2015-ben is tovább emelkedett a humanitárius válsághelyzetek száma. Világszerte riasztó mértékben fokozódik a fegyveres konfliktusok és a polgári személyek ellen elkövetett támadások száma. Az éghajlatváltozás és a népességnövekedés által súlyosbított természeti katasztrófák szintén egyre sűrűbben és nagyobb intenzitással fordulnak elő. A világban több mint 60 millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására, ezért a kényszerű lakóhelyelhagyás jelentős humanitárius, fejlesztési, politikai és gazdasági kihívássá vált. A szükségletek egyre gyakrabban múlják felül az erőforrásokat, valamint a humanitárius segítségnyújtás és a polgári védelem célba juttatása is egyre összetettebb feladattá válik. Tekintettel ezekre a példa nélküli körülményekre, az EU válaszul a leginkább szükséghelyzetben lévő és a legkiszolgáltatottabb embereket célozza humanitárius segélyével, továbbá szakpolitikai válaszainak fejlesztésével. Az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül az EU biztosította továbbá az Európában és másutt előforduló természeti és ember okozta katasztrófákra adott, európai szinten jól koordinált reagálást.

2015-ben több mint egymillió ember tette meg az EU-ba vezető utat, többnyire a nyugat-balkáni útvonalként ismertté vált útvonal használatával, Törökországot, majd Görögországot átszelve annak érdekében, hogy Közép- és Észak-Európába jussanak. Az uniós költségvetés a Nyugat-Balkánon is támogatta a vészhelyzetekkel kapcsolatos humanitárius fellépéseket 22 millió EUR értékben, a rászoruló, kiszolgáltatott helyzetben lévő menekültek, menedékkérők és migránsok támogatására. Ez a támogatás hozzájárul a sürgősségi segély (étel, víz, higiénia, nem élelmiszer jellegű cikkek, egészségügyi, alapvető védelmi szolgáltatások és téliesítés) nyújtásához olyan helyeken, ahol a menekültek nagy számban koncentrálódtak, ideértve a határokat és a regisztrációs pontokat is.

Több évtizednyi konfliktus után a kiszolgáltatott helyzetben lévő irakiak egy, immár a harmadik évébe lépett összetett veszélyhelyzet túléléséért küzdenek. A harcok és a szektariánus erőszak több millió ember lakóhelyelhagyását eredményezte. Irak nemcsak belső konfliktusának következményeit szenvedi el, de a szomszédos Szíriában zajló konfliktus által létrehozottakat is. Az ország több százezer nyilvántartásba vett szíriai menekültet fogadott be. Az egyre erősödő humanitárius szükségekre válaszul az Unió jelentősen megnövelte az Iraknak nyújtott humanitárius segélyét; 2015-ben ez az összeg közel 79 millió EUR-t tett ki. A cél a lakóhelyelhagyásra kényszerült irakiaknak, a szíriai menekülteknek és más, a konfliktusoknak kitett, kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeknek nyújtott védelem és segítség volt.

Az Európai Unió és tagállamai vezető szerepet töltenek be a szíriai válságra adott nemzetközi reagálás terén. A szomszédos országokban és a tágabb régióban lévő szíriai menekültek becsült száma meghaladja a 4,5 milliót, a Szíriában lévő belső menekültek számát pedig 6,5 millióra becsülik. 2015-ben több mint 160 millió EUR-t különítettek el az uniós költségvetésből a szíriai életmentő műveletekre. A kulcsfontosságú stratégiai prioritások a vészhelyzetekre adott, szektorokon átnyúló, gyors, rugalmas és reaktív válaszokra összpontosítottak, párhuzamosan a lakhelyelhagyásra kényszerült és kiszolgáltatott helyzetben lévő lakosság számára nyújtott hagyományos humanitárius támogatás fenntartása mellett. A legtöbb menekült olyan országokban és emberek között talál menedéket, akik már maguk is szegénységgel és nehézségekkel küzdenek, ezért a régió befogadó közösségei gyakran szintén humanitárius segélyek kedvezményezettjei.

Humanitárius válságok Afrikában

A Száhel-övezet

A Száhel-övezet, a világ legszegényebb régióinak egyike, 2005 óta négy egymás követő élelmezési és táplálkozásiválság utóhatásaitól szenved, amelyeket az éghajlatváltozás hatása is súlyosbít. Ezek a visszatérő krízisek súlyosan károsították a legszegényebb családok rezilienciáját, akik évről évre egyre nehezebben tudják fedezni alapvető élelemigényüket, különösen az aratások közötti hosszú időszakban. 2015-ben a Száhel-övezetnek (Burkina Faso, Kamerun, Csád, Mali, Mauritánia, Niger, Nigéria és Szenegál) nyújtott támogatás 229 millió EUR-t tett ki, és elsődlegesen az élelmezési és táplálkozásiválságra összpontosított.

A világ legkevésbé fejlett országainak egyikeként Csád továbbra is összetett veszélyhelyzettel szembesül az élelmiszer-ellátás krónikus bizonytalansága, a hiányos táplálkozás, a természeti veszélyek, epidémia és tömeges lakóhelyelhagyás eredményeként. A Csádnak nyújtott uniós humanitárius segítségnyújtás 2015-ben 58 millió EUR-t tett ki, amely 75 000 háztartásnak tette lehetővé, hogy készpénztámogatásokon és utalványokon keresztül alapvető élelmiszerekhez jussanak. A szomszédos közép-afrikai köztársaságbeli több évtizednyi politikai instabilitás és természeti katasztrófák menekültáradatot indítottak el, ami még több terhet ró a már egyébként is szűkös erőforrásokra.

Az élelmiszer-ellátás elnyúló bizonytalanságán túl a Nigéria észak-keleti részén a Boko Haramnak betudható széles körben elterjedt erőszak miatt tömeges kivándorlás indult. 2015-ben az uniós költségvetésből 21,5 millió EUR-t különítettek el Nigéria humanitárius támogatására, amely sürgősségi élelmezési segélyt, továbbá egészségügyi és védelmi szolgáltatásokat biztosított a lakóhelyük elhagyására kényszerült embereknek és a konfliktus áldozatainak. Több mint 2 millió nigériai kényszerült lakóhelye elhagyására az országon belül, és több mint 190 000 menekült el a szomszédos Nigerbe, Kamerunba és Csádba. A humanitárius közösség a lakóhelyelhagyás újabb erőteljes hullámára számít a Csád-tó szigetei lakosságának folyamatban lévő evakuálásától, a területen zajló katonai műveletek eredményeként.

Dél-Szudán

Dél-Szudánt folyamatos válságok sújtották, amelyek hatalmas humanitárius szükséget teremtettek. Az EU a teljes humanitárius támogatás több mint 40 %-át Dél-Szudánnak nyújtotta, körülbelül 2 millió ember életmentő programjainak támogatására. Csak 2015-ben 127 millió EUR segélyt nyújtott az országnak. A 2013 decembere óta zajló fegyveres konfliktus több ezer halálos áldozatot és több mint 2 millió otthonát elhagyót eredményezett. 2015 augusztusában békemegállapodást írtak alá, de még mindig nincs jele annak, hogy az országban béke honolna.

Közép-afrikai Köztársaság

A Közép-afrikai Köztársaságban a politikai instabilitás és a természeti katasztrófák – ideértve az éghajlatváltozásnak való kitettséget is – hozzájárultak a nemzeti gazdaság leépüléséhez, a fejlesztés hiányához és az állami intézmények gyengüléséhez. A konfliktus 2013-as kezdete óta az EU kulcsfontosságú szerepet játszott 73 millió EUR összegű humanitárius támogatás biztosításával. A helyzet továbbra is rendkívül ingatag. 2015-ben a Közép-afrikai Köztársaságnak nyújtott uniós humanitárius támogatás 25 millió EUR-t tett ki, és védelem, egészségügyi ellátás igénybevételének, élelmezési segély, tiszta víz szétosztásának, higiéniás körülmények, logisztika és humanitárius koordináció biztosításának támogatását jelentette. 2015 májusában magas szintű nemzetközi konferenciát szerveztek a Közép-afrikai Köztársaságról, amely az ország humanitárius szükségleteire, helyreállítására és rezilienciaépítésére összpontosított.

Kényszerű lakóhelyelhagyás: Közel-Kelet, Közép-Ázsia és Afrika, 2015

Más humanitárius válságok

Az El Niño-válság

Az EU 125 millió EUR hozzájárulást jelentett be az El Niño által érintett afrikai, karibi, közép- és dél-amerikai országok szükséghelyzeti intézkedéseinek finanszírozására. Az éghajlatváltozás által felerősített jelenség – amely az elmúlt három évtized legerősebb időjárási eseményei közé tartozik – több mint 41 millió embert érint világszerte. Etiópia az El Niño jelenség által leginkább sújtott országok közé tartozik. Az ország arról tett jelentést, hogy az aszály miatt az élelmezésbiztonság hiányától szenvedők száma a 2015. januári 2,9 millióról 2015 októberére 8,2 millióra nőtt.

Jemen

A politikai instabilitás, a fegyveres konfliktusok, a gyenge gazdasági teljesítmény és a krónikus fejletlenség adja a Jement sújtó összetett és többoldalú válság elsődleges tényezőit. A népesség több mint 47 %-a él a szegénységi küszöb alatt, napi 2 eurónál kevesebből, az ország pedig a világ harmadik legmagasabb hiányos táplálkozási szintjével rendelkezik. 2015-ben 50 millió EUR támogatást különítettek el az uniós költségvetésből a konfliktus és kényszerű lakóhelyelhagyás, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága és a hiányos táplálkozás által sújtott ország lakosságának segítésére. A humanitárius segítségnyújtás nagy részét a belső menekültek, az Afrika szarvából menekültek és ezen lakóhelyük elhagyására kényszerült embereket befogadó közösségek számára élelem, víz és higiéniás körülmények, alapvető egészségügyi ellátás, menedék és háztartási cikkek biztosítására fordították.

Ukrajna

Az EU az ukrajnai humanitárius válságot továbbra is kiemelten kezeli. Ukrajnában több millió ember szorul humanitárius segítségre a konfliktus, a lakóhelyelhagyás és a mélyszegénység együttes hatása miatt. Az uniós költségvetésből 2015-ben végrehajtott projektek összesen 30 millió EUR-t tettek ki, ezek több mint 800 000 Ukrajnában élő ember számára nyújtottak segítséget. Míg a célcsoportot a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek, idősek és egyedülálló szülős háztartások jelentették, a belső menekültek és a konfliktus területeiről érkező menekültek, továbbá a hazatelepülők számára is támogatást nyújtottak. A támogatásra gyakran készpénz és utalványok formájában került sor, amely megoldás nagyon hatékony és eredményes csatornának bizonyult a helyi gazdaság közvetlen ösztönzésére is, továbbá az érintettek méltóságának megőrzését is elősegítette. Ezen túlmenően anyagi támogatást mobilizáltak az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül. 2015 januárjában közös uniós művelet szervezésére került sor a segélyszállítmányok légi és közúti szállítása céljából.

Nepál

Nepál középső részét tragikus földrengés sújtotta 2015 áprilisában, amely közel 9 000 embert megölt és teljes falvakat törölt el. 15 millió EUR uniós humanitárius segélyt nyújtottak azonnal a legsürgősebb szükségletek – veszélyhelyzeti menedék, veszélyhelyzeti egészségügyi ellátás, víz és higiénia, megélhetési támogatás és logisztika – kielégítésének támogatására, valamint a katasztrófavédelmi felkészültség és a kockázatcsökkentési tevékenységek előmozdítására. A földrengést követő napokban a nepáli hatóságok kérésére aktiválták az uniós polgári védelmi mechanizmust. Az uniós polgári védelmi mechanizmus megkönnyítette három modul – nehéz városi kutatás-mentés, előretolt egészségügyi posztok és víztisztítás –, valamint a statikus mérnökség szakértői és más technikai támogatás kiküldését a természetbeni támogatáson és a mentőcsapatokon túlmenően. A Bizottság tartós tanácsadó erőfeszítései elvezettek a nepáli katasztrófavédelmi nemzeti stratégia kidolgozásához.