A kulturális örökség európai éve a múlt gazdagabb és közös értelmezése révén lehetőséget biztosít majd az európai polgároknak a jelen jobb megértéséhez. Az európai év ösztönözni fogja a kulturális örökség társadalmi és gazdasági előnyeinek, valamint a gazdasági növekedéshez és a társadalmi kohézióhoz való hozzájárulásának megfelelőbb értékelését. Ez például a fenntartható idegenforgalom és a városrehabilitáció előmozdítása terén mérhető fel. Az európai év hangsúlyt fog fektetni a digitalizációhoz kapcsolódó kihívásokra és lehetőségekre. A védelem, az irányítás, a fejlesztés, a kormányzás, valamint a kutatási és innovációs tevékenységek terén bevált gyakorlatok terjesztése révén hozzájárul majd a feltárt kihívások leküzdéséhez is. Hangsúly kerül a kulturális örökség területén a technológiai és a szociális innováció tekintetében bekövetkezett közelmúltbeli áttörésekre, valamint az e területeken végrehajtott uniós kezdeményezésekre.

–Az európai kulturális örökség és szakértelem tekintetében a partnerországokban tapasztalható érdeklődésre alapozva hozzá kell járulnia a kulturális örökségnek az EU nemzetközi dimenziója fontos elemeként történő előmozdításához. A kulturális örökség kulcsszerepet tölt be több külkapcsolati programban, főként – de nem kizárólag – a Közel-Keleten. A kulturális örökség értékének előmozdítása válaszlépést is jelent a kulturális kincsek szándékos megsemmisítésére a konfliktus sújtotta övezetekben.

A kulturális örökség európai éve tárgyában a Bizottsághoz intézett felhívás szerepelt a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról szóló, 2014. november 25-én elfogadott tanácsi következtetésekben. Az Európai Parlament az állásfoglalásában hasonló felhívást fogalmazott meg, és felkérte a Bizottságot arra, hogy „nyilvánítsa, lehetőleg 2018-at a kulturális örökség európai évének”. A Régiók Bizottsága is megismételte ezt a felhívást a véleményében, és hangsúlyozta, hogy a kulturális örökség európai éve elősegítené a közös célok megvalósulását összeurópai kontextusban.

Az európai kulturális örökségben meghonosodott eszmények, elvek és értékek az emlékezés, a megértés, az identitás, a párbeszéd, a kohézió és a kreativitás közös forrását jelentik Európa számára. Az európai kulturális menetrend 2007. évi elfogadása óta a kulturális örökség a Tanács egymást követő kulturális munkatervei – többek között a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó jelenlegi terv keretében prioritást élvez. Európai szintű együttműködésre főként a nyitott koordinációs módszer alkalmazásával kerül sor. 2014-ben a kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikák társadalmi és gazdasági előnyök megvalósításában betöltött szerepe hangsúlyosan szerepelt a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló (2014. május 21-i) tanácsi következtetésekben, valamint „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című bizottsági közleményben. A közleményt üdvözölte a Régiók Bizottsága a 2015. április 16-i véleményében, valamint az Európai Parlament is, amely 2015. szeptember 8-án állásfoglalást fogadott el.

Különféle egyéb fejlemények is voltak. 2015 áprilisában az Európa Tanács kulturális miniszterei elfogadták a namuri nyilatkozatot. E nyilatkozatban üdvözölték az Európai Unió Tanácsának az örökség európai éve megrendezésére vonatkozó elképzelését. Azt kérték, hogy az Európa Tanács, valamint az Európai Kulturális Egyezmény valamennyi részes állama kapjon felkérést a részvételre.

Az uniós fellépés támogatja és kiegészíti a tagállamok erőfeszítéseit. Ez a fellépés először is javítani fogja az EU saját eszközeinek eredményességét. Másodszor, a katalizátor szerepét tölti majd be azáltal, hogy ösztönzi a tagállamok közötti szinergiákat és együttműködést, a kulturális szervezeteket és alapítványokat, valamint a magán- és a közvállalkozásokat.

Egy másik releváns vitát rendezett 2015 áprilisában az Europa Nostra brüsszeli irodája a tagszervezetek ügyvezetőinek kiválasztott csoportjával. 2015. júniusi közgyűlésén az Europa Nostra teljes tagsága megvitatta a kulturális örökség európai évének célját és az esetlegesen kialakítandó főbb fellépéseket. A közgyűlés Oslóban került megrendezésre az Európai Bizottság részvételével.

Az érdekelt felekkel „A kulturális örökség európai éve – 2018” elnevezésű nyitott munkacsoport keretében is folyt konzultáció, amelyet a német kulturális örökségvédelmi bizottság, valamint a kultúráért és a médiáért felelős szövetségi kormánybiztos szervezett. Ennek eredményeként egy vitaanyag („Sharing Heritage”’ [Az örökség megosztása]) jött létre, amelyet a Bizottság figyelembe vett e javaslat kidolgozása során. A vita „Az Unió és a kulturális örökség” vitacsoport tagjaival, többek között Belgium, Bulgária, Németország, Franciaország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Lettország, Litvánia, Hollandia, Norvégia, Lengyelország, Spanyolország, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság nemzeti igazgatási szerveinek szakértőivel zajlott. További szakértők érkeztek Észtországból, Ausztriából, Portugáliából és Szlovákiából, illetve megfigyelői státusszal rendelkező különböző szervezetektől, többek között a Kulturális Közigazgatási Képzési Központok Európai Hálózatától (ENCATC), az Europa Nostra szervezettől, az Európai Múzeumi Szervezetek Hálózatától és másoktól.

Olaszország és Spanyolország EU melletti állandó képviselete „A kulturális örökség európai éve: az örökség megosztása, közös kihívás” címmel 2015. október 28-án szemináriumot rendezett. Ezen részt vettek érdekelt szervezetek, például az Europa Nostra, nemzeti hatóságok és szakértők is.

A javaslatról további vita folyt a fent említett vitacsoport 2015. szeptember 23–24-i luxemburgi, 2015. november 30–december 1-i római, 2016. május 9-i hágai ülésén, valamint az örökségi intézményvezetők európai fórumának 2016. május 19–20-i berni ülésén. Végezetül újabb vitára került sor a 2016. április 19-én tartott 2016. évi európai kulturális fórum keretében.

•Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A kezdeményezés független elemzésekre és tanulmányokra, különösen a „Cultural Heritage Counts for Europe” (A kulturális örökség fontos Európának) jelentésre fog épülni. E jelentés egy kétéves átfogó projekt eredménye, amelyet az EU Kultúra programja finanszírozott azzal a céllal, hogy bizonyítékokat gyűjtsön a kulturális örökség értékére, illetve annak az európai gazdaságra, kultúrára és társadalomra, valamint a környezetre gyakorolt hatására vonatkozóan.

A kezdeményezés a Horizont 2020 keretprogram kulturális örökséggel foglalkozó szakértői csoportjának

„Getting cultural heritage to work for Europe” (A kulturális örökség működtetése Európa számára) című jelentésére és a „Kulturális örökség és globális változás” című közös programozási kezdeményezés stratégiai kutatási menetrendjére is fog épülni. A kezdeményezés végül a Horizont 2020 keretprogram kulturális örökséggel és európai identitásokkal foglalkozó társadalmi platformjára, az érdekelt felekkel folytatott konzultáción alapuló CULTURALBASE többéves kezdeményezésre, valamint új kutatási infrastruktúrák – a DARIAH-ERIC (a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra) és az E-HIS (az örökségvédelmi tudományt szolgáló európai kutatási infrastruktúra) – létrehozására épül.

A 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) és a Kohéziós Alapra (KA) összpontosító utólagos értékelése kultúrával és idegenforgalommal foglalkozó 9. munkacsomagja megállapította, hogy a kultúrára és az idegenforgalomra irányuló befektetés felélénkítheti egy-egy régió gazdaságát és javíthatja a társadalmi befogadást.

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó hetedik keretprogramnak, az EU 2007 és 2013 közötti kutatásfinanszírozási programjának az utólagos értékelése megállapította, hogy a program eredményes volt a tudományos kiválóság fokozásában és Európa ipari versenyképességének megerősítésében. Ennek során hozzájárult az európai növekedéshez és foglalkoztatáshoz olyan területeken, amelyek jellemzően nemzeti hatáskörbe tartoznak. A hetedik keretprogram több mint 180 millió EUR támogatást biztosított az európai kulturális örökség különböző (materiális, immateriális és digitális) aspektusaira irányuló kutatáshoz a környezet, a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok, a digitális kulturális örökség, az ipari technológiák, a nemzetközi együttműködés és az (e-)infrastruktúra témakörében. A meglévő ismeretanyagot jobban ki kellene használni.

•Hatásvizsgálat

Nincs szükség hatásvizsgálatra, mivel a javasolt kezdeményezés célkitűzései meglévő uniós programok célkitűzései körébe tartoznak. A kulturális örökség európai éve megvalósítható a meglévő költségvetési korlátokon belül olyan programok alkalmazásával, amelyek a finanszírozási prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározásáról rendelkeznek. A javasolt kezdeményezés nem kötelezné a Bizottságot jogalkotási természetű külön fellépésre. A javasolt kezdeményezésnek nem lenne a hatályos jogi aktusokon túlmutató jelentős társadalmi, gazdasági vagy környezeti hatása.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

Az európai év nem igényel kiegészítő finanszírozást. Ez a kezdeményezés nem igényel további uniós költségvetést. Az érintett programokban a prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározása kellően rugalmas a korábbi európai évekhez hasonló léptékű figyelemfelkeltési kampány kilátásba helyezéséhez.

2016/0259 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA