HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 76/48

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Úton a tudományos információkhoz való jobb hozzáférés felé – A közfinanszírozású kutatások előnyeinek megsokszorozása

(COM(401) 2012 final)

2013/C 76/09

Előadó: Gerd WOLF

2012. július 17-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Úton a tudományos információkhoz való jobb hozzáférés felé – A közfinanszírozású kutatások előnyeinek megsokszorozása

COM(2012) 401 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. január 8-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. január 16–17-án tartott, 486. plenáris ülésén (a január 16-i ülésnapon) 151 szavazattal, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 A tudományos információkhoz való hozzáférés lényeges előfeltétele a sikeres kutatásnak és az innováció ösztönzésének, valamint Európa versenyképességének is. Ehhez hozzátartozik a kutatók, a kutatási partnerségek – különösen a kutatás és a vállalkozások –, valamint a kutatók és a polgárok közötti tudástranszfer.

1.2 Az alábbi észrevételek figyelembevételével az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által megfogalmazott célokat és javaslatokat, mivel ezekben a tudományos tevékenységek – technikailag és az internet révén lehetővé vált – könnyítését és hatékonyságuk potenciális javítását látja.

1.3 E célok elérése érdekében fontos, hogy továbbra is biztosítsuk a kutatók, illetve intézményeik szerzői jogait és szellemi tulajdonát, tartsuk tiszteletben a tudomány és a kutatás szabadságát, valamint a kutatókat kíméljük a hatékonyságot csökkentő többletmunkától és adminisztratív terhektől.

1.4 A tudományos publikációkhoz való szabad (interneten keresztüli) hozzáférés a könyvtárak által nyújtott szolgáltatások mai technikai lehetőségekhez igazított egyik bővítése, illetve kiegészítése. Igen hasznos és sokhelyütt alkalmazott gyakorlat, amelyet továbbra is követni és fejleszteni kellene. Globális szimmetria megteremtésére kell törekedni Európa és az Európán kívüli államok között.

1.5 A tudományos információk későbbi felhasználás céljából történő megőrzése (a kutatási adatok tárolása) szükséges tevékenység, amely manapság a bevált tudományos gyakorlat részét képezi. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az ehhez szükséges infrastruktúrákat a jövőben is támogassa. Amennyiben az adattárolással a projektmegállapodások keretében részletesebben is foglalkoznak, az érintett kutatókkal közösen, szakterületenként kell dönteni ennek terjedelméről, módjáról és (metaadatok segítségével történő) leírásáról.

1.6 Ehhez kapcsolódik a tárolt kutatási adatokhoz való szabad (azaz általános, globális, ingyenes, nem ellenőrzött és feltételek nélküli) internetes hozzáférés kérdése. Ennek a kérdésnek számos aspektusa van, az eddigi tudományos kultúrát is érinti, és igen differenciáltan és óvatosan kezelendő. Bár elképzelhetők olyan kutatási területek, ahol a szabad külső hozzáférés hasznos és nem okoz gondokat, számos más területen azonban döntő szempontok szólnak ellene. A kérdést ezért nem szabad általánosítani.

1.7 Meghatározott esetekben ezért a lehetséges megoldásokat fokozatosan és próbaképpen az önszervezésű adatcsere már bevált, önkéntes eljárásaira kellene alapozni (például: CERN, világháló!), és a kutatási folyamatban aktív kutatókkal egyetértésben mindig egy adott kísérleti projekt keretében empirikusan tesztelni. Ugyanakkor az ezzel kapcsolatos adminisztratív eljárások során vigyázni kell arra, hogy éppen útjukra indított egyszerűsítési törekvéseket ne ássák alá új előírások vagy további eljárások.

1.8 Ettől függetlenül – elsősorban Európa és az Európán kívüli államok globális szimmetriája esetén – hasznos lehetne az olyan ésszerűen kiválasztott adatokhoz való hozzáférés, amelyek a szabadon hozzáférhető publikációk alapját képezik, amennyiben az ehhez kapcsolódó többletmunka elfogadhatónak és indokoltnak bizonyul.

1.9 Az összes ilyen intézkedés részben jelentős többletköltséggel jár a kutatókra és szervezeteikre nézve. Ezeket teljes mértékben figyelembe kell venni a költségvetési források tervezése és elosztása során.

2. Az európai bizottsági közlemény tartalmának rövid összefoglalása

2.1 A közlemény felvázolja, hogy az Európai Bizottság milyen intézkedéseket szándékozik tenni a tudományos információkhoz való hozzáférés javítása és a közpénzből finanszírozott kutatás előnyeinek megsokszorozása érdekében.

2.2 Az intézkedések céljai a következők: — a tudományos publikációkhoz való hozzáférés, — a tudományos információk megőrzése, — a kutatási adatokhoz való hozzáférés.

2.3 A tudományos publikációkhoz való hozzáférést illetően a tudományos publikációk kiadóival jelenleg két modellről tárgyalnak: — A nyílt hozzáférés „arany útja”: a publikációs költségeket az olvasók (előfizetési díjak) helyett a szerzők fedezik. Ezeket a költségeket általában a kutatót foglalkoztató egyetem vagy kutatóintézet, vagy a kutatást támogató finanszírozó szervezet állja. — A nyílt hozzáférés „zöld útja” (saját archiválás): a publikált cikket vagy a lektorált végleges kéziratot a kutató a publikálást megelőzően vagy azzal egyidejűleg elektronikus repozitóriumban archiválja. Az ilyen cikkekhez való hozzáférést a kiadó kérésére gyakran késleltetik („embargóidőszak”), hogy az előfizetőknek megmaradjon a korábbi hozzáférés előnye.

2.4 Továbbá egy ütemtervet is ismertetnek arra vonatkozóan, hogy miként lehetne ezeket a célokat a HORIZON 2020 keretében fokozatosan megvalósítani.

3. Az EGSZB megjegyzései

Az itt tárgyalt témakör az olyan jövőbeli publikációkhoz és az ezek alapját képező kutatási adatokhoz való szabad, azaz általános, ingyenes, globális és korlátlan internetes hozzáférésre vonatkozik, amelyek időközben már általában digitalizált formában is megtalálhatók.

3.1 Korábbi észrevételek

Az EGSZB már „Együttműködés és tudásátadás a kutatási szervezetek, az ipar és a kkv-k között – az innováció fontos feltétele” című véleményében (1) is foglalkozott az itt megvitatott témával, és ehhez még jelenleg is érvényes, alapvető megjegyzéseket fűzött. E megjegyzések azt a célt szolgálták, hogy elősegítsék a kutatási partnerségek (különösen a kutatás és a vállalatok) közötti tudástranszfert, mivel ebben az innováció ösztönzésének és így Európa versenyképességének lényeges tényezőjét látták. Az észrevételek a kutatási és innovációs folyamatok során keletkező szellemi tulajdon kezelésének, valamint a művészet és tudomány szabadságának kérdésével is foglalkoztak (2) (3).

3.2 Szerzői jogok és szellemi tulajdon

A kutatók és szervezeteik szerzői jogai és szellemi tulajdona esetében egyrészről annak az általában szerzői jog révén publikációban dokumentált ténynek az elismeréséről van szó, hogy valaki elsőként tett egy tudományos felfedezést vagy nyert új ismereteket, másrészt pedig a kreatív folyamat elismeréséről, valamint adott esetben (részleges) értékesítési jogairól. E folyamat során az új ismeretekből innovációk és találmányok is létrejöhetnek, amelyekre aztán gyakran szabadalmi igényt is bejelentenek. Ezért az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság megállapítását (4.1. fejezet), hogy „a nyílt hozzáférés tekintetében alkalmazott politika nem érinti a szerző arra vonatkozó szabadságát, hogy publikálja-e a kutatási eredményét vagy sem. A kérdés nem ütközik továbbá a szabadalmaztatással, vagy az üzleti célú hasznosítás egyéb formáival sem…”

3.3 A szabadalom újdonságát nem veszélyeztető türelmi idő

Nehéz és adott esetben veszteségekkel járó dilemma annak eldöntése, hogy a tudományos eredményeket időben publikáljuk-e, ugyanakkor esetleg elveszítsük azt a jogot, hogy az ebből adódó lehetséges találmányokat újdonságként ítéljék meg, vagy pedig – ezt elkerülendő – inkább tartsuk-e vissza a publikációt, és így esetleg elveszítsük a pl. egy találmányra vonatkozó elsőbbségi jogot. Az EGSZB megismétli azt az ajánlását, hogy e dilemma feloldása érdekében a szorgalmazott közösségi szabadalom (4) bevezetésekor irányozzanak elő egy ún. a szabadalom újdonságát nem veszélyeztető türelmi időt.

3.4 A szabadalmi jog példája

Évtizedes nemzetközi fejlesztés eredményeképpen a szabadalmi jog terén kiegyensúlyozott viszonyt dolgoztak ki és valósítottak meg a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó kezdeti bizalmassági igények és a szellemi tulajdon termékeihez való szabad hozzáférés között. Így jelenleg a szabadalmi bejelentéseket 18 hónap után nyilvánosságra hozzák, és az interneten mindenki számára elérhetővé teszik.

3.5 Kutatási adatok

Az eddigi eljárási mechanizmusoknak – az adott szakterülettől függően kisebb vagy nagyobb mértékben – közös jellemzője,

i. hogy a kutatási folyamatból nyert, ún. nyers adatokra épülő adatokat érvényesített és megbízható adatbázisba való foglalásuk és közzétételük előtt először kalibrálni kell, illetve téves mérések szempontjából ellenőrizni, továbbá szükség van arra, hogy egy belső döntési folyamatban konzisztenciájuk szempontjából megvizsgálják, jelentőségüket tekintve kiértékeljék, és – amennyiben szükséges – egyéb mérési adatokkal összehasonlítsák vagy összekapcsolják őket, valamint

ii. hogy az ezzel megbízott kutatók elsőként számoljanak be az adatokról a publikációkban, illetve értékeljék az eredményeket, és vonják le a következtetéseket.

3.6 Elvi támogatás

A fent említett észrevételek figyelembevételével az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által megfogalmazott célokat, mivel ezekben a tudományos tevékenységek – technikailag és az internet révén lehetővé vált – könnyítését és hatékonyságuk potenciális javítását látja. Az EGSZB ajánlja, hogy az e téren megkezdett folyamatokat és elgondolásokat a kutatási folyamatban aktívan tevékenykedő tudósokkal folyamatosan együttműködve fejlesszék fokozatosan tovább. Ennek során figyelembe kell venni a különféle szakterületek sajátosságait, és a kutatókat meg kell kímélni a hatékonyságot csökkentő többletmunkától és az adminisztratív terhektől. A következő pontban ehhez további szempontokat és megkötéseket ismertetünk.

4. Az EGSZB részletes megjegyzései

4.1 Szabad hozzáférés a tudományos publikációkhoz

A tudományos publikációkhoz való szabad (interneten keresztüli) hozzáférés a könyvtárak által nyújtott szolgáltatások körének mai technikai lehetőségekhez igazított egyik bővítése. Igen hasznos és sokhelyütt alkalmazott gyakorlat, amelyet továbbra is követni és fejleszteni kellene.

4.1.1 Arany vagy zöld út

Inkább pragmatikus, illetve költségkérdésnek számít, hogy az érintett kiadókkal a hozzáférés arany vagy zöld útjáról tudnak vagy akarnak megegyezni. Ami lényeges, hogy a tudományos és műszaki publikációkhoz való alapvető és nem túlzottan késleltetett internetes hozzáférés biztosított legyen.

4.1.2 Túl magas költségek

Úgy tűnik, hogy a mértékadó kiadók túl nagy díjakat számítanak fel ezért. Ezen a szerzők, a szerkesztők és a kiadók közötti verseny növelésével lehetne segíteni. A tudományos teljesítmény értékelése során azonban annak a folyóiratnak a presztízse is szerepet játszik, amelyiknél az adott művet megjelentették. Az EGSZB ezért arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy a tudományos szervezetekkel együtt továbbra is mérlegelje, miként lehetne a helyzeten javítani. Ennek során azonban nem szabad korlátozni a szerzők szabadságát az adott folyóirat kiválasztását illetően.

4.1.3 Tervezett publikációk bejelentése

Az EGSZB utal arra az elterjedt szokásra, hogy az új eredményeket, amelyeknek szakfolyóiratokban való publikálása még csak a külső szakértők általi jóváhagyás szakaszában van, a szakma számára beszámolók formájában már előzetesen – interneten keresztül is – hozzáférhetővé teszik. Hasonló vonatkozik a szimpóziumokon és szakmai konferenciákon tartandó előadásokra is, amelyek kötelező funkciója ezért igen fontos.

4.1.4 Nemzetközi megállapodások – szimmetria

Ennek során nem szabad, hogy nemzetközi szinten az EU és a többi állam között egyoldalú viszony alakuljon ki. Ha az egész világ kutatói és polgárai az interneten ingyenesen hozzáférnek az EU-ban keletkezett tudományos publikációkhoz, akkor szükség van arra, hogy az EU kutatói és polgárai is ingyenesen hozzáférhessenek az EU-n kívül keletkezett valamennyi tudományos publikációhoz. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy ezt a szimmetriát nemzetközi megállapodások révén el lehessen érni. Csak a világszintű információáramlás fogja ténylegesen megkönnyíteni a tudományos munkát.

4.1.5 Szakmai konferenciák és könyvtárak

Az EGSZB ugyanakkor óva int attól az elképzeléstől, hogy a nyílt hozzáférés révén feleslegessé vagy jelentéktelenné válnak az információ- és eszmecsere egyéb formái. A számítógéppel való munka nem pótolja a beszélgetések és viták vagy a könyvtárakban jelen lévő szellemi környezet és a szakmai konferenciák inspiráló hatását.

4.2 Adattárolás

A legtöbb nagy kutatószervezet már felvette az adattárolást a jó tudományos gyakorlat szabályai közé. A jelenlegi igen nagy adatmennyiséget tekintve ez a feladat is elsősorban a rendelkezésre álló források és infrastruktúrák kérdése, vagyis azé a jelentős eszköz- és személyi ráfordításé, ami az adatmennyiség validálásához, a nyers adatok esetleges rendszerezéséhez, tömörítéséhez, rövidítéséhez vagy törléséhez, illetve metaadatokkal való leírásához szükséges, anélkül, hogy eközben fontos információk vesznének el. Ennek kapcsán figyelembe kell venni az adott költség/haszon arányt.

4.2.1 A Bizottság általi támogatás

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság eddigi és tervezett jövőbeli intézkedéseit a kutatási adatok tárolásának és az ehhez szükséges infrastruktúráknak a támogatására vonatkozóan.

4.2.2 Szakmai megoldások

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ehhez nem általános megoldásokat kell keresni, hanem minden egyes szakterületnek önállóan kell eldöntenie, mennyire messzemenően és milyen eszközökkel kívánják megvalósítani az adattárolást, és milyen mértékben kell szabványosításra törekedni. Ennek során lehetőleg nyílt, nemzetközi szabványokat kell használni az interoperabilitás lehetővé tétele érdekében.

4.3 Szabad külső hozzáférés az adatokhoz

A kutatási adatokhoz való szabad (digitális) hozzáférés elősegítésének szándékát az Európai Bizottság és az egyéb támogatók (5) részéről különösen az alábbi célkitűzések indokolják:

a) A tudományos párbeszéd minőségének emelése, mivel a közzétett kutatási eredmények megértése és részletes elemzése általában szükségessé teszi a kiértékelt adatokhoz és az értékeléshez használt eszközökhöz való hozzáférést.

b) Az adatok utólagos felhasználásával növelni az adatgyűjtéshez felhasznált közpénzek megtérülését.

Ezekkel a célokkal az EGSZB általánosságban teljes mértékben egyet tud érteni.

Kérdés azonban, hogy milyen eszközökkel, mennyire differenciáltan és mennyire messzemenően kerüljön erre sor, milyen további – többek között adminisztratív – ráfordításokkal jár mindez, indokolják-e a várt előnyök ezt a ráfordítást, és milyen szempontok állnak ezzel szemben.

4.3.1 Eddigi eljárásmódok

A tudományos kutatás alapvető jellemzője, hogy az egész megismerési folyamatnak a forrásokkal és a folyamat során nyert adatokkal együtt érthetőnek, illetve reprodukálhatónak kell lennie, és hogy a belőle levont végső következtetéseknek minden vitában meg kell állniuk a helyüket. A tudományos közösség körében erre a folyóiratokban való publikálás előtt, azzal párhuzamosan és azután jól bevált és sikeres eljárások léteznek, mint például a szemináriumok, konferenciák, szakvéleménykérés, szakértői értékelés, információ- és adatcsere, csereprogramok stb. Ehhez már a digitális menetrend korszerű eszközeit is felhasználják. A CERN (6) éppen az adatcsere céljára javasolta az internet használatát, és partnereivel tovább is fejlesztette ezt.

4.3.2 Kiegészítő intézkedések

Az Európai Bizottság javaslatait tekintve tehát csak arról lehet szó, hogy milyen módon lehet ezeket az eddig alkalmazott önszerveződési folyamatokat kiegészíteni, javítani, egyszerűsíteni és hatékonyabbá alakítani. Az ehhez tervezett konkrét kiegészítő intézkedések az Európai Bizottság közleményében nem eléggé világosan láthatók; nyilvánvalóan terveznek többek között kísérleti projekteket.

4.3.3 Problémák – Megoldhatatlan kérdések

Míg a szabad hozzáféréssel kapcsolatos elvárásokat már említettük, utalni kell a megoldandó problémákra, kivételekre és megoldhatatlan tényezőkre is. Az utóbbiak pl. a következőkre vonatkoznak:

— Adatok bizalmas kezelése az innovatív fejlesztések esetében, különösen az iparral együtt (kkv-k); szabadalmi kérdések.

— A betegek adatainak bizalmas kezelése az orvosi kutatásban.

— Az adatokkal kapcsolatos szerzői jog biztosítása (kutatók és kutatói szervezetek esetében).

— Félreértések az adatok felhasználásának és értelmezésének terén, valamint ennek következményei.

— Adott esetben a technológiatranszfer exportellenőrzésére vonatkozó jogi korlátozások.

— Globális szimmetria biztosítása az EU és a harmadik országok között.

— Személyi és eszközráfordítás annak érdekében, hogy a nyers adatok gyakran áttekinthetetlen halmazából kiszűrjük a fontos adatokat, és ezeket a kívülállók számára felhasználhatóvá és érthetővé tegyük.

Ezek a problémák nyilvánvalóan szemben állnak a kutatási adatok szabad hozzáférésének általános bevezetésével.

4.3.4 Differenciálás

Tehát itt differenciált megközelítésre van szükség. Az EGSZB megerősíti, hogy vannak olyan területek, amelyeken előnyös lehet a kutatási adatokhoz való külső szabad hozzáférés az interneten keresztül, pl. a meteorológiai adatok, génbankok, demográfiai adatok vagy a hasonlóan egyértelműen meghatározható és statisztikailag releváns adatok esetében (bár itt is tisztázandó még, hogyan kell definiálni az „adatok” fogalmát).

Ugyanakkor jóval visszafogottabb eljárást javasol például a következő esetekben:

i. rendkívül komplex kísérletek, mint gyorsítók vagy fúziós kutatási kísérleti létesítmények esetében, valamint

ii. az ipari kutatással – ide értve a kkv-ket – való mindennemű együttműködés terén.

4.3.5 Az EGSZB éppen az utóbbi esetben lát ellentmondást a célok között, vagyis, hogy egyrészt az adatokhoz való nyílt hozzáférést propagálják, másrészt pedig az innováció támogatását az állami-magán partnerségekre összpontosítva kívánják erősíteni, ahol az adatok bizalmas kezelése kulcsfontosságú kérdés. Ugyanakkor nem mentes a kockázatoktól a fenti ellentétes célok érdekeinek egyeztetésére irányuló kísérlet, azaz egyrészt (pl. az alapkutatás) „ártalmatlan” adatainak és másrészt (pl. az alkalmazott kutatás) innovációs potenciállal rendelkező adatainak megkülönböztetése sem. Egy ilyen elvi megkülönböztetés ugyanis a jövőbelátás képességét feltételezi. Végezetül pedig előfordulhat, hogy éppen az ún. alapkutatás új, úttörő ismeretei hordoznak magukban különleges innovációs potenciált, ami a túl korai publikáció esetén a szabadalmi oltalom elvesztéséhez vezethet (lásd a 3.3. pontot is). Ezért itt a „szokásos” publikációk esetében alkalmazott, hasonlóan pragmatikus megoldást kellene találni (lásd a 3.2. pontot, valamint az Európai Bizottság közleményének 4.1. pontját).

4.3.6 Önkéntesség

Ezért az adott kutatási projektben részt vevő kutatókra kellene bízni annak eldöntését, hogy a projekt során nyert adatokat bizonyos feltételekkel szabadon hozzáférhetővé kívánják-e tenni, és ha igen, mikortól és milyen részletességgel. Éppen a CERN példája mutatja, hogy az itt tárgyalt célkitűzéseknek is jobban megfelelnek az alulról felfelé építkező önkéntes folyamatok, mint a kötelező szabályok. Az EGSZB azt ajánlja, hogy tanúsítsanak nagyobb bizalmat a tudományos rendszer önszerveződési erői iránt. Kerülni kell minden kényszerítő beavatkozást (lásd ezzel kapcsolatban a 4.3.10. pontot) az eddig igen sikeres, de nagyon érzékeny tudományos kultúrába.

4.3.7 Publikációkból származó adatok

Például azt is lehetne mérlegelni, hogy azoknak az adatoknak egy meghatározott halmazát (lásd a 4.4. pontot), amelyek a szabadon hozzáférhető publikációk alapját képezik, a publikációkkal együtt elektronikus formában feldolgozzák és szabadon hozzáférhetővé tegyék. Azonban még itt is kérdéses és minden esetben külön megvizsgálandó, hogy az adatok harmadik felek által történő online felhasználása révén várt előnyök valóban indokolják-e az eredeti szerzők ezzel járó többletmunkáját, amely visszatartja őket saját kutatómunkájuk elvégzésétől.

4.3.8 Kísérleti tesztelés

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy egy nem túl bonyolult és erre alkalmas szakmai területen először kísérleti projektet indítsanak, és ezzel gyűjtsenek tapasztalatot. Az elért hozzáadott értékről jelentést kellene készíteni.

4.3.9 Bürokrácia és elfogadás

Számos kutató igen bizalmatlan a kérelmezési és közbeszerzési eljárások Európai Bizottság általi túlbürokratizálását illetően, bár ez az utóbbi időben valamelyest enyhült a támogatási eszközök egyszerűsítése és folyamatossága érdekében tett erőfeszítések nyomán (7). Még kiforratlan új előírások, a kutatói munkába való beavatkozások és új bürokratikus akadályok révén azonban újra előtörhet ez a bizalmatlanság.

4.3.10 A „finanszírozók” érdekei

A fentiekben tárgyalt kérdések vitája során felmerül a kérdés, hogy milyen mértékben és egyáltalán ésszerű lenne-e az, hogy a jelen esetben az Európai Bizottság által képviselt „finanszírozók” vagy „adófizetők” egyszerűen támogatási feltételként előírják az összegyűjtött kutatási adatok szabad internetes hozzáférhetőségét. A 3.1. és 3.2. pontokban kifejtett állásponttól függetlenül ez a kérdés nem tölt be központi szerepet a jelen vélemény tárgykörében. Az EGSZB számára inkább az a kérdés a fontos, hogy a kutatásfinanszírozás és -irányítás milyen eljárási módszereivel érhető el – éppen a „finanszírozók” érdekében is – optimális tudományos és gazdasági siker.

4.4 A kutatási költségvetések további terhelése

Az Európai Bizottság által javasolt intézkedések mindegyike felszabadítja az információk (publikációk, adatok) felhasználóját a fizetési kötelezettség alól. Ezeket a költségeket ehelyett az adatok és publikációk alkotóinak, azaz a kutatóknak és szervezeteiknek kell viselniük. Tehát ezeket a költségeket az adott kutatási költségvetéseknek tartalmazniuk kell, amennyiben uniós finanszírozásról van szó, akkor a Horizont 2020 költségvetésének. Ezeket a költségeket ezért bele kell számítani a mindenkori támogatás összegébe.

4.4.1 A tudományos publikációkhoz való szabad hozzáférés esetében az adott kutatási költségvetésnek tehát nemcsak az új kutatási eredmények elérésének költségeit kell fedeznie, hanem ezek általánosan hozzáférhetővé tételét is.

4.4.2 Ugyanez vonatkozik a több adat tárolásának és az ezzel járó személyi és infrastrukturális ráfordításoknak a költségeire (többek között a 4.4.3. pont előfeltételeként).

4.4.3 És különösen érvényes ez természetesen arra a pluszráfordításra, amely a valamennyi vagy kiválasztott kutatási adatok esetleges nyilvános hozzáférésének biztosításához szükséges.

4.5 Esetleges félreértések

Az EGSZB-nek az a benyomása, hogy a politikai vitában a szabad hozzáférés okai és egyes követelményei részben félreértéseken alapulnak a tudomány és kutatás működését, valamint az átlagember tudományspecifikus befogadóképességet illetően. A tudományos publikációk ugyanis általában csak az adott szakterületen tevékenykedő szakértők számára érthetőek; ezért szabad hozzáférésük is csak a szakértők számára nyújt információkat. Ugyanez érvényes a kutatási adatokhoz való hozzáférésre is.

4.6 A polgárok és a politikai szereplők tájékoztatása

Ezért is fontos az összes olyan erőfeszítés, amelynek célja a lényeges új ismereteknek a laikusok számára is érthető bemutatása. Az EGSZB már több ízben utalt az ilyen közvetítők jelentőségére, és elismeri az Európai Bizottság e téren tett erőfeszítéseit, ideértve a CORDIS-t is (8). Ki kell emelni azoknak a tudósoknak az elkötelezettségét, akik képesek szakterületeik tudományos eredményeit mindenki számára érthetően elmagyarázni. Végül pedig a politikai szereplők számára is fontos, hogy minél tájékozottabbak legyenek a tudományos felismerések tartalmáról és jelentőségéről, valamint a további kutatási lehetőségekről, hogy megalapozott döntéseket tudjanak hozni.

4.7 A polgárok és a politikai szereplők tájékoztatása

A vállalatok és szervezetek gyakran panaszkodnak arról, hogy nincs megfelelő hozzáférésük a specifikus szaktudáshoz. Ezért elsősorban a kkv-k számára is fontos, hogy legalább egy befogadóképes belső vagy külső szakértővel rendelkezzenek, illetve hozzáférjenek egy megfelelő tanácsadói szervezethez. Emellett az EGSZB egyrészről (egy korábbi véleményben (9) az Európai Bizottságnak tett) ajánlásaira utal, amelyek egy erre a területre kifejlesztett, specifikus keresőmotor létrehozására vonatkoznak, másrészről pedig az Európai Szabadalmi Hivatal által rendelkezésre bocsátott keresőmotorra (10), melynek segítségével a világon létező újabb szabadalmi dokumentumok nagy része már most is megtalálható.

4.8 A szaktudáshoz való hozzáférés

Az itt tárgyalt témakörön túl az iránt is érdeklődés mutatkozik többek között a bölcsésztudományok köréből, hogy régebbi, eredeti publikációkat is hozzáférhetővé tegyenek az interneten elektronikus formában. Az ilyen erőfeszítéseket az EGSZB természetesen üdvözli, azonban ezek nem képezik jelen vélemény tárgyát.

Kelt Brüsszelben, 2013. január 16-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) HL C 218., 2009.9.11., 8. o., lásd a 3. fejezetet.

(2) Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 13. cikke (2010. március): „Az akadémiai szabadságot tiszteletben tartjuk”.

(3) Vö. pl. Torsten Wilholt, FORSCHUNG & LEHRE, 19. évfolyam 12/12, 984. o.; www.forschung-und-lehre.de

(4) HL C 132., 2011.5.3., 39. o., lásd a 3.9. pontot.

(5) Pl.: www.royalsociety.org/uploadedFiles/Royal_Society_Content/policy/projects/sape/2012-06-20-SAOE.pdf, www.wissenschaftsrat.de/download/archiv/2359-12.pdf

(6) Európai Nukleáris Kutatási Szervezet.

(7) HL C 48., 2011.2.15., 129. o.

(8) http://cordis.europa.eu/home_de.html

(9) HL C 218., 2009.9.11., 8. o., 3.2. pont.

(10) http://worldwide.espacenet.com