HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 13.6.2007 
COM(2007) 323 végleges 
2007/0109 (CNS)   
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK 
a Finnországban meghatározott mennyiség ű vetőmagra, illetve meghatározott 
mennyiség ű gabonavet őmagra engedélyezett támogatás eredményeir ől 
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
az 1947/2005/EK rendeletnek a Finnország által a vet őmagra, illetve gabonavet őmagra 
nyújtott nemzeti támogatás tekintetében történ ő módosításáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
  
{SEC(2007) 799} 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. B EVEZETÉS ....................................................................................................................3 
2. A  VETŐMAGTERMELÉSHEZ NYÚJ TOTT NEMZETI TÁMOGATÁS RENDSZERE .....................3 
2.1. A gabonavet őmagokra vonatkozó támogatás...............................................................3 
2.2. A pázsitf ű-, illetve lóherevet őmagokra vonatkozó támogatás......................................4 
2.2.1. A termelés.............................................................................................................. .......4 
2.2.2. Végrehajtás ............................................................................................................. ......5 
2.2.3. A támogatás módosítása ...............................................................................................5 2.2.4. A támogatás régiónkénti differenciálása ......................................................................5 2.2.5. Az egyes fajokon belül támogatásra jogosult vet őmagfajták (V. melléklet)................6 
2.2.6. Vöröshere ( Trifolium pratense L. ) – VI. melléklet, 1. táblázat ....................................6 
2.2.7. Timótf ű (Phleum pratense L. ) – VI. melléklet, 2. táblázat...........................................6 
2.2.8. Réti csenkesz ( Festuca pratensis huds. ) – VI. melléklet, 3. táblázat ...........................6 
2.2.9. Csomós ebír ( Dactilis glomerata L. ) – VI. melléklet, 4. táblázat.................................7 
2.2.10. Útszéli perje ( Lolium perenne L. ) – VI. melléklet, 5. táblázat .....................................7 
3. F
INNORSZÁG VET ŐMAGIMPORTJA ..................................................................................7 
3.1. Gabonavet őmag-import – VII. melléklet – 1. és 2. táblázat.........................................7 
3.2. Pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag-import – VII. melléklet – 3. táblázat ........................8 
4. E GYÉB TÁMOGATÁSI RENDSZEREK FINNORSZÁGBAN ....................................................8 
5. A  PÁZSITF Ű-, ILLETVE LÓHEREVET ŐMAG-TERMELÉS JELLEMZ ŐI FINNORSZÁGBAN ÉS AZ 
EU–15- ÖK TERÜLETÉN ..................................................................................................9 
6. E GYSÉGES KIFIZETÉSI RENDSZER ...................................................................................9 
7. Ö SSZEFOGLALÁS ÉS MEGÁLLAPÍTÁSOK .......................................................................10 
7.1. Jogalap................................................................................................................... .....10 
7.2. A rendszer végrehajtása..............................................................................................10 
7.3. Egyéb támogatási rendszerek .....................................................................................10 7.4. Egységes kifizetési rendszer.......................................................................................10 
7.5. Szaporítás más országokban.......................................................................................11 
7.6. Gabonavet őmag-termelés ...........................................................................................11 
7.7. Behozatal Finnországba..............................................................................................11 
8. J
AVASLAT ....................................................................................................................11 
Megjegyzés: Az ebben a jelentésben hi vatkozott mellékletek a Bi zottság munkatársainak 
az e jelentést kísér ő dokumentumaiban találhatók  
(http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm ) 
 
HU 3   HU A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK 
a Finnországban meghatározott mennyiség ű vetőmagra, illetve meghatározott 
mennyiség ű gabonavet őmagra engedélyezett támogatás eredményeir ől 
1. B EVEZETÉS  
A 2358/71/EGK tanácsi rendelet1 8. cikkének megfelel ően a 2001. január 9-i 
2001/60/EK bizottsági határozat2 felhatalmazta Finnországot, hogy 2005. december 
31-ig támogatást nyújtson gabonavet őmagra (lásd az I. mellékletet), a 2001. január 9-i 
2001/61/EK bizottsági határozat3 pedig felhatalmazta Finnországot, hogy 2005. 
december 31-ig támogatást nyújtson a vöröshere, a timótf ű, a réti csenkesz, a csomós 
ebír és az útszéli perje vet őmagvaira (lásd a II. mellékletet). 
Az 1947/2005/EK tanácsi rendelet 8. cikkéne k (2) bekezdése értelmében a Bizottság 
a Finnország által megfelel ő időben nyújtott információk alapján 2006. január 1-je 
előtt eljuttatja a Tanácsnak a meghatározott mennyiség ű vetőmagra és meghatározott 
mennyiség ű gabonavet őmagra adott támogatások eredményeir ől szóló jelentést és 
minden szükséges javaslatot. 
Ez a jelentés a finn hatóságok által re ndszeresen nyújtott információkon alapul. 
2. A  VETŐMAGTERMELÉSHEZ NYÚJTOTT NEMZETI TÁMOGATÁS RENDSZERE  
Mindkét engedély kizárólag a finn kata lógusban felsorolt gabonafajtákra és 
pázsitfű-/lóherefajtákra érvényes, és azokr a, amelyeket a Finnországgal határos 
régiókban termelt kis mennyiségek kivéte lével kizárólag ebben a tagállamban 
termelnek. 
A gabonavet őmagra vonatkozó engedély 100 000 tonnás jogosult mennyiséget 
határoz meg fels ő határértékként, és a legmagasa bb támogatási szintet 2,523 euróban 
határozza meg 100 kilogrammonként, ami maximális összegként 2,523 millió eurót tesz ki (lásd az I. mellékletet). 
A pázsitf ű-, illetve a lóherevet őmag termelési támogatására vonatkozó engedély 
fajtánként fels ő korlátot határoz meg az e gy hektárra adható tám ogatásra és a jogosult 
területre vonatkozóan, amelynek értelmében a legmagasabb összeg 1,814 millió euró (lásd a II. mellékletet). 
2.1. A gabonavet őmagokra vonatkozó támogatás 
A 2000-2005 közötti id őszak során a gabonavet őmagok termelése 23%-kal n őtt, 
57 309 tonnáról 70 531 tonnára. 
                                                
 
1 HL L 246., 1971.11.5., 1. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) 
módosított rendelet. Hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1947/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 312., 2005.11.29., 3. o.) 
2 HL L 21., 2001.1.23., 17. o. 
3 HL L 21., 2001.1.23., 18. o. 
 
HU 4   HU Ugyanez alatt az id ő alatt az árpavet őmag-termelés 62%-kal n őtt, a tavaszi búzáé 
163%-kal és az őszi búzáé 70%-kal. Ezzel szemben a zabvet őmag-termelés 32%-kal 
csökkent, ugyanúgy, mint a rozsvet őmag-termelés, amely 10%-kal csökkent. 
Az 1. táblázat a finn hatóságoktól kapo tt információkat tartalmazza. Ez a 2000-2005 
közötti id őszakra vonatkozik. 
1. táblázat: Tanúsított gabonavet őmag-termelés (tonnában) Finnországban 2000-t ől 
2005-ig 
Gabona  2000 2001 2002 2003 2004 2005 változás %
2000/2005  
Árpa 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Zab 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32% 
Rozs 660 569 887 1 394 315 592 –10% 
Tavaszi búza  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163% 
Őszi búza  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70% 
Összesen  57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Forrás: Finnország által nyújtott tájékoztatás  
Bár a támogatás mértékét 100 kg -ra állapították meg, a 2000–2005 id őszakra a 
hektáronkénti becsült átla gos támogatás kb. 68 EUR/he ktár, és a tendencia a 
2. táblázat alapján emelkedést mutat. 
2. táblázat: A gabonavet őmag-támogatás mértékének hektáronkénti becsült értéke, 
a korábbi átlagos terméshozamok és a 2,523 EUR / 100 kg támogatási mérték alapján 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Átlag 
2000–2005  
Termelés (kg) 57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355
Terület (ha)  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136
Terméshozam (kg/hektár) (
1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704
A támogatás mértéke (EUR/hektár) 52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2
(1) A következ ők átlagos terméshozama: árpa, zab, rozs, téli és tavaszi búza.  
A 2000–2004 közötti id őszak során a gabonavet őmag-termelés átlagos 
terméshozamának mértéke 44%-kal n őtt, vagyis a hektáronké nti támogatás mértéke 
hasonló fejl ődést mutatott. 
A 2000 és 2005 között nemzeti támogatással érintett gabonavet őmag-fajtákat a III. 
melléklet tartalmazza. A lista alapján egyértelm ű, hogy jelent ősen nőtt a fajták száma, 
különösen az árpa esetében. 
2.2. A pázsitf ű-, illetve lóherevet őmagokra vonatkozó támogatás 
2.2.1. A termelés 
A pázsitfű-, illetve lóherevet őmagok termelése a 2000 és 2005 közötti id őszakban a 
4 685 tonnás 2001. évi csúcsról 1 654 t onnás mélypontra süllyedt 2004-ben, 
elsősorban az id őjárási körülmények változásai miatt. Amint azonban a 3. táblázatban 
látható, a 2004. évi termés jóval a kb. 3 163 t onnás hat éves átlag alatt volt. A timótf ű 
a legfontosabb faj. 
 
HU 5   HU 3. táblázat: Tanúsított pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag-termelés (tonnában) 
Finnországban 2000-t ől 2005-ig 
Fajok  2000 2001 2002 2003 2004 2005 változás %
2000/2005  
Vöröshere  53 125 68 62 4 52 –2% 
Timótfű 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11% 
Réti csenkesz  423 732 468 454 318 700 66% 
Csomós ebír  6 3 0 2 0 0  
Perje 45 44 31 38 13 43 –6% 
Összesen  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1% 
Forrás: Finnország által nyújtott tájékoztatás  
2.2.2. Végrehajtás 
A 2000 és 2005 közötti id őszak során a finn hatóságok saját kezdeményezésükre 
néhány módosítást vezettek be a támoga tási rendszerben, mégpedig módosították a 
hektáronkénti támogatást a maximálisan en gedélyezett terület túllépése esetén, és 
régiónkénti differenciálást vezette k be a támogatási szintben. 
2.2.3. A támogatás módosítása 
A 2000 és 2005 közötti id őszakban a Finnország által jó váhagyott terület és az a 
terület, amelyen vet őmagot termeltek, számos esetben túllépte a 2001/61/EK 
bizottsági határozat által el őírt maximális területet. 
A támogatás elosztására ezekben az es etekben két módszert használtak. 
Először a 2000 és  2002 közötti id őszak során kiszámoltak e gy keretet a bizottsági 
határozat szerint a maximálisan meghatáro zott területet megszorozva a maximális 
hektáronkénti támogatással. Ezt a keretet el őször elosztották a jóváhagyott nemzeti 
területtel, amely meghaladta a maximálisan engedélyezett területet, amelynek eredményeként csökkentett hektáronké nti támogatási szint adódott.  
2003-ban ezért bevezették a támogatáse gység-együttható fogalmát, melyet a 
következőképpen határoztak meg: „a támogatá sra jogosult egységméret osztva a 
támogatási méretben szerepl ő mérettel, amelyre a támogatást fizetik”. 
A nemzeti maximum terület túllépése esetén  a támogatásra jogosult területet az 
összes pályázó számára jóváhagyott terüle t lineáris csökkentésével számítják ki. 
A gyakorlatban egy egynél kisebb támogatásiegység-együttható alkalmazása az egyes 
mezőgazdasági termel ők szintjén azt eredményezi, hogy minden egyes kérelmezett 
hektárnak csak egy rész ére nyújtanak támogatást. 
2.2.4. A támogatás régiónkénti differenciálása 
2004-ben és 2005-ben a vet őmagtermel ők számára nyújtott támogatás szintje 
régiónként változott (lásd a IV. mellékletet).  A támogatási szintet két kategóriára 
osztották; az egyik kategória Finnország dé li részének A és B régióira, míg a másik 
kategória Finnország északi részén ek C1–C4 régióira vonatkozott. 
A regionális differenciálás kialakítás ának oka a csak az A és B régiókban 
alkalmazandó kiegészít ő nemzeti agrár-környezetvédelmi kifizetések bevezetése, 
következésképpen az esetlege s túlkompenzálás elkerülésének szándéka volt. 
 
HU 6   HU 2.2.5. Az egyes fajokon belül támogatásra jogosult vet őmagfajták (V. melléklet) 
A 2000–2005 közötti id őszak során az enge délyezett nemzeti támogatásra jogosult 
egyes fajokon belüli vet őmagfajták listája jelent ősen nőtt, főleg a timótf ű és a 
vöröshere vonatkozásában. 
A 2000 és 2005 közötti id őszakra vonatkozóan a támoga tott fajták alakulását, a 
termelés részleteit, az ellen őrzés után jóváhagyo tt területet, a hozamot, a maximális 
támogatásnak megfelel ő területet és a hektáronkénti támogatást a VI. melléklet 
tartalmazza. Ezeknek az adatoknak az elemzése alapján a következ ő bekezdésekben 
szereplő észrevételek tehet ők. Az elemzésekben hivat kozunk az EU–15-ök átlagos 
hozamszintjére, amely a VIII. melléklet 1. táblázatában szerepel. 
2.2.6. Vöröshere (Trifolium pratense L.) – VI. melléklet, 1. táblázat 
A 2000 és 2005 közötti évek során jelent ős ingadozás volt a Finnországban termelt 
vöröshere mennyiségében, amely a 2001. év i 125 tonnától a 2004. évi 4 tonnáig 
terjedt. A csökkenés alapvet ően a hozam drámai csökkenéséb ől (188-ról 
10 kg/hektárra) és sokkal kisebb részben a terület csökkenéséb ől adódott. 
Az EU–15 átlagos hozamszintje a 2000–2005 közötti id őszakban a 2004. évi 
260 kg/hektár értékt ől a 2000. évi 380 kg/hektár  értékig változott. 
Ezen túlmen ően az ellen őrzés után jóváhagyott terüle t két alkalommal, 2001-ben és 
2002-ben meghaladta a maximálisan engedé lyezett területet, és ez csökkentett 
hektáronkénti támogatási szintet eredményezett. 
2.2.7. Timótf ű (Phleum pratense L.) – VI. melléklet, 2. táblázat 
A timótfűtermelés, amely a 2000–2005 közötti id őszakban szintén ingadozott, a 2001. 
évi 3 781 tonna és a 2004. évi 1 319 tonna  között változott. Mind a terméshozam, 
mind a terület változása hozzájárult a megtermelt mennyiség eltéréséhez. A hozam a 2001. évi 527 kg/hektár és a 2004. év i 236 kg/hektár között változott. 
Átlagosan a hozamszint az EU–15 tagállamaiban a 2000–2005 közötti id őszakban 
280 kg/hektár és 530 kg/hektár között változott. A timótf ű hozamszintjei 
Finnországban jól összevethet ők az EU–15 átlagos adataival az említett években. 
Ezen túlmen ően az ellen őrzés után jóváhagyott azon terület, amelyen timótfüvet 
termeltek, a teljes id
őszak során meghaladta a 2001/61/EK  bizottsági határozat által 
engedélyezett maximális területet,  különösen a 2001., a 2002. és a 2003. évben, 
amikor a terület több mint 40%-kal  haladta meg az engedélyezettet. 
Az engedélyezett maximális terület me ghaladása a hektáronkénti támogatás 
csökkenéséhez vezetett a 2000–2002 közötti id őszakban. 2003-tól egy 
támogatásiegység-együttható alkalmazását vezették be, mely együttható értéke 2003-
ban 0,70 volt, 2004-ben 0,89, 2005-ben pedig 0,97. 
2.2.8. Réti csenkesz (Festuca pratensis huds.) – VI. melléklet, 3. táblázat 
A réti csenkesz vet őmagjának termelése a 2001. évi 732 tonnás csúcsmennyiség és a 
2004. évi 318 tonna között alakult. 
A hozamadatok a 2000–2005 közötti id őszak során bizonyos ingadozást mutatnak, a 
2001. évi 444 kg/hektár és a 2004. évi kb. 200 kg/hektár között. 
 
HU 7   HU Az átlagos hozamszint az EU–15 tagállamaiban a 2000–2005 közötti id őszak során 
530 kg/hektár és 750 kg/h ektár között változott. 
Ezen túlmen ően az ellen őrzés után jóváhagyott terüle t minden évben meghaladta az 
engedélyezett maximális terü letet, 2003-ban pedig jelent ős mértékben, több mint 
44%-kal. 
A 2000-2002 közötti id őszakban ez a támogatási sz int csökkenéséhez vezetett. 2003-
ban az alkalmazott támogatásiegység -együttható értéke 0,68, 2004-ben 0,75, 2005-
ben pedig a 0,74 volt. 
2.2.9. Csomós ebír (Dactilis glomerata L.) – VI. melléklet, 4. táblázat 
A termelés a 2000-ben el őállított 6 tonna és a 200 4-re és 2005-re jellemz ő nulla tonna 
között változott. 
A csomós ebír hozamszintje a 2003. évi 339 kg/hektár érték és a 2002. évi 
23 kg/hektár érték között változott. 
Az EU–15 átlagában a hozamszint 790 kg/hektár  és 1 020 kg/hektá r között változott a 
2000–2005 közötti id őszakban. 
A 2000–2003 közötti id őszak során a csomós ebír vet őmagjának termelésére 
ellenőrzés után jóváhagyott terü let a 2001/61/EK bizottság i határozatb an jelzett 
maximális területen belül maradt, és 2004-ben és 2005-ben nem volt jóváhagyott 
terület. Ennek eredményeként a hektáronkén ti támogatási szint változatlan maradt a 
2000–2003 közötti id őszakban. 
A csomós ebír vet őmagjának termelése iránti érdekl ődés nyilvánvalóan csökken. 
2.2.10. Útszéli perje (Lolium perenne L. ) – VI. melléklet, 5. táblázat 
A termelés a 2000. évi 45 tonna a 2004. évi 13 tonna között változott. 
Az útszéli perje vet őmagjának hozama Finnországban a 2001. évi 651 kg/hektár és a 
2004. évi 180 kg/hektár között változott. 
Az EU–15 tagállamaiban az átlagos hozamszint a 2000–2005 közötti id őszakban 
1 090 kg/hektár és 1 510 kg/ hektár között ingadozott. 
A 2000–2005 közötti id őszak vonatkozásában az ellen őrzés után jóváhagyott terület 
jócskán a bizottsági határozatban el őírt maximumon belül maradt. A hektáronként 
nyújtott támogatás változatlan maradt, és  a maximális mértéket fizették ki. 
3. F INNORSZÁG VET ŐMAGIMPORTJA  
3.1. Gabonavet őmag-import – VII. melléklet – 1. és 2. táblázat 
A gabonavet őmag-import a 2000. évi 39 tonnáról 2004-ben 118 tonnára n őtt, 2005-
ben azonban 5 tonnára csökkent (V II. melléklet, 1. táblázat). 
Az import és a termelés aránya 2000-ben 0,07% volt, 2005-ben ugyanez az arány 
pedig még alacsonyabb volt. 
 
HU 8   HU A finn piacon rendelkezésre álló  tanúsított hazai termelés ű és import gabonavet őmag 
teljes mennyisége (nem volt gabonavet őmag-export) 2000-ben 57 347 tonna volt, 
2005-ben pedig 70 536 tonna (VII. melléklet, 2. táblázat). 
A finn gabonavet őmag Finnországba történ ő behozatalának fokozatos növekedése 
tapasztalható az évek során egy 2003. évi átmeneti fellendü léssel, de ez még mindig, 
2003-ban is, csak igen kis részt képvisel a finn piacon rendelkezésre álló gabonavet őmag teljes mennyiségéb ől. 
3.2. Pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag-import – VII. melléklet – 3. táblázat 
A pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag-import jelent ős csökkenése tapasztalható a 2000-
2005 közötti id őszakban. A teljes mennyiség 79%-kal csökkent, a 2000. évi 
712 tonnáról a 2005. évi 152 tonnára. A mélypont ot 142 tonnával 2002-ben érte el. A 
csökkenés oka els ősorban a timótf ű és a réti csenkesz importjának csökkenése. 
A tanúsított pázsitf űvetőmag termelése Finnországban a 2000–2005 közötti id őszak 
során 2000-ben 2 678 tonnás szinten, míg 200 5-ben 2 703 tonnás szinten volt. Az 
import részesedése a hazai pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag termelésének 27%-a, 5%-
a, illetve 6%-a volt 2000-b en, 2003-ban, illetve 2005-ben. 
A VII. melléklet 4. táblázatában szerepl ő adatok alapján nyil vánvalóvá válik a 2004-
es import növekedéséb ől, hogy az import részben a helyi termelés visszaesését 
pótolta. Ilyen körülmények között ésszer ű felvetés, hogy a finn piacra irányuló 
vetőmag Finnországon kívül termelhet ő. 
Végül az a tény, hogy a pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag hazai termelését import 
helyettesítheti olyan esetekben, amikor a hazai termelés kevés, azt mutatja, hogy a hazai termelés versenyez az ugyanaz okra a piacokra irányuló importtal. 
4. E
GYÉB TÁMOGATÁSI RENDSZEREK FINNORSZÁGBAN  
A csatlakozási okmányon ala puló támogatási rendszerek  
A csatlakozási okmány 142. cikke alapján hos szú távú nemzeti támogatási rendszert 
alakítottak ki Finnország és Svédors zág részére az égha jlati körülmények 
kompenzálására (skandináv támogatás) . Finnországban ez a rendszer a C1–C4 
régiókban alkalmazható (lásd a IV. mellékletet ), és a támogatás észak felé haladva 
növekszik. Fizethet ő fejenként, hektáronként vagy vágá si prémiumként a C3 és a C4 
régióban. 
A csatlakozási okmány 141. cikke alapján van egy támogatási rendszer, amely 
lehetővé teszi átmeneti és degresszív nemzeti támogatás nyújtását az A és B régióban 
(lásd a IV. mellékletet) az állattenyész tési és kertészeti ágazatok számára. A 
támogatás a normál intenzitásúnál magasa bb beruházási támogatásból, valamint 
jövedelemtámogatásból áll. 
Egyéb támogatási rendszerek  
A fent felsorolt támogatási rendszereken túlmen ően Finnországban nemzeti agrár-
környezetvédelmi támogatási rendszer is  létezik. A 141. cikk szerinti támogatásra 
vonatkozó határozat további agrár-környezetv édelmi támogatásra ad felhatalmazást, 
az alap kifizetés 130%-áig terjed ő ösztönző kifizetések formájában. Az ösztönz ő 
 
HU 9   HU kifizetések a társfinanszírozott agrár-környeze tvédelmi kifizetéseket egészítik ki és 
terménytől függően változnak. 
Végül 2005 márciusában jóváha gyták a hátrányos helyzet ű területekre vonatkozó 
nemzeti rendszert. Ez a rendszer lehet ővé teszi egy alap kifizet és nyújtását, valamint 
bizonyos esetekben további kifizetést a társfinanszírozású kompenzációs 
támogatásokra jogosult területek számára. Ezek a kifizetések a társfinanszírozású 
kompenzációs kifizetéseken kívüliek. 
A XI. mellékletben rövid átte kintés található a pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag- és 
gabonavet őmag-termelés nemzeti támogatásán kívüli különböz ő programokból 
származó olyan pénzügyi támogatásokról, amelyeket a termel ők 2005-ben kaphatnak. 
5. A  PÁZSITF Ű-, ILLETVE LÓHEREVET ŐMAG -TERMELÉS JELLEMZ ŐI FINNORSZÁGBAN 
ÉS AZ EU–15- ÖK TERÜLETÉN  
A VIII. mellékletben áttekintés  található a 2000–2005 közötti id őszakra az EU–15 
termelésére, átlagáraira és átlagos ho zamaira vonatkozóan. Az említett melléklet 
összehasonlítást is tartalmaz a finn adatokkal. 
Az áttekintés alapján kijelenthet ő, hogy: 
– A finn vet őmaghozamok többnyire az EU–15 át laga alatt vannak, kivéve a 
timótfű hozamát, amely hasonló ahhoz (VIII. melléklet, 1. táblázat). 
– A finn átlagárak általában az EU–15 átla gos szintjei fölött vannak, különösen a 
vörösherére vonatkozóan (VIII.  melléklet, 2. táblázat). 
– A finn piac vet őmagtermelésb ől származó jövedelmei általában az EU–15 
átlaga alatt vannak (VIII. melléklet, 3. táblázat). 
– Az átlagos hektáronkénti finnországi tám ogatás, beleértve az EU- és nemzeti 
támogatást is, a vet őmagra vonatkozóan nagymértékben meghaladja az EU–15 
átlagát, a csomós ebír kivételével (VIII. melléklet, 6. táblázat). 
– A vetőmagtermelésért kapott teljes finnország i jövedelem (beleértve a piaci és 
támogatási jövedelmet is) hektáronként a legtöbb évben messze meghaladja az EU–15 átlagát a vöröshere és a timótf ű vonatkozásában, de általában az EU–15 
átlaga alatt van a réti csenkesz és az útszéli perje vonatkozásában. A csomós 
ebírre vonatkozó finnországi adatok elégtelenek ahhoz, hogy összehasonlíthatóak legyenek az EU–15 ad ataival (VIII. melléklet, 7. táblázat). 
6. E
GYSÉGES KIFIZETÉSI RENDSZER  
2006 elejét ől Finnország az egységes farmtámogatási rendszert fogja alkalmazni egy 
dinamikus hibrid regionális modell felhas ználásával. Finnországot három régióra 
osztják és a KAP-támogatás mintegy 80%-át regionális átalánykifizetéssé alakítják. 
Ezzel egy id őben bizonyos kifizetéseket nem függetlenítenek, és ezek az 
átalánykifizetések kiegészíté seként kerülnek kifizetés re. Az a cél, hogy 2016-ban egy 
minden ágazatot magában foglaló átalá nykifizetést érjenek el, fokozatosan 
csökkentve a kiegészít ő kifizetések szintjét. 
 
HU 10   HU Minden szántóföldi növényre vonatkozó támogatást és minden közösségi vet őmagra 
vonatkozó támogatást teljes mértékben függetlenítenek a termelést ől a timótf ű 
(Phleum Pratense L. ) vetőmagjának termelése kivételé vel, amelyre vonatkozóan a 
támogatás – az 1782/2003/EK tanácsi rendele t 99. cikkével összha ngban – továbbra is 
a termeléshez köt ődik. A timótf űtermeléshez kapcsolt támogatás fenntartása minden 
valószínűség szerint továbbra is magas szint ű timótfűvetőmag-termelést biztosítana 
Finnországban. 
7. Ö SSZEFOGLALÁS ÉS MEGÁLLAPÍTÁSOK  
7.1. Jogalap 
A csatlakozási okmány által bevezetett alaprendelet rendelkezése, amely lehet ővé 
teszi Finnország számára, hogy nemzeti támogatást nyújtson, átmeneti jelleg űnek 
tűnik, mivel a szöveg lehet ővé teszi a Bizottság számára, hogy a Tanács számára ne 
csak jelentést, hanem a nemzeti támoga tási rendszer vonatkoz ásában „bármilyen 
szükséges javaslatot” benyújtson. 
7.2. A rendszer végrehajtása 
Finnország jogosult támoga tást nyújtani a termel ők számára a 2001/60/EK és a 
2001/61/EK határozatok s zerinti terület és öss zeg korlátain belül. 
2000–2002 között a jelek szerint a támogatást a teljes termel őterületre szétosztották, 
amely némileg meghaladta az engedélyezett te rületet, és ez csökkentett támogatási 
szinthez vezetett. 2002 után a támogatási egység-együttható módszerét használták. 
7.3. Egyéb támogatási rendszerek 
A 4. fejezetben felsorolt legtöbb rendszer els ődleges szándéka, a csatlakozási okmány 
141. cikkén alapuló rendszer kivételével,  azoknak a nehéz éghajlati körülményeknek 
a kompenzálása, amelyek között a finn mez őgazdasági termel őknek működniük kell. 
Ezért számos ilyen rendszer , valamint a nemzeti vet őmag-termelési támogatás 
bevezetésének motivációja ugyanaz, és a k limatikus okokból bevezetett támogatási 
rendszerek kumulatív jellege nyilvánvaló. Mivel a támogatá si rendszerek ugyanazt a 
célt szolgálják, újra át kell gondolni a vet őmagok és gabonavet őmagok (már 12 éve 
létező) nemzeti támogatási rendszere és az egyéb támogatási rendszerek közötti 
kapcsolatot. 
7.4. Egységes kifizetési rendszer 
Finnország 2006. január 1-jét ől dinamikus hibrid regionális modell alkalmazása 
mellett döntött, függetlenítve a közösségi támogatási kifizetéseket a szántóföldi növények és vet őmagok ágazatától, a timótf ű vetőmagjának kivételével, amely 
esetében a támogatás továbbra is termeléshez kötött marad. A vet őmag- és 
gabonavet őmag-termelésre vonatkozó nemzeti támogatási rendszer folytatása az 
ágazat függetlenítésének állandó megszüntetés ét jelentené, és tönkretehetné a 2003. 
évi reform el őnyeit. Ezen túlmen ően WTO-vonatkozásai is lehetnek. 
Továbbá a timótf űvetőmag szaporítása Finnországban közel optimális és 
meglehetősen versenyképes körülménye k között történik. A timótf űtermeléshez 
 
HU 11   HU kapcsolt támogatás fenntartása minden valószín űség szerint továbbra is magas szint ű 
timótfűvetőmag-termelést biztosítana Finnországban. 
7.5. Szaporítás más országokban 
Annak alapján, hogy a pázsitf ű-, illetve a lóherevet őmag importja növekedett 2004 
során, egy olyan évben, amelyben a helyi termelés er ős visszaesést mutatott, valamint 
hogy 2003-ban megugrott a gabonavet őmag importja, lehetségesnek t űnik, hogy a 
finn piacra – melyet speciális éghajlati körülmények jellemeznek – irányuló pázsitf ű-, 
lóherevetőmag és gabonavet őmag szaporítása Finnországon kívül történjen. 
7.6. Gabonavet őmag-termelés 
A gabonavet őmag-termelés növekv ő tendenciát mutatott a 2000–2005 közötti id őszak 
során. Emellett a gabonavet őmag-termelés átlagos terméshozamának mértéke 44%-
kal nőtt, vagyis a hektáronkénti tá mogatás mértéke hasonló fejl ődést mutatott. 
Lényeges mértékben n őtt a nemzeti támogatásban részesül ő fajták száma a 2000–
2005 közötti id őszakban. 
7.7. Behozatal Finnországba 
A 2000 és 2005 közötti id őszakban az importált gabonavet őmag mennyisége igen 
alacsony szinten volt. A mennyiség némiképpen növekedett ezen id őszak során, de 
2005-ben igen alacsony szintet ért el. 
A 2000 és 2005 közötti id őszakban az importált pázsitf ű-, illetve lóherevet őmag 
mennyisége 79%-kal csökkent, és a belföldi termelés 6%-át adta. 
Az a tény, hogy a hazai term elést helyettesítheti az impor t olyankor, amikor a hazai 
termelés alacsony, azt mutatja, hogy a h azai termelés az importtal versenyez 
ugyanazokon a piacokon. 
Ezért nem zárható ki, hogy a vet őmag- és gabonavet őmag-termelésre nyújtott nemzeti 
támogatás korlátként hat a vet őmag- és gabonavet őmag-importra, mivel a finn 
vetőmagtermelést mesterségesen teszi verse nyképessé a más tagállamokból származó 
importtal szemben. 
8. J AVASLAT  
E jelentés eredményére alapozva egy tanács i rendeletre irányuló  javaslatot csatolunk. 
A javasolt intézkedéseknek az Európai Közö sségek általános költségvetésére nincs 
kihatása. 
 
HU 12   HU INDOKOLÁS  
Az 1947/2005/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság jelentést 
nyújt be a Tanácsnak a meghatározott mennyiség ű vetőmagra és meghatározott mennyiség ű 
gabonavet őmagra adott támogatások eredményeir ől, minden szükséges javaslattal együtt. 
A Finnországban a vet őmag- és a gabonavet őmag-termelés tekintetében nyújtott támogatások 
eredményeire vonatkozó megállapításokat „a  Finnországban meghatározott mennyiség ű 
vetőmagra, illetve meghatározott mennyiség ű gabonavet őmagra engedélyezett támogatás 
eredményeir ől” szóló jelentésben ismertetik. A je lentés ismerteti a Finnországban a 2000–
2005 közötti id őszakban a vet őmag- és a gabonavet őmag-ágazatban bekövetkezett 
fejleményeket. 
Különösen a finnországi mez őgazdasági termel ők számára a m űködésüket befolyásoló 
éghajlati körülmények kompenzálása céljából  biztosított egyéb támogatási programok 
rendelkezésre állására, a kett ős kompenzálás elkerülésének szüks égességére és a versenynek a 
nemzeti támogatási rendszer által történ ő esetleges torzítására te kintettel javasoljuk 2001-t ől 
Finnország tekintetében a vet őmagokra és a gabonavet őmagokra vonatkozó nemzeti 
támogatás nyújtása lehet őségének megszüntetését, a timótf űvetőmag kivételével, melyre 
vonatkozóan 2006-tól megsz űnt a támogatás. A vet őmagok piacának közös szervezésér ől, 
valamint a 2358/71/EGK és az 1674/72/E GK rendelet hatályon kívül helyezésér ől szóló 
1947/2005/EK tanácsi rendelet 8. cikkéne k (2) bekezdése ennek megfelel ően módosul. 
 
HU 13   HU 2007/0109 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
az 1947/2005/EK rendeletnek a Finnország által a vet őmagra, illetve gabonavet őmagra 
nyújtott nemzeti támogatás tekintetében történ ő módosításáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen an nak 36. cikkére és 37. 
cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére
4, 
mivel: (1) A vet őmagok piacának közös szervezésér ől, valamint a 2358/71/EGK és az 
1674/72/EGK rendelet hatá lyon kívül helyezésér ől szóló, 2005. november 23-i 
1947/2005/EK tanácsi rendelet
5 8. cikkének (2) bekezdése értelmében Finnország a 
Bizottság jóváhagyása mellett támogatást nyújthat bizonyos, Finnországban termelt 
vetőmagokra és gabonavet őmagokra vonatkozóan, sajátos éghajlati viszonyaira 
tekintettel. 
(2) A Finnország által a Bizottságnak megküldött tájékoztatás alapján a Bizottság jelentést 
nyújtott be a Tanácsnak6, a 1947/2005/EK tanácsi rendelet 8. cikke (2) bekezdésének 
második albekezdése értelmében. A jelentés szerint a finnországi vet őmag- és 
gabonavet őmag-termel ők egyéb olyan támogatási rendszerekhez is hozzáférnek és 
ezekből támogatásban részesülnek, melyek a finn mez őgazdasági termel őket a 
működésüket befolyásoló éghajlati viszonyokért kompenzálják. 
(3) A jelentésb ől kiderül továbbá, hogy Finnországban a gabonavet őmag termelésének 
mennyisége emelked ő tendenciát mutat, illetve hogy a gabonavet őmag-import mértéke 
a nemzeti szinten termelt mennyiséghez képest csekély. Emellett a jelentés 
alátámasztja, hogy a belföldi termelés csökkenése esetén n őtt az import és viszont, 
amiből arra következtethetünk, hogy a belföldi vet őmag helyettesíthet ő az importtal, 
illetve hogy a finnországi nemzeti támogatás to rzíthatja az importált termékekkel való 
versenyt. 
                                                 
4 HL C ..., ..., ... o. 
5 HL L 312., 2005.11.29., 3. o. 
6 COM(2007) … 
 
HU 14   HU (4) A timótf űvetőmag szaporítása Finnországban közel optimális és meglehet ősen 
versenyképes körülmények között történik. A timótf űtermeléshez kapcsolt támogatás 
fenntartása ösztönzést jele nt Finnországban a timótf űvetőmag termeléséhez. A 
timótfűvetőmag tekintetében nyújtott nemzeti támogatás ezért nem tartható fenn. 
(5) A fenti okokból és az  egységes piac megfelel ő működésének érdekében helyénvaló 
Finnország tekintetében a vet őmagokra és a gabonavet őmagokra nyújtott nemzeti 
támogatás lehet őségét megszüntetni. Azonban a nnak érdekében, hogy a finnországi 
mezőgazdasági termel ők felkészülhessenek a nemzeti támogatás nélküli helyzetre, 
helyénvaló a timótf ű kivételével a vet őmagokra és a gabonavet őmagokra támogatás 
nyújtása egy végs ő, kiegészít ő átmeneti id őszak során, melyet követ ően a támogatást 
megszüntetik. 
(6) Figyelemmel a nemzeti támogatási rendszer id őközi felülvizsgálatára, Finnország 
köteles részletes jelentést benyújtani az odaítélt nemzeti támogatás eredményeir ől. 
(7) Az 1947/2005/EK rendelete t ezért ennek megfelel ően módosítani kell, 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
Az 1947/2005/EK rendelet 8. cikkének (2) beke zdését az alábbi szöveg váltja fel: 
„(2) A Bizottság engedélye alapján Finnország  a 2010. évi aratással bezárólag támogatást 
nyújthat meghatározott mennyiség ű vetőmagra, a timótf ű (Phleum pratense L. ) 
kivételével, illetve meghatározott mennyiség ű gabonavet őmagra, amelyet kizárólag 
ebben az országban termelnek. 
Finnország legkés őbb 2008. december 31-ig részletes jelentést nyújt be Bizottságnak 
az engedélyezett támogatások eredményeir ől.” 
2. cikk 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő harmadik napon 
lép hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi 
tagállamban. 
Kelt Brüsszelben, ... 
 a Tanács részér ől 
 az elnök