ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

A pályázatoknak tartalmazniuk kell: 1) a pályázat benyújtójának nevét (cégnevét) és székhelyét; 2) a pályázat tárgyát, valamint annak a területnek a meghatározását, amelyre vonatkozóan a pályázó a koncessziót és a bányászati haszonélvezeti jog megalapítását kéri; 3) azt az időtartamot, amelyre vonatkozóan a pályázó a koncessziót kéri, az elő- és a részletes kutatást tartalmazó munkafázis időtartamát, valamint a tevékenységek megkezdésének időpontját; 4) a geológiai munka, beleértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, illetőleg a bányászati tevékenység célját, terjedelmét és jellegét, valamint a kitűzött cél eléréséhez szükséges munkaszakaszok ismertetését, beleértve az alkalmazandó műszaki megoldások bemutatását is; 5) a geológiai munka éves bontású ütemtervét, ideértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, valamint e tevékenység terjedelmét; 6) a Gbtv. 82. cikke (2) bekezdésének 2. pontjával összhangban a földfelszín alatt végzett tevékenységhez kapcsolódóan végzendő kötelező mintavételezés terjedelmét és ütemtervét, a fúrómagból való mintavételt is ideértve; 7) a pályázónak az előirányzott tevékenységek helyével (az ott fekvő ingatlanokkal) kapcsolatos meglévő jogait, illetőleg a pályázó által megalapítani kért ilyen típusú jogokat; 8) a természetvédelmi rendszerek keretében oltalmat élvező területek jegyzékét; kivéve abban az esetben, ha a projekt kapcsán határozatot kell hozni a környezeti feltételekről; 9) az előirányzott tevékenységek által a környezetre gyakorolt káros hatások kiküszöbölésének módját; 10) a pályázó rendelkezésre álló geológiai információk terjedelmét; 11) a pályázó tapasztalatait a szénhidrogén-lelőhelyek elő- és részletes kutatása, illetőleg a szénhidrogénkészletek kitermelése körében felmerülő feladatok elvégzésében, köztük azokat, amelyek biztosítják a biztonságos munkavégzést, az emberek és az állatok életének és egészségének védelmét, valamint a környezet megóvását; 12) a szénhidrogén-lelőhelyek elő- és részletes kutatásának és a szénhidrogénkészletek kitermelésének technikai hátterét, különös tekintettel a megfelelő műszaki, szervezeti, logisztikai és személyi feltételek meglétére; 13) azt a pénzügyi hátteret, amely elegendő biztosítékot jelent a szénhidrogén-lelőhelyek elő- és részletes kutatásához és a szénhidrogénkészletek kitermeléséhez kapcsolódó tevékenységek tényleges elvégzésére, különös tekintettel az előirányzott munkafolyamatok finanszírozásának forrására és módjára, ideértve a saját források és az idegen tőke arányát is; 14) a geológiai munka, beleértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, illetőleg a bányászati tevékenység elvégzésére előirányzott technológiát; 15) a bányászati haszonélvezeti jogért felkínált összeget, amely nem lehet kisebb a pályázati hirdetményben meghatározott minimumösszegnél; 16) abban az esetben, ha több jogalany együtt pályázik, a fentieken túlmenően: a) a pályázatot benyújtó jogalanyok nevét (cégnevét) és székhelyét; b) a koordinátor megjelölését; c) a geológiai munka tekintetében, beleértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, az együttműködési szerződésben előirányzott százalékos költségmegosztást.
1.

A pályázatoknak tartalmazniuk kell: 1) a pályázat benyújtójának nevét (cégnevét) és székhelyét; 2) a pályázat tárgyát, valamint annak a területnek a meghatározását, amelyre vonatkozóan a pályázó a koncessziót és a bányászati haszonélvezeti jog megalapítását kéri; 3) azt az időtartamot, amelyre vonatkozóan a pályázó a koncessziót kéri, az elő- és a részletes kutatást tartalmazó munkafázis időtartamát, valamint a tevékenységek megkezdésének időpontját; 4) a geológiai munka, beleértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, illetőleg a bányászati tevékenység célját, terjedelmét és jellegét, valamint a kitűzött cél eléréséhez szükséges munkaszakaszok ismertetését, beleértve az alkalmazandó műszaki megoldások bemutatását is; 5) a geológiai munka éves bontású ütemtervét, ideértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, valamint e tevékenység terjedelmét; 6) a Gbtv. 82. cikke (2) bekezdésének 2. pontjával összhangban a földfelszín alatt végzett tevékenységhez kapcsolódóan végzendő kötelező mintavételezés terjedelmét és ütemtervét, a fúrómagból való mintavételt is ideértve; 7) a pályázónak az előirányzott tevékenységek helyével (az ott fekvő ingatlanokkal) kapcsolatos meglévő jogait, illetőleg a pályázó által megalapítani kért ilyen típusú jogokat; 8) a természetvédelmi rendszerek keretében oltalmat élvező területek jegyzékét; kivéve abban az esetben, ha a projekt kapcsán határozatot kell hozni a környezeti feltételekről; 9) az előirányzott tevékenységek által a környezetre gyakorolt káros hatások kiküszöbölésének módját; 10) a pályázó rendelkezésre álló geológiai információk terjedelmét; 11) a pályázó tapasztalatait a szénhidrogén-lelőhelyek elő- és részletes kutatása, illetőleg a szénhidrogénkészletek kitermelése körében felmerülő feladatok elvégzésében, köztük azokat, amelyek biztosítják a biztonságos munkavégzést, az emberek és az állatok életének és egészségének védelmét, valamint a környezet megóvását; 12) a szénhidrogén-lelőhelyek elő- és részletes kutatásának és a szénhidrogénkészletek kitermelésének technikai hátterét, különös tekintettel a megfelelő műszaki, szervezeti, logisztikai és személyi feltételekre; 13) azt a pénzügyi hátteret, amely elegendő biztosítékot jelent a szénhidrogén-lelőhelyek elő- és részletes kutatásához és a szénhidrogénkészletek kitermeléséhez kapcsolódó tevékenységek tényleges elvégzésére, különös tekintettel az előirányzott munkafolyamatok finanszírozásának forrására és módjára, ideértve a saját források és az idegen tőke arányát is; 14) a geológiai munka, beleértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, illetőleg a bányászati tevékenység elvégzésére előirányzott technológiát; 15) a bányászati haszonélvezeti jogért felkínált összeget, amely nem lehet kisebb a pályázati hirdetményben meghatározott minimumösszegnél; 16) abban az esetben, ha több jogalany együtt pályázik, a fentieken túlmenően: a) a pályázatot benyújtó jogalanyok nevét (cégnevét) és székhelyét; b) a koordinátor megjelölését; c) a geológiai munka tekintetében, beleértve a földfelszín alatt végzett tevékenységet is, az együttműködési szerződésben előirányzott százalékos költségmegosztást.
41.

Mindazonáltal MEGJEGYZI, hogy az ikt-ágazat jelentős mértékben hozzájárul a világ üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak egyre nagyobb hányadához, és hogy az ilyen technológiák alkalmazásának ugrásszerű növekedése arra enged következtetni, hogy megfelelő intézkedések hiányában az elkövetkező években megduplázódhat az ágazat szénlábnyoma. Ezért EGYETÉRT abban, hogy az ikt-ágazatban továbbra is törekedni kell a saját környezeti lábnyom és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére. MEGÁLLAPÍTJA, hogy a digitális technológia terén élen járó köz- és magánszférabeli szereplők követendő példaként szolgálhatnak, és arra ÖSZTÖNZI őket, hogy osszák meg másokkal is a leszűrt tapasztalataikat. ÜDVÖZLI a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy olyan, részletes hatásvizsgálattal kísért intézkedéseket terjesszen elő, amelyek célja egyrészről az, hogy többek között innovatív technológiák előmozdítása révén 2030-ig javuljon az adatközpontok és -hálózatok energiahatékonysága és biztosítani lehessen klímasemlegességüket, miközben a hagyományos rendszerek kérdésére is megoldást kínálnának, másrészről pedig az, hogy megelőzhető legyen a digitális elavulás.
—

Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission (Az edzőknek szóló oktatási rendszerek feltérképezése és elemzése a nemek közötti egyenlőség szempontjából: jelentés az Európai Bizottságnak), ECORYS, 2017
Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek és szervezetek részére

(2020/C 193/07)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozat (1) mellékletében és 269/2014/EU tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szereplő következő személyek és szervezet tudomására: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (4. bejegyzés), Aleksandr Viktorovich VITKO (19. bejegyzés), Vladislav Yurievich SURKOV (29. bejegyzés), Dmitry Nikolayevich KOZAK (34. bejegyzés), Sergei Ivanovich NEVEROV (40. bejegyzés), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (47. bejegyzés), Rashid Gumarovich NURGALIEV (76. bejegyzés), Vladimir ANTYUFEYEV (87. bejegyzés), Andrey Yurevich PINCHUK (100. bejegyzés), Viktor Petrovich VODOLATSKY (109. bejegyzés), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (131. bejegyzés), Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (141. bejegyzés), Zaur Raufovich ISMAILOV (146. bejegyzés), Konstantin Mikhailovich BAKHAREV (153. bejegyzés), Dmitry Anatolievich BELIK (154. bejegyzés), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (158. bejegyzés), Evgeniy Petrovich GRABCHAK (159. bejegyzés), valamint az „Azov distillery plant”, a Krími Köztársaság vállalata (Crimean Republican Enterprise „Azov distillery plant”) (17. bejegyzés) és a „Magaracs” Összoroszországi Szőlészeti és Borászati Tudományos Kutatóintézet, Orosz Tudományos Akadémia, szövetségi állami finanszírozású tudományos és kutatási vállalat (Federal state budget institution for science and research „All- Russia national scientific research institute for wine growing and wine making »Magarach« Russian Academy of Sciences”) (19. bejegyzés).

A Tanács mérlegeli, hogy új indokolásokkal fenntartja a fent említett személyekkel és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedéseket. Tájékoztatjuk az érintett személyeket és szervezeteket, hogy 2020. június 16. előtt az alábbi címen kérhetik meg a Tanácstól a jegyzékbe vételükkel kapcsolatos szándékolt indokolásokat:

Council of the European Union General Secretariat RELEX.1.C Rue de la Loi/Wetstraat 175 1048 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

(1) HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(2) HL L 78., 2014.3.17., 6. o.
—

C2-átcsoportosítás (2019. november 18.) 5 147 000 EUR összegben az alábbiak érdekében: — a tagságok kezelésével kapcsolatos pénzügyi felelősség szakmai szövetségekre történő átruházása (10 000 EUR), — a fogyatékossággal élő személyek támogatása iránti, megnövekedett számú kérelem finanszírozása (30 000 EUR), — az eredetileg későbbi évre beállított finanszírozás fedezése olyan projektek vonatkozásában, amelyek esetében a 2019. évi költségvetés-végrehajtás lehetővé tette a projektciklus felgyorsítását (560 000 EUR), — a jelenlegi költségvetési keretet érintő korlátozásokra tekintettel az előkészítő tanulmányok fedezése egyes, csak 2020-ra vagy későbbre tervezett projektek végrehajtásának a felgyorsítása érdekében (90 000 EUR), — a pénzgazdálkodási rendszer technikai platformjának (HANA) migrálásához szükséges informatikai berendezések beszerzésének, a nyilvános kulcsú infrastruktúrára (PKI) vonatkozó ellenőrzési ajánlások végrehajtása nyomán felmerült egyéb informatikai igényeknek, valamint a „Matrix room” esetében az adatközvetítésre szolgáló speciális berendezéseknek, a kábelezésnek és a kapcsolódó szolgáltatásoknak a finanszírozása (624 000 EUR), — a humánerőforrás informatikai eszköz (SYSPER) informatikai költségeinek, a több belső fejlesztésű eszköz miatt felmerült további igényeknek, valamint az audiovizuális tartalmak sajtónak, médiának és érdekelteknek történő közzétételére és terjesztésére szolgáló platform házon belüli kifejlesztésének a fedezése (2 068 000 EUR), — a Tanács épületeiben található kijelző képernyőkkel kapcsolatos felelősség átruházása (32 000 EUR), — a háromoldalú egyeztetésre szolgáló üléstermek felszerelései minőségbeli fejlesztésének (a bútorokat is beleértve) finanszírozása (250 000 EUR), — az Európa épület audiovizuális berendezéseinek teljesítményéről készített tanulmány fedezése (38 000 EUR), — az információkezelési keret (az információkezelési keretpolitika és szabályok elemeit is beleértve) továbbfejlesztésének és az iratkezeléssel kapcsolatos további tevékenységeknek a finanszírozása (160 000 EUR), — a kommunikációs szolgálatnál indított, 2019-re be nem állított finanszírozású új projektek és kezdeményezések, valamint a műszaki infrastruktúrával kapcsolatos nagyobb munkálatok finanszírozása, a 2019 végéig hátralévő csúcstalálkozókat lefedő műsorszórási és videoközvetítési szolgáltatások tárhelyszolgáltatásával kapcsolatos további igényekkel együtt (1 035 000 EUR), — a jogi kiadások és költségek terén felmerülő, előre nem látható olyan további igények fedezése, amelyek elsősorban kártérítés és kártalanítás esetleges fizetéséhez kapcsolódnak (250 000 EUR).
5.

A Tanács megállapítja, hogy a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés területén jelentkező egyik ilyen változó igényt egyértelműen illusztrálta a Covid19-világjárvány: mélyrehatóan digitalizálnunk kell az ügyészek és a bírák együttműködésének módját oly módon, hogy a videokonferenciákhoz, valamint az információk és bizonyítékok cseréjéhez biztonságos kapcsolatokat igénybe véve minden távolság áthidalható legyen. A fentiek fényében a Tanács üdvözli az Eurojust és a Bizottság beszámolóját a digitális büntető igazságszolgáltatásról szóló tanulmány eredményéről, és ösztönzi, hogy kellő időben nyújtsanak be konkrét nyomonkövetési javaslatot. A digitális büntető igazságszolgáltatás célja nem csupán az, hogy a nemzeti ügyészek és bírák közötti, határokon átnyúló együttműködést korszerű normákhoz igazítsák, hanem az is, hogy – a meglévő adatvédelmi jogszabályokkal összhangban – megteremtsék az uniós információs rendszerek összekapcsoltságát, az Eurojust ügyviteli rendszerét (CMS) is beleértve. Azáltal, hogy lehetővé teszi az Eurojust számára, hogy személyes adatokat cseréljen olyan kulcsfontosságú partnerekkel, mint az Europol, a Frontex, az OLAF és az Európai Ügyészség, könnyebben feltárhatók a folyamatban lévő bűnügyi nyomozások közötti vagy azokkal fennálló kapcsolatok.
31.

HANGSÚLYOZZA, hogy mindenekelőtt a bíráknak, ügyészeknek, igazságügyi alkalmazottaknak és más igazságszolgáltatási szakembereknek megfelelő képzésben kell részesülniük ahhoz, hogy ki tudják aknázni a digitális technológiák, többek között a mesterséges intelligencia használatából fakadó előnyöket, valamint hogy kezelni tudják a használatukkal összefüggő kockázatokat és tisztában legyenek a saját magatartásukkal kapcsolatos etikai követelményekkel. Ahhoz, hogy a felhasználók hozzáértő módon használják fel a szoftverek által kiadott eredményeket, illetve hogy ne hagyatkozzanak túlzott mértékben azokra, de ne is legyenek ok nélkül bizalmatlanok azokkal szemben, kellő ismeretekkel kell rendelkezniük a mesterséges intelligenciát alkalmazó eszközök működésmódjáról, valamint azok lehetőségeiről és korlátairól, többek között érteniük kell, hogy ezen eszközök a személyekre és csoportokra vonatkozóan milyen feltevéseken alapulnak. Az igazságügyi képzés során hangsúlyt kell fektetni az egyének jogainak a digitális térben való megfelelő védelmére is, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jogot is;
16.

RÁMUTATNAK a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok teljes körű végrehajtásának fontosságára, és KIEMELIK, hogy a folyamatban lévő felülvizsgálati és értékelési mechanizmusok zárójelentéseinek és ajánlásainak sérelme nélkül az alábbi javasolt intézkedéseket lehetne előirányozni többek között a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok felülvizsgálatát illetően, amely intézkedések az IPPR, az IOAC, a Globális Készültségmonitorozó Testület (GPMB) és az IHR felülvizsgálati bizottsága munkájához is alapul szolgálhatnak. Ilyen intézkedések többek között az alábbiak: — a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet bejelentéséhez alapul szolgáló riasztási rendszer felülvizsgálata; ez lehetővé tenné különböző riasztási szintek alkalmazását például színkódos jelzőrendszer formájában, amely javítaná az intézkedések átláthatóságát és a népegészségügyi veszélyekkel kapcsolatos kommunikáció pontosságát, — a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok keretében különbséget lehetne tenni az utazási, illetve a kereskedelmi korlátozások, azaz egyrészről a személyek, másrészről az áruk szállítására vonatkozó intézkedések között, hogy ezáltal elkerülhetők legyenek a gazdaságoknak okozott szükségtelen károk, — az állami féllel szoros együttműködésben végzett független helyszíni járványügyi értékelés lehetősége a magas kockázatú zónákban, — a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályoknak való nemzeti szintű megfeleléssel kapcsolatos átláthatóság fokozása és az állami felek által a WHO Titkárságának tett jelentések rendszerének hatékonyabbá tétele és következetesebb alkalmazása, valamint a közös külső értékelések és az azok nyomán hozott intézkedések megerősítése, — a reagálás céljából végrehajtott tevékenységek kedvező és kedvezőtlen hatásainak értékelése, valamint az ismeretbeli hiányosságok feltárása annak meghatározása érdekében, hogy nemzeti szinten milyen eszközökre lehet szükség az intézkedések kialakításához, — a WHO szabályozó szerepének és adott esetben kapacitásának további megerősítése iránti elkötelezettség. Ezzel összefüggésben mérlegelni lehetne a regionális és nemzeti tudományos hivatalok szerepének megerősítése mellett a tudományos vezető hivatalának esetleges megerősítését, a WHO ösztönzését a meglévő megközelítések olyan továbbfejlesztésére, illetve olyan új megközelítések kidolgozására, amelyek összefüggést teremtenek az egészség és a fenntartható növekedés között, továbbá a globális egészségügyi gazdaság feltérképezésének és megértésének javítását és a WHO Akadémia továbbfejlesztését, — a WHO arra irányuló erőfeszítéseinek megerősítése, hogy valamennyi érintett szereplővel szinergiákat alakítson ki a felkészültség és a reagálás területén, valamint támogassa a legkiszolgáltatottabbakat; — a WHO, az Egyesült Államok Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO), valamint az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) közötti háromoldalú együttműködés, illetve az ENSZ Környezetvédelmi Programjával (UNEP) folytatott együttműködés szorosabbra fűzése a zoonótikus betegségekkel kapcsolatos globális egészségszemlélet alkalmazásának előmozdítása céljából;
A Tanács következtetései a csatlakoztatott eszközök kiberbiztonságáról

(2020/C 427/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE

3.

NYUGTÁZZA, hogy az internetre csatlakoztatott fogyasztási cikkek és ipari eszközök megnövekedett használata a magánéletre, valamint az információ- és kiberbiztonságra nézve szintén új kockázatokat fog keletkeztetni, ideértve azt is, hogy egyre több potenciális hatás érheti a termékek és az adatok integritását és elérhetőségét, ami közvetlenül érintheti a biztonságot. A fogyasztók védelme, Európa általános kiberrezilienciájának megerősítése, valamint a polgárok digitális megoldásokba és technológiákba vetett bizalmának növelése érdekében alapvető fontosságú az ilyen kockázatok minimálisra csökkentése. Ez elő fogja mozdítani a szóban forgó eszközök európai szolgáltatóinak versenyképességét és innovációs képességeit is. A kiberbiztonságot és a magánélet tiszteletben tartását alapvető követelményként kell elismerni a termékinnovációban, a gyártási és a fejlesztési folyamatokban, beleértve a tervezési szakaszt is (beépített biztonság), és azokat a termékek teljes életciklusa és ellátási lánca során biztosítani kell;
—

Declaration by the Committee of Ministers on the financial sustainability of quality journalism in the digital age, Decl(13/02/2019)2 [A Miniszteri Bizottság Decl(13/02/2019)2 nyilatkozata a tagállamok számára a digitális korban a minőségi újságírás pénzügyi fenntarthatóságáról].
10.

Az Eurojust által készített, „ Case law by the Court of Justice of the EU on the EAW ” (Az EU Bíróságának az európai elfogatóparanccsal kapcsolatos ítélkezési gyakorlata) című, legutóbb 2020 márciusában aktualizált áttekintés hasznos eszköznek bizonyult a gyakorló szakemberek számára. A Tanács felkéri az Eurojustot, hogy szükség szerint, a lehető leggyakrabban aktualizálja ezt az áttekintést, és továbbra is tegye megfelelő formában elektronikusan elérhetővé.
—

Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által elfogadott, CM/Rec(2010)7 sz. ajánlás a tagállamoknak a demokratikus állampolgárságra nevelésről és az emberi jogi nevelésről szóló Európa tanácsi chartáról (Recommendation CM/Rec(2010)7 adopted by the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on the Council of Europe Charter on Education for Democratic Citizenship and Human Rights Education)
8.

Koordinációra és szinergiákra kell törekedni a drogpolitika és a többi szakpolitika – többek között a biztonság és az egészségügy területe – között. A koordinációnak ki kell terjednie az érdekelt felekre is a különböző területeken, ideértve a bűnüldözést, a vámügyet – beleértve a vámlaboratóriumokat is –, a határellenőrzést, az igazságszolgáltatást, a büntetés-végrehajtási intézeteket, a polgári repülési és tengerészeti hatóságokat, a gyógyszerügynökségeket, a postaszolgálatokat, a kutatásban, innovációban és figyelemmel kísérésben érintett szereplőket – beleértve a nemzeti kapcsolattartó pontok Reitox hálózatát is –, a szociális és a kábítószer-használók kezelésével foglalkozó szolgálatokat – beleértve az egészségügyi szakembereket is –, valamint az oktatási és megelőzési ágazatot.
4.

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a Covid19-világjárvány eddig is súlyos következményekkel járt a világgazdaságra nézve, valamint hogy e következmények továbbra is fennállnak, továbbá elismerve, hogy – ahhoz, hogy az EU visszanyerje globális versenyképességét és a közeljövőben visszaállhasson a gazdasági növekedési pályára – korábban is sürgős intézkedésekre volt szükség a K+F támogatása és az oltóanyag-gyártási kapacitások növelése érdekében, és azokra jelenleg is szükség van;
A háztartások és az egyének IKT-használatáról készített közösségi felmérésre ( Community survey on ICT [Information and Communication Technologies] usage in households and by individuals ), amelynek eredményei szerint 2019-ben a (16 és 24 év közötti) fiatalok ötöde még mindig nem rendelkezett az alapvető digitális készségekkel.
—

Európai Bizottság, Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU (Feltáró tanulmány a Covid19-járvány uniós sportágazatra gyakorolt gazdasági hatásának méréséről) (2020)
29.

ELISMERI a Covid19 által az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló rendelet egyébként is nehézségekbe ütköző végrehajtására gyakorolt hatást, valamint azt, hogy biztosítani kell, hogy 2022 májusa után jogszerűen lehessen biztonságos és hatékony in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöket forgalmazni az Unió piacán. ÜDVÖZLI, hogy az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport prioritásként kezeli az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló rendelet hatékony végrehajtását, beleértve a 2021 májusában jóváhagyott közös végrehajtási tervet is, de továbbra is aggódik az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökkel foglalkozó kijelölt szervezetek felkészültségi szintje és kapacitása miatt, amelyek az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló rendelet alkalmazhatósága szempontjából kritikus ponton vannak, és FELSZÓLÍTJA A BIZOTTSÁGOT, hogy tegyen olyan jogalkotási lépéseket, amelyek lehetővé teszik e probléma gyors és jogilag megalapozott megoldását;