2019-ben az EU preferenciális partnerországokba irányuló összes kivitelének 92 %-át ipari termékek tették ki. A gépek, a vegyipari termékek és a közlekedési eszközök maradtak az EU kivitelének vezető termékei, és külön-külön 1,5 %-kal, 6,3 %-kal és 5,7 %-kal növekedtek. A gépek és a készülékek maradtak továbbra is az egyetlen legfőbb kategóriát jelentő termékek, amelyek a preferenciális megállapodások keretében bonyolított kivitelnek közel 25 %-át tették ki. Érték alapján a gépek, a mechanikus háztartási készülékek és a gépjárművek maradtak a legfontosabbak, amelyek a nem mezőgazdasági termékeknek a 65 preferenciális partnerországba irányuló összes kivitelének körülbelül 30 %-át tették ki. Az elektromos gépek és elektromos felszerelések, valamint a gyógyszerek külön-külön közel 9 %-ot tettek ki. A légi járművek (+50 %), a bőr (+43 %), valamint a gyöngyök és drágakövek (+35 %) kivitelében következett be a legnagyobb éves növekedés.

Dél-Koreában 2019-ben a gazdasági növekedés visszafogott maradt, mivel a globális lassulás és a kereskedelmi feszültségek visszafogták a kivitelt, miközben a befektetéseket nagy fokú bizonytalanság nehezítette. Az EU Dél-Koreába irányuló ipari kivitelének 1,3 %-os csökkenése bizonyos mértékben a félvezetők ciklusában bekövetkezett visszaesés miatti gyenge hazai kereslettel és többek között az EU és Kína közötti kereskedelmi vitával magyarázható. A szolgáltatáskereskedelem 2018-ban továbbra is bővült 3,6 %-kal 2017-hez képest, azaz intenzívebben, mint az EU-nak a világ többi részével folytatott kereskedelme. Az EU–Dél-Korea szabadkereskedelmi megállapodás a két partner közötti közvetlen külföldi tőkebefektetések növekedését is ösztönözte. A rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint 2018-ban az EU közvetlen külföldi tőkebefektetési állománya Dél-Koreában 4 %-kal növekedett és ezzel elérte a 46 milliárd EUR-t, míg Dél-Korea közvetlen külföldi tőkebefektetési állománya az EU-ban 1 %-kal nőtt 25 milliárd EUR-ra.

– Elindult egy az EU által finanszírozott program, amely a latin-amerikai felelős üzleti magatartásra irányul, és amely a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel és az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával partnerségben került végrehajtásra.

Előrehaladás a piacra jutási kérdésekben 2019-ben – Ecuador eltörölte a behozott alkoholtartalmú italokra kivetett kiegészítő vámokat („illetékbélyegek”), ezáltal pedig lehetővé tette, hogy az EU-ból származó alkoholtartalmú italok egyenlő feltételekkel versenyezzenek a helyi italokkal. – Mexikó enyhített a körte Belgiumból való behozatalára és a kivi Olaszországból való behozatalára kivetett korlátozásokon és engedélyezte a sertéshús behozatalát Hollandiából. – Az EU WTO keretében vitarendezést kezdeményezett Kolumbia dömpingellenes intézkedéseiről, amelyek a Belgiumból, Hollandiából és Németországból származó fagyasztott burgonyát érintették.

Az uniós kereskedelmi megállapodások segítenek partnerségeket kialakítani az EU és Latin-Amerika között, legyen szó akár multilateralizmusról vagy fenntarthatósági célkitűzésekről, ahogyan az EU által a latin-amerikai országokkal kötött tágabban értelmezett társulási megállapodások is. A latin-amerikai országok fontos szerepet játszottak és továbbra is fontos szerepet játszanak a WTO-nál: az EU fellebbezés esetén választottbírósági eljárás alkalmazásáról rendelkező, többoldalú átmeneti WTO-megállapodásra irányuló javaslatát támogató országok több mint harmada a térségben található. Az EU, az andok országok és Közép-Amerika a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat is megvitatta, még ha a kereskedelmi megállapodások az előtt jöttek is létre.

3.3. AZ EU-VAL SZOMSZÉDOS ORSZÁGOK

3.3.1. A földközi-tengeri és közel-keleti partnerek

A dél-mediterrán és közel-keleti országokkal kötött tágabban értelmezett társulási megállapodások alapján kötött szabadkereskedelmi térségekről szóló megállapodások (a „kereskedelmi megállapodások”) 2000 elején léptek hatályba. Az EU és a nyolc dél-mediterrán és közel-keleti ország, azaz Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Palesztina és Tunézia hagyományosan nagyon szoros partnerek, amelyeket történelmi és kulturális kötelékek, valamint a földrajzi közelség kötik az EU-hoz. Az EU Jordánia és Palesztina kivételével valamennyi országnak és a térség egészének az első kereskedelmi partnere. Az európai szomszédságpolitika keretében az EU kiemelt kapcsolatot kínál ezeknek az országoknak, amely közös értékek – például a demokrácia és az emberi jogok, a jogállamiság, a jó kormányzás, a piacgazdaság elvei és a fenntartható fejlődés melletti kölcsönös elkötelezettségre épül.

Az EU és e partnerek között a legtöbb ipari termékkel most már vámmentesen kereskednek. Egyiptom 2019. január 1-jén befejezte az ipari termékekre alkalmazott vámtarifák teljes körű lebontását, az uniós személygépjármű-kivitelre kivetett vámok eltörlésével. Az Európai Bizottság januárban elindította hat kereskedelmi megállapodás utólagos értékelését. Az időközi jelentést 2020 áprilisában tették közzé. Az előzetes megállapítások alapján a vámok eltörlése gazdasági hasznokkal járt a dél-mediterrán és közel-keleti országok számára. A végleges jelentés előreláthatóan 2020 decemberére készül el.

Mivel a jelenleg érvényes kereskedelmi megállapodások az áruk kereskedelmére összpontosítanak, több kétoldalú tárgyalás van folyamatban, illetve áll kezdeményezés alatt a térségben, nevezetesen Marokkóval és Tunéziával, a kötelezettségvállalások elmélyítése és a hatály egyéb területekre – pl. mezőgazdaság, szolgáltatások, befektetés, kereskedelmi szabályok, szabályozási konvergencia, továbbá kereskedelem és fenntartható fejlődés – való kiterjesztése érdekében.

Kétoldalú kereskedelem: 2019. évi tendenciák

Noha a térség az EU külkereskedelmének csupán 4 %-át képviseli, nagyon fontos piac az uniós kivitel számára, amely piac különösen a kkv-k számára néhány hagyományos ágazatban, így például a textil- és kerámiaágazatban tartogat lehetőségeket. A térség továbbá a behozatal jelentős forrása marad, különösen az energia- és az agrár-élelmiszeripari ágazatban.

2019-ben az EU és a térség közötti kereskedelem az ipari termékek esetében közel 150 milliárd EUR-ra, a mezőgazdasági termékek esetében pedig 15 milliárd EUR-ra rúgott. A kereskedelem csekély mértékben, 0,17 %-kal vagy 248 millió EUR-val csökkent évente. 2018 és 2019 között az EU-nak a térségbe irányuló kivitele 0,38 %-kal csökkent 100 milliárd EUR-ról 99 milliárd EUR-ra, főként az egyes országok által bevezetett kereskedelemkorlátozó intézkedések miatt. Algéria, Izrael és Marokkó maradtak az EU legnagyobb kereskedelmi partnerei a térségben.

2019-ben Marokkó volt az uniós kivitel fő piaca a térségben, amelyet Izrael és Egyiptom követett a sorban.