Értékeltük az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének a 2018. évi beszámolóra gyakorolt lehetséges hatásait VII. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. 2019. április 10-én az Európai Tanács jóváhagyta az Egyesült Királyság Unióból való kilépési dátumának szükség szerinti elhalasztását ( 5 ) , aminek azonban legkésőbb 2019. október 31-én meg kell történnie. A Tanács döntése értelmében az Egyesült Királyságnak a ratifikációs eljárások lezárását követő hónap első napján, de legkésőbb 2019. november 1-jén el kell hagynia az Európai Uniót. Az Egyesült Királyság az új kilépési dátumig az Unió tagállama marad, megőrzi valamennyi, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti jogát és kötelezettségét, továbbá bármikor visszavonhatja a kilépésről szóló értesítését is. VIII. Amint a II. bekezdésben is említésre került, az Unió 2018. évi konszolidált beszámolóját úgy készítették el, hogy az tükrözze az Unió 2018. december 31-i pénzügyi helyzetét, valamint 2018. évi eredményeit, pénzforgalmát és a nettó eszközállományának változásait. Az Unió 2018. évi konszolidált beszámolója a tárgyalások 2018. december 31-i helyzetét tükrözi. Addig a dátumig és ellenőrzési munkánk lezárásának napjáig az Egyesült Királyság az Unió tagállama volt. IX. Nem tártunk fel semmilyen a kilépési folyamattal kapcsolatos olyan eseményt, amely a jelentéstételi időpontot követő eseményekre vonatkozó nemzetközi számviteli standardok értelmében kiigazítást tett volna szükségessé ( 6 ) X. Továbbra is értékelni fogjuk az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének az Unió konszolidált beszámolójára gyakorolt lehetséges hatásait. Az Unió jövőbeni konszolidált beszámolóinak tükrözniük kell a kilépési folyamat állapotát, illetve eredményét. A 2018. évi beszámolóra vonatkozó ellenőrzésünk lezárásának napjáig még nem volt ismeretes, hogy az Egyesült Királyság ténylegesen kilép-e az Európai Unióból, és ha igen, mikor és milyen feltételek mellett. XI. A jelenlegi helyzet alapján nem áll fenn olyan pénzügyi hatás, amelyet az Unió 2018. évi konszolidált éves beszámolójában szerepeltetni kellene, és megállapításunk szerint a beszámoló megfelelően tükrözi a kilépés 2018. december 31-i helyzetét. Megvizsgáltuk a nyugdíjfizetési, illetve egyéb munkavállalói juttatásokra irányuló kötelezettséget XII. Az Unió mérlegében 2018 végén 80,5 milliárd euro összegű nyugdíjra és más munkavállalói juttatásra vonatkozó kötelezettség szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2018. év összesen 235,9 milliárd euro összegű kötelezettségvállalásainak több mint a harmadát teszi ki. XIII. Ezeknek a nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a legnagyobb része (70,0 milliárd euro) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot ( 7 ) . Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós alkalmazottak rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik. A tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. Az Eurostat ezt a kötelezettséget a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nevében, a bizottsági aktuáriusi tanácsadói által értékelt paraméterek alkalmazásával számítja ki. XIV. A nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a második legnagyobb részét (8,7 milliárd euro) az Uniónak a közös betegségbiztosítási rendszerrel kapcsolatos becsült kötelezettségei teszik ki. Ez a kötelezettség az uniós alkalmazottak azon egészségügyi ellátásainak költségeihez kapcsolódik, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatását követő időszak alatt kell kifizetni (a hozzájárulások levonását követően). XV. Ellenőrzésünk részeként a nyugdíjfizetési kötelezettség kapcsán megvizsgáltuk az aktuáriusi feltételezéseket és az ezekből következő értékeléseket. Vizsgálatunkhoz a külső aktuáriusi szakértőknek a nyugdíjfizetési és a közös betegségbiztosítási rendszerrel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó tanulmány elkészítéséhez végzett munkáját vettük alapul. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a kötelezettség kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint továbbra is lépéseket tett a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. Értékeltük a beszámolóban bemutatott jelentős év végi becsléseket XVI. 2018. év végén a kedvezményezetteknél felmerült, de még be nem jelentett támogatható kiadások becsült összege 99,8 milliárd euro volt (2017. év végén: 100,9 milliárd euro). A Bizottság ezeket az összegeket elhatárolt költségként szerepeltette ( 8 ) XVII. A 2018. év végén a megosztott irányítású pénzügyi eszközök és támogatási rendszerek fel nem használt becsült összege az uniós beszámolókban 6,5 milliárd euróval szerepelt (2017 vége: 4,7 milliárd euro), ez a mérlegben „a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek” néven szerepel. XVIII. Az év végi becslések értékeléséhez megvizsgáltuk a Bizottság által az elhatárolás kiszámításához létrehozott rendszert és a legtöbb kifizetést végrehajtó főigazgatóságok esetében megbizonyosodtunk annak helyességéről és teljességéről. A számlákból és előfinanszírozásokból vett mintánkra irányuló munkánk során megvizsgáltuk a vonatkozó elhatárolásokra vonatkozó számításokat, hogy megállapítsuk a hibásan megállapított elhatárolt kiadások kockázatát. A becslések elkészítéséhez további magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli részlegeitől az általános módszertanról. XIX. Megállapítottuk, hogy az elhatárolt kiadások és a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós.