A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EURÓPAI UNIÓ 2013. ÉVI HITELFELVÉTELI ÉS HITELNYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGÉRŐL /* COM/2014/0529 final */





Tartalomjegyzék 1............ Bevezetés. 3 2............ Az Európai Unió hitelezési tevékenységei 3 2.1......... Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus. 3 2.2......... Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus. 5 2.3......... Makroszintű pénzügyi támogatás. 7 2.4......... Euratom-hitelek. 8 3............ Az Európai Unió forrásbevonási tevékenységei 9 3.1......... Fizetésimérleg-támogatás. 9 3.2......... Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus. 9 3.3......... Makroszintű pénzügyi támogatás. 9 3.4......... Euratom.. 10 4............ Európai Beruházási Bank. 10 4.1......... Az EBB hitelezési tevékenységei 10 4.2......... Az EBB forrásbevonási tevékenységei 11 5............ Az euróövezet pénzügyi stabilitásának biztosítása. 11 5.1......... Görög hitelkeret 11 5.2......... Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) 12 5.3......... Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) 12 1. Bevezetés A Bizottság köteles évente tájékoztatni az Európai Parlamentet és a Tanácsot a különböző európai uniós hiteleszközök felhasználásáról. Ez a jelentés ismerteti az egyes eszközökhöz kapcsolódó hitelezési műveleteket, illetve forrásbevonási tevékenységeket. 1. táblázat: Az Európai Unió műveleteinek alakulása (kintlévő tőkeösszegek, millió EUR) || ESZAK f.a.(1) (2) || Euratom (1) || Fizetésimérleg-támogatás || Makroszintű pénzügyi támogatás || Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus || Összesen 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 2012 2013 || 225 183 179 || 447 423 386 || 11 400 11 400 11 400 || 590 545 565 || 28 000 43 800 43 800 || 40 662 56 351 56 330 (1)Az átváltási árfolyamok mindig az adott év december 31-i árfolyamok. (2)Az Európai Szén- és Acélközösség 2002 óta felszámolás alatt áll. Az ESZAK által kibocsátott utolsó kötvény 2019-ben jár le. || 2. Az Európai Unió hitelezési tevékenységei A Bizottság az adott célkitűzéstől függően különböző tanácsi, illetve tanácsi és európai parlamenti jogi aktusok alapján nyújt a harmadik országoknak és a tagállamoknak pénzügyi támogatásokat, amelyekre tőkepiaci finanszírozású, uniós költségvetésből származó kezességvállalással biztosított kétoldalú kölcsönök formájában kerül sor[1]. A harmadik országoknak szóló pénzügyi támogatás és az Unió külső tevékenységéhez kapcsolódó fő célkitűzések közötti összhangról a Bizottság és – az EKSZ segítségével – az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője gondoskodik. 2.1. Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatás, amelynek alapjául az Európai Unió működéséről szóló szerződés 143. cikke és a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet[2] szolgál, az Unió által biztosított középlejáratú hitelek formájában valósul meg. Ezekhez általában a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és más nemzetközi pénzügyi szervezetek – például az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) vagy a Világbank által nyújtott pénzügyi segítség párosul. Fizetésimérleg-támogatás nyújtásáról a Tanács minősített többséggel, eseti alapon dönt. Kedvezményezettjei az euróövezeten kívüli tagállamok lehetnek, amennyiben súlyos fizetésimérleg-nehézségekkel szembesülnek. Célja, hogy enyhítse a kedvezményezett tagállamok külső finanszírozási nehézségeit, miközben helyreállítja fizetési mérlegük életképességét. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus igénybevétele gazdaságpolitikai feltételek teljesüléséhez kötődik, amelyeket a Tanács határoz meg a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal (EFC) folytatott, a szükséges kiigazítási program tervezetére vonatkozó konzultációt követően, és amelyeknek részleteiről a hitelmegállapodás megkötése előtt a Bizottság és a kedvezményezett tagállam egyetértési megállapodást köt. A kiigazítási programban előírt intézkedések folyamatos teljesítését rendszeresen felülvizsgálják, és ezek eredményétől függ a soron következő részletek folyósítása. A szükséges forrásokat az Európai Unió nevében a Bizottság gyűjti össze a tőkepiacokon. A fizetésimérleg-rendelet végrehajtásáról a Bizottság rendszeresen beszámol a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak (EFC) és a Tanácsnak. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmust a nemzetközi gazdasági és pénzügyi válság nyomán 2008-ban újból aktiválták, és hitelkeretét 12 milliárd EUR-ról 2009 májusában végül 50 milliárd EUR-ra emelték[3], hogy az esetleges további fizetésimérleg-támogatás iránti igények a későbbiekben is gyorsan kielégíthetők legyenek. 2013. december 31-éig összesen 18,0 milliárd EUR összegű támogatás lekötésére került sor Magyarország[4], Lettország[5] és Románia[6] részére, amelyből 13,4 milliárd EUR-t folyósítottak. A Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű elővigyázatossági pénzügyi támogatás[7] 2013. március 31-én lejárt, lehívására nem került sor. A Tanács 2013-ban elfogadott egy Romániának nyújtandó második, legfeljebb 2 milliárd EUR összegű elővigyázatossági pénzügyi támogatási programot[8]. A folyósításokat 2015. szeptember 30-ig kérhetik. 2013-ban nem került sor kifizetésre a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében. 2. táblázat: Fizetésimérleg-támogatás a 2013. december 31-i állapot szerint (milliárd EUR) Ország || Határozatban elfogadott összeg || Folyósított összeg || Visszafizetett összeg || Kintlévő összeg || A hitel átlagos futamideje (év) Magyarország || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 5,0 Lettország || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Románia || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Románia (elővigyázatossági pénzügyi támogatás) Románia (elővigyázatossági pénzügyi támogatás) || 1,4 2,0 || 0 0 || 0 0 || 0,0 0,0 || 0 0 Összesen || 18,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2013. december 31. óta végrehajtott műveletek Lettország 2014 áprilisában 1 milliárd EUR-t fizetett vissza. A fizetésimérleg-műveletek részletes leírása a következő internetes oldalon található: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/balance_of_payments/index_en.htm 2.2. Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus Az Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettel jött létre az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdése[9] alapján. A mechanizmust teljes egészében az uniós költségvetés garantálja, és forrásaiból legfeljebb 60 milliárd EUR hitel nyújtható. Az Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus kedvezményezettjei közé azok a tagállamok tartozhatnak, amelyek a nemzetközi gazdasági és pénzügyi környezet súlyos romlása miatt szembesülnek nehézségekkel. A mechanizmus igénybevétele szakpolitikai feltételekhez kötődik. Az ezeket rögzítő gazdasági és pénzügyi kiigazítási programról a Bizottság és a kedvezményezett tagállam egyetértési megállapodást köt. A mechanizmus alkalmazására irányuló döntéshozatali folyamat hasonló a fizetésimérleg-támogatáséhoz. A pénzügyi igények értékelését és a program végrehajtásának rendszeres felügyeletét a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) konzultálva végzi: a kiigazítási programban előírt általános gazdaságpolitikai feltételeket legalább hathavonta áttekintik, míg a támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek tagállam általi teljesítését legalább háromhavonta ellenőrzik. A kiigazítási program szükségesnek ítélt változtatásait a kedvezményezett tagállammal megvitatják. Az eredeti általános gazdaságpolitikai feltételek esetleges kiigazításáról és a kedvezményezett tagállam által elkészített felülvizsgált kiigazítási program jóváhagyásáról a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva a Tanács dönt. Az Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmust 2011-ben aktiválták Írország[10] és Portugália[11] esetében, legfeljebb 22,5 milliárd EUR, illetve 26 milliárd EUR összegű hitelre vállaltak kötelezettséget. A kötelezettségvállalások teljes összege az EFSF-et, az IMF-et és az egyéb tagállamokat is magában foglalva a két említett ország esetében legfeljebb 85 milliárd EUR-t, illetve 78 milliárd EUR-t tesz ki: 3. táblázat: A kötelezettségvállalások bontása (milliárd EUR) Ország || Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus || Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) || IMF || Egyéb résztvevők || Összesen Írország || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85,0 Portugália || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78,0 Összesen || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163,0 * Ebből 4,8 milliárd EUR más tagállamoktól (Egyesült Királyság, Svédország, Dánia), 17,5 milliárd EUR pedig az ír államtól származik. Az eszköz alkalmazása óta döntés született a kamatrés csökkentéséről és a futamidők meghosszabbításáról, amit valamennyi hitelre alkalmaztak. 2013-ban nem került sor kifizetésre az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében. Az eszköz teljes kintlévő állománya 2013 végén 43 800 millió EUR (Írország: 21 700 millió EUR, Portugália: 22 100 millió EUR). 2013. december 31. óta végrehajtott műveletek 2014 márciusában 1 800 millió EUR-t folyósítottak Portugáliának és 800 millió EUR-t Írországnak (utolsó részlet). Írország 2013. decemberben zárta le az EU/IMF pénzügyi támogatási programot, Portugália pedig 2014. májusban lépett ki a programból. Az EFSM-műveletek részletes leírása a következő internetes oldalon található: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/efsm/index_en.htm 2.3. Makroszintű pénzügyi támogatás A makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítséget nyújtson az uniós tagjelölt, a potenciális tagjelölt, valamint a szomszédságpolitikában részt vevő országoknak rövid távú fizetésimérleg-problémáik megoldásához és államháztartásuk stabilizálásához, továbbá ösztönözze a strukturális reformok végrehajtását. A makroszintű pénzügyi támogatást rendkívüli és ideiglenes jelleggel, szigorú gazdaságpolitikai feltételek alapján nyújtják. A műveletek általában kiegészítik az IMF kiigazítási programjait. A makroszintű pénzügyi támogatás kölcsön és/vagy vissza nem térítendő támogatás formáját öltheti. Ha a kedvezményezett ország nem teljesíti visszafizetési kötelezettségét, akkor a Bizottság aktiválhatja a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot[12], és annak forrásaiból biztosíthatja a Bizottság által bevont megfelelő források törlesztését[13]. 2013-ban lezárult a Bosznia és Hercegovina számára 2009-ben jóváhagyott makroszintű pénzügyi támogatási művelet[14] (összesen 100 millió EUR kölcsön). Az első, 50 millió eurós részletet 2013 februárjában, a második, szintén 50 millió eurós részletet 2013 szeptemberében folyósították. Az Európai Parlament és a Tanács 2013. augusztus 12-én arról határozott, hogy 46 millió EUR maximális összegű (legfeljebb 23 millió EUR vissza nem térítendő támogatás, és legfeljebb 23 millió EUR kölcsön formájában) makroszintű pénzügyi támogatást bocsát Grúzia rendelkezésére, 15 éves maximális futamidővel[15]. Folyósításra még nem került sor. Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-én arról határozott, hogy 30 millió EUR maximális összegű (legfeljebb 15 millió EUR vissza nem térítendő támogatás, és legfeljebb 15 millió EUR kölcsön formájában) makroszintű pénzügyi támogatást bocsát Kirgiz Köztársaság rendelkezésére, 15 éves maximális futamidővel[16]. Folyósításra még nem került sor. Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-én úgy határozott, hogy kölcsön formájában 180 millió EUR maximális összegű makroszintű pénzügyi támogatást bocsát Jordánia rendelkezésére legfeljebb 15 év futamidővel, Jordánia IMF-program által azonosított fizetésimérleg-szükségleteinek fedezésére[17]. Folyósításra még nem került sor. 2013. december 31. óta végrehajtott műveletek Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 14-én úgy határozott, hogy kölcsön formájában 1 milliárd EUR maximális összegű makroszintű pénzügyi támogatást bocsát Ukrajna rendelkezésére legfeljebb 15 év futamidővel, Ukrajna IMF által támogatott kormányzati gazdasági programjában azonosított fizetésimérleg-szükségleteinek fedezésére[18]. Az első, 500 milliárd EUR összegű részletet 2014 júniusában folyósították. A 2002-ben jóváhagyott előző műveletből[19] rendelkezésre álló forrásokkal együtt 610 millió EUR kölcsönt kitevő, 2010-ben jóváhagyott, Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás[20] végrehajtása tekintetében a 2013. februári Ukrajna-EU csúcstalálkozó keretében írták alá az egyetértési megállapodást. Az első, 100 millió EUR összegű részletet 2014. május közepén folyósították. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek részletes leírása a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett éves bizottsági jelentésben[21], és a következő internetes oldalon található: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/macro-financial_assistance/index_en.htm. 2.4. Euratom-hitelek Az Euratom-hitelnyújtási eszköz a tagállamok (77/270/Euratom határozat) vagy egyes harmadik országok (Ukrajna, Oroszország, illetve Örményország; 94/179/Euratom határozat) projektjeinek finanszírozására használható. A Tanács 1990-ben a forrásbevonás határát 4 milliárd EUR-ban állapította meg, amelyből mintegy 3,7 milliárd EUR-t kötöttek le és 3,4 milliárd EUR-t már folyósítottak. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot új hitelezési korlátra, amint a lekötött összeg eléri a 3,8 milliárd EUR-t. A Bizottság 2013-ban elfogadott C(2013) 3496 határozatával 300 millió EUR Euratom-hitelt hagyott jóvá az ukrajnai atomerőműblokkok biztonsági felújítási programjának támogatása céljából. A hitelszerződést 2013 augusztusában írták alá. A hitelszerződés akkor lép hatályba, ha a szerződés teljesítésének minden feltétele kielégítően teljesült. Ezzel párhuzamosan 300 millió EUR összegű hitelről állapodtak meg 2013. márciusban az EBRD-vel. 3. Az Európai Unió forrásbevonási tevékenységei A Tanács által jóváhagyott hitelezési tevékenységekhez szükséges finanszírozási forrásokat a Bizottság jogosult mind az Európai Unió, mind az Euratom nevében a tőkepiacon beszerezni. A forrásbevonás és a hitelezés fedezeti (back-to-back) műveletként történik, ami biztosítja, hogy az uniós költségvetést ne terhelje kamat- és árfolyamkockázat[22]. A bevont források a kihelyezett kölcsönökhöz igazodnak. 3.1. Fizetésimérleg-támogatás 2013-ban nem került sor piaci forrásbevonásra a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében. A fizetésimérleg-támogatás céljából bevont teljes fennálló állomány 2013 végén 11,4 milliárd EUR. 3.2. Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus 2013-ban nem került sor piaci forrásbevonásra az EFSM keretében. Az EFSM céljából bevont teljes fennálló állomány 2013 végén 43,8 milliárd EUR. 3.3. Makroszintű pénzügyi támogatás 2013-ban lezárult a Bosznia és Hercegovina számára 2009-ben jóváhagyott makroszintű pénzügyi támogatási művelet (összesen 100 millió EUR hitel). Az első, 50 millió EUR összegű részletet 2013 februárjában, a második, szintén 50 millió EUR összegű részletet 2013 szeptemberében folyósították. A makroszintű pénzügyi támogatás céljából bevont teljes fennálló állomány 2013 végén 565 milliárd EUR. 4. táblázat: Zártkörű uniós kibocsátás 2013 folyamán (millió EUR-ban) Ország || Leírás || A kibocsátás időpontja || A lejárat napja || Összeg Bosznia és Hercegovina || EMTN EU 2.000/2023 || 2013/02/04 || 2023/02/10 || 50 Bosznia és Hercegovina || SSD EU 1,991/2023 || 2013/09/19 || 2019/09/26 (10M) 2020/09/28 (10M) 2021/09/27 (10M) 2022/09/26 (10M) 2023/09/26 (10M) || 50 Összesen || || || || 100 3.4. Euratom 2013-ban nem került sor forrásbevonási műveletre az Euratom keretében. 4. Európai Beruházási Bank 4.1. Az EBB hitelezési tevékenységei Az EBB vagy közvetlenül nyújt az egyes beruházási projekteknek finanszírozást, vagy pénzügyi közvetítőkön keresztül finanszírozza a kkv-k vagy helyi hatóságok és önkormányzatok által vállalt kisebb horderejű projekteket. Az EBB hitelgaranciát, technikai segítségnyújtást és kockázati tőkét is biztosít. 2013-ban az EBB összesen 71,7 milliárd EUR finanszírozást hagyott jóvá (ugyanez az adat 2012-ben 52,2 milliárd EUR volt). Ebből az uniós tagállamokban végrehajtott finanszírozás 64 milliárd EUR-t tett ki. Erre az összegre nem terjed ki uniós garancia. Az EU-n kívüli finanszírozási műveletek vonatkozásában 7,7 milliárd EUR-t hagytak jóvá, amelyből 4,4 milliárd EUR-t az uniós garancia fedez (az úgynevezett „külső megbízatás”). Az EBB tőkeemelésének végrehajtása 2013-ban kezdődött meg. Miután 2012 végén hatályba lépett a tagállamok azon döntése, amely szerint 10 milliárd EUR-val megemelik az EBB befizetett tőkéjét, az EBB 2013 és 2015 között várhatóan 60 milliárd EUR-val növeli hitelezési volumenét. Az 1080/2011/EU határozattal a 2013. december 31-én lejáró időszakra nyújtott uniós garancia automatikusan meghosszabbodik 6 hónappal, mivel az EU-n kívüli EBB-műveletekre nyújtott uniós garanciáról még nem fogadtak el új határozatot. Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-án fogadta el az EBB EU-n kívüli műveleteihez nyújtott uniós garanciáról szóló új határozatot[23]. A teljes mandátum összege 27 milliárd EUR (ezen felül még egy 3 milliárd EUR-t kitevő kiegészítő opcionális összeg, amelyet a félidős felülvizsgálatot követően lehet aktiválni). Az EBB finanszírozási tevékenysége abban az esetben van hatással az EU költségvetésére, ha uniós garanciával társul. Erre az alábbi esetekben került sor: - a külső megbízatás (előcsatlakozási támogatásban részesülő országok, szomszédságpolitikában és partnerségekben részt vevő országok, Ázsia és Latin-Amerika, Dél-Afrika, valamint az éghajlat-változási megbízatás) szerint végrehajtott EBB-finanszírozás. Az ilyen finanszírozást uniós költségvetési kezességvállalás biztosítja, amely a szuverén vagy politikai jellegű kockázatokat fedezi. Az EBB 2013. évi külső hitelezési tevékenységéről a Bizottság 2014 második felében külön jelentést fog kiadni. - az uniós költségvetés bevonásával működő kockázatmegosztási finanszírozási eszközök, amelyek célja az uniós szakpolitikák támogatása (például a kutatási és fejlesztési projektekhez kapcsolódó kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus és a projektkötvény-kezdeményezés). 4.2. Az EBB forrásbevonási tevékenységei A piaci ingadozások miatt egész évben magasak voltak a végrehajtási kockázatok, különösen a nagyszabású referenciaügyletek esetében. Az EBB-kötvények iránti élénk kereslet kezdetben még támogatta a rövidebb lejáratú – különösen az EUR-ban kibocsátott – kötvények kamatfelárainak csökkentését. A hitelminősítő intézetek fenntartották a bank AAA minősítését, amelyet többek között a tőkeemelésre vonatkozó tervek is alátámasztottak. 2013-ban az EBB [24] 72,4 milliárd EUR forrást vont be, amelynek átlagos lejárata 8,2 év volt. 5. Az euróövezet pénzügyi stabilitásának biztosítása A globális gazdasági és pénzügyi válság nyomán az euróövezeti tagállamok olyan intézkedésekről hoztak döntést, amelyek az euróövezeti és az egész európai pénzügyi stabilitás megőrzésére irányulnak. Ezeket az intézkedéseket – amelyekre az uniós költségvetés nem nyújt garanciát – az alábbiakban ismertetjük. A három meglévő eszközről további információk találhatók a következő internetes oldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/index_en.htm 5.1. Görög hitelkeret Miután az euróövezet pénzügyminiszterei 2010. május 2-án egyhangúlag megállapodtak[25] abban, hogy támogatást kívánnak nyújtani Görögországnak, egy legfeljebb 110 milliárd EUR összegű pénzügyi csomagot tartalmazó, Görögország megsegítésére irányuló hároméves közös programot hoztak létre az IMF-fel, amelyet a görög hatóságoknak a Bizottsággal, az IMF-fel és az EKB-val folytatott tárgyalásait követően létrehozott program alapján kialakított szigorú politikai feltételrendszerhez kötöttek[26]. Az euróövezeti tagállamok által folyósított kölcsön összege ezen első program keretében 52,9 milliárd EUR volt, az IMF-é pedig 20,1 milliárd EUR. Az eszköz pénzügyi feltételeit 2012 decemberében kiigazították (a végleges futamidő meghosszabbítása, a kamatrés csökkentése). 2012. március 14-én az euróövezet pénzügyminiszterei és az IMF második gazdasági kiigazítási programot hagytak jóvá, amelyben 130 milliárd EUR-val növelték az első program alapján folyósításra váró összegeket. Ez a második program ezért összesen 164,5 milliárd EUR pénzügyi támogatást irányoz elő, az IMF hozzájárulása pedig 19,8 milliárd EUR. Miközben az első programot hitelezők közötti megállapodásként hozták létre a támogató euróövezeti tagállamok összegyűjtött kétoldalú kölcsöneivel, amelyekhez a Bizottság a koordinációt és az irányítást biztosította, a második finanszírozása az EFSF révén történik. 5.2. Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközt (EFSF) az euróövezeti tagállamok luxemburgi bejegyzésű, az euróövezeti tagállamok tulajdonában lévő vállalatként hozták létre az Ecofin Tanács 2010. május 9-i ülésén hozott határozatok alapján, amelyek 2010. június 7-én léptek hatályba. Az eszközt ideiglenes mentőmechanizmusnak szánták, amelynek keretében az euróövezeti tagállamok által garantált kötvényeket bocsátanak ki a nehéz helyzetben lévő euróövezeti tagállamoknak való továbbkölcsönzés céljából. 2010 októberében állandó mentőmechanizmus létrehozásáról határoztak az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) formájában, amely 2012. szeptember 27-én lépett életbe. Az EFSF 2013. július 1-jétől már nem vesz részt új finanszírozási programok vagy új hitelkeret-megállapodások finanszírozásában. Mindazonáltal aktív marad Görögország, Portugália és Írország folyamatban lévő programjaiban, amelyek esetében hitelező (az IMF-fel és a tagállamok egy részével együtt). 5.3. Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) Az új állandó válságkezelési mechanizmus, az ESM 2012. október 8-án lépett életbe. Az ESM 2013. július 1-jétől az euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatás iránti új kérelmeire reagáló állandó mechanizmussá vált. Tényleges hitelezési kapacitása 500 milliárd EUR. A teljes jegyzett tőke 702 milliárd EUR, amelyből az euróövezeti tagállamok által befizetett tőke 80 milliárd EUR (2014 első felében töltik fel teljesen), és a vállalt lehívható tőke 622 milliárd EUR. Az ESM (az IMF-fel együtt) pénzügyi támogatást nyújtott Ciprusnak a pénzügyi szektor egyensúlyhiányának kezelése céljából. Emellett pénzügyi támogatást nyújtott a spanyol kormánynak az ország bankszektorának feltőkésítéséhez. [1] A Bizottság forrásbevonási és hitelezési tevékenységeinek részletes bemutatása az alábbi honlapon olvasható: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm [2] HL L 53., 2002.2.23., 1. o. [3] A Tanács 2009. május 18-i 431/2009/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 128., 2009.5.27., 1. o.). [4] A Tanács 2008. november 4-i 2009/102/EK határozata a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról (HL L 37., 2009.2.6., 5. o.). [5] A Tanács 2009. január 20-i 2009/290/EK határozata a Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról (HL L 79., 2009.3.25., 39. o.). [6] A Tanács 2009. május 6-i 2009/459/EK határozata a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról (HL L 150., 2009.6.13., 8. o.). [7] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [8] A Tanács 2013. október 22-i 2013/531/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 286., 2013.10.29., 1. o.). [9] Az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdése pénzügyi támogatást irányoz elő azon tagállamok számára, amelyek általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzdenek. [10] A Tanács 2010. december 7-i 2011/77/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 34. o.). [11] A Tanács 2011. május 30-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.). [12] A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált szöveg) (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). A makroszintű pénzügyi támogatás kölcsöneivel kapcsolatban nemteljesítés eddig nem fordult elő. [13] Jóllehet a kölcsön visszafizetésére végeredményben az EU költségvetése nyújt biztosítékot, a garanciaalap likviditási tartalékként működik, amely az EU költségvetését védi a nemteljesítésekhez kapcsolódó fizetési lehívások kockázata ellen. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2014)214 dokumentumban és az azt kísérő SEC(2014)129 bizottsági szolgálati munkadokumentumban található. [14] A Tanács 2009. november 30-i 2009/891/EK határozata a Bosznia és Hercegovinának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 320., 2009.12.5., 6. o.). [15] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. augusztus 12-i 778/2013/EU határozata a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 218., 2013.8.14., 15. o.). [16] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1025/2013/EU határozata a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 283., 2013.10.25., 1. o.). [17] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1351/2013/EU határozata a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 341., 2013.12.11., 4. o.). [18] A Tanács 2014. április 14-i 2014/215/EU határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 111., 2014.4.15., 85. o.). [19] A Tanács 2002. július 12-i 2002/639/EK határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű kiegészítő pénzügyi támogatásról (HL L 209., 2002.8.6., 22. o.). [20] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 388/2010/EU határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 179., 2010.7.14., 1. o.). [21] COM(2013)426 és SWD(2013)211. [22] Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet ugyan lehetővé teszi az előfinanszírozást, mivel felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy „a tervezett kifizetések között a legalkalmasabb időpontban hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél, annak érdekében, hogy optimális szinten tartsa a finanszírozási költségeket, valamint megőrizze az Unió kibocsátójaként kivívott hírnevét a piacokon”. Ennek tartási költségeit azonban a hitelfelvevő viseli. [23] Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 466/2014/EU határozata az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról (HL L 135., 2014.5.8., 1. o.). [24] Források: EBB 2013. évi elemző jelentés [25] A támogatás nyújtására a többi euróövezeti tagállamtól származó, a Bizottság által központilag összevont kétoldalú kölcsönök formájában, a 2010. április 11-i nyilatkozatban meghatározott feltételek szerint kerül sor. [26] A politikai feltételek legfontosabb elemeit a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i tanácsi határozat (2010/320/EU) tartalmazza. A feltételeket részletesebben a görög hatóságok és az euróövezeti tagállamok nevében eljáró Bizottság közötti egyetértési megállapodásban rögzítették.