetei között a hálózatépítési tevékenységeket, illetve a támogatott tevékenységek minőségét biztosító, valamint a megszerzett ismeretek érvényesítését javító intézkedéseket. Ezáltal hozzájárul az európai együttműködés fiatalok számára releváns aspektusaihoz, és felhívja a figyelmet az együttműködés pozitív hatására.

(10)E tevékenységeknek a közösségek javát kell szolgálniuk, egyúttal előmozdítva az egyén személyes, szociális, állampolgári és szakmai fejlődését is, és önkéntes munka, szakmai gyakorlatok, állások, projektek és hálózatépítési tevékenységek formáját ölthetik többek között a következő területeken: oktatás és képzés, foglalkoztatás, nemek közötti egyenlőség, vállalkozások (különösen szociális vállalkozások), állampolgárság és demokratikus részvétel, környezet- és természetvédelem, az éghajlatváltozással összefüggő tevékenységek, katasztrófavédelmi megelőzés, felkészültség és helyreállítás, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, élelmiszerek és nem élelmiszer jellegű termékek biztosítása, egészség és jóllét, kreativitás és kultúra, testnevelés és sport, szociális segítségnyújtás és ellátás, harmadik országbeli állampolgárok befogadása és integrációja, területi együttműködés és kohézió, határokon átnyúló együttműködés. E tevékenységeknek jelentős tanulmányi és képzési vetülettel is rendelkezniük kell, mivel a résztvevők a szolidaritási tevékenységet megelőzően, az alatt és azt követően is részt vehetnek egyéb releváns tevékenységekben.

(11)Az önkéntes tevékenységek – függetlenül attól, hogy az Unión belül vagy harmadik országban zajlanak – bőséges tapasztalatszerzési lehetőségeket jelentenek, amelyekre nem formális és informális tanulmányi környezetben kerül sor; ez javítja a fiatalok személyes, szociális és szakmai fejlődését, tevékeny polgári szerepvállalását és foglalkoztatási lehetőségeit. Az önkéntes tevékenységek nem befolyásolhatják kedvezőtlenül a potenciális vagy már létező fizetett munkavégzést, és ezek pótlásának sem szabad tekinteni őket. A Bizottságnak és a tagállamoknak a nyitott koordinációs módszer keretében együtt kell működniük az ifjúsági önkéntességre vonatkozó szakpolitikák területén.

(12)Szolidaritással kapcsolatos területeken a gyakornoki vagy álláslehetőségek további lehetőségeket kínálhatnak a fiatalok számára a munkaerőpiaci megjelenéshez, miközben égető társadalmi problémák megoldásához is hozzájárulnak. Elősegíthetik a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek és termelékenységének javítását, miközben megkönnyíthetik a munkaerőpiaci lehetőségeik javítása szempontjából nagyon fontos átmenetet az oktatási rendszerből a munka világába. Az Európai Szolidaritási Testület keretében felkínált gyakornoki tevékenységekre a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásban meghatározott minőségi elveknek kell vonatkozniuk. A felkínált szakmai gyakorlatok és állások ugródeszkát jelentenek a fiatalok számára a munkaerőpiacra történő belépéshez, ezért a tevékenység lezárultával megfelelő támogatás is kapcsolódik hozzájuk. A szakmai gyakorlatokat és állásokat az érintett munkaerőpiaci szereplők, elsősorban a köz- és magánfoglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek és a kereskedelmi kamarák közvetítik, és finanszírozásukat a részt vevő szervezetek biztosítják. A részt vevő szervezetek az Európai Szolidaritási Testület megfelelő végrehajtási szervezetén keresztül finanszírozási forrásokat igényelhetnek a fiatalok és a szolidaritási ágazatban szakmai gyakorlatokat és állásokat kínáló szervezetek közötti közvetítői feladatok ellátására.

(13)A fiatalok kezdeményező szelleme a társadalom és a munkaerőpiac számára is fontos érték. Az Európai Szolidaritási Testület hozzájárul ahhoz, hogy ezt az aspektust erősítve lehetőséget biztosítson a fiataloknak olyan saját projektek megtervezéséhez és végrehajtásához, amelyek a helyi közösségek előnyére konkrét problémák megoldását célozzák. Ezek a projektek lehetőséget biztosítanak ötletek kipróbálásához, illetve támogatják a fiatalokat abban, hogy maguk is szolidaritási tevékenységek kezdeményezőivé váljanak. Emellett kiindulópontot adnak további szolidaritási tevékenységek végzéséhez, és az első ösztönző lépést jelenthetik az Európai Szolidaritási Testületben részt vevők számára önálló vállalkozások létrehozása, vagy pedig egyesületek, nem kormányzati szervezetek vagy más, a szolidaritási, a nonprofit és az ifjúsági ágazatban működő testületek megalakítása felé.

(14)Az Európai Szolidaritási Testületben részt vevő fiataloknak és szervezeteknek érezniük kell, hogy egy olyan közösségéhez tartoznak, amelyben a részt vevő magán- és jogi személyek elkötelezettek az európai szolidaritás erősítése iránt. A részt vevő szervezeteknek ugyanakkor a lehetőségeik fejlesztéséhez támogatásra is szükségük van, hogy egyre több résztvevő számára tudjanak jó minőségű tevékenységeket kínálni. Az Európai Szolidaritási Testület támogatja a fiatalok és a részt vevő szervezetek közösségi szerepvállalásának erősítésére, az Európai Szolidaritási Testület szellemének előmozdítására, illetve a hasznos módszerek és tapasztalatok cseréjének ösztönzésére irányuló hálózatépítési tevékenységeket. Ezek a tevékenységek hozzájárulnak továbbá a köz- és magánjogi szereplők körében az Európai Szolidaritási Testület ismertségének fokozásához, illetve a résztvevők és részt vevő szervezetek által az Európai Szolidaritási Testület megvalósításáról adott visszajelzések összegyűjtéséhez.

(15)Különös figyelmet kell fordítani az Európai Szolidaritási Testület által kínált tevékenységek és egyéb lehetőségek minőségének biztosítására, elsősorban a következők révén: a résztvevőknek nyújtott képzések, nyelvi támogatás, biztosítás, adminisztratív támogatás és a tevékenységeket követő támogatás, illetve az Európai Szolidaritási Testület keretében szerzett ismeretek, képességek és készségek érvényesítése. Az önkéntesek biztonsága és védelme továbbra is elsődleges fontosságú, ezért az önkéntesek nem küldhetők ki nemzetközi és belső fegyveres konfliktusok helyszínén folytatott műveletekhez.

(16)Annak érdekében, hogy az Európai Szolidaritási Testület által kínált tevékenységek hatást gyakoroljanak a résztvevők személyes, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésére, a tevékenységek tanulási eredményeiként jelentkező ismereteket, képességeket és készségeket a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló 2012. december 20-i tanácsi ajánlásban szereplő ajánlásokkal összhangban a nemzeti körülmények és sajátosságok figyelembevételével megfelelően fel kell tárni és dokumentálni kell.

(17)Minőségi védjeggyel kell garantálni, hogy jogaik és feladataik tekintetében a részt vevő szervezetek a szolidaritási tevékenység minden szakaszában megfeleljenek az Európai Szolidaritási Testület alapelveinek és követelményeinek. A minőségi védjegy megszerzése a részvétel előfeltétele, de automatikusan nem eredményezheti az Európai Szolidaritási Testület keretében kapott finanszírozást.

(18)Az Európai Szolidaritási Testületben részt venni kívánó minden jogalanynak minőségi védjegyet kell kiadni, amennyiben teljesíti a megfelelő feltételeket. A minőségi védjegy kiadását biztosító eljárást az Európai Szolidaritási Testület végrehajtó szervezeteinek kell folyamatos jelleggel működtetniük. A kiadott minőségi védjegyet rendszeresen újra kell értékelni, de vissza is lehet vonni, ha az elvégzendő ellenőrzések során megállapítást nyer, hogy a kiadáshoz vezető feltételek már nem teljesülnek.

(19)Amennyiben egy jogalany az Európai Szolidaritási Testület keretében tevékenységek felkínálásához finanszírozási forrásokat kíván igényelni, először minőségi védjegyet kell szereznie. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a természetes személyekre, akik az Európai Szolidaritási Testület résztvevőinek nem hivatalos csoportját képviselve saját szolidaritási projektjeikhez kérnek pénzügyi támogatást.

(20)A részt vevő szervezetek különböző funkciókat tölthetnek be az Európai Szolidaritási Testület keretében. Fogadó szervezetként a résztvevők fogadásával kapcsolatos feladatokat látják el, így szükség szerint a tevékenységek szervezésével, valamint a szolidaritási tevékenységben részt vevők eligazításával és támogatásával kapcsolatos feladatokat végzik. Támogató funkcióban a szervezetek a résztvevők kiküldésével, valamint a szolidaritási tevékenységet megelőzően, az alatt és azt követően nyújtott felkészítésükkel kapcsolatos feladatokat látják el, beleértve a képzéseket és a résztvevők helyi szervezetekhez való átirányítását is egy lezárt tevékenységet követően.

(21)Elő kell segíteni az Európai Szolidaritási Testület projektjeinek kiterjesztését. Konkrét intézkedéseket kell bevezetni, amelyek elősegítik, hogy az Európai Szolidaritási Testület projektjeinek gazdái támogatásokra pályázzanak vagy szinergiákat alakítsanak ki az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatás, valamint a migrációval, biztonsággal, jogérvényesüléssel és uniós polgársággal, egészségüggyel és kultúrával kapcsolatos programok segítségével.

(22)Az Európai Szolidaritási Testület Erőforrásközpontjainak támogatniuk kell az Európai Szolidaritási Testületben részt vevő végrehajtó szerveket, szervezeteket és fiatalokat az Európai Szolidaritási Testület tevékenységeinek magasabb színvonalú végrehajtása, valamint az ilyen tevékenységekben megszerzett készségek beazonosításának és érvényesítésének többek között a Youthpass tanúsítványok kiállításával történő javítása érdekében.

(23)Az Európai Szolidaritási Testület portálját folyamatosan fejleszteni kell annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Szolidaritási Testület az érdeklődő magánszemélyek és szervezetek számára egyaránt könnyen elérhető legyen, és egyablakos ügyintézést biztosítson egyebek mellett a regisztráció, a profilok és lehetőségek felderítése és megtalálása, a hálózatépítés és a virtuális cserekapcsolatok, az online képzés, a nyelvi támogatás és a tevékenységeket követő támogatás, illetve egyéb hasznos, a jövőben adott esetben felmerülő szolgáltatások tekintetében.

(24)Az Európai Szolidaritási Testület portálját tovább kell fejleszteni, figyelembe véve a tagállamok és az Európai Gazdasági Térség más tagjai által nemzeti interoperabilitási kereteik révén végrehajtott európai interoperabilitási keretet, amely különleges iránymutatást nyújt az interoperábilis digitális közszolgáltatások létrehozásának módjáról. Az európai interoperabilitási keret 47 konkrét ajánlást fogalmaz meg a közigazgatási szervek számára arra vonatkozóan, hogy miként lehet javítani interoperabilitási tevékenységeik irányítását, kapcsolatokat létesíteni az egyes szervezetek között, egyszerűsíteni a végponttól végpontig tartó digitális szolgáltatásokat támogató folyamatokat, valamint biztosítani, hogy a meglévő és az új jogszabályok ne veszélyeztessék az interoperabilitásra irányuló erőfeszítéseket.