[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.1.11.

COM(2010) 813 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló, 2008. december 16-i 1297/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló, 2008. december 16-i 1297/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról

BEVEZETÉS

Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló, 2008. december 16-i 1297/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a MEETS-határozat) 6. cikke szerint „2010. december 31-ig, majd 2013-ig évente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a MEETS-program végrehajtásáról”.

Ez a jelentés a tagállamoknak a MEETS-program keretében a Bizottsággal (Eurostat) együtt végzett tevékenységeit dokumentálja a MEETS-határozat, valamint a 2009-es és a 2010-es éves munkaprogramokról szóló kapcsolódó bizottsági határozatok (mindkettő elfogadása 2009-ben történt) rendelkezései tekintetében. A MEETS-program szigorúan követi „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2009. augusztus 10-i bizottsági közlemény[1] fő irányait.

CÉLOK, ÉVES TEVÉKENYSÉGEK ÉS PRIORITÁSOK

Az első (2009-re szóló) éves munkaprogram elindította a MEETS-határozatban (alapjogszabály) előírt, a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák alapvető átalakításához és modernizálásához szükséges összes tevékenységet. Ezek a tevékenységek folytatódtak a második (2010-re szóló) éves munkaprogramban is, és jelenleg is folyamatban vannak. A jelentés ezért főként a megvalósítás eddig elért eredményeivel foglalkozik, külön kiemelve az európai statisztikai rendszeren (ESR) belül különböző tevékenységekre létrehozott együttműködési hálózatok (ESR-hálózatok) ügyét. Az ESR-hálózatok kialakításának célja a szaktudás megosztása és az ismeretek becsatornázása az európai statisztikai rendszerbe, valamint több tagállam munkájának összefogása, hogy e munkák eredményei bekerüljenek az egységes európai statisztikai rendszerbe.

Az ESR-hálózatok mellett a nemzeti statisztikai hivatalokkal kötött egyedi támogatási megállapodások is finanszírozást kaptak, valamint szerződéses alapon számos külső tanulmány is készült. Az Eurostat és a nemzeti statisztikai hivatalok további projekteket készítettek elő, amelyeknek még nincs pénzügyi vonatkozásuk. A program végrehajtásának segítésére finanszírozást kaptak technikai és adminisztratív tevékenységek is, mint például a műhelytalálkozók szervezése és a nemzeti szakértőkből álló munkacsoportok kialakítása. Az uniós finanszírozás összesen mintegy 5 millió eurót tett ki a 2009-es, és mintegy 10 millió eurót a 2010-es munkaprogramra, több, mint 25 projektre elosztva. A tevékenységek finanszírozásának leggyakoribb eszköze (körülbelül 90%-a) a pénzügyi támogatás volt, akár az ESR-hálózatokon, akár egyedi támogatásokon keresztül.

1. cél: A prioritások felülvizsgálata és célmutató-csoportok kifejlesztése új területekre

Kevésbé fontos területek meghatározása

Az adatszolgáltatói terhelés és a statisztikák előállításához szükséges költségek csökkentésének igénye miatt a prioritásokat felül kellett vizsgálni. Ennek a projektnek a célja a vállalkozási statisztikákra vonatkozó jogi előírások azon területeinek és jellemzőinek azonosítása, amelyek veszítettek fontosságukból és így törölhetők ezekből az előírásokból. Ez egy tanulmány (Összeállítás vállalkozási és kereskedelmi statisztikák módszertanairól és a vonatkozó jogi előírásokról (Inventory of legal acts and methodologies of business and trade statistics)) felhasználásával és az úgynevezett „szűrési kampánnyal” történt, amelyet az Eurostat hajtott végre 2009-ben, szorosan együttműködve a nemzeti statisztikai hivatalokkal, hogy meghatározzák, a vállalkozási statisztika területén mely jogszabályokat vagy jogszabályrészeket kell tüzetesebben megvizsgálni. Ezeket a prioritásokat (ami számos változót jelent) az európai statisztikai tanácsadó bizottság (ESAC) 2010 elején validálta a strukturális vállalkozási statisztika szempontjából, és konzultáció folyt róluk az európai szakmai szövetségekkel (FEBI) is. A rövid távú statisztikákat illetően a felhasználói konzultáció az e területen alkalmazott rendszeres gördülő felülvizsgálat keretében történt, amely a következőkből áll: felmérés a felhasználók körében, felmérés a nemzeti statisztikai hivatalok körében és folyamatvizsgálat az Eurostatnál.

A két adatgyűjtésre vonatkozó javaslatokat megkapták az érintett munkacsoportok.

Új területek kialakítása

A megvizsgálandó legfontosabb területek a globalizáció és a vállalkozói készség. A globalizáció területén az első említendő fontosabb projekt a „Vállalkozáscsoportok statisztikáinak kialakítása”. E projekt céljai: a) hasznos és értelmezhető mutatók meghatározása a vállalkozáscsoportokra mint vizsgált egységekre, mivel ezek a csoportok a globalizáció motorjai és b) e mutatók gyűjthetőségének tesztelése. Két 2009-ben tartott szakértői tárgyalást követően megtörtént a külkereskedelmi és vállalkozási statisztikák területén a felhasználói igények és az adatszolgáltatási helyzet előzetes felmérése. A kereskedelmi statisztikákban a megcélzott területek a következők: a vállalkozáscsoportoknak a nemzetközi kereskedelemhez való hozzájárulása, a csoporton belüli kereskedelem és annak részaránya a globális kereskedelemben. A strukturális vállalkozási statisztikákat illetően nincs egyetértés arról, hogy a vállalkozáscsoportokat be kell-e vezetni vizsgált egységként a vállalkozási statisztikákhoz, és hogy kell-e kutatni a vállalkozáscsoportoknak a kis- és középvállalkozásokra és a vállalkozásdemográfiai statisztikákra gyakorolt hatását.

Készült egy tanulmány, amely a vállalkozáscsoportok statisztikáira vonatkozó felhasználói igényeket vizsgálta, meghatározta a lehetséges szinergiákat, és ajánlásokat fogalmazott meg a módszertan kialakítására. A tanulmányt jelenleg a tagállamok és a Bizottság szakértői értékelik, hogy kidolgozzák a kérdés jövőbeli kezelésének stratégiáját. Az első tanulmányt és a meghatározó érintett felekkel folytatott konzultációt követően folytatni kell a módszertan kialakítását a vállalkozáscsoportok statisztikáinak kulcsterületein.

Egy másik fontos projekt célja a globalizációra vonatkozó gazdasági mutatók kidolgozása, főként a „Gazdasági globalizáció mutatói” című OECD-kézikönyv (OECD Handbook on Economic Globalisation Indicators) alapján. Elkészült a globalizációs mutatók első sorozata és interneten elérhető az Eurostat weboldalán. Az Eurostat létrehozott egy belső csoportot a vonatkozó módszertan további fejlesztésére. Jelenleg készül egy tanulmány a „Gazdasági globalizáció mutatói” című OECD-kézikönyvben leírt mutatók gyakorlati alkalmazásáról, amelynek célja a mutatók lehető legszélesebb körben való kiszámítása és terjesztése, és annak meghatározása, hogyan lehetne gyűjteni azokat a mutatókat, amelyek még nincsenek meg.

A vállalkozói készségre vonatkozó szakpolitikák alátámasztására olyan mutatókat alakítottak ki, mint például a vállalkozásdemográfiai mutatók és az alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások demográfiai mutatói (EBD). Folyamatban van a vállalkozói készség mutatóinak további vizsgálata azzal a céllal, hogy nemzetközi megállapodás szülessen egy sor, az OECD/Eurostat közös, „Vállalkozói készség mutatói” programmal (EIP) összhangban lévő mutatóról, amely program keretében jelenleg közös Eurostat/OECD műhelymunkát készítenek elő, hogy az célzottan a vállalkozói készség determinánsaival, például a jogszabályi keretekkel foglalkozzon.

2. cél: A vállalkozási statisztikák keretének ésszerűsítése

A vállalkozási és kereskedelmi statisztikák összeállítása az évek során kialakult uniós jogszabályok szerint történik. A „Vállalkozási és kereskedelmi statisztikák különböző területeinek szabályozásai közötti összhang javítása” projekt célja, hogy alaposan felülvizsgálja a vonatkozó jogszabályokat, hogy a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák különböző területeire módszeres, fenntartható és költséghatékony harmonizált keretet hozzon létre.

A projekt több munkacsoport-értekezlettel kezdődött, ahol az Eurostat és a részt vevő tagállamok megvitatták a munkaprogramot és egy ezzel a témával foglalkozó ESR-hálózat alkalmazását. Az ESR-hálózatot úgy alakították ki, hogy azt az Eurostat koordinálja, mert a tagállamokban nem találtak koordinátort. Az ESR-hálózat munkaprogramja az első szakaszban a használt statisztikai egységeket vizsgálja. További vizsgálandó szempontok: célcsoport, keretek, tárgyidőszak, besorolások és alkalmazásuk (bontás, speciális halmazok), valamint jellemzők és definíciók. Egyedi pénzügyi támogatást kapott „A fizetési mérleg és a kereskedelmi statisztikák közötti konzisztencia” és „A fizetési mérleg és a turisztikai statisztika közötti konzisztencia” javítása.

Vállalkozáscsoportok statisztikáinak kialakítása

Ez a projekt nagyon szorosan kapcsolódik az 1. célhoz tartozó, a globalizáció területén új mutatók kidolgozására irányuló projekthez, de ez azokkal az eszközökkel foglalkozik, melyek egy globalizálódó világban szükségesek a statisztikák előállításához. Az első említendő eszköz az EuroGroups-regiszter , amely az Európai Unióban tevékenykedő multinacionális vállalkozáscsoportok statisztikai célú nyilvántartása. A jogalapot a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] hozta létre.

Az EuroGroups-regiszter célja, hogy megteremtse az alapot a gazdasági globalizációra vonatkozó összehasonlítható statisztikák előállításához, és hogy olyan egyedi felmérési keretet biztosítson, amely a globalizációra vonatkozó, mikroadatokon alapuló statisztikák előállítását támogató központi és nemzeti statisztikai vállalkozás-nyilvántartások alkotta hálózatból áll.

Az első fontosabb mérföldköveket elértük: 5000 multinacionális csoport adatai bekerültek, összekapcsolásokkal, a nemzeti statisztikai vállalkozás-nyilvántartásokba; létrejött egy ESR-hálózat az EuroGroups-regiszterekre vonatkozó módszertan továbbfejlesztésére; megtörtént a központi és a nemzeti nyilvántartási folyamatok integrálása, az e folyamatokat támogató közös eszközök kifejlesztése, és javult ezek minősége. Mindez a nemzeti statisztikai hivatalok és a nemzeti központi bankok műhelymunkája keretében történt, és az EuroGroups-regiszterhez szükséges módszerek és eszközök nemzeti szintű fejlesztésére és alkalmazására adott pénzügyi támogatások felhasználásával.

Létrejött egy „profilkészítési” ESR-hálózat a nagy és komplex multinacionális vállalkozáscsoportok profiljának elkészítéséhez használható módszertan kidolgozására és alkalmazására. Az ESR-hálózaton készült egy megvalósíthatósági tanulmány, továbbá ajánlásokat fogalmaztak meg statisztikai egységek olyan modelljére, amely számításba veszi a nagy és komplex multinacionális vállalkozáscsoportok működési struktúráját.

Uniós felmérések a vállalkozások terheinek minimalizálása érdekében

Az Eurostat indított egy „Uniós mintavételi rendszer” projektet, hogy meghatározzák a vállalkozási és kereskedelmi statisztika azon területeit, ahol nem szükséges minden információt teljes részletességgel minden tagállamnak megadnia.

3. cél: A vállalkozási és kereskedelmi statisztikák hatékonyabb előállításának támogatása

A statisztikai rendszerben már meglévő adatok jobb kihasználása, ideértve a becslések lehetőségét is

Az első említendő projekt az „Adatraktározás és adat-összekapcsolás a vállalkozási statisztikák előállításában” . A cél a tagállamok vállalkozási statisztikáihoz nagyobb integráltsági fokú adatbázisok és adat-előállító rendszerek alkalmazásának támogatása. Ez a projekt a mikroadatok összekapcsolását és az adatraktározást illetően három fő szemponttal foglalkozik, mégpedig:

- Adatintegrálás, hogy hatékonyabban lehessen felhasználni a nemzeti statisztikai hivataloknál meglévő vállalkozási statisztikákat úgy, hogy a különböző adatgyűjtésből származó mikroadatokat és lehetséges mikroadatokat összekapcsolják, lehetővé téve a vállalkozási adatok olyan elemzését is, ami eddig nem volt lehetséges, hogy rugalmasabban reagálhassanak a felhasználói igényekre, és hogy csökkenjen a vállalkozások adatszolgáltatási terhelése.

- Folyamatintegrálás, ami hatékonyságnövelést jelent a vállalkozási statisztikák előállításában azzal, hogy az egyedi adatgyűjtések jellemzően elszigetelt adat-előállító rendszereit ahol lehet, felváltják általános rendszerekkel, azzal a céllal, hogy a nemzeti statisztikai hivatalok költséghatékonyabban végezhessék az adat-előállítást, javíthassák és szabványosíthassák az eredmények minőségét, és hogy javíthassák a statisztikai adatok elemzését és terjesztését.

- Szervezési változás, különösen az integrált statisztika-előállító rendszerek bevezetésének és gyakorlati alkalmazásának megszervezése, ideértve mind a technikai, mind a szervezeti változásokat.

Mivel már több tagállam rendelkezik adat-összekapcsolási és -raktározási stratégiával, a projekthez egy 2010 után létrehozandó ESR-hálózatot fognak használni. Felállt egy munkacsoport a munkaprogram megtárgyalására, hogy el lehessen indítani az ESR-hálózatot.

Három külön projekt indult a „ mikroadatok egyedi statisztikák céljára való összekapcsolása” témában.

- Az első projekt a „nemzetközi kiszervezésre vonatkozó mikroadatoknak” a strukturális vállalkozási statisztikákkal és az áru-külkereskedelemre vonatkozó statisztikákkal való összekapcsolásával foglalkozik. A tagállamok pénzügyi támogatást kaptak ezekre a tevékenységekre. A projekt a nemzetközi kiszervezésnek a gazdasági teljesítményre, a foglalkoztatásra és a vállalkozások nemzetközi árukereskedelemi struktúrájára gyakorolt hatását elemzi.

- A második, az „Új statisztikai mutatók a külkereskedelemről a vállalkozás jellemezői szerint” projekt célja, hogy továbbfejlessze a külkereskedelemből és a vállalkozási statisztikákból származó változókat egyesítő mutatókat, és hogy tesztelje az új mutatók gyűjtésének megvalósíthatóságát. E mutatók célja, hogy áttekintést nyújtsanak a nemzetközi kereskedelemben tevékenykedő vállalkozások struktúrájáról, és így várhatóan lehetővé tegyék, hogy a felhasználók elemezhessék a kereskedelemnek a termelésre, a foglalkoztatásra és a vállalkozások működésére gyakorolt hatását. A belső kereskedelemben részt vevő európai vállalkozások különféle szempontjairól információkat adó új mutatók meghatározása mellett folyamatban van egy módszertani keret kialakítása is az új mutatók összeállításához. A projekt pénzügyi támogatásokat kap, illetve szerződéses alapon valósul meg.

- A harmadik, „Az IKT-használatra vonatkozó mikroadatok összekapcsolása” projekt célja a mikroadatok összekapcsolására olyan stratégia kidolgozása, amely lehetővé teszi a nemzeti statisztikai hivataloknál meglévő, a vállalkozások IKT-használatának gazdasági hatására vonatkozó alapvető mikroadatok hatékonyabb felhasználását. Ehhez a munkához létrejött egy ESR-hálózat.

A „Módszertan a modern vállalkozási statisztikákhoz (optimális mintavétel, modellalapú becslés, adatintegrálás)” projekt célja, hogy létrehozzon és dokumentáljon a modern vállalkozási statisztikákhoz olyan módszereket, melyek elősegítik az erőforrások hatékony használatát és az eredmények országok és területek szerinti nagyfokú összehasonlíthatóságát. Létrejött egy ESR-hálózat azzal a céllal, hogy néhány fejlesztési területen (például új adatgyűjtő eszközök, modellezés, európai stratégiák) követendő módszereket dolgozzanak ki, és elkészítsenek egy kézikönyvet az európai vállalkozási statisztikák módszereiről (az 1997-es kézikönyv javított kiadása), figyelembe véve más (MEETS-) projektek eredményeit, valamint néhány, jelenleg fejlesztés alatt álló konkrét területen kapott módszertani ajánlásokat.

A gazdaságban már meglévő adatok jobb felhasználása

Az adatszolgáltatók terhelésének csökkentése érdekében a vállalkozási statisztikák összeállításához fel kell használni a gazdaságban már meglévő adatokat, például az adóhatóság által gyűjtött adatokat és a számvitel keretében előállított adatokat. Az európai statisztikákról szóló rendelet[3] feljogosítja a nemzeti statisztikai hivatalokat, hogy hozzáférjenek közigazgatási adatokhoz olyan mértékben, ahogy ez szükséges az európai statisztikák kidolgozásához, előállításához és terjesztéséhez (24. cikk) . Van azonban számos legyőzendő módszertani és gyakorlati nehézség.

Ennek a problémának a megoldására 2009-ben elindult és 2013-ig folytatja működését a „Közigazgatási és számviteli adatok jobb felhasználása vállalkozási statisztikák készítésében” nevű ESR-hálózat. A hálózat célja, hogy megvizsgálja a közigazgatási adatok vállalkozási statisztikákhoz való szélesebb körű felhasználásának a lehetőségeit, követendő módszereket dolgozzon ki a nemzeti statisztikai hivatalok számára, és ajánlásokat fogalmazzon meg erre a területre. A fő feladat a vállalkozási statisztikák előállításához használt adatforrások különbözőségéből származó általános problémák értékelése.

Adatok hatékonyabb kigyűjtésére, továbbítására és feldolgozására szolgáló eszközök kialakítása

Egy említendő projekt a „Vámadatok jobb felhasználása a külkereskedelmi statisztikákban (Extrastat)”. Az Extrastat a vámnyilatkozatokból gyűjtött információkon alapul, és érinteni fogják a Modernizált Vámkódex[4] bevezetésével járó változások. E változásokra való felkészítés céljából megtörtént az Extrastat-rendelet[5] módosítása, és a tagállamok pénzügyi támogatást kaptak az új szabályozás végrehajtását támogató tevékenységekre.

A „Kombinált nómenklatúra használatának könnyítése” projekthez egyedi pénzügyi támogatást kaptak a nemzeti statisztikai hivatalok, hogy támogassák az Intrastat-nyilatkozattévőknek szóló „Segédlet a kombinált nómenklatúrához” elkészítését.

Előkészítő munka kezdődött „A vállalkozások és a nemzeti statisztikai hivatalok közötti adatátadás könnyítése” projekthez, melynek célja, hogy feltárja, milyen lehetőségek vannak arra, hogy egyszerűsödjön a cégek adattovábbítása a nemzeti statisztikai hivatalokhoz.

4. cél: Az Intrastat modernizálása

Módszerek harmonizálása a minőség javítása érdekében az egyszerűsített Intrastat-rendszer keretében

2009-ben módosult az Intrastat-rendelet[6]. Ez a módosítás egyszerűsítette az Intrastat-rendszert, lehetővé téve, hogy a tagállamok több kereskedőt mentsenek fel az adatszolgáltatási kötelezettség alól. Mivel ez az adatgyűjtés teljessége ellen hat, intézkedések szükségesek az adatminőség biztosítására. Ezen a téren két minőségjavító projekt indult. Ezek a projektek egyúttal előfeltételei az esetleges későbbi egyszerűsítéseknek is.

Az első, „Az adatminőség javítása az egyszerűsített Intrastat-rendszer keretében” projekt az adatminőséget harmonizált módszerek és gyakorlatok kidolgozása és alkalmazása révén igyekszik javítani. Szolgáltatási szerződés keretében módszertani útmutatók készültek és minőségjavítást megvalósító tevékenységek kaptak pénzügyi támogatást.

A második, „Az Intrastat aszimmetriájának csökkentése” projekt az Európai Unión belüli kereskedelem részletes és összesített szinten meglévő aszimmetriáinak fokozatos és folyamatos csökkentését célozza. Indulásként 2009-ben uniós szintű egyeztetési forduló foglalkozott ezzel a kérdéssel. Az egyeztetési forduló a tagállamok által a legrészletesebb adatszinten készített koordinált kétoldalú tanulmányok sorozatából állt. Az egyeztetési forduló eredményeként számos jelentős aszimmetriát sikerült feloldani és ezeket vagy kijavították, vagy megakadályozták a későbbi előfordulásukat. Azonosítottak továbbá néhány konkrét kereskedelmi területet, ahol további módszertani munkát kell még végezni. A tagállamok pénzügyi támogatásokat kaptak.

A közigazgatási adatok jobb felhasználása

A cél annak elérése, hogy a tagállamok jobban felhasználják a közigazgatási adatokat az Intrastat-statisztikák előállításához. Az Intrastat jelenti az uniós vállalkozások statisztikai terhelésének mintegy felét. Abszolút értékben a teljes statisztikai terhelés mint olyan nem nagy (az összes adminisztratív terhelésnek kevesebb, mint 1%-a), de az érintettek a terhelést továbbra is nagynak érzik. Ha az Intrastat nemzeti illetékes hatóságai jobban fel tudnák használni a közigazgatásban meglévő adatokat, akkor mind a valós, mind az érzékelt terhelés csökkenhetne. Pénzügyi támogatást kapott a következő adatbázisok összekapcsolása: Intrastat, héa és héa-információcsere-rendszer (VIES).

Az Intrastaton belüli adatcsere javítása és megkönnyítése

Az adatgyűjtés elektronikus eszközök és internetes technológiák alkalmazásával történő modernizálására irányuló tevékenységek folytatódtak, és már egyre több ilyen megoldást használnak. Kiemelt szerepet kapott az automatizált folyamatokkal végzett adatvalidálás és -szerkesztés, valamint a hibák kiszűrésére és automatikus javításukra szolgáló fejlett statisztikai koncepciók alkalmazása.

KÖVETKEZTETÉS

Az 1297/2008/EK határozat elfogadása és az első munkaprogram 2009 áprilisában történt elfogadása óta több, mint 25 projekt indult a négy MEETS-cél keretében. Nagy előrelépés történt a együttműködési hálózatok kiépítésében, amelyek a következő hat főbb területen tevékenykednek: a koncepciók és módszerek konzisztenciája, profilkészítés a nagy és komplex multinacionális vállalkozáscsoportokról, mikroadatok összekapcsolása és adatraktározás statisztikák előállításához, az IKT-használatra vonatkozó mikroadatok összekapcsolása, modern vállalkozási statisztikák módszertana és a közigazgatási és számviteli adatok használata. Ezenkívül indult több projekt a tagállami EuroGroups-regiszterek kialakításának és alkalmazásának támogatásra. Meg kell azonban említeni, hogy a tagállamoknak korlátozott a felvevő képessége a hálózatokhoz szükséges koordinálási többletmunka tekintetében.

Az összes elkészült és véglegesített tanulmányt a Bizottság és a tagállamok felelősei közösen kiértékelik. A kidolgozott módszertanokat tesztelni kell. A kisebb fontosságú területek azonosítását az Eurostat fel fogja használni a prioritások meghatározására vonatkozó átfogó stratégiájában. E stratégia alapja a közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági közlemény[7].

A Bizottság által elfogadott két éves munkaprogram garantálja a megfelelő uniós finanszírozást annak támogatásához, hogy a tagállamok meg tudják valósítani a vállalkozásokra háruló teher csökkentésére kitűzött célokat, és hogy az európai statisztikai rendszer meg tudjon felelni a statisztikai információk iránti új igényeknek. Harmincegy, körülbelül 13,5 millió euró összértékű pénzügyi támogatás kapott társfinanszírozást és 13 külső tanulmányra körülbelül 1,5 millió euró összegben kötöttek szerződést. Ezenkívül műhelyek és munkacsoportok kaptak finanszírozást a tevékenységek megtervezésére.

Tekintve a teendők sokrétegűségét, az összes tevékenység folytatódni fog, és az elért eredményekről az éves jelentések fognak részletesen beszámolni (2013-ig).

[1] COM(2009) 404.

[2] HL L 61., 2008.3.5., 6. o.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

[4] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 450/2008/EK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 145., 2008.6.4., 1. o.).

[5] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 222/2009/EK rendelete a tagállamok közötti áruforgalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 638/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 87., 2009.3.31., 160. o.)

[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 638/2004/EK rendelete (HL L 102., 2004.4.7., 1. o.).

[7] COM(2006) 693 végleges, 2006. november 14., (HL C 78., 2007.4.11., 8. o.).