[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.7.7.

COM(2009) 343 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

2008. ÉVI ÉVES JELENTÉS A BIZOTTSÁG ÉS A NEMZETI PARLAMENTEK KAPCSOLATAIRÓL

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

2008. ÉVI ÉVES JELENTÉSA BIZOTTSÁG ÉS A NEMZETI PARLAMENTEK KAPCSOLATAIRÓL

1. Bevezetés

A BARROSO-bizottság – azáltal, hogy a „nemzeti parlamentek megközelítés” fogalommeghatározását és végrehajtását egyik fő prioritásává tette – már megbízatásának 2004-es kezdete óta bizonyította, milyen nagy fontosságot tulajdonít a nemzeti parlamentekkel folytatott kapcsolatoknak.

Legelső, kiinduló lépésként a Bizottság kijelölt egy kifejezetten a nemzeti parlamentekkel folytatott kapcsolatokért felelős alelnököt. Ezt követően – 2005 februárjában, WALLSTRÖM alelnök kezdeményezésére – a biztosok testülete rövid távú cselekvési tervet, valamint három általánosabb célkitűzést állított maga elé, melyek a következők:

- Kölcsönös szolgálat – nyílt és folyamatos párbeszéd: annak érdekében, hogy a Bizottság és a nemzeti parlamentek a ráháruló feladatokat hatékonyabban és átláthatóbban teljesíthessék, közös érdekük, hogy megismerjék egymás álláspontját, illetve megértsék kölcsönös érdekeiket,

- Hálózatépítés: a nemzeti parlamentek és a Bizottság közötti hálózat kiépítésének köszönhetően minden egyes fél politikai és igazgatási tapasztalatát ki lehet aknázni, az Európai Unióról szóló szerződés és az egyes tagállamok alkotmányainak teljes tiszteletben tartása mellett,

- A polgárokkal és választott képviselőikkel fennálló kapcsolatok elmélyítése: ha a nemzeti parlamentek szava nagyobb súlyt kap, az Európa polgárainak intenzívebb bevonását is jelenti.

A biztosok testülete már 2006 márciusában – az említett három célkitűzés tekintetében elért előrelépésekről szóló első jelentésében – megerősítette eltökéltségét a nemzeti parlamentekkel való kapcsolatok elmélyítésére.

Annak érdekében, hogy az Európai Unió közelebb kerüljön polgáraihoz, szorosabban be kellene vonni a nemzeti parlamenteket az európai szakpolitikák alakításába, valamint nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a szubszidiaritás és az arányosság elvének fontosságára. Ezért a Bizottság 2006. május 10-i „Polgárközpontú program” című közleményében bejelentette szándékát, miszerint újszerű mechanizmust kíván létrehozni a nemzeti parlamentekkel folytatott párbeszéd fokozására. E kezdeményezés a tervek szerint nem csupán a Bizottság által kidolgozott konzultációs dokumentumokat (zöld és fehér könyveket, valamint közleményeket) továbbítja majd a nemzeti parlamentek felé, ahogyan azt már az Amszterdami Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv is előírta, hanem valamennyi új javaslatát is. A Bizottság felkérte a nemzeti parlamenteket, hogy tegyék meg észrevételeiket, és ily módon járuljanak hozzá a közösségi szakpolitikák kidolgozásának folyamatához[1].

A 2006. júniusi Európai Tanács kedvezően fogadta a Bizottság ezen kötelezettségvállalását, és felkérte a Bizottságot, hogy az elvárható legteljesebb figyelemmel vizsgálja meg a nemzeti parlamentek benyújtott észrevételeit, szem előtt tartva a szubszidiaritás és az arányosság elvét.

A Bizottság kialakította a nemzeti parlamentek véleményeire vonatkozó válaszadással kapcsolatos belső eljárását, és 2006 szeptemberétől hozzálátott, hogy benyújtsa feléjük új javaslatait, illetve válaszoljon a parlamentek véleményeire.

Lényegében véve a Bizottság válaszai általában az eredeti indokok, illetve az intézményközi párbeszéd különböző szakaszainak átfogóbb magyarázatára terjednek ki, miközben a biztosok testületét – a Bizottságot megillető kezdeményezési jog teljes tiszteletben tartásával – adott esetben kérhetik az e párbeszéd keretében kifejezett észrevételek figyelembevételére. Meg kell jegyezni, hogy a nemzeti parlamentekkel ily módon elindított politikai párbeszéd tartalmát megküldik az Európai Parlament és a Tanács felé is.

A fent említett különböző kezdeményezések végrehajtásának köszönhetően a Bizottság az elmúlt négy év során egy teljesen új megközelítést fejleszthetett ki a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartást illetően, amely kiemeli a parlamentek közreműködésének fontosságát egy jobb európai kormányzásban. Ezen új megközelítés lehetővé tette, hogy a BARROSO-bizottság elmélyíthesse és kiszélesíthesse kapcsolatait a nemzeti parlamentekkel. E kapcsolatok immár magas szintűek, ahogyan azt maguk a nemzeti parlamentek, valamint azok elnöki értekezlete és az európai ügyekkel foglalkozó bizottságok konferenciája (COSAC) is elismeri.

A nemzeti parlamentekkel folytatott kapcsolatok élénkítésére az egyes európai uniós intézmények előjogainak teljes tiszteletben tartásával és általánosabb értelemben az „intézményi háromszög” egyensúlyának fenntartása mellett került sor.

2008-ban az Európai Parlament ajánlásokat fogadott el a „reformcsoportja” keretében folytatott eszmecserék alapján. Ezen ajánlások a Parlament nemzeti parlamentekkel folytatott együttműködésének későbbi – nevezetesen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének érdekében történő – fokozását javasolják, ami következetesebbé teszi a nemzeti parlamentek vonatkozásában alkalmazott megközelítését, illetve szintén számításba veszi a Bizottság e területtel kapcsolatos tevékenységét. Konkrétan az Európai Parlament azt kívánja, hogy nagyobb mértékben vonják be a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti párbeszédbe, valamint többek között azt javasolja, hogy az évente tartandó parlamentközi fórum rendszeresen vizsgálja meg a Bizottság jogalkotási és munkaprogramját. Az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek által rendszeresen megrendezett, a Bizottság részvételével zajló parlamentközi fórumok kitűnő lehetőséget nyújtanak a nemzeti és közösségi szintű parlamenti szervek, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd erősítésére.

A Bizottság által a nemzeti parlamentek tekintetében kidolgozott új megközelítés sikerét jelzi többek között a jelenlegi Bizottság hivatalba lépése óta a biztosok és a nemzeti parlamentek között – 2005 novembere és 2009 áprilisa közötti időszakban – megtartott közel 500 találkozó. Az új megközelítés sikerét jelzi továbbá a biztosok tizenöt alkalommal – ennek mintegy a felében elnöki szinten – történő részvétele a parlamentközi fórumokon, a biztosok rendszeres részvétele a nemzeti parlamentek elnöki értekezletein és az európai ügyekkel foglalkozó bizottságok konferenciáján, valamint a 2006 szeptembere és 2009 áprilisa között kapott közel 450 vélemény. Ezenfelül a BARROSO-bizottság (a jelen jelentést is beleértve) négy éves jelentést fogadott el a Bizottság és a nemzeti parlamentek kapcsolatairól, minden egyes főigazgatóságon belül kijelölt egy, a nemzeti parlamentekkel foglalkozó koordinátort, 12 hírlevelet fogalmazott meg, a nemzeti parlamentek brüsszeli állandó képviselőinek több mint 50 találkozóján vett részt, valamint fokozta az együttműködést és az eszmecserét az IPEX-szel.

A 2008-as évet különösen a 2006-ban elindított politikai párbeszéd felélénkülése jellemezte. A nemzeti parlamentek által benyújtott vélemények száma lényegesen növekedett. A Bizottság tagjai megsokszorozták az uniós fővárosokban tett látogatásaik, illetve a nemzeti parlamentekkel folytatott eszmecseréik számát.

Figyelemmel a Lisszaboni Szerződés jövőbeni hatálybalépésére, a nemzeti parlamentek folytatták a Lisszaboni Szerződésben kilátásba helyezett szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmusok bevezetésének előkészítését nemzeti szinten és a COSAC vagy az IPEX munkájának keretén belül egyaránt.

Emellett a nemzeti parlamentek el kívánták mélyíteni a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság területére vonatkozó parlamenti ellenőrzés kérdését is.

2. A nemzeti parlamentektől beérkezett vélemények mérlege

A politikai párbeszédben való részvételre felkért negyven kamara (tizennégy tagállamban egykamarás, tizenháromban kétkamarás rendszer működik) közül 2008-ban huszonnégy küldött válaszul legalább egy véleményt.

2.1. A nemzeti parlamentek reakciói

Egyre növekvő számú vélemény

A Bizottság és a nemzeti parlamentek politikai párbeszéde olyan folyamat, amely egyre inkább megmutatkozik az Unió intézményi gyakorlataiban. 2006 szeptemberétől 2008. végéig 24 tagállam 33 kamarája 368 véleményt nyújtott be a Bizottsághoz. Tekintettel a 2008-ban benyújtott 200 véleményre (szemben a 2006 szeptembere és 2007 vége között benyújtott 168 véleménnyel) a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti politikai párbeszéd a jelek szerint mára bevett gyakorlattá vált (lásd melléklet).

Számos bizottsági javaslatra érkezett reakció

2008-ban a nemzeti parlamentek 135 bizottsági dokumentum vonatkozásában nyilvánítottak véleményt. Egyes dossziéknak különösen nagy figyelmet szenteltek , így a határokon átnyúló egészségügyi ellátásnak, a közös agrárpolitika „állapotfelméréséről” szóló közleménynek majd javaslatnak, az energiaügyi és éghajlat-változási csomaggal kapcsolatos javaslatoknak, valamint a 2009. évi éves politikai stratégiának.

Különböző mértékű részvétel

A nemzeti parlamentek különböző mértékben éltek ezzel az eljárással. Egyes „felsőházak” – így a francia Sénat , a német Bundesrat , a House of Lords vagy a cseh Senát – továbbra is igen aktívnak bizonyultak. A 200 véleményből mintegy 54-et e négy kamara nyújtott be. A Riksdag (SV) és a Folketing (DK) szintén rendkívül tevékeny volt. Végül megemlítendő, hogy az év végére jelentősen megnőtt a két olasz kamara által benyújtott vélemények száma. A portugál Assembleia da República mintegy 65 véleményt küldött, melyek többsége különös észrevételek nélküli pozitív vélemény volt.

Szintén meg kell jegyezni, hogy a kifejezett aggályok nem állnak szükségszerűen összhangban egymással. Kevés javaslatra érkezik háromnál több vélemény.

Emellett néhány parlament – különösen a svéd és a dán – úgy döntött, hogy csak a Bizottság konzultációs dokumentumaira vonatkozóan nyilvánít véleményt. A jogszabálytervezetek tekintetében e parlamentek – a belső eljárásuknak megfelelően – ellenőrzést gyakorolnak a kormányuk Tanácson belül elfoglalt álláspontja felett.

Miközben a francia Sénat , illetve a holland és a portugál parlament különösen a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos kérdésekre fordít figyelmet, a nemzeti parlamentek többsége a bizottsági javaslatok tartalmára vonatkozó politikai jellegű szempontok vizsgálatára összpontosít.

Így bizonyos képviselőtestületek az államuk területi egységének aggályait juttatják érvényre. A Régiók Bizottsága egyes képviselőtestületeket – különösen az osztrák Bundesratot – arra ösztönöz, hogy az egyes területi egységekhez eljuttatott formanyomtatványok megválaszolása útján fejezzék ki a szubszidiaritással kapcsolatos álláspontjukat.

Fokozott részvétel

Általánosságban elmondható, hogy 2007-hez képest 2008-ban növekedett a Bizottsággal rendszeres párbeszédet folytató nemzeti parlamentek száma. Többen közülük így első ízben vettek részt a politikai párbeszédben:az olasz Senato della Repubblica , az osztrák Bundesrat , valamint a görög, a ciprusi és a bolgár parlament.

Mindössze hét olyan nemzeti képviselőtestületet találunk, amely 2006 szeptembere óta nem vett részt e párbeszédben: a spanyol és a román alsó- és felsőház, a máltai parlament, az osztrák Nationalrat , valamint a szlovén Državni svet .

Az IPEX és Európa

A jelenlegi szakaszban a nemzeti parlamentek véleményeit és a Bizottság azokra adott válaszait az IPEX adatbázisban teszik közzé. 2009 nyarától kezdődően e dokumentumok a Bizottság által szerkesztett 27 – tagállamonként egy – internetes oldalon is hozzáférhetőek lesznek az Europa honlapon.

A COSAC-on belüli munka

A COSAC párhuzamosan két olyan összehangolt gyakorlatot hajtott végre, amely a szubszidiaritás kérdésére irányult:

- A terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározatot módosító tanácsi kerethatározat-javaslatra vonatkozó gyakorlattal összefüggésben a Bizottság 12 véleményt kapott a nemzeti parlamentektől, melyek közül csupán egy fogalmazott meg tényleges fenntartást a Bizottsággal szemben a szubszidiaritás tekintetében. Több parlament felvetette, hogy nem lenne-e kívánatosabb egy ilyen javaslatot az Európai Tanács keretében benyújtani, vagy bírálta a javaslat indokolásának gyengeségét a szubszidiaritást illetően.

- A vallás, az életkor vagy a szexuális irányultság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének végrehajtásáról szóló javaslattal kapcsolatos gyakorlattal összefüggésben 15 vélemény érkezett a Bizottsághoz. Egyetlen képviselőtestület nyújtott be negatív véleményt.

2008 decemberében a COSAC összehangolt gyakorlatot indított el a szubszidiaritás ellenőrzésére a szervátültetésről szóló irányelvre vonatkozóan. 2008 decembere és 2009 áprilisának vége között 18 véleményt nyújtottak be.

2.2. A szakpolitikák kialakítására gyakorolt hatás

A nemzeti parlamentek véleményei elősegítik a Bizottsággal folytatott szélesebb körű vitát, amelyet a Bizottság szorgalmazni kíván.

A 2008-as év során egyes nemzeti parlamentek (a német Bundesrat , a francia Sénat , az Egyesült Királyság-beli House of Lords , a cseh Senát , valamint a holland és olasz parlament) prioritást biztosítottak a Bizottság elsődleges kezdeményezéseinek, így az energiaügyi és éghajlat-változási csomagról szóló javaslatoknak, a KAP állapotfelmérésének vagy a határokon átnyúló egészségügyi ellátás tekintetében a betegek jogairól szóló javaslatnak.

Az esetek döntő többségében a parlamentek álláspontjai összhangban álltak a tagállami delegációk által a Tanácsban előadott nemzeti álláspontokkal. Erre jó példa az energiaügyi és éghajlatváltozási csomag. A lengyel Sejm osztotta kormánya álláspontját. Az olasz Senato della Repubblica a rugalmasságot szolgáló mechanizmusok javítását és az ellenőrzési záradékok bevezetését szorgalmazta. Az olasz Camera dei Deputati felszólította kormányát arra, hogy a jóváhagyását kösse a javaslat szövegének bizonyos módosításaihoz – így például a rugalmassági mechanizmusok erősítéséhez – a gazdasági és pénzügyi helyzet alakulása szerint. A brit House of Lords két véleményt nyújtott be. December 10-én – az Európai Tanácsot megelőző napon – a lordok támogatásukat adták az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerhez, a CO2 elkülönítését és geológiai tárolását célzó kísérleti projekteknek az új belépők részére fenntartott tartalékokból történő finanszírozásához, valamint a szénátszivárogtatás kockázatával nem járó ágazatok teljes kibocsátási egységeinek árverésre bocsátásához. A megújuló energiák tekintetében a lordok arra kérték fel kormányukat és az Európai Uniót, hogy határozzanak meg 2030-ig elérendő célkitűzést annak érdekében, hogy ösztönözzék az olyan technológiákat és beruházásokat, amelyeket 2020-ig nem fognak teljes körűen alkalmazni.

A közös agrárpolitika állapotfelméréséről szóló javaslatra érkezett reakciókból szintén az tűnik ki, hogy a parlamentek és a kormányok álláspontja jobbára összhangban áll egymással. A cseh Senát elvetette a közvetlen degresszív kifizetések koncepcióját, és helyette a progresszív modulációs rendszert részesíti előnyben. Az olasz Camera dei Deputati véleménye szerint a kötelező moduláció bevezetését – és következésképpen az első pillér erőforrásainak a vidékfejlesztés javára történő átcsoportosítását – fokozatosan kell megvalósítani.

Ami a közös agrárpolitika egyéb területeit illeti, a cseh Senát szintén javasolta kormányának, hogy az európai mezőgazdaság versenyképessége érdekében nyissa meg a cseh EU-elnökség alkalmával a géntechnológiával módosított szervezetek dossziéját. Az olasz Senato della Repubblica felszólította kormányát, hogy tegyen konkrét lépéseket az európai intézményeknél olyan – az egyes harmadik országokban már létezőkhöz hasonló – külső határellenőrzési rendszerek, valamint az ezek végrehajtását ellenőrző eljárások bevezetése céljából, amelyek lehetővé teszik az európai szabványok betartatását a mezőgazdasági termékek tekintetében.

A határokon átnyúló egészségügyi ellátás tekintetében a betegek jogairól szóló javaslattal kapcsolatosan a Bizottság 2008-ban három, a 2009. január és április vége közötti időszakban pedig négy véleményt kapott. A francia Sénat kiemelte, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvének betartása érdekében a javaslatnak újfent meg kellene erősítenie a tagállamok hatásköreit az egészségügyi ellátás megszervezése és megvalósítása tekintetében. A holland parlament két háza szintén kifejezte aggályait a szubszidiaritás elvének betartását illetően, és kétségbe vonta azt is, hogy a kiválasztott jogi eszköz (irányelv) megfelelő az egészségügyi rendszer szervezetébe és finanszírozásába való beavatkozásra. A német Bundesrat – amelynek szintén meggyőződése, hogy meg kell erősíteni azon rendelkezéseket, amelyek megállapítják a tagállamok felelősségét az egészségügyi rendszerük megszervezését illetően – úgy ítélte meg, hogy a szociális jóléti szolgáltatásokat ki kell zárni a javaslat alkalmazási köréből.

3. A Bizottság munkalátogatásai és a kapcsolattartás egyéb formái

A Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolattartásra vonatkozó új megközelítés három általános célkitűzésnek felel meg: a kölcsönös szolgálat, valamint a nyílt és folyamatos párbeszéd, a tényleges hálózatépítés megvalósítása, továbbá – a választott képviselőkkel fenntartott jobb kapcsolatok révén – közelebbi kapcsolat a polgárokkal. A Bizottság tagállami képviseletei rendszeres és szervezett kapcsolatot biztosítanak a nemzeti parlamentekkel. Ezenfelül amikor a Bizottság valamely tagja felkeres egy adott nemzeti parlamentet, a képviselet gondoskodik a gyakorlati és logisztikai szervezésről, illetve ellátja az érintett biztost a szükséges politikai információval. E látogatásokat élénk figyelemmel kíséri a média, illetve jó alkalmat szolgáltatnak arra is, hogy nemzeti szinten számoljanak be az európai szakpolitikák aktualitásairól.

Látogatások a nemzeti parlamenteknél

BARROSO elnök a cseh, a lett, a luxemburgi, az olasz és a svéd parlamentben tett látogatást. WALLSTRÖM alelnök a brit, a dán, a francia, az ír (két ízben), a litván és a lengyel parlamentet kereste fel. A 2008-as év folyamán a biztosi testület tagjai több mint száz alkalommal találkoztak különböző formában a nemzeti parlamentek képviselőivel.

E kapcsolattartás gyakorisága világosan tükrözi, milyen fontosnak tartja a Bizottság, hogy még inkább odafigyeljen a nemzeti parlamentekre és jobban elmagyarázza nekik a szakpolitikákat.

Részvétel a parlamentközi üléseken

A Bizottság továbbra is pozitív választ adott arra a nagyszámú felkérésre, amely a parlamentközi fórumokon történő részvételére irányult. BARROSO elnök és VERHEUGEN alelnök közösen vett részt a lisszaboni stratégiáról februárban rendezett parlamentközi találkozón. Emellett BARROSO elnök szeptemberben részt vett a migrációról és a bevándorlásról tartott fórumon is. WALLSTRÖM alelnök a novemberi energiaügyi parlamentközi találkozón, ALMUNIA biztos az Európai Parlament gazdasági és monetáris bizottsága és a nemzeti parlamentek közötti januári ülésen, REHN biztos pedig a Nyugat-Balkánnak szentelt májusi parlamentközi találkozón vett részt.

Emellett FRATTINI alelnök jelen volt a COSAC elnökei és az elnöki trojka februári ljubljanai ülésén, míg POTOCNIK biztos a XXXIX. COSAC-találkozón, amelyre májusban a szlovéniai Brdo-ban került sor, FERRERO WALDNER biztos a COSAC melletti képviseletek elnökeinek júliusban Párizsban megtartott találkozóján, BARROT alelnök pedig a novemberi párizsi XL. COSAC-találkozón vett részt.

Hírlevél készítése

A Bizottság főtitkársága két hírlevelet szerkesztett és küldött szét a Bizottságon belül, valamint az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek körében.

Állandó képviselők

A Bizottság különböző szolgálatai tizennyolc alkalommal vettek részt a nemzeti parlamentek állandó képviselőinek brüsszeli ülésén. Az utóbbiak kérésére a Bizottság a folyamatban lévő ügyek vagy a tervezett kezdeményezések bemutatására összpontosítja a felszólalásait.

4. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének lehetősége

A szubszidiaritás ellenőrzése

A brdói COSAC-találkozón elfogadott következtetések arra késztették a francia elnökséget, hogy a nemzeti parlamentek EU melletti állandó képviselőiből álló munkacsoportot hívjon össze annak céljából, hogy jelentést készítsen a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentekre vonatkozó tervezett rendelkezéseinek leghatékonyabb alkalmazási módjáról. A Bizottság felkérést kapott az e munkacsoport tevékenységében való részvételre.

A párizsi COSAC-találkozó következtetései értelmében a nemzeti parlamentek brüsszeli képviselőinek meglévő hálózata, valamint az IPEX megfelelő eszközt képeznek a nemzeti parlamenteken belül elvégzett vizsgálatokra vonatkozó információk rendszeres, kellő időben történő és informális cseréjére. Ezenkívül a nemzeti parlamentek folytatták a szubszidiaritással kapcsolatos, a COSAC titkárságának koordinálásával zajló kísérleti gyakorlatokat a Lisszaboni Szerződés életbelépéséig.

JLS

A párizsi COSAC-találkozó szintén kiemelte, milyen nagy fontosságot tulajdonítanak a nemzeti parlamentek a rendőri tevékenység ellenőrzésének és az igazságszolgáltatási tevékenység értékelésének a tagállamokban. A nemzeti parlamentek kifejezték szándékukat, miszerint az Európai Unión belüli igazságügyi és rendőrségi együttműködést az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek által közösen végzett ellenőrzésnek vagy értékelésnek kívánják alávetni. A bevonásuk biztosítása érdekében felkérték az Európai Bizottságot, hogy tegyen közzé konzultációs dokumentumot az Eurojust és az Europol tevékenységről szóló rendeletjavaslat véglegesítése előtt.

5. Következtetések

A Bizottság és a nemzeti parlamentek kapcsolatai tovább mélyülnek az uniós intézmények előjogainak teljes tiszteletben tartása mellett. A 2009-es év kulcsfontosságú időpont a Lisszaboni Szerződés jövője szempontjából, illetve az európai választásokat követően megalakuló új Bizottság színrelépése miatt.

Ezen éves jelentés hangsúlyozza a Bizottság elkötelezettségét a nemzeti parlamentekkel való párbeszéd és intenzív együttműködés folytatására. A Bizottság szándéka a nemzeti parlamentekkel folytatott politikai párbeszéd fenntartása és további fokozása. Adott esetben megteszi a szükséges lépéseket a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő alkalmazása érdekében.

Melléklet

A nemzeti parlamentek véleményei 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 |

PORTUGÁLIA | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

FRANCIAORSZÁG | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

NÉMETORSZÁG | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

SVÉDORSZÁG | Riksdagen | 0 | 17 | 16 | 33 |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

DÁNIA | Folketinget | 2 | 10 | 11 | 23 |

CSEH KÖZTÁRSASÁG | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

HOLLANDIA | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

OLASZORSZÁG | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

ÍRORSZÁG | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

OLASZORSZÁG | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

LENGYELORSZÁG | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

NÉMETORSZÁG | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

ÉSZTORSZÁG | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIUM | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

AUSZTRIA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

GÖRÖGORSZÁG | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LITVÁNIA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

CIPRUS | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LETTORSZÁG | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

CSEH KÖZTÁRSASÁG | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

FRANCIAORSZÁG | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

MAGYARORSZÁG | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIUM | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BULGÁRIA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

FINNORSZÁG | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

LENGYELORSZÁG | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SZLOVÁKIA | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SZLOVÉNIA | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

AUSZTRIA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

ÍRORSZÁG | Seanad Eireann | 0 | 0 | 0 | 0 |

MÁLTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

HOLLANDIA | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMÁNIA | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMÁNIA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 |

SZLOVÉNIA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANYOLORSZÁG | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANYOLORSZÁG | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

ÖSSZESEN | 53 | 115 | 200 | 368 |

* A holland és az ír parlament véleményét mindkét kamara nevében küldték el.

Kapcsolattartás a nemzeti parlamentekkel (2005. január 1.–2008. december 31.)

– tagállamonkénti bontásban –

Nationalrat |

BELGIUM | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BULGÁRIA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

CIPRUS | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

CSEH KÖZTÁRSASÁG | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká sněmovna |

DÁNIA | Folketinget | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

ÉSZTORSZÁG | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

FINNORSZÁG | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

FRANCIAORSZÁG | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

NÉMETORSZÁG | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

GÖRÖGORSZÁG | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

MAGYARORSZÁG | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

ÍRORSZÁG | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

OLASZORSZÁG | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LETTORSZÁG | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LITVÁNIA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MÁLTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

LENGYELORSZÁG | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGÁLIA | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

ROMÁNIA | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 |

Senat |

SZLOVÁKIA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SZLOVÉNIA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

SPANYOLORSZÁG | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

SVÉDORSZÁG | Riksdagen | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

HOLLANDIA | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Elnöki értekezlet | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

egyéb | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| ÖSSZESEN | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] Lásd a „Polgárközpontú program – Eredményeket Európának” című, az Európai Tanácshoz intézett, 2006. május 10-i közleményt – COM(2006) 211.