ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
V.

A projektek megvalósítását gyakran több tényező is hátráltatja, például az előkészítési, illetve az indítási szakasz elhúzódása, ami miatt a projektterv a végrehajtás megkezdésére elavulttá válik, és a megvalósításra szánt idő is jelentősen lerövidül. A technikai segítséget nyújtó szakértők felvétele sokszor további késedelmet okoz, mivel a kiválasztott szakemberek a szerződés odaítélése után gyakran már nem állnak rendelkezésre. A technikai segítségnyújtásnál alkalmazott jelenlegi közbeszerzési eljárások nem mozdítják elő azt, hogy közigazgatási szervek is részt vegyenek, holott bizonyos területeken ezek a szervek esetleg képzettebb szakértőket tudnának felkínálni. Az adományozók továbbra is főként külön, összehangolatlan projektek keretében nyújtanak technikai segítséget, amelyek megvalósítása nem ösztönzi a helybelieket arra, hogy a projektet sajátjuknak érezzék (lásd 18–34. bekezdés).
47.

A Számvevőszék talált néhány példát, különösen Bosznia és Hercegovinában, Horvátországban és Szerbiában, amikor a Bizottság és az ügynökség kísérletet tett a kedvezményezett ország felelősségvállalásának növelésére (lásd 6. keretes szöveg). 6. keretes szövegPélda a felelősségvállalás bevált gyakorlataira1. eset: Az Európai Uniós Integrációs Igazgatóság erősítése Bosznia és Hercegovinában (BA)A CARDS program terén Bosznia és Hercegovinában kidolgozott döntéshozatali folyamat jól szemlélteti a fokozott felelősségvállalást és elszámoltathatóságot. A Bizottság már a 2004-es és 2005-ös éves CARDS programban megkezdte a kedvezményezett ország kapacitásainak fejlesztését, például programfelelős pozíciókat vezetve be a főbb minisztériumokban és ügynökségeken, és az Európai Integrációs Igazgatóság támogatása révén. Az erőfeszítéseknek köszönhetően a CARDS program utolsó évében a projektadatlapokat a helyi hatóságok készítették el.2. eset: A szerbiai Nikola Tesla-projektJóllehet az ügynökség jogi keretei (közvetett centralizált irányítás) nem a legalkalmasabbak a kedvezményezett ország felelősségvállalásának erősítésére, az ügynökség mégis képes volt innovatív megoldást találni egy szerbiai erőműprojekt esetében (Nikola Tesla A5).A projekt végrehajtásának innovatív eleme egy „támogatási megállapodás” létrehozása volt. E megállapodáson keresztül a projekt tervezésének felelősségét – a műszaki leírások meghatározását és kezelését is beleértve – a kedvezményezettre, vagyis a szerb villamosenergia-szolgáltatóra ruházták át.A műszaki leírásokat a szerződéses projektfelügyelő is ellenőrizte és jóváhagyta, míg a pályáztatási folyamatot és a kifizetések ellenőrzését továbbra is az Ügynökség végezte. Valamennyi fél – a kedvezményezettet is beleértve – teljes mértékben elégedett volt a megállapodással, ami alapján azt a megállapítást tehetjük, hogy a szóban forgó megállapodás a lehető legteljesebb mértékű felelősségvállalást segítette elő.
15.

Bármelyik esetről volt is azonban szó (kockázatelemzés, illetve termékágazatonkénti 5 %), a fizikai ellenőrzések adatainak felülvizsgálata szerint az ellenőrzések túlnyomó részben az alacsony (200 EUR-nál kisebb) export-visszatérítési értékű nyilatkozatokra vonatkoztak. A vizsgálati lehetőségek jobb kihasználása céljából az ellenőrzés minimális mértékének kiszámításakor csak akkor kellene figyelembe venni a kis termékmennyiségekről vagy alacsony visszatérítési összegről szóló kiviteli nyilatkozatokat, ha csalás vagy visszaélés gyanúja áll fenn. A Számvevőszék megállapítása szerint a kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket nem mindig ilyen alapon választották ki vizsgálatra. A 2. táblázat azt mutatja be, hogy a CATS-adatbázisban szereplő, a 2005-ös naptári évre vonatkozó tagállami bejelentések milyen gyakran vonatkoztak alacsony értékű nyilatkozatokat érintő ellenőrzésekre (7). Az összes elvégzett ellenőrzés 6 % és 13 % közötti része érintett ilyen kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket. További elemzés azt is kimutatja, hogy ezek az ellenőrzések a kiviteli érték csupán 0,1 %-ának felelnek meg.
11.

Az alábbi összehasonlítás csak az EMA I és EMA II közötti főbb különbségeket emeli ki, és nem elemzi, illetve nem értékeli a változásokat. Az EMA I és EMA II részletes összehasonlítása az I. mellékletben található. Célkitűzések és feladatok: — A célkitűzések változatlanok maradnak. — Az EMA II időtartama hat év lesz (az EMA I–é öt év volt). — A célcsoportok meghatározása lényegileg nem változott. — Az EMA II bevezeti a többéves (hároméves) programozási időszakot. — Az EMA II részletesebben leírja az intézkedéseket (befogadás, beilleszkedés, önkéntes visszatérés), és lehetővé teszi mindhárom intézkedésfajta kombinálását is. — Az EMA II elsősorban olyan közösségi intézkedésekre összpontosít, amelyek transznacionális jellegűek, illetve az egész Közösség érdekét szolgálják. Megvalósítási és irányítási rendelkezések: — Az EMA továbbra is közös irányítás alatt áll. Az EMA II részletesebben körülírja a Bizottság, illetve a tagállamok feladatait. — A kiválasztási kritériumok nem változtak. — A vonatkozó dokumentáció benyújtásának határidejét kitolták. — A források elosztása továbbra is elsősorban a menekültekről és menedékkérőkről szóló statisztikai adatokon alapul. Pénzügyi irányítás és felügyelet: — A társfinanszírozás az EMA II-ben is 50 %-os (a Kohéziós Alap által támogatott tagállamokban 75 %-os). Különösen újító jellegű intézkedéseknél azonban az 50 %-os hozzájárulás 60 %-ra is emelhető. — Az EMA II pontosabb kifizetési határidőket és követelményeket szab meg. — Az első előfinanszírozás továbbra is az EMA-társfinanszírozás 50 %-át teszi ki, míg a második előfinanszírozás maximuma 50 % (az EMA I-nél érvényben volt 30 % helyett). — Az EMA II keretében legalább a teljes támogatható kiadás10 %-át kell ellenőrizni, míg az EMA I-nél ez 20 % volt. Nyomon követés, értékelés és jelentések: — Az EMA II–t a Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri. — Az EMA II keretében fokozott értékelési kötelezettség érvényesül: az Alap működését a Bizottság a tagállamokkal partnerségben rendszeresen értékeli, hogy megítélje az intézkedések helyénvalóságát, eredményességét és hatását.
23.

A számvevőszéki ellenőrzés számos olyan problémát és nehézséget tárt fel, amellyel az értékelők is szembesültek, illetve amelyet ők is megállapítottak akkor, amikor egyértelmű választ kellett adniuk arra a kérdésre, hogy összességében továbbra is a támogatás akkori formája-e a legmegfelelőbb eszköz a régió vagy az ágazat problémáinak megoldására, és hogy a célkitűzések elérhetőek-e. — Minden értékelőnek szembesülnie kellett azzal a problémával, hogy az értékelés készítésekor a kiadásoknak még csak egy kis részét folyósították. — A Számvevőszék által vizsgált programok értékelőinek majdnem fele fontos problémákat állapított meg a konkrét fejlesztési szükségletekhez kapcsolódóan, és javasolták, hogy nagyobb hangsúlyt kellene fektetni bizonyos szakpolitikai területekre, különösen a lisszaboni és göteborgi stratégiákkal kapcsolatban. — Más értékelők az értékeléssel járó nehézségekre hívták fel a figyelmet, például arra, hogy nehéz meghatározni útépítések kiegészítő befektetéseinek hatását vagy egy ESZA-intézkedés nettó foglalkoztatási szintekre gyakorolt hatását. Az útbefektetésekkel kapcsolatban például egy német értékelő azt is felvetette, hogy a jól működő infrastruktúrájú gazdaságokba való további befektetések még lassabb növekedéshez is vezethetnek, mint a befektetés nélkül (23). Az Egyesült Királyság és Gibraltár programértékelői megjegyezték, hogy az ESZA munkaerőpiacra gyakorolt hatásának mérlegelésekor csak a bruttó munkahelyteremtést lehetett felmérni.
8/2008. sz. különjelentés: Eredményesen működik-e a kölcsönös megfeleltetés?



Hivatalos Lap C 045 , 24/02/2009 o. 0022 - 0022



8/2008. sz. különjelentés: "Eredményesen működik-e a kölcsönös megfeleltetés?" (2009/C 45/04) Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent 8/2008. számú, "Eredményesen működik-e a kölcsönös megfeleltetés?" című különjelentése. A jelentés tájékozódási célból hozzáférhető, illetve letölthető a Számvevőszék honlapjáról: www.eca.europa.eu A jelentés nyomtatott formában és CD-ROM-on ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén: Cour des comptes européenne Unité "Communication et rapports" 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Tel.: (352) 4398-1 E-mail: euraud@eca.europa.eu valamint az EU-Bookshop elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével. --------------------------------------------------
11/2008. sz. különjelentés: A gabonafélék közraktározási műveleteire nyújtott európai uniós támogatás irányításáról



Hivatalos Lap C 045 , 24/02/2009 o. 0023 - 0023



11/2008. sz. különjelentés: "A gabonafélék közraktározási műveleteire nyújtott európai uniós támogatás irányításáról" (2009/C 45/05) Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent 11/2008. számú, "A gabonafélék közraktározási műveleteire nyújtott európai uniós támogatás irányításáról" című különjelentése. A jelentés elolvasható, illetve letölthető a Számvevőszék honlapján: www.eca.europa.eu A jelentés nyomtatott formában és CD-ROM-on ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén: Cour des comptes européenne Unité "Communication et rapports" 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Tel.: (352) 4398-1 E-mail: euraud@eca.europa.eu vagy az EU-Bookshop elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével. --------------------------------------------------
17.

Miután a költségvetésben rendelkezésre bocsátják a szükséges pénzügyi forrásokat, a Bizottság támogatási határozatot hoz, és megállapodást köt a kérelmezővel. Ez a megállapodás határozza meg az Alap által finanszírozandó tevékenységek típusát és helyét. Amint a 3. táblázat mutatja, ez a szakasz három hónapig tart. Hét esetben azonban rendellenes késedelem volt tapasztalható, mert a kérelmezők késve nyújtották be a kért dokumentumokat, alkalmasint akár olyan egyszerű adatot is, mint a kifizetéshez szükséges bankszámlaszám. Késedelmet okozhat az is, hogy milyen módon küldik meg a dokumentumokat a Bizottságnak. Néhány kérelmező például azt tapasztalta, hogy rövidebb ideig tartott volna közvetlen postai küldeményként feladnia az aláírt támogatási megállapodást, mint ugyanazt diplomáciai postával eljuttatnia országa állandó képviseletére, majd onnan továbbítani a Bizottságnak.
7.

Az alábbi 1. ábra folyamatábraként mutatja be a KTF-rendszert. Amikor egy gazdasági szereplő KTF iránti kérelmet nyújt be, a nemzeti vámhatóságoknak biztosítaniuk kell a KTF kiadási feltételeinek meglétét, és amennyiben ezek a feltételek fennállnak, a KTF-et ki kell adniuk. Ezenkívül mind a KTF iránti kérelmet, mind a kiadott KTF-et be kell vinniük a rendszer kulcsfontosságú elemét képező, a Bizottság által működtetett EKTF-3 adatbázisba (7). Az adatbázisban tárolt kérelmek csak a nemzeti vámhatóságok és a Bizottság számára hozzáférhetők, a kiadott KTF-ek azonban az interneten keresztül nyilvánosan is elérhetők (8). Ha egy KTF érvényessége megszűnik, azaz érvénytelenné válik, a gazdasági szereplő bizonyos feltételek mellett további legfeljebb 6 hónapos „türelmi időt” (9) kérhet, amely alatt a KTF-et a behozatalokhoz (illetve a kivitelekhez) továbbra is használhatja. Annak azonban, hogy a gazdasági szereplő „türelmi időt” kaphasson, előfeltétele, hogy még a KTF-et érvénytelenítő intézkedés (10) elfogadása előtt kötelező érvényű szerződést kössön a kérdéses áruk KTF-je alapján történő eladásáról, illetve megvásárlásáról.
Görögország — Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) — General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) — Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) — Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) — Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) — Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Görögország — Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 — Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367
1/2009. sz. különjelentés: "A MEDA-program és a korábbi jegyzőkönyvek keretében végzett banki tevékenységek a mediterrán térségben"

2009/C 91/03

Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent 1/2009. számú, "A MEDA-program és a korábbi jegyzőkönyvek keretében végzett banki tevékenységek a mediterrán térségben" című különjelentése.

A jelentés tájékozódási célból hozzáférhető, illetve letölthető a Számvevőszék honlapjáról: www.eca.europa.eu

A jelentés nyomtatott formában és CD-ROM-on ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén:

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12 rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel: +352 4398-1

e-mail: euraud@eca.europa.eu

vagy az EU-Bookshop elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével.

--------------------------------------------------
VII.

Jobban kell törekedni a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek hatékony működtetésére és hiányosságaik kiküszöbölésére, s ezáltal javítani kell a kapcsolt kockázatok kezelését a következő területeken, ahol továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket: a) A KAP-kiadások terén a Számvevőszék ismételten bizonyosságot lelt arra nézve, hogy az olyan kiadások, amelyekre nem vonatkozik az IIER, vagy amelyek esetében nem alkalmazták azt megfelelően, az ellenőrzési rendszerek kevésbé eredményes volta miatt nagyobb kockázatot hordoznak. Az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. A Számvevőszék következtetése szerint a KAP-kiadások egészét tekintve azokat továbbra is jelentős hibák terhelik. b) A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék ismét hiányosságokat talált az irányítási és ellenőrzési rendszerekben. Ez rávilágít arra, hogy az eredményes napi irányítási ellenőrzésekre és/vagy a 2000–2006-os programozási időszak műveleteinek szúrópróbaszerű független ellenőrzésére vonatkozó jogszabályi előírásoknak való teljes megfelelés csak különböző mértékű javítások megtételével lehet biztosítható. Mindkét programozási időszakra (1994–1999 és 2000–2006) vonatkozóan számos jogszerűségi és szabályszerűségi hibára derült fény a bizottsági kifizetésekhez vezető nyilatkozatokban foglalt kiadásokban. c) A belső politikák terén – az egyes területeken elért haladás ellenére – a Számvevőszéknek a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekre és az azok alapjául szolgáló ügyletekre vonatkozó ellenőrzési megállapításai nem szolgálnak elégséges bizonyossággal a kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. Valószínű, hogy a hibák kockázata mindaddig fenn fog állni, amíg a jogi szabályozás változtatásával nem sikerül egyszerűsíteni a költségtérítési rendszereket, illetve világosabbá tenni a különböző programok eljárás- és utasításrendszereit. d) A külső fellépések terén a Bizottság felügyeleti és ellenőrzési rendszerei javulásának hatása még nem érződik a végrehajtó szervezetek szintjén, ahol viszonylag magas számú hibát (gyakoriság és pénzügyi kihatás) tártak fel a kifizetésekben, többek közt abból fakadóan, hogy e szervezeteknél hiányzik egy egységes felügyeleti és ellenőrzési megközelítés.
XI.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a többi területen továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket, ezért a kapcsolt kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. Alább soroljuk fel az érintett területeket: közös agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák és külső fellépések. a) A KAP-kiadások terén a Számvevőszék bizonyítottnak találta, hogy – az ellenőrzési rendszerek kevésbé eredményes volta miatt – az olyan kiadások hordoznak nagyobb kockázatot, amelyekre nem vonatkozik az IIER, vagy amelyek esetében azt nem alkalmazták megfelelően, illetve ahol az IIER-t csak nemrég vezették be. Ezenkívül az IIER-vizsgálatok eredményeit nem vizsgálja felül és nem érvényesíti megfelelően független szerv, és rendszerint az uniós támogatásokra benyújtott kérelmeket sem ellenőrzi ilyen szerv a helyszínen. A számlaelszámolási rendszerek és az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. A Számvevőszék következtetése szerint a KAP-kiadások egészét tekintve azokat továbbra is jelentős hibák terhelik. b) A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék ismét azt állapította meg, hogy a Bizottság nem gyakorol hatékony felügyeletet azon kockázat enyhítésére, hogy a tagállamokra ruházott ellenőrzések révén nem sikerül megelőzni a túlbecsült vagy nem támogatható kiadások visszatérítését. A Számvevőszék mindkét programozási időszakot (1994–1999 és 2000–2006) illetően azt állapította meg, hogy a kiadás nem volt mentes a lényeges szabálytalanságoktól. Az 1994–1999-es időszakban egyes programokat alapos indok nélkül zártak le. c) A belső politikák terén – az egyes területeken elért haladás ellenére – a számvevőszéki ellenőrzés olyan hiányosságokat tárt fel a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben, amelyek lényeges hibagyakoriságot okoztak a kedvezményezetteknek történő kifizetésekben. A hibákat főként a költségtérítési rendszerek összetett volta és a különböző programok eljárás- és utasításrendszereinek nehéz áttekinthetősége idézi elő. d) A külső fellépések terén a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei javulásának hatása még nem érződik a végrehajtó szervezetek szintjén, ahol a továbbra is fennálló lényeges hibagyakoriság annak tudható be, hogy e szervezeteknél hiányzik egy egységes felügyeleti és ellenőrzési megközelítés.
XII.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a többi területen – habár eltérő mértékben – továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket, ezért a kapcsolt kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. A következő területekről van szó: a közös agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák és külső fellépések. a) A KAP-kiadások terén a Számvevőszék úgy találta, hogy az alapul szolgáló ügyletek becsült általános hibaszintje határozottan csökkent, ám még így is éppen a lényegességi küszöb felett van. A számlaelszámolási rendszerek és az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. Rendszerint a kifizető ügynökségek beszámolójának hitelesítésével megbízott független szerv sem ellenőrzi a helyszínen az uniós támogatási kérelmeket. b) A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a tagállami ellenőrzési rendszerek általában nem eredményesek, vagy csak mérsékelten azok, és a Bizottság sem gyakorolt kellően eredményes felügyeletet azon kockázat enyhítésére, hogy a tagállami ellenőrzési rendszerek révén nem sikerül megelőzni a ténylegesnél magasabb vagy nem támogatható kiadások visszatérítését. Ezért a strukturális politikák projektkiadásainak visszatérítésében lényeges hibák fordulhatnak elő. c) A belső politikák terén a számvevőszéki ellenőrzés azt állapította meg, hogy a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek nem enyhítik kellően a ténylegesnél magasabb költségek visszatérítésének eredendő kockázatát, s ennek következtében a kedvezményezetteknek történő kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. d) A külső fellépések terén – a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei javulása ellenére – a végrehajtó szervezetek szintjén továbbra is lényeges hibagyakoriság volt tapasztalható, mivel az e szinten bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszereket továbbra is hiányosságok jellemezték.
Az ellenőr felelőssége III. Feladatunk, hogy ellenőrzéseink alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az ellenőrzést az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük. Ezek a standardok megkövetelik, hogy az ellenőrzést úgy tervezzük meg és végezzük el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessünk arra nézve, hogy az EFA-k éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. IV. Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszereit. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, és nem a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. V. Úgy véljük, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek véleményeink megalapozásához.
Az ellenőr felelőssége III. Feladatunk, hogy ellenőrzéseink alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az EFA éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. IV. Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszereit. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, és nem a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. V. Véleményünk szerint az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek véleményeink megalapozásához.