[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.7.2006

SEC(2006) 866 végleges

Tervezet

A BIZOTTSÁG (EK, EURATOM) RENDELETE

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról

INDOKOLÁS

1. Eljárás

2006. május 18-án a Bizottság jóváhagyta a költségvetési rendelet felülvizsgálatáról szóló módosított javaslatot[1], amelybe nagymértékben beleépítette a többi intézmény véleményét, és figyelembe vette azokat az aggályokat, amelyeknek a civil társadalom képviselői adtak hangot. A Bizottság módosított javaslatának fő célja, hogy az ellenőrzés költsége és a pénzügyi kockázatok közötti egyensúly megteremtésén keresztül javítson a szabályok hatékonyságán és átláthatóságán, miközben biztosítja a közösségi források nagyfokú védelmét.

A jelenlegi költségvetési rendelet 184. cikkének megfelelően – mielőtt a Tanács véglegesen elfogadja a költségvetési rendelet módosítását – a Tanács és a Parlament között egyeztető eljárást kell lefolytatni, ha az Európai Parlament úgy kívánja. Ennek célja az, hogy 2006-ban gyors megegyezés szülessen a költségvetési rendeletről annak érdekében, hogy a módosítások 2007. január 1-jén – a kiadási programok új generációjával együtt – életbe léphessenek.

A jogalkotási folyamat felgyorsítása érdekében a Bizottság kezdeményezi a költségvetési rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló 2342/2002 rendeletet módosító rendelettervezet kidolgozását, valamint a többi intézménnyel való konzultációt a végrehajtási szabályok javasolt módosításairól.

Ez a javaslattervezet a végrehajtási szabályok azon módosításaira vonatkozik, melyeket csak a költségvetési rendelet előzetes módosítását követően lehet meghozni, vagyis a költségvetési rendelet módosításához „kapcsolt” módosításokra. A tervezet nagyrészt a kapcsolt végrehajtási szabályokról szóló, 2005 októberében bemutatott bizottsági személyzeti munkadokumentumra[2] épül. A javaslattervezet továbbá figyelembe veszi a költségvetési rendelet Európai Parlament által megszavazott azon módosításait, amelyek tartalmilag a végrehajtási szabályokhoz kapcsolódnak. Annak érdekében, hogy a többi intézmény is véleményt nyilváníthasson a módosításokról, a javaslattervezet tartalmazza az EP – a költségvetési rendelet előzetes módosítását hivatalosan nem feltétlenül megkövetelő – módosításaiból eredő változásokat is.

Feltéve, hogy a költségvetési rendelet módosításának folyamata gördülékenyen halad, és a Tanács kora ősszel elfogadja a módosított költségvetési rendeletet, továbbá ezzel egy időben az intézmények előterjesztik véleményüket a rendelettervezetről, a Bizottság ezeket figyelembe tudja venni, és 2006 második felében véglegesen el tudja fogadni a „kapcsolt” végrehajtási szabályokról szóló rendeletet. Remélhetőleg erre időben sor kerül, és a szolgálatok felkészülhetnek a jogalkotói változtatások végrehajtására. Ezáltal az új költségvetési szabályokat 2007 januárjától teljes mértékben alkalmazni lehet.

2. JAVASOLT MÓDOSÍTÁSOK

2.1. Költségvetési alapelvek – az előfinanszírozási kifizetések kamathozamai

A költségvetés egységességének elvét tekintve a költségvetési rendelet új, 5a. cikkében javasolt, az előfinanszírozás kamatainak beszedéséről szóló szabályokat tovább kell pontosítani. Először is, a jelentős összegűnek tekinthető előfinanszírozás összegét, amely fölött a költségvetési rendelet szerint be kell szedni a kamatokat („de minimis” szabály), általános szabályként 50 000 euróban, külső fellépésekre (3. cikk) pedig 250 000 euróban állapították meg, tekintettel az ilyen fellépések sajátos jellegére és a nem kormányzati szervezetek intenzív közreműködésére azok végrehajtásában. E küszöbértéket ugyanakkor válságkezelési segélyek és humanitárius segítségnyújtási műveletek esetében 750 000 euróra kell emelni annak érdekében, hogy figyelembe vegye e terület pénzügyi irányításának kivételes jellegét (például azt, hogy az előfinanszírozás a támogatás odaítélése előtt felmerült kiadásokat fedez).

Másodsorban a költségvetési rendelet javasolt módosítása (5a. cikk) miatt a végrehajtási szabályokban fel kell sorolni azokat az eseteket, amikor a javasolt szabálytól eltérően – amely szerint a kamatokat az utolsó kifizetésből kell levonni – az előfinanszírozás kamatait az EU pénzügyi érdekeinek védelmében évente kell beszedni. Az eredményelvű elszámolás szerint a jelentős bevételeket a keletkezésük szerinti költségvetési évben kell elszámolni. Ezt figyelembe véve, és tekintettel a Bizottság által végrehajtott különböző szakpolitikákra, a javasolt küszöbérték 750 000 euro (a végrehajtási szabályok 4. cikke).

Az elszámolási egység elvének tekintetében – az Európai Parlament 32. módosításban foglalt kérésének megfelelően – a 7. cikk (1) bekezdésébe új rendelkezést illesztettek annak érdekében, hogy a pénznemek átváltása ne gyakoroljon jelentős hatást az uniós társfinanszírozás szintjén.

A költségvetési egyediség elvével kapcsolatban a költségvetési rendelet 22. és 23. cikkének javasolt módosítását követően egyes esetekben a költségvetési tételben szereplő előirányzat 10%-ánál kisebb átcsoportosítások rugalmasabb eljárás alá tartoznak, mint a 10%-os határértéket meghaladók. Pontosítani kell a 10%-os határérték kiszámításának módját (17. cikk). Ugyanakkor a 17. cikk (1) bekezdése meghatározza, hogy mikortól kezdődik az „értesítési eljárás” szerinti határidő.

A Számvevőszékkel, a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel folytatott egyeztetéseket követően az integrált belső ellenőrzési keret létrehozására irányuló cselekvési terv meghatározza a tolerálható kockázatszintet az elszámolások alapjául szolgáló műveletek esetében a jogszerűtlenséggel vagy szabálytalansággal járó kockázatok kezelése tekintetében. A költségvetési rendeletben ezt a fogalmat a 30a. cikk (3) bekezdése határozza meg. A végrehajtási szabályok világosabbá teszik az átfogó keretet, de az ellenőrzések részleteit alap-jogiaktusokban, vagy azok szektorális végrehajtási szabályaiban kell meghatározni. A folyamatot tovább mélyíti az integrált belső ellenőrzési keret létrehozására irányuló bizottsági cselekvési terv[3] 4. intézkedésében előírt intézményközi vita. 2009-ig átmeneti időszakot irányoznak elő, amely alatt – amennyiben szükséges – felülvizsgálják a pénzügyi kimutatásokat és/vagy jogi aktusokat.

2.2. Az igazgatás módjai

A végrehajtási szabályokat módosítani kell annak érdekében, hogy a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának javasolt módosítása alapján egyértelművé tegye, hogy a közvetett központi igazgatás már nem csak a nemzeti közszektorbeli szervekre vonatkozik, hanem ki kell terjeszteni a nemzetközi közszektorbeli szervezetekre, a kül- és biztonságpolitika területén egyedi fellépések irányításával megbízott különleges KKBP-tanácsadókra, és a végrehajtási szabályok 38. cikkében már említetteken kívüli harmadik országbeli szervekre (a végrehajtási szabályok 38., 39. és 41. cikke). A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmében a kül- és biztonságpolitika területén egyedi fellépések irányításával megbízott személyek megfelelő struktúrákat és eljárásokat alakítanak ki annak érdekében, hogy felelősséget tudjanak vállalni a rájuk bízott pénzeszközökért (a végrehajtási szabályok 39a. cikke). Ezáltal a jelenlegi gyakorlat a célnak jobban megfelelő keretek közé kerül. Ugyanakkor, mivel a költségvetési rendelet javasolt módosításában megszüntették a nemzeti hivatalok bevonására – különösen a bevonásukat engedélyező alap-jogiaktus követelményére – vonatkozó korlátozásokat, a nemzeti hivatalok bevonásának egyszerűsítése és ösztönzése érdekében ugyancsak szükséges a végrehajtási szabályokban található néhány további korlátozás, mint pl. a komitológiai eljárás megszüntetése. Az ilyen esetekben ugyanakkor a Bizottság évente tájékoztatja a jogalkotó hatóságot az átruházott végrehajtási feladatkörökről és az érintett szervekről.

A Bizottság által a különböző igazgatási módszerek alkalmazása során végrehajtandó ellenőrzések tekintetében a Bizottság a költségvetési rendelet módosításában a közvetett és a decentralizált igazgatás közös alapkövetelményeinek bevezetését javasolta (56. cikk). E szabályokat ki kell egészíteni azzal, hogy e két igazgatási modellben a Bizottság – a nemzetközileg elfogadott normák kellő figyelembevételével – a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában („nemzeti ügynökségek”) és 166. cikke (1) bekezdésének a) pontjában (harmadik országok) említett szervek és hatóságok közbeszerzési eljárásait sajátjával egyenértékűnek tekintheti.

A megosztott igazgatásban a rendelkezésre álló ellenőrzések és nyilatkozatok új, 42a. cikkben említett éves összefoglalójának célja, hogy a megosztott igazgatás alá eső EU-programok kedvezményezettjeire vonatkozó, ellenőrzésekkel kapcsolatos vélemények és igazgatási nyilatkozatok rendelkezésre bocsátásán keresztül megkönnyítse a Bizottság számára a tagállamok ellenőrzési tevékenységeinek elemzését.

A közös igazgatás tekintetében a nemzetközi szervezeteknek be kell tartaniuk a közbeszerzési és támogatás-odaítélési elveket, amelyeket a velük kötött megállapodásokban rögzíteni kell.

2.3. Pénzügyi szereplők

A 74. és 75. cikk szerkezetét újra kell tagolni és egyszerűsíteni, a cikkek tartalmának változtatása nélkül. A költségvetési rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összhangban a végrehajtási szabályok 75. cikke bevezeti annak lehetőségét, hogy a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület elé vigyen ügyeket.

2.4. Az adósságok beszedése

Az előjogok tekintetében a költségvetési rendelet javasolt módosítása bevezeti azt az alapelvet (a költségvetési rendelet új, 73a. cikke), amely szerint a Közösség követelései a nemzeti jogrendszerekben ugyanazokkal az előjogokkal rendelkeznek, mint a tagállamok adókövetelései (az ESZAK-kal kapcsolatban ismertté vált „egyenértékűség elve”[4]). Mivel a nemzeti jog a különböző adókat rangsorolhatja az alapján, hogy behajtásuk során melyik mekkora előnyt élvez, a különböző nemzeti adók közül ki kell választani azt, amelyikkel a Közösség követeléseit célszerű egyenértékűnek tekinteni. E tekintetben úgy tűnik, hogy a hozzáadottérték-adókat megfelelően összehangolták az Unióban ahhoz, hogy a Közösség minden tagállamban egyforma hatékonysággal tudja gyakorolni előjogait. Ugyanakkor rögzíteni kell, hogy a preferenciális elbánás a végrehajtási szabályok 86. cikke szerinti késedelmi kamatokra is vonatkozik.

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság elvével összhangban a költségvetési rendelet javasolt módosítása (a költségvetési rendelet új, 73b. cikke) ötéves általános elévülési időt szab meg a harmadik felekkel szembeni közösségi követelésekre és jogosultságokra, amely után a követelés megszűnik. Ennek megfelelően a végrehajtási szabályoknak tartalmazniuk kell az ennek az elévülési időnek a kezdeti időpontjára és megszakítási okaira vonatkozó részletes szabályokat (85c. cikk), amelyek jórészt a tagállamokban érvényes szabályokra épülnek. A gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvével összhangban az elévülési időt megszakító cselekmények közé tartoznak mind a Közösség, mind a Közösséggel szembeni jogosultsággal rendelkező harmadik felek eljárási lépései.

2.5. Közbeszerzések és szerződések

A gyors áralakulásnak és technológiai fejlődésnek kitett ágazatokban, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása érdekében az újabb kiírás nélküli keretszerződéseknek tartalmazniuk kell a félidős felülvizsgálat kötelezettségét. Amennyiben az eredetileg megszabott feltételek már nem követik az áralakulást vagy a technológiai fejlődést, az ajánlatkérő nem használhatja a szóban forgó keretszerződést, ehelyett – az EP kérésének megfelelően (80. módosítás) – meg kell tennie a szerződés felbontását célzó megfelelő intézkedéseket.

Az EP kérésének megfelelően a keretszerződésen alapuló egyedi szerződésekhez kapcsolódó információkról tájékoztatást kell nyújtani . E célból a költségvetési éven belüli keretszerződésen alapuló egyedi szerződések értékére és kedvezményezettjeire vonatkozó információt a költségvetési év végét követően legkésőbb március 31-ig közzé kell tenni az ajánlatkérő honlapján, amennyiben az egyedi szerződés megkötésének eredményeként, vagy az egyedi szerződések összértékével túllépik a 158. cikkben említett küszöbértékeket.

Az EP módosításainak megfelelően az ajánlatkérő az általa végzett kockázatelemzéstől függően eltekinthet attól, hogy a 3 500 eurót, illetve külső támogatások esetében 10 000 eurót meg nem haladó értékű szerződések esetében nyilatkozatot kérjen arról, hogy a pályázók vagy ajánlattevők nincsenek a kizárásra okot adó helyzetek egyikében sem.

Az EP kérésének megfelelően, amennyiben az megfelelő, technikailag kivitelezhető és költséghatékony, a 158. cikkben meghatározott küszöbértékkel megegyező, vagy azt meghaladó értékű szerződéseket egyidejűleg kell odaítélni külön tételek formájában .

Az EP kérésének megfelelően az ajánlatkérő tájékoztatja az elutasított pályázókat a rendelkezésre álló jogorvoslatokról .

Tekintettel arra a lehetőségre, hogy egy intézmény valamely tagállam ajánlatkérőjével közösen is lefolytathat közbeszerzési eljárást, a végrehajtási szabályokban meg kell határozni, hogy melyik közbeszerzési eljárást kell alkalmazni ezen esetekre.

A kizárásokat nyilvántartó közös központi adatbázis megfelelő irányításának biztosítása érdekében a végrehajtási szabályokban meg kell határozni az adatbázis használatának alapvető gyakorlati rendjét.

Az arányosság elvével összhangban azokat a gazdasági szereplőket, amelyek a költségvetési rendeletben szereplő, jogi kizárásra okot adó helyzetben vannak, nem szabad határozatlan időre kizárni a közbeszerzési eljárásokban való részvételből. Ennek megfelelően a végrehajtási szabályokban meg kell határozni a kizárás időtartamát meghatározó kritériumokat.

A költségvetési rendelet módosításának megfelelően a végrehajtási szabályok bírságokkal kapcsolatos rendelkezéseit is módosítani kell (a végrehajtási szabályok 134a. cikke).

A jogbiztonság érdekében a végrehajtási szabályokban meg kell határozni a (szerződés aláírása előtti) szünetelési eljárás részletes szabályait és az e követelmény alóli kivételeket. Ezenfelül, a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításról szóló legutóbbi irányelvjavaslat[5] fényében a szüneteltetési eljárás részletes szabályait a közbeszerzési szerződések közvetlen odaítélésére vonatkozóan is meg kell határozni a végrehajtási szabályokban.

2.6. Támogatások

A költségvetési rendelet 108. cikke (2) és (3) bekezdésének javasolt módosításai fényében – amelyek tisztázzák, hogy mi számít támogatásnak és mi nem – meg kell határozni bizonyos tőkebefektetésekbeli részesedések , továbbá kockázatos eszközök fogalmát (a végrehajtási szabályok 160b. cikke). Szükséges továbbá meghatározni a támogatásokról szóló cím azon szabályait, amelyek az ilyen finanszírozási formák esetén alkalmazandók. A befektetésösztönző programokban (például kis- és középvállalkozásokba [KKV-k]), különösen a Bizottság által javasolt versenyképességi keretprogramban, a Közösség hozzájárul a pénzügyi intézmények által kezelt kockázati tőke-, illetve garanciális eszközökhöz.

Bizonyos, különösen alacsony összegű, vagy standardizált tartalmú támogatástípusok kezelésének egyszerűsítése érdekében a támogatásokat vagy bizottsági határozattal, vagy a kedvezményezettel kötött írásos megállapodással ítélhetik oda a költségvetési rendelet 108. cikkében említetteknek megfelelően. Ilyen esetekben a koherencia és a konzisztencia érdekében az éves munkaprogramban határozzák meg, hogy e célból mely jogi eszközt alkalmazzák (160e. cikk). Néhány cikket a határozatok támogatás-odaítélési eljárásba történő bevezetése miatt módosítani kell.

A szerződésekre és a támogatásokra irányadó jog tekintetében a Közösség szerződéspolitikáját összhangba kell hozni a legjobb nemzetközi gyakorlattal annak érdekében, hogy a közösségi jog biztosan alkalmazható legyen valamennyi, az intézmények részvételével kötött szerződésre. E célból az engedélyezésre jogosult tisztviselőket kötelezni kell arra, hogy az általuk kötött közbeszerzési szerződésekbe és támogatási megállapodásokba illesszenek be egy, az alkalmazandó jogról szóló záradékot, amely előírja, hogy elsődlegesen a közösségi jogot kell alkalmazni, adott esetben a felek megállapodásának megfelelő nemzeti joggal kiegészítve (a végrehajtási szabályok 130. és 164. cikke). Ez különösen azért fontos, hogy a behajtási lehetőségek növelésére tett javaslatok teljes mértékben kifejtsék hatásukat.

Az átalányösszegeket vagy átalánydíjakat a kapcsolódó költségek vagy költségtípusok alapján, objektív módon, például statisztikai adatok felhasználásával kell meghatározni annak érdekében, hogy azok ne foglalják magukba eleve a nyereség lehetőségét. Ezeket az objektív elemeket a Bizottságnak ugyanazon elv alapján rendszeresen újra kell értékelnie és aktualizálnia kell (a végrehajtási szabályok 165. cikkének (2) bekezdése). Emellett helyénvalónak tűnik utólagos ellenőrzésekről gondoskodni, amelyek célja annak igazolása, hogy az átalányösszegre vagy átalánydíjas finanszírozásra jogosító esemény valóban megtörtént. Ha az ellenőrzésekből kiderül, hogy az esemény nem következett be, és hogy – ebből kifolyólag – a kedvezményezett jogosulatlanul jutott a kifizetéshez, a Bizottság kötelessége az átalányösszeget vagy átalánydíjas finanszírozást behajtani, továbbá a kedvezményezett hamis nyilatkozata esetén az átalányösszeg vagy átalánydíjas finanszírozás legfeljebb 50%-át kitevő pénzbírságot kiszabni (a végrehajtási szabályok 165. cikkének (3) bekezdése).

Pontosították a társfinanszírozásra vonatkozó szabályt , különösen az átalányösszegek és az átalánydíjas finanszírozás esetében (165a. cikk).

Az EP kérésének eleget téve az éves munkaprogram korai szakaszban, már a megelőző évben történő elfogadásának lehetőségét kifejezetten előírják (166. cikk).

A kedvezményezettek érdekeinek védelme és a jogbiztonság növelése érdekében az ajánlattételi felhívások tartalma továbbra is csak kivételes esetekben változtatható. A pályázóknak póthatáridőt kell biztosítani, amennyiben ezek a változtatások a lényeget érintőek. A változtatásokat ugyanazon szabályok szerint kell közzétenni, amelyek a felhívásra is vonatkoznak.

A támogatások odaítélésénél az ajánlattételi felhívás előírása alóli kivételek közé fel kell venni a kutatás és fejlesztés területén meglévő, részvételi szabályokra vonatkozó eltérést. Ezáltal lehetővé válik a Bizottság által meghatározott, színvonalas ajánlatokat benyújtó kedvezményezettek közvetlen támogatása, feltéve, hogy nem esnek az érintett költségvetési évre tervezett ajánlattételi felhívások hatálya alá. A szerzett tapasztalatok fényében kiegészítő eltéréseket kell bevezetni azokra az egyedi jellegű fellépésekre, amelyek végrehajtása különleges szaktudással, illetve intézményi vagy igazgatási hatáskörrel rendelkező – azonban nem feltétlenül (ténylegesen vagy jogilag) monopóliumnak minősülő – szerv közreműködését igénylik (a végrehajtási szabályok 168. cikke).

A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmében a jogi személyiséggel nem rendelkező kedvezményezettek képviselőinek bizonyítaniuk kell, hogy képesek azok nevében eljárni, és az általuk felajánlott pénzügyi garanciák egyenértékűek a jogi személyek által nyújtottakkal (a végrehajtási szabályok 174a. cikke).

Az EP kérésének megfelelően és az EP tájékoztatása céljából a Bizottságnak évente tájékoztatnia kell a költségvetési hatóságot a támogatási eljárásokról.

Az ajánlattételi felhívások hatékonyságának növelése érdekében a Bizottság a pályázóknak tájékoztatást és iránymutatást nyújt a támogatások odaítélésére alkalmazandó szabályokról.

Annak pontos meghatározása érdekében, hogy mely költségek támogathatók közösségi finanszírozásból, az indikatív listát tartalmazó új, 172a. cikket illesztik a szövegbe.

A közbeszerzés tekintetében a pályázatok benyújtásának feltételeit meghatározó rendelkezéseket illesztenek a szövegbe, különös tekintettel az elektronikus úton benyújtott pályázatokra.

Az odaítélési eljárás lebonyolításának megkönnyítése érdekében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a végrehajtási szabályokban kifejezetten meg kell erősíteni az ajánlattételi felhívásoknak a kedvezményezettek célcsoportjára való szűkítési lehetőségét. A Bizottság így az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartása mellett képes az ajánlattételi felhívásokkal a szóban forgó programban leginkább érintett, meghatározott típusú célszemélyeket megszólítani (a végrehajtási szabályok 175a. cikke). Erre példa a külkapcsolatokból ismert testvérintézményi együttműködési program (twinning), amelynek keretében a célszervezetek a tagállamok nemzeti közigazgatásai, amelyeknek harmadik országbeli „testvér” közigazgatásokat kell ellátniuk szakmai ismeretekkel.

Az EP kérésének megfelelően és annak érdekében, hogy a pályázókat a lehető leghamarabb lehessen értesíteni pályázataik esélyeiről, a pályázatok benyújtásának és azok értékelésének eljárása több szakaszra osztható . Ezáltal lehetővé válik az olyan ajánlatok korai szakaszban történő elutasítása, amelyek az eljárás ezen szakaszát követően nem lennének esélyesek.

A költségvetési rendelet 114. cikke (3) bekezdésének rendelkezései a nagyon kis összegű támogatások meghatározása során a végrehajtási szabályok 129. cikke (3) bekezdésében szereplő, egyetlen ajánlat alapján történő közbeszerzések összegére (3500 euro) utalnak.

Az EP kérésének megfelelően és az ajánlatok minőségének javítása, valamint a pályázóknak való segítségnyújtás érdekében az odaítélési eljárásban a pályázóktól kiegészítő információ kérhető, különösen a pályázatokban talált nyilvánvaló tárgyi tévedések esetében.

Az átalányösszegek tekintetében azt az összeget, amely felett az átalányösszegek egységeit az alap-jogiaktusban kell meghatározni, 25 000 euróban állapítják meg (a végrehajtási szabályok 181. cikke). Másrészt a 25 000 euro alatti átalányösszegek egységeit, valamint az átalánydíjak összegét a Bizottságnak kell megállapítania.

A támogatás végrehajtásához szükséges, a kedvezményezett által megkötendő szerződéseket egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy a lebonyolítás a kedvezményezett és a Bizottság számára is könnyebb legyen. Kis összegű szerződések esetében a kedvezményezettet csak a lehető legszükségesebb szabályok követésére kell kötelezni, vagyis a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartására és az összeférhetetlenség elkerülésére. Nagyobb összegű szerződések esetében az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kiegészítő egyedi követelményeket kell megállapítania az ugyanilyen értékű szerződéseknél az intézményekre alkalmazandó szabályok alapján.

A közösségi támogatás kedvezményezettje által harmadik feleknek odaítélhető pénzügyi támogatás esetében kizárt a mérlegelési jogkör, a támogatás teljes összege 100 000 euróra korlátozódik (a végrehajtási szabályok 184a. cikke).

2.7. Számvitel

A költségvetési rendelet 122. cikkével összhangban a beszámolót kísérő, a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó éves jelentés jogi helyzetét egyértelművé kell tenni (a végrehajtási szabályok 185. cikke), különösen a tekintetben, hogy elkülönül a költségvetési rendelet 121. cikkében említett, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentéstől.

2.8. Külső fellépések

A Bizottság javasolta a költségvetési rendelet 166. cikke (3) bekezdésének oly módon való módosítását, hogy az IPA és ENPI többéves programok – amelyek esetében a kötelezettségvállalás éves részletekben is történhet – néhány komponense esetében a kötelezettségvállalásokat az „n+4” szabály szerint szüntessék meg . A végrehajtási szabályokban ez a szabály további pontosításra szorul, nevezetesen a kötelezettségvállalás automatikus megszüntetésének eljárása és következményei tekintetében.

A végrehajtási szabályok 119. és 127. cikkében az intézmények kérésére már bevezették a biztonsági okokból lefolytatható titkos közbeszerzési eljárások lehetőségét, melyet most a külkapcsolatok működési közbeszerzéseire is kiterjesztenek (a végrehajtási szabályok 240., 242., 244., 246. cikke). Továbbá az egyetlen pályázaton alapuló tárgyalásos eljárás küszöbértékét (működési kiadás) 5000 euróról 10 000 euróra emelik az igazgatás rugalmasságának növelése érdekében (végrehajtási szabályok 241., 243., 245. cikke).

2.9. Hivatalok

Figyelembe véve az európai intézményközi hivatalok, és különösen a Hivatalos Kiadványok Hivatala (OPOCE) egyes problémáit, a Bizottság azt javasolta, hogy a költségvetési rendeletben szerepeljen az intézmények azon lehetősége, hogy e hivatalok igazgatóit az engedélyezésre jogosult tisztviselők hatáskörével ruházzák fel (a költségvetési rendelet 171. és 174a. cikke). E lehetőség megvalósítása érdekében meg kell határozni a szükséges rendelkezéseket (a végrehajtási szabályok 258. és 258a. cikke), különös tekintettel arra, hogy a költségvetési kötelezettségvállalás az egyes intézmények hatáskörében maradjon, míg az összes kiegészítő jogi aktus átruházható az adott hivatal igazgatójára.

2.10. Külső szakértők

Az ajánlatok értékelését és az egyéb technikai segítségnyújtást végző egyéni külső szakértők kiválasztása tekintetében meg kell határozni a költségvetési rendeletben előírt egyszerűsített eljárásokat. Ennek tartalmaznia kell a szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívás közzétételét annak érdekében, hogy létrejöjjön azon megfelelő szakértők jegyzéke, akik közül – megkülönböztetés nélkül – a szakmai teljesítőképesség alapján lehet majd választani.

Tervezet

A BIZOTTSÁG …/…/EK, EURATOM RENDELETE

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 183. cikkére,

az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Közösségek Bíróságával, a Számvevőszékkel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, az ombudsmannal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

(1) A költségvetési alapelveknek, különösen az egységesség elvének megfelelően a költségvetési rendeletben az előfinanszírozás kamatainak beszedésére meghatározott szabályokat a végrehajtási szabályokban pontosítani kell. Meg kell határozni, hogy mekkora összeg tekintendő jelentős összegnek. E küszöbértékek alatti előfinanszírozási összeg után nem jár kamat az Európai Közösségeknek. Pontosítani kell azokat az eseteket is, amikor a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében évente be kell szedni az előfinanszírozás kamathozamát.

(2) Az egyediség elve tekintetében pontosan meg kell határozni a Bizottság és egyéb intézmények előirányzatainak átcsoportosításánál figyelembe veendő százalékos korlátok számítási módszerét. Továbbá, mivel a költségvetési rendeletben egységes szerkezetbe foglalták a Bizottságon kívüli intézmények átcsoportosításra vonatkozó eljárási rendelkezését, a végrehajtási szabályokból ez elhagyható.

(3) A költségvetés végrehajtási módszerei – különösen a közvetett központi igazgatás – tekintetében pontosítani kell, hogy az EU-Szerződés V. címe szerinti egyedi fellépések irányításával megbízott személyeknek ki kell alakítaniuk a megfelelő struktúrákat és eljárásokat annak érdekében, hogy felelősséget tudjanak vállalni az általuk kezelt pénzeszközökért. Ugyanakkor, mivel a módosított költségvetési rendeletből kikerült a közfeladatokat ellátó nemzeti szervek igénybe vételének az alap-jogiaktusban való előzetes engedélyezési előírása, a végrehajtási szabályokból is törölni kell az erre vonatkozó komitológiai eljárásokra utaló rendelkezéseket.

(4) A megosztott igazgatás tekintetében a költségvetési rendelet 53b. cikkében említett, a rendelkezésre álló ellenőrzések és nyilatkozatok éves összefoglalójának tartalmát pontosítani kell.

(5) A közös igazgatás tekintetében konkrét rendelkezéseket kell hozni, amelyek részletezik a Bizottság által a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködéssel kapcsolatban kötött megállapodások tartalmát.

(6) A pénzügyi szereplők felelőssége tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a kinevezést végző hatóság – a költségvetési rendelet megfelelő rendelkezésével összhangban, a személyzet egy tagja által adott információ alapján – kikérheti a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület véleményét egy esetről. Továbbá, a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek jogában áll a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület elé vinni az ügyeket, ha megítélése szerint pénzügyi szabálytalanság történt.

(7) Az adósságok behajtása tekintetében – azzal a költségvetési rendeletben meghatározott alapelvvel összhangban, amely szerint a közösségi követelések ugyanolyan előjogokat élveznek a nemzeti jogrendszerekben, mint a tagállamok adókövetelései – meg kell határozni azt az adót, amellyel a közösségi követelés egyenértékűnek tekintendő, ha a végrehajtó állam az érintett adónemtől függő behajtási rangsort állít fel a nemzeti költségvetés követelései között.

(8) A költségvetési rendeletben a közösségi követelésekre és jogosultságokra megállapított ötéves általános elévülési időszakkal kapcsolatban pontosítani kell az elévülési időszak kezdeti időpontjára és megszakítási okaira vonatkozó részletes szabályokat mind az intézmények, mind az intézményekkel szemben végrehajtható követeléssel rendelkező harmadik felek esetében.

(9) A közbeszerzés tekintetében a gyors áralakulásnak és technológiai fejlődésnek kitett ágazatokban az újabb kiírás nélküli keretszerződéseken félidős felülvizsgálatot kell végezni, az ajánlatkérőnek pedig meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, beleértve a keretszerződés megszüntetését.

(10) Az arányosság elvével összhangban a 3500 eurót, illetve külső támogatások esetében 10 000 eurót meg nem haladó értékű szerződések esetében az ajánlatkérő az általa végzett kockázatelemzéstől függően eltekinthet attól, hogy kérje a pályázóktól vagy ajánlattevőktől azt a nyilatkozatot, amely szerint nincsenek a kizárásra okot adó helyzetek egyikében sem.

(11) Az egyszerűsítés érdekében lehetőség van számla ellenében történő kifizetésekre a pályázat előzetes elfogadása nélkül legfeljebb 500 eurós összeg esetén, illetve a külső segítségnyújtás esetében a 60 000 eurót meg nem haladó értékű szállítási szerződések odaítélhetők versenytárgyalásos eljárás keretében.

(12) Amennyiben az megfelelő, technikailag kivitelezhető és költséghatékony, a költségvetési rendelet 158. cikkében meghatározott küszöbértékkel egyenlő, vagy azt meghaladó összegű szerződéseket egyidejűleg kell odaítélni külön tételek formájában.

(13) Az ajánlatkérő az elutasított pályázókat köteles tájékoztatni a rendelkezésre álló jogorvoslatokról.

(14) Tekintettel arra a lehetőségre, hogy egy intézmény valamely tagállam ajánlatkérőjével közösen is lefolytathat közbeszerzési eljárást, meg kell határozni, hogy melyik közbeszerzési eljárást kell alkalmazni ezen esetekben.

(15) A kizárásokat nyilvántartó közös központi adatbázis megfelelő irányításának biztosítása érdekében meg kell határozni az adatbázis használatának főbb gyakorlati rendjét.

(16) Az arányosság elvével összhangban azokat a gazdasági szereplőket, amelyek a költségvetési rendeletben szereplő, jogi kizárásra okot adó helyzetben vannak, nem szabad határozatlan időre kizárni a közbeszerzési eljárásokban való részvételből. Ennek megfelelően meg kell határozni a kizárás időtartamára vonatkozó kritériumokat.

(17) A költségvetési rendelet módosításának eredményeképpen a bírságokkal kapcsolatos rendelkezéseket ennek megfelelően módosítani kell.

(18) A jogbiztonság érdekében meg kell határozni a (szerződés aláírása előtti) szünetelési eljárás részletes szabályait és az e követelmény alóli kivételeket.

(19) Megfelelő rendelkezést kell hozni annak meghatározására, hogy a költségvetési rendelet 108. cikke (3) bekezdésében megállapított különös finanszírozási formákat milyen mértékben kell az első rész VI. címe szerinti támogatásokkal azonos módon kezelni.

(20) A támogatások odaítélésénél alkalmazott jogi eszközök – határozat vagy írásos megállapodás – következetes használatának biztosítása érdekében az éves munkaprogramban meghatározzák, hogy e célra melyik jogi eszközt kell alkalmazni. Néhány cikket a határozatok támogatás-odaítélési eljárásba történő bevezetése miatt ki kell igazítani.

(21) Annak érdekében, hogy biztosan a közösségi jog legyen alkalmazandó valamennyi jogviszonyra, amelyekben az intézmények részt vesznek, az engedélyezésre jogosult tisztviselőket kötelezni kell arra, hogy az általuk kötött valamennyi szerződésbe és támogatási megállapodásba illesszék be a közösségi jog alkalmazandóságáról szóló külön záradékot, adott esetben a felek megállapodásának megfelelő nemzeti joggal kiegészítve.

(22) A támogatások odaítélésénél az ajánlattételi felhívás előírása alóli kivételek közé fel kell venni a kutatás és fejlesztés területén meglévő jelenlegi szabályok adta lehetőséget, miszerint a Bizottság által meghatározott, színvonalas ajánlatokat benyújtó kedvezményezett közvetlenül támogatható, feltéve, hogy nem esik az érintett költségvetési évre tervezett ajánlattételi felhívások hatálya alá. A szerzett tapasztalatok fényében be kell vezetni továbbá egy kiegészítő eltérést azokra az egyedi jellegű fellépésekre, amelyek végrehajtása egyedi szaktudással, illetve intézményi vagy igazgatási hatáskörrel rendelkező – azonban nem feltétlenül monopóliumnak minősülő – szerv közreműködését igényli.

(23) A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmében a jogi személyiséggel nem rendelkező kedvezményezettek képviselőinek bizonyítaniuk kell, hogy képesek nevükben eljárni és az általuk felajánlott pénzügyi garanciák egyenértékűek a jogi személyek által nyújtottakkal.

(24) Az odaítélési eljárás lebonyolításának megkönnyítése érdekében, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban rendelkezni kell arról a lehetőségről, hogy az ajánlattételi felhívásokat a kedvezményezettek egy célcsoportjára szűkítsék. A Bizottság így az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének kellő tiszteletben tartásával tudná elutasítani a szóban forgó programban nem érintett gazdálkodó szervezetek kérelmét.

(25) A pályázóknak való segítségnyújtás és a ajánlattételi felhívások hatékonyságának növelése érdekében az eljárás egyes lépéseit javítani kell. A Bizottság a pályázóknak tájékoztatást és iránymutatást nyújt a támogatások odaítélésére alkalmazandó szabályokról, és a lehető leghamarabb értesíti őket pályázatuk esélyeiről. A pályázatok benyújtásának és azok értékelésének eljárása több szakaszra osztható: ezáltal lehetővé válik az olyan ajánlatok korai szakaszban történő elutasítása, amelyek az eljárás ezen szakaszát követően nem lennének esélyesek. Annak pontos meghatározása érdekében, hogy mely költségek támogathatók közösségi finanszírozásból, indikatív listát kell a szövegbe illeszteni. Szintén célszerű a pályázatok benyújtására vonatkozó feltételek meghatározása, különös tekintettel az elektronikus úton benyújtott pályázatokra. Továbbá az odaítélési eljárásban a pályázóktól kiegészítő információ kérhető, különösen a pályázatokban talált nyilvánvaló tárgyi tévedések esetében.

(26) Az éves munkaprogram korai szakaszban, már a megelőző évben történő elfogadásának lehetőségét elő kell írni annak érdekében, hogy az ajánlattételi felhívásokat a vonatkozó év kezdete előtt a lehető leghamarabb meghirdethessék.

(27) Az átláthatóság érdekében a Bizottság évente tájékoztatja a költségvetési hatóságot a támogatási eljárások irányításáról.

(28) A kedvezményezettek érdekeinek védelme és a jogbiztonság növelése érdekében az ajánlattételi felhívások tartalma továbbra is csak kivételes esetekben módosítható, és a pályázóknak póthatáridőt kell biztosítani, amennyiben ezek a módosítások a lényeget érintőek. A módosításokat ugyanazon szabályok szerint kell közzétenni, amelyek a felhívásra is vonatkoznak.

(29) Az átalányösszegekre vonatkozóan pontosítani kell, hogy a 25 000 eurós küszöbérték alatti átalányösszegek egységeit és az átalánydíjakat a Bizottság határozza meg objektív módon, például adott esetben statisztikai adatok felhasználásával; ezen összegeket a Bizottságnak ugyanazon elv alapján rendszeresen újra kell értékelnie és aktualizálnia. Másfelől a 25 000 eurós küszöbérték feletti átalányösszegeket az alap-jogiaktusban kell meghatározni. Emellett az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt kötelezni kell arra, hogy megfelelő utólagos ellenőrzéseket hajtson végre annak igazolására, hogy odaítélésük feltételeit betartották, például, hogy az átalányösszegre vagy átalánydíjas finanszírozásra jogosító esemény valóban megtörtént. Ezek az ellenőrzések függetlenek lesznek a ténylegesen felmerült támogatható költségek megtérítésére adott támogatások ellenőrzésétől. Pontosítani kell a nonprofit és a társfinanszírozásra vonatkozó szabályt.

(30) A közösségi támogatás végrehajtásához szükséges szerződések tekintetében tisztázni kell, hogy amennyiben kis összegű szerződésekről van szó, a kedvezményezetteket csak a lehető legszükségesebb szabályok követésére kell kötelezni, azaz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartására és az összeférhetetlenség elkerülésére. Nagyobb összegű szerződések esetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő kiegészítő egyedi követelményeket állapíthat meg, az ugyanilyen szerződéseknél az intézményekre alkalmazandó szabályok alapján.

(31) A közösségi támogatás kedvezményezettje által harmadik félnek odaítélhető pénzügyi támogatás esetében kizárt a mérlegelési jogkör, a támogatás összege pedig a költségvetési rendelet 120. cikkének megfelelően összesen 100 000 euróra korlátozódik.

(32) A könyvvezetéssel és beszámolókészítéssel kapcsolatban tisztázni kell, hogy a költségvetési rendelet 122. cikke szerint a beszámolót kísérő, a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó éves jelentés elkülönül a költségvetési rendelet 121. cikkében említett, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentéstől. Ugyanakkor a konszolidáció költségvetési rendeletben meghatározott alkalmazási területének módosítása miatt a korábban a költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervekre utaló hivatkozások helyébe a költségvetési rendelet 121. cikkében említett szervekre utaló hivatkozások lépnek.

(33) A költségvetési rendelet az előcsatlakozási támogatási eszközről (IPA) szóló […/…/…] tanácsi rendelet[7] és az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló […/…/…] európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] néhány komponense tekintetében – amely eszközök esetében a kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók – úgy rendelkezik, hogy e kötelezettségvállalásokat az „n+4” szabály szerint szüntessék meg. Emiatt szükség van külön, részletes rendelkezésekre, különösen a kötelezettségvállalás automatikus megszüntetésének eljárása és következményei tekintetében.

(34) A külső fellépések tekintetében szükség van további, egyszerűsítést szolgáló intézkedésekre. Az egyetlen ajánlat alapján történő tárgyalásos eljárás küszöbét meg kell emelni. Továbbá a biztonsági okokból lefolytatható titkos közbeszerzési eljárásokat, melyekre lehetőség van az intézmények nevében lebonyolított közbeszerzéseknél, ki kell terjeszteni a külső fellépések működési közbeszerzéseire.

(35) Az intézményközi hivatalok tekintetében módosítani kell a Hivatalos Kiadványok Hivatalára (OPOCE) vonatkozó külön szabályokat, mivel a költségvetési rendeletbe bekerült az európai intézményközi hivatalok igazgatóira vonatkozó intézményközi hatáskör-átruházás lehetősége. A költségvetési kötelezettségvállalásnak a dokumentumok közzétételéről döntő intézmények hatáskörében kell maradnia, míg minden későbbi cselekmény átruházható az OPOCE igazgatójára.

(36) Az ajánlatok értékeléséhez és egyéb technikai segítségnyújtáshoz szükséges külső szakértők tekintetében lehetővé kell tenni e szakértőknek a szakmai teljesítőképesség alapján, a szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívás közzétételét követően felállított jegyzékből történő kiválasztását.

(37) A 2342/2002/EK, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2342/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

1. A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk A költségvetés végrehajtására vonatkozó jogi aktusok (A költségvetési rendelet 2. cikke)

A Bizottság az előzetes költségvetési tervezetben évente aktualizálja a költségvetési rendelet 2. cikkében említett jogi aktusokra vonatkozó információt.

2. A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk Az előfinanszírozás hatálya (A költségvetési rendelet 5a. cikke)

1. A költségvetési rendelet 53. cikke értelmében vett több partnerre kiterjedő közvetlen központi igazgatás, közvetett központi igazgatás és decentralizált igazgatás esetén a költségvetési rendelet 5a. cikkében rögzített szabályt kizárólag azon szervre kell alkalmazni, amely közvetlenül a Bizottságtól részesül előfinanszírozásban.

2. Az előfinanszírozás a költségvetési rendelet 5a. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében jelentős összegűnek minősül, ha meghaladja az 50 000 eurót.

A külső fellépések esetében azonban az előfinanszírozás jelentős összegűnek minősül, ha meghaladja a 250 000 eurót. Válsághelyzetek kezelésével és humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos műveletek esetében az előfinanszírozás akkor minősül jelentős összegűnek, ha összege a költségvetési év végén meghaladja a megállapodásonkénti 750 000 eurót és 12 hónapnál hosszabb időtartamú projekteket finanszíroz.”

3. A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk Az előfinanszírozás kamathozamának beszedése (A költségvetési rendelet 5a. cikke)

1. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a megállapodás végrehajtását követő minden beszámolási időszak végén beszedi a költségvetési év végén megállapodásonként 750 000 eurót meghaladó előfinanszírozási kifizetések által keletkeztetett kamathozamot.

2. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő évente legalább egyszer beszedheti az (1) bekezdésben említetteknél alacsonyabb előfinanszírozási kifizetések kamathozamát, figyelembe véve az igazgatási környezettel és a finanszírozott fellépések jellegével kapcsolatos kockázatokat.

3. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő beszedi a költségvetési rendelet 5a. cikkének (1) bekezdésében említett esedékes összegek egyenlegét meghaladó előfinanszírozási kifizetések kamathozamát.”

4. A szöveg a következő, 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk Az előfinanszírozás kamathozamának elszámolása (A költségvetési rendelet 5a. cikke)

1. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő gondoskodik arról, hogy a kedvezményezettekkel és közvetítőkkel kötött támogatási megállapodásokban az előfinanszírozás kifizetése olyan bankszámlákra vagy alszámlákra történjen, amelyek lehetővé teszik a pénzeszközök és a kapcsolódó kamatok azonosítását. Máskülönben a kedvezményezettek és közvetítők elszámolási módszerei révén kell lehetővé tenni a Közösség által kifizetett pénzeszközök, és kamat- vagy egyéb hozamaik azonosítását.

2. A költségvetési rendelet 5a. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a költségvetési év vége előtt felméri ezen pénzeszközök kamat- vagy egyéb hozamát és ennek megfelelő céltartalékot képez. A céltartalékot lekönyvelik, majd a megállapodás végrehajtása után a tényleges beszedés alapján elszámolják.

Amennyiben az előfinanszírozás azonos költségvetési tételből, azonos alap-jogiaktus alkalmazásában, azonos odaítélési eljárás hatálya alá eső kedvezményezettek részére kerül kifizetésre, úgy az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek jogában áll egyszerre több adós tekintetében egyetlen becslést készíteni a követelésekről.

3. A 3–4a. cikk nem érinti az előfinanszírozásnak a pénzügyi kimutatás eszközoldalán való, a költségvetési rendelet 133. cikkében előírt számviteli szabályok szerinti könyvelését.”

5. Az 5. cikk c) pontjában „a költségvetési rendelet 157. cikkével és 181. cikkének (5) bekezdésével” helyébe „a költségvetési rendelet 157. és 160a. cikkével” lép.

6. A 7. cikk a következő, (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a) Annak érdekében, hogy a pénznemek átváltási műveletei ne gyakoroljanak jelentős hatást a közösségi társfinanszírozás szintjére, az (1) bekezdésben említett, átváltásra vonatkozó rendelkezések adott esetben előírják, hogy az euro és más pénznemek közötti átváltási árfolyamot az egy adott időszak napi átváltási árfolyamának átlaga segítségével számítsák ki.”

7. A 10. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b) a kiadáskimutatásban a költségvetési megjegyzések (beleértve az általános megjegyzéseket) jelzik, hogy mely tételekhez kell könyvelni a célhoz kötött bevételeknek megfelelő, rendelkezésre bocsátott előirányzatokat.”

b) Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés a) pontjában említett esetben pro memoria bejegyzést (p.m.) kell feltüntetni, a becsült bevételt pedig tájékoztató jelleggel a megjegyzések között kell közölni.”

c) A (2) bekezdés első mondatában „a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésében” helyébe „a költségvetési rendelet 160. cikkének (1a) bekezdésében és 161 cikkének (2) bekezdésében” lép.

8. A 11. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdésben „az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 5. cikke” helyébe a „a(z) ../../EK, Euratom rendelet xx. cikke” lép.

b) A (4) bekezdésben „az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben” helyébe „a(z) ../../EK, Euratom rendeletben” lép.

9. A szöveg a következő, 13a. cikkel egészül ki:

„13a. cikk A Közösségeknek juttatott adományok elfogadásával együtt járó költségek (A költségvetési rendelet 19. cikke)

„A költségvetési rendelet 19 cikke (2) bekezdésében említett költségek magukban foglalják a Közösségeknek juttatott adományok elfogadásával együtt járó, a Bizottság által becsült költségeket.”

10. A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk Kiegyenlítés a nettó összeg kifizetésével (A költségvetési rendelet 20. cikkének (1) bekezdése)

A költségvetési rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében az alábbi levonásokra kerülhet sor a kifizetés iránti kérelmekből, a számlákból, illetve az elszámolásokból, amelyeket ezt követően a nettó összeg kifizetésével kell kiegyenlíteni:

a) a közbeszerzési szerződésekben és támogatási megállapodásokban részt vevő felekre kirótt kötbér jellegű büntetések;

b) az egyedi számlákkal és a kifizetés iránti kérelmekkel kapcsolatos engedmények, visszatérítések és egyéb levonások;

c) a költségvetési rendelet 5a. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett előfinanszírozási kamathozam.”

11. A 16. cikket el kell hagyni.

12. A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk Az átcsoportosítások határidejének és százalékos arányának kiszámítására vonatkozó szabályok (A költségvetési rendelet 22. és 23. cikke)

1. A költségvetési rendelet 22. cikke (1) bekezdésében és 23. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett átcsoportosításokra vonatkozó döntések a költségvetési rendelet 24. cikkében megszabott határidejének kezdetét attól a naptól kell számítani, amikor az intézmény a tervezett átcsoportosításról értesítette a költségvetési hatóságot.

2. A költségvetési rendelet 22. és 23. cikkében említett százalékos arány kiszámítására az átcsoportosítási kérelem benyújtásának időpontjában kerül sor, utalva a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokra, beleértve a költségvetés-módosításokat is.

3. A költségvetési rendelet 22. és 23. cikkében említett százalékos határérték alkalmazásában figyelembe veendő összeg megegyezik a korábbi átcsoportosításokkal kapcsolatos kiigazítást követően az érintett tételből végzendő átcsoportosítások összegével. Az intézmény által automatikusan, a költségvetési hatóság határozata nélkül végrehajtható átcsoportosítások összegét nem veszik figyelembe.”

13. A 20. cikk első mondatában „A költségvetési rendelet 26. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében” helyébe „A költségvetési rendelet 26. cikkében” lép.

14. A 22. cikkben az (1) bekezdés első albekezdését el kell hagyni.

15. A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk A költségvetés előzetes kihirdetése (A költségvetési rendelet 29. cikke)

A költségvetés végleges, részletes számait a Bizottság kezdeményezésére a költségvetés végleges elfogadását követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb négy héten belül valamennyi nyelven közzé kell tenni az intézmények internetes honlapján, amíg az Európai Unió Hivatalos Lapjában való hivatalos közzététel folyamatban van.”

16. A 23. cikk után a szöveg a következő, 7. fejezettel egészül ki:

„7. FEJEZET(A költségvetési rendelet 9. fejezete) A hatékony és eredményes ellenőrzés elve”

„23a. cikk A hatékony és eredményes belső ellenőrzés meghatározása (A költségvetési rendelet 30a. cikkének (1) bekezdése)

1. Az eredményes belső ellenőrzés a legjobb nemzetközi gyakorlatokra épül, és különösen a következőket tartalmazza:

a) a feladatok elkülönítése;

b) megfelelő kockázatkezelés és ellenőrzési stratégia, beleértve a kedvezményezett szintjén lefolytatott ellenőrzéseket;

c) az összeférhetetlenség elkerülése;

d) megfelelő ellenőrzési nyomvonalak, megbízható adatok az adatrendszerekben;

e) a teljesítmény felügyeletére és a belső ellenőrzés azonosított gyenge pontjainak és kivételeinek nyomon követésére szolgáló eljárások;

f) az ellenőrzési rendszer hatékony és eredményes működésének időszakos értékelése.

2. A hatékony belső ellenőrzés a következő elemekre épül:

a) az alkalmazott irányítási módot figyelembe véve az ellenőrzési lánc valamennyi megfelelő résztvevőjével egyeztetett megfelelő kockázatkezelési és ellenőrzési stratégiák végrehajtása, amelyek egyensúlyba hozzák az ellenőrzés a közösségi költségvetés számára jelentett költségeit és hasznát, és az ellenőrzési szintet úgy rögzítik, hogy az elfogadható kockázati szintet eredményezzen;

b) az ellenőrzés eredményeinek hozzáférhetősége az ellenőrzési lánc valamennyi megfelelő érintett szereplője számára;

c) a korrekciós intézkedések időben történő alkalmazása, adott esetben beleértve a visszatartó erejű szankciókat;

d) éves megbízhatósági nyilatkozat a megfelelő szintről arról, hogy az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályosságára megfelelő biztosítékot nyújtó rendszereket működtetnek.”

„23b. cikk A belső ellenőrzés végrehajtása (A költségvetési rendelet 30a. cikkének (3) bekezdése és 33. cikke (2) bekezdésének d) pontja)

1. A Bizottság a költségvetési rendelet 28. cikkében említett pénzügyi kimutatásban leírja a jogalapot megteremtő jogi aktus végrehajtásával együtt járó kockázat kezeléséhez és a megfelelő ellenőrzési szint biztosításához szükséges fő ellenőrzési mechanizmusokat, különös tekintettel a közösségi költségvetést terhelő költségekre és az ellenőrzés különböző szakpolitikai területekre gyakorolt hasznára, valamint az érintett kiadások értékére.

2. Az alap-jogiaktussal összhangban a Bizottság, amennyiben szükséges, a kockázatkezelés részletes szabályait a következőkkel egészíti ki:

a) az ellenőrzések elégségesnek tekintett szintjének és intenzitásának megjelölése, amennyiben jelentős szabálytalanságokra vagy törvénytelenségekre nem derült fény;

b) minimumkritériumok meghatározása az ellenőrzési mintavételhez, illetve a mintavétel során történt válogatás okainak nyilvántartása;

c) az elvégzett ellenőrzésekkel kapcsolatos jelentéstételi követelmények meghatározása.

3. A Bizottság az általa elindított főbb ellenőrzési mechanizmusokról a költségvetési rendelet 33. cikkében említett tevékenységi beszámolóban tesz jelentést, amely tájékoztatja a költségvetési hatóságot a szóban forgó ellenőrzések megfelelőségéről és a közösségi költségvetést terhelő szükséges kapcsolódó erőforrásokról.”

17. A 25. cikk a következőképpen módosul:

a) az a) pont ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii. valamennyi személyzeti kategória tekintetében a költségvetésből fizetett álláshelyeket, és az előzetes költségvetési tervezet beterjesztési évének kezdetén ilyen állást ténylegesen betöltő személyeket bemutató szervezeti ábra, amely feltünteti besorolási osztályuk és a megfelelő közigazgatási egység szerinti felosztásukat;”

18. A 31. cikket el kell hagyni.

19. A 32. cikk a következőképpen módosul:

a) A címben a „49. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja” helyébe a „49. cikk (6) bekezdésének a) és b) pontja” szöveg lép.

b) Az (1) bekezdésben a „49. cikk (2) bekezdésének a) pontjában” helyébe a „49. cikk (6) bekezdésének a) pontjában” szöveg lép.

c) A (2) bekezdésben a „49. cikk (2) bekezdésének b) pontjában” helyébe a „49. cikk (6) bekezdésének b) pontjában” szöveg lép.

20. A 33. cikk címében a „49. cikk (2) bekezdésének c) pontja” helyébe a „49. cikk (6) bekezdésének d) pontja” szöveg lép.

21. A 34. cikk a következő, (3) bekezdéssel egészül ki:

"(3) Összeférhetetlenség gyanúja áll fenn, ha a jelentkező, pályázó vagy ajánlattevő a Közösségek alkalmazottja, kivéve, ha az eljárásban való részvételét a felettese előzőleg jóváhagyta.”

22. A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„35. cikk A Bizottság által végrehajtandó ellenőrzések (A költségvetési rendelet 53b., 53d. cikke, 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja és 56. cikke)

1. A költségvetési rendelet 56. cikkében említett szervekre vagy személyekre ruházott, végrehajtással kapcsolatos feladatokról szóló határozatokban gondoskodnak a végrehajtott műveletek átláthatóságát biztosító megfelelő intézkedésekről.

2. Amennyiben jelentős változások következnek be a szervek vagy személyek által alkalmazott eljárásokban vagy rendszerekben, úgy a Bizottság az 56. cikkben megállapított feltételek folyamatos betartásának biztosítása érdekében szükség szerint felülvizsgálja az ilyen intézkedéseket.

3. Az érintett szervek vagy személyek meghatározott határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes, általa kért információt, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az eljárásaikban vagy rendszereikben bekövetkező jelentős változásokról. A Bizottság a felhatalmazó jogi aktusban vagy a fenti szervekkel vagy személyekkel kötött megállapodásban rögzíti az erre vonatkozó kötelezettségeket.

4. A Bizottság, a nemzetközileg elfogadott normák kellő figyelembevételével, a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szervek és 166. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kedvezményezettek közbeszerzési eljárásait sajátjával egyenértékűnek tekintheti.

5. Amennyiben a Bizottság közös igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, úgy a nemzetközi szervezetekkel kötött ellenőrzési megállapodások rendelkezései alkalmazandók.

6. A költségvetési rendelet 56. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett független külső ellenőrzést legalább egy, a Bizottság által végrehajtási feladatokkal megbízott testülettől független ellenőrzési szolgálatnak kell elvégeznie.”

23. A 36. cikkben a „53. cikke” helyébe a „53a. cikke” lép.

24. A 37. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

25. A 38. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„38. cikk A nemzeti vagy nemzetközi közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek hatáskör-átruházásra való alkalmassága és a hatáskör-átruházás feltételei (A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja)

1. A Bizottság a hatósági jogkör gyakorlására is kiterjedő feladatokat ruházhat át az alábbi szervekre:

a) nemzetközi közszektorbeli szervek;

b) nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek, amelyek a tagállamok, vagy az Európai Gazdasági Térség (EGT) államai, vagy az Európai Unióhoz való csatlakozás iránti kérelmet benyújtott országok egyike vagy adott esetben bármely más állam jogszabályainak hatálya alá tartoznak.

2. A Bizottság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett szervek megfelelő, lehetőleg hatóság által kibocsátott pénzügyi biztosítékokat nyújtsanak, különösen a Bizottságot megillető összegek teljes körű beszedése tekintetében.

3. Amennyiben a Bizottság hatósági jogkör gyakorlását is magában foglaló feladatot, és különösen költségvetés-végrehajtási feladatokat tervez a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szervre bízni, úgy elemzi, hogy mindez megfelel-e a gazdaságosság, az eredményesség és a hatékonyság elvének.”

26. A 39. cikk a következőképpen módosul:

a) A cím helyébe a következő szöveg lép:

„39. cikk A nemzeti vagy nemzetközi közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek kijelölése (A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja)”

b) A (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen szerveket, intézményeket vagy nemzetközi közszektorbeli szerveket tárgyilagos szempontok alapján, átlátható módon, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell kiválasztani, hogy megfeleljenek a Bizottság által meghatározott végrehajtási követelményeknek.”

c) A (3) bekezdés utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Minden más esetben a Bizottság jelöli ki az ilyen szerveket, egyetértésben az érintett tagállamokkal, illetve országokkal.”

d) A szöveg új, (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4) Amennyiben a Bizottság a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában szereplő szerveket bíz meg végrehajtási feladatokkal, évente tájékoztatnia kell a törvényhozó hatóságot az érintett ügyekről és szervekről.”

27. A szöveg a következő, 39a. cikkel egészül ki:

„39a. cikk Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében egyedi fellépések irányításával megbízott személyek (A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének d) pontja)

A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett egyedi fellépések irányításával megbízott személyek megfelelő struktúrákat és eljárásokat alakítanak ki annak érdekében, hogy felelősséget tudjanak vállalni a rájuk bízott pénzeszközökért . E személyek az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 1. és 5. cikke értelmében a Bizottság KKBP szaktanácsadóinak minősülnek. ”

28. A 41. cikk a következőképpen módosul:

a) A cím helyébe a következő szöveg lép:

„41. cikk A közvetett központi igazgatásra vonatkozó részletes rendelkezések (A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b), c) és d) pontja)”

b) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Amennyiben a Bizottság a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti szervekre és személyekre bíz végrehajtási feladatokat, úgy megállapodást köt azokkal, amelyben meghatározzák a pénzeszközök kezelésére és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére szolgáló részletes rendelkezéseket.”

c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3) Az (1) bekezdésben említett szervek vagy személyek nem viselik a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők státusát.”

29. A 42. cikk a következőképpen módosul:

a) A címben az „53. cikk” szövegrész helyébe az „53b. és 53c. cikk” lép.

b) Az (1) bekezdésben az „53. cikk (5) bekezdés” szövegrész helyébe az „53b. és 53c. cikk” lép.

30. A szöveg a következő, 42a. cikkel egészül ki:

„42a. cikk” Az ellenőrzések és nyilatkozatok összefoglalója (A költségvetési rendelet 53b. cikke)

1. Az összefoglalókat a tagállam által az érintett kiadások területére kijelölt megfelelő koordináló szerv biztosítja.

2. Az ellenőrzések összefoglalójának:

a) áttekintést kell nyújtania a tanúsítást végző szervezetek által kiállított tanúsítványokról (mezőgazdaság) és az ellenőrző szervek által rendelkezésre bocsátott ellenőri véleményeket (strukturális és más, hasonló intézkedések);

b) a mezőgazdasági kiadásokkal és a strukturális, továbbá más hasonló intézkedésekkel kapcsolatos ellenőrzési tevékenység évét követő év február 15-éig rendelkezésre kell állnia.

3. A nyilatkozatok összefoglalójának:

a) áttekintést kell nyújtania a kifizető ügynökségek által kiállított megbízhatósági nyilatkozatokról (mezőgazdaság) és a tanúsítást végző hatóságok által kiállított tanúsítványokról (strukturális és más, hasonló intézkedések);

b) a mezőgazdasági kiadások és a strukturális, továbbá más hasonló intézkedések esetében a következő költségvetési év február 15-éig rendelkezésre kell állnia.”

31. A szöveg a következő, 42b. cikkel egészül ki:

„42b. cikk A belső ellenőrzési rendszerek hatékonyságának értékelése (A költségvetési rendelet 53b. cikke)

A megosztott, decentralizált és közvetett központosított irányítás esetében, ha az ellenőrzések költségei nem a közösségi költségvetést terhelik, a belső ellenőrzési rendszerek hatékonyságának ellenőrzése, és adott esetben a korrekciós intézkedések végrehajtása a tagállamok, a harmadik országok, vagy a költségvetési végrehajtási feladatokkal megbízott szervek felelőssége.”

32. A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„43. cikk Közös igazgatás (A költségvetési rendelet 53d., 108a. és 165. cikke)

1. A Bizottság biztosítja, hogy megfelelő rendszer álljon rendelkezésre az intézkedések teljes körű ellenőrzésére és vizsgálatára.

2. A költségvetési rendelet 53d. cikkében említett nemzetközi szervezetek a következők:

a) kormányközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények;

b) a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (VKNB);

c) a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége;

d) az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap.

3. Amennyiben a költségvetést a költségvetési rendelet 53d. és 165. cikkével összhangban nemzetközi szervezetekkel való közös igazgatással hajtják végre, a szervezetek és a finanszírozandó fellépések objektív és átlátható módon kerülnek kiválasztásra.

4. A 35. cikk sérelme nélkül, a költségvetési rendelet 53d. cikkében említett nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodások különösen az alábbiakat tartalmazzák:

a) a közös igazgatás keretében megvalósítandó fellépés, projekt vagy program leírása;

b) végrehajtásuk feltételei és részletes rendje, különösen a közbeszerzés és a támogatások odaítélésének elvei;

c) a Bizottságnak a végrehajtással kapcsolatban benyújtandó jelentésekre vonatkozó szabályok;

d) a végrehajtási feladatokkal megbízott szervezeteket kötelező rendelkezések, amelyek alapján ki kell zárniuk a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásból a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének a), b) és e) pontjában, valamint 94. cikke a) és b) pontjában említett helyzetek valamelyikében lévő pályázókat és ajánlattevőket;

e) a közösségi hozzájárulásra vonatkozó fizetési feltételek és a kifizetés igazolásához előírt kísérő dokumentumok;

f) a végrehajtás megszűnésének feltételei;

g) a Bizottság által végzett ellenőrzésre vonatkozó részletes rendelkezések;

h) az esetleges kamathozam felhasználására vonatkozó rendelkezések;

i. a közösségi fellépésnek, projektnek vagy programnak a szervezet egyéb tevékenységeivel szembeni azonosíthatóságát garantáló rendelkezések.

5. A projekt vagy program közös kidolgozásúnak minősül, amennyiben a Bizottság és a nemzetközi közszektorbeli szerv közösen értékeli megvalósíthatóságát és határozza meg végrehajtási rendelkezéseit.

6. A közös igazgatású projektek megvalósítása során a nemzetközi szervezeteknek legalább az alábbi követelményeknek meg kell felelniük:

a) a közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárásoknak meg kell felelniük az átláthatóság, az arányosság, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség, az összeférhetetlenség tilalma és a nemzetközi előírások tiszteletben tartása elvének;

b) a támogatások nem lehetnek halmozottak, visszamenőlegesen nem nyújthatók, társfinanszírozással kell történniük, és céljuk vagy hatásuk nem lehet nyereség termelése a kedvezményezett számára.

E követelményeket a nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokban kifejezetten rögzíteni kell.”

33. A 45. cikk (2) bekezdésében az „A1-es besorolási osztályba” helyébe az „AD16-os besorolási osztályba” lép.

34. Az 58. cikk (3) bekezdésében „az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben” helyébe „a(z) ../../EK, Euratom rendeletben” lép.

35. A 67. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4) Kifizetés az előlegszámlákról történhet bankátutalással – beleértve a költségvetési rendelet 80. cikkében említett közvetlen követelés-elszámolási rendszert – csekkel vagy egyéb fizetési módon, a számvitelért felelős tisztviselő utasításaival összhangban.”

36. A 72. cikkben „az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: "a személyzeti szabályzat")” helyébe „a személyzeti szabályzat” lép.

37. A 74. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„74. cikk Pénzügyi szabálytalanságok (A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 66. cikkének (4) bekezdése)

Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) hatáskörének sérelme nélkül a szakosított, a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testület (a továbbiakban: a testület) illetékes a költségvetési rendelet valamely rendelkezésének, vagy valamely pénzügyi igazgatással kapcsolatos rendelkezésnek a megszegése, valamint a személyzet egy tagjának tevékenységéből vagy mulasztásából adódó műveletek ellenőrzése tekintetében.”

38. A 75. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„75. cikk Pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testület (A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 66. cikkének (4) bekezdése)

1. A 74. cikkben említett pénzügyi szabálytalanságok eseteit a költségvetési rendelet 66. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerinti, kinevezést végző hatóság terjeszti a testület elé véleményezés céljából.

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a testület elé utalhatja az ügyet, ha úgy véli, hogy pénzügyi szabálytalanság történt.

A testület véleményében értékeli, hogy felmerültek-e a 74. cikk szerinti szabálytalanságok, ha igen, mennyire súlyosak és milyen következményekkel járhatnak. Amennyiben a testület elemzése szerint az eset az OLAF hatáskörébe tartozik, úgy haladéktalanul visszaküldi az aktát a kinevezést végző hatóságnak, és azonnal értesíti az OLAF-ot.

Amennyiben a testületnek közvetlenül a személyzet egyik tagja terjeszti elő az ügyet a költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdésével összhangban, úgy a testület továbbítja az aktát a kinevezést végző hatóságnak, és erről értesíti a személyzet érintett tagját. A kinevezést végző hatóság felkérheti a testületet az eset véleményezésére.

2. Az intézmény – vagy közösen létrehozott testület esetében a részt vevő intézmények – belső szervezetüktől függően maguk határozzák meg a testület működésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a testület összetételét, amelybe be kell vonni egy megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkező külső személyt is.”

39. A 77. cikk (2) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A költségvetési rendelet 160. cikkének (1a) bekezdésére és 161. cikkének (2) bekezdésére figyelemmel a követelésekre vonatkozó becslések elkészítése nem jelenti kötelezettségvállalási előirányzat rendelkezésre bocsátását.”

40. A 78. cikk (3) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f) amennyiben a teljes összeg beszedése valamennyi említett lépést követően sem történt meg, úgy az intézmény a költségvetési rendelet 72. cikkének (2) bekezdésével összhangban hajtja végre a beszedést.”

41. A 84. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett beszedési módszer nem alkalmazható, és az adós a számvitelért felelős tisztviselő hivatalos felszólítására sem fizette meg az összeget, úgy a számvitelért felelős tisztviselő, a 83. cikk sérelme nélkül, a költségvetési rendelet 72. cikkének (2) bekezdésével összhangban hajtja végre a beszedést.”

42. A szöveg a következő, 85b. cikkel egészül ki:

„85b. cikk A Közösségek követeléseihez kapcsolódó előjogok (A költségvetési rendelet 73a. cikke)

Amennyiben a beszedés végrehajtásának helye szerinti tagállam jogában a behajtáshoz kapcsolódó általános vagy egyedi előjogok adókövetelésekhez kötődnek, a Közösségek követelései ugyanolyan előjogokat élveznek, mint az alkalmazandó nemzeti jog szerint a hozzáadottérték-adó.

A közösségi követelésekhez kapcsolódó előjogok az alapadósságra és a kamatokra is vonatkoznak.”

43. A szöveg a következő 85c. cikkel egészül ki:

„85c. cikk Az elévülési időre vonatkozó szabályok (A költségvetési rendelet 73b. cikke)

1. A Közösségek harmadik felekkel szembeni jogosultságainak elévülési ideje az adóssal a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti terhelési értesítésben közölt határidő lejártát követő napon kezdődik.

A harmadik felek Közösségekkel szembeni jogosultságainak elévülési ideje azon a napon kezdődik, amikor a megfelelő jogi kötelezettségvállalás értelmében a harmadik fél jogosultságának kifizetése esedékes.

2. A harmadik felekkel szembeni közösségi jogosultságok elévülési idejét egy intézmény, vagy az intézmény kérésére cselekvő tagállam minden olyan cselekménye megszakítja, amelyről a harmadik felet értesítik és az adósság beszedésére irányul..

A harmadik felek Közösségekkel szembeni jogosultságainak elévülési idejét minden olyan, az adósság beszedésére irányuló cselekmény megszakítja, amelyről a hitelező vagy hitelező meghatalmazottja értesíti a Közösségeket.

3. A (2) bekezdésben említett megszakítást követő napon új, ötéves elévülési időszak kezdődik.

4. Az (1) bekezdésben említett követeléssel kapcsolatos minden jogi lépés, beleértve a magukat később nem illetékesnek nyilvánító bíróságok előtti lépéseket is, megszakítja az elévülési időt. Az új ötéves elévülési időszak addig nem kezdődik meg, amíg nincs jogerős ítélet vagy ugyanazon felek ugyanazon esetben nem jutnak peren kívüli egyezségre.

5. Amennyiben a számvitelért felelős tisztviselő a 85. cikkel összhangban fizetési haladékot ad az adósnak, úgy ez az elévülési idő megszakításának minősül. A meghosszabbított fizetési határidő lejártát követő napon új, ötéves elévülési idő kezdődik.

6. Az (1)–(5) bekezdésben megállapított elévülési idő lejárta után a jogosultságokat nem szedik be.”

44. A 87. cikk (3) bekezdésben a második mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 81. cikkel összhangban lemond a beszedésről.”

45. A 93. cikket el kell hagyni.

46. A 94. cikk (1) bekezdése a következő, f) ponttal egészül ki:

„f) amennyiben az intézmény a költségvetési rendelet 174a. cikkének értelmében egy intézményközi európai hivatal igazgatóját engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskörrel ruházta fel.”

47. A 106. cikk a következő, (6) bekezdéssel egészül ki:

"6. Az intézmények jelentést nyújtanak be a költségvetési hatóságnak a határidők betartásáról és az (1)–(5) bekezdésekben megállapított határidők felfüggesztéséről.”

48. A 115. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében a „személyzeti szabályzat” kifejezés helyébe a „az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata” kifejezés lép.

49. A 116. cikk (6) bekezdése első albekezdésének utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A meghívásos eljárásban, versenypályázatban vagy tárgyalásos eljárásban való részvétel engedélyezése iránti kérelmet benyújtó gazdasági szereplő megnevezése »pályázó«.”

50. A 117. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Amennyiben több gazdasági szereplővel kötnek keretszerződést, a gazdasági szereplők száma legalább három, amennyiben van elegendő számú, a kiválasztási szempontoknak eleget tevő gazdasági szereplő, és/vagy az odaítélés szempontjainak megfelelő, elfogadható ajánlat.A több gazdasági szereplővel kötött keretszerződés különálló, ám azonos feltételekkel aláírt szerződések formáját öltheti

A keretszerződés időtartama nem haladhatja meg a 4 évet, kivéve az elsősorban a keretszerződés tárgya által indokolt kivételes eseteket.A gyors áralakulásnak és technológiai fejlődésnek kitett ágazatokban az újabb kiírás nélküli keretszerződéseknek tartalmazniuk kell a félidős felülvizsgálat kötelezettségét. Amennyiben az eredetileg megszabott feltételek már nem követik az áralakulást vagy a technológiai fejlődést, az ajánlatkérő nem használhatja a szóban forgó keretszerződést, ehelyett meg kell tennie az annak felbontását célzó megfelelő intézkedéseket”.

51. A 118. cikk a következőképpen módosul:

a) A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az ajánlatkérő adott esetben az ajánlati felhívásban pontosítja azt is, hogy a közbeszerzési eljárás intézményközi közbeszerzési eljárás. Ebben az esetben a hirdetményben meg kell jelölni a közbeszerzési eljárásban részt vevő, a költségvetési rendelet 185. cikkében említett intézmények, végrehajtó hivatalok vagy szervek nevét, a közbeszerzési eljárásért felelős intézmény nevét, valamint ezen intézmények, végrehajtó hivatalok vagy szervek szerződéseinek összesített volumenét.”

b) A (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i. A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„Az odaítélésről szóló hirdetményt a következő határidőkön belül kell megküldeni az OPOCE-nak:

i. Az eljárás lezárása – azaz a szerződés vagy keretszerződés aláírásának napja – után legkésőbb 48 naptári napon belül. Azonban a dinamikus beszerzési rendszeren alapuló szerződésekre vonatkozó hirdetményeket negyedéves alapon csoportosítani lehet. Ilyen esetben azokat legkésőbb az adott negyedévet követő 48 napon belül kell megküldeni az OPOCE-nak.

ii. A 158. cikkben megállapított küszöbértékkel egyenlő vagy azt meghaladó értékű, és tárgyalásos eljárással, hirdetmény előzetes közzététele nélkül odaítélt szerződés vagy keretszerződés esetében úgy, hogy a szerződés aláírását megelőzően elegendő idő maradjon a közzétételre, a 158a. cikk (1) bekezdésében előírt feltételekkel összhangban.

ii. A szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„A költségvetési éven belüli keretszerződésen alapuló egyedi szerződések értékére és kedvezményezettjeire vonatkozó információt a költségvetési év végét követően legkésőbb március 31-ig közzé kell tenni az ajánlatkérő honlapján, amennyiben valamely egyedi szerződés megkötésének eredményeként, vagy az egyedi szerződések összértékével túllépik a 158. cikkben említett küszöbértékeket.”

52. A 123. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Tárgyalásos eljárás során, illetve versenypályázatot követően a tárgyalásra vagy ajánlattételre meghívott pályázók száma nem lehet kevesebb háromnál, feltéve hogy elegendő olyan pályázó van, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak.”

53. A szöveg a következő 125c. cikkel egészül ki:

„125c. cikk Tagállammal közös közbeszerzési eljárás (A költségvetési rendelet 91. cikke)

Egy intézmény és egy vagy több tagállam ajánlatkérőjének közös közbeszerzési eljárása esetén az intézményre vonatkozó eljárási rendelkezések alkalmazandók. Megfelelően indokolt esetekben az intézmény dönthet úgy, hogy a tagállam ajánlatkérőjére vonatkozó eljárási szabályok alkalmazandók, feltéve, ha azok az intézményre vonatkozó szabályokkal egyenértékűeknek tekinthetők.”

54. A 129. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4) Az 500 eurónál alacsonyabb összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, nincs szükség odaítélési eljárásra.”

55. A 130. cikk a következőképpen módosul:

a) A (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a) a szerződésre alkalmazandó kizárási és kiválasztási szempontok meghatározása, a meghívásos eljárás és a 127. cikkben említett közzétételt követő tárgyalásos eljárás kivételével; ilyen esetben e szempontok kizárólag az ajánlati felhívásban vagy a részvételi szándék kifejezésére való felhívásban szerepelnek;”

b) Az (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i. A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c) annak közlése, hogy amennyiben a Bizottság az ajánlatkérő, a szerződésre irányadó jog a közösségi jog, kiegészítve – amennyiben szükséges – a szerződésben meghatározott nemzeti joggal;”

ii. A szöveg a következő, d) ponttal egészül ki:

„d) a jogviták tárgyalásában illetékes bíróság meghatározása.”

c) Az (5) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Az ajánlatkérő bármely információt bekérhet a pályázótól vagy ajánlattevőtől a tervezett alvállalkozó pénzügyi és működési kapacitásairól, különösen abban az esetben, ha az alvállalkozó a szerződésben jelentős részt vállal.”

56. A 133. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„133. cikk Kizárásra okot adó jogellenes tevékenységek (A költségvetési rendelet 93. és 114. cikke)”

A költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett esetek a következők:

a) az 1995. július 26-i tanácsi jogi aktusban[9] kidolgozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkében említett csalási esetek;

b) az 1997. május 26-i tanácsi jogi aktusban[10] kidolgozott, az Európai Közösségek tisztviselőit, illetve az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény 3. cikkében említett korrupciós esetek;

c) a 98/733/IB tanácsi együttes fellépés[11] 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel;

d) a 91/308/EGK tanácsi irányelv[12] 1. cikkében meghatározott pénzmosás esetei.”

57. A szöveg a következő, 133a. cikkel egészül ki:

„133a. cikk Kizárási kritériumok alkalmazása (A költségvetési rendelet 93., 94., 95. és 96. cikke)”

1. A kizárás időtartamának meghatározása és az arányosság elvének való megfelelés biztosítása érdekében az illetékes hatóság különösen figyelembe veszi a tények súlyosságát – beleértve azok hatását a Közösségek pénzügyi érdekeire és a róla kialakult képre –, továbbá az eltelt időt, a jogsértés időtartamát és ismétlődő voltát, a szándékosságot vagy a gondatlanság mértékét, valamint az érintett intézmény által a helyzet orvoslására tett intézkedéseket.

2. A költségvetési rendelet 93. cikkének (3) bekezdésében említett időszak legfeljebb 5 év:

a) a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének b), e) pontjaiban említett jogerős ítélet napjától, vagy;

b) a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett esetekben a jogsértés napjától, illetve ismétlődő jogsértések esetében a jogsértés megszűnésének napjától;

A kizárás időtartamát 10 évre lehet meghosszabbítani az a) és b) pontokban említett időponttól számított öt éven belüli ismételt jogsértés esetén, kellően figyelembe véve az (1) bekezdést.

3. A pályázókat és az ajánlattevőket kizárják a közbeszerzési és támogatási eljárásból, amíg a költségvetési rendelet 93. cikke a) és d) pontjában említett helyzetek valamelyikében vannak.”

58. A 134. cikk a következőképpen módosul:

a) A 134. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

„134. cikk Bizonyíték (A költségvetési rendelet 93. és 94. cikke)”

b) Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A kockázatértékeléstől függően a 129. cikk (3) bekezdésében említett, legfeljebb 3500 euro értékű, illetve a 241. cikk (1) bekezdése utolsó albekezdésében, a 243. cikk (1) bekezdése utolsó albekezdésében és a 245. cikk (1) bekezdése utolsó albekezdésében említett, 10 000 euro értékű szerződések esetében az ajánlatkérő eltekinthet az első albekezdésben említett nyilatkozat előírásától – amely igazolja, hogy a pályázók vagy ajánlattevők nincsenek a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében említett helyzetek egyikében sem.”

c) A cikk a következő, (6) bekezdéssel egészül ki:

“6. Amennyiben az ajánlatkérő kéri, a pályázó vagy ajánlattevő eskü alatt tett nyilatkozatot nyújt be a tervezett alvállalkozótól, amely bizonyítja, hogy az nincs a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében említett helyzetek egyikében sem.E nyilatkozattal szemben felmerült kétség esetén az ajánlatkérő kéri a (3) és (4) bekezdésben említett bizonyítékokat. Adott esetben a (5) bekezdést is alkalmazni kell.”

59. A szöveg a következő, 134a. és 134b. cikkel egészül ki:

„134a. cikk Közös központi adatbázis (A költségvetési rendelet 95. cikke)”

1. A költségvetési rendelet 95. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett intézmények, végrehajtó hivatalok és szervek az előre kidolgozott struktúrának megfelelően információt adnak a Bizottságnak az érintett harmadik félről, a kizárás okáról és időtartamáról. Ugyancsak információval szolgálnak a képviseleti, döntéshozatali vagy az adott harmadik fél feletti ellenőrzési jogkörrel rendelkező természetes személyekről, akik a 93., 94. cikkben, a 96 cikk (1) bekezdése b) pontjában és (2) bekezdése a) pontjában említett helyzetek valamelyikében vannak.

A tagállamok hatóságai csak a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében közölnek információt a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti kizárásokról.

Igazolják a Bizottság előtt, hogy az információt a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokkal összhangban állapították meg és továbbították, valamint hogy az érintett harmadik felet tájékoztatták az információk továbbításáról. Az átadott információkat adott esetben aktualizálják.

2. A személyes adatok feldolgozására vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban a Bizottság biztonságos kapcsolat segítségével rendszeresen az (1) bekezdésében említett intézmények, végrehajtó hivatalok és szervek által kijelölt személyek rendelkezésére bocsátja az adatbázisban szereplő validált adatokat.

3. Harmadik fél felvétele az adatbázisba, illetve onnan való eltávolításuk a költségvetési rendelet 95 cikkének (1) bekezdésével összhangban úgy történik, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő erre irányuló kérelmet címez a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. Azt, hogy az adatbázisba való felvételre, illetve az onnan történő eltávolításra irányuló kérelmek elkészítése melyik engedélyezésre jogosult tisztviselő feladata, valamint az eljárást az érintett intézmény, végrehajtó hivatal vagy a 185. cikkben említett szerv belső igazgatási szabályaiban határozzák meg.

4. A költségvetési rendelet 95. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerint eljuttatott közlemény kézhezvételekor a Bizottság az érintett program vagy fellépés tekintetében illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselője, miután ellenőrizte, hogy a harmadik felet egyértelműen azonosították, a kizárás okait és időtartamát pedig feltüntették, az adatbázisba történő felvétel céljából továbbítja a közleményt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.

„134b. cikk Közigazgatási és pénzügyi szankciók (A költségvetési rendelet 96. és 114. cikke)

1. A szerződésben megállapított szankciók alkalmazásának sérelme nélkül azon pályázókat, ajánlattevőket és szerződő feleket, akik hamis nyilatkozatot tettek, súlyos hibát vagy szabálytalanságot követtek el, csaltak vagy súlyosan megszegték szerződéses kötelezettségeiket, ki lehet zárni a Közösség költségvetéséből finanszírozott valamennyi szerződésből és támogatásból, attól, a szerződő féllel folytatott kontradiktórius eljárással megerősített időponttól számított legfeljebb öt évre, amikor a jogsértést megállapították.

Ezen időszak az első albekezdésben említett időpontot követő öt éven belüli ismételt jogsértés esetén tíz évre hosszabbítható.

2. Azon pályázókra vagy ajánlattevőkre, akik hamis nyilatkozatot tettek, súlyos hibát vagy szabálytalanságot követtek el, vagy csaltak, pénzbírságot is ki lehet róni, amelynek mértéke az odaítélt szerződés teljes becsült értékének 2–10%-a.

Azon szerződő felekre, akik súlyosan megszegték szerződéses kötelezettségeiket, a szóban forgó szerződés teljes értékének 2–10%-át kitevő pénzbírságot lehet kiróni.

Ez az arány az (1) bekezdés első albekezdésében említett időpontot követő öt éven belüli ismételt jogsértés esetén 4–20%-ra növelhető.

3. Az intézmény a közigazgatási és pénzügyi szankciókat a 133a. cikk (1) bekezdésében említett elemekre különös tekintettel határozza meg.”

60. A 140. cikk (3) bekezdésének első albekezdése a következőképpen módosul:

„Meghívásos eljárásban a 125b. cikkben említett versenypályázat alkalmazásának esetén, és ajánlati felhívás közzétételével zajló tárgyalásos eljárásban, ha a szerződés meghaladja a 158. cikkben megállapított küszöbértéket, a részvételi kérelmek beérkezésének határideje az ajánlati felhívás feladásának napjától számított legalább harminchét nap.”

61. A 146. cikk első albekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő azonban dönthet úgy, hogy az értékelő bizottságnak csak az odaítélési szempontokat kell értékelnie és rangsorolnia, míg a kizárási és kiválasztási szempontok értékelése az összeférhetetlenség elkerülését garantáló egyéb megfelelő módon történik.”

62. A 147. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A követelményeknek megfelelő részvételi kérelmek és ajánlatok értékeléséről és rangsorolásáról keltezéssel ellátott, írásos jegyzőkönyv készül. Az írásos jegyzőkönyvet az értékelő bizottság minden tagja aláírja, továbbá, ha az értékelő bizottság nem volt illetékes a kizárási és kiválasztási szempontok értékelésében és rangsorolásában, akkor azok a személyek is, akiket az engedélyezésre jogosult tisztviselő erre felhatalmazott. A jegyzőkönyvet jövőbeni hivatkozás céljára meg kell őrizni.”

b) A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Intézményközi közbeszerzési eljárás esetén az első albekezdésben említett döntést a közbeszerzési eljárásban illetékes ajánlatkérő hozza meg.”

63. A 149. cikk a következőképpen módosul:

a) A cím helyébe a következő szöveg lép:

„149. cikk A pályázóknak és ajánlattevőknek nyújtott információ (A költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése, 101. és 105. cikke)”

b) Az (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i. Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„A közösségi intézmények által saját számlájukra odaítélt szerződések esetében, amelyek értéke a 158. cikkben említett küszöbökkel egyenlő vagy azok felett van, és nincsenek kizárva a 2004/08/EK irányelv hatálya alól, az ajánlatkérő valamennyi sikertelen ajánlattevőt vagy pályázót egy időben és egyesével, postai úton és faxon vagy e-mailben tájékoztat arról, hogy pályázatukat vagy ajánlatukat elutasították:

a) röviddel azután, hogy döntöttek a kizárási és válogatási feltételekről és az odaítélésről szóló határozat előtt, vagy;

b) az odaítélésről és az ajánlatok elutasításáról szóló határozatok esetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb az odaítélésről szóló döntést követő héten.Az ajánlatkérő valamennyi esetben feltünteti az ajánlat vagy pályázat elutasításának okait és a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket.”

ii. A negyedik albekezdést el kell hagyni.

64. A szöveg a következő, 149a. cikkel egészül ki:

„149a. cikk A szerződés aláírása (A költségvetési rendelet 100. és 105. cikke)

A szerződés aláírása előtt a szerződés végrehajtása nem kezdődhet meg.”

65. A 155. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben helyénvaló, technikailag kivitelezhető és költséghatékony, a 158. cikkben meghatározott küszöbökkel egyenlő, vagy azoknál magasabb értékű szerződéseket egy időben, külön tételek formájában kell odaítélni.”

b) A szöveg a következő, (4) bekezdéssel egészül ki:

Amennyiben a szerződést külön tételek formájában ítélik oda, a pályázatokat tételenként külön értékelik. Amennyiben ugyanannak az ajánlattevőnek több tételt ítélnek oda, elegendő egyetlen, e tételeket magában foglaló szerződést aláírni.”

66. A szöveg a következő, 158a. cikkel egészül ki:

„158a. cikk A szerződés aláírását megelőző várakozási időszak (A költségvetési rendelet 105. cikke)

1. A (2) bekezdésben említett ajánlatkérő a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződést vagy a keretszerződést a sikeres ajánlattevővel csak a következő időpontoktól számított tíz naptári nap elteltével írhatja alá:

a) az odaítélési határozatok és az elutasító határozatok egyidejű feladását követő naptól; vagy:

b) amennyiben a szerződést vagy keretszerződést tárgyalásos eljárással, hirdetmény előzetes közzététele nélkül ítélték oda, a 118. cikkben említett, a szerződés odaítéléséről szóló hirdetménynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő naptól.Amennyiben szükséges, az ajánlatkérő további vizsgálat céljából felfüggesztheti a szerződés aláírását, ha ezt a sikertelen vagy sérelmet szenvedő ajánlattevők vagy pályázók kérelmei vagy megjegyzései, vagy bármely hozzá eljutott vonatkozó információ indokolja. A kérelmeket vagy megjegyzéseket és az információt az elutasításról szóló értesítéstől vagy az odaítélési határozatoktól, vagy – amennyiben alkalmazandó – a hirdetmény közzétételétől számított tíz naptári napon belül kell megkapni. Felfüggesztés esetén valamennyi pályázót vagy ajánlattevőt a felfüggesztési határozatot követő három munkanapon belül értesíteni kell.

A (2) bekezdésben előírt esetek kivételével a tíz naptári nap lejárta előtt aláírt bármely szerződést semmisnek kell tekinteni.

2. A szerződés aláírását megelőző tíz naptári nap a következő esetekben nem alkalmazandó:

a) nyílt eljárások esetében, ha csak egyetlen pályázatot nyújtottak be;

b) meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban hirdetmény előzetes közzététele után, amennyiben az ajánlattevő, akinek a szerződést odaítélték, volt az egyetlen, aki eleget tett a kizárási és válogatási kritériumoknak, feltéve ha a többi pályázót vagy ajánlattevőt a 149. cikk (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban röviddel a vonatkozó döntések kizárási és válogatási kritériumok alapján történő meghozatalát követően tájékoztatták a kizárás vagy az elutasítás okairól;

c) keretszerződésen alapuló egyedi szerződések esetében, és az e keretszerződésben megállapított feltételek alkalmazásával anélkül, hogy újabb kiírásra kerülne sor.

d) a 126. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett rendkívüli sürgősség esetén.”

67. A 160. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint (2) és (3) bekezdését el kell hagyni.

68. A szöveg a következő 160a., 160b., 160c., 160d. és 160e. cikkel egészül ki:

„160a. cikk Tagdíjak (A költségvetési rendelet 108. cikke)

A költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett tagdíjak a Közösségeket a tagjai között tudó szerveknek fizetett összegek, amelyek megfelelnek a költségvetési határozatoknak és az érintett szerv által megállapított fizetési feltételeknek.”

„160b. cikk Részesedések (A költségvetési rendelet 108. cikke)

A költségvetési rendelet 108. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

a) „ tőkerészesedés ”: befektetéssel szerzett tulajdonosi pozíció egy szervezetben vagy vállalkozásban, ahol a befektetés hozama a szervezet vagy vállalkozás nyereségességétől függ;

b) „ részvénytulajdon ”: részvényekben megtestesülő tőkerészesedés egy szervezetben vagy vállalkozásban;

c) „ tőkebefektetés ”: befektető általi tőkejuttatás egy cég számára a cég részleges tulajdonlása ellenében, ahol a befektető bizonyos irányítási jogkört is szerez a cégben, és részesülhet a jövőbeli nyereségből;

d) „ kvázi-sajáttőkefinanszírozás ”: általában saját tőkét és idegen tőkét is bevonó finanszírozási forma, ahol a saját tőke bevonásával a befektető a vállalkozás sikere esetén magas hozamot ér el, és/vagy az idegen tőke bevonása felárral járul hozzá a befektető hozamához.”

e) „ kockázatos eszköz”: pénzügyi eszköz, amely egy meghatározott kockázat teljes körű vagy részleges fedezetét garantálja, esetleg megállapodás szerinti díjazás ellenében.”

„160c. cikk Különös szabályok (A költségvetési rendelet 108. cikkének (3) bekezdése)

1. Amennyiben a költségvetési rendelet 108. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában említett támogatásokat a Bizottság közvetlen központi igazgatás szerint ítéli oda, úgy ezek e cím rendelkezéseinek a hatálya alá tartoznak, leszámítva az alábbi rendelkezéseket:

a) a 165. cikkben említett nonprofit szabály;

b) a 172. cikkben említett társfinanszírozási követelmény;

c) azon intézkedések esetében, amelyek célja a kedvezményezett pénzügyi helyzetének megerősítése vagy jövedelemtermelés, a kérelmezőnek a 173. cikk (4) bekezdésében említett pénzügyi életképességére vonatkozó értékelés;

d) a 182. cikkben említett előzetes biztosítékra vonatkozó követelmény.

Az első albekezdés rendelkezése nem sérti az érintett támogatások számviteli elszámolását, amelyet a számvitelért felelős tisztviselő a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban állapít meg.

2. Minden pénzügyi hozzájárulással járó esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő gondoskodik arról, hogy megfelelő megállapodás szülessen a hozzájárulás kedvezményezettjével a fizetési módok és az ellenőrzés tekintetében.”

„160d. cikk Pályadíjak (A költségvetési rendelet 109. cikke (3) bekezdésének d) pontja)

A költségvetési rendelet 109. cikke (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a pályadíjak a versenyben induló munkákért megítélt jutalmak.

Ezeket bírálóbizottság ítéli oda, amely szabadon dönt a pályadíjak odaítéléséről vagy visszatartásáról, a munkák minőségének a versenyszabályok alapján történő értékelésétől függően.

A pályadíj összege nem áll összefüggésben a nyertesnél felmerült költségekkel.

A versenyszabályok megállapítják az odaítélési feltételeket és szempontokat, valamint a pályadíj összegét.”

„160e. cikk Támogatási megállapodás és határozat (A költségvetési rendelet 108. cikkének (1) bekezdése)

1. Az éves munkaprogram minden egyes közösségi program vagy fellépés esetében meghatározza, hogy a támogatásokat csak határozat vagy írásos megállapodás is szabályozza.

2. Az alkalmazandó eszköz meghatározásához a következő szempontokat kell figyelembe venni:

- a kedvezményezettekkel szembeni egyenlő bánásmód, illetve – különösen az állampolgárság vagy a földrajzi elhelyezkedés alapján történő –megkülönböztetés tilalma;

- az eszköz koherenciája az ugyanazon közösségi program vagy fellépés keretében alkalmazott más eszközökkel;

- a finanszírozott fellépések vagy munkaprogramok tartalmának összetettsége és egységesítése.

3. Több engedélyezésre jogosult tisztviselő által irányított programok esetén az alkalmazandó eszközt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselők konzultációja útján határozzák meg.”

69. A 163. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„163. cikk Partnerségek (A költségvetési rendelet 108. cikke)

1. Egyes támogatások keretpartnerség részét képezhetik.

2. Keretpartnerség a Bizottság és a támogatások kedvezményezettjei között jöhet létre, hosszú távú együttműködésként. Partnerségi keretmegállapodás vagy partnerségi kerethatározat formáját öltheti.

A partnerségi keretmegállapodás vagy -határozat meghatározza a közös célkitűzéseket, az – egyszeri vagy jóváhagyott éves munkaprogram részét képező – tervezett fellépések jellegét, az egyedi támogatások e cím elveivel és eljárási szabályaival összhangban lévő odaítélési eljárását, továbbá valamennyi fél egyedi megállapodásokon vagy határozatokon alapuló általános jogait és kötelezettségeit.

A partnerség időtartama nem haladhatja meg a 4 évet, kivéve az elsősorban a partnerségi keretmegállapodás tárgya által indokolt kivételes eseteket.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők a partnerségi keretmegállapodásokat vagy –határozatokat nem alkalmazhatják jogosulatlanul, illetve akkor, ha azok célja vagy hatása ellentétes az átláthatóság vagy a pályázókkal szembeni egyenlő bánásmód elvével.

3. A partnerségi keretmegállapodásokat vagy -határozatokat az odaítélési eljárás alkalmazásában támogatásként kell kezelni; azokra a 167. cikkben említett előzetes közzétételi kötelezettség vonatkozik.

4. A partnerségi keretmegállapodásokon vagy -határozatokon alapuló egyedi támogatásokat az e megállapodásokban vagy határozatokban rögzített eljárásokkal összhangban, e cím elveinek megfelelően kell odaítélni.

Azokat a 169. cikknek megfelelően utólag kell közzétenni.”

70. A 164. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i. Az első mondat helyébe a következő lép:

„(1) A határozat vagy a támogatási megállapodás különösen az alábbiakat határozza meg:”

ii. a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d) az intézkedés teljes becsült költsége és a közösségi hozzájárulás, abszolút értékben meghatározott általános felső határként, adott esetben az alábbiakra való utalással:

i. az intézkedés vagy a jóváhagyott munkaprogram költségeihez nyújtott támogatás maximális mértéke, a költségvetési rendelet 108a. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett esetben;

ii. a költségvetési rendelet 108a. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett átalányösszeg és/vagy átalánydíjas finanszírozás;

iii. az i. és ii. pont kombinációja.

iii. az f) és g) pont helyébe a következő szöveg lép:

f) az ilyen típusú megállapodásokra vagy határozatokra alkalmazandó általános feltételek, úgymint a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy elfogadja a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által végzett ellenőrzéseket, valamint a 169. cikkben említett, az utólagos közzétételre vonatkozó szabályokat, összhangban a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13]; a támogatási megállapodások esetében ezek az általános feltételek különösen az alábbiakat tartalmazzák:

i. annak kinyilvánítása, hogy a támogatási megállapodásra irányadó jog a közösségi jog, kiegészítve – amennyiben szükséges – a támogatási megállapodásban meghatározott nemzeti joggal;

ii. a jogviták tárgyalásában illetékes bíróság meghatározása.

g) a becsült teljes költségvetés.”

iv. a szöveg a következő ga) ponttal egészül ki:

„ga) adott esetben az intézkedés vagy a jóváhagyott munkaprogram támogatható költségeire, és/vagy a költségvetési rendelet 108a. cikkének (1) bekezdésében említett átalányösszegekre vagy átalánydíjas finanszírozásra vonatkozó adatok;”

b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 163. cikkben említett esetekben a partnerségi kerethatározat vagy a partnerségi keretmegállapodás meghatározza az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában, c) pontjának i. alpontjában, d) pontjának ii. alpontjában, valamint f), h), i) és j) pontjában említett információkat.

Az egyedi határozat vagy megállapodás tartalmazza az e cikk (1) bekezdése a), b), c), d), e), g) és ga), valamint – amennyiben szükséges – i) pontjában említett információkat.”

71. A 165. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Valamennyi kedvezményezett esetében a nyereség meghatározása a következő:

a) fellépéshez nyújtott támogatás esetében a kedvezményezettnél felmerülő költségeket meghaladó többletbevétel az utolsó kifizetés iránti kérelem benyújtásának időpontjában;

b) működési támogatás esetében a kedvezményezett működési költségvetésének egyenlegében mutatkozó többlet.

2. Az átalányösszegeket vagy átalánydíjakat a 181. cikkel összhangban a kapcsolódó költségek vagy költségtípusok alapján, objektív módon, például statisztikai adatok felhasználásával kell meghatározni annak érdekében, hogy eleve kizárják a nyereség lehetőségét. A Bizottság ugyanezen az alapon kétévente rendszeresen újraértékeli és adott esetben módosítja ezeket az összegeket.