EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.5.23. COM(2022) 629 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A megerősített felügyelet aktualizálása – Görögország, 2022. május {SWD(2022) 700 final}



HÁTTÉR A görögországi gazdasági fejlemények és szakpolitikák nyomon követéséhez a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere szolgál keretként. A nyomon követéshez 2018 és a pénzügyi támogatási program vége óta a 472/2013/EU rendelet ( ) 2. és 3. cikke szerinti megerősített felügyelet is keretként szolgál. A Görögország esetében alkalmazott megerősített felügyelet ( ) figyelembe veszi, hogy Görögországnak folytatnia kell az ország gazdasági és pénzügyi nehézségei forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelését biztosítani hivatott intézkedések végrehajtását, valamint a megalapozott és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformokat. A megerősített felügyelet átfogó keretet nyújt a gazdasági folyamatok figyelemmel kísérése és a pénzügyi támogatási program befejezését követően szükséges szakpolitikák megvalósításának nyomon követése számára. Lehetővé teszi a mindenkori megelőző időszak görögországi gazdasági és pénzügyi fejleményeinek rendszeres értékelését, valamint az államadósság finanszírozási feltételeinek monitoringját és az adósságfenntarthatósági elemzés aktualizálását. A megerősített felügyelet egyúttal keretként szolgál a Görögország által az eurócsoport 2018. június 22-i ülésén a pénzügyi támogatási programok keretében elfogadott reformok folytatására és befejezésére, valamint a pénzügyi támogatási programok keretében elfogadott fontos reformok eredményeinek megóvására vonatkozóan tett általános kötelezettségvállalás értékeléséhez is. Ebben az összefüggésben a megerősített felügyelet módot ad annak nyomon követésére, hogy Görögország hogyan tesz eleget a program keretében hat fontos területen megkezdett kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtása tekintetében a 2022 közepéig ütemezett egyezményes határidőkig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalásoknak. A szóban forgó egyedi kötelezettségvállalások i. a költségvetési és a költségvetési-strukturális politikákra; ii. a szociális jólétre; iii. a pénzügyi stabilitásra; iv. a munkaerő- és a termékpiacokra; v. a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társaságára és a privatizációra; valamint vi. a közigazgatás korszerűsítésére vonatkoznak ( ). Ez a tizennegyedik jelentés Görögország megerősített felügyeletéről. A jelentés a 2022. április 6-án tett látogatás, valamint a görög hatóságokkal folytatott rendszeres párbeszéd megállapításain alapul. A látogatást az Európai Bizottság az Európai Központi Bank közreműködésével folytatta le ( ), míg a Nemzetközi Valutaalap a finanszírozást követő utólagos értékelés keretében, az Európai Stabilitási Mechanizmus pedig korai előrejelző rendszeréhez kapcsolódóan, az Európai Bizottság és az Európai Stabilitási Mechanizmus közötti munkakapcsolatokról szóló 2018. április 27-i egyetértési megállapodással összhangban szintén részt vett a folyamatban. Ez a jelentés az eurócsoporttal szemben Görögország által a reformok 2022 közepéig történő végrehajtásával kapcsolatban tett kötelezettségvállalások teljesítését értékeli. Ez a jelentés alapul szolgálhat az eurócsoport számára ahhoz, hogy döntést hozzon a következő, 748 millió EUR összegű, szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések megkezdéséről. Ezek az intézkedések, amelyekről az eurócsoport keretei között 2018. június 22-én született megállapodás, magukban foglalják az értékpapírpiaci program és a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás keretében a központi bankok által tartott görög államkötvényekből származó jövedelmeknek megfelelő összegek átutalását, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz keretében nyújtott egyes kölcsönök vonatkozásában a kamatfelár-emelés alóli mentesítést. A szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések hatodik szakaszának végrehajtása az eurócsoport 2021. december 6-i ülését követően készült. A Görögország által az eurócsoport tagjai előtt 2018 júniusában tett, a további adósságenyhítő intézkedések végrehajtásának alapjául szolgáló kötelezettségvállalások 2022 közepéig szólnak. A fennmaradó adósságenyhítő intézkedések végrehajtásáról szóló határozatot az eurócsoport hozza meg. Figyelembe véve a kötelezettségvállalások teljesítése felé tett előrelépést, az adósságenyhítő intézkedések utolsó szakaszának végrehajtására 2022 végén kerülhet sor. Ez a jelentés meghatározza azokat az egyedi kötelezettségvállalásokat is, amelyek alapul szolgálhatnak az eurócsoport számára az adósságenyhítő intézkedések ezen utolsó szakaszának végrehajtásáról. Bár a hatóságok kötelezettségvállalásaik többségét teljesítették, néhány elem még teljes befejezésre vár. Így a végső kifizetés alapjául szolgáló kötelezettségvállalások jegyzéke a fennmaradó lépésekből áll. Az e jelentés mellékletében található jegyzékről a görög hatóságokkal megállapodás született. A szakpolitikai kötelezettségvállalások többségének sikeres teljesítése és a reformok hatékony végrehajtása javította a görög gazdaság rezilienciáját, és megerősítette pénzügyi stabilitását. Ez jelentősen csökkentette az euróövezet más tagállamaira gyakorolt kedvezőtlen továbbgyűrűző hatások kockázatát, és ezáltal hatékonyan kezelte a megerősített felügyelet alkalmazását alátámasztó feltételt. A hatóságok továbbra is elkötelezettek a reformok végrehajtása és a fennmaradó elemek lezárása mellett. E megfontolások alapján előfordulhat, hogy az Európai Bizottság nem hosszabbítja meg a megerősített felügyeletet annak 2022. augusztus 20-i lejártát követően. Amennyiben a megerősített felügyeletet nem hosszabbítják meg, Görögország gazdasági, költségvetési és pénzügyi helyzetének nyomon követése a programot követő, jól megalapozott utólagos felügyelet (), valamint az európai szemeszter keretében folytatódna. A jelentős reformok és beruházások követése Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének () megvalósításával összefüggésben is folytatódna. Az adósságenyhítő intézkedések utolsó szakaszának alapjául szolgáló egyedi kötelezettségvállalások nyomon követésére a 2022 novemberében kiadandó, a programot követő első felügyeleti jelentésben kerülne sor. ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉS A 2021. évi erőteljes növekedést követően a világjárványt követő fellendülés 2022-ben várhatóan valamivel gyengébb ütemben folytatódik, mivel a világjárványhoz kapcsolódó bizonytalanság közepette befolyásolják a magasabb energiaárak és az Ukrajnával szembeni orosz katonai agresszió gazdasági hatásai. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a növekedés 2022-ben várhatóan eléri a 3,5%-ot, 2023-ban pedig a 3,1%-ot. Az előrejelzések szerint a beruházás lesz a növekedés fő hajtóereje, de a magánfogyasztás és a nettó export is hozzá fog járulni a gazdasági tevékenység bővüléséhez. A megerősített felügyelet keretében nyomon követett elsődleges államháztartási hiány 2021-ben a GDP 5,5%-át érte el, ami 2,1 százalékponttal alacsonyabb a tavaly ősszel vártnál. A pozitív meglepetés főként a gyors gazdasági fellendülésből ered. A költségvetési politika 2022-ben is támogató marad, mivel a világjárványhoz kapcsolódó sürgősségi és támogatási intézkedések egy része még mindig érvényben van erre az évre, míg a 2022-es energiaár-emelkedések hatásának kezelése érdekében ideiglenes költségvetési intézkedésekre került sor. A kormány a 2022. évi stabilitási programban azt tervezi, hogy 2023-ban a GDP 1,1%-ának megfelelő elsődleges többletet ér el, és tovább csökkenti a magas államadósság-rátát ( ). Az energiaárak emelkedéséhez vagy a világjárványhoz kapcsolódó támogatási intézkedések többségét 2023-ig fokozatosan megszüntetik. Ugyanakkor a kormány a növekedést a szolidaritási adó és a társadalombiztosítási járulékok világjárvány idején végrehajtott csökkentésének állandósításával tervezi támogatni. A gazdasági fellendülésnek köszönhetően a munkanélküliségi ráta a 2020. évi 17,6%-ról és a 2013. évi 27,8%-os csúcsról 2021-ben 14,7%-ra csökkent. Bár még mindig az egyik legmagasabb az EU-ban, 2023-ban várhatóan tovább csökken. A jövőben a foglalkoztatás növekedése a még mindig erőteljes gazdasági növekedés fényében várhatóan reziliens marad. A szegénység kockázatának kitettek aránya továbbra is magas (2020-ban 17,7%). Összességében ez a jelentés megállapítja, hogy Görögország a világjárvány új hullámainak, valamint Oroszország Ukrajna elleni katonai agressziójának gazdasági következményei által kiváltott nehéz körülmények ellenére megtette a szükséges intézkedéseket egyedi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében. A hatóságok számos konkrét kötelezettséget vállaltak az államháztartási gazdálkodás, az ingatlanadó, a fogyatékossági ellátások, a környezetvédelmi ellenőrzések és az igazságszolgáltatás területén, és megállapodtak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap megbízatásának meghosszabbításáról. Görögország szélesebb körű strukturális reformokat is végrehajtott, beleértve a közbeszerzési reformot és az Igazságügyi Minisztérium igazságügyi statisztikai osztályának létrehozását. A görög hatóságok továbbra is elkötelezettek a reformok végrehajtása mellett, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy a fennálló kötelezettségvállalások teljesítése érdekében folytatják az intézkedések végrehajtását. Az európai intézmények üdvözlik a hatóságok minden területre kiterjedő szoros és konstruktív együttműködését, és arra buzdítják a hatóságokat, hogy tartsák fenn a lendületet, és szükség esetén – különösen a pénzügyi ágazati szakpolitika, az egészségügyi alapellátás, az ingatlan-nyilvántartás és a munkaügyi jogszabályok kodifikációjának reformjai, valamint a hátralékok rendezésére vonatkozóan elfogadott célok elérése tekintetében – fokozzák az elfogadott reformlépések időben, a végleges folyósításról szóló, 2022. év végi határozatig történő teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket. E szakasz fennmaradó része emlékeztet a Görögország kötelezettségvállalásainak hat kulcsfontosságú területén a megerősített felügyelet keretében elért eredményekre, értékeli az utolsó negyedévben („a jelentés tárgyidőszakában”) elért legutóbbi eredményeket, és bemutatja a meglévő kötelezettségvállalások keretében még hátralévő reformlépéseket. Költségvetési és költségvetési-strukturális politika Görögország 2018-ban és 2019-ben elérte a GDP 3,5%-ának megfelelő elsődleges többletre vonatkozó célt. A világjárvány kitörését követően az Európai Bizottság 2020-ban aktiválta az általános mentesítési rendelkezést, amely lehetővé teszi az ideiglenes eltérést a költségvetési követelményektől – köztük a Görögország által teljesítendő, a megerősített felügyelet keretében nyomon követett költségvetési céloktól –, feltéve, hogy az nem veszélyezteti a középtávú költségvetési fenntarthatóságot. A Bizottság a 2021. március 3-i közleményében ( ) azon véleményét is előadta, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. Az európai háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat fenyegető, erős lefelé mutató kockázatok, az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási lánc folyamatos zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének 2023-ig történő meghosszabbítását. Ami a megerősített felügyelet keretében végrehajtott költségvetési-strukturális reformokat illeti, Görögország javította államháztartási gazdálkodását azáltal, hogy a készpénzhasználat nyomon követésére és a készpénzigények előrejelzésére irányuló reformot hajtott végre a kincstári számlák rendszerére vonatkozóan, valamint egy speciális bértábla elfogadásával megreformálta a Költségvetési Bevételek Független Hatóságának javadalmazási struktúráját, hogy lehetővé tegye számára a magasan képzett személyzet megtartását és vonzását. Ez a speciális bértábla kiegészíti a pénzügyi támogatási program keretében elfogadott egységes bértáblázatot, és alapul szolgálhat más szervezetek számára. A jelentés tárgyidőszakában a hatóságok további kötelezettségvállalásokat teljesítettek az államháztartási gazdálkodás és az adópolitika területén: ·Az államháztartási gazdálkodás területén a hatóságok befejezték az államháztartási funkcionális osztályozás további finomítására irányuló munkát (a számlatükör reformjának részeként). Ez a reform lehetővé teszi a közkiadások alaposabb elemzését, és ezáltal hozzájárul a gazdaságpolitika kialakításának javításához. ·A hatóságok emellett befejezték a Görög Számvevőszék több mint 200 ajánlásának végrehajtását a hátralékok felhalmozódásának megelőzése érdekében, valamint egy szélesebb körű reformot, amely egyszerűsíti a költségvetési eljárásokat és felgyorsítja a fizetési láncot a közszférában.

·A hatóságok befejezték az ENFIA ingatlanadó reformját. A reform új, piachoz kapcsolódó ingatlanadó-értékeket alkalmaz, bővíti az adóalapot, és javítja az ingatlanadó méltányosságát és gazdasági hatékonyságát. A hatóságok kiadták a reform utáni adó megállapítására vonatkozó 2022. évi törvénytervezeteket, és az adó első részletének megfizetése májusban esedékes. A hatóságok 2022 októberéig kötelezettséget vállaltak a következő lépések megtételére: ·A nem nyugdíjjal és nyugdíjjal kapcsolatos hátralékokat várhatóan 2022 augusztusáig rendezik, ami a kötelezettségvállalás teljesítését jelenti. A hátralékrendezés ütemének 2022 első hónapjaiban tapasztalt lassulását követően ez a nem nyugdíjjal kapcsolatos hátralékok tekintetében hat hónapos, a nyugdíjjal kapcsolatos hátralékok tekintetében pedig két hónapos késedelmet jelent a tervhez képest. A késedelmet nagyrészt a világjárvány folytatódása, az energiaárak emelkedése, a tervezett informatikai fejlesztések vártnál lassabb megvalósítása és a korábbi intézkedések vártnál gyengébb eredménye okozta. A hátralékok rendezésének felgyorsítása érdekében a hatóságok további intézkedéseket javasoltak, illetve részben már végre is hajtottak. Az intézkedések magukban foglalják a kórházak és a tömegközlekedési vállalatok likviditásának strukturális alapon történő javítását célzó intézkedéseket, valamint a nyugdíjfolyósítási folyamat célzott változtatásait. ·Az adóigazgatás területén az informatikai beszedési rendszernek 2022 szeptemberéig teljes mértékben működőképesnek kell lennie a Költségvetési Bevételek Független Hatóságának valamennyi szolgálata esetében, ami a kötelezettségvállalás teljesítését jelenti. A rendszer várhatóan megerősíti a Hatóság adóbeszedési kapacitását. A hét modulból négy már működik a központi adóigazgatási szolgálatoknál, a fennmaradó három pedig 2022 szeptemberére lesz működőképes, az elfogadott ütemtervnek megfelelően. Szociális jólét A megerősített felügyelet keretében Görögország korszerűsítette szociális jóléti rendszerét azáltal, hogy befejezte az egységes nyugdíjalap létrehozását, bevezette a szociális szolidaritási jövedelmi/garantált minimumjövedelmi rendszer mindhárom pillérét, és új teljesítési modellt fogadott el az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák tekintetében. Eddig mintegy 400 000 kedvezményezettje volt a garantált minimumjövedelemnek, és a becslések szerint a következő két évben mindannyian személyre szabott cselekvési tervet kapnak. A reformok és a gazdasági fellendülés eredményeként a szegénység kockázatának kitettek aránya a 2017. évi 20,2%-ról 2020-ban 17,7%-ra csökkent, de továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban. Görögország felülvizsgálta továbbá a helyi tömegközlekedés támogatási rendszerét, létrehozta a központosított egészségügyi beszerzésért felelős fő szervet (EKAPY), és a központosított beszerzéseket illetően 30%-os részesedést ért el a kórházi összkiadáson belül. A jelentés tárgyidőszakában a hatóságok újabb kötelezettségvállalást teljesítettek a fogyatékosságértékelés terén, az egészségügyi clawback követelések érvényesítése pedig az ütemtervnek megfelelően haladt előre: ·A hatóságok jogszabályokat fogadtak el egy új, orvosi és funkcionalitáshoz kapcsolódó kritériumokon alapuló fogyatékosságértékelési megközelítés bevezetése érdekében. Ez az új megközelítés jelentős előrelépés a jelenlegi rendszerhez képest, ahol a fogyatékosságot pusztán orvosi kritériumok alapján értékelik. Az elfogadott jogszabály elsősorban pszichológusokból, ergoterapeutákból és szociális munkásokból álló multidiszciplináris értékelő bizottságokat hoz létre, amelyek az Egészségügyi Világszervezet által javasolt módszertant (WHODAS 2.0) alkalmazzák a vizsgált személyek funkcionalitási szempontjainak értékelésére. A bizottságok az előzetes orvosi elbírálásokon felül a mindennapos nehézségeket is figyelembe veszik olyan területeken, mint a kogníció, a mobilitás, a szocializáció, a szakmai élet, az önellátás stb. A megközelítést először kísérleti jelleggel, 2022 őszétől kezdődően 24 hónapig alkalmazzák majd a személyi segélynyújtási juttatások nyújtásakor 1 000 fogyatékossággal élő személy számára. ·Az egészségügyi clawback követelések érvényesítése (a gyógyszerekre és más egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó, a jogszabályi felső korláton felüli állami kiadások visszakövetelése a gyógyszeripari beszállítóktól és az egészségügyi szolgáltatóktól) az ütemterv szerint halad a gyógyszereket és más szolgáltatásokat illetően egyaránt, ami üdvözlendő. A hatóságok 2022 októberéig kötelezettséget vállaltak a következő lépések megtételére: ·Az egészségügyi alapellátó rendszerre vonatkozó elsődleges jogszabály módosításainak elfogadását követően a hatóságok 2022 júniusának elejéig elfogadják a másodlagos jogszabályt, amely meghatározza a rendszer kulcsfontosságú elemeit, beleértve a betegnyilvántartásra és az alapellátás kapuőr szerepére irányuló ösztönzőket. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra is, hogy megkezdik a betegregisztrációt azzal a céllal, hogy október végéig a teljes népesség 25%-a, 2022 végéig pedig 50%-a regisztrálva legyen a rendszerben, valamint hogy június végére befejezik a nyilvántartásba vételhez és az időpontfoglalásokhoz szükséges informatikai infrastruktúrát. Július végére olyan szintet ér el az önfoglalkoztató háziorvosok felvétele a rendszerbe, amely lehetővé teszi, hogy a rendszer a lakosság legalább 85%-ára kiterjedjen. Októberig a hatóságok elindítják a betegnyilvántartásra és az alapellátás kapuőr szerepére irányuló ösztönző/visszatartó rendszert. Az egészségügyi alapellátó rendszer reformja a pénzügyi támogatási program kulcsfontosságú eleme volt, amelynek átfogó célja a polgárok egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása, valamint az irányítás és a hatékonyság megerősítése volt. A népességnyilvántartás és a hatékony kapuőri rendszer fontos meghatározó elemek e célkitűzések megvalósításához. Az új keretben ezek a kulcsfontosságú elemek pénzügyi ösztönzők révén valósulnak meg. Egy ilyen rendszer – a teljes körű végrehajtása esetén – alkalmas lehet a célkitűzések megvalósítására. Ugyanakkor kihívásokat támaszt az egyenlő hozzáférés biztosítása és a teljes népesség lefedettségére vonatkozó célkitűzés megvalósítása terén, amelyet gondosan nyomon kell követni. ·Teljesíteni kell azt a 2022 közepére vonatkozó célt, hogy a központosított beszerzéseket illetően 40%-os részesedést kell elérni az összes kórházi kiadáson belül, ami a kötelezettségvállalás teljesítését jelenti. A Bizottság arra ösztönzi a hatóságokat, hogy a cél elérése érdekében mielőbb tegyék közzé a tervezett pályázatokat. Pénzügyi stabilitás és igazságügyi reformok A nemteljesítő hitelek csökkentését tekintve kiemelkedőnek mondható 2021-es évet követően a hangsúly fokozatosan az életképes adósok nemteljesítő adósságainak kezelésére, valamint a bankok jövedelmezőségének és tőkehelyzetének fenntartható javítására helyeződik át. A nemteljesítő hitelek aránya 2021 decemberében egyedi alapon 12,8%-on állt, miután erőteljesen csökkent a 2020. végi 30,1%-ról és a 2019. végi 40,6%-ról. A Herkules eszközvédelmi program keretében történő értékpapírosítást kihasználva a rendszerszempontból jelentős négy bank közül kettőben 2021 végén egyszámjegyű volt a nemteljesítő hitelek aránya, míg a másik kettő várhatóan legkésőbb 2022 végéig teljesíti ugyanezt a célt. Mindazonáltal a nemteljesítő hitelek aránya továbbra is Görögországban a legmagasabb az euróövezetben. Emellett 2021 negyedik negyedévében folytatódott az új nemteljesítő hitelek korlátozott mértékű nettó növekedése ( ), amelyet szorosan nyomon kell követni, mivel a bankok eszközminőségét érintő kockázatok továbbra is fennállnak. Ezenkívül a nemteljesítő adósságállomány sikeres szanálása egyre inkább az értékpapírosított és eladott hitelek kezeléséért felelős állománykezelőktől függ. Bár a bankok mérlegének megtisztítása tovább csökkentette a bankok tőkepuffereit és jövedelmezőségét, a 2022-re vonatkozó kilátásokat a csökkenő céltartalékképzési igények és az alaptevékenységek javuló jövedelmezősége révén megvalósuló belsőtőke-termelés segíti. Ennek ellenére a bankok tőkehelyzete továbbra is az egyik leggyengébb az euróövezetben, minősége pedig továbbra is aggodalomra ad okot a halasztott adójóváírások jelentős és egyre növekvő részaránya miatt. Az Ukrajnával szembeni orosz agresszió nyomán a gazdasági kilátásokat övező fokozott bizonytalanság hátráltathatja a hitelállomány jövőbeli növekedését. Ami a pénzügyi szektor megerősített felügyelet keretében végrehajtott reformjait illeti, Görögország teljes mértékben megszüntette a pénzügyi támogatási program során bevezetett tőkekorlátozásokat, befejezte a többek között egy peren kívüli adósságkezelő rendszert is magában foglaló fizetésképtelenségi keret jelentős reformját, és pénzügyi képzést nyújt a bíráknak e reformok végrehajtásához, miközben éppen megkezdi az értékesítési-visszabérlési szervezet létrehozását. A Görög Pénzügyi Stabilitási Alap kilépési stratégiát dolgozott ki a rendszerszempontból jelentős bankokban lévő részesedések értékesítésére, és Görögország megerősítette, hogy választótestületének megbízatása összhangban van az Alap megbízatásával. A jelentés tárgyidőszakában további előrelépés történt a pénzügyi ágazatban elfogadott intézkedések végrehajtása terén, de továbbra is vannak kihívások, különösen a háztartások fizetésképtelenségével és a lehívott állami garanciákkal kapcsolatos ügyhátralékok felszámolása tekintetében. A hatóságok teljesítették a Görög Pénzügyi Stabilitási Alappal kapcsolatos egyik kötelezettségvállalást, és pályázatot írtak ki a bíróságok integrált ügyviteli rendszerére: ·Az új fizetésképtelenségi keret alapján létrejött platformok fokozatosan hozzák az eredményeket, különösen a peren kívüli egyezségek tekintetében, és a továbbfejlesztések is folyamatosak. ·A függőben lévő háztartási fizetésképtelenségi ügyek esetében továbbra is egyre több új tárgyalási időpontot jelölnek ki, de a jogerős bírósági határozatok száma korlátozott. ·Hasonlóképpen, egyre több árverést bonyolítanak le, és a sikeresen lezárt árveréseken keresztül átruházott eszközök egyre nagyobb részét vásárolják meg a bankoktól vagy állománykezelőktől eltérő szervezetek. ·Bizonyos fokú javulás ellenére a lehívott állami garanciákkal kapcsolatos hátralék ledolgozására vonatkozó ütemtervet módosították annak érdekében, hogy tükrözze a lehívott garanciák kifizetésében felhalmozódott lemaradásokat és az egyes követelések kifizetését megakadályozó, előre nem látható jogi kihívásokat. A hatóságok jelenleg vizsgálják azokat a lehetséges megoldásokat, amelyekkel csökkenthetők az ilyen követelések kifizetésében jelentkező késedelmek, és továbbra is elkötelezettek amellett, hogy változatlanul tartsák az összes kifizetés teljesítésére vonatkozó határidőt, azaz 2024 második negyedévét. Az igazságszolgáltatás megszervezéséről és a bírák jogállásáról szóló új kódex elfogadása várhatóan megkönnyíti a hátralékok gyorsabb rendezését, és biztosítja az új fizetésképtelenségi keret zökkenőmentes működését.

·Az értékesítési-visszabérlési szervezet létrehozására irányuló koncessziós eljárás várhatóan májusban indul, és átmeneti támogatási programot vezetnek be a kiszolgáltatott helyzetben lévő adósok számára, hogy zökkenőmentes átmenetet biztosítsanak arra az időszakra, amíg az új szervezet megkezdi a működését, amely várhatóan nem haladja meg a 15 hónapot. ·A hatóságok megállapodtak az európai intézményekkel a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap reformjáról. A törvény elfogadására várhatóan hamarosan sor kerül. Az Alap élettartamát 2025 végéig meghosszabbították annak érdekében, hogy teljesíteni tudja kettős célját, vagyis képes legyen hatékonyan elidegeníteni az eszközeit, és közben hozzájáruljon a görög bankrendszer stabilitásához is. A reform egyszerűsíti az Alap irányítási struktúráját, és felvázolja az Alap elidegenítési stratégiáját vezérlő elveket. Az Alap különleges jogosítványai szintén egyszerűsödtek. ·A hatóságok pályázatot írtak ki a polgári és büntetőügyek integrált ügyviteli rendszerére (OSDDY-PP). A szerződést várhatóan 2022 végéig ítélik oda, és a következő 36 hónapban hajtják végre. A hatóságok 2022 októberéig kötelezettséget vállaltak a következő lépések megtételére: ·A közigazgatási bíróságokon történő elektronikus iratbenyújtás lehetőségének kiépítését teljes mértékben befejezik, és a hatóságok elkötelezettek aziránt, hogy ez 2022. június végéig megtörténjék, ami az ez irányú kötelezettségvállalás teljesítését jelenti. A végrehajtás terén előrelépés történt, ugyanis a folyamatban lévő eljárásokkal összefüggésben a kezdeti beadványok, a memorandumok és az eljárási iratok benyújtását lehetővé tevő platform elkészült, és 2022 júniusában teljes mértékben működőképes lesz. A funkciók bővítését kísérleti szakaszban, az alvállalkozónál bekövetkezett késedelmek miatt a korábban tervezettnél két hónappal később indították el. ·A pénzügyi ágazatra vonatkozó, megállapodás szerinti intézkedések keretében konkrét lépéseket tesznek különösen a háztartások fizetésképtelenségével és az állami garanciákkal kapcsolatos ügyhátralék felszámolása tekintetében. A hatóságok emellett a Parlament elé terjesztenek egy szélesebb körű reformot is az igazságügy területén, nevezetesen az igazságszolgáltatás megszervezéséről és a bírák jogállásáról szóló új kódexet. A kódex számos fejlesztést vezet be az igazságszolgáltatási feladatok teljesítése, a bírák szakmai értékelése és előmenetele, a bírákra vonatkozó fegyelmi keretrendszer, valamint a bírósági eljárások hatékonyságának és eredményességének javítását célzó intézkedések terén. A kódexet 2022. május 13-án nyújtották be a Jogi és Parlamentügyi Főtitkársághoz, és május végéig a Parlament elé tervezik terjeszteni. Ezt követően azonnal hatályba lép a bírák értékelésére vonatkozó szabályok kivételével, amelyek az új ítélkezési év elején lépnek hatályba. Ezenkívül a hatóságok május végéig elfogadják a görög bíróságoktól és ügyészségektől származó igazságügyi adatok összegyűjtésével, összesítésével, feldolgozásával és közzétételével megbízott igazságügyi statisztikai (JustStat) osztály működőképessé tételéhez szükséges utolsó másodlagos jogszabályt; az osztály feladata lesz az igazságügyi statisztikák minőségének folyamatos biztosítása és javítása is. Munkaerő- és termékpiacok Ami a megerősített felügyelet keretében végrehajtott munkaerő- és termékpiaci reformokat illeti, Görögország befejezte a be nem jelentett munkavégzésre vonatkozó cselekvési terv végrehajtását, 2019 februárjában és 2022 januárjában aktualizálta a minimálbért a 4172/13. sz. törvényben meghatározott eljárással összhangban, felülvizsgálta a környezetterhelési osztályozást, egyszerűsítette a beruházásengedélyezési eljárásokat az elfogadott ágazatokban, ideértve a közlekedést, az oktatást, az idegenforgalmat, a szociális jólétet és az akvakultúrát, és odaítélte a vonatkozó információs rendszer kiépítésére irányuló szerződést. Az energiaágazatban Görögország elindította a villamosenergia-piac célmodelljét, és megállapodás született egy trösztellenes korrekciós rendszerről, amely lehetővé teszi az állami tulajdonú inkumbens görög villamosenergia-ipari vállalat, a Public Power Corporation versenytársai számára, hogy hosszabb távon több villamos energiát vásároljanak, ezzel közelebb került egy régóta fennálló trösztellenes ügy lezárásához. A jelentés tárgyidőszakában a hatóságok aktualizálták a minimálbért, és újabb kötelezettségvállalást teljesítettek a gazdasági tevékenységek és a termékpiacok felügyeletére irányuló ellenőrzések terén: ·A magas inflációra válaszul a hatóságok 2022. május 1-jén minimálbér-emelést hajtottak végre – a második emelést 2022-ben – a meghatározott, mégis fejlett és rövidebb konzultációs folyamatot követve. A minimálbér 2022. május 1-jén 7,5%-kal nőtt ( ). Az emelés, a minimálbér három évre történő befagyasztását követően, a 2022. január 1-jén végrehajtott szerény, 2%-os emelést követően történt. A hatóságok követték a 4172/13. sz. módosított törvényben a minimálbér meghatározására vonatkozóan felvázolt lépéseket. A konzultációs folyamat keretében a különböző szociális partnerek, kutatóintézetek és más hozzájárulók szerényebb vagy jelentősebb mértékű emeléseket javasoltak a magas infláció miatti vásárlóerő-csökkenés mérséklése és az alacsony jövedelmű munkavállalók védelme érdekében, mivel az országban a munkavállalók közel 28%-a részesül minimálbérben. A hatóságok becslése szerint a 2022. évi reálbér-növekedés nem fogja túlteljesíteni a termelékenység növekedését – sőt, arra számítanak, hogy a gazdaság egészében az egy főre jutó munkavállalói reáljövedelem a minimálbér emelkedése ellenére 2022-ben erőteljesen csökkenni fog. Ezek a becslések nagyjából összhangban vannak a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésével, amely mindazonáltal arra számít, hogy a minimálbér összességében erősebb hatást gyakorol az összesített bérnövekedésre, miközben az előrejelzés szerint egy főre jutó munkavállalói reáljövedelem is csökkenni fog. A fajlagos munkaköltség ( ) alapján mért versenyképesség a világjárvány előtt javult, nagyrészt a bérek csökkenése és egyre inkább a termelékenység növekedése miatt. A munkatermelékenység ( ) 2021-ben 7,8%-kal nőtt, és növekedési rátája 2022-ben és 2023-ban átlagosan várhatóan eléri a 2,0%-ot. Ezt és a minimálbér-emelésnek az általános bérnövekedésre gyakorolt várható hatását együtt figyelembe véve Görögország fajlagos munkaköltsége várhatóan valamelyest romlani fog ugyanebben az időszakban, de kisebb mértékben, mint az EU egészében. Mindazonáltal Görögország exportbázisa továbbra is jórészt alacsony technológiai fejlettségi szintű termékekből áll, és az export GDP-hez viszonyított aránya a közelmúltbeli javulás ellenére is alacsony ( ). ·A hatóságok befejezték az ellenőrzési keretrendszer reformját azáltal, hogy a környezetvédelem területén elfogadták az utolsó fennmaradó másodlagos jogszabályt. A jogszabály lehetővé teszi a végrehajtás-irányítási modell, azaz egy olyan rendszer aktiválását, amely segíti az ellenőröket abban, hogy előre meghatározott kritériumokkal összhangban végrehajtási határozatokat hozzanak, és elősegíti a végrehajtási rendszer alkalmazásának összehangolt megközelítését. A hatóságok 2022 októberéig kötelezettséget vállaltak a következő lépések megtételére: ·Befejezik a munkaügyi jogszabályok kodifikációját. Bár a kodifikációs folyamat megkezdődött, az egységes szerkezetbe foglalt szövegek elfogadásának – amely teljesítetté teszi a kötelezettségvállalást – határidejét 2022 októberére halasztották az állami foglalkoztatási szolgálat közelmúltbeli jelentős reformja miatt, amelyet be kellett vonni a kodifikációs folyamatba. A kodifikált jogszabály tervezetét júniusig terjesztik elő. ·Ami az ingatlan-nyilvántartás reformját illeti, az elmúlt negyedévben a terveknek megfelelően folytatódott a kataszteri jogcímek feltérképezése, és 2022. szeptember végéig az összes tulajdonjog 65%-a lesz működőképes vagy kerül nyilvánosan bemutatásra. Az erdőtérképek véglegesítése további késedelmet szenvedett, ami tovább nyújthatja az ingatlan-nyilvántartás elkészítésének határidejét. A késedelem egy közelmúltbeli jogszabály-módosításnak tudható be, amely az ország területének mintegy 5%-án megszüntette az „erdő” státuszt, azaz a köztulajdon vélelmét. Bár ez a módosítás megold néhány régóta fennálló problémát, szükségessé teszi a kataszteri jogcímek feltérképezésére vonatkozó meglévő szerződések felülvizsgálatát, és az ingatlan-nyilvántartás reformját új jogi kihívások kockázatának teszi ki. Az erdőtérképek 95%-ának véglegesítésére vonatkozó határidőt két hónappal, 2022 szeptemberére halasztották, hogy tükrözze az új helyzetet. Az erdőtérképek véglegesítésének és a kataszteri jogcímek feltérképezésének befejezését illetően bekövetkező további késedelmek elkerülése érdekében a hatóságok megállapodtak abban, hogy olyan jogi rendelkezést fogadnak el, amely lehetővé teszi a köztulajdon visszavonását Görögország földterületének előzőekben említett 5%-án. A görög földhivatal új irodáinak létrehozása lelassult a vezetők hiánya miatt, de felvételük folyamatban van. A Bizottság sürgeti a hatóságokat, hogy tartsák be a módosított ütemtervet, és 2022 decemberéig fejezzék be a teljes reformot. Ami a jelentés tárgyidőszakában végrehajtott szélesebb körű reformokat illeti, a hatóságok elfogadták a közbeszerzési törvény végrehajtása szempontjából kritikus jelentőségű, utolsó másodlagos jogszabályt. A jogszabály egy új jogi személy létrehozására vonatkozik, amely új, integrált rendszert dolgoz ki és tart karban a műszaki munkák műszaki leírásai és költségszámítása céljából. A hatóságok ezenkívül előkészítettek és a Miniszterek Tanácsában jóváhagytak egy felsőoktatási törvényt. A törvény korszerűsíti és fokozza a felsőoktatási intézmények szervezeti és oktatási autonómiáját, rugalmasságát és hatékonyságát, valamint decentralizálja és egyszerűsíti irányításukat. A törvényjavaslatot várhatóan 2022 júniusában terjesztik a Parlament elé. A Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társasága és a privatizáció A megerősített felügyelet keretében a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társasága első két stratégiai tervét 2018-ban és 2022-ben fogadta el, számos irányítási reformot hajtott végre a portfóliójában szereplő állami tulajdonú vállalatokra vonatkozóan, többször igazgatótanácsi felülvizsgálatokat és kinevezéseket hajtott végre e vállalatoknál, radikális beavatkozásokat kezdeményezett a kulcsfontosságú állami tulajdonú vállalatokban (bár az ingatlankezelés továbbra is kritikus figyelmet érdemlő pont), és megkezdte az osztalékbevételek folyósítását. A Görög Köztársaság Eszközfejlesztési Alapja számos privatizációs ügyletet lezárt, többek között a Hellinikon-ügyletet, az athéni nemzetközi repülőtér koncessziós szerződésének meghosszabbítását, a DESFA földgázszállítórendszer-üzemeltető 66%-ának értékesítését és az álimoszi sportkikötő koncesszióját, amelyekből összesen 2,4 milliárd EUR összegű privatizációs bevételre tett szert. A jelentés tárgyidőszakában a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társasága megkezdte a 2022 januárjában jóváhagyott stratégiai tervének végrehajtását, beleértve a portfóliójában szereplő vállalatok igazgatótanácsi tagjainak leváltását is, de egyes intézkedések körét a társaság osztalékbevételi pályájával kapcsolatos bizonytalanság miatt leszűkítették. A koordinációs mechanizmus végrehajtása az Athéni Városi Közlekedési Szervezettel (OASA) kötött teljesítési szerződés végrehajtásához szükséges másodlagos jogszabályok kiadásával, valamint a társaság portfóliójában szereplő állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó fő teljesítménymutatókat meghatározó kötelezettségvállalási nyilatkozatok aktualizálására irányuló további lépésekkel folytatódott. A privatizáció területén tovább haladt az eszközfejlesztési terv végrehajtása, és elfogadták az aktualizált tervet, amely meghatározza az abban foglalt ügyletek következő lépéseit. A hatóságok az állami eszközök kezelésével és a társasággal kapcsolatban 2022 októberéig kötelezettséget vállaltak a következő lépések megtételére:

·Jogszabályok elfogadása az állami tulajdonban lévő vállalatok intézményi keretének korszerűsítésére, beleértve a társaság portfóliójában szereplő vállalatok független, kereskedelmi célú üzemben tartását is. A jogszabálytervezet parlament elé terjesztését követően a reform elfogadására várhatóan júniusban kerül sor. Ez várhatóan jelentős reform lesz, amely megerősíti az állami tulajdonban lévő vállalatok irányítását. ·Az Állami Ingatlantársaság átfogó stratégiájának felvázolása a teljes ingatlanportfólióra vetített ambiciózus hozam elérése érdekében. A társaság várakozása szerint ez 2022 májusára elkészül. ·Az Olimpiai Atlétikai Centrum (OAKA) részletes megvalósíthatósági tanulmányának elindítása a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társaságára történő jövőbeli átruházás részeként. A hatóságok szerint erre 2022 júniusáig várhatóan sor kerül. ·Az Állami Ingatlantársaság 2018. évi csomagjában szereplő megfelelő ingatlaneszközök átruházásának befejezése. Különösen az eszközfejlesztési terv részét képező privatizációs ügyletek tekintetében a hatóságok aktívan törekedni fognak arra, hogy előrelépés történjen a következő területeken: ·A Görög Köztársaság Eszközfejlesztési Alapja (TAIPED) közel áll az Állami Gázipari Társaság (DEPA) infrastruktúrájának privatizációjához, amelyet várhatóan sikeresen privatizálnak egy jelentős, 733 millió EUR összegű pénzügyi ajánlatért (az alap 65%-os részesedése 476 millió EUR-nak felel meg). A privatizációs ügylet nagy jelentőséggel bír, mivel a vevő – egy olasz vállalat – várhatóan hozzájárul az ország gázelosztó hálózatának javításához és bővítéséhez. ·Az elért előrelépések ellenére az Egnatia autópályán az építési munkálatok befejezésére és az alagutak engedélyezésére irányuló munkálatok késedelmet szenvednek, és fennáll annak a kockázata, hogy az autópálya nem készül el 2022 végéig, a kiválasztott koncessziós jogosultnak való átadásig az eredeti terveknek megfelelően. Ez azt eredményezheti, hogy az államnak kártérítést kell fizetnie a koncessziós jogosult számára, a koncessziós jogosult pedig vállalja az építési és engedélyezési munkálatokat és a kapcsolódó költségeket. A koncesszió a koncessziós jogosult rendszeres éves kifizetésein felül közel 1,5 milliárd EUR összegű előlegfizetéssel jár. ·A dél-kavalai föld alatti földgáztároló koncessziójának folyamatban lévő pályázati eljárása, amely különösen fontos az energiaellátás biztonságának javítása szempontjából, csak akkor folytatódhat, ha az Energiaügyi Szabályozó Hatóság határozatot hoz a díjszabási keretéről. Ez a határozat késedelmet szenvedett, és jelenleg 2022. május végére várható a kihirdetése. ·Más folyamatban lévő ügyletek, különösen a regionális kikötők és a „Gournes Heraklion” (a volt krétai amerikai katonai bázis egy részén végrehajtott beruházás) ügyletei jól haladnak. A hatóságok folytatják az eszközfejlesztési terv végrehajtását. Közigazgatás A megerősített felügyelet keretében a hatóságok a közigazgatás politikamentessé tételére irányuló erőfeszítéseik részeként befejezték a közigazgatási államtitkárok és valamennyi főigazgató kinevezését, továbbá létrehozták a tervezett mobilitási és teljesítményértékelési ciklusokat és a közigazgatási integrált humánerőforrás-gazdálkodási rendszer kulcsfontosságú elemeit, nevezetesen a digitális szervezeti ábrákat és a munkaköri leírásokat. A jogbiztonságnak és a joghoz való hozzáférésnek a jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása révén történő javítása érdekében a hatóságok odaítéltek egy szerződést, amelynek köszönhetően várhatóan 2024-ig létrejön a jogszabályok egységes szerkezetbe foglalását támogatni hivatott nemzeti portál. Emellett befejezték a 2018 és 2021 közötti időszakra vonatkozó nemzeti korrupcióellenes terv végrehajtását. A jelentés tárgyidőszakában a hatóságok újabb kötelezettségvállalást teljesítettek a korrupció elleni küzdelem terén: ·A hatóságok jelentős intézkedéseket hoztak a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) negyedik értékelési fordulójából még hátralévő három ajánlás végrehajtására. Az intézkedések nagy részét az igazságszolgáltatás megszervezéséről és a bírák jogállásáról szóló kódexen keresztül vezetik be, amelyet május 13-án nyújtottak be a Jogi és Parlamentügyi Főtitkársághoz, és amelyet 2022. május végéig a Parlament elé terveznek terjeszteni. A GRECO 2023. évi jelentésében hivatalosan újra fogja értékelni az ajánlásokat. Ami a jelentés tárgyidőszakában végrehajtott szélesebb körű reformokat illeti, a hatóságok eredményeket értek el a köztisztviselők felvétele és fizetése feletti ellenőrzés megerősítése terén. Először is, előkészítették az állandó és ideiglenes tanárok igényeinek felmérését, amely az Oktatási és Vallásügyi Minisztérium által végzett felülvizsgálatot követően várhatóan 2022 májusának végére készül el. Ez várhatóan javítja az ilyen álláshelyek kiszámíthatóságát, ami a múltban az ideiglenes álláshelyek jelentős növekedéséhez vezetett, amelyeket gyakran állandó álláshellyé alakítottak át. Másodszor, a hatóságok jogszabály-módosításokat készítettek elő az egységes bértáblától való számos megfigyelhető eltérés kezelésére, amelyeket várhatóan 2022. május végéig fogadnak el. Ezek olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják a vezetői álláshelyek díjazásának és az utazási költségeknek a következetes alkalmazását. Véglegesítették a veszélyes és nehéz munkakörök után járó kiegészítő juttatások odaítélésének új módszertanát, amely a tervek szerint 2022 augusztusára lép működésbe. Végezetül, megkezdődött az Oktatási és Vallásügyi Minisztérium közigazgatási államtitkári álláshelyének kinevezési eljárása, és várhatóan 2022 júliusáig lezárul. MAKROGAZDASÁGI FEJLEMÉNYEK A világjárvány egymást követő hullámai miatt elhúzódó bizonytalanság ellenére a görög gazdaság 2021-ben gyorsan helyreállt, és csaknem teljes mértékben ellensúlyozta a gazdaság 2020-as erőteljes visszaesését. Görögország reál-GDP-je 2021-ben 8,3%-kal nőtt, ami a vártnál jobb idegenforgalmi szezont tükrözi, miközben a magánfogyasztás csaknem teljesen helyreállt a világjárvány előtti szintre a kormány által végrehajtott hatékony szükséghelyzeti jövedelemtámogatásnak és a felhalmozott megtakarítások felhasználásának köszönhetően. A növekedést a magánberuházások figyelemre méltó, a vállalkozásoknak nyújtott kormányzati támogatási intézkedések által is támogatott élénkülése, valamint a görög helyreállítási és rezilienciaépítési terv, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap keretében végrehajtott intézkedések fokozatos bevezetése is ösztönözte. Az áruexport tovább nőtt, mivel az ország számára előnyös az EU-ban és más kereskedelmi partnereknél tapasztalható fellendülés. Ugyanakkor a növekvő energiaárak továbbra is hatással vannak a reáljövedelmekre és a folyó fizetési mérleg hiányára. 2022 áprilisában az általános infláció a 2021. évi 0,6%-os átlagos rátát követően jelentősen, 9,4%-ra emelkedett, különösen a nemzetközi energiaár-emelkedések hatására. A 2022 első hónapjaiban – Oroszország Ukrajna elleni katonai agresszióját megelőzően – bekövetkezett gazdasági fejlemények arra utaltak, hogy a görögországi fellendülés egyre nagyobb lendületet kapott. A 2022 első két hónapjára vonatkozó nagy gyakoriságú mutatók a magánkiadások növekedésére utaltak, míg a gazdasági hangulat február végéig erős maradt, ami a fogyasztói és a vállalkozói bizalomban is tükröződött. A turizmusra vonatkozó korai előrejelzések azt mutatták, hogy Görögországban erős szezon várható, míg a kormány támogató intézkedéseket hajtott végre a magas energiaárak által a rendelkezésre álló jövedelemre gyakorolt negatív hatások részleges enyhítése érdekében. Az Ukrajna elleni orosz invázió valamennyi tagállam gazdasági kilátásainak újraértékelését szükségessé teszi, így Görögországét is. A háború várhatóan három fő csatornán keresztül fogja érinteni a görög gazdaságot. Mindenekelőtt a háború tovább növelte a globális energiaárakat, ami várhatóan súlyosbítja a belföldi inflációs nyomást és csökkenti a háztartások rendelkezésre álló reáljövedelmét. A kormány támogatási intézkedései, a minimálbér 2022 májusától történő emelése és a még mindig nagy felhalmozott megtakarítások azonban várhatóan részben enyhítik a magánfogyasztásra gyakorolt negatív hatásokat. Másodszor, bár a pénzügyi ágazat Oroszországnak való közvetlen kitettsége nagyon korlátozott, a megnövekedett bizonytalanság és kockázatkerülés, valamint a kínálatban tapasztalható szűk keresztmetszetek késleltethetik egyes új beruházási projektek elindítását. Végezetül, az EU-t és a világgazdaság egészét illetően előre jelzett lassulás fényében az export növekedése valószínűleg visszaesik. A turizmus azonban várhatóan ellenálló marad, mivel az Oroszországból, Ukrajnából és Fehéroroszországból érkező turisták a teljes turistaszámnak csak kis részét teszik ki. Ennek tükrében a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,5%-kal, 2023-ban pedig 3,1%-kal növekszik. Az infláció várhatóan 2022 második negyedévében tetőzik, majd ezt követően magas marad, mielőtt 2023-ban enyhülne. Az infláció emelkedésének fő mozgatórugói a növekvő nemzetközi olaj- és gázárak, míg az élelmiszerárakat az olyan kulcsfontosságú termelési költségek emelkedése befolyásolja, mint a műtrágya és a szállítás. Az előrejelzés szerint az általános infláció 2022-ben 6,3%, 2023-ban pedig 1,9% lesz. A görögországi munkaerőpiaci helyzet tovább javult, de a munkanélküliség továbbra is az egyik legmagasabb az EU-ban. Az érzékeny ágazatokban a foglalkoztatást támogató célzott intézkedések lehetővé tették a munkáltatók számára, hogy a koronavírus-válság kitörését követően megtartsák a munkavállalókat, és elősegítsék a gazdaság talpra állását. A munkahelyteremtés 2021 második felében erőteljes növekedést mutatott – és várhatóan 2022-ben is folytatódni fog – annak ellenére, hogy az év során az inflációs nyomás miatt összességében lassult a gazdasági tevékenység. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2022-ben 13,7%-ot, 2023-ban pedig 13,1%-ot ér el. A 2015 óta csökkenő tendenciát mutató tartós munkanélküliség a 2020. évi 10,5%-ról 2021-ben 9,2%-ra csökkent. A minimálbér 2022. májustól történő emelése várhatóan támogatja a nominálbér növekedését az év második felében, mivel az országban a munkavállalók közel 28%-a minimálbérben részesül ( ). A 2023-ra bejelentett adócsökkentések várhatóan pozitív hatással lesznek a rendelkezésre álló jövedelemre, a beruházásokra és a foglalkoztatásra (lásd a költségvetési fejleményekről szóló szakaszt a későbbiekben).

Oroszország Ukrajna elleni katonai agressziója felerősítette a gazdasági kilátásokat övező lefelé mutató kockázatokat. Az előrejelzés a globális energiaár-emelkedések és a globális értékláncok zavarainak időtartamára és súlyosságára vonatkozó technikai feltételezéseken alapul. A háztartások kiadásaival kapcsolatos kilátásokra és a beruházások dinamikájára vonatkozó becslések rendkívül érzékenyek ezekre a feltételezésekre. A Görögország energiaellátásában bekövetkező zavar szintén lefelé mutató kockázatot jelent. A bizonytalanság az idegenforgalmi szezont is érinti, mivel az infláció csökkentheti a háztartások rendelkezésre álló reáljövedelmét azokban az országokban, ahonnan a turisták érkeznek, bár a korai foglalások továbbra is erősek. Pozitívum azonban, hogy az áruexportnak a kínálati oldal fokozott zavaraival jellemezhető korábbi időszakban mutatott erőteljes teljesítménye azt jelzi, hogy Görögország exportja ellenállóvá vált, ami jobb kilátásokhoz vezethet az ország külső teljesítményét illetően. 1. táblázat: A főbb makrogazdasági változók összefoglalása (%) Forrás: Európai Bizottság KÖLTSÉGVETÉSI FEJLEMÉNYEK Görögországban a megerősített felügyelet keretében nyomon követett elsődleges hiány 2021-ben elérte a GDP 5,5%-át. Ez 2,1 százalékponttal alacsonyabb, mint a Bizottság 2021. őszi előrejelzése. A javulás elsősorban a nominális GDP gyorsabb növekedésének, valamint az adóalapok – különösen a vállalati és személyi jövedelmek – kedvezőbb alakulásának tudható be. A javulásból mintegy 1,8 százalékpont ennek köszönhető. Szintén a fellendüléshez kapcsolódóan a szociális juttatásokra fordított kiadások a vártnál alacsonyabbak voltak. A világjárvány társadalmi és gazdasági költségeinek enyhítése érdekében elfogadott költségvetési intézkedések többségét 2022-ben fokozatosan megszüntetik. A legtöbb intézkedés már 2022 májusáig megszűnt, a fennmaradó intézkedéseket pedig az év végéig fokozatosan megszüntetik, például az 50 000 új munkahely létrehozását célzó, kibővített munkaerő-felvételi támogatási programot, amelynek keretében a társadalombiztosítási járulékokat hat hónapig támogatják minden egyes új munkaszerződés esetében, valamint a – részben az oltási kampányhoz kapcsolódóan – megemelt egészségügyi kiadásokat. A világjárványhoz kapcsolódó intézkedések költségvetési hatása 2022-ben várhatóan a GDP 1,8%-ára csökken a 2021. évi 7,2%-ról. Az emelkedő energiaárak fényében a kormány jelentős átmeneti intézkedéseket fogadott el a háztartásokra és a vállalkozásokra gyakorolt negatív hatások enyhítése érdekében. Ezen intézkedések teljes becsült összege 2022-ben a GDP 2,3%-át teszi ki, közvetlen költségvetési hatásuk azonban a GDP 1,1%-ára korlátozódik, mivel e kiadások egy részét a villamosenergia-árak emelkedése miatt a megújuló energiaforrásokból származó többletbevételek fedezik (a GDP 1,2%-a). Ezen intézkedések közé tartoznak a következők: I.A villamosenergia-fogyasztás és a fűtésre használt gáz megnövekedett költségeinek enyhítésére irányuló intézkedések: Ezek a háztartásoknak és vállalkozásoknak nyújtott, a jelenlegi villamosenergia-árak adott küszöbértéket meghaladó részéhez kapcsolódó támogatásokat foglalnak magukban. A háztartások esetében a támogatás a küszöbérték feletti áremelkedés átlagosan 80%-át (azaz a havi első 150 kWh fogyasztásra a küszöbérték feletti növekedés 90%-át, a következő 150 kWh után pedig a növekedés 70%-át), míg a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások esetében a 95%-át fedezi. A fogyasztás 300 kWh feletti részére nem nyújtanak támogatást. A vállalkozások olyan támogatásban részesülnek, amely 2022 első és második félévében az áremelkedés 40%-át, illetve 30%-át fedezi. A nagyon kis vállalkozások 2022 első négy hónapjában kiegészítő támogatást kaptak, amely összesen az ezen időszak fogyasztására vonatkozó áremelkedés 80%-át fedezte. A hatóságok a 2022. január és április közötti időszakban a földgázárak hirtelen emelkedése hatásának enyhítése érdekében további fűtési támogatást is nyújtottak. E támogatások teljes összege az év végéig várhatóan eléri a GDP 1,9%-át, a várható költségvetési költségük pedig a GDP 0,7%-a lesz. A fent említett támogatások szintjét egy olyan képlet határozza meg, amely biztosítja az intézkedés ideiglenes jellegét és megszűnését, amint az energiaárak egy adott küszöbérték alá esnek. A hatóságok azt tervezik, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó megnövekedett bevételeket használják fel az intézkedés várható költségvetési költségének fedezésére. II.A magas infláció kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra gyakorolt hatásának kezelésére irányuló intézkedések: A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, köztük az alacsony jövedelmű nyugdíjasok, a rokkantsági ellátásban részesülők és a nem biztosított idősek 200 EUR összegű utalványt kaptak. A megnövekedett infláció hatásának enyhítése érdekében 2022 áprilisában a garantált minimumjövedelemből és a gyermekek után járó ellátásból kiegészítő részletet fizettek. Ezenkívül támogatást nyújtottak az állattenyésztőknek az állati takarmány megnövekedett költségeinek ellentételezésére. Ezen egyszeri kifizetések költségvetési költsége a becslések szerint 2022-ben a GDP 0,2%-a lesz. III.A magas üzemanyagárak hatásának kezelésére irányuló intézkedések: A hatóságok úgy határoztak, hogy egy 40 EUR értékű előre fizetett kártya formájában három hónapig támogatják a legfeljebb 30 000 EUR összegű bejelentett éves családi jövedelemmel rendelkező magánszemélyek üzemanyagköltségét. Ezenkívül a dízel árát literenként 0,12 EUR összeggel támogatják, míg a taxisofőrök egyszeri 200 EUR összegű juttatásban részesültek a megnövekedett üzemanyagköltségek miatt. Ezen intézkedések költségvetési költsége 2022-ben várhatóan a GDP 0,1%-át éri el. IV.Célzott adócsökkentések: A hatóságok úgy határoztak, hogy 2022 decemberéig meghosszabbítják a közlekedésre vonatkozó kedvezményes hozzáadottértékadó-mértéket, amely egyébként 2022 júniusában lejárna, 2022 áprilisától a mezőgazdasági műtrágyákra vonatkozó hozzáadottértékadó-kulcsot 13%-ról 6%-ra csökkentik, és visszatérítik a mezőgazdasági termelőknek a dízelüzemanyagra kivetett, 2022-re beszedett különadót. A bevételkiesés a becslések szerint a GDP 0,1%-át teszi ki. Mivel a kiadások várhatóan meghaladják az eredeti költségvetési felső határokat, a hatóságok április elején 2 milliárd EUR (a GDP 1,0%-a) összegű pótköltségvetést fogadtak el. Ez lehetővé teszi az intézkedésekre fordított kiadások és a kormányzati szervek költségeinek növekedését a magas energiaárakhoz kapcsolódóan. A bizonytalanság kezelése érdekében a Bizottság 2022-re a GDP 0,4%-ának megfelelő további előirányzatokat feltételez, amelyeket Görögország stabilitási programjának előrejelzései is tartalmaznak. Ezekről az előirányzatokról várhatóan egy második pótköltségvetés keretében szavaznak 2022 szeptemberéig. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint az elsődleges egyenleg 2022-ben a GDP 1,9%-ának megfelelő hiányt, 2023-ban pedig a GDP 1,3%-ának megfelelő többletet fog elérni, ami összhangban van a hatóságok előrejelzésével. A költségvetési pozíció 2021-hez viszonyított javulása elsősorban a folyamatban lévő gazdasági fellendülésnek és a költségvetési támogatási intézkedések fokozatos megszüntetésének tudható be. Görögország 2022. évi stabilitási programja nagyon hasonló előrejelzéseket tartalmaz: az előrejelzés szerint 2022-ben a GDP 2,0%-ának megfelelő elsődleges hiány ( ), 2023-ban pedig a GDP 1,1%-ának megfelelő elsődleges többlet lesz. Az előrejelzés figyelembe veszi a hatóságok azon tervét, hogy 2023-ban állandósítsanak két növekedésbarát adócsökkentést, amelyek végrehajtása a stabilitási programban leírtak szerint az alkalmazandó uniós költségvetési szabályoknak való megfeleléstől függ. A hatóságok stabilitási programjukban jelezték, hogy 2023-tól fenn kívánják tartani a társadalombiztosítási járulékok és a szolidaritási pótadó jelenlegi csökkentett mértékét. Ezen intézkedések célja a háztartások magas adóterheinek csökkentése (a világjárvány előtt Görögországban a munkát terhelő adóék két százalékponttal magasabb volt az euróövezet átlagánál ), a munkaerő-kereslet támogatása és a háztartások rendelkezésre álló jövedelmének növelése, ami várhatóan pozitív hatással lesz a fogyasztásra és általában a gazdasági fellendülésre. Ezek a világjárvány hatásának enyhítésére eredetileg 2021-re és 2022-re bevezetett intézkedésekre épülnek, amelyek ez év végén hatályukat vesztik. Az intézkedések tartóssá teszik a társadalombiztosítási járulék ideiglenes három százalékpontos csökkentését (ebből 1,8 százalékpont a munkáltatói járulékok és 1,2 százalékpont a munkavállalói járulékok csökkentése), valamint a szolidaritási pótadó világjárvány idején történő elengedését. A szolidaritási pótadó a személyi jövedelemadótól eltérő adóalapra vonatkozik, ami lehetőséget kínál az adórendszer további egyszerűsítésére. Ezen intézkedések költségvetési költsége várhatóan a GDP 0,8%-át éri el. A stabilitási program szerint e szakpolitikai intézkedés végrehajtása a 2023-tól alkalmazandó európai költségvetési szabályoknak való megfeleléstől függ. Görögország stabilitási programjának benyújtását és a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének határidejét követően a kormány új intézkedéscsomagot jelentett be, amelynek célja a megnövekedett energiaárak következményeinek kezelése. Görögország először is új mechanizmust jelentett be a villamos energia nagykereskedelmi árának csökkentésére, amelyet 2022. július 1-jétől vezetnek be. Másodszor, a meglévő támogatási program (lásd a fenti i. pontot) 2022 végéig továbbra is alkalmazandó, és 2022 májusától kiterjesztik annak érdekében, hogy kiterjedjen a 300 kWh-t meg nem haladó havi fogyasztásra eső áremelkedés nagyobb részére, a 300 kWh-t meghaladó havi fogyasztásra és az összes lakóhelyre, azaz nem csak az elsődleges lakóhelyre. Végezetül, visszamenőleges támogatást fognak nyújtani, amely a 2021 decembere és 2022 májusa közötti, elsődleges lakóhelyre vonatkozó villamosenergia-számlák 60%-át fedezi. Ezen intézkedések mérete az előrejelzés szerint 2022-ben a GDP 0,4%-át éri el. A hatóságok ezen intézkedések költségeit, valamint a megújuló forrásokból származó bevétel nagykereskedelmi ár csökkenése miatt bekövetkező kiesését az energiatermelők 2021 októbere és 2022 júniusa közötti többletbevételeire kivetett rendkívüli 90%-os illetékkel (a GDP 0,3%-a), valamint a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében már szereplő tartalék részbeni felhasználásával (a GDP 0,4%-a) kívánják fedezni. A Bizottság szolgálatai jelenleg vizsgálják, hogy az új intézkedések megfelelnek-e a REPowerEU tervről szóló bizottsági közleményben ( ) foglalt iránymutatásnak és a vonatkozó uniós jogszabályoknak. A vártnál jobb 2021. évi eredmény ellenére a költségvetési kockázatok továbbra is jelentősek. Az előrejelzés szempontjából az energiapiacokat övező bizonytalanság jelenti a legnagyobb kockázatot, mivel növelheti az energiatámogatások költségeit és további támogatási intézkedések bevezetésére irányuló nyomást teremthet, még akkor is, ha az energiaárak emelkedése miatt a bevételek növekedése valamelyest csökkentené a költségeket. Ami a világjárványt illeti, bár a meglévő szükséghelyzeti intézkedések további meghosszabbításának rövid távú kockázata csökken, a támogatási intézkedések részeként kibocsátott, az elkövetkező években lehívandó garanciák kockázata továbbra is fennáll. A közelmúltban lezajlott vagy tervezett pénzügypolitikai intézkedések, beleértve a kiszolgáltatott helyzetbe kerülő adósok tulajdonában lévő ingatlanokra igénybe vehető értékesítési-visszabérlési konstrukciót, a végső statisztikai osztályozástól függően hiány- és adósságnövelő hatással járhatnak. További kockázatot jelentenek a függőben lévő jogi ügyek, leginkább a kiegészítő nyugdíjak és a szezonális bónuszok csökkentése miatti kártalanítási igényekkel kapcsolatos ügy, valamint az Állami Ingatlantársasággal (ETAD) szembeni peres ügyek. Ami a pozitívumokat illeti, a vállalatok jövedelmezősége továbbra is túlteljesítheti a várakozásokat, ahogyan azt a 2021. évi költségvetési eredmény esetében tette. ÁLLAMADÓSSÁG-FINANSZÍROZÁS

Görögország idő előtt visszafizette a Nemzetközi Valutaalaptól kapott, fennálló hiteleit. Görögország 2022. április elején eltörlesztette az Alap felé fennálló hiteleit. A törlesztés összege elérte az 1,9 milliárd EUR-t. Az eredeti ütemezés szerint ezek a hitelek főként 2023–2024-ben jártak volna le. Az előtörlesztést Görögország javuló pénzügyi helyzete, kedvező finanszírozási feltételei és magas készpénztartaléka tette lehetővé. Görögország 2022 vége felé várhatóan részlegesen előtörleszti a görög hitelkeretben fennálló hiteleit. A készpénzpuffer továbbra is magas, amit egy új kötvénykibocsátás és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz első részlete is támogat. 2022. április végén Görögország a 2027-ben lejáró 7 éves lejáratú kötvény könyveinek újbóli megnyitásával sikeresen bevont 1,5 milliárd EUR-t a piacról. Az elért hozam 2,4% volt, ami azt tükrözi, hogy a német államkötvényhez képest a hozamok és hozamfelárak viszonylag magasak maradtak a világjárvány alatti szinthez képest. A készpénztartalék 2022. április közepén elérte a 38 milliárd EUR-t ( ). Ez az összeg magában foglalja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz első, 3,6 milliárd EUR összegű részletét, amelyet Görögország 2022. április 8-án kapott meg. A Standard & Poor’s 2022. április végén stabil kilátásokkal BB+-ra emelte Görögország hitelminősítését Görögország szakpolitikai hatékonyságának folyamatos javulása miatt. Ezzel az ország Standard and Poor’s általi minősítése egy fokozatra került a befektetésre ajánlott kategóriától. ADÓSSÁGFENNTARTHATÓSÁGI ELEMZÉS Az államháztartások fenntarthatóságáról szóló bizottsági jelentés ( ) közzétételét követően a Görögország adósságfenntarthatósági elemzéséhez használt módszertan immár teljes mértékben összhangban van a Bizottság által az összes többi tagállam esetében alkalmazott horizontális megközelítéssel. A módszertan jelenlegi aktualizálása a megerősített felügyeletről szóló 12. jelentésben már bemutatott makrogazdasági és kamatláb-feltételezéseknek a Bizottság horizontális megközelítéséhez való igazítását követi, és a költségvetési politikára vonatkozó feltételezéseket érinti. A megerősített felügyeleti jelentésekben eddig alkalmazott költségvetési feltételezés a rövid távú előrejelzési időtávon túl, a 2023–2060-as időhorizonton átlagosan elért, a GDP 2,2%-ának megfelelő elsődleges egyenleget feltételezett. A 2018 júniusában az akkor rendelkezésre álló adatokkal elvégzett értékelés alapján ez a feltételezés az előrejelzés szerint megfelelt a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. A felülvizsgált módszertan az államháztartások fenntarthatóságáról szóló bizottsági jelentésekben és az adósságfenntarthatósági jelentésekben valamennyi tagállamra alkalmazott, változatlan politikát feltételező költségvetési feltevést vezeti be. Különösen azt feltételezi, hogy a strukturális elsődleges egyenleg az utolsó előrejelzési évtől (ebben az esetben 2023-tól) változatlan marad ( ). A politika változatlanságát feltételező fiskális feltevés átlagosan magasabb nominális elsődleges egyenleget eredményez, mint az előző feltételezés a teljes előrejelzési időszakra vonatkozóan. A 2. táblázat összehasonlítja az elsődleges egyenlegre az előző jelentésben alkalmazott feltételezéseket és az ebben a jelentésben alkalmazott feltevéseket. Rövid távon mindkettő a Bizottság 2022. tavaszi költségvetési előrejelzését követi. Az állandó strukturális elsődleges egyenleg feltételezése a 2024 és 2026 közötti időszakban a korábban feltételezettnél lényegesen magasabb elsődleges egyenleget eredményez a kibocsátási résre vonatkozó pozitív és növekvő előrejelzések, valamint a korábbi nyugdíjreformokból eredő, az állami nyugdíjkiadásokat érintő megtakarítások (azaz az idősödés alacsonyabb költsége) miatt. A 2020-as évek végétől, miután a kibocsátási rés megszűnik, az elsődleges egyenleg csökken, de a 2050-es évek végéig valamivel a korábbi feltételezés felett marad, amint azt a strukturális elsődleges egyenleg aktuális előrejelzése és az idősödés költségére vonatkozó feltételezés maga után vonja. Az időhorizont vége felé az idősödés költségének további csökkenése – egyéb tényezők egyezősége esetén – jelentős javulást idéz elő az elsődleges egyenlegben, amely 2060-ra eléri a 3,6%-ot ( ). A Bizottság horizontális megközelítése azt feltételezi, hogy a nyugdíjrendszerrel kapcsolatos reformok az idősödésről szóló 2021-es jelentésben ( ) bemutatott költségvetési megtakarításokat eredményeznek, és az összes kapcsolódó megtakarítást adósságtörlesztésre használják fel. 2. táblázat: Változások a költségvetési feltételezésben Forrás: a Bizottság szolgálatai Megjegyzés: az e táblázatban bemutatott elsődleges egyenlegek a számlák 2010. évi európai rendszerén és a Bizottság 2022. évi, 2022–2023-as időszakra vonatkozó tavaszi előrejelzésén alapulnak. 3. táblázat: Az alapforgatókönyv főbb feltevései – tervezet Forrás: a Bizottság szolgálatai Megjegyzés: az e táblázatban bemutatott elsődleges egyenleg a számlák 2010. évi európai rendszerén és a Bizottság 2022. évi, 2022–2023-as időszakra vonatkozó tavaszi előrejelzésén alapul. 4. táblázat: A forgatókönyvek főbb feltevései – tervezet Forrás: a Bizottság szolgálatai Megjegyzés: az e táblázatban bemutatott elsődleges egyenlegek a számlák 2010. évi európai rendszerén és a Bizottság 2022. évi, 2022–2023-as időszakra vonatkozó tavaszi előrejelzésén alapulnak. Az adósságfenntarthatósági elemzés aktualizálása az adósság és a bruttó finanszírozási igény pályájának jelentős lefelé történő elmozdulását eredményezi valamennyi forgatókönyv esetében, tükrözve az alacsonyabb kiindulási pontot, a magasabb inflációs várakozásokat ( ) és a változatlan politika feltételezésén alapuló új költségvetési pályát ( ). Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2021-ben 193%-ot ért el, amely 10 százalékponttal alacsonyabb az előző jelentésben vártnál. Ez a javulás elsősorban a vártnál magasabb nominális GDP-nek, illetve a vártnál alacsonyabb elsődleges hiánynak volt köszönhető. Összességében, tekintettel a magas adósságszintre, az adósságfenntarthatósági elemzés középtávon magas kockázatokat jelez (). Az alapforgatókönyv szerint az államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2060-ra 32% körüli értékre mérséklődik, a bruttó finanszírozási igény pedig hosszú távon 10% alá csökken ( ). Az előző jelentéshez viszonyítva a változás egyik fő mozgatórugója a nominális GDP gyorsabb növekedése, különösen rövid és középtávon, amely elsősorban az infláció megugrásának tulajdonítható, és a piaci alapú inflációs várakozásokban is tükröződik. Ezt a javulást nem ellensúlyozza teljes mértékben a kamatlábak emelkedése a görög adósság nagyon hosszú súlyozott átlagos lejárata miatt, amely enyhíti a piaci kamatlábak rövid és középtávú mozgásainak hatását. A másik jelentős tényező, amely hozzájárul az aktualizált eredményekhez, a változatlan politika feltételezésén alapuló költségvetési pálya. Tekintettel a 2023-ra előre jelzett, a GDP 1,4%-ának megfelelő strukturális elsődleges egyenlegre és a népesség elöregedése miatti költségek alakulására vonatkozó feltételezésekre, a 2023 és 2060 közötti költségvetési pálya átlagosan 0,4 százalékponttal magasabb a korábbi, a GDP 2,2%-ának megfelelő feltételezésnél. A magasabb kockázati prémiumot feltételező forgatókönyv szerint az államadósság 2060-ra a GDP 42%-ára mérséklődik, a bruttó finanszírozási igény pedig hosszú távon a GDP 10%-a alatt marad. Az adósságráta hosszú távon még az alacsony növekedést feltételező forgatókönyv ( ) szerint is csökkenő pályán, a bruttó finanszírozási igény pedig a GDP 20%-a alatt marad. A költségvetéspolitikai kockázatok figyelembevétele érdekében vizsgált negyedik forgatókönyv azt feltételezi, hogy az elsődleges egyenleg alacsonyabb pályát fog követni ( ). Ez a forgatókönyv lényegesen alacsonyabb, átlagosan a GDP 0,4%-ának megfelelő elsődleges egyenleget jelez a 2023 és 2060 közötti időszakra. E forgatókönyv szerint az adósság szintén csökkenő pályát követ, de a többi forgatókönyvhöz képest sokkal lassabb ütemben mérséklődik, és az előrejelzési időhorizont végére a GDP 100%-a felett marad. A bruttó finanszírozási igény szintén magasabb lesz, középtávon a GDP 15%-a körül mozog, hosszú távon pedig valamivel meghaladja a GDP 20%-át. 1. ábra: Az adósságfenntarthatósági elemzés eredményei Forrás: a Bizottság szolgálatai Az államadósság fenntarthatóságának értékelése az alapul szolgáló feltételezésektől függ, és különösen a jelenlegi inflációs sokk miatt jelentős bizonytalanságnak van kitéve. Az új költségvetési pálya átlagosan lényegesen magasabb elsődleges többletet eredményez, mint az előző költségvetési feltételezés szerint. A 2,6%-os átlagos elsődleges egyenleg elérése és fenntartása közel 40 évig rendkívül ambiciózus, és más uniós tagállamokban is szinte példa nélküli költségvetési fegyelmet tenne szükségessé. A politika változatlanságát feltételező költségvetési feltevés a jelenlegi költségvetési politikai helyzetnek felel meg, és minden egyes bizottsági előrejelzést követően felülvizsgálatra kerül. Amint azt kiemeli az alacsonyabb strukturális elsődleges egyenleget feltételező forgatókönyv is, ahol a fenntarthatósági kockázatok hangsúlyosabbak, a költségvetési óvatosság kulcsfontosságú az államadósság fenntarthatóságának biztosításához. Ami az inflációt illeti, amennyiben annak jelenlegi hulláma a jelenlegi módszertan és a piaci várakozások alapján feltételezettnél kevésbé tartós lenne, az magasabb adósságpályához vezetne az alacsonyabb nominális növekedés miatt. A reálnövekedést tekintve Görögország potenciális növekedése az utóbbi időben elmaradt az alapforgatókönyvben és az alacsonyabb növekedést feltételező forgatókönyvben feltételezett hosszú távú növekedéstől, amelyek magukban foglalják a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott beruházások várható növekedési hatását a Bizottságnak a QUEST modell alapján egészen az 10. előrejelzési évig kiigazított, majd azt követően az idősödésről szóló 2021-es jelentésben foglalt makrogazdasági feltételezésekhez rögzített szabványos „T+10” szimulációi alapján ( ). A magasabb előre jelzett potenciáliskibocsátás-növekedési ráták eléréséhez strukturális reformok és erőteljes növekedésösztönző beruházások végrehajtására lesz szükség, ideértve a Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében bemutatottakat is. Ezek a kedvező kamatlábak hosszú távú fenntartása szempontjából is kulcsfontosságúak. FEJLEMÉNYEK A PÉNZÜGYI ÁGAZATBAN A görög bankok a nemteljesítő hitelek csökkentését illetően kiemelkedő évet zártak, miközben a hangsúly fokozatosan az életképes adósok nemteljesítő adósságainak kezelésére helyeződik át, ahol ez megvalósítható. A nemteljesítő hitelek aránya 2021 decemberében egyedi alapon 12,8%-on állt, miután erőteljesen csökkent a 2020. végi 30,1%-ról és a 2019. végi 40,6%-ról. A rendszerszempontból jelentős négy bank közül kettőben 2021 végén egyszámjegyű volt a nemteljesítő hitelek aránya, míg a másik kettő várhatóan legkésőbb 2022 végéig teljesíti ugyanezt a célt. A 107,2 milliárd EUR csúcsértékről (2016. március vége) 18,4 milliárd EUR-ra visszaeső nemteljesítő hitelállomány ( ) ilyen gyors csökkenése főként a Herkules eszközvédelmi program keretében végrehajtott értékpapírosítási tranzakcióknak volt köszönhető. A rendszerszempontból jelentős bankok három további értékpapírosítási ügylete még folyamatban van ( ), és várhatóan időben lezárul. A kezdeményező bankok jövőbeli ügyleteinek költségei emelkedni fognak az ukrajnai háborúnak a hitel-nemteljesítési csereügyletek feláraira gyakorolt hatása miatt emelkedő garanciadíjak következtében. A nemteljesítő hitelek arányának az uniós átlaghoz való közelítésére irányuló jövőbeli erőfeszítések egyre nagyobb mértékben támaszkodnak majd a bankok által kínált új hitelekre (nevezőhatás), a nemteljesítő vagy nemteljesítés kockázatának kitett hitelek kezelésére, valamint arra, hogy a bankok képesek-e életképes, hosszú távú megoldásokat kínálni. Ugyanakkor a biztosítékok hatékony behajtása döntő fontosságú lesz, ha a sikeres átütemezés nem valósítható meg. 2. ábra: A görög bankok bruttó nemteljesítő hitelállományának és nemteljesítő hitelei arányának alakulása Forrás: Görög Nemzeti Bank Megjegyzés: bruttó nemteljesítő hitelek az összes ügyfélhitel arányában, a mérlegben szereplő hitelek esetében az Európai Bankfelügyeleti Hatóság definíciói szerint. Az új nemteljesítő hitelek nettó létrejötte korlátozott ütemben folytatódik, mivel a bankok eszközminőségét érintő kockázatok továbbra is fennállnak. A 2021. év negyedik negyedévében az ötödik egymást követő negyedévben folytatódott a nemteljesítő hitelek nettó növekedése ( ), bár korlátozottabb ütemben. A bankok által az átmeneti nehézségekkel küzdő életképes ügyfeleknek kínált „többlépcsős” termékek, valamint a vendéglátóiparnak biztosított, fennmaradó fizetési moratóriumok 2021 végén majdnem teljesen megszűntek, míg a „Gefyra” és a „Gefyra II” programokon ( ) keresztül állami támogatási intézkedésekben részesülő hitelek jelentős száma az év első felében fokozatosan kikerül a programokból. A bankok a moratóriumok megszűnését követően továbbra is stabil és korlátozott mértékű nemteljesítési és újbóli nemteljesítési rátáról számolnak be, és a kezdeti jelek hasonló nemteljesítési rátára utalnak a „Gefyra” programokból kikerülő hitelek esetében, illetve valamivel magasabb rátákra a bankok „többlépcsős” termékeiből kilépő hitelek esetében. Azonban a támogatási intézkedések végét követő első tényleges eredmények 2022. június vége előtt nem állnak rendelkezésre. Emellett, bár a görög bankszektor orosz vagy ukrán lakosoknak való közvetlen vagy közvetett kitettsége korlátozott, a bankok eszközminőségét lefelé mutató kockázatok övezik, amelyek a gazdasági kilátásokra és a háztartások rendelkezésre álló reáljövedelmére gyakorolt, Ukrajna orosz inváziójához kapcsolódó esetleges másodlagos hatásokból fakadnak. A magánszektor korábbi nemteljesítő adósságállományának sikeres szanálása egyre inkább az értékpapírosított és eladott hitelek kezeléséért felelős állománykezelőktől függ. A bankok mérlegéből kikerülő nemteljesítő adósságállomány továbbra is banktól eltérő egyéb szakosodott pénzügyi intézmények (azaz állománykezelők) kezében van, amelyek 2021. december végén 79,7 milliárd EUR értékben kezeltek túlnyomórészt nemteljesítő hiteleket, nagy részüket a Herkules-program keretében értékpapírosított nemteljesítő hitelportfóliók formájában. Ezen intézmények célja, hogy átütemezések és – ha ez nem megvalósítható – felszámolások révén maximalizálják a behajtást. A világjárvány megnehezítette az állománykezelők üzleti terveinek zökkenőmentes végrehajtását egyes értékpapírosított nemteljesítő hitelportfóliók esetében. Az új peren kívüli adósságkezelő eszköz és az adósságbehajtási folyamatok 2021 negyedik negyedévében megkezdődött normalizálása várhatóan megkönnyíti majd az állománykezelők üzleti tervben foglalt céljaik elérésére irányuló erőfeszítéseit is. Ezen túlmenően e céltársaságok némelyike esetében az állománykezelők a hitelportfóliók célzott értékesítését fontolgatják a pénzáramlás növelése érdekében. E hitelek másodlagos piacának fokozatos fejlődése várhatóan megkönnyíti az átütemezésben részesülő, majd újra teljesítővé váló adósok banki refinanszírozását, lehetővé téve számukra, hogy bizonyos feltételek mellett a jövőben ismét bekerülhessenek a bankok hitelkönyveibe. A bankok alaptevékenységének nyereségessége javult, az eredményeket egyszeri tételek rontják. A 2021. évben mind a négy bank nyereséget könyvelt az egyszeri eseményeket leszámítva. Két rendszerszintű bank eredményeit a nemteljesítő hitelek rendezéséből eredő egyszeri veszteségek befolyásolták. Mindazonáltal a bankok saját számításai szerint a rendszeres tevékenységek nyereségesek voltak, ami a nyereségesség fokozatos visszatérését jelzi. A díjak és jutalékok erőteljes növekedése jelentős mértékben ellensúlyozta az alacsony kamatkörnyezet és a nemteljesítő hitelek értékpapírosítása miatt a kamatbevételekre nehezedő nyomást ( ), miközben javította a bevételek összetételének minőségét. Tekintettel a rendszerszempontból jelentős bankok által tartott hazai államkötvények jelentős állományára, intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy enyhítsék az állampapírhozamok esetleges növekedésének a nyereségességükre gyakorolt hatását. Ami a költségeket illeti, a bankok folytatják a személyzeti költségek visszafogására irányuló erőfeszítéseiket. A jelenlegi piaci bizonytalanság kedvezőtlen hatást gyakorolt a bankok hosszú távú fedezetlen finanszírozási költségeire, és a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény (MREL) ( ) teljesítése érdekében hatással lehet a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok további kibocsátásával kapcsolatos stratégiájukra, mind az időzítés, mind a kibocsátott instrumentumok típusa tekintetében. A bankok a finanszírozási költségeikre e tényezők miatt nehezedő potenciális nyomást olyan üzleti tervek végrehajtásával igyekeznek ellensúlyozni, amelyek figyelembe veszik a hitelállomány növekedésére vonatkozó kilátásokat, a nemteljesítő hitelek csökkentésére irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket követő alacsonyabb értékvesztést, valamint az alternatív bevételi források fejlesztését a bankok digitális transzformációjának felgyorsításával. A bankok a hitelkeresletet érintő, a jelenlegi geopolitikai bizonytalanság másodlagos hatásaiból és a magas energiaköltségekből eredő lefelé mutató kockázatok ellenére fenntartották a jelentős új hitelezésre vonatkozó ambiciózus üzleti terveiket. Ugyanakkor a vállalatok hiteligényének jellege a beruházási igények finanszírozása helyett a forgótőke felé mozdulhat el. A bankok mérlegének megtisztítása továbbra is hatást gyakorolt a bankok tőkehelyzetére, de a 2022-re vonatkozó kilátásokat a csökkenő céltartalékképzési igény ( ) és a növekvő nyereség révén megvalósuló erősebb belsőtőke-termelés segíti. A bankok átlagos elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatója és teljestőke-megfelelési mutatója 2021 végén összevont alapon a kockázattal súlyozott eszközök 12,6%-ának, illetve 15,2%-ának felelt meg ( ). A bankok tőkehelyzete még mindig alacsonyabb volt, mint 2020 végén (15,0%, illetve 16,6%), ami a nemteljesítő hitelek leépítésének és az átmeneti prudenciális kiigazítások fokozatos megszüntetésének költségeit tükrözi ( ). A bankok tőkehelyzetét 2021-ben két bank sikeres tőkeemelése és szintetikus értékpapírosítás támogatta ( ). A 2022. évben várhatóan további tőkenövelő intézkedések valósulnak meg, és a bankok tőkehelyzete a megnövekedett nyereség révén várhatóan az organikus nyereségtermelésből is profitál majd. Mivel a nemteljesítő hitelek csökkentésére irányuló intézkedések nagy része lezárult, a nemteljesítő hitelek rendezésének tőkehelyzetre gyakorolt hatása várhatóan csökkenni fog. A bankok tőkehelyzete azonban továbbra is az egyik leggyengébb az EU-ban, minősége pedig továbbra is aggodalomra ad okot a halasztott adójóváírások jelentős és egyre növekvő részaránya miatt (2021 végén a felügyeleti tőkekövetelmény mintegy 64%-a konszolidált szinten).