(3)Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. Az euróövezeti tagállamoknak címzett tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Finnországhoz. A Tanács különösen azt ajánlotta Finnországnak, hogy javítsa a szociális és egészségügyi szolgáltatások költséghatékonyságát és az azokhoz való egyenlő hozzáférést, kezelje az egészségügyi dolgozók hiányát, javítsa a munkavállalás ösztönzőit, fejlessze a készségeket és támogassa az aktív befogadást, ösztönözze a foglalkoztatást és támogassa az aktív munkaerőpiaci intézkedéseket, összpontosítsa a beruházásokkal kapcsolatos szakpolitikát a kutatásra és innovációra, a zöld és digitális átállásra, erősítse meg a háztartások adósságállományának nyomon követését, és biztosítsa a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletét és érvényesítését. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy az ország maradéktalanul végrehajtotta az arra vonatkozó ajánlásokat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Jelentős előrelépés történt azon ajánlást illetően is, amely szerint intézkedéseket kell hozni a reálgazdaság és különösen a kis- és középvállalkozások likviditásának biztosítása érdekében is.

(19)A Bizottság szolgálatainak szimulációi azt mutatják, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz többi intézkedésével együtt – ugyanakkor a strukturális reformok lehetséges, adott esetben jelentős pozitív hatását figyelmen kívül hagyva – képes arra, hogy Finnország GDP-jét 2026-ra 0,4–0,6 %-kal növelje. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv jelentős számú olyan reformot és beruházást tartalmaz, amelyek az európai iparstratégiával összhangban várhatóan előmozdítják az intelligens és fenntartható növekedést, támogatják a zöld és digitális átállást, és kezelik a válság hatását, miközben növelik Finnország versenyképességét és növekedési potenciálját. Az intézkedések várhatóan a szakképzett munkaerő hiányára is megoldást biztosítanak, kezelik a strukturális munkanélküliséget, és támogatják a magánberuházásokat és a kkv-k növekedését. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek jelentős mértékben a digitalizációra való összpontosítása várhatóan fellendíti a termelékenység növekedését és az innovációba való beruházást.

(18)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és V. mellékletének 2.3. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan jelentős hatást gyakorol („A” minősítés) a növekedési potenciál megerősítésére, a munkahelyteremtésre, valamint Finnország gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciájára, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát.

(13)A terv számos egymást kölcsönösen erősítő reformot és beruházást foglal magában, amelyek hozzájárulnak a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Finnországnak címzett, releváns országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességének vagy jelentős részének hatékony kezeléséhez, mindenekelőtt a következő területeken: készségfejlesztés, aktív befogadás, a munkanélkülieknek és az inaktívaknak nyújtott integrált szolgáltatások, kutatás és innováció, a karbonszegény gazdaságra való átállás és az energetikai átalakulás, valamint a háztartások adósságállományának nyomon követése. A tervben foglalt reformok és beruházások célja továbbá, hogy hozzájáruljanak a szociális és egészségügyi szolgáltatások költséghatékonyabbá tételéhez és az azokhoz való egyenlő hozzáféréshez. Ezen túlmenően a tervben a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletének és érvényesítésének megerősítésére irányuló intézkedések is szerepelnek.

(12)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul a Finnországnak címzett, releváns országspecifikus ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez („A” minősítés), beleértve azok költségvetési vonatkozásait is.

(11)A közszolgáltatások nyújtása terén meglévő regionális különbségek, valamint a széles sávú hozzáférés terén továbbra is fennálló hiányosságok kezelése révén a terv várhatóan hozzájárul a kohézióhoz és a konvergenciához. Ami a következő generációra vonatkozó szakpolitikákat illeti, a reformok és beruházások célja a folyamatos tanulás támogatása, többek között integráltabb digitális platformok és online szolgáltatások révén, továbbá cél a munkaerőhiány által érintett ágazatokhoz kapcsolódó felsőoktatási tanulmányi helyek számának növelése.

(10)Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében a terv intézkedéseket irányoz elő a foglalkoztatási ráta növelésére, a külföldi tehetségek vonzására és a termelékenység növelésére. A kedvezőtlen sokkhatások enyhítése és a válságokra való reagálás javítása érdekében a terv intézkedéseket tartalmaz a szociális és egészségügyi rendszerhez való egyenlő hozzáférés és e rendszerek költséghatékonyságát érintő régóta fennálló problémák kezelésére. A terv átfogóan kezeli a digitális átállás pillérét annak különböző dimenzióiban, és számos komponens közvetlenül vagy közvetve a digitális átállásra irányul. Noha Finnország világelső a digitális területen, a terv a nagy sebességű széles sávú hálózatok fejlesztése és bővítése révén várhatóan orvosolni fogja a digitális infrastruktúra terén még fennálló hiányosságokat. Emellett a reformok és a beruházások várhatóan támogatni fogják a vállalkozásoknak és a közszférának a szociális és az egészségügyi rendszerre is kiterjedő digitalizálását, előmozdítják a digitális készségek fejlesztését, valamint a digitális technológiákkal kapcsolatos kutatást és innovációt, továbbá támogatni fogják a kiberbiztonság és az információbiztonság fejlesztését, valamint a vasúti szolgáltatások digitalizálásába irányuló beruházásokat.

(8)A terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek mind a hat pillérhez hozzájárulnak, és a terv jelentős számú komponense egyszerre több pillért is érint. Ez a megközelítés segít biztosítani, hogy az egyes pillérekkel koherens módon foglalkozzanak. Továbbá tekintettel Finnország sajátos kihívásaira, a zöld átállásra és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre helyezett fokozott hangsúlyra, valamint a pillérek közötti súlyozásra, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nagymértékben átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ ad a gazdasági és társadalmi helyzetre.

(25)Különös figyelmet kaptak azok az intézkedések, amelyek környezeti célkitűzésekre gyakorolt hatása indokolja az alapos vizsgálatot. Finnország helyreállítási és rezilienciaépítési terve több olyan átfogó beruházási programot is tartalmaz, amelyek végrehajtási szakasza előtt a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés nem állapítható meg. Ez különösen igaz az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítményekre vonatkozó stratégiai támogatási rendszerekre, valamint más átfogó támogatási rendszerekre, beleértve az energetikai infrastrukturális beruházásokat, a hidrogénhez és a szén-dioxid-leválasztáshoz és -hasznosításhoz nyújtott támogatást, valamint a zöld átállást támogató K+F+I beruházásokat. A rövidesen kiírásra kerülő pályázati felhívások támogathatósági kritériumainak ki kell zárniuk a káros tevékenységeket, és elő kell írniuk, hogy csak olyan tevékenységek kaphatnak támogatást, amelyek megfelelnek az uniós és nemzeti környezetvédelmi jogszabályoknak. A jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés ellenőrzését a pályázati felhívások közzétételéhez kapcsolt mérföldkő révén minden beruházás esetében kötelezővé kell tenni.

A zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához való hozzájárulás

(26)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) pontjával és V. mellékletének 2.5. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a biológiai sokféleségre is kiterjedő zöld átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. Az éghajlat-politikai célkitűzéseket támogató intézkedések az (EU) 2021/241 rendelet VI. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának 50,1 %-át teszik ki. Az említett rendelet 17. cikkének megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési terv összhangban van a 2021–2030 közötti időszakra szóló nemzeti energia- és klímatervben foglalt információkkal.

(27)A reformok és beruházások várhatóan jelentősen hozzájárulnak majd Finnország dekarbonizációs és energetikai átállással kapcsolatos, 2030-ig tartó időszakra vonatkozó nemzeti energia- és klímatervében (NEKT 2030) meghatározott célkitűzéseinek megvalósításához, hozzájárulva ezáltal az Unió éghajlat-politikai célkitűzéséhez. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések jelentős része támogatja az éghajlat-politikai célkitűzést, ugyanakkor számos intézkedésnek célja a környezetvédelmi célkitűzéshez való hozzájárulás is, beleértve a biológiai sokféleséget is. Ezen túlmenően az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló intézkedések némelyike a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából is előnyös lehet, mivel az éghajlatváltozás jelenti az egyik legnagyobb veszélyt a biológiai sokféleségre. Ezen intézkedések végrehajtásának várhatóan tartós hatása lesz, különösen azáltal, hogy hozzájárulnak a zöld átálláshoz, a biológiai sokféleség fokozásához és a környezetvédelemhez.

(28)A megújulóenergia-technológiákba történő beruházások nagy részét képezik az éghajlat-politikai célkitűzéseket támogató intézkedéseknek. Az ipar dekarbonizációjára, az épületállomány és a közlekedési ágazat kibocsátásának csökkentésére, valamint az újrafeldolgozás és az újrafelhasználás arányának növelésére irányuló beruházások révén az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzéseket támogató további jelentős intézkedések valósulnak meg. A terv tartalmaz a zöld átállást támogató K+F+I beruházási csomagot is.

A digitális átálláshoz való hozzájárulás

(29)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és V. mellékletének 2.6. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a digitális átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. A digitális célkitűzéseket támogató intézkedések az (EU) 2021/241 rendelet VII. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának 27,0 %-át teszik ki.

(30)A terv intézkedései hozzájárulnak Finnország digitális átállással kapcsolatos kihívásainak kezeléséhez. Konkrétan például míg Finnország digitális konnektivitása összességében jól fejlett, a vidéki területeken hiányzik a digitális infrastruktúra. A nagy sebességű széles sávú konnektivitás kiépítéséhez nyújtott támogatás várhatóan elősegíti a nagy sebességű kapcsolatokhoz való hozzáférés javítását a ritkán lakott területeken, ami kedvezően hat a termelékenységre és a gazdasági tevékenység fenntartására ezekben a régiókban. Annak érdekében, hogy kezelni lehessen az információs és kommunikációs technológiai (IKT) ágazatban a szakképzett munkaerő hiányát – ami annak ellenére jelentkezik, hogy a finn lakosság általánosan magas szintű digitális készségekkel rendelkezik – a terv intézkedéseket tartalmaz az IKT-ágazathoz kapcsolódó, rendelkezésre álló képzési férőhelyek számának növelésére, valamint a folyamatos tanulás keretének megreformálására, továbbá a digitális készségek megerősítésének előmozdítására.

(31)A vállalkozások – különösen a kkv-k – és a közszféra digitalizációjának támogatása, a kiberbiztonság és az információbiztonság előmozdítása, valamint a kulcsfontosságú technológiákkal – többek között a félvezetőkkel, a mesterséges intelligenciával és a 6G-vel – kapcsolatos kutatás és innováció támogatása révén a terv keretében végrehajtott reformok és beruházások várhatóan számos területen hozzájárulnak a digitális átálláshoz Finnországban. A terv a digitalizációval horizontális témaként is foglalkozik, mivel az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzések elérését elősegítő egyéb intézkedések részeként digitális megoldásokat alkalmaznak, ideértve a közlekedési és energetikai infrastruktúra digitalizálását is. Hasonlóképpen nagy hangsúlyt helyeznek a digitális egészségügyi megoldásokra, amelyek köre a diagnosztika javítását szolgáló adatelemzéstől kezdve az ellátás folyamatosságát lehetővé tevő e-egészségügyi beruházásokig terjed.

Tartós hatás

(32)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének g) pontjával és V. mellékletének 2.7. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan nagymértékben („A” minősítés) tartós hatást gyakorol Finnországra.

(33)A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések végrehajtása várhatóan strukturális változásokat eredményez a közigazgatásban, javítva annak eredményességét és hatékonyságát. Az energiaadóztatás reformja várhatóan hozzájárul a finn adópolitika strukturális zöldítéséhez. Az aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek a skandináv foglalkoztatási szolgálatok modelljét követő reformja várhatóan hozzá fog járulni a munkaerő-kínálat növeléséhez, valamint az álláskeresők és a munkaerőpiacon alulreprezentált csoportok foglalkoztathatóságának javításához. A szociális és egészségügyi szolgáltatások reformjától hosszú távon a finn gazdaság rezilienciájának növekedése várható.

(34)A zöld átállásra vonatkozóan a tervben foglalt jelentős beruházási támogatás várhatóan további ösztönzőt biztosít az új és innovatív karbonszegény megoldásoknak a gazdaságban. Ez felgyorsítja majd a feltörekvő ágazatok növekedését, és ezáltal további lehetőségeket teremt a gazdasági növekedés számára. A terv számos ágazatban a digitalizációba való beruházásokra összpontosít, amelyek hosszú távon várhatóan növelni fogják a termelékenységet. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartós hatása a terv és más programok, köztük a kohéziós politikai alapokból finanszírozott programok közötti szinergiák révén is fokozható, különösen a területi kihívások érdemi kezelése és a kiegyensúlyozott fejlődés előmozdítása révén.

Nyomon követés és végrehajtás

(35)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének h) pontjával és V. mellékletének 2.8. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt intézkedések megfelelő módon („A” minősítés) biztosítják a terv eredményes nyomon követését és végrehajtását, a tervezett ütemtervre, mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően.

(36)A terv végrehajtásának és nyomon követésének koordinációjáért a Finn Köztársaság Pénzügyminisztériuma felelős. A Pénzügyminisztérium egyértelműen meghatározta a felelősségi köröket és a terv végrehajtásához, az előrehaladás nyomon követéséhez és a jelentéstételhez szükséges megfelelő struktúrát.

(37)A Finnország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében meghatározott mérföldkövek és célok reálisak, és a mérföldkövekre és célokra javasolt mutatók relevánsak, elfogadhatók és megalapozottak. Kellően egyértelműek és átfogóak ahhoz, hogy biztosított legyen teljesítésük nyomon követése és igazolása. Ezenkívül a mérföldkövek és célok ütemezése lehetővé teszi a terv célkitűzéseinek megvalósítása terén elért előrehaladás megfelelő nyomon követését és a kifizetések ütemezését. A mérföldkövek és célok az (EU) 2021/241 rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint támogatásra jogosult, már befejezett intézkedésekre is vonatkoznak. E mérföldkövek és célok tartósan kielégítő teljesítése szükséges a folyósítási kérelem indoklásához.

(38)A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatást az (EU) 2021/241 rendelet 34. cikkével összhangban közöljék és elismerjék. Az (EU) 2021/240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott technikai támogatási eszköz révén a tagállamok technikai támogatást kérhetnek helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtásához.

Költségszámítás

(39)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének i) pontjával és V. mellékletének 2.9. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségére vonatkozó, a tervben közölt indokolás közepes mértékben („B” minősítés) megfelel a következőknek: észszerű és valószerű, összhangban van a költséghatékonyság elvével és arányos a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt várható hatással.