Az Európai Parlament állásfoglalása

( 2011. május 10.)

az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, II. szakasz – Tanács

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére [1],

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) [2],

tekintettel a Tanácsnak a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt [3],

tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára [4],

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre [5] és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

tekintettel a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 190/2003. sz. határozatára [6],

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra [7],

tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0088/2011),

A. mivel "a polgároknak jogukban áll tudni, hogy mire költik az általuk befizetett adókat, és hogyan élnek a politikai szervek a rájuk ruházott hatalommal" [8],

B. mivel az Európai Tanács 1999. június 3– 4-i kölni ülésének következtetései a megerősített közös európai biztonsági és védelmi politika terén műveleti képességekkel kívánták felruházni a Tanácsot,

C. mivel a 2004/197/KKBP tanácsi határozat [9] létrehozta az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozásának igazgatási mechanizmusát (ATHENA), és mivel e határozat a tagállamok kormányainak a Tanács keretében 2004. április 28-án ülésező képviselői által az ATHENA részére nyújtott kiváltságokról és mentességekről elfogadott 2004/582/EK határozattal [10] együtt kiváltságokat és mentességeket biztosít az ATHENA számára, a Tanácsot pedig műveleti hatáskörrel ruházza fel,

D. mivel az átmeneti időszakban a Tanács főtitkárságához kiküldött nemzeti katonai szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló, 2000. február 28-i 2000/178/KKBP tanácsi határozat [11] és az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/80/KKBP tanácsi határozat [12] kimondja, hogy a katonai szakértők kiküldetésével kapcsolatban felmerülő költségek a Tanács költségvetését terhelik,

1. megállapítja, hogy 2009-ben a Tanács 642000000 EUR (2008-ban: 743000000 EUR) összegű kötelezettségvállalási előirányzat felett rendelkezett, amelynek felhasználási aránya 92,33 %-kal majdnem megegyezett a 2007-essel (93,31 %), és a többi intézmény felhasználási arányának átlagánál (97,69 %) még mindig alacsonyabb volt;

2. úgy véli, hogy mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 335. cikke elismeri, hogy az uniós intézmények bizonyos igazgatási autonómiával rendelkeznek, ez az autonómia ennek megfelelő arányú felelősséget és elszámoltathatóságot is maga után von; mivel a Parlament az egyetlen közvetlenül választott testület, és egyik feladata a Tanács ajánlására eljárva mentesítést adni az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan, úgy határozott, hogy ezt az autonómiát a mentesítési eljárásban tükrözi, és különválasztja az általános költségvetés egyéb uniós intézmények által autonóm módon kezelt szakaszait, úgy ad mentesítést az egyes intézményeknek;

3. sajnálja a 2007-es és 2008-as mentesítési eljárások során tapasztalt nehézségeket, és újra megerősíti a Tanács 2008-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítéséről szóló, 2010. június 16-i állásfoglalásában [13] kifejtett álláspontját, különösen arra szólítja fel a Tanácsot, hogy az Európai Parlamenttel együtt hozzon létre külön éves eljárást a mentesítési eljáráson belül azzal a céllal, hogy ismertesse a Tanács költségvetésének végrehajtásával kapcsolatban szükséges összes információt;

4. megismétli, hogy a Tanács kiadásait éppen úgy meg kellene vizsgálni, mint a többi uniós intézményéit, és azt javasolja, hogy erre a legalkalmasabb módszer a 2010. június 16-i állásfoglalásában felvázolt megközelítési mód lenne, különösen pedig azt, hogy "ennek a vizsgálatnak az intézmények által benyújtott alábbi írásos dokumentumokon kell alapulnia:

- a költségvetés végrehajtására vonatkozó elszámolások a megelőző pénzügyi évből,

- pénzügyi nyilatkozat az eszközökről és kötelezettségekről,

- éves tevékenységi jelentés a költségvetésükről és a pénzügyi irányításról,

- a belső ellenőr éves jelentése,

továbbá szóbeli tájékoztatás a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén";

5. rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács elnöksége elutasította a mentesítési eljárásért felelős bizottság azon ülésén való részvételre szóló meghívásokat, amelyen a Tanács elnöksége által a javasolt eljárással kapcsolatban képviselt álláspont és a mentesítéssel kapcsolatos lehetséges együttműködési módok megvitatását tervezték, valamint hogy a Tanács főtitkára elutasította a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén való részvételt és a Tanács mentesítési eljárásáról folytatandó eszmecserét;

6. tudomásul veszi a Parlament és a Tanács közötti, az éves mentesítési eljárás során történő együttműködésről szóló javasolt egyetértési megállapodást, amelyet a Tanács főtitkára 2011. március 4-i leveléhez mellékelt, és tudomásul veszi, hogy a Tanács kész külön kezelni a mentesítési eljárást és a költségvetési eljárást, de megismétli, hogy fenn kell tartani a Parlament és a Tanács különböző szerepével kapcsolatos eltérést a mentesítési eljárásban és a költségvetési eljárásban, mivel két külön eljárásról van szó, és a Tanácsnak mindenkor és minden körülmények között teljes mértékben elszámoltathatónak kell lennie a nyilvánosság felé a rá bízott pénzeszközökért; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács elnöksége és a Tanács főtitkársága elutasította, hogy részt vegyen a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén és tájékoztatást adjon, illetve válaszoljon a Tanács 2009-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésével kapcsolatos kérdésekre, és hogy azt is elutasították, hogy írásban válaszoljanak az előadó által benyújtott kérdőívre;

7. tudomásul veszi a magyar elnökség jó szándékát, és az elért előrehaladást; a mentesítési eljárás során végbemenő információcsere megkönnyítése érdekében ugyanazon megközelítési mód alkalmazását javasolja, mint a többi intézménynél, amelynek központi elemei az alábbiak:

- a Tanács, valamint a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága képviselői (a Tanács főtitkára és a hivatalban lévő elnökség, a mentesítési eljárásért felelős bizottság elnöksége, az előadót és a képviselőcsoportokat képviselő koordinátorok és/vagy árnyékelőadók jelenlétében) hivatalosan találkozzanak, a Tanács költségvetésének végrehajtására vonatkozó összes szükséges információ biztosítása érdekében,

- a Tanács főtitkára válaszoljon a mentesítési eljárásért felelős bizottság által a Tanácshoz benyújtott kérdésekre, valamint

- dolgozzanak ki ütemtervet ezen átmeneti megoldás egyszerűsítése és megszilárdítása céljából,

így szükségtelennek tartja az arra irányuló elképzelést, hogy intézményközi megállapodást kell kötni a Tanáccsal a Tanács mentesítéséről;

8. sürgeti a Számvevőszéket, hogy a Bíróságnál, az európai ombudsmannál és az európai adatvédelmi biztosnál a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki éves jelentésre való előkészületek során végzett vizsgálatokhoz hasonlóan végezze el a Tanácsnál működő felügyeleti és ellenőrzési rendszerek mélyreható vizsgálatát;

A mentesítési határozat elhalasztásának okai

9. jelzi, hogy a határozat elhalasztásának okai a következők:

a) a Tanács nem fogadott el egyetlen meghívást sem, hogy a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságával vagy előadójával hivatalosan találkozzon, és megtárgyalja a Tanács 2009. évi költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket;

b) a Tanács nem adott írásbeli választ, amelyben a Parlament rendelkezésére bocsátotta volna azon információkat és dokumentumokat, amelyeket az előadó által aláírt, 2010. december 14-i levél mellékletében kértek tőle;

c) a Parlament olyan alapvető dokumentumokat sem kapott meg a Tanácstól, mint a költségvetési átcsoportosítások teljes listája;

A Tanács által meghozandó további intézkedések

10. felkéri a Tanács főtitkárát, hogy legkésőbb 2011. június 15-ig adjon átfogó, írásbeli választ a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága számára az alábbi kérdésekre:

a) Ami a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságában a Tanács mentesítésével kapcsolatos korábbi vitákat illeti, a Tanács nem vett részt rendszeresen azokon, márpedig a Tanács részvétele rendkívül fontos, annak érdekében, hogy válaszolni tudjon a bizottság tagjai által a Tanács mentesítésével kapcsolatban feltett kérdésekre. Beleegyezik-e a Tanács abba, hogy a jövőben részt vesz a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságában a Tanács mentesítésével kapcsolatban folytatott vitákon?

b) Miért változtat a Tanács minden évben a belső ellenőrzési jelentés felépítésén/formátumán? Miért annyira rövid, általános és homályos minden évben a belső ellenőrzési jelentés? Ismertetné-e a Tanács a belső ellenőrzési jelentést a 2010-re vonatkozó mentesítéstől kezdődően a franciától eltérő nyelve(ke)n is?

c) Végeztek-e külső ellenőrzést? Amennyiben igen, láthatná-e a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága? Amennyiben nem létezik külső ellenőrzés, miért döntött úgy a Tanács, hogy nem végeztet ilyen ellenőrzést?

d) A Tanács tevékenységei eddig szükségessé tették a Bizottsággal együtt folytatott társfinanszírozást, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően intenzívebbé vált. Milyen ellenőrzési rendszereket állítottak fel a teljes átláthatóság biztosítása érdekében? Mivel a Lisszaboni Szerződés növelte a Bizottsággal folytatott társfinanszírozás mértékét, hogyan értelmezi a Tanács a "megfelelő vizsgálatokra történő válaszadást"?

e) A Számvevőszék 2009-es éves jelentésében úgy találta, hogy a hat ellenőrzött közbeszerzési eljárásból kettőnél a Tanács nem tartotta be a költségvetési rendeletben foglalt azon szabályokat, amelyek értelmében az eljárás eredményét közzé kell tenni. Ellenőrzött-e a Tanács több, hasonló közbeszerzési eljárásból vett mintát? Egyszerűsítette-e a belső eljárást a jövőbeli hasonló esetek elkerülése érdekében?

f) Az Európai Unió különleges képviselőinek (EUKK) személyzete: Kérjük, jelezzék, mekkora volt az Európai Unió különleges képviselőinek személyzete (teljes személyzet, létszámterv és egyéb) – álláshelyek számával és besorolással – a Tanácson belül 2009-ben. Hogyan és mikor osztják el az Európai Unió különleges képviselőinek személyzete által betöltött álláshelyeket a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) között? Mekkora volt az egyes különleges képviselők utazásra fordítható költségvetése? Hány EUKK-alkalmazottat helyeztek át 2011. január 1-jén az EKSZ-hez? Hányan maradnak a Tanácsnál, és miért?

g) A Tanács a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentésének (11327/10, FIN 278) 2.2. pontjában a Lisszaboni Szerződésből következő költségvetési kérdéseket emel ki. Megoldotta-e a Tanács a Solana úr kiadásaival kapcsolatos problémákat? A kiadások mely része tartozik a Tanács, és mely része a Bizottság költségvetésébe?

h) Mekkora működési, igazgatási, személyzeti, épületekkel kapcsolatos stb. költséggel járt a Tanács számára 2009-ben az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke posztjának létrehozása?

i) A főképviselő/alelnök 2009. december 1-jén lépett hivatalba. Hogyan osztozott a Tanács és a Bizottság a költségeken (személyzet, utazás stb.)? Hogyan készítette el a Tanács a főképviselő/alelnök 2010-es költségvetését? Milyen költségvetési tételeket és összegeket tartott fenn a főképviselő/alelnök tevékenységei számára?

j) Hogyan befolyásolja a Tanács épületekkel kapcsolatos terveit az, hogy a személyzet EKSZ-hez való átcsoportosítása eredményeképpen irodák szabadulnak fel? Történtek-e intézkedések ezen irodák későbbi használatával kapcsolatban? Mekkora költségekkel jár előreláthatólag a költözés? Mikor tettek közzé a költözésre vonatkozó ajánlati felhívásokat (ha voltak ilyenek)?

k) Mekkora volt a közös kül- és biztonságpolitikával/közös biztonság- és védelempolitikával (KKBP/KBVP) kapcsolatos feladatok működési és igazgatási költsége, amelyet legalábbis részben az Unió 2009-es költségvetéséből finanszíroztak? Mekkora volt a KKBP összköltsége 2009-ben? Beszámolna-e a Tanács legalább a főbb 2009-es küldetésekről és azok költségeiről?

l) Mekkora volt a Tanács KKBP-vel/KBVP-vel foglalkozó munkacsoportjai Brüsszelben és másutt tartott üléseinek költsége, és hol került sor ilyen ülésekre?

m) Mekkora igazgatási költségekkel járt az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP)/KBVP katonai műveleteinek végrehajtása? A katonai műveletekből eredő kiadások összegének mekkora részét fedezték az Unió költségvetéséből?

n) Mekkora igazgatási kiadásokkal járt az ATHENA mechanizmus működtetése, hány álláshelyre volt szükség a mechanizmushoz, és átcsoportosítanak-e ezen álláshelyekből az EKSZ-hez? Kinek tesz jelentést a személyzet?

o) A Tanács létszámtervében szereplő álláshelyek betöltésének aránya alacsony (2009-ben 91 %, 2008-ban 90 %). Káros hatással jár-e ez a folyamatosan alacsony arány a Tanács főtitkárságának működésére? El tudja-e látni a Tanács főtitkársága valamennyi feladatát az álláshelyek betöltöttségének jelenlegi aránya mellett? Adott szolgálatokra jellemző-e az alacsonyabb betöltési arány? Mi az oka a folyamatos eltérésnek?

p) Összesen hány álláshely van elkülönítve a "politikai koordináció" és az igazgatási támogatás (a Bizottság éves személyzeti átvilágítási jelentéseiben megfogalmazott) feladataira? Ez hány százalékot tesz ki az összes álláshely számához képest?

q) A 2009-es igazgatási célkitűzések elérése érdekében a Tanács a munkafolyamatait kiegészítette a távmunkával. Hogyan tudja a Tanács bizonyítani e munkafolyamat hatékonyságát? Továbbá kérjük a Tanácsot, hogy készítsen jelentést az e tekintetben tett további lépésekről és különösen a pénzügyi irányítása minőségének javítása érdekében tett intézkedésekről és azok hatásáról.

r) Az ír nyelvi osztály létszámigényének kielégítésére a Tanács 15-tel (8 AD, 7 AST) növelte álláshelyeinek számát. Hányan dolgoznak a többi nyelvi egységnél (nyelvi egységenkénti bontásban)? Alkalmaznak-e már személyzetet a tagjelölt országokból/a tagjelölt országok számára? Amennyiben igen, hány álláshelyről van szó (országonkénti és nyelvenkénti bontásban)?

s) A "vitacsoportot" 2007. december 14-én hozták létre, míg tagjait 2008. október 15– 16-án jelölték ki. Mi volt az oka annak, hogy a szükséges finanszírozást nem lehetett a 2009-es költségvetésbe betervezni? Költségvetési szempontból szigorú értelemben véve semleges-e az, hogy a 2009-es költségvetésben a rendkívüli tartalékalapból fedeztek egy 2007-ben létrehozott szerkezetre vonatkozó költségvetési tételt? A Tanács 1060000 EUR-t különített el a "vitacsoportra". Hány álláshelyet lehet e csoporthoz rendelni?

t) Továbbra is problematikusnak tűnnek a küldöttségek utazási költségei (vö. a Tanács 2010. június 15-i feljegyzése, SGS10 8254, II. alpont, 4. oldal). Miért tűnnek fel e költségek olyan sok különböző költségvetési soron?

u) Miért tartja a belső ellenőrzés továbbra is szükségesnek a "kiküldetések utazási és tolmácsolási költségeinek" összeadását, miután a Parlament a Tanács mentesítésével kapcsolatos utolsó két állásfoglalásában ezt élesen kritizálta?

v) A Tanács ismét a tervezettnél kevesebbet költött tolmácsolásra, hogy többletfinanszírozást biztosítson a küldöttségek utazási költségeire. Ennek következtében az utazási költségekre vonatkozó 2009-es tényleges kötelezettségvállalási előirányzatok jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a kezdeti költségvetés, és az átcsoportosítás után rendelkezésre álló összeg kevesebb mint felét tették ki (36100000 EUR-s kezdeti költségvetés, illetve 48100000 EUR átcsoportosítás után, ezzel szemben 22700000 EUR került lekötésre). Mi indokolta ezt a 12000000 EUR-s átcsoportosítást (lásd a jelentést a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, FIN 278 – 3.3.2. pont, VI. alpont)? Miért van az, hogy a 12. oldalon a Tanács 12000000 EUR-ra becsüli a tolmácsolástól a küldöttségek utazási költségeihez átvitt összeget, a 13. oldalon pedig 10558362 EUR-ra? Mire költötték a tolmácsolástól átvitt összeg fennmaradó részét (összesen 17798362 EUR került átcsoportosításra)? Továbbá kérjük a Tanácsot, hogy adjon magyarázatot a 2009 előtt kiküldött és 2009-re áthozott, jelentős összegű (12300000 EUR) visszafizetési felszólításra, és a 2007-re vonatkozó nyilatkozatokkal kapcsolatban beérkezett visszafizetésekre (6300000 EUR).

w) 2009-ben a Tanács 2008-hoz hasonlóan költségvetéséből jelentős összeget osztott fel újra épületekre, nevezetesen több mint kétszeresére növelte a Residence Palace épület megszerzésére eredetileg elkülönített összeget (17800000 EUR újrafelosztása révén, a 2009-es költségvetésben elkülönített 15000000 EUR-n túl). Mi indokolta ezt? Tud-e konkrét számadatokkal szolgálni a Tanács főtitkársága az ennek eredményeként elért megtakarításokról? Mennyi volt a Residence Palace épület eredetileg tervezett teljes költsége? Úgy gondolja-e a Tanács, hogy a költség eredeti előrejelzése pontos lesz, vagy a költség a becsültnél magasabb lehet? Milyen lépéseket tervez az épület finanszírozására?

x) A Tanács költségvetésének végrehajtása – átvitt előirányzatok: be tudná-e mutatni a Tanács a 2010 júniusáig 2009-re vonatkozóan be nem érkezett, ezért 2010-re átvitt számlák becsült összegét és tárgyát?

y) A 2009-ben felhalmozódott címzett bevételekkel kapcsolatos, 2010-re átvitt előirányzatok összege 31800000 EUR-t tett ki. Ez a 2009-es címzett bevételek 70 %-a. Mi indokolja ezt a magas átviteli arányt? Mi történik/történt ezzel a bevétellel 2010-ben?

z) Mit jelent "az Európai Tanács 2010-es indulása számára" biztosított 25000000 EUR összegű "technikai tartalék" (vö. jelentés a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, FIN 278 – 3.1. pont, IV. alpont)?

aa) Mennyire bizalmasak a Tanács költségvetésének különböző részei?

ab) Tudná-e közölni a Tanács, hogy milyen konkrét lépéseket tett pénzügyi irányítása minőségének javítása érdekében, különös tekintettel a Tanácsnak a 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítéséről szóló határozatot kísérő, 2009. november 25-i európai parlamenti állásfoglalás [14] (5) bekezdésében felvetett kérdésekre?

A Parlamentnek benyújtandó dokumentumok

11. Felkéri a Tanács főtitkárát, hogy legkésőbb 2011. június 15-ig biztosítsa a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága számára az alábbiakat:

a) a Tanács 2009-es költségvetésével kapcsolatos költségvetési átcsoportosítások teljes körű felsorolását;

b) írásbeli nyilatkozatot a Tanácsnál az Európai Unió különleges képviselői által tett kiküldetések vonatkozásában felmerülő kiküldetési költségekről;

c) a tagállamok 2007-re vonatkozó nyilatkozatait (vö. jelentés a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, 278 – 3.2.2. pont, II. alpont); és

d) a "vitacsoport" jelentését, annak megértésére, hogy egy ilyen jelentés miért kerül 1060000 EUR-ba (vö. jelentés a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, FIN 278 – 2.2. pont).

[1] HL L 69., 2009.3.13.

[2] HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

[3] HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

[4] HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

[5] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[6] A Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2002. július 22-i határozat (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.).

[7] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[8] Az európai átláthatósági kezdeményezés.

[9] HL L 63., 2004.2.28., 68. o.

[10] HL L 261., 2004.8.6., 125. o.

[11] HL L 57., 2000.3.2., 1. o.

[12] HL L 27., 2001.1.30., 7. o.

[13] HL L 252., 2010.9.25., 24. o.

[14] HL L 19., 2010.1.23., 9. o.

--------------------------------------------------