ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

A 9. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.a következő szöveg lép: „9 cikk Jelentés és értékelés (1) A tagállamok összegyűjtik a kutatási adatokat annak érdekében, hogy számszerűsítsék a meghozott intézkedések angolnaállományra gyakorolt hatásait, valamint enyhítő intézkedéseket állapítsanak meg és ajánlásokat tegyenek a gazdálkodási célértékekre. A tagállamok kezdetben háromévente készítenek jelentést a Bizottság számára – az első jelentést 2012. június 30-ig kell előterjeszteni – és elérhetővé teszik az adatokat a kijelölt tudományos testületek számára. A jelentéstétel gyakorisága az első hároméves jelentés benyújtása után kétévenként egy alkalomra nő. A jelentések ismertetik a nyomon követést, a végrehajtást, a hatékonyságot és az eredményeket, és különösen tartalmazzák a következőkre vonatkozó lehető legpontosabb becsléseket: a) minden egyes tagállamra vonatkozóan a tengerbe ívásra visszajutó ezüstangolna biomasszájának vagy az adott tagállam területét a tenger felé ívási vándorlás részeként elhagyó ezüstangolna biomasszájának a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott visszajutási célszinthez képest számított aránya; b) az angolnahalászati erőkifejtés évenkénti szintje, valamint a 4. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően teljesített csökkentés; c) a halászat körén kívül eső tényezők okozta elhullás mértéke, valamint a 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően teljesített csökkentés; d) a 12 cm-nél rövidebb kifogott angolna mennyisége, és ebből a különböző célokra felhasznált arány; e) a telepített angolnák túlélési aránya, a halászat, a szállítás, az állománypótlás vagy a Sargasso-tengerbe ívásra való visszajutás során. f) a kifogott angolnák ívóhelyeinek önkéntes azonosítása. (2) A Bizottság 2013. október 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, az angolnagazdálkodási tervek végrehajtásának eredményeiről készített statisztikai és tudományos értékeléssel, valamint a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság véleményével. E jelentés eredményei alapján az Európai Bizottság javaslatokat tehet arra, hogy a rendelet hatályát kiterjesszék az angolnák elhullásának halászaton kívüli tényezőire is. (3) A Bizottság legkésőbb 2013. december 31-ig értékelést terjeszt elő az európai angolna európai és nemzetközi kereskedelméről – különös figyelmet fordítva az Unió CITES értelmében fennálló kötelezettségei teljesítésére –, valamint becslést nyújt be az európai angolna tagállamokban megvalósuló illegális kereskedelméről. E jelentésnek azonosítania kell a rendelkezésre álló különböző adatkészletek közötti ellentmondásokat, és intézkedéseket kell javasolnia a kereskedelem ellenőrzésének javítása érdekében, ideértve a meglévő vámkódok módosítását is, az eredményesebb ellenőrzés lehetővé tétele érdekében.” [Mód. 15]
(55) Az orvostechnikai eszközökről szóló [Ref. of future Regulation on medical devices] on medical devices]/ EU rendelet 78. cikkben meghatározott feltételekkel és módozatokkal összhangban létre kell hozni egy szakértői csoportot, az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportot, amely az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök terén betöltött szerepük és szakértelmük alapján a tagállamok által kinevezett személyekből áll, hogy elvégezze az e rendelet és az orvostechnikai eszközökről szóló [Ref. of future Regulation on medical devices]/EU rendelettel ráruházott feladatokat, tanáccsal lássa el a Bizottságot, valamint támogassa a Bizottságot és a tagállamokat e rendelet harmonizált végrehajtásának biztosításában.

(55) Az orvostechnikai eszközökről szóló [Ref. of future Regulation on medical devices] /EU rendelet 78. cikkben meghatározott feltételekkel és módozatokkal összhangban létre kell hozni az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportot, amely az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök terén betöltött szerepük és szakértelmük alapján a tagállamok által kinevezett személyekből áll, hogy elvégezze az e rendelet és az orvostechnikai eszközökről szóló [Ref. of future Regulation on medical devices]/EU rendelettel ráruházott feladatokat, tanáccsal lássa el a Bizottságot, valamint támogassa a Bizottságot és a tagállamokat e rendelet harmonizált végrehajtásának biztosításában. Az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport tagjai feladataik ellátásának megkezdése előtt kötelezettségvállalási és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek közzé, amelyben jelzik vagy minden olyan érdekeltség hiányát, amely sérthetné függetlenségüket, vagy bármely olyan közvetlen vagy közvetett érdekeltségüket, amely függetlenségüket sértheti. E nyilatkozatokat a Bizottság ellenőrzi.
(3) A kijelölt szervezetekért felelős nemzeti hatóság legalább évente egyszer értékeli, hogy a felelőssége alá tartozó egyes kijelölt szervezetek továbbra is eleget tesznek-e a VI. mellékletben szereplő követelményeknek. Az értékelés keretében mindegyik kijelölt szervezetnél helyszíni látogatást tartanak.

(3) A kijelölt szervezetekért felelős nemzeti hatóság legalább évente egyszer értékeli, hogy a felelőssége alá tartozó egyes kijelölt szervezetek továbbra is eleget tesznek-e a VI. mellékletben szereplő követelményeknek , azt is megvizsgálva, hogy az érintett alvállalkozó(k) és leányvállalat(ok) is teljesíti(k)-e ezeket a követelményeket . Az értékelés keretében mindegyik kijelölt szervezetnél , és ha szükséges, az Unióban vagy azon kívül található leányvállalatainál és alvállalkozóinál is helyszíni látogatás keretében előre nem bejelentett vizsgálatot tartanak.
(10)

A lakossági befektetők igényeinek való megfelelés érdekében biztosítani kell, hogy a befektetési termékekre vonatkozó információk pontosak, helytállóak és egyértelműek legyenek, továbbá ne legyenek félrevezetőek a befektetők számára. Annak érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum érthető legyen a lakossági befektetők számára, ez a rendelet közös standardokat állapít meg a dokumentum elkészítésére vonatkozóan. Tekintettel arra, hogy a szakértők által alkalmazott pénzügyi terminológia megértése a lakossági befektetők jelentős része számára nehézséget okoz, különös figyelmet kell szentelni a dokumentum szövegének szókészletére és stílusára. Szabályokat kell megállapítani a dokumentum elkészítéséhez használt nyelvre vonatkozóan is. Az esetlegesen felmerülő költségek számítását is érthető módon kell kifejteni. Továbbá a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önmagában, egyéb információkra való hivatkozások nélkül is érhetőnek kell lennie a lakossági befektetők számára. Ez azonban nem zárhatja ki a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban az olyan másik dokumentumokra való kereszthivatkozások használatát, amelyekben egyes lakossági befektetők érdeklődésére számot tartó, további információk találhatók.
(6)

A költségek visszafogását célzó, továbbra is végrehajtandó intézkedések ellenére az ITER projekt esetében annak tudományos jellege, valamint nagysága és technológiai kockázatai miatt továbbra is sor kerülhet költségtúllépésekre. A 2. cikkben foglalt maximális összeget túllépő költségek nem lehetnek hatással az Unió költségvetéséből finanszírozott egyéb projektekre, különösen az 1A. fejezet alá tartozó kutatási költségvetésből finanszírozottakra (Horizont 2020), és azokat adott esetben a felső határokat meghaladva kiegészítő forrásokból kell finanszírozni . Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a kiegészítő kutatási programhoz azok a harmadik országok is nyújthassanak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal.
(7)

A rendelet hatálya alá tartozó támogatás célja, hogy a leszerelés zökkenőmentesen folytatódjék, és elsősorban olyan rendelkezésekre irányul, amelyek elősegítik egy visszafordíthatatlan állapot elérését a biztonságos leszerelési folyamatban, és ekként a legnagyobb uniós hozzáadott érték teremtését teszik lehetővé, miközben a leszerelés végrehajtásának tagállami finanszírozására való átmenetet is biztosítják . A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli. Ez a rendelet nem vetíti előre a Szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatott, esetleges jövőbeni állami támogatásokkal kapcsolatos eljárások eredményét.
(6) A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER megépítésében és majdani üzemében. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007. március 27-i tanácsi határozattal létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) révén történik. A Fusion for Energy tevékenységét – beleértve az ITER-ét is – külön jogi aktus szabályozza.

(6) A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER megépítésében és majdani üzemében. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007. március 27-i tanácsi határozattal létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) révén történik. A Fusion for Energy tevékenységét – beleértve az ITER-ét is – külön jogi aktus szabályozza , amely biztosítani fogja, hogy az ITER finanszírozása a többéves pénzügyi keretből történjen, egyúttal szigorúan körülhatárolt maximális értéket fog meghatározni az Unió költségvetéséből a 2014–2018-as időszakban nyújtott hozzájárulás legmagasabb összegére .
(6)

Az Európai Parlament 2011. július 6-án elfogadott „A nők és a vállalkozásvezetés” címmel készült nem jogalkotási állásfoglalásában (9) sürgette a társaságokat, hogy 2015-re érjék el a vezetőtestületekben a nők 30 %-os, illetve 2020-ra 40 %-os arányát, mint kritikus határt. Felhívta a Bizottságot, hogy amennyiben a társaságok és a tagállamok által tett lépések elégtelennek bizonyulnak, 2012-ig nyújtson be kvótákat is tartalmazó , ideiglenesen végrehajtandó jogalkotási javaslatot , ami a változás és a gyors reformok katalizátoraként szolgálna a gazdasági döntéshozatalban a nemek között továbbra is fennálló egyenlőtlenségek és sztereotípiák megszüntetésére . Az Európai Parlament „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalásában (10) megismételte jogalkotási felhívását. [Mód. 4]
(8)

Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejteket kíván felhasználni, a projekt megkezdése előtt be kell szereznie az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottság jóváhagyását. Minden nemzeti szabályt és eljárást be kell tartani, beleértve egyebek mellett a szülői hozzájárulásra, a pénzbeni ösztönzés tilalmára stb. vonatkozókat is. Az elbírálás során meg kell győződni arról, hogy a pályázat utal-e az engedélyezés és az ellenőrzés céljából a kutatás elvégzésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága által megteendő intézkedésekre.
6.

A 12. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „( 2) Az egyedi minőségi követelményeket, például a statisztika előállításának célértékeit és minimumstandardjait ágazati jogszabályokban is meg lehet állapítani. Annak érdekében, hogy biztosított legyen az e cikk (1) bekezdésében megállapított minőségértékelési szempontoknak az egyes statisztikai területek ágazati jogszabályai alá tartozó adatokra való egységes alkalmazása, a Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a minőségi jelentések ágazati jogszabályokban előírt részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát érintően. E végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. (3) A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) a továbbított adatok minőségéről, megjelölve az adatok pontosságával kapcsolatos esetleges kétségeiket is. A Bizottság megfelelő elemzés alapján értékeli a továbbított adatok minőségét, valamint jelentéseket és közleményeket készít és tesz közzé az európai statisztikák minőségéről. ” b) A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki: „(3a) Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben nyilvánosan közzéteszi az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulásokról készített értékelését. (3b) Amennyiben az ágazati jogszabályok bírságokat írnak elő a megtévesztő statisztikai adatok tagállamok általi közzétételének esetére, a Bizottság a Szerződésekkel és az említett ágazati jogszabályokkal összhangban szükség szerint vizsgálatokat – köztük adott esetben helyszíni vizsgálatokat – kezdeményezhet és folytathat le annak megállapítása érdekében, hogy a megtévesztés súlyos és szándékos volt-e, vagy súlyos gondatlanságból történt-e. A Bizottság kérheti, hogy a vizsgált tagállam nyújtsa be a vonatkozó információkat. (3c) Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a tagállam a statisztikai adatok közlése tekintetében nem teljesítette az e rendelet vagy a vonatkozó ágazati jogszabály szerinti kötelezettségeit, a Szerződés 258. cikke szerint jár el.”
(7)

Az alkalmazott halászeszközök közül a fenékvonóhálóval végzett mélytengeri halászat jelenti a legnagyobb kockázatot a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák számára, és a szóban forgó eszköz használata esetén számolnak be a mélytengeri fajok nemkívánatos fogásának legmagasabb arányáról. A fenékvonóhálókat ezért véglegesen be kell tiltani a mélytengeri fajokra irányuló halászatban. és a szóban forgó eszköz használata esetén számolnak be a mélytengeri fajok nemkívánatos fogásának legmagasabb arányáról. A fenékvonóhálókat ezért véglegesen be kell tiltani a mélytengeri fajokra irányuló halászatban. [Mód. 7]
(5) A Bizottság 2017. július 1. előtt jelentést nyújt be, amelyben áttekinti és értékeli a kapott statisztikai adatokat és információkat , így például az automatikus információcsere adminisztratív és egyéb releváns költségeit és előnyeit , valamint az ezekhez kapcsolódó gyakorlati kérdéseket . A Bizottság indokolt esetben az (1) bekezdésben foglalt kategóriákra és feltételekre – ideértve azt a feltételt, hogy rendelkezésre álljanak a másik tagállami illetőségű személyekkel kapcsolatos információk is –, vagy a (3a) bekezdésben említett elemekre, vagy mindkettőre vonatkozó javaslatot nyújt be a Tanácsnak .

(5) A Bizottság 2017. július 1. előtt jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak , amelyben áttekintést nyújt és hatásvizsgálatot készít a kapott statisztikai adatokról és információkról , így például az automatikus információcsere adminisztratív és egyéb releváns költségeiről és előnyeiről , valamint az ezekhez kapcsolódó gyakorlati kérdésekről . A Bizottság – adott esetben – javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jövedelem- és tőkekategóriákra, az (1) bekezdésben foglalt feltételekre vagy mindkettőre vonatkozóan – ideértve azt a feltételt, hogy rendelkezésre álljanak a másik tagállami illetőségű személyekkel kapcsolatos információk is –, vagy a (3a) bekezdésben említett elemekre, vagy mindkettőre vonatkozóan .
(32)

A pénzforgalmi szolgáltató csak rendkívüli körülmények között utasíthatja vissza az alapszintű fizetési számla nyitását vagy mondhatja fel a fizetésiszámla-szerződést, például a pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására, vagy a bűncselekmények megelőzésére és kivizsgálására vonatkozó jogszabályok be nem tartása esetén. Az elutasítást még ezekben az esetekben is csak az teheti indokolttá, ha a fogyasztó nem tartja be az említett jogszabályok előírásait, de az nem, hogy a jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése túlságosan nagy terhet jelent vagy költséges.
e)

„súlyos következményekkel járó veszélyes áruk – radioaktív anyagok”: olyan radioaktív anyagok, amelyek véletlenül kiszivároghatnak, illetve amelyeket terrorcselekmény során visszaélésszerűen használhatnak fel, és amelyek következésképp súlyos következményekkel – például a NAÜ nukleáris biztonsági iránymutatás-sorozatának „Security in the Transport of Radioactive Material” (A radioaktív anyagok szállításának biztonsága) című, Bécsben, 2008-ban kiadott 9. számának A.9. függelékében meghatározott tömeges halálozás halálozással vagy tömegpusztítás tömegpusztítással – járhatnak; [Mód. 15]
54.

A 107. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) Ha bizonyítást nyer, hogy a többéves tervek hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó szabályokat valamely tagállam nem tartja be, és ezzel súlyosan veszélyeztetheti ezen állományok védelmét, a Bizottság – az állományokban okozott károk figyelembevételével az arányosság elvét alkalmazva – a következő évben vagy években végrehajtási aktusok útján csökkentheti az állományok vagy állománycsoportok tekintetében az adott tagállam rendelkezésére álló éves kvótákat, halászati lehetőségeket vagy fogásrészeket.” b) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok rendelkezésére álló határidőre vonatkozóan, amelyen belül azok igazolhatják, hogy a halászat biztonságosan folytatható; valamint a tagállamok válaszaiban melléklendő anyagokra és a levonandó mennyiségek meghatározására vonatkozóan, figyelembe véve: a) a szabályok be nem tartásának mértékét és jellegét, b) az állomány veszélyeztetettségének súlyosságát, c) az állományban a szabályok be nem tartásából eredően okozott kárt.”
(19)

A szanálásra vonatkozó gyors és hatékony döntéshozatal biztosítása érdekében a Testületnek a feladatainak megfelelően sajátos szerkezeti felépítésű, különleges uniós ügynökségnek kell lennie, amely eltér az Unió összes többi ügynökségére jellemző modelltől. A Testület összetételének biztosítania kell a szanálási eljárásokhoz kapcsolódó valamennyi érdek megfelelő figyelembevételét. A Testület vezetői és plenáris üléseket tart. A vezetői ülésen az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes, és a Bizottság, illetve az EKB által kinevezett tagok vesznek részt, akik kizárólag az Unió egésze érdekeinek megfelelően függetlenül és objektívan járnak el. A Testület küldetését figyelembe véve az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest érdemeik, képességeik, a banki szakértelem, a pénzügyi kérdések ismerete, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás szempontjából releváns tapasztalataik alapján ▐ kell kinevezni. Az ügyvezető igazgatót és az igazgatóhelyettest nyílt kiválasztási eljárás keretében kell kiválasztani, amelyről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak folyamatosan megfelelő tájékoztatást kell kapnia. A kiválasztási eljárás során tiszteletben kell tartani a nemek aránya egyensúlyának elvét. A Bizottságnak meg kell adnia az Európai Parlament illetékes bizottsága számára az ügyvezető igazgatói és az ügyvezetőigazgató-helyettesi tisztségre jelölt személyek szűkített listáját. A Bizottságnak az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezésére irányuló javaslatot jóváhagyásra be kell nyújtania az Európai Parlamentnek. Miután az Európai Parlament jóváhagyta a javaslatot, a Tanácsnak végrehajtási határozatot kell elfogadnia az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezéséről. Az egyetlen részt vevő tagállamban letelepedett bank vagy csoport szanálásáról folytatott tárgyalások esetében a vezetői ülést is össze kell hívni, és a döntéshozatalba az érintett tagállam által kinevezett, a nemzeti szanálási hatóságot képviselő tagot is be kell vonni. Egy több országban tevékenykedő csoportról folytatott tárgyalások esetében a székhely szerinti és a fogadó tagállamok által kinevezett, a vonatkozó nemzeti szanálási hatóságokat képviselő tagokat egyaránt meg kell hívni a Testület vezetői ülésére, és be kell őket vonni a döntéshozatalba. Mindazonáltal a székhely szerinti és a fogadó tagállam hatóságainak a döntésre gyakorolt befolyását ki kell egyensúlyozni, ezért a fogadó tagállamok hatóságainak egyetlen közös szavazattal kell rendelkezniük. A döntéshozatali folyamat során kellő mértékben figyelembe kell venni, hogy milyen viszonylagos jelentőséggel bír az összevont alapú felügyelet alá tartozó leányvállalat, fióktelep vagy szervezet az egyes tagállamok gazdaságában, illetve a csoport egészében.
(6) A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges körülmények esetén lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük.

(6) A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges , elsősorban a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ágazatokat érintő – körülmények esetén lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a harmadik országok általi megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük.
(5)

A fenntartható tömegközlekedési tervekben meghatározott célkitűzések elérését szolgáló hatékony és eredményes finanszírozás érdekében az illetékes hatóságoknak a tömegközlekedési célkitűzés megvalósítását célzó közszolgáltatási kötelezettségeket egyszerre minőségi és költséghatékony módon, az e kötelezettségek nettó pénzügyi hatásához kapcsolódó ellentételezést szem előtt tartva kell meghatározniuk, és biztosítaniuk kell a közszolgáltatási szerződések keretében megszervezett tömegközlekedés hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságát. Ez azt is jelenti, hogy el kell kerülni a közszolgáltatási kötelezettségek tartalmával vagy a pénzügyi kötelezettségeknek az illetékes hatóságok által történő be nem tartásával összefüggő alulkompenzálást és túlkompenzálást. A közszolgáltatási kötelezettségek olyan hálózatokra is vonatkozhatnak, amelyeken egyes szolgáltatások nyújtása pénzügyi kompenzáció nélkül is ésszerű nyereséget termel; e szolgáltatásoknak a közszolgáltatási kötelezettségek körébe történő bevonása nem járhat olyan kompenzációs kifizetésekkel, amelyek meghaladják a hálózati szolgáltatások összességének biztosításához szükséges összeget. [Mód. 10]
(7)

A nemzeti szerződési jogok közötti különbségek és ezeknek a határon átnyúló kereskedelemre gyakorolt hatása a verseny korlátozását is szolgálja. A kis volumenű határon átnyúló kereskedelem miatt csökken a verseny, így a kereskedők is kevesebb ösztönzést kapnak arra, hogy innovatívabbá váljanak, és javítsák áruik minőségét vagy csökkentsék az árakat. Különösen a kisebb tagállamokban, ahol kevesebb belföldi versenytárs működik, a külföldi kereskedők azon döntése, hogy nem lépnek be e piacokra a költségek és a piacra lépés bonyolultsága miatt, korlátozhatja a versenyt, és ennek következtében érzékelhető hatást gyakorolhat a rendelkezésre álló termékek választékára és árszintjére. A határon átnyúló kereskedelem akadályai veszélyeztethetik továbbá a kkv-k és a nagyobb vállalatok közötti versenyt is. Figyelemmel az ügyleti költségeknek a forgalomra gyakorolt jelentős hatására, egy kkv sokkal inkább hajlamos arra, hogy tartózkodjon egy külföldi piacra történő belépéstől, mint egy nagyobb versenytársa.