Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A társasági adók szerepe a vállalatirányításban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2022/C 152/03)

Előadó: Krister ANDERSSON

Közgyűlési határozat: 2021.3.25. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény állásfoglalás Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” Elfogadás a szekcióülésen: 2021.11.23. Elfogadás a plenáris ülésen: 2021.12.8. Plenáris ülés száma: 565. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 223/4/11

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB úgy véli, hogy a magánszektornak a helyreállítási tervre és a Next Generation EU-ra adott válasza kulcsfontosságú lesz a zöldebb és digitalizált gazdaság kialakítása és hatékony megvalósítása során. A közpolitikáknak ezért biztosítaniuk kell a megfelelő ösztönzőket. A gazdaságpolitikáknak, különösen az adópolitikáknak és a vállalatirányítást befolyásoló politikáknak biztosítaniuk kell az eredményes döntéshozatali folyamatot és a források hatékony elosztását, így segítve elő a társadalmi célok elérését.

1.2. Az EGSZB úgy véli, hogy a fenntartható, zöld és digitalizált gazdaság létrehozása érdekében kezelni kell a hitelfinanszírozás adóelőnyét az adózásban.

1.3. Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék semlegesebbé adórendszerüket a hitelből és saját tőkéből végzett finanszírozással kapcsolatban. Ez ösztönözné a finanszírozási források diverzifikációját, és ellenállóbbá tenné az európai gazdaságot.

1.4. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság olyan intézkedések előterjesztésére irányuló kezdeményezéseit, amelyek 2022 első negyedévéig kezelik a társaságiadó-rendszerekben a hitelfinanszírozás adóelőnyét.

1.5. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az új vállalkozások és a zöldebb és digitalizált beruházási lehetőségeket kereső befektetők számára elengedhetetlen a jól működő tőkepiac. Az EGSZB ezért további lépéseket sürget a tőkepiaci unió (CMU) megvalósítása felé.

1.6. Az új, zöld technológiákba való beruházásokat magas kockázatúnak tartják, ezért gyakran finanszírozzák saját tőkével. Az osztalékok hozzájárulnak a piac likviditásának növeléséhez – még akkor is, ha ez túl rövid távúnak tekinthető –, és fontos finanszírozási forrást jelentenek.

1.7. Az EGSZB úgy véli, hogy a tőkepiacok és a magánforrások döntő szerepet játszhatnak a vállalatok fenntartható, zöldebb és digitalizált gazdaság felé vezető átállásának ösztönzésében. Az európai jogalkotó minden, az adózással, a társasági joggal és a vállalatirányítással kapcsolatos szakpolitikai intézkedésének erősítenie kell ezt a szerepet.

1.8. Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai irányelvek és rendeletek által befolyásolt nemzeti társasági jog az egyes tagállamok igazságszolgáltatási rendszerének szerves részét képezi, ami a jogokat és az elszámoltathatóságot a jogi struktúra megfelelő szintjeihez rendeli. Az igazgatótanácsok összetételére vonatkozó szabályoknak országspecifikusnak kell lenniük, és lehetővé kell tenniük, hogy a tulajdonosok hozzák meg a döntéseket.

1.9. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy a szén-dioxid-szint hatékony csökkentésének elérését célzó erőfeszítések harmonizációja érdekében tegyen konkrét kezdeményezéseket arra, hogy a tagállamokban hasonló szén-dioxid-adókat vezessenek be. Ideális esetben egységes feltételek jönnének létre az EU egységes piacán a megadóztatandó kibocsátások/csökkentések, valamint a konkrét adózási módszerek és mértékek tekintetében, hogy azonos hatást lehessen gyakorolni a légkörben lévő szén-dioxid-szintre.

1.10. Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak különösképpen átfogó és szimmetrikus környezetvédelmi adópolitikát kell elfogadniuk a szén-dioxid globális felmelegedésre gyakorolt hatása miatt. Pozitív és negatív kulcsokat egyaránt tartalmazó adók bevezetésére van szükség. A szén-dioxid-adókból származó bevételeket a szén-dioxid mennyiségének csökkentését szolgáló technológiák ösztönzésének finanszírozására kell használni helyi, regionális és nemzeti szinten.

1.11. Az EGSZB megjegyzi, hogy miközben az erdészeti termékek értékesítésekor a tulajdonosnak jövedelemadót kell fizetnie, el kell ismerni, hogy a fák ültetése és az erdők növekedése csökkenti a légkör szén-dioxid-tartalmát, ezért ezt a globális felmelegedés szimmetrikus adózási megközelítése alapján negatív szén-dioxid-adóval kell ösztönözni. Ez fontos intézkedés lenne az éghajlatpolitikai célkitűzések eléréséhez.

1.12. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyetemes megállapodásra és az OECD/G20-csoport adócsomagjának globálisan összehangolt végrehajtására van szükség. Az európai gazdaság digitalizációjának előmozdítása érdekében fontos, hogy az egyoldalú európai szabályok ne akadályozzák meg az új üzleti modellek további átvételét.

2. Bevezető

2.1. A Covid19-világjárvány alatt az európai gazdaságot egyszerre érte kínálati sokk, az ellátási láncokban bekövetkező zavarok miatt, és keresleti sokk, amelyet a fogyasztói kereslet csökkenése okozott. Ennek eredményeként az európai vállalatok beruházásai jelentősen csökkentek a világjárvány idején, miközben a bankbetétek állománya összességében növekedett.

2.2. A helyreállítás azonban egyre nagyobb lendületet vesz, és jó úton halad. Az európai gazdaságnak az Európai Bizottság által meghatározott, a fenntarthatóbb, környezetbarátabb és digitalizált gazdaság elérésére irányuló célkitűzéseivel összhangban történő átalakítása érdekében a beruházásoknak támogatniuk kell a környezetvédelmi célokat, a digitalizáció pedig a termelékenység növeléséhez járul hozzá, figyelembe véve a munkaerőpiac átalakulását. A környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi célkitűzések eléréséhez magán- és állami kezdeményezésekre egyaránt szükség van.

2.3. Az EU hosszú távú költségvetése, beleértve a helyreállítási tervet és a Next Generation EU eszközeit, Európa történelmének legnagyobb állami ösztönző csomagját hajtja végre.

2.4. A magánszektor válasza kulcsfontosságú lesz a zöldebb és digitalizált gazdaság kialakítása és hatékony megvalósítása során. A közpolitikáknak ezért biztosítaniuk kell a megfelelő ösztönzőket. A gazdaságpolitikáknak, különösen az adópolitikáknak és a vállalatirányítást befolyásoló politikáknak biztosítaniuk kell az eredményes döntéshozatali folyamatot és a források hatékony elosztását.

2.4.1. A Covid19-világjárványra való reagálás keretében a tagállamok számára kiutalt források tekintetében kulcsfontosságú mutatókat kell meghatározni annak megértésére, hogy a befektetett pénzt hogyan költik el az egyes tagállamokban ( 1 )

2.5. A nemzetközi adózási környezet az elmúlt száz évben története legnagyobb változásain ment keresztül. A legnagyobb vállalatok némelyikének adóköteles nyeresége a székhely szerinti országból abba az országba kerül át, ahol az értékesítés, valamint a termékek kiszállítása és a szolgáltatásnyújtás történik. Továbbá az OECD átfogó keretrendszerében mintegy 136 ország állapodott meg legalább 15 %-os globális tényleges társaságiadó-kulcsról. Fontos változás az is, hogy Európában a héát a rendeltetési helyen alapuló megközelítés szerint kell kivetni.

3. A megfelelő ösztönzők jelentősége

3.1. A környezetvédelmi célok eléréséhez a vállalkozásoknak, a háztartásoknak és a befektetőknek megfelelő ösztönzőket kell biztosítani, a kínálat szűkösségét és a külső hatásokat tükröző árak formájában. A gazdasági vagy társadalmi célkitűzéseket meghatározó gazdaságpolitikákat tükrözniük kell azoknak az áraknak, amelyekkel a magán- és az állami befektetők szembesülnek a piacon.

3.2. A társaságiadó-rendszerek azonban a hitelből történő finanszírozást kedvezőbben kezelik, mint a saját tőkéből történőt, mivel a kamatok levonhatók az adóból, míg a saját tőkéből történő finanszírozás költségei nem. Ez megnövekedett tőkeáttételt (adósságszintet) eredményez, és ezáltal növeli a vállalkozások sebezhetőséget gazdasági nehézségek idején.

3.3. A fenntartható, zöld és digitalizált gazdaság megteremtése érdekében foglalkozni kell a hitelfinanszírozás adóelőnyével. Az osztalékok, amelyek kettős adóztatás alá esnek (először vállalati, majd részvényesi szinten), nemcsak azért fontosak, mert egyes nyugdíjasok számára jövedelmet biztosítanak és kutatóintézeteket finanszíroznak, hanem finanszírozási forrást jelentenek például zöldmezős beruházásokhoz is.

3.4. Az új, környezetbarátabb beruházási projektek finanszírozása magas szintű kockázattal jár. Ezért ehhez a sajáttőke-finanszírozást részesítik előnyben. A magánszektor zöld és digitális beruházásokban való részvételének fokozása szempontjából kulcsfontosságú terület az új beruházási célú tőkeforrások előtt álló akadályok megszüntetése.

3.5. Az új vállalkozások és a zöldebb és digitalizált beruházási lehetőségeket kereső befektetők számára elengedhetetlen a jól működő tőkepiac. A sikeres végeredmény érdekében elengedhetetlen a rendelkezésre álló tőke. Az osztalékok segítik növelni a piac likviditását.

3.6. A fenntarthatóság már most is piacvezérelt versenyképességi tényező, amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy a vállalatok képesek legyenek ügyfeleket, alkalmazottakat és befektetőket vonzani. A fenntarthatóság figyelembevétele kedvező hatással jár a vállalatok hosszú távú fennmaradásának szempontjából. A szabályozási eszközöket úgy kell kialakítani, hogy azok támogassák e célok megvalósítását, összhangban a vállalkozások működésének alapelveivel.

3.7. Az osztalékpolitikába ugyan nem szabad beavatkozni, és indokolatlanul befolyásolni az igazgatótanácsok összetételét vagy a vezetők vállalattal szembeni felelősségének érvényesítését, azonban megfelelő ösztönzőkre van szükség a zöldebb gazdaság érdekében. A vállalatirányításnak szem előtt kell tartania a vállalatok társadalmi felelősségét, a vonatkozó európai irányelveket és az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait.

3.8. A globális felmelegedés mindannyiunk problémája, és a vállalatoknak megfelelő piaci árat kell fizetniük a károsanyag-kibocsátásért és a légkörben lévő szén-dioxid csökkentéséért. Ez nemcsak a szén-dioxid-kibocsátás után fizetendő adókat jelenti, hanem a légkörben lévő szén-dioxid csökkentésére irányuló tevékenységek támogatását is.

3.9. Egy másik fontos terület a zöldebb és digitalizált gazdaság célkitűzéseinek eléréséhez az egyre inkább digitalizált cégek adózása. Globális, konszenzuson alapuló megoldásra van szükség, és az év vége előtt várhatóan egy átfogó megállapodásra kerül sor. A digitális szolgáltatásokra kivetett adók nem sérthetik az innovációt, és nem akadályozhatják a digitális technológiákba történő beruházásokat.

4. A hitelfinanszírozás adóelőnye a társasági adózásban

4.1. A társasági adórendszerekben a hitelfinanszírozás adóelőnye hatással van a társadalmi-gazdasági költségekre, valamint a vállalatok tőkeáttételére és a vállalatirányításra. Az adósságfinanszírozásra való túlzott támaszkodás alááshatja az Európai Bizottság célkitűzéseinek elérését, mivel a vállalatok pénzügyileg sebezhetővé válnak, és az új és kockázatos környezetbarát beruházási projektek indításának lehetősége is csökken. Így csökken az osztalékfizetési képesség, ami pedig meghatározó a befektetők új projektekbe irányuló beruházásokkal kapcsolatos döntéseiben.

4.2. A jelenlegi adószabályok lehetővé teszik a hitelek után fizetett kamat levonását az adóalapból, míg a tőkekifizetések esetében nem ez a helyzet. A tőkekifizetések két részből állnak: osztalékfizetés és tőkenyereség. Ezek a nemzeti szabályok egyértelműen előnyösebbé teszik a hitelből történő finanszírozást, mint a saját tőkéből történőt.

4.3. Egy olyan célzott kedvezmény, amelynek célja, hogy a vállalatok a saját tőkéből finanszírozott beruházások esetében is hasonló adóügyi elbánásban részesüljenek, mint amilyenben jelenleg a hitelből finanszírozott beruházások esetében, csökkentheti a vállalatok sebezhetőségét, és alkalmas eszköz lehet a fenntartható, zöldebb és digitális beruházások előmozdítására.

4.4. Érdemes megjegyezni, hogy ha az előírt társasági adókulcsok emelkednek, a vállalat számára gazdaságilag előnyösebb hitelből beruházni, ami arra ösztönzi a vállalatokat, hogy a korábbinál is jobban összpontosítsanak a hitelből történő finanszírozásra. A magasabb inflációs ráta és a magasabb kamatlábak hasonló hatást gyakorolnának, azaz jobban ösztönöznének a hitelből történő finanszírozásra.

4.5. Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék semlegesebbé adórendszerüket a hitelből és saját tőkéből végzett finanszírozással kapcsolatban. Ez ösztönözné a finanszírozási források diverzifikációját, és ellenállóbbá tenné az európai gazdaságot.

4.6. A közös összevont társaságiadó-alapról szóló, felülvizsgált irányelvre tett 2016-os javaslatban bevezetésre került a növekedési és beruházási kedvezmény (AGI) a hitel és a saját tőke közötti egyenlőtlenség csökkentése, valamint a K+F-be történő befektetések előmozdítása érdekében. Az AGI-t úgy biztosítanák, hogy a saját tőke növekedésével, bizonyos feltételek mellett, csökkenthető lenne az adóalap ( 2 )

4.7. Az Európai Bizottság bejelentette, hogy 2022 első negyedévében terjeszti elő a hitelfinanszírozás adóelőnyének csökkentésére vonatkozó irányelv tervezetét ( 3 ) . Az EGSZB érdeklődéssel várja, hogy a részletes javaslat elkészüljön, és észrevételeket fűzhessen hozzá.

5. Vállalatirányítás a társasági jogban

5.1. Az adók mellett a jogszabályok is növelhetik vagy csökkenthetik a más eszközökkel létrehozott ösztönzők hatását. A tulajdonjogra és a pénzeszközök befektetők és a vállalati vezetőség által történő felhasználására vonatkozó közvetlen szabályozás megnehezítheti bizonyos kívánt célok elérését.

5.2. Fontos egy jól működő gazdaság számára, hogy megfelelő szabályokkal és előírásokkal rendelkezzen a vállalkozások és a piacok működését illetően. A részvényeseknek felelősségre kell vonniuk a vezetőséget, ha az eszközöket személyes haszonszerzésre és nem a vállalkozás értékének növelésére használják ( 4 ) . Számos jogszabály, és a vállalati magatartásra vonatkozó piaci kódexekről szóló kiterjedt tagállami megállapodások szabályozzák az elfogadható vállalati magatartást az adócsalás, az adókikerülés és a pénzmosás ( 5 ) elleni küzdelem terén. Amint az európai zöld megállapodásban és az Európai Bizottság (Covid19 utáni) helyreállítási tervéről szóló közleményében is elhangzott, fontos, hogy a fenntarthatóság beépítésre kerüljön a vállalatirányítási keretbe. Az Európai Bizottság nyilvános konzultációt szervezett, hogy összegyűjtse az érdekelt felek véleményét egy a fenntartható vállalatirányításról szóló lehetséges kezdeményezéssel kapcsolatban ( 6 )

5.3. Az EGSZB osztja azt az elképzelést, hogy a jövőben zöldebb, digitalizált európai gazdaságra van szükség, amelyet méltányosság, növekedés és eredményes adóztatás jellemez, és ezáltal olyan környezet jön létre, amely kedvez a beruházásoknak és a munkahelyteremtő növekedésnek. A beruházások átirányítása érdekében rendkívül fontos, hogy az új zöld gazdaság számára rendelkezésre álljon a szükséges tőke. A befektethető alapok rendelkezésre állása, a szabályok kiszámíthatósága és a jogállamiság fenntartása fontos tényező az európai gazdaság sikeres átalakulásához.

5.4. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint a vállalatoknak hozzá kell járulniuk egy zöldebb, fenntartható és digitalizált gazdaság megvalósításához, és ennek során a hosszú távú célokra, valamint az országok és a polgárok közötti igazságos elosztásra kell összpontosítaniuk.

5.5. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a vállalati tevékenységek feletti végső ellenőrzést és az ezért való elszámoltathatóságot a részvényeseknek kell vállalniuk. A vállalat tulajdonosait felelősségre kell vonni. A tagállamok vállalatirányítási kódexeinek és társasági törvényeinek jelenlegi rendszere valóban a részvényesekre támaszkodik, akik a vállalat tulajdonosaiként végső soron a társaság igazgatótanácsának kinevezésével gyakorolják az ellenőrzést a társaság stratégiái és prioritásai felett. Ez az elszámoltathatóság azt jelenti, hogy a részvényesek felelősek a vállalat pénzügyeiért és magatartásáért, és veszíteniük kell tőkéjükből, ha a vállalat veszteséges. Egy ilyen jól megalapozott alapelvet nem szabad megváltoztatni vagy aláásni.

5.6. A hosszú távú célkitűzéseket és a pozitív társadalmi hatásokat a vállalatoknak természetesen kellőképpen figyelembe kell venniük a napi működésük és a beruházási döntéseik során egyaránt. Ezt világszerte egyre inkább megkövetelik a piaci normák, a termelést szabályozó ágazati szabályok és a befektetők, akik gyakran környezeti, társadalmi és irányítási szabványokat várnak el a vállalatoktól ( 7 )

5.7. Az európai irányelvek és rendeletek által befolyásolt nemzeti társasági jog az egyes tagállamok igazságszolgáltatási rendszerének szerves részét képezi, ami a jogokat és az elszámoltathatóságot a jogi struktúra megfelelő szintjeihez rendeli. Az igazgatótanácsok összetételére vonatkozó szabályoknak is országspecifikusnak kell lenniük. Az uniós irányításnak és ajánlásoknak biztosítaniuk kell a tisztességes versenyt és a vállalatok működésével kapcsolatos valós értékeket.

5.8. Annak érdekében, hogy elősegítsék a magánforrásoknak az Európai Bizottság prioritásaihoz szükséges szerepét, alapvető fontosságú, hogy a tőke ne maradjon bezárva a vállalatokban, és hogy könnyen be lehessen fektetni az EU által meghatározott kulcsfontosságú szektorokba.

5.9. Különösen az új beruházások számára alapvető az EU jól működő tőkepiacának megteremtése. Az EGSZB ezért további lépéseket sürget a tőkepiaci unió (CMU) megvalósítása felé ( 8 )

5.10. A tőkepiac likviditása fontos a beruházások megvalósítása érdekében. Az osztalékfizetések, még akkor is, ha ez túl rövid távúnak tekinthető, növelik a zöld és a digitális szektorban az új befektetésekhez rendelkezésre álló forrásokat ( 9 ) . Ezért amennyiben befektetésre kerülnek – akár új vállalkozásokba, akár magába az osztalékot fizető cégbe –, döntő fontosságúak a jól működő tőkepiac szempontjából. Ha osztalékot fizetnek egy befektetőnek, a befektető bármikor dönthet úgy, hogy újra befektet a már meglévő, vagy egy másik vállalatba. Ha azonban a nyereséget felhalmozzák, a befektetőnek részvényeket kell értékesítenie, mivel ez az egyetlen módja annak, hogy új vállalkozásokba fektethessen be. A régi vállalatok és befektetők számára előnyös lehet, ha a megtartott tőke felértékelődik, ám ez nem fog új forrásokat elérhetővé tenni új vállalkozások vagy zöldmezős beruházások számára.

5.11. Az osztalékfizetések lehetőséget adnak a befektetőknek arra, hogy folyamatosan fejlesszék befektetési stratégiájukat, hozzájárulva a zöld, fenntartható, etikus és digitális projektekhez. Ez már számos esetben megfigyelhető volt a tőkepiacokon és a magántőke területén (például az elektromos autók akkumulátorainak gyártásába vagy a szénmentes acélgyártásba történő befektetések).

5.12. Teljeskörűen biztosítani kell, hogy az új vállalkozások növekedhessenek, és a régi, működő vállalatok részvényeseinek kifizetett osztalékokból finanszírozhassák őket, ezáltal lehetővé téve a tőke újraelosztását, összhangban az Európai Bizottság prioritásaival. Fontolóra lehetne venni adókedvezmények nyújtását új, környezetbarát beruházásokhoz.

5.13. Az EGSZB úgy véli, hogy a tőkepiacok és a magánforrások döntő szerepet játszhatnak a vállalatok fenntartható, zöldebb és digitalizált gazdaság felé vezető átállásának ösztönzésében. Az európai jogalkotó minden, a társasági joggal és vállalatirányítással kapcsolatos szakpolitikai intézkedésének erősítenie kell ezt a szerepet.

6. Ösztönzők a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére

6.1. Az európai gazdaság átalakításának támogatása, és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések elérése érdekében adókat kell alkalmazni ( 10 ) . Fontos, hogy a vállalkozások és a háztartások ugyanolyan ösztönzőkkel szembesüljenek, hogy a légköri szén-dioxid-kibocsátás csökkentése a lehető legalacsonyabb költséggel valósuljon meg.

6.2. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy a szén-dioxid-szint hatékony csökkentésének elérését célzó erőfeszítések harmonizációja érdekében tegyen konkrét kezdeményezéseket arra, hogy a tagállamokban hasonló szén-dioxid-adókat vezessenek be. Ideális esetben egységes feltételek jönnének létre az EU egységes piacán a megadóztatandó kibocsátások/csökkentések, valamint a konkrét adózási módszerek és mértékek tekintetében, hogy azonos hatást lehessen gyakorolni a légkörben lévő szén-dioxid-szintre.

6.3. A tagállamoknak különösképpen átfogó és szimmetrikus környezetvédelmi adópolitikát kell elfogadniuk a szén-dioxid globális felmelegedésre gyakorolt hatása miatt. Pozitív és negatív kulcsokat egyaránt tartalmazó adók bevezetésére van szükség. A szén-dioxid-adókból származó bevételeket a szén-dioxid mennyiségének csökkentését szolgáló technológiák ösztönzésének finanszírozására kell használni helyi, regionális és nemzeti szinten.

6.4. Miközben az erdészeti termékek értékesítésekor a tulajdonosnak jövedelemadót kell fizetnie, el kell ismerni, hogy a fák ültetése és az erdők növekedése csökkenti a légkör szén-dioxid-tartalmát, ezért ezt a globális felmelegedés szimmetrikus adózási megközelítése alapján negatív szén-dioxid-adóval kell ösztönözni. Ez fontos intézkedés lenne az éghajlatpolitikai célkitűzések eléréséhez.

6.5. Ideális esetben világszerte egységes feltételek jönnének létre a megadóztatandó kibocsátások/csökkentések, valamint a konkrét adózási módszerek és mértékek tekintetében, hogy azonos hatást lehessen gyakorolni a légkörben lévő szén-dioxid-szintre.

7. A digitalizációt gátló tényezők elkerülése

7.1. Az adatok felhasználása és az új üzleti modellek szükségessé tették az adóbevételek országok közötti elosztására vonatkozó nemzetközi adózási elvek felülvizsgálatát. Fontos, hogy globális konszenzusra jussunk és azt végre is hajtsuk ( 11 )

7.2. Az adócsomag legalább 15 %-os globális tényleges társaságiadó-kulcsot javasol. Az OECD/G20-megállapodás célja, hogy korlátozza az adóversenyt, különösen azon országok részéről, ahol az adókulcsok nem érik el a küszöbértéket, és kimondja, hogy a többoldalú egyezmény előírja valamennyi fél számára, hogy minden vállalat tekintetében szüntessék meg a digitális szolgáltatásokra kivetett valamennyi adót és más hasonló intézkedést, és vállaljanak kötelezettséget arra, hogy a jövőben nem vezetnek be ilyen intézkedéseket. Az, hogy mi értendő más hasonló intézkedés alatt, a többoldalú egyezmény és a hozzá fűzött indokolás elfogadása keretében kerül véglegesen és részletesen meghatározásra ( 12 )

7.3. Az EGSZB fontosnak tartja az európai gazdaság további digitalizálását elősegítő, megfelelő szabályok bevezetését annak érdekében, hogy elérhessük a zöldebb és nagyobb mértékben digitalizált gazdaság célkitűzését.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 8-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) Az eredményesség érdekében a pénzt költséghatékony módon kell előteremteni, és megfelelő célokra kell elkölteni a tagállamokban, olyan beruházásokhoz járulva hozzá, amelyek az átcsoportosítások nélkül nem jöttek volna létre.

(2) Az adóalapból a növekedési és beruházási kedvezmény sajáttőke-alapjának növekedése után számított, meghatározott hozammal megegyező összeg lenne levonható. A meghatározott hozam megegyezne az euróövezet 10 éves referencia-államkötvényének az adott adóévet megelőző év decemberében mért, két százalékpontos kockázati prémiummal megnövelt hozamával. Lásd a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvet, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

(3) A hitelfinanszírozás adóelőnyét csökkentő támogatás (DEBRA), A 21. század társasági adózásáról szóló közlemény, COM(2021) 251 final.

(4) Meg kell tiltani, hogy a vállalati pénzeszközöket a vezetők a vállalati célkitűzésekhez nem kapcsolódó luxuskiadások finanszírozására használják fel.

(5) Lásd az EGSZB véleményét: Az adócsalás, az adókikerülés és a pénzmosás elleni küzdelem (HL C 429., 2020.12.11., 6. o.).

(6) Konzultáció a fenntartható vállalatirányításról 2020. október 26. és 2021. február 8. között.

(7) Ezek a követelmények olyan környezeti, társadalmi és vállalatirányítási tényezőkre vonatkoznak, amelyeket figyelembe vesznek egy vállalatba történő befektetés során. Bár eredetük több évtizedes múltra tekint vissza, az utóbbi időben a társadalmilag felelős befektetés referenciájává váltak.

(8) Lásd az EGSZB véleményét a következő tárgyban: Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára (új cselekvési terv) (HL C 155., 2021.4.30., 20. o.).

(9) Számos kutató kétségbe vonta, hogy az osztalékpolitika rövid távú-e, lásd például Martin Carlsson-Wall és mtsai: Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data, Stockholm School of Economics, 2021. A 2000 és 2019 közötti időszakban 786 vállalkozás és 7 389 pénzügyi év vizsgálatán alapuló tapasztalatok nem mutatják semmi jelét a rövid távú pénzügyi szemléletnek.

(10) Lásd az EGSZB véleményét: Adózási mechanizmusok a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére (HL C 364., 2020.10.28., 21. o.).

(11) Lásd az EGSZB véleményét a következő tárgyban: A 21. század társasági adózása (ECO/558).

(12) Az OECD/G20 adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos projektje: Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy [Nyilatkozat a gazdaság digitalizálásából eredő adókihívások kezelésére szolgáló kétpilléres megoldásról], 2021. október 8., 7. o.