1.Bevezetés

Az Európai Unió létrehozása óta a versenypolitika hozzájárult az Unió gazdasági jólétének megőrzéséhez és előmozdításához. A versenyszabályok erőteljes érvényesítése az európai fogyasztókat és vevőket – a polgárokat és a vállalkozásokat – szolgálta azáltal, hogy lehetővé tette számukra, hogy a piacon döntéseket hozzanak, és megfizethető áron kihasználhassák az innovatív termékek és szolgáltatások előnyeit. Hozzájárult a különböző méretű – a kis- és középvállalkozásoktól (kkv-k) a multinacionális konglomerátumokig terjedő – vállalkozásokból, induló vállalkozásokból és globális iparági vezetőkből álló európai gazdaság dinamikus és élénk szerkezetének ápolásához.

A Covid19-világjárvány ismét bebizonyította, hogy az európai gazdaság vezető szerepet tud vállalni rezilienciájának és innovációs képességeinek köszönhetően: Az európai ipar élen járt a hatékony Covid19-oltóanyagok fejlesztésben, azokat rekordidő alatt forgalomba hozta és a világ minden részére leszállította. Képes volt alkalmazkodni a válság támasztotta szükségletekhez azáltal, hogy a gyártósorokat úgy alakították át, hogy azokon maszkokat és egyéni védőeszközöket állítsanak elő valamennyi európai polgár javára. Az európai vállalatok gyorsan megváltoztatták üzleti modelljüket, és sokan egyik napról a másikra átálltak az elektronikus kereskedelemre. Ez nem lett volna lehetséges az európai gazdaságban a versenyszabályok több évtizede tartó érvényesítése és szabályozása révén kialakult rugalmasság, innovációs hajtóerő és sikerre törekvés nélkül.

A versenypolitika fontos szerepet játszott továbbá az Unió válságelhárítási eszköztárával kapcsolatban, ami bizonyította az Unió arra vonatkozó képességét, hogy gyorsan reagáljon a gazdaság hirtelen változásaira. A Bizottság által 2020 márciusában elfogadott, az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes keret lehetővé tette, hogy a tagállamok szükségszerű és arányos támogatást nyújtsanak a rászoruló vállalkozásoknak, ezzel párhuzamosan pedig biztosította az egyenlő bánásmódot és korlátozta az egységes piacot aláásó indokolatlan versenytorzulásokat. A 2020 áprilisában elfogadott antitröszt ideiglenes keret iránymutatást és jogbiztonságot nyújtott a vállalatok számára, például amikor együttműködnek annak érdekében, hogy az ellátási láncokat a határlezárások közepette is fenntartsák, illetve kezeljék a kritikus kórházi gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányát vagy az oltóanyag-előállítás szűk keresztmetszeteit. A versenypolitika különböző területeken zökkenőmentesen együttműködött az Unió egyéb szociális és gazdaságpolitikáival a leginkább érintett ágazatok és munkavállalók támogatása érdekében, és enyhítette a válság által a vállalkozásokra – köztük a kkv-kra és az induló vállalkozásokra – gyakorolt hatást.

Az oltási programok sikerének, valamint a társadalmi és gazdasági tevékenységek fokozatos újraindításának köszönhetően az európai gazdaság jó úton halad a fellendülés irányába, bár ennek sebessége továbbra is eltérő, és az ellátási láncok növekvő feszültségei, az energiaárak emelkedése és egyes tagállamokban a Covid19-fertőzések újbóli megjelenése miatt kockázatnak van kitéve. Tanúi lehettünk az uniós ipar rezilienciájának, leleményességének és alkalmazkodóképességének, ugyanakkor új gyenge pontokra, régóta fennálló függőségekre, valamint társadalmi-gazdasági és területi egyenlőtlenségekre is fény derült, amelyeket orvosolni kell. A válság rávilágított a globális értékláncok kölcsönös függőségére és a globálisan integrált egységes piac értékére. Az előttünk álló feladat ijesztőnek tűnhet: el kell végezni a Covid19-válságot követő helyreállítás nehéz feladatát és le kell vonni a megfigyelt gyenge pontok tanulságait, ugyanakkor lehetővé kell tenni az európai iparágak számára, hogy megerősítsék rezilienciájukat és élen járjanak a zöld és digitális kettős átállásban, biztosítva, hogy senki ne maradjon le.

Az európai gazdaság valóban figyelemreméltó válaszúthoz érkezett: ki kell lábalnia a mély válságból, amelyet Európán belül és kívül egyaránt a kínálat és a kereslet szélsőséges eltérései fémjeleznek; emellett mélyrehatóan meg kell változtatnia az üzleti gyakorlatokat és modelleket, továbbá jelentős mértékű hosszú távú beruházásokat kell végrehajtania a zöld és a digitális átállás, valamint jövőbeli versenyképessége és a globális környezetben való nyitott stratégiai autonómia biztosítása érdekében. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó hosszú távú uniós költségvetés és a Next Generation EU – különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) révén – egyedülálló lehetőséget kínál a valóban időtálló gazdaságba való beruházásra. Az állami támogatás azonban önmagában nem képes megfelelő változást biztosítani a helyszínen: miközben segíthet az eszközök biztosításában, a vállalkozásoknak is érezniük kell az innováció, az új, hatékonyabb megoldások és a nagyléptékű beruházások szükségességét. A verseny hozzájárul ehhez a hajtóerőhöz, és a vállalkozásokat a piaci siker érdekében történő innovációra és beruházásra ösztönzi, ugyanakkor tisztességes feltételeket biztosít a különféle méretű európai vállalkozások számára, valamint azt, hogy az uniós fogyasztók továbbra is élvezzék a versenyfolyamat előnyeit.

E célkitűzések megvalósítása érdekében Európának erős és reziliens egységes piacra van szüksége, amely minden szakaszában támogatja a vállalkozói létet, lehetővé teszi a különböző méretű vállalkozások számára, hogy a lehető legjobban kihasználhassák az európai léptéket, és ők maguk megfelelő méretet érjenek el ahhoz, hogy jobban tudjanak versenyezni a globalizált gazdaságban. Olyan versenypiacokra van szüksége, amelyek megfelelő árjelzéseket küldenek a környezetbarátabb termékek, szolgáltatások és értékláncok, a fejlettebb digitális infrastruktúra és eszközök (pl. számítástechnikai felhő, mikroprocesszorok, mesterséges intelligencia), valamint a kevésbé szennyező és hatékonyabb gyártási technológiák terén áttörést jelentő innovációk lehetővé tételéhez és alkalmazásához. Olyan méltányos munkaerőpiacra van szüksége, amely konkrét intézkedésekkel orvosolja a munkaerő tekintetében meglévő és újonnan felmerülő készséghiányokat és egyenlőtlenségeket. Olyan termék- és szolgáltatásválasztékra van szüksége, amely hozzájárul a megbízható és sokszínű ellátási láncokhoz, valamint az európai vállalkozások és fogyasztók igényeinek időben történő kielégítéséhez. Emellett arra van szüksége, hogy ezek a választási lehetőségek mindenki számára megfizethetőek legyenek, különösen a háztartások és a kkv-k javára. Továbbá meg kell őriznie a kohéziót az egységes piacon, hogy annak megerősítése ne vezessen a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek növekedéséhez.

Mindez erős és hatékony versenypolitikát és érvényesítést tesz szükségessé annak érdekében, hogy az európai gazdaság előre tudjon haladni a helyreállítás útján, valamint fenntartható, társadalmilag és területileg inkluzív módon meg tudja valósítani zöld és digitális kettős törekvéseit. Annak érdekében, hogy ez az Európai Unióban megvalósuljon, a Bizottság szorosan együttműködik a tagállamok nemzeti versenyhatóságaival és az uniós bíróságok ellenőrzése alatt.

A Bizottság jelenleg a versenypolitikai eszközök minden eddiginél nagyobb hatókörű és ambiciózusabb felülvizsgálatát végzi annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi versenypolitikai eszköz (összefonódás, antitröszt és állami támogatások ellenőrzése) továbbra is megfeleljen a célnak. Ezzel párhuzamosan a Bizottság olyan új eszközökkel is fel kívánja magát vértezni, amelyek célja, hogy kezeljék az egységes piacon felmerülő kihívásokat, például a digitális kapuőröket vagy a külföldi támogatások torzító hatásait. Ez a felülvizsgálat – a versenyszabályok folyamatos szigorú érvényesítésével együtt – arra irányul, hogy lehetővé tegye az uniós iparágak számára, hogy vezető szerepet töltsenek be a kettős átállásban, valamint elősegítse az egységes piac rezilienciáját. E munka részleteit és határidőit e közlemény melléklete tartalmazza.

Az európai határokon túl is egyre több joghatóságnál figyelhető meg ugyanakkor a versenypolitika és az érvényesítési gyakorlatok fokozott érvényesítésére és nemzetközi konvergenciájára irányuló lendület. Ez fontos ahhoz, hogy minden ágazatban biztosítani lehessen a tisztességes versenyt, és az európai vállalkozások hatékony méretet tudjanak elérni. 2024-ben a világ GDP-növekedésének 85 %-a várhatóan az EU-n kívülről származik majd. A Nemzetközi Valutaalap nemrégiben hangsúlyozta, hogy a verseny fontos szerepet játszik a túlzott piaci koncentráció megelőzésében, az innováció előmozdításában és az egészséges helyreállítás támogatásában. Hasonló megbeszélésekre került sor a G7-ek szintjén is, és a hasonlóan gondolkodó partnerek „összkormányzati” megközelítést alkalmaznak annak érdekében, hogy gazdaságuk egészében előmozdítsák a versenyt. Nem valószínű azonban, hogy minden joghatóság esetében ez a helyzet. Így az ilyen nemzetközi versenypolitikai érdekérvényesítés és együttműködés kiegészíti az uniós kereskedelempolitika azon eszközeit, amelyek célja a szabad és méltányos kereskedelem biztosítása globális és kétoldalú szinten; továbbá kiegészíti a nemzetközi fejlesztés és együttműködés előmozdítására irányuló uniós kezdeményezéseket, például az ellátási lánc stratégiai gyenge pontjainak kezelésére irányuló nemzetközi partnerségeket.

Mindezek alapján ez a közlemény a következőket határozza meg:

-az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret alá tartozó, a válsághelyzet kezelését célzó intézkedések fokozatos kivezetésének útja, amelyet a helyreállítási szakaszban a magánberuházások beindítására és bevonására irányuló intézkedések kísérnek (2. szakasz), valamint

-a versenypolitika folyamatban lévő, mélyreható felülvizsgálatának és a versenyszabályok érvényesítésének hozzájárulása az Unió arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy megvalósítsa a zöld és a digitális átállást a reziliens egységes piacon (3. szakasz).

2.Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret hozzájárulása a helyreállítás felgyorsításához

Amikor a Covid19-világjárvány 2020 márciusában elérte az EU-t, az uniós polgárok társadalmi és gazdasági élete hirtelen megtorpant: arra kérték őket, hogy maradjanak otthon, az iskolákat, üzleteket és irodákat bezárták, a gyárak működése pedig leállt. Rendkívüli állami támogatás nélkül egyébként életképes vállalatoknak kellett volna kivonulniuk a piacról, és számtalan ember veszítette volna el megélhetését.

A Bizottság a rendkívüli körülményekre vonatkozó állami támogatási szabályok teljes rugalmasságát kihasználva elfogadta az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretet, hogy igényre szabott eszköztárat biztosítson a tagállamoknak a gazdaság támogatására ezekben a kihívásokkal teli időkben. Az elmúlt 18 hónapban a Bizottság öt alkalommal módosította a keretet, hogy a szabályokat a tagállamok és a vállalkozások változó igényeihez igazítsa, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy támogatási intézkedések széles körét hozzák meg. A mai napig a Bizottság több mint 670 határozatot fogadott el, és a 27 tagállamban összesen több mint 3 billió EUR összegű állami támogatást hagyott jóvá, amelyek különböző típusú – többek között kkv-kat célzó – támogatásokat fednek le a gazdaság különböző ágazataiban. Ezeket a határozatokat a Bizottság a különleges elfogadási eljárásoknak, valamint a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködésnek köszönhetően rekordidő alatt fogadta el.

Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret biztosítékokat tartalmaz annak érdekében, hogy az állami támogatás ne torzítsa az egyenlő versenyfeltételeket az egységes piacon. Mindazonáltal a Bizottság továbbra is éberen figyeli a rendkívüli támogatás hatását, tekintettel arra, hogy jelentős különbségek mutatkoznak a tagállamok nemzeti költségvetéseinek azon képességében, hogy reagáljanak a válságra és támogatást nyújtsanak. A Bizottság utólagosan is értékelni fogja az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret alkalmazását, és a jövőre nézve levonja az annak végrehajtásából származó tanulságokat mind az eljárási szempontok tekintetében, mind pedig abban a tekintetben, hogy a keret által – például a kkv-k számára – engedélyezett különféle támogatások milyen hatást gyakorolnak az egységes piacon belüli versenyre.

Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret fokozatos megszüntetése a helyreállításhoz vezető úton

Amint az az európai iparstratégia aktualizálásában is szerepel, a válsághelyzet kezelését célzó támogató intézkedéseket fokozatosan meg kell szüntetni, ha a gazdasági helyzet ezt lehetővé teszi, ugyanakkor el kell kerülni a hirtelen kilengéseket. Ennek célja, hogy elkerülhető legyen az aszimmetrikus helyreállítás, valamit az, hogy az egységes piacon belül még nagyobb gazdasági különbségek alakuljanak ki. Az EU gazdasága csak akkor tud erőteljesen helyreállni, ha azt együtt hajtjuk végre.