HATÁLYOS SZÖVEG MÓDOSÍTÁSOK
Módosítás: 13
148. cikk
Rendzavarás a Közgy űlésben A bels őfellebbezés módjai
Amennyiben a rendzavarás a parlamenti ügyrend akadályo-
zásával fenyeget, az Elnök a rend helyreállítása érdekébenátmenetileg berekesztheti vagy félbeszakíthatja az ülésnapot.Amennyiben az Elnök nem talál meghallgatásra, elhagyja azelnöki széket; az ülés ezzel félbeszakad. Az ülést az Elnök
hívja össze újra.Az érintett képvisel őbels őfellebbezést nyújthat be az Elnök-
séghez az Elnök által megállapított szankció közlését követ ő
két héten belül; a fellebbezés a szankciót felfüggeszti. AzElnökség legkés őbb négy héttel a fellebbezés benyújtása után
a megállapított szankciót megsemmisítheti, jováhagyhatja
vagy enyhítheti, az érintett képvisel őrendelkezésére álló
küls őjogorvoslati lehet őségek sérelme nélkül. Amennyiben
az Elnökség a megállapított határid őn belül nem határoz, a
szankciót semmisnek kell tekinteni.
Módosítás: 14
XVIA. melléklet (új)
XVIA. MELLÉKLET
Iránymutatások a képvisel ők magatartására vonatkozó
szabályok értelmezéséhez
1. Meg kell különböztetni egymástól a vizuális jelleg ű
megnyilvánulásokat – amelyek abban az esetben tolerál-
hatók, ha nem sért ők és/vagy becsületsért ők, bizonyos
ésszer űhatárokat nem lépnek át és nem teremtenek konf-
liktust – a parlamenti tevékenység bárminem űtevékeny
megzavarásától.
2. A képvisel őnek kell viselnie a felel ősséget, ha az alkalma-
zásában álló vagy segítségével a Parlamentbe bejutó
személyek az intézmény helyiségeiben nem tartják tiszte-letben a képvisel őkre vonatkozó magatartási szabályokat.
Az elnök vagy képvisel ői gyakorolják a fegyelmi hatáskört e
személyek, illetve a Parlament helyiségeiben tartózkodó másküls őszemélyek tekintetében.
P6_TA(2006)0022
A Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtása
Az Európai Parlament állásfoglalása a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról
(2005/2123(INI))
Az Európai Parlament ,
– tekintettel a lisszaboni stratégia félid ős felülvizsgálatáról szóló 2005. március 9-i állásfoglalására (1),
– tekintettel a 2000. márciusi lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire,2006.11.24. C 287 E/258 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
(1) HL C 320. E, 2005.12.15., 164. o.
– tekintettel a 2002. márciusi barcelonai Európai Tanács elnökségi következtetéseire,
– tekintettel a Wim Kok által elnökölt magas szint űcsoport jelentésére, amely a barcelonai Európai
Tanácsot követ ően született,
– tekintettel a 2005. márciusi brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,– tekintettel a Bizottságnak a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért: A lisszaboni stratégia
új kezdete” cím ű2005. február 2-i közleményére (COM(2005)0024),
– tekintettel a Bizottságnak a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról szóló ötödik jelentésére
(COM(2005)0030),
– tekintettel a santa maria da feirai Európai Tanács által 2000 júniusában jóváhagyott Kisvállalkozások
Európai Chartájára,
– tekintettel „Az európai versenyképesség meger ősítése: az ipari változások következményei a politikára és
a KKV-k szerepére” cím ű2005. június 9-i állásfoglalására (
1),
– tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,
– tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris
Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0405/2005),
A. mivel az Európai Tanács stratégiát fogadott el Európának a világ legversenyképesebb tudásalapú gazda-
ságává tételére,
B. mivel a Bizottság kezdeményezte a „think small first” („el őbb kicsiben gondolkodni”) politikáját, illetve
új programok elindítását, nevezetesen egy Vállalkozói Cselekvési Tervet javasolt a kis- és középvállalko-zások (KKV-k) támogatására,
C. mivel a Bizottság a lisszaboni stratégia fellendítésér ől szóló 2005. február 2-i közleménye nem foglal-
kozik a kisvállalkozásokkal, noha a lisszaboni Európai Tanács kijelentette, hogy ezek a kisvállalkozások
jelentik az európai gazdaság vázát és a munkahelyteremtés alapját,
D. mivel a Kisvállalkozások Európai Chartáját az Európai Unió tagállamai, a csatlakozni kívánó és a tagje-
lölt országok is és a Bizottság is elfogadta, 35-re emelkedett azon országok száma, ahol e Charta alkal-mazandó; mivel a Charta alkalmazási mechanizmusai nyílt koordináción alapulnak,
E. mivel a Bizottság vázolta az Európai Unió szintjén végrehajtandó reformok 8 f őakcióra összpontosító
legfőbb útmutatásait, amelyeket mintegy 100, 2008-ig végrehajtandó szabályozási, finanszírozási és
politikafejleszt őtevékenység kísér,
F. mivel az Európai Tanács a Charta gyorsabb megvalósítására hívott fel,
G. mivel a szakmai szervezetek aktív szerepet játszanak a Charta alkalmazásában, és tovább kívánják er ősí-
teni a végrehajtásában való részvételüket; mivel a Charta tartalmának megítélése a kisvállalkozások
részér ől pozitívnak mutatkozott,
H. mivel a kis- és mikrovállalkozásokról továbbra is kevés pontos információ áll rendelkezésre, és mivel
e vállalkozások nem megfelel őismerete fékezi a vállalkozásokkal kapcsolatos hatékony politikák
kifejlesztését,
I. mivel a Tanács ajánlása nyomán a Bizottságnak a Charta végrehajtásáról szóló ötödik jelentése a tíz
cselekvési irányból háromra vonatkozik, nevezetesen a vállalkozói szellem oktatására, a jobb szabályo-zásra és a szakképzett munkaer őhiány enyhítésére,2006.11.24. C 287 E/259 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0230.
J. mivel a kis- és kézm űves vállalkozások az európai foglalkoztatás növekedésének két mozgatói; továbbá
mivel meghatározó szerepet játszanak a versenyképesség, az innováció és a szakképzés terén, valamint
a városi és vidéki környezetben a társadalmi kohézió alapvet őtényez ői,
K. mivel a magas szint űcsoport, a Bizottság és az Európai Tanács új kezdetet javasolt és határozott meg a
lisszaboni folyamat számára,
A Kisvállalkozások Európai Chartája
1. üdvözli a Chartának az Európai Unión kívül történ őalkalmazását; úgy véli, hogy a Charta pozitív
szerepet játszhat a csatlakozni kívánó és a tagjelölt országok felkészülésében, valamint hogy annak végre-
hajtását az el őcsatlakozási stratégia keretében is ösztönözni kell;
2. kiemeli a tagállamok és az EURO-MED partnerországok felel ősségét a Charta körültekint őbb végrehaj-
tása során, és a területre vonatkozó bevált gyakorlat megosztása révén ösztönzi őket az egymástól való
tanulásra;
3. kiemeli a kisvállalkozások jelent őségét az er ősebb, tartós növekedés, valamint több és jobb munkahely
kialakítására irányuló lisszaboni célok teljesítésében;
4. támogatja a Charta társult államokban történ őalkalmazásának elvét; úgy véli, hogy az kiváló eszközt
jelent ezen államok jogszabályainak az Európai Unió jogrendszeréhez való közelítéséhez; kifejezi óhaját,hogy a Charta jelent ős helyet kapjon az európai szomszédsági politika projektjeiben;
5. úgy ítéli meg, hogy az államok közötti nyílt koordináció módszere hatékony, de hogy annak alkalma-
zása nem mentheti fel a Bizottságot a Charta végrehajtásában való aktív részvétel alól;
6. kifejezi óhaját, hogy a kisvállalkozások szakmai szervezetei er ősödjenek meg, különösen regionális
szinten, és ezek a szervezetek f űzzék szorosabbra kapcsolataikat; úgy véli, hogy a Chartáról rendezett éves
konferenciákat egyéb rendszeres találkozóknak is ki kellene egészíteniük, a tapasztalatcsere illetve a legjobbgyakorlatok népszer űsítésének strukturálása érdekében; kívánatosnak tartja a kisvállalkozások közötti
együttm űködési projektek el őmozdítását;
7. emlékeztet rá, hogy a Charta a kisvállalkozásokra vonatkozik, és hogy ez a sajátossága adja különleges
értékét; ugyanakkor kívánatosnak tartja – a sajátosságok tiszteletben tartása mellett – a Charta „kisvállal-kozás” programjainak beépítését a KKV-k támogatására irányuló átfogó politikába, és ezen fellépések kiegé-
szítését az átfogó politika által, a nemcsak közösségi szinten, hanem a tagállamokon belül is kötelez őfellé-
pésnek köszönhet ően ott, ahol a legjobb gyakorlat megosztását különösen ösztönözni kell; különösen a
tizedik és egyben utolsó, a kisvállalkozások érdekképviseletének meger ősítésére vonatkozó cselekvési elvet,
amelynek értelmében felülvizsgálják, hogy az Európai Unió és a tagállamok szintjén hogyan képviselik akisvállalkozások érdekeit, beleértve a szociális párbeszédet is; mindez kulcsfontosságú, mivel a társadalmi
partnerség jelenlegi összetétele els ősorban a nagyobb vállalkozások és alkalmazottaik érdekeit tükrözi;
megjegyzi, hogy a Bizottság jelenlegi végrehajtási jelentése a Charta másik három kulcsfontosságú területéreösszpontosít, ugyanakkor a jelentés gyors befejezésére és közzétételére hív fel, továbbá felhívja a munkál-tatók képvisel őit a kisvállalkozások érdekképviseletére szociális partnerként folytatott tevékenységük során;
8. emlékeztet arra, hogy a „kisvállalkozás” fogalmába különböz őméret ű, jelleg ű, tevékenységi kör ű,
helyzet űés eltér őigényekkel rendelkez ővállalkozások tartoznak; szeretné, ha a Bizottság alkalmazná a
Charta mechanizmusait és együttm űködne a kisvállalkozások szakmai szervezeteivel a kisvállalkozásokról,
szükségleteir ől és potenciáljukkal kapcsolatos információ- és adathiány orvoslása érdekében; tekintettel a
kézm űves vállalkozások sajátosságaira, meger
ősíti ezekkel a vállalkozásokkal kapcsolatos pontos gazdasági
és statisztikai elemzésre, valamint a kézm űves vállalkozásokra vonatkozó munkák újraindítására irányuló
kérelmét;2006.11.24. C 287 E/260 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
A Bizottság jelentésének tartalma
9. megállapítja, hogy a jelentés nem ad semmiféle konzekvens áttekintést az összes tagállam helyzetér ől;
felhívja a Bizottságot, hogy jöv őbeli jelentéseiben ne csak egyes országokat elemezzen, hanem készítsen az
összes tag- és társult államról kritikus, teljes és mégis kompakt értékelést, hogy konkrét összehasonlításokatlehessen végezni;
10. megütközését fejezi ki a jelentés nehezen követhet őformája miatt, amely egyes változatokban tömö-
rebb, másokban kevésbé az; nagyra értékelte volna, ha a jelentés rendszerezettebb és kritikusabb tartalmú;
11. megállapítja, hogy a vállalkozó szellem terén az eredmények meglehet ősen szórványosak, és számos
esetben nem eléggé hatékonyak a vállalatokra kifejtett konkrét következmények tekintetében; úgy véli, hogya Charta végrehajtását szorosabban koordinálni kell a Vállalkozói Cselekvési Tervvel; emlékeztet rá, hogy avállalkozások bevonása e cselekvésekbe azok sikerének létfontosságú elemét jelenti; különösen hangsú-lyozza a kis- és mikrovállalkozások lehet őségei b ővítésének szükségességét az európai programok kialakítá-
sakor, mivel ezek nehézségbe ütköznek az ilyen programokhoz való hozzáférés tekintetében;
12. úgy véli, hogy a KKV-megbízott hasznos szerepet tölt be, mivel kívülr ől összeköttetést teremt a
kisvállalkozások és a közösségi környezet között, ezért kéri a Bizottságot, hogy segítse el őa megbízott,
valamint a kis- és kézm űves vállalkozások képviseleti szervei közötti koordinációt a közösségi ügyek vonat-
kozásában; úgy gondolja, hogy még hatékonyabb lenne a megbízott m űködése, ha több megszólalási
lehet ősége lenne az uniós intézményekben is oly módon, hogy meghívást kapna véleményének kifejtésére a
Parlament bizottságainak jogalkotási javaslatokról szóló vitáin annak érdekében, hogy a KKV-k szükségleteiidőben megismerhet ők legyenek;
13. elismeri a kereskedelmi kamarák közötti nemzetközi együttm űködés kiemelten fontos szerepét a
kisvállalkozások versenyképességének javítása tekintetében, különösen egy olyan id őszakban, amikor a
globalizáció eredményeként egyre több vállalkozás, vállalat-összefonódás és kartell terjeszkedik nemzetköziszinten;
14. üdvözli a Bizottság hajlandóságát a KKV-knak az EU programjaihoz való hozzáférésének javítása
tekintetében; hangsúlyozza, hogy fontos megkönnyíteni a strukturális alapokhoz való hozzáférésüket, vala-
mint bátorítani kell a kisvállalkozások magánt őkéhez jutását segít őmás kezdeményezéseket, nevezetesen a
nők által irányított vagy családi vállalkozásokra vonatkozó, rugalmas mikrofinanszírozási könnyítéseket
előírva, hozzájárulva a tervek társfinanszírozásához megbízható és pénzügyileg hozzáférhet őinformációt
szolgáltatva, különösen az Euro Info Központokon és az Innovációs Közvetít őközpontokon keresztül;
15. kiemeli, hogy a periférikus és vidéki területeken lév ővállalkozások túlnyomórészt kis méret űek; ezért
hangsúlyozza a fokozott finanszírozási igényt külön intézkedések és beruházási programok formájában,
valamint az innovációs hálózat olyan mérték űkiterjesztését, amellyel bevonhatóak a regionális kisvállalko-
zások amelyek számára az innovációhoz történ őhozzáférés alapvet őfontossággal bír; javasolja olyan egy-
szer űsített eljárások biztosítását, amelyekkel regionális és helyi kockázati t őkealapok hozhatók létre együtt-
működve a m űszaki fejlesztésekkel és innovációval foglalkozó intézményekkel, mint például technológiai
inkubátor központokkal, csúcstechnológiai központokkal, technológiai parkokkal, stb;
16. hangsúlyozza, hogy a jelentés célja a közösségi politika kisvállalkozási dimenziójának meger ősítése a
legjobb gyakorlatok megállapítása és a létez őpolitikai eszközök racionalizálása által; mivel Európában a
kisvállalkozások dönt őszerepet játszanak a foglalkoztatás és az innováció megteremtésében és növelésében,
valamint a társadalmi és regionális fejl
ődés el ősegítésében; úgy véli, rendkívül fontos, hogy a KKV-k
szerepét és érdekeit szem el őtt tartsák bármilyen jogalkotási javaslat el őkészítésekor, nem csak az olyan
javaslatok esetében, amelyek kifejezetten érintik a kisvállalkozásokat;2006.11.24. C 287 E/261 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
17. emlékeztet arra, hogy a kis- és kézm űves vállalkozások a technológiai fejlesztés pótolhatatlan forrását
képezik, kéri, hogy a „Versenyképesség és innovációs program” (CIP), és más kutatási és innovációs prog-
ramok és a regionális politika könnyítsék meg ezt a fejlesztést és támogassák ezen vállalkozások kezdemé-nyezéseit; hangsúlyozza, hogy a fejlesztés nem korlátozódhat csupán technológiai fejlesztésre, hanem a kis-és kézm űves vállalkozások tevékenységeinek, szolgáltatásainak modernizációjára – beleértve a szociális és
munkahelyteremt őcélú modernizációt – is ki kell terjednie;
18. elismeri, hogy a tagállamok vannak a legjobb helyzetben a cs ődjogszabályok felügyeletét illet ően; úgy
gondolja azonban, hogy nem elég csupán a legjobb gyakorlatok átvétele, és ezért felkéri az Európai Uniót,
hogy támogassa a regionális és helyi szint űüzleti támogatást nyújtó hálózatok továbbfejlesztését és
meger ősítését, amelyek segítséget nyújthatnak a kisvállalkozásoknak üzleti tevékenységük újrakezdésében;
19. üdvözli a tagállamok által a cs ődtörvények terén elért eredményeket; emlékeztet rá, hogy még mindig
számos pénzügyi akadálya van a kis- és mikrovállalkozások fejl ődésének, nevezetesen a hitelekhez való
hozzáférés terén; újra meger ősíti, hogy az Európai Beruházási Bankot és az Európai Beruházási Alapot
hatékonyabban kellene felhasználni ezen – különösen az innováció és technológiafejlesztés területén tevé-kenyked ő– vállalkozások növekedésének támogatására; javasolja szélesebb kör űközös európai kezdemé-
nyezések megvalósítását a kisvállalkozások létrehozásának el ősegítése céljából; úgy ítéli meg, hogy az
Európai Unió intézkedéseinek – a szubszidiaritás elvének megfelel ően – ki kell egészíteniük és meg kell
erősíteniük a nemzeti politikákat;
20. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot a kis- és kézm űves vállalkozások céljaira kialakított pénzügyi
eszközök – különös tekintettel a kölcsönös garanciára – meger ősítésére;
21. ismételten hangsúlyozza, hogy továbbra is számos adóteher nehezedik a kisvállalkozásokra, különös
tekintettel a befektetésekre; úgy véli, hogy e cselekvési területet prioritásnak kellene min ősíteni, ezáltal
megkönnyítve a KKV-k számára a t őkéhez való hozzáférést; javasolja például, hogy a kisvállalkozásoknak
nyújtott közösségi támogatás mentesüljön a vállalkozási adó kötelezettségét ől;
22. úgy véli, hogy a kisvállalkozások létrehozására és fejlesztésére vonatkozó adóügyi és közigazgatási
rendszereket egyszer űsíteni kell, és a határokon átnyúló mindenféle gazdasági tevékenységet sújtó adózási
akadályokat meg kell szüntetni, például egy egységes hozzáadottérték-adó rendszeren keresztül, valamint a
hátrányos adózási verseny formájában jelentkez ő, jogszabályba ütköz őállami támogatások elleni küzdelem
folytatásával; különösképpen támogatja a Bizottság által a KKV-k a székhelyük szerinti adóztatásárairányuló kísérleti projektre vonatkozóan tett javaslatot, amely rövid távú megoldást nyújt a kisvállalkozá-soknak és kigészíti a f őintézkedést ezen a területen az Egységes Összevont Társasági Adóalap (CCTB)
formájában; sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsák át és egyszer űsítsék a kisvállalkozások alapítására és
fejlesztésére vonatkozó adózási rendszerüket az innovatív vállalatok ösztönzése érdekében, és töröljék el amagánt őke-finanszírozás adórendszerekb ől fakadó hátrányait;
23. kezdeményezi nem csak a kisvállalkozások adókedvezményben történ őrészesítését, hanem a bürok-
ratikus akadályok csökkentését is, különös tekintettel az indulási id őszakra;
24. úgy véli, hogy a tagállamok és a Bizottság nem mérték fel, hogy mekkora kihívással néz majd szembe
az Európai Unió az elkövetkez őtíz évben, mivel a kisvállalkozások milliói szüntetik be tevékenységüket
amiatt, hogy az irányítóik nyugdíjba mennek és fennáll annak veszélye, hogy több millió munkahely ismegsz űnik; úgy véli, hogy ezen vállalkozások továbbvitele és átvétele az Unió egyik legfontosabb kérdése
és prioritása; kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy határozzanak meg a kis- és kézm űves vállalkozások
továbbvitelének és átvételének megkönnyítésére irányuló stratégiát;2006.11.24. C 287 E/262 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
25. megállapítja, hogy a tagállamok hatáselemzés terén elért eredményei igen csekélyek; továbbra is azt
várja a Bizottságtól, hogy állapítsa meg e hatásértékelés végleges módszerét; felhívja a Bizottságot és a
tagállamokat, hogy minden egyes szektorban határozzanak meg pontos célkit űzéseket a meglév őszabályo-
zási keretek egyszer űsítése terén; kéri, hogy e folyamat a kisvállalkozások szempontjából tényleges egysze-
rűsítést eredményezzen; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valóban használják fel a
hatástanulmány eredményeit és dolgozzák bele a jogalkotási javaslataikba;
26. úgy véli, hogy a KKV-k számára egyenl őfeltételek nyújtása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell,
hogy a tagállamokban egységesen hajtsák végre a jogszabályokat, továbbá ennek elmulasztása eseténgondoskodnia kell a gyors jogsértési eljárás alkalmazásáról;
27. kéri a tagállamokat, biztosítsák, hogy a kisvállalkozások bizonyos szabályozási kötelezettségek alól
történ őfelmentése a Charta javaslatának megfelel ően ténylegesen kerüljön végrehajtásra; hangsúlyozza,
hogy a jogszabályok általános egyszer űsítése és a KKV-k – a Chartában javasoltak alapján – bizonyos szabá-
lyozási kötelezettségek alóli mentesítése hasznos eszközként szolgálnak a KKV-k számára az adminisztratív
kiadásokból és eljárásokból származó terhek enyhítéséhez;
28. tudomásul veszi a vállalkozókedvre való nevelésben és a vállalkozói szellem terjesztésében tapasztal-
ható különbségeket az iskolában; elismeri, hogy az üzleti képességek kialakítása minden tagállamban a
nemzeti középiskolai nevelési programok egyik célja kell, hogy legyen; elismeri a Chartában a „vállalkozókképzésére és oktatására” vonatkozó els őcselekvési elv jelent őségét, hangsúlyozza az üzleti innováció és a
munkavállalói képzések támogatásának, a vállalkozói szellem korai fejlesztésének szükségét az üzleti élettelkapcsolatos tanórák és tanfolyamok biztosítása révén a középfokú oktatásban, az egyetemen és a szakkép-
zésben, továbbá a kutatóközpontokkal való szoros együttm űködés és a közigazgatás különböz őágazataival
való hivatalos kapcsolatok kialakításának és a fiatal vállalkozók állami támogatásának fontosságát; úgy véli,hogy a kisvállalkozásokat egybegy űjtőüzleti csoportosulások a munkahelyteremtés egyik hatékony eszkö-
zéül szolgálhatnak;
29. úgy ítéli meg, hogy a képzés terén elért eredmények messze elmaradnak a kinyilvánított igényekt ől;
ismételten kéri, hogy a Leonardo da Vinci ipari tanulói csereprogram keretén belül szenteljenek különfigyelmet a kisvállalkozásoknak; elvárja a tagállamoktól, hogy alakítsanak ki differenciált és teljesítményköz-pontú képzési ajánlatokat és támogassák azokat; emlékeztet azon igényre, hogy alakítsák ki az ipari tanulók
képzési csereprogramját, amely lehet ővé tenné számukra egy külföldi képzési id őszakot, és ezáltal ösztö-
nözné mobilitásukat;
30. javasolja az Euro Info Központok, a Bizottság és a tájékoztatási irodák közötti együttm űködés
meger ősítését és a kapcsolódo vállalkozói s struktúrák bevonását, ami jobb hozzáférést biztosítana a
KKV-knak az információkhoz;
31. felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjék meg a Charta modernizációs folya-
matát és a megvalósítási folyamat újraindítását a lisszaboni napirend prioritásaival; a Charta felülvizsgálata
kell, hogy a Chartáról szóló következ őéves konferencia középpontjában álljon; üdvözli a Chartáról tartott
konferenciák mostanáig követett gyakorlatát (Dublin 2004, Luxembourg 2005); támogatja a Chartárólszóló nemzeti szint űkonferenciák rendezését, és azt javasolja, hogy a Chartával kapcsolatos jelentések
előterjesztésének menetét kapcsolják össze a vállalkozási cselekvési terv kapcsán készített el őrehaladásról
szóló jelentéssel;
32. úgy ítéli meg, hogy a Chartába további prioritásokat kell bevezetni, mint például a vállalkozási kedv
előmozdítása mint valós érték a társadalomban, a vállalkozási sikertelenség stigmájának jelent ős csökken-
tése; a kisvállalkozások, oktatási és kutatási intézmények közötti meger ősített együttm űködés, az említett
ágazat, a pénzintézetek és t őkepiacok közötti intenzív együttm űködés támogatása;2006.11.24. C 287 E/263 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
A Charta végrehajtásának értékelése
33. kéri, hogy határozzák meg azon országok körét, amelyek nem hajtották végre a cselekvési elveket, és
hogy az egyes prioritások mellett minden egyes ország kerüljön felsorolásra, hogy teljes képet lehessen
alkotni az elért eredményekr ől;
34. meger ősíti, hogy ha a Charta joger ővel és kényszerít őerővel rendelkezne – mint ahogy azt a Parla-
ment többször is kérte – a tagállamok érdekeltebbek lennének és elmélyültebb, teljesebb elemzést lehetnevégezni; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamoknak túl nagy a mozgásterük az arra vonatkozóandöntésben, hogy részt vesznek-e a Charta végrehajtásában; sajnálja, hogy a tagállamok nem megfelel ően
hajtják végre a Chartában meghatározott cselekvéseket és nem hajtják végre a kisvállalkozások szempont-
jából szükséges strukturális reformokat; kéri a Tanácsot, hogy foglalkozzon a kérdéssel a Charta végrehaj-
tását követ őtevékenységekben való megfelel őrészvétel érdekében;
35. kifejezi óhaját, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak a legjobb gyakorlatok, hogy minden egyes cselek-
vési elv esetében ki lehessen emelni a modellérték űtapasztalatokat; megállapítja, hogy a „Best” projektek jól
működnek, és úgy véli, támogatni kellene azok szélesebb kör űmegismertetését;
36. fenntartja, hogy a Chartának „az internethez való hozzáférés javítására” vonatkozó ötödik cselekvési
elvet részletesebben kellene vizsgálni, különösen az állami hatóságok szerepét a kisvállalkozásokkal valóelektronikus kommunikáció b ővítése tekintetében;
37. rámutat annak szükségességére, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani, és jobb garanciákat kell nyúj-
tani a mikro-, kis és közepes vállalkozások támogatására kialakított specifikus közösségi segítségnyújtáshoz
való hozzáféréshez; fenntartja, hogy fel kell hagyni a bürokratikus gyakorlattal a közösségi források odaíté-lési eljárásai során;
38. aggodalommal tekint a kisvállalkozásokkal kapcsolatos adatok nemzeti és európai szint űhiányára;
emlékeztet rá, hogy a megbízható és még teljesebb statisztikai információk lényeges eszközt képeznek akisvállalkozások problémáinak és igényeinek tárgyalásakor;
39. felhívja a kisvállalkozások szakmai szervezeteit, hogy fejezzék ki véleményüket a Charta mind
nemzeti, mind pedig közösségi szinten történ ővégrehajtásáról; látni akarja, hogy e szervezetek az állandó
munkacsoportok felállításának köszönhet ően szorosabban bekapcsolódjanak a kisvállalkozások érdekében
folytatott politikák és minden közösség űszint űdöntéshozatal kialakításába; kéri a tagállamokat és a Bizott-
ságot, hogy biztosítsák a vállalatok képviseleti szerveinek az európai szociális párbeszédben való teljes ésfüggetlen részvételét; emlékeztet rá, hogy a Chartán keresztül a Bizottság – a tagállamokkal együttm űködve
– adatokat gy űjthetne a kis- és mikrovállalkozásokról, és különösen a kisvállalkozások igényeir ől, többek
között a mikrovállalkozások termelékenységér ől és megtérülésér ől a középvállalkozásokkal való összeha-
sonlításban, annak érdekében, hogy a közösségi jogalkotás jobban figyelembe vegye ezeket az igényeket ésa vállalati tevékenységre vonatkozó mutatók segítségével még inkább ennek megfelel ően alakítsa saját fellé-
péseit, programjait és politikáit;
40. síkra száll a kisvállalkozásoknak az Európai Unióban kialakult helyzetét feltáró statisztikai adatgy űjtés
javítása mellett a min őségi összehasonlítás jobb biztosítása és a célirányosabb, a legjobb gyakorlatokra
épített módszerek életbe léptetése érdekében;
41. kezdeményezi méltányosabb keretfeltételek kialakítását a kisvállalkozások t őketeremtésére vonatko-
zóan, különösen a Basel II el őírásokkal kapcsolatban – ezáltal biztosítva részükre további forrásokat a
kutatás és fejlesztés területén történ őberuházásaikhoz, amelyek révén hatékonyan vehetnek részt a
versenyben;
42. a fokozott innováció és versenyképesség érdekében szükségesnek tartja a transz-európai hálózatok
hozzájárulásának növelését a technológiának és új ötleteknek a kisvállalkozások körében történ őelterjedése
érdekében, valamint az alkalmazottak mobilitásának ösztönzését a kisvállalkozások és a tudományos szer-
vezetek között; szintén szükségesnek tartja olyan célzottabb kutatási programok fejlesztését, amelyek
középpontjában a tudás és technológia kisvállalkozások által történ őkereskedelmi alkalmazása áll;2006.11.24. C 287 E/264 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
43. csalódását fejezi ki amiatt, hogy a Tanács tárgyalásai holtpontra jutottak a közösségi szabadalom
vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson megfelel őjogi keretet a szabadalmak és szellemi tulaj-
donjogok védelméhez a kisvállalkozások és minden más, a bels őpiacon m űködőszervezet közötti innová-
ciós ötletek elterjedésére vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a szabadalmi okiratok megszerzésének a kisvál-lalkozások számára elérhet őnek kell lennie;
44. üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy az átdolgozott törvényjavaslatok egy harmada
visszavonásra kerüljön, ezáltal biztosítva azt, hogy az a jogszabályi környezet, amelyben a vállalkozások
működnek egyszer űés magas színvonalú legyen; felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a Bizottságot
ebben a projektben nemzeti szinten megfelel őintézkedések meghozatalával; üdvözli a Bizottság arra vonat-
kozó javaslatát, hogy a nemzeti és közösségi szint űúj rendelkezéseket át kell vizsgálni annak érdekében,
hogy megállapítható legyen, milyen – pozitív vagy negatív – hatással vannak a kisvállalkozásokra és akisvállalkozókra; kéri a szubszidiaritás elvének szigorúbb figyelembevételét, valamint a hatásvizsgálatok ésa nyilvános konzultációk szisztematikusabb alkalmazását az új politikákra vonatkozó javaslatok kialakítá-
sakor; ennek megfelel ően felhívja a Bizottságot, hogy a közösségi szabályozásra vonatkozó hatásvizsgála-
tokat egyértelm űés jól meghatározott módon terjesszék ki a kisvállalkozásokra; úgy véli, hogy a Bizottság
új jogszabályokra vonatkozó javaslatát hivatalosan ki kell terjeszteni a már meglév őjogszabályokra is, és
amennyiben a rendelkezések közösségi szintjén átfedéseket tartalmaznának, úgy a feleslegeseket vizsgáljákfelül vagy töröljék el; felszólítja a Bizottságot, hogy állítson össze világos ütem- és és akciótervet a fenti cél
megvalósítása érdekében;
45. kiemeli annak szükségességét, hogy minden egyes tagállam mélyreható strukturális reformot hajtson
végre a kisvállalkozások versenyképességének meger ősítése érdekében, biztosítsanak kedvez őfeltételeket az
üzleti vállalkozások, különösen a kisvállalkozások számára, és hozzák létre a teljes kör űen m űködőbels ő
piacot;
46. ezért kéri olyan konkrét politikák és cselekvések megvalósítását, amelyek célja a befektetések növelése
nemzeti szinten; valamint megfelel őbefektetési ösztönz őket kér a kisvállalkozások számára, például egysze-
rűsített eljárásokat a kis befektetések támogatására regionális fejlesztési alapokon, kockázati t őke alapokon
(különös tekintettel az ún. „magvet őtőke alapokra”), üzleti csendestárs finanszírozás és magánt őke befekte-
tések (mikro-csendestárs) valamint a köz- és magánszféra partnersége alapján m űködőmikro-hitel alapokon
keresztül; bátorítja a források megosztását és a munkák közös végrehajtására vonatkozó információkcseréjét, a tagállamok nagyobb részvételét a tervezetek megvalósításában, valamint az adózás átláthatóságáta külföldi beruházások vonzását célzó politikák tekintetében;
47. elismeri, hogy a kisvállalkozásoknak külön segítségre van szükségük a környezetvédelmi és szociális
jogszabályok végrehajtásához;
48. úgy véli, hogy a Chartának az üzleti vállalkozások ösztönzésére irányuló intézkedéseit az önálló
vállalkozók esetében is alkalmazni kell, különös tekintettel a számukra oly fontos tényez őkre, mint a társa-
dalombiztosítási rendszer, a foglalkozási kockázatok megel őzése vagy a munkanélküli biztosítás;
A Charta jöv ője
49. rögzíti a javaslatot, hogy a Vállalkozói Cselekvési Terv el őrehaladási jelentéseit kössék össze a Charta
felügyeleti mechanizmusaival és adott esetben a cselekvési terv tartalmát és prioritásait vizsgálják felül;
50. a Charta esetleges felülvizsgálatára tekintettel kéri, hogy a szövegben kifejezetten ismerjék el a
kézm űves vállalkozásokat is; ennek érdekében a negyedik európai kézm űves és kisvállalkozói konferenci-
ától els
ősorban azt várja, hogy járuljon hozzá a kézm űves vállalkozások európai szint űösszefogásának
meghatározásához; továbbá hogy rendelkezzen a megfelel őeszközökkel (technikai, humán, pénzügyi és
politikai) a kézm űves vállalkozások sajátosságaihoz, igényeihez és elvárásaihoz jobban illeszked őstratégia
kidolgozása érdekében;2006.11.24. C 287 E/265 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU
51. gratulál a tagállamoknak a másoktól való tanulás terén való aktív részvételért és a Charta megvalósí-
tásának korai eredményeiért, azonban további el őrehaladást kell elérni; felhívja a figyelmet a KKV-knak az
új tagállamokban betöltött különlegesen fontos szerepére, különös tekintettel azokra az országokra, aholjelent ős intézményi és politikai változások vannak folyamatban;
52. sajnálattal veszi tudomásul, hogy a jöv őben nem készül éves jelentés a Chartáról, mivel ezeket a
jelentéseket mostantól a lisszaboni stratégiával kapcsolatos jelentésekbe foglalják bele; ez mindenképpen
visszalépést jelent a jöv őben a KKV-kra helyezend őhangsúly tekintetében; sajnálatos továbbá az is, hogy a
Chartáról készült jelentéseket, amelyek keretén belül kétoldalú éves megbeszéléseket folytattak a szakmaiszervezetekkel, ezentúl a KKV-k részér ől történ őközvetlen hozzájárulás nélkül állítják össze; úgy ítéli meg,
hogy ezen határozatot felül kell vizsgálni;
53. úgy ítéli meg, hogy ha mindez lehet ővé tenné a két eszköz felügyeletének racionalizálását, elfogadha-
tatlan, hogy a Charta végrehajtása továbbra is a Cselekvési Terv egyszer űalrubrikája maradjon;
54. úgy véli, hogy figyelmet kell fordítani a nonprofit KKV-k különleges helyzetére;55. úgy véli ezért, hogy e megoldás elfogadhatóságának feltételei a következ ők:
– a Charta kis- és mikrovállalkozás dimenziójának meg őrzése, e vállalkozások támogatását célzó egyedi
fellépésekkel;
– egyedi felügyeleti és értékelési mechanizmus megvalósítása a csatlakozásra váró és tagjelölt államok és
társult államok esetében, amelyek nem vesznek részt a Cselekvési Tervben;
– a szakmai szervezetek részvételének tekintetbe vétele, amelyeknek fontosabb szerepük van a Charta
végrehajtásában, mint a Cselekvési Tervben;
– a legjobb gyakorlatok megismertetése és a Chartát aláíró államok közötti eszmecserék fenntartása;
56. hangsúlyozza, hogy a Charta végrehajtása felügyeletének a lisszaboni stratégiába foglalása nem lehet
önmagában álló cél; továbbá hogy a felügyelet egyszer űsítése nem mehet a Charta végrehajtása felügyele-
tének érdekében a tagállamok által továbbított éves jelentések tartalmának és lényegi elemei rovására; kéri
ezért, hogy ezek a nemzeti jelentések továbbra is a kis- és mikrovállalkozásokra vonatkozó legjobbgyakorlat végrajtására, a kísérletekre, a konkrét jogszabályok és a pontos politikai kötelezettségvállalásokbemutatására irányuljanak;
57. üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy értékelést készítsen a Charta megvalósításáról a lisszaboni
folyamat kontextusában;
58. kéri a Bizottságot, hogy a kis- és kézm űves vállalkozások képvisel őit vonja be a felülvizsgálat vala-
mennyi szakaszába és vegye figyelembe a fenti feltételeket, amikor benyújtja a Parlamentnek a Charta felül-vizsgálatára és megvalósítása figyelemmel kísérésének javítására vonatkozó javaslatát;
59. felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a Chartáról szóló éves
jelentés maradjon a vállalkozás területén elért fejl ődés nyomon követésének legfontosabb eszköze;
*
**
60. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tag-
államok kormányainak és parlamentjeinek.2006.11.24. C 287 E/266 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., csütörtökHU