SZAKKIFEJEZÉSEK MAGYARÁZATA

Anyatehén : Olyan húshasznú tehén, illetve húshasznú marhával történt keresztezésből született tehén, amely hústermelésre szánt borjak nevelésére tartott állományhoz tartozik. Az anyatehén az összes tejét a borjának adja.

EMGA : Európai Mezőgazdasági Garanciaalap.

etr : egységes támogatási rendszer.

EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés.

Euratom : Európai Atomenergia-közösség.

Eurostat : Az Európai Unió statisztikai hivatala. Feladata, hogy az egyes országok és régiók összehasonlítását lehetővé tevő európai szintű statisztikákat biztosítson az Unió számára.

Kedvezőtlen adottságú területek : Az ilyen területeken természeti hátrányok miatt nehezebb mezőgazdasági termelést vagy tevékenységet folytatni.

Kérődző : Olyan állat, amelynek egynél több gyomra van, és amely a lenyelt táplálékot újra felöklendezi, hogy tovább rágja.

Marha- és borjúhús : Az egyévesnél fiatalabb szarvasmarha húsának elnevezése borjúhús, míg az egyéb szarvasmarha húsának elnevezése marhahús.

SBCS : Húshasznú borjúkra vonatkozó skót támogatási rendszer.

SEC : Főtitkárság: a Bizottság belső dokumentumai.

Támogatásra jogosult juh- és kecskefélék : "Anyajuh": minden olyan, a juh fajhoz tartozó nőivarú állat, amely már legalább egy ízben ellett, vagy legalább egyéves, valamint "anyakecske": minden olyan, a kecske fajhoz tartozó nőivarú állat, amely már legalább egy ízben ellett, vagy legalább egyéves. Az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatásokat ezért csak nőivarú juh- és kecskefélékre fizetik ki.

ÖSSZEFOGLALÓ

I. A korábban a mezőgazdasági termékek adott termeléséhez kapcsolódóan ("termeléshez kötött" módon) nyújtott közvetlen agrártámogatást a 2003. évi KAP-reformot követően, az etr (egységes támogatási rendszer) bevezetésétől fogva már nem a termeléshez kapcsolódóan kellett kifizetni (vagyis függetlenítették azt).

II. A támogatások teljes függetlenítésére való azonnali áttérés esetleges negatív hatásainak korlátozása érdekében azonban a reform előirányzott néhány kivételt a teljes függetlenítés alól, amennyiben egyes veszélyeztetett régiókban fenntartotta a termelést, egy-egy mezőgazdasági termelésfajta folytatásával pedig környezeti előnyöket biztosított. A tagállamok "az etr részleges végrehajtása" elnevezésű lehetőség keretében továbbra is alkalmazhatták a korábban létező, anyatehénre, anyajuhra és anyakecskére vonatkozó támogatási rendszereket, valamint a termeléshez kötött, egyéb különleges (az ún. 69. és 68. cikk szerinti) támogatási intézkedéseket. A 2020-ig terjedő időszak közös agrárpolitikájára vonatkozó bizottsági jogalkotási javaslatok [1] biztosítják annak lehetőségét, hogy a tagállamok önkéntes termeléshez kötött támogatást nyújtsanak.

III. A Számvevőszék a következő kérdésekre kereste a választ:

Az etr részleges végrehajtása keretében az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó közvetlen támogatások:

a) a tagállamok leginkább érintett régióira irányulnak-e?

b) eredményesek-eadott termelésfajták fenntartása s ezáltal a negatív társadalmi, gazdasági és környezeti hatások kiiktatása terén?

d) Megfelelő-e e támogatások esetében a Bizottság és a tagállamok által végzett monitoring és értékelés?

IV. A Számvevőszék megállapítása szerint az ellenőrzött támogatási rendszerek a lehetségesnél gyengébb hatást fejtenek ki, mert nem úgy tervezték meg őket, hogy a leginkább érintett régiókra és mezőgazdasági területekre irányuljanak.

V. A Számvevőszék nem talált döntő bizonyítékot arra nézve, hogy a kevés gazdasági alternatívával rendelkező régiókban az ellenőrzött támogatási rendszerek általában véve eredményesebben tartanák fenn a termelést – és ezáltal a gazdasági tevékenységet –, illetve több környezeti előnnyel járnának, mint az – egyéb uniós és tagállami finanszírozású intézkedésekkel párosuló – termeléstől függetlenített támogatás.

VI. Hiányosságok mutatkoznak emellett a Bizottságnál és a tagállamoknál a fő teljesítménymutatók monitoringjában és a támogatási rendszerek végső társadalmi és környezeti hatásainak értékelésében; kevés az összhang a hasonló célkitűzéseket követő egyéb intézkedésekkel.

VII. Amennyiben a Tanács és az Európai Parlament elfogadja a Bizottság azon javaslatát, hogy 2013 után is folytatódjon az önkéntes termeléshez kötött támogatás, a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság:

a) az ezen ágazatoknak szánt, termeléshez kötött közvetlen támogatási rendszereket egészítse ki támogatás-összpontosítási követelményekkel;

b) a tagállamokkal együttműködve pontosítsa, hogy mely típusú gazdálkodási tevékenységek révén tartható fenn leginkább a termelés, figyelembe véve az ebből következő társadalmi, gazdasági és környezeti szempontokat;

c) határozza meg a tagállamoktól elvárt monitoringkövetelményeket és -intézkedéseket, és hozzon létre egy olyan állandó monitoringkeretet, amely számot ad a tagállamok állattenyésztési ágazataira kifizetett valamennyi közvetlen támogatásról;

d) a tagállamokkal együttműködve végezzen átfogó értékelést a különböző támogatási rendszerek hatásáról az ágazatokra nézve, a gazdaságok versenyképességének javítása érdekében.

BEVEZETÉS

MARHA- ÉS BORJÚHÚSÁGAZAT, ILLETVE JUH- ÉS KECSKEHÚSÁGAZAT AZ EURÓPAI UNIÓBAN

1. A marha- és borjúhúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat (a továbbiakban: marhahúságazat, illetve juh- és kecskehúságazat) kiemelkedő fontosságú az Unió mezőgazdasága számára. Az Unió a világ marhahústermelésének csaknem 12%-át jelentő, közel 8 millió tonna levágott szarvasmarhával a világ harmadik legnagyobb marha- és borjúhústermelője [2]. Az Unióban előállított marhahús egyharmadát [3] borjakat ellő és tápláló "anyatehenek" tartására szakosodott marhahústermelők állítják elő közvetlenül. Az anyatehén-állományokat általában külterjes legeltetési rendszerben takarmányozzák, és utódaikat a leválasztást követően vagy közvetlenül levágási célra adják el, vagy olyan más szakembereknek értékesítik, akik a levágás előtt intenzívebb termelési rendszerben hizlalnak szarvasmarhaféléket. A legfrissebb adatok szerint az Unió anyatehén-állománya 2000 és 2010 között 12,4 millió egyed körül stabilizálódott [4].

2. A juh- és kecskehúságazatban a korábbi években valamivel 1 millió tonna felett stabilizálódott termelés 2009-ben 804000 tonnára csökkent. Az uniós állomány mintegy 81 millió juhból (számuk 2008-ban még 91 millió volt) és 13 millió kecskéből áll.

A MARHAHÚSÁGAZATNAK, VALAMINT A JUH- ÉS KECSKEHÚSÁGAZATNAK NYÚJTOTT KÖZVETLEN UNIÓS TÁMOGATÁSOK

3. A marhahúságazatban, valamint a juh- és kecskehúságazatban tevékenykedő mezőgazdasági termelők hagyományosan különféle közvetlen uniós támogatásokban részesülnek. Ezen ágazatok támogatásának elsődleges célja a termelés fenntartása "különösen azokon a területeken, ahol ennek nincs alternatívája" és "ahol e termelés fontos a helyi gazdaság szempontjából" [5]. A közvetlen uniós támogatásra való jogosultsághoz a mezőgazdasági termelőknek támogatási jogokkal (egyéni kvótákkal) kellett rendelkezniük, amelyeket részükre kérelemre osztottak ki az egyes tagállamok számára előírt mennyiségi korlátozások figyelembevételével.

4. Az ezen ágazatokban tevékenykedő mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások magukban foglalják többek között az anyatehenekre, valamint az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó alap- és kiegészítő jövedelemtámogatást [6]. Ezeknek az állatlétszám-alapú [7] jövedelemtámogatásoknak az a céljuk, hogy fenntartsák az olyan utódokat (borjakat vagy bárányokat) ellő haszonállatok számát, amelyek azután ellátják a feldolgozóipart (a szakosodott hizlalólétesítményeket és vágóhidakat).

5. A 2003. évi KAP-reform a mezőgazdasági kifizetések terén bevezette a támogatások függetlenítésének fogalmát [8] (vagyis ettől kezdve egy támogatás kifizetésének már nem feltétele egy adott termelés megléte), illetve a közvetlen uniós támogatás egy új rendszerét: az egységes támogatási rendszert (etr). A függetlenítés alóli kivételként a tagállamok – amennyiben megítélésük szerint az etr-re való áttérés következtében fennállt a mezőgazdasági piacok zavarának vagy a termelés beszüntetésének kockázata – dönthettek úgy is, hogy egyes ágazatokban [9] a közvetlen támogatások bizonyos hányadát a meglévő formájukban – azaz az etr részleges végrehajtása [10] formájában – tartják fenn.

6. Nyolc tagállam úgy határozott, hogy él a lehetőséggel, és az anyatehenek, illetve az anyajuhok és anyakecskék esetében megtartja a közvetlen támogatásokat az etr részleges végrehajtása keretében (lásd: 1. táblázat). Az anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatások tekintetében engedélyezték, hogy azok teljes mértékben a termeléshez kötöttek maradjanak, vagyis azokat továbbra is a reform előttihez hasonló módon lehetett kifizetni. Az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatások esetében a termeléstől 50%-ban való függővé tétel azt jelentette, hogy a továbbiakban a 2001-es rendszer keretében rendelkezésre álló éves pénzügyi keretösszegeknek csak a fele volt termeléshez kötött kifizetés [11] (a legkülső régiók [12] esetét kivéve, ahol a támogatások 100%-a termelésfüggő).

1. TÁBLÁZAT

AZ ANYATEHÉNRE, ILLETVE AZ ANYAJUHRA ÉS ANYAKECSKÉRE VONATKOZÓ JÖVEDELEMTÁMOGATÁSOKAT TOVÁBBRA IS A TERMELÉSHEZ KÖTŐ TAGÁLLAMOK [13]

Tagállam | Ágazat | Jövedelemtámogatás összege |

Ausztria, Belgium | Anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás | 200 EUR/anyatehén; legfeljebb 50 EUR kiegészítő jövedelemtámogatás10,50 EUR/anyajuh; 3,50 EUR kiegészítő jövedelemtámogatás és 8,40 EUR/anyakecske [9999] |

Dánia, Finnország, Szlovénia | Anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatás |

Franciaország, Portugália, Spanyolország | Anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás, valamint anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatás |

7. 2008-ban a KAP-reform "állapotfelmérés" néven ismert félidős felülvizsgálatának keretében a Bizottság – az 1. háttérmagyarázatban kifejtett érvekre alapozva – azt javasolta [14], hogy folytatódjon a támogatások célirányos, szelektív függetlenítése.

8. Ennélfogva az "állapotfelmérést" követő 2009-es jogszabály [15] hatálybalépésekor a hústermelő ágazatoknak nyújtott közvetlen támogatások további függetlenítésére került sor [16]. Nem történt azonban változás az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatások esetében, mivel azok a tagállamok, amelyek 2003-ban az etr részleges végrehajtását választották ezen ágazatok tekintetében, továbbra is élhettek ezzel a lehetőséggel, a források regionális szükségleteken alapuló elosztására helyezve a hangsúlyt [17]. Ezenkívül a két ágazatnak nyújtható támogatási lehetőségek két olyan intézkedéssel bővültek, amelyek adott gazdálkodási és agrártevékenység-típusokhoz kötődnek (lásd: 2. háttérmagyarázat).

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A BIZOTTSÁG ÉRVEI AZ ETR RÉSZLEGES VÉGREHAJTÁSÁNAK FOLYTATÁSÁRA VONATKOZÓAN AZ ELLENŐRZÖTT ÁGAZATOKBAN

"[...] a közelmúltbeli reformok léptéke és több ágazat etr-be való integrálása a termeléstől részben függő támogatást kevésbé relevánssá teszi, és gyakran megakadályozza a mezőgazdasági termelők versenyképesebbé és piacorientáltabbá válását. Ráadásul a nem jövedelmező ágazatok esetében ezek a termelők alacsonyabb összegű kifizetésekkel rosszabbul járhatnak, mint a termeléstől teljesen függetlenített kifizetésekben részesülő termelők [18]. Emellett a termeléshez kötött támogatásban továbbra is részesülő termelőknek párhuzamosan mind a termeléshez kötött, mind a termeléstől függetlenített rendszerekkel is van dolguk, ami bonyolultabb, adminisztratíve költségesebb, és nem jár jövedelmi előnnyel. A fent említett okok miatt célszerű lenne a termeléstől való teljes függetlenítésre való áttérés. Mindazonáltal [...] néhány egyedi esetben fontos fenntartani a mezőgazdasági termelés egy minimális szintjét, mert ettől függhet a kevés gazdasági alternatívával rendelkező régiókban folytatott gazdasági tevékenység fenntartása, a feldolgozó iparágak ellátása megfelelő nyersanyaggal, illetve környezeti előnyök biztosítása."

9. Az a jelenlegi tendencia, hogy a tagállamok ezeknél a támogatási rendszereknél élnek az etr részleges végrehajtásának lehetőségével, a támogatásoknak az etr-be való integrálása irányába mutat. Ez azt jelenti, hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik korábban az ellenőrzött támogatási rendszerek keretében részesültek kifizetésben, immár jogosultak arra, hogy az etr keretében részesüljenek támogatásban – anélkül, hogy továbbra is állatokat kellene tartaniuk. Az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatást a tagállamok többségében már függetlenítették a termeléstől, vagy tervezik annak függetlenítését, míg Franciaország 2010-től részlegesen függetlenítette az anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatást a termeléstől. Ennek következtében a részleges végrehajtási intézkedések szerinti éves összegek a 2006-ban (az összes tagállam etr-re való áttérésének évében) felmerült több mint 2 milliárd euróról 2011-re valamivel több mint 1 milliárd euróra csökkentek (lásd: 2. táblázat).

A 2013 UTÁNI KAP-RA VONATKOZÓ JOGALKOTÁSI JAVASLATOK

10. A Bizottság által a 2013 utáni KAP-ra vonatkozóan elfogadott jogalkotási javaslat többek között új szabályokat állapított meg a KAP keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelőknek folyósítandó közvetlen kifizetésekre nézve [19]. E javaslat 38. cikkének (2) bekezdése szerint "termeléstől függő támogatás csak egy tagállam azon ágazatainak vagy régióinak nyújtható, ahol olyan meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok bizonyos nehézségekkel küzdenek, amelyek gazdasági és/vagy társadalmi és/vagy környezetvédelmi szempontból kiemelt fontosságúak". Ennélfogva a marhahúságazatban, valamint a juh- és kecskehúságazatban a termeléstől függő önkéntes támogatás továbbra is engedélyezett lenne, megőrizve ezáltal az ellenőrzött támogatási rendszerekhez hasonló közvetlen támogatások lehetőségét.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A 2009-ES RENDELETBEN BEVEZETETT KÉT ÚJ INTÉZKEDÉS

A 73/2009/EK rendelet 63. cikke: a tagállamok eltérést alkalmazva a korábban termeléshez kötött támogatásként kifizetett pénzeszközöket felhasználhatják támogatási jogosultságok létrehozására vagy e jogosultságok értékének növelésére olyan gazdálkodási tevékenységek esetében is, amelyek nem feltétlenül kapcsolódnak a korábban termeléshez kötött támogatáshoz.

A 73/2009/EK rendelet 68. cikkelehetővé tesz kompenzációs intézkedéseket a tej-, a marha- és borjúhús, a juh- és kecskehúságazatban, valamint a rizságazatban a gazdasági szempontból veszélyeztetett vagy környezeti szempontból érzékeny területeken, vagy a mezőgazdasági termelés gazdaságilag érzékeny típusai tekintetében. A tagállamok a nemzeti felső határuk 10%-át termeléshez kötött különleges támogatási rendszerekre különíthetik el az ezen ágazatokban folytatandó gazdálkodásra. Ez a lehetőség felváltotta és kibővítette az 1782/2003/EK rendelet 69. cikkében foglalt rendelkezések alapján korábban rendelkezésre álló, termeléshez kötött támogatás nyújtásának lehetőségeit.

2. TÁBLÁZAT

AZ ELLENŐRZÖTT TÁMOGATÁSI RENDSZEREK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK ALAKULÁSA

(EUR) |

Jövedelemtámogatás | 2011-es előirányzatok | 2010-es előirányzatok | 2009-es hozam | 2006-os hozam |

Anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 |

Anyatehénre vonatkozó kiegészítő jövedelemtámogatás | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 |

Részösszeg (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 |

Juh- és kecskefélék | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 |

Juh- és kecskefélékre vonatkozó kiegészítő jövedelemtámogatás | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 |

A juh- és kecskeágazatban folyósított kiegészítő kifizetések | - | - | - | - |

Részösszeg (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 |

ÖSSZESEN [ (a) + (b) ] | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 |

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE

11. Az ellenőrzés az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó támogatási rendszereket vizsgálta. Az ellenőrzés a 2003-as reform végrehajtását közvetlenül megelőző évtől (azaz 2005-től) 2010-ig terjedő időszakot ölelte fel (a 2010. évet is beleértve).

12. Az ellenőrzés általános kérdése a következő volt: Az etr részleges végrehajtása keretében az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó közvetlen támogatások:

a) a tagállamok leginkább érintett régióira irányulnak-e?

b) eredményesek-e adott termelésfajták fenntartása s ezáltal a negatív társadalmi, gazdasági és környezeti hatások kiiktatása terén?

c) Megfelelő-e e támogatások esetében a Bizottság és a tagállamok által végzett monitoring és értékelés?

AZ ELLENŐRZÉS MÓDSZERE

13. Az ellenőrzés során a Bizottságnál (a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságon) és a támogatási rendszereket fenntartó négy tagállamban [20] került sor helyszíni vizsgálatokra, míg két tagállamban [21] az ellenőrök dokumentáció-áttekintéssel vizsgálták az említett ágazatokban bekövetkezett fejleményeket. A Számvevőszék tényfeltáró látogatásokat tett ezenkívül két olyan tagállamban is, amely teljes körűen végrehajtotta az etr-t [22], azzal a céllal, hogy összehasonlítsa a marhahús-, valamint a juh- és kecskehúságazat fejlődését azokban a tagállamokban, amelyek nem tartották fenn az ellenőrzött támogatási rendszereket.

14. Az ellenőrzési bizonyítékok a következő forrásokból származnak:

a) a Bizottság monitoringeljárásainak, valamint a két ágazatot érintő jogalkotási javaslatok előkészületi munkájára vonatkozó ügyiratoknak a felülvizsgálata, értékeléseket és egyéb tanulmányokat is ideértve;

b) az illetékes tagállami közigazgatási hatóságokkal szervezett találkozók, valamint a mezőgazdasági termelők képviselőivel folytatott beszélgetések mindkét ágazatban;

c) az arra vonatkozó tagállami elemzés – és alátámasztó bizonyítékok – minőségi vizsgálata, hogy alkalmasak-e az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatások arra, hogy bizonyos régiók – és különösen a mezőgazdasági termelők számára más gazdasági alternatívákat nyújtani nem tudó régiók – agrárgazdaságán belül fenntartsák a mezőgazdasági termelés minimális szintjét [23];

d) helyszíni látogatás számos végső kedvezményezettnél: gazdaságuk helyzetének és annak megvitatása, hogy a támogatási rendszerek milyen hatást gyakoroltak termelési döntéseikre;

e) a termelés, valamint a társadalmi és a környezeti hatások tekintetében érvényesülő korábbi tendenciák elemzése az ellenőrzött tagállamokban, továbbá összehasonlítás az etr teljes körű végrehajtását alkalmazó tagállamokkal, illetve az ágazatokra irányuló, tagállami vagy uniós különleges intézkedésekkel;

f) a megfelelő tanulmányok és statisztikák felülvizsgálata és elemzése.

MEGÁLLAPÍTÁSOK

A TÁMOGATÁSI RENDSZEREK ÖSSZPONTOSÍTÁSA A LEGINKÁBB ÉRINTETT TAGÁLLAMI RÉGIÓKRA

15. Az ellenőrzött támogatási rendszerek megtartását az indokolta, hogy a nehézségekkel küzdő régiókban és az érzékeny ágazatokban – például a marhahúságazatban, valamint a juh- és kecskehúságazatban – a kellően összpontosított intézkedések enyhíthetik a termelés beszüntetésének és az abból következő társadalmi, gazdasági és környezeti hatásoknak a kockázatát. Az ellenőrzés értékelte, hogy a Bizottság és a tagállamok kellően elemezték és jól határozták-e meg, hogy melyek a tagállamok leginkább érintett régiói, vagyis a területükön lévő olyan veszélyeztetett régiók és mezőgazdasági területek, ahol a termelés beszüntetésének káros hatásai lennének, illetve azt, hogy a támogatási rendszereket úgy alakították-e ki, hogy el tudják érni az ottani állattenyésztőket.

A LEGTÖBB FORRÁSRA NEM VONATKOZNAK MEGFELELŐ TÁMOGATÁS-ÖSSZPONTOSÍTÁSI RENDELKEZÉSEK

16. E támogatási rendszerek a jellegükből, valamint az általuk támogatott mezőgazdasági tevékenység (azaz a szántóföldi növénytermesztésre alkalmatlan földterületen általában az állatok külterjes legeltetésével folytatott mezőgazdasági tevékenység) jellegéből adódóan már valamilyen mértékben összpontosítják a forrásokat. Határozott és kielégítő támogatás-összpontosítási rendelkezések hiányában azonban a közvetlen támogatásnak lehet olyan hatása, hogy más, intenzívebb állattenyésztési módszereket támogat.

17. A Bizottság a támogatási rendszerekre vonatkozó végrehajtási rendelkezésekbe nem vett fel olyan regionális követelményt, amely kifejezetten oda összpontosítaná a támogatást, ahol az a legeredményesebb lenne. Ennek következtében a jelenlegi formában végrehajtott támogatások hatását gyengíti az, hogy minden tagállamra kiterjednek. A két ellenőrzött ágazat költségvetésben előirányzott forrásainak 90%-át meghaladó támogatásfajtái, vagyis az anyatehénre és az anyajuhra vonatkozó alap-jövedelemtámogatások [24] jogosultsági feltételei nem olyanok, hogy kifejezetten a tagállamok veszélyeztetett régióit céloznák.

A TÁMOGATÁSI RENDSZEREK CÉLIRÁNYOS ALKOTÓELEMEI KORLÁTOZOTTAK VAGY ELTŰNŐFÉLBEN VANNAK

18. A jelenlegi támogatási rendszereknek vannak olyan alkotóelemei, amelyek kifejezetten valamilyen célra irányulnak: ilyen az anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatás, az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó kiegészítő jövedelemtámogatás, valamint az anyatehénre vonatkozó kiegészítő jövedelemtámogatás. Ezek az alkotóelemek azonban nem megfelelően összpontosulnak a mezőgazdasági régiókra, vagy a pénzügyi értékük korlátozott. Ezenkívül ezeket integrálják az etr-be.

19. Az anyakecskére vonatkozó alap-jövedelemtámogatásra való jogosultság feltételei [25] a mezőgazdasági termelőknek szánt közvetlen támogatást olyan konkrét területekre irányítják, ahol a termelés megfelel bizonyos kritériumoknak. A viszonylag nagy kecskeállományokkal rendelkező tagállamok azonban úgy döntöttek, hogy az anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatást teljes mértékben integrálják az etr-be, ami csökkenti e támogatás összpontosításának lehetőségeit (lásd: 3 háttérmagyarázat).

20. Az "anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatás" bizonyos régiókra és adott gazdálkodási gyakorlatokra irányul. [26] Kizárólag ez a jövedelemtámogatás fizetendő "a mezőgazdasági termelőknek azokon a területeken, ahol a juh- és kecsketenyésztés hagyományos tevékenység, vagy jelentős mértékben hozzájárul a vidék gazdaságához". Ez a jövedelemtámogatás azonban, amely 2006-ban 215 millió eurót tett ki, eltűnőfélben van, mivel általában teljes egészében az etr-be integrálják [27]. A 2010-es naptári évre tulajdonképpen csak Portugália és Finnország tartotta meg ezt a jövedelemtámogatást termeléshez kötöttként.

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

EGYES TAGÁLLAMOK KIIKTATTÁK AZ ELLENŐRZÖTT TÁMOGATÁSI RENDSZEREK KÜLÖN CÉLRA IRÁNYULÓ ALKOTÓELEMEIT

Az 1,3 milliót meghaladó egyedszámú (az Unióban tenyésztett kecskefélék 10%-át jelentő) kecskepopulációval rendelkező Franciaország úgy döntött, hogy az anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatást 2006-tól, az anyajuhra vonatkozó jövedelemtámogatást pedig 2010-től teljes egészében az etr-be integrálja. A teljes uniós kecskeállomány 22%-át tenyésztő Spanyolország 2010-től szintén teljes mértékben függetlenítette a jövedelemtámogatásokat. Az Unió legnagyobb kecsketenyésztő (a teljes kecskeállománynak mintegy 38%-ával rendelkező) országa, Görögország úgy döntött, hogy az anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatást a bevezetésekor teljes egészében az etr-be integrálja.

21. Az anyatehénre vonatkozó kiegészítő jövedelemtámogatás – azáltal, hogy a konvergenciarégiókhoz [28] kapcsolódik – szintén magában foglal támogatás-összpontosítási rendelkezést. Ezek a régiók azonban nem feltétlenül minősülnek olyan mezőgazdasági régióknak, ahol az anyatehéntartás kifejezetten összefüggésbe hozható adott társadalmi és környezeti hatásokkal. Az anyatehénre vonatkozó kiegészítő jövedelemtámogatás 2010-ben 51 millió eurót tett ki (míg 2006-ban 62,1 millió EUR volt), ami az ellenőrzött támogatási rendszerekre vonatkozóan a teljes összeg 5%-át jelenti. Az intézkedésenként és tagállamonként részletezett összegek az I. mellékletben találhatók.

A TÁMOGATÁSI RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE ADOTT TERMELÉSFAJTÁK FENNTARTÁSA S EZÁLTAL A NEGATÍV TÁRSADALMI, GAZDASÁGI ÉS KÖRNYEZETI HATÁSOK KIIKTATÁSA TERÉN

22. A támogatási rendszerek célja az volt, hogy fenntartsanak egy bizonyos termelési szintet a veszélyeztetett régiókban, és így kiiktassák a támogatások termeléstől való függetlenítése miatti szerkezetátalakítással járó negatív társadalmi, gazdasági és környezeti következményeket [29]. Ezek a célok továbbra is relevánsak a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó KAP keretében előterjesztett bizottsági jogalkotási javaslatokban [30].

23. Az ellenőrzés következésképpen azt vizsgálta, hogy az ellenőrzött tagállamokban jelentős eltérések voltak-e a két ágazatbeli tendenciákban azokhoz a tagállamokhoz képest, amelyek a jövedelemtámogatásokat teljes egészében integrálták az etr-be, valamint azt, hogy bármely eltérés tulajdonítható-e az ellenőrzött támogatási rendszereknek.

NINCS MEGGYŐZŐ BIZONYÍTÉK ARRA VONATKOZÓAN, HOGY AZ ELLENŐRZÖTT TÁMOGATÁSI RENDSZEREK ERŐTELJESEN BEFOLYÁSOLNÁK AZ ÁLLATOK SZÁMÁNAK ÁLTALÁNOS ALAKULÁSÁT

24. Az etr-t részlegesen végrehajtó tagállamokban az anyatehenek száma 2005 és 2010 között enyhén (2%-kal) növekedett [31], míg ez a szám a termeléstől függetlenített támogatást alkalmazó tagállamokban 6%-kal csökkent [32]. Az anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás azonban nincs látható befolyással az anyatehenek számának általános alakulására az egyes tagállamokban.

25. Az etr részleges végrehajtását alkalmazó, az összes anyatehén nagyjából 32%-át tenyésztő Franciaországban például az állomány 2001 és 2004 között megfogyatkozott, 2004 óta azonban az anyatehenek száma növekedni kezdett, és 2008 óta viszonylag egyenletes maradt (lásd: 1. ábra). A 2001–2004 közötti időszakban az állománycsökkenés annak ellenére következett be, hogy léteztek az anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatások és a marhahúságazatnak nyújtott egyéb közvetlen támogatások.

26. Ezzel szemben Németországban, amely az ellenőrzött támogatási rendszereket teljes mértékben függetlenítette a termeléstől, és a teljes anyatehén-állománynak nagyjából 6%-ával rendelkezik, csökkenő tendencia mutatkozott 2000-től 2004-ig, amikor az anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatásokat még igénybe lehetett venni. Azóta az anyatehenek száma állandósult, illetve lassabb ütemben csökkent, még az etr teljes körű végrehajtása után is.

1. ÁBRA

AZ ANYATEHENEK SZÁMÁNAK ALAKULÁSA FRANCIAORSZÁGBAN ÉS NÉMETORSZÁGBAN 2000 ÉS 2010 KÖZÖTT

+++++ TIFF +++++

Forrás: az EUROSTAT adatai alapján.

27. A juhfélék számának régóta tartó csökkenése nem módosít jelentősen ezen a tendencián az etr-t 2005 óta teljes körűen vagy részlegesen végrehajtó tagállamok esetében. Annyira markáns csökkenésről van szó, hogy azt az ellenőrzött támogatási rendszerek keretébe tartozó, az 1990-es évek óta igénybe vehető jövedelemtámogatások sem tudták növekedésbe fordítani (lásd: 2. ábra). A kecskefélék száma az etr-t teljes körűen és részlegesen végrehajtó tagállamokban egyaránt stabil maradt.

28. Az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatások 50%-át továbbra is a termeléstől függővé tevő hat tagállam közül négy [33] úgy döntött, hogy a támogatásokat teljes mértékben az etr-be integrálja, és helyettük a 68. cikk szerinti támogatást alkalmazza ezekre az ágazatokra. Ez arra mutat, hogy ezeket a jövedelemtámogatásokat nem találták teljesen eredményesnek (lásd: 4. háttérmagyarázat).

AZ ÁLLATOK SZÁMÁNAK ALAKULÁSÁT TÚLNYOMÓRÉSZT A TAGÁLLAMONKÉNT ELTÉRŐ KÜLSŐ VAGY KÖRNYEZETFÜGGŐ TÉNYEZŐK BEFOLYÁSOLJÁK

29. Az állattartáshoz kapcsolódó jövedelemtámogatások és az állatok száma közötti szoros kapcsolat hiánya arra utal, hogy az egyes tagállamokra jellemző külső vagy környezetfüggő tényezők lényegesen befolyásolják az állatok számának alakulását. E tényezők többek között a következők: a földterület alkalmassága, a piaci feltételek, a harmadik országok konkurenciájának erőssége és a fogyasztói ízlés.

2. ÁBRA

A JUH- ÉS A KECSKEFÉLÉK SZÁMÁNAK ALAKULÁSA A TÁMOGATÁSOKAT A TERMELÉSHEZ KÖTŐ, ILLETVE ATTÓL FÜGGETLENÍTŐ TAGÁLLAMOKBAN 2000 ÉS 2010 KÖZÖTT

+++++ TIFF +++++

Forrás: az Eurostat adatai alapján.

30. Ezek a külső és környezetfüggő tényezők összességükben olyan erőteljes hatást fejtenek ki, hogy az ellenőrzött támogatási rendszerek hatása vagy elenyészik (pozitív tényező esetén), vagy nem tudja visszafordítani a helyzetet (ha a tényező negatív). Alátámasztja ezt az állatszámok egyes tagállamokban megfigyelhető hosszú távú tendenciáira vonatkozó számvevőszéki elemzés (lásd: 5. háttérmagyarázat), valamint a Bizottság értékelései és más tanulmányok [34] is.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ANYAJUHRA ÉS ANYAKECSKÉRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁSI RENDSZEREKNEK AZ ETR-BE VALÓ INTEGRÁLÁSA, VALAMINT A JUH- ÉS KECSKEÁGAZATNAK NYÚJTOTT KÜLÖNLEGES KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁS: EGY PÉLDA

Franciaország a juhfélékre nyújtott jövedelemtámogatásokat 2010-től teljes egészében függetlenítette a termeléstől, emellett – szakmai és gazdasági kiválasztási kritériumok alapján – jobban összpontosított és célirányosabb különleges támogatási rendszert alakított ki az etr részleges végrehajtása keretében az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó támogatási rendszer felváltására. Ezt a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja keretében és az etr szerinti támogatással együtt valósította meg (azaz az etr mellett összesen mintegy 135 millió eurót fizetett ki 2010-ben).

E szakpolitikai változásnak a kedvezményezettekre gyakorolt hatását a következő eset példázza: egy auvergne-i mezőgazdasági termelőnek, aki egyéb gazdasági alternatívákban szűkölködő vidéken, egy tengerszint feletti több mint 1000 méteres magasságban fekvő gazdaságban tenyésztett juhot, 15000 euróval nőtt a támogatása 2006 (a jövedelemtámogatások részleges, az anyajuhra vonatkozóan 50%-os függetlenítése) és 2010 (a jövedelemtámogatások teljes függetlenítése és az ehhez társuló, 63. és 68. cikk szerinti különleges támogatás) között, pedig a termelése alig ingadozott ebben az időszakban: 612–653 juhot tartott.

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

KÜLSŐ TÉNYEZŐK ERŐTELJES HATÁSA AZ ÁLLATTENYÉSZTÉSRE: EGY PÉLDA

Az etr részleges végrehajtását alkalmazó Portugáliában növekedett az anyatehenek száma egy 1994-es, az állattenyésztés ösztönzése érdekében a szántóföldek legelővé alakítására irányuló programnak, illetve annak köszönhetően, hogy – a tagállami anyatehénkvótát növelendő – kiosztottak 90000 állattámogatási célú, kiegészítő jogosultságot.

AZ EGYÉB FELTÉTELEKHEZ NEM KÖTÖTT ÁLLATLÉTSZÁM-ALAPÚ JÖVEDELEMTÁMOGATÁSOK NEM ÖSZTÖNZIK A VERSENYKÉPESSÉG JAVÍTÁSÁT

31. A termeléshez kötött támogatás megtartása az érzékeny területeken a mezőgazdasági termelők támogatását célzó átmeneti intézkedés, amely a Bizottság szerint semmiképp nem veszélyeztetheti a reform általános céljait: a támogatások függetlenítését és a mezőgazdasági termelők piacorientáltabbá tételét. Egy olyan támogatási rendszer azonban, amely bármely más feltétel nélkül pusztán állatlétszám alapján folyósít jövedelemtámogatást, nem ösztönzi közvetlenül a mezőgazdasági termelőket versenyképességük javítására.

32. Ezzel szemben az állatlétszám-alapú kifizetések minőségjavuláshoz kapcsolása – ahogyan azt bizonyos tagállamok (például Írország és az Egyesült Királyságban Skócia) alkalmazzák – eredményesebb, a termelés fenntartását és a kívánt piacorientáltságot egyaránt ösztönző támogatási intézkedésnek bizonyulhat. Ez a megközelítés nem hagyná figyelmen kívül azt az alapvető, a KAP állapotfelmérése keretében végzett hatásvizsgálatban kiemelt problémát sem, hogy a termeléstől részlegesen függetlenített támogatás "gyakran megakadályozza a mezőgazdasági termelőket versenyképességük javításában és a piaci orientáció megvalósításában. Ráadásul a nem jövedelmező ágazatok esetében alacsonyabb összegű kifizetésekkel rosszabbul járhatnak a részlegesen függetlenített, mint a termeléstől teljesen függetlenített kifizetésekben részesülő termelők" [35].

NINCS ÉSZREVEHETŐ ELTÉRÉS AZ ETR-T TELJES KÖRŰEN, ILLETVE AZ AZOKAT RÉSZLEGESEN VÉGREHAJTÓ TAGÁLLAMOKBAN ÉRVÉNYESÜLŐ EGYÉB ÁLTALÁNOS TENDENCIÁK KÖZÖTT

33. Az ellenőrzött támogatási rendszerek további fenntartása azt is célozta, hogy a szóban forgó ágazatokban enyhítse a támogatások függetlenítése – azaz az etr teljes körű végrehajtása – miatti szerkezetátalakítással járó negatív társadalmi, gazdasági és környezeti következményeket. Az ellenőrzés összevetette a megfelelő közvetett mutatók (hústermelés, az egy gazdaságra jutó kedvezményezettek és állatok száma, valamint az állandó legelőként hasznosított földterület) alakulását a támogatások teljes függetlenítését alkalmazó és az etr-t részlegesen végrehajtó tagállamok esetében, annak meghatározása végett, hogy a támogatások függetlenítése keretében milyen mértékűek ezek a negatív következmények.

NINCS JELENTŐS ELTÉRÉS A HÚSTERMELÉS ALAKULÁSÁBAN AZ ELLENŐRZÖTT TÁMOGATÁSI RENDSZEREKET ALKALMAZÓ ÉS AZ AZOKAT NEM ALKALMAZÓ TAGÁLLAMOK KÖZÖTT

34. A hústermelés alakulása tekintetében az ellenőrzés nem állapított meg észrevehető eltérést azok között a tagállamok között, amelyek az ellenőrzött támogatási rendszereket továbbra is a termeléstől teszik függővé (vagyis mint a reform előtt), és azok között, amelyek teljes egészében integrálták ezeket a jövedelemtámogatásokat az etr-be (a hústermelés alakulása tekintetében lásd: II. melléklet). Bár az Unió marhahústermelésének csak egyharmada kapcsolható közvetlenül anyatehenekhez, ezek a tendenciák mégis arra utalnak, hogy az ellenőrzött támogatási rendszerek termeléstől való függetlenítése nem gyakorol számottevő hatást a hústermelésre.

35. Ezeket a tendenciákat is jelentősen befolyásolják külső és környezetfüggő tényezők, többek között a gazdaságok szintjén (például fenntarthatatlan gazdaságok felszámolása, a gazdaságonkénti nagyobb állatsűrűség) és az iparág szintjén (például áruházláncok vevőként történő közvetlen piacra lépése, vágóhidak egyesítése stb.) egyaránt folyamatban lévő szerkezetátalakítás.

36. Ezeket a környezetfüggő tényezőket példázza az, ahogyan az agrár-élelmiszeripari lánc szerveződése jelentősen befolyásolja a feldolgozóipart. Portugáliában például, ahol a gazdaságok 75%-a "nagyon kicsinek" minősül, a tagállami hatóságok az ágazat termelékenységét korlátozó tényezőként észlelték, hogy a kis és elaprózott tevékenységet folytató állattenyésztők alkupozíciója gyenge a beszállítókéhoz és a vevőkéhez képest. Ezt még tetézte az is, hogy a portugáliai vágóhidak csak vágási szolgáltatást nyújtottak, ennél nagyobb szerepet nem vállaltak a húsértékesítésben. Ezzel szemben az Egyesült Királyságban az etr teljes körű végrehajtását követően a tagállami hatóságok azt észlelték, hogy javul az állományok termelékenysége és a gazdaságok versenyképessége, erőfeszítések történnek az állattenyésztők piaci részesedésének és outputjának növelésére.

3. ÁBRA

HÚSTERMELÉS – A JÖVEDELEMTÁMOGATÁSOKAT ALKALMAZÓ ÉS NEM ALKALMAZÓ TAGÁLLAMOK ÖSSZEHASONLÍTÁSA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) 2010-es statisztikai évkönyvének B.10. táblázata alapján.

VALAMENNYI TAGÁLLAMBAN VANNAK HASONLÓSÁGOK BIZONYOS LÉNYEGES TÁRSADALMI ÉS KÖRNYEZETI TENDENCIÁK TEKINTETÉBEN

37. Az ellenőrzött tagállamokban – az általános mezőgazdasági tendenciával összhangban – összességében csökkent az anyateheneket, illetve juh- és kecskeféléket tartó kedvezményezettek száma, ugyanis a kevésbé versenyképes mezőgazdasági termelők kiléptek az ágazatból. A csökkenés járhat olyan kedvezőtlen hatásokkal, mint például a gazdaságokban történő foglalkoztatás visszaesése, a vidéki közösségeknél jelentkező gazdasági következmények és a negatív környezeti hatások. E potenciális hatásokat azonban túlnyomórészt ellensúlyozta az az Unió-szerte általánosan érvényesülő tendencia, hogy növekedett a gazdaságonként tartott állatok száma (lásd: III. melléklet), és a versenyképesebb mezőgazdasági termelők átvették az ágazatból kilépők termelési tényezőinek egy részét, volumennöveléssel próbálva versenyképesebbé és jövedelmezőbbé tenni termelésüket.

38. A minimális termelés követelményének fenntartása – amint az az ellenőrzött támogatási rendszerek esetében is történik – hozzájárulhat az olyan környezeti előnyök biztosításához, mint például a tűzveszélycsökkentés és a biológiai sokféleség javítása. A Bizottság például már azonosította a gazdálkodási tevékenység egyes olyan típusait, amelyek társadalmi és környezeti hatásokhoz kapcsolhatóak: ilyenek az állatok külterjes legeltetési rendszerei, az állatok terelése és vándorlegeltetése [36].

39. Ugyanakkor más uniós szakpolitikai eszközök – például agrár-környezetvédelmi intézkedések vagy a kedvezőtlen adottságú területekre irányuló intézkedések, sőt uniós szabályozási követelmények [37] is – hasonló, kiegészítő szerepet töltenek be. Ezek az intézkedések is kapcsolódnak az ellenőrzött támogatási rendszerek szándékolt környezeti hatásaihoz. Ezért nem egyértelmű, hogy az ellenőrzött támogatási rendszerek – a tagállamok teljes területén történő alkalmazásuk esetén – milyen mértékben járulnak hozzá a negatív környezeti következmények kiiktatásához. Megerősíti ezt az is, hogy azokban a felkeresett tagállamokban, ahol a támogatásokat függetlenítették a termeléstől, semmi nem utalt arra, hogy az ellenőrzött támogatási rendszerek termeléstől való függetlenítése után a földterületek termelésből való kivonása nyomán széles körben jelentkeztek volna környezeti problémák.

40. Ezenkívül vagy állandó maradt, vagy legalábbis nem csökkent drasztikusan egy másik környezeti mutató, a kérődző állatállománnyal "állandó legelőként hasznosított földterületek" nagysága (lásd: 3. táblázat) az uniós tagállamokban, akár az ellenőrzött támogatási rendszerek termeléstől való függetlenítése mellett döntöttek azok, akár nem.

3. TÁBLÁZAT

AZ ÁLLANDÓ LEGELŐKÉNT BEJELENTETT ÖSSZES FÖLDTERÜLET

Forrás: az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága.

BEJELENTETT ÁLLANDÓ LEGELŐKÉNT HASZNOSÍTOTT TERÜLET (1000 hektár) |

EU-15 | 2006 | 2009 | Változás százalékos aránya (2009-ben, illetve 2006-ban) |

Belgium [8888] | 459 | 458 | - 0,2% |

Dánia | 225 | 215 | - 4,4% |

Spanyolország [8888] | 5695 | 6001 | 5,4% |

Franciaország [8888] | 8103 | 8106 | 0% |

Ausztria | 1437 | 1397 | - 2,8% |

Portugália [8888] | 1037 | 1124 | 8,4% |

Finnország | 22 | 19 | - 15,1% |

A)Részösszeg(Az etr-t részlegesen végrehajtó tagállamok) | 16978 | 17320 | 2,0% |

Németország | 4925 | 4798 | - 2,6% |

Írország | 4264 | 4233 | - 0,7% |

Görögország | 2740 | 2719 | - 0,8% |

Olaszország | 2303 | 2325 | 1% |

Luxemburg | 66 | 65 | - 1,7% |

Hollandia | 813 | 832 | 2,4% |

Svédország | 800 | 713 | - 11% |

Egyesült Királyság | 9919 | 9796 | - 1,2% |

B)Részösszeg(Az etr-t teljes körűen végrehajtó tagállamok) | 25830 | 25481 | - 1,4% |

A JÖVEDELEMTÁMOGATÁSOK TERMELÉSTŐL VALÓ FÜGGETLENÍTÉSE KEDVEZŐTLENÜL BEFOLYÁSOLTA AZ ÁLLATTENYÉSZTÉST A VESZÉLYEZTETETT TERÜLETEKEN

41. Habár egyes esetekben a támogatási rendszerek alkalmazása kellően indokoltnak tűnik, a függetlenítés tapasztalata mégis azt mutatja, hogy ez a lépés uniós szinten általában nem változtatta meg messzemenően a termelési szerkezetet – amint ezt a Bizottság is kiemelte [38]. A számvevőszéki ellenőrzés feltárta, hogy a tagállamok egyes térségeiben – például a hegyvidéki területeken vagy a kevés életképes mezőgazdasági alternatívával rendelkező térségekben – valós kockázat [39] az állattenyésztés beszüntetése, sőt egyes tagállamokban az már be is következett, amint azt a 6. háttérmagyarázat szemlélteti. Ezeken a területeken a nehéz pedoklimatikus viszonyok és az alacsonyabb jövedelmezőség miatt az egyedi termelési követelmény hiányának hatására csökken a kérődzőtenyésztés, ami viszont társadalmi és gazdasági következményekkel járhat.

6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A TÁMOGATÁSOK TERMELÉSTŐL VALÓ FÜGGETLENÍTÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ TERMELÉSBESZÜNTETÉS A VESZÉLYEZTETETT RÉGIÓKBAN

Skóciában, ahol jelentős az alacsony termelékenységű földterületek aránya [40], és amelynek a termelési alternatívái így a külterjes legeltetési rendszer keretében takarmányozott kérődzők tenyésztésére korlátozódnak, jelentősen visszaesett a kedvezményezettek száma az etr bevezetését követően. A skót hatóságok a termelés beszüntetését részben azzal magyarázták, hogy a gazdálkodásból kiszálló idősebb vagy kevésbé hatékony mezőgazdasági termelők ezután alhaszonbérletbe adták földterületüket. Az, hogy az etr bevezetése után továbbra is tartott állatok száma rohamosan csökken, környezeti gondokat okozhat, különösen Skócia sérülékeny északnyugati régiójának hátrányosabb helyzetű hegyvidéki és szigetvilági részein. A skót hatóságok tájékoztatása szerint "az egységes támogatási rendszer bevezetése óta a juhok számának csökkenése felgyorsult, az elmúlt 5 évben 14,4%-kal esett vissza. A szarvasmarhafélék száma is csökkent, 2005 és 2009 között 7,5%-kal, bár az elmúlt évben csekély mértékben, 0,8%-kal növekedett".

A nehéz helyzetben lévő területeken beszüntetett termelés kockázatára másik példa Portugália, amelynek mezőgazdasági földterületei túlnyomórészt hátrányos helyzetű régiókban találhatók. Portugáliában a juhtenyésztés jelentős része természeti problémákkal küzdő területeken vagy életképes gazdasági alternatívákkal nem rendelkező, kieső területeken folyik. 2009-ben az anyajuhra vonatkozó összes jövedelemtámogatás nagy részét (53%-át) a kedvezőtlen adottságú területként besorolt Alentejo régióban gazdálkodó kedvezményezetteknek fizették ki. Az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatások 50%-ának termeléstől való függetlenítése után a tendenciák elemzése azt jelzi, hogy ebben a régióban a juh- és kecskefélékre nyújtott támogatások kedvezményezettjeinek száma drasztikusabban csökkent, mint más régiókban, ami arra utal, hogy a támogatások termeléstől való függetlenítése miatti termelésbeszüntetés kockázata határozottabban jelentkezik a kevés alternatívával rendelkező hátrányos helyzetű területeken.

A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK MONITORING- ÉS ÉRTÉKELÉSI RENDSZEREI

42. A Bizottságnak és a tagállamoknak megfelelő adminisztratív eszközöket, például jól működő teljesítménymenedzsment-keretrendszereket kell alkalmazniuk egyes előre meghatározott teljesítménymutatók monitoringjához, illetve a támogatási rendszerek társadalmi, gazdasági és környezeti hatásainak rendszeres értékeléséhez [41]. A két támogatási rendszert emellett megfelelően össze kell hangolni az ágazatok rendelkezésére álló egyéb támogatással.

NEM MEGFELELŐ TAGÁLLAMI SZINTŰ TELJESÍTMÉNYMONITORING

43. Általában mindegyik felkeresett tagállam részletes információkkal rendelkezik a területén működő állattenyésztési ágazatokra és különböző agrárrégióinak mezőgazdasági helyzetére vonatkozóan. Ezek az információk azonban elszórtan találhatók meg különböző szintű szervezeti egységeknél vagy különböző ügynökségeknél, amelyek mind saját céljaikra gyűjtenek ilyen információkat.

44. Mivel a monitoringgal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan nincs jogi követelmény, a felkeresett tagállamok többsége nem valósított meg olyan monitoringrendszert, amely az állattartáshoz kapcsolódó ellenőrzött támogatási rendszerek outputját adott végeredményekhez kötötte volna, és nem határozott meg egyedi teljesítménymutatókat az ellenőrzött támogatási rendszerekhez.

45. A Bizottság ugyan megokolta, hogy az ellenőrzött támogatási rendszerek keretében miért marad fenn az etr szerinti intézkedések részleges végrehajtása [42], ám sem azt nem egyértelműsítette, hogy mi értendő "termelés" (például a gazdaságok, kedvezményezettek, megtartott állatok száma stb.), illetve a "feldolgozó iparágak ellátása" alatt (például borjak vagy bárányok, élősúly / hasított súly, tonna hús stb.), sem azt, hogy ez a két tényező hogyan befolyásolná a várható társadalmi-gazdasági és környezeti hatásokat.

46. Ebből következően ezeket a kifejezéseket nem egyformán értelmezik az ellenőrzött támogatási rendszereket végrehajtó tagállamokban, és azok nincsenek összekapcsolva a költségvetési hatóságok és a Bizottság által a támogatási rendszerek alátámasztására megállapított szükségletekkel. A tagállamok ehelyett nagyon eltérően értelmezték a támogatási rendszerek lehetséges célkitűzéseit és az eredményességük monitoringjához használható különböző közeli helyettesítőket (azaz működési célkitűzéseket) (lásd: 7. háttérmagyarázat). Ezekből az értelmezésekből azonban nem feltétlenül következnek megfelelő [43] teljesítménymutatók azon megállapított kérdéskörök kezeléséhez, amelyekre a két támogatási rendszernek irányulnia kellett, és amelyeket a Bizottság uniós szinten is nyomon követhetne.

NINCS ÁTFOGÓ ELKÉPZELÉS AZ ELLENŐRZÖTT TÁMOGATÁSI RENDSZEREKÉHEZ HASONLÓ VÁRHATÓ HATÁSSAL BÍRÓ KÜLÖNBÖZŐ INTÉZKEDÉSEKRŐL

47. A Bizottság által végzett monitoringtevékenységet továbbá az is korlátozza, hogy nincs olyan monitoringeszköz, amely átfogó képet adna az állattenyésztési ágazatok által különböző forrásokból igénybe vehető, egymással összefüggő támogatásokról. Ezek a támogatások a KAP első és második pillére [44] keretében, valamint tagállami forrásokból vehetők igénybe. Bár ezek az információk a Bizottságon belül különböző szinteken megvannak, gyűjtésük nem szisztematikusan történik, monitoringjuk pedig nem átfogó.

7. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A TELJESÍTMÉNYMUTATÓK ELTÉRŐ ÉRTELMEZÉSE A TAGÁLLAMOKBAN

Franciaország: Az érdekelt felek szerint a "termelést" nyomon lehetne követni a borjak száma vagy az exportált borjúhús tonnában kifejezett mennyisége alapján is, nemcsak a termelő által tartott anyatehenek számának figyelembevételével. "A feldolgozóipar ellátását" a marha-, borjú- és bárányhús élősúlyra / hasított súlyra vetített kilogrammjaként is lehetne értelmezni. A kecskeágazatban az érdekelt felek a termelt és a sajtfeldolgozó iparnak leszállított kecsketej mennyiségét alkalmazták a feldolgozóipar ellátására vonatkozó mérőszámként.

Belgium: "Termelés" alatt a "Blanc-Bleu Belge" fajtához tartozó tehenek számát értették. A marhahústermelést a hasított-test-egyenérték tonnájában kiszámított "production indigène brute (PIB)" (bruttó őshonos termelés) kifejezéssel határozták meg. Kiszámításához a Belgiumban levágott állatok számához hozzáadták az exportált élő állatok számát, majd kivonták az importált élő állatok számát.

Spanyolország: A tagállami hatóságok a "termelés" meghatározásához az összes állat számának, a gazdaságok számának és a termelt hús mennyiségének kombinációját vették tekintetbe. A "feldolgozóipar ellátása" mutatóhoz a házilag tenyésztett állatokból származó hasított testek és a hizlalási célú behozatal összegét használták.

48. Az állattenyésztési ágazatok például jelentős összegeket kapnak a második pillér szerinti vidékfejlesztési forrásokból, konkrétan az agrár-környezetvédelmi intézkedésekből [45], és a megkérdezett érdekelt felek (tagállami hatóságok és a mezőgazdasági termelőket képviselő szövetségek) egyetértettek abban, hogy ez a támogatás kiegészítő jellegű. Emellett az anyateheneket, illetve a juh- és kecskeféléket tartó mezőgazdasági termelők termelési döntéseit jelentősen befolyásolják az első pillér keretébe tartozó egyéb szakpolitikai eszközök (például az etr kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó feltételei [46], a 68. cikk szerinti intézkedések stb.), illetve tagállami finanszírozású intézkedések (példákért lásd: 8. háttérmagyarázat)

49. A felkeresett kedvezményezettek nem tesznek különbséget az általuk kapott támogatás különböző alkotóelemei között. A kedvezményezettek számára inkább a támogatás teljes összegének volt jelentősége termelési döntéseik szempontjából, nem pedig konkrétan valamelyik támogatási rendszernek (lásd: 9. háttérmagyarázat). Így a hasonló célokat kitűző különböző támogatási rendszerek fennállása kapcsán felmerülhet a párhuzamos finanszírozás [48] lehetősége, ami elkerülhető volna, ha a Bizottság rálátna a mezőgazdasági termelők által igénybe vehető különböző támogatási rendszereknek és azok hatásainak egészére.

8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK AZ ELLENŐRZÖTT ÁGAZATOKNAK SZÁNT, HASONLÓ CÉLKITŰZÉSEKET KÖVETŐ TÁMOGATÁSI RENDSZEREKRE: NÉHÁNY PÉLDA

Írország: Anyatehén-állományokra vonatkozó, állatjólét-nyilvántartási és tenyésztési célú támogatási rendszer (anyatehén-jóléti célú támogatási rendszerként is ismert, termeléshez kötött támogatás). A Bizottság egyetértésével [47] tagállami szinten finanszírozott támogatási rendszer, amely jelenleg egyedenként 40 EUR (összesen mintegy 92,5 millió EUR) jövedelemtámogatást fizet az érintett húshasznú anyatehén-állomány állatjólétének és minőségének javítására. Gyepterületen legeltetett juhokra vonatkozó támogatási rendszer (a 68. cikk szerinti rendelkezéseket alkalmazó, termeléstől függetlenített támogatás). Ez egy olyan – a fel nem használt etr-előirányzatokból finanszírozott – területalapú támogatási rendszer, amely a juhok állománysűrűségéhez kapcsolódik, a támogatás mértéke eltér az alföldi és a felföldi mezőgazdasági termelők esetében, és összege anyajuhonként 10 euróra rúg (ami a rendszer hároméves időtartama alatt mintegy 54 millió eurónak felel meg).

Egyesült Királyság (Skócia): Húshasznú borjúkra vonatkozó skót támogatási rendszer (SBCS) (a 69. cikk, majd később a 68. cikk alapján finanszírozott, termeléshez kötött támogatás). A legalább 75%-ban húshasznú fajtákhoz tartozó és legalább 30 napos hím- és nőivarú borjakkal rendelkező marhahústermelő szakembereknek nyújt közvetlen támogatást (2010–2013 között 119200000 EUR, azaz éves szinten mintegy 18–19 millió font sterling összegű kifizetés).

9. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

HASONLÓ CÉLOKAT MEGVALÓSÍTÓ, KÜLÖNBÖZŐ TÁMOGATÁSI RENDSZEREK ÖTVÖZÉSE: EGY PÉLDA

A kedvezményezett az egyik ellenőrzött tagállam egy hátrányos helyzetű területén gazdálkodott, és helyszíni ellenőrzésre került sor nála. E mezőgazdasági termelő fő gazdasági tevékenysége a báránytenyésztés volt. A bárányokat hizlalásra adta el más termelőknek, vagy közvetlenül vágásra értékesítette őket. A bárányok tenyésztése abból eredt, hogy a termelő a földterületének mintegy 250 hektárnyi részén, elkerített területen 400 anyajuhot legeltetett. A mezőgazdasági termelő elmondása szerint a gazdaságban termesztett fehérjenövényeket és gabonaféléket túlnyomórészt állatai takarmányozására használta fel. 2009-ben a mezőgazdasági termelő a fiára ruházta vállalkozásának felét (200 juh átadásával).

A különböző támogatási rendszerek relatív hozzájárulásának elemzése azt mutatja, hogy a juhokra vonatkozó jövedelemtámogatások nem voltak olyan jelentős pénzösszegek, hogy azok befolyásolták volna a mezőgazdasági termelő termelési döntését. Ugyanakkor a kedvezőtlen adottságú területekre irányuló és az agrár-környezetvédelmi intézkedések a regionális támogatás-összpontosítás és a környezeti eredmények tekintetében hasonló célokat tűznek ki, mint az ellenőrzött támogatási rendszerek, és jóval nagyobb mértékben járulnak hozzá a mezőgazdasági termelő támogatásokból befolyt összes jövedelméhez. Ráadásul az etr szerinti jövedelemtámogatásokra vonatkozó kölcsönös megfeleltetési követelmények úgy teljesültek volna a leghatékonyabban ebben a gazdaságban, ha a termelő állatokat, például juhokat legeltetett volna, és következésképpen még az anyajuhra vonatkozó támogatási rendszer által támasztott egyedi termelési követelmény hiányában is folytatta volna az állatok legeltetését.

+++++ TIFF +++++

A TÁMOGATÁSI RENDSZEREK BIZOTTSÁGI HATÁSVIZSGÁLATÁT BIZONYOS HIÁNYOSSÁGOK HÁTRÁLTATJÁK

A BIZOTTSÁG JELENLEGI REFORMJÁT NEM TÁMOGATJA A 2008-AS ÁLLAPOTFELMÉRÉS ÉRTÉKELÉSE

50. A Bizottság a két ágazatra vonatkozóan több értékelő tanulmányt rendelt meg, amelyek szintén kitértek az ellenőrzött támogatási rendszerekre és a két ágazatnak szánt különböző támogatási intézkedésekre. Az értékelések a hatásvizsgálattal együtt alapvetően fontos eszközt jelentenek a Bizottság számára egy-egy szakpolitika hatásainak tanulmányozásához, emellett segítséget nyújtanak a megalapozott vélemények kidolgozásához a megfelelő jogalkotási javaslatok [49] szövegezésekor.

51. A jelenlegi gyors lefolyású reformok (a 2003-as KAP-reform, majd a "KAP állapotfelmérése" elnevezésű 2008-as reform és a 2013 utáni KAP-ra irányuló reform) összefüggésében készített értékelések azonban kénytelenek olyan múltelemzésre hagyatkozni, amely már nem feltétlenül teljesen releváns, illetve esetleg túl későn készül el ahhoz, hogy önmagában megfelelő segítséget nyújtson a Bizottságnak.

52. A két ellenőrzött húságazat és támogatási rendszer vonatkozásában például azok az értékelések, amelyek a Bizottság 2013 utáni KAP-ra irányuló javaslatainak kidolgozásakor álltak rendelkezésre [50], csak a 2013-as reformra vonatkozó döntésekkel kapcsolatos helyzetre [51] terjedtek ki, a 2008 utánira nem. A tagállamok azonban már végrehajtottak a "KAP állapotfelméréséből" fakadó rendelkezéseket [52], amelyek új eszközöket tökéletesítettek és vezettek be számukra az ellenőrzött ágazatokban a támogatások függetlenítése miatt esetleg felmerülő zavarok kezeléséhez. Ugyanezek a kérdések a juh- és kecskeágazatra vonatkozó KAP-intézkedésekről szóló, 2011 novemberében közzétett értékelés [53] szempontjából is relevánsak.

53. Ebből következően a Tanácsnak és a Parlamentnek most olyan helyzetben kell határoznia egy újabb reformról, amikor a KAP 2008-as, a különleges támogatás nyújtására vonatkozó lehetőségek tekintetében jelentős változásokat hozó [54] reformja még nem is érezteti teljes körűen a hatását.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

54. A Számvevőszék nem talált döntő bizonyítékot arra nézve, hogy az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó támogatási rendszerek az etr választható részleges végrehajtásának keretében általában eredményesebb eszközt jelentenének a termelés – és ennélfogva a gazdasági tevékenység – fenntartásához a kevés gazdasági alternatívával rendelkező régiókban, valamint a környezeti előnyök biztosításához, mint az uniós és tagállami finanszírozású egyéb intézkedésekkel párosuló, termeléstől függetlenített támogatás.

55. Több tagállam úgy ítélte meg, hogy a támogatási rendszerek szándékolt hatásait jobban szolgálná, ha a jövedelemtámogatásokat teljes mértékben függetlenítenék a termeléstől, s ezzel összehangolt módon használnák fel a sérülékeny területeken működő ágazatok támogatására irányuló vagy egyedi célokra szánt, az első és a második pillér szerinti forrásokat. Ennek megfelelően egyre inkább az jellemző, hogy az ellenőrzött támogatási rendszereket az etr-be integrálják, és az érzékeny ágazatok védelméhez alternatív eszközökre hagyatkoznak.

56. A Bizottság javaslatot tett arra, hogy az önkéntes termeléshez kötött támogatást 2013 után is engedélyezzék bizonyos ágazatokban, így az ellenőrzött ágazatokban is. Eddig még sem a Tanács, sem az Európai Parlament nem adott hivatalos választ a Bizottság javaslatára. Az alábbi ajánlásokban olyan részletes javaslatokat teszünk változtatásokra, amelyeket a Bizottság javaslatának elfogadása esetén a jogalkotó bármely felülvizsgált támogatási rendszerbe belefoglalhat.

AZ ANYATEHÉNRE, ILLETVE AZ ANYAJUHRA ÉS ANYAKECSKÉRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁSI RENDSZER A TAGÁLLAMOK LEGMEGFELELŐBB RÉGIÓIRA IRÁNYUL-E?

57. A tagállamok azért tarthatták fenn az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó támogatási rendszereket, mert bizonyos ágazatokban és régiókban termelési kockázatok merülnek fel. Az ellenőrzés megállapítása szerint az ellenőrzött támogatási rendszerek keretébe tartozó források többsége a tagállamok teljes területén felhasználható. Így annak ellenére, hogy a jogalkotó elsősorban a veszélyeztetett régiókat tartotta szem előtt, a támogatási rendszerek nem úgy vannak megtervezve, hogy azokra a régiókra és területekre összpontosítanának, ahol a helyi termelés létfontosságú a gazdaság és a környezet számára, és ahol nincsenek más lehetőségek. A támogatási rendszerek hatását tehát gyengíti a támogatás-összpontosítás hiánya (15–17. bekezdés).

58. Célirányos intézkedésnek mindkét ágazat támogatásainak esetében csak a kiegészítő jövedelemtámogatások tekinthetők, ott, ahol ezeket alkalmazzák. Ezek a támogatások csak bizonyos területeken tevékenykedő mezőgazdasági termelőknek fizethetők ki; összegük nem jelentős, és folyamatban van a termeléstől való függetlenítésük (18–21. bekezdés).

1. AJÁNLÁS

A Bizottság egészítse ki támogatás-összpontosítási követelménnyel a termeléshez kötött támogatási rendszereket. A Bizottság végrehajtási szabályai írják elő különösen azt, hogy a tagállamok indoklással ellátva határozzák meg azokat a mezőgazdasági területeket, ahol az állattartáshoz kapcsolódó, termeléshez kötött jövedelemtámogatások bizonyíthatóan kedvező hatással járhatnak, és ahol nincsenek reális életképes alternatívák.

AZ ANYATEHÉNRE, ILLETVE AZ ANYAJUHRA ÉS ANYAKECSKÉRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁSI RENDSZEREK EREDMÉNYESEK-E EGY BIZONYOS TERMELÉSI SZINT FENNTARTÁSÁBAN ÉS ÍGY A NEGATÍV TÁRSADALMI, GAZDASÁGI ÉS KÖRNYEZETI KÖVETKEZMÉNYEK KIIKTATÁSÁBAN?

59. A támogatást a termeléstől teljesen függetlenítő tagállamok és az ellenőrzött támogatási rendszereket fenntartó tagállamok összehasonlítása nem szolgál meggyőző bizonyítékkal arra nézve, hogy az utóbbi támogatási rendszerek összességükben eredményesebbek a termelés fenntartásában (22–28. bekezdés).

60. Alapvetően inkább az ágazatokat befolyásoló külső és környezetfüggő tényezők hatása érvényesül, mint maguknak a támogatási rendszereknek a hatása (29. és 30. bekezdés). Bizonyíték volt azonban arra, hogy a jövedelemtámogatások termeléstől való függetlenítése következtében egyes veszélyeztetett régiókban visszaesett az állattenyésztés (41. bekezdés).

2. AJÁNLÁS

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve tegye egyértelművé, hogy melyek a gazdálkodási tevékenység legmegfelelőbb típusai (például külterjes legeltetési rendszerek, juhtartás stb.) a kevés gazdasági alternatívával rendelkező régiókban a mezőgazdasági termelés és a gazdasági tevékenység fenntartásához, valamint gazdasági előnyök létrehozásához.

Az ellenőrzött ágazatoknak nyújtott uniós támogatás lehető legeredményesebbé tétele érdekében ezt a támogatást a környezeti, társadalmi és gazdasági kockázatokkal szembenéző, hátrányos helyzetű régiókban élő mezőgazdasági termelőkre és konkrét gazdálkodási tevékenységükre kell összpontosítani.

61. Az anyateheneket, illetve juh- és kecskeféléket tartó mezőgazdasági termelők termelési döntéseit a különféle forrásokból rendelkezésükre álló számos különböző támogatási intézkedés befolyásolja. Amennyiben a termeléshez kötött támogatási rendszerek szükségesnek minősülnek, akkor várható tőlük nagyobb hatás, ha összefogottabban a gazdaságok versenyképességére irányulnak (31. és 32. bekezdés).

62. A társadalmi, gazdasági és környezeti szempontok – például a hústermelés, a kedvezményezettek és az állatok száma, valamint az állandó legelőként hasznosított földterületek – alakulása tekintetében nem volt észrevehető eltérés az etr-t teljes mértékben végrehajtó, illetve az azt részlegesen alkalmazó tagállamok között (24–28. és 33–40. bekezdés).

A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK MEGFELELŐ MONITORING- ÉS ÉRTÉKELÉSI TEVÉKENYSÉGET VÉGEZNEK-E AZ ANYATEHÉNRE, ILLETVE AZ ANYAJUHRA ÉS ANYAKECSKÉRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁSI RENDSZERREL KAPCSOLATBAN?

63. A felkeresett tagállamok többségében – az ellenőrzött támogatási rendszerek eredményeinek mérésére szolgáló eseti teljesítménymonitoring hiánya miatt, valamint a "termelés" és a "feldolgozóipar ellátása" kifejezések tagállamonként eltérő értelmezése miatt – nem volt megfelelő a teljesítménymutatók monitoringja (43–46. bekezdés). A Bizottság által végzett monitoringtevékenységet az is korlátozta továbbá, hogy nincs olyan megfelelő eszköz, amely átfogó képet adna a különböző forrásokból igénybe vehető támogatásokról (47–49. bekezdés).

64. A közelmúltbeli KAP-reformok gyors üteme nem mindig teszi lehetővé, hogy időben készüljenek pontos mennyiségi értékelések. Így az ellenőrzött rendszerek hatásvizsgálatának bizottsági rendszerét hátráltatja, hogy nem áll rendelkezésre a 2008-as állapotfelmérés értékelése (42., illetve 50–53. bekezdés).

3. AJÁNLÁS

A Bizottság pontosítsa az állattenyésztési ágazatoknak szánt támogatási rendszerek esetében a tagállamoktól elvárt monitoringkövetelményeket és -intézkedéseket, és ezeket foglalja jogi követelménybe, például végrehajtási aktusba, amelyben előírja a tagállamok számára, hogy használjanak olyan megfelelő teljesítménymutatókat és naprakész adatokat, amelyek jól kapcsolódnak az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek tervezett eredményeihez.

A Bizottság hozzon létre egy olyan állandó monitoringkeretet, amely – azáltal, hogy az Unió egész területén átfogóan gyűjtené és követné nyomon az információkat – számot adna a tagállamok állattenyésztési ágazataira kifizetett összes közvetlen támogatásról, többek között a tagállami támogatásokról és a második pillér szerinti támogatásról. A Bizottság ily módon áttekintetéssel bírna az állattenyésztési ágazatokra irányuló különböző típusú támogatási rendszerek általános hatásairól, és feltárná a közöttük esetlegesen előforduló szinergiákat, ami elkerülhetővé tenné a hasonló célkitűzéseket követő támogatási eszközök keretében nyújtott párhuzamos finanszírozást.

4. AJÁNLÁS

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve végezze el a különböző támogatási rendszerek hatásának átfogó értékelését, és adott esetben mérje fel az alternatív intézkedések hatásait a termelési minőség és a versenyképesség javítása érdekében, pl. az állományjavítás ösztönzésével.

Ezt a jelentést Ioannis SARMAS számvevőszéki tag elnökletével az I. kamara a 2012. június 20-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] COM(2011) 625 végleges, 2011.10.12.

[2] Agriculture in the European Union - Statistical and economic information 2010 [Mezőgazdaság az Európai Unióban – Statisztikai és gazdasági információk, 2010], Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság.

[3] Az Unió egészét tekintve az előállított marhahúsnak mintegy kétharmada közvetlenül vagy közvetve tejelő állományokból származik, amely az ellenőrzés hatókörén kívül eső ágazat.

[4] Forrás: Eurostat.

[5] Lásd például: a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 160., 1999.6.26., 21. o.) (12) preambulumbekezdése, amely arról rendelkezik, hogy "[…] időszerű, hogy a tagállamok kapcsolatot létesíthessenek az érzékeny helyzetű zónák vagy körzetek és az anyatehéntartás között olyan értelemben, hogy fenntartsák ezt a termelési formát, különösen azokon a területeken, ahol ennek nincs alternatívája". A juh- és a kecskehús tekintetében a juhhús és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló, 2001. december 19-i 2529/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 341., 2001.12.22., 3. o.) (11) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezett: "Kapcsolatot kell teremteni az érzékeny övezetek vagy körzetek, valamint a juh- és kecsketenyésztés között annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ilyen termelés fenntartását, különösen azokon a területeken, ahol e termelés fontos a helyi gazdaság szempontjából."

[6] A marhahúságazatnak nyújtható támogatások mértékét az 1254/1999/EK rendelet állapította meg. A juh- és a kecskehúságazatnak nyújtható közvetlen támogatásokat a 2529/2001/EK rendelet állapította meg.

[7] Az állomány egyedeinek számán alapuló.

[8] A Tanács 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.).

[9] Többek között a marhahús-, valamint a juh- és kecskehúságazatban.

[10] Az egységes támogatási rendszer 2005. január 1-jén lépett hatályba. A tagállamok dönthettek úgy, hogy az etr-t csak egy ( 2005. december 31-én, illetve 2006. december 31-én véget érő) átmeneti időszak után alkalmazzák, amennyiben ezt különleges mezőgazdasági feltételek indokolták. Az etr részleges végrehajtására vonatkozó lehetőség alkalmazásának jogalapját az 1782/2003/EK rendelet 64–68. cikke teremtette meg.

[11] A mezőgazdasági termelőknek a referencia-időszak során (általában 2000–2002 között) kifizetett átlagos összegeket az egyes tagállamok által választott jogosultságszámítás lehetősége szerint vették figyelembe az etr kiszámításakor.

[12] A tagállamok részét képező, Európán kívül elterülő régiók, amelyek teljes jogú részei az Uniónak. Kilenc ilyen régió van: hat francia, két portugál és egy spanyol.

[13] Spanyolország, Franciaország és Szlovénia a 2010-es naptári évben függetlenítette a juhokra és kecskékre vonatkozó támogatást, míg Dániában a függetlenítésre a 2012-es naptári évben került sor.

[9999] Kivéve azokat az eseteket, amelyekben a kedvezményezettek száma a támogatások függetlenítését követően jóval alacsonyabbá vált, lehetővé téve ezáltal az egy mezőgazdasági termelőre jutó támogatás mértékének növekedését.

[14] SEC(2008)1885, 2008. május 20., 44. és 50. o.

[15] A Tanács 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.), hatálybalépés: 2009. január.

[16] A marhahúságazatban a vágási támogatást és a hímivarú állatokra nyújtott különleges támogatást legkésőbb 2012. január 1-jéig függetleníteni kellett a termeléstől.

[17] A 73/2009/EK rendelet (34) preambulumbekezdése: "[…] az anyatehén-, a juh- és a kecskehúságazat esetében a mezőgazdasági termelés minimális szintjének fenntartása továbbra is fontos lehet egyes régiók mezőgazdasága szempontjából, különösen azokon a területeken, ahol a mezőgazdasági termelők számára nem léteznek más gazdasági lehetőségek."

[18] Ez az érv már felvetődött a 2003. évi reform előtt a Tanácson belül folytatott vita során. Lásd: "CAP Reform: Explanatory note DS 222/03" [KAP-reform: Indokolás DS 222/03] című tanácsi dokumentum, Luxembourg, 2003. június 18.

[19] A Bizottság javaslata – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról – COM(2011) 625 végleges/2, 2011. október 19. A IV. cím 1. fejezete bizonyos ágazatoknak – többek között a juh- és kecskehúságazatnak, valamint a marha- és borjúhúságazatnak – legfeljebb az éves nemzeti felső határok 5%-a erejéig, egyedi esetekben pedig ennél nagyobb mértékben is nyújtható, termeléstől függő önkéntes támogatás lehetőségeit ismerteti.

[20] Belgium, Spanyolország, Franciaország és Portugália.

[21] Ausztriában és Finnországban. Nem került sor külön ellenőrzésre Szlovénia vonatkozásában, amely 2010-ben függetlenítette a támogatásokat a termeléstől, és Dánia vonatkozásában sem, amely úgy döntött, hogy csak 2012-ig tartja fenn az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatást.

[22] Írországban és az Egyesült Királyságban (Angliában és Skóciában).

[23] Az etr bevezetése előtti és utáni tendenciákra épülő "fenntartás" referenciahelyzete.

[24] Azaz a 73/2009/EK rendelet 111. cikkének (1) bekezdésében ismertetett, anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás, valamint 101. cikkének (1) bekezdésében ismertetett, anyajuhra vonatkozó jövedelemtámogatás.

[25] A 73/2009/EK rendelet 101. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint.

[26] A 73/2009/EK rendelet 102. cikke.

[27] A rendelet 50%-os függetlenítést ír elő az etr végrehajtásának első évétől; a szóban forgó ágazatoknak nyújtott támogatások termeléstől való teljes függetlenítését írja elő Franciaországban és Spanyolországban 2010-től.

[28] Vagyis az uniós strukturális alapok elosztásánál alkalmazott, a "konvergencia" célkitűzés szerinti – a NUTS (statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája) 2. szintjének megfelelő – régiókhoz, ahol az egy főre jutó GDP nem éri el az EU-25 tagállamainak 75%-át.

[29] SEC(2008)1885, 2008. május 20., 50. o.

[30] Eszerint a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján jóváhagyja a tagállamok döntéseit (azaz a 2013 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslatok 39. cikkének (3) bekezdésében vagy – adott esetben – 39. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett döntéseket) abban az esetben, ha az érintett régióban vagy ágazatban az adott igények egyike jelentkezik.

[31] Ausztriában, Belgiumban, Franciaországban, Portugáliában és Spanyolországban.

[32] Írországban és az Egyesült Királyságban.

[33] Dánia, Spanyolország, Franciaország és Szlovénia.

[34] A Bizottság értékelő jelentése (2010): "Evaluation of Market Effects of Partial Decoupling" [A részleges függetlenítés piaci hatásainak értékelése], 147–150. o. Spanyol mezőgazdasági minisztérium: "Analysis for possible decoupling of bovine premiums (suckler cow premium and slaughter premium)" [A szarvasmarhafélékre nyújtott jövedelemtámogatások (az anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás és a vágási támogatás) termeléstől való lehetséges függetlenítésének elemzése].

[35] A KAP állapotfelmérése – 3. sz. feljegyzés a hatásvizsgálatról, 3. o.

[36] Állatállományok szezonális átterelése egyik helyről a másikra.

[37] Például a 73/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése, amely kimondja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 2003-ban állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradjanak.

[8888] A helyszínen felkeresett tagállamok.Belgium, Spanyolország, Franciaország, Portugália és Ausztria: csak anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatást nyújtanak, Dánia és Finnország: csak anyajuhra és anyakecskére vonatkozó jövedelemtámogatást nyújtanak.Portugália: a növekedés okairól lásd: 5. háttérmagyarázat.

[38] COM(2008) 306 végleges, 2008.5.20.

[39] A juh- és kecsketenyésztés révén kezelhető környezeti kockázatok részletes elemzéséről lásd: a Bizottság értékelő jelentése (2007) "Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system" [Tanulmány a juh- és kecsketenyésztés, illetve a juh- és kecskefélékre vonatkozó jövedelemtámogatási rendszer környezeti következményeiről], 48–64. o.

[40] A Quality Meat Scotland "The importance of livestock production to the Scottish economy" [Az állattenyésztés jelentősége a skót gazdaság számára] című, a Macaulay Land Use Research Institute által a földterületek mezőgazdasági hasznosítási adottságairól készített besoroláson alapuló jelentése szerint Skócia földterületeinek mindössze 6%-a minősül "átlagon felüli minőségű", s ekként szántóföldi növénytermesztésre alkalmas földterületnek. Következésképpen Skócia jelentősen függ a kérődzőtenyésztéstől, ami tükrözi földterületeinek adottságait és azok korlátozott termelési alternatíváit. A kedvezőtlen adottságú területek (KAT) meghatározására szolgáló európai bizottsági besorolási rendszer szerint Skócia mezőgazdasági földterületeinek közel 85%-a a KAT kategóriába tartozik; ezeken a területeken az elsődleges gazdálkodási tevékenység a kérődzőtenyésztés, ugyanis a tenyész-anyajuhok több mint 90%-át és a húshasznú tehenek 82%-át itt tenyésztik.

[41] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) 27. cikke a következőképpen rendelkezik: "A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban." Ezenkívül kimondja, hogy: "A költségvetésben foglalt minden tevékenységi ágra egyedi, mérhető, elérhető, szakszerű és időzített célkitűzéseket kell megszabni. E célkitűzések megvalósítását minden tevékenység tekintetében teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni […]."

[42] Lásd: 7. bekezdés, 1. háttérmagyarázat – "a mezőgazdasági termelés minimális szintjének […] a feldolgozó iparágak megfelelő nyersanyagellátásának biztosításához […]".

[43] A teljesítménymutatóknak relevánsnak, elfogadottnak, hitelesnek, könnyen megvalósíthatónak és tartósnak kell lenniük (RACER-mutatók).

[44] Az első pillér a piactámogatási intézkedéseket és az uniós termelőknek nyújtott közvetlen támogatásokat foglalja magában, ideértve az etr-t is. A második pillér a vidéki közösségek fejlesztési és diverzifikálódási célú támogatását szolgáló vidékfejlesztési intézkedéseket foglalja magában.

[45] Lásd még: Európai Bizottság (2010), Evaluation of CAP measures concerning sectors subject to past or present direct support – Lot 1: Horizontal issues: ‘Evaluation of market effects of partial decoupling’ [A korábbi vagy jelenlegi közvetlen támogatásban részesülő ágazatokra vonatkozó KAP-intézkedések értékelése – 1. rész: Horizontális kérdések: A támogatások termeléstől való részleges függetlenítése által kifejtett piaci hatások értékelése], 66. o.

[46] Ezek a kölcsönös megfeleltetési feltételek a földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartását és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények betartását foglalják magukban.

[48] A Bizottság által használt "párhuzamos finanszírozás" kifejezés azokra a kifizetésekre utal, amelyeket ugyanazon cél elérése érdekében két vagy több támogatási rendszer keretében folyósítanak.

[47] Azaz az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével és a mezőgazdasági állami támogatásokról szóló európai bizottsági iránymutatással összhangban.

[49] A 2013 utáni KAP reformjára irányuló jogalkotási javaslatok.

[50] A marha- és borjúhús-ágazatbeli közvetlen támogatások értékelése, 2010. október, és a támogatások termeléstől való részleges függetlenítése által kifejtett piaci hatások értékelése, 2010. október.

[51] Vagyis az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke szerinti intézkedésekre.

[52] Lásd például: a 73/2009/EK rendelet új 68. cikke, amely az 1782/2003/EK rendelet régi 69. cikkét váltja fel, valamint az említett rendelet 63. cikkével nyújtott új lehetőségek.

[53] A juh- és kecskeágazatra vonatkozó KAP-intézkedések értékelése – 2011. november.

[54] Például az "Evaluation of market effects of partial decoupling" [A támogatások termeléstől való részleges függetlenítése által kifejtett piaci hatások értékelése] című 2010-es jelentés (A korábbi vagy jelenlegi közvetlen támogatásban részesülő ágazatokra vonatkozó KAP-intézkedések értékelése – 1. rész: Horizontális kérdések, 2. o.) leszögezte, hogy célja az 1782/2003/EK rendeletben megállapított, termeléstől függő vagy részben függő támogatások piacra gyakorolt hatásainak elemzése a támogatások teljes függetlenítésének általános összefüggésében. Hasonlóképpen, az "Evaluation of direct aids in the beef and veal sector" [A marha- és borjúhúságazatban nyújtott közvetlen támogatások értékelése] című, 2010-ben közzétett jelentés a 2005–2007 közötti időszakra összpontosít, és nem foglalkozik a 73/2009/EK rendelettel bevezetett jogszabályi rendelkezések hatásaival.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

AZ ANYATEHÉNRE, VALAMINT A JUH- ÉS KECSKEFÉLÉKRE VONATKOZÓ, TERMELÉSTŐL FÜGGŐ KÖZVETLEN KIFIZETÉSEK ÁTTEKINTÉSE AZ ETR-T VÉGREHAJTÓ TAGÁLLAMOKBAN

Tagállam | Juh- és kecskefélék | Kezdőév | Anyatehén | Kezdőév | Uniós felső határ (2005) | Uniós felső határ (2010) | A 68. cikk alapján a 2010–2013 közötti időszakra elkülönített költségvetés [9999] | A 68. cikk szerinti különleges támogatás leírása [9999] |

Juh- és kecskefélék | Anyatehén | Juh- és kecskefélék | Anyatehén |

Alap | Kiegészítő | Alap | Kiegészítő | Alap | Kiegészítő | Alap | Kiegészítő |

Belgium | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függő | | N/A | N/A | 77565000 | 19389000 | N/A | N/A | 77565000 | 19389000 | 29978880 | A jobb minőségért (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)Gyepterület-támogatás - állattenyésztés (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)Takarónövényzetre nyújtott különleges támogatásA Piétrain fajta megőrzése a sertéságazatban |

Dánia | 2012 | | Termeléstől függetlenített | 2005 | 855000 | N/A | N/A | N/A | 855000 | N/A | N/A | N/A | 111820000 | Agrár-környezetvédelmi intézkedések (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja)Évelő energianövények (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)Évelő biogyümölcsfák és gyümölcsöt termő cserjék (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)Évelő energianövények termesztése (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)Hústermelésre nyújtott különleges támogatás (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja) |

Németország | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függetlenített | 2005 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 4000000 | Gyepterület-támogatás a tejágazatokban (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja) |

Írország | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függetlenített | 2005 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 143800000 | Gyepterületen legeltetett juhokra vonatkozó támogatási rendszer (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)Gyepterület – tejtermelési hatékonyság (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)A Burren állomány megőrzése (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)Az anyatehenek jólétére irányuló uniós támogatási rendszer (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja) |

Görögország | Termeléstől függetlenített | 2006 | Termeléstől függetlenített | 2006 | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | N/A | N/A | N/A | N/A | 323600000 | Az olívaolaj, a durumbúza minőségének javítása (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)A kedvezőtlen adottságú területeken a húságazatban tevékenykedő (üszőket, anyateheneket, juh- és kecskeféléket tartó) mezőgazdasági termelők (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)Kedvezőtlen adottságú hegyvidéki területeken végrehajtott szerketezátalakítási programok (a 68. cikk (1) bekezdésének c) pontja) |

Spanyolország | 2010 | | Termeléstől függő | | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | N/A | N/A | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Minőségi hüvelyes zöldségek termesztésére vonatkozó nemzeti programMinőségi dohány termesztésére vonatkozó programÖntözés nélküli vetésforgóA minőségbiztosítási rendszerekben részt vevő juh- és kecsketenyésztőknek nyújtott támogatásMinőségi tejtermékekre nyújtott támogatásJuh- és kecsketenyésztőknek nyújtott támogatásA kedvezőtlen adottságú területeken élő tejtermelőknek nyújtott támogatásHivatalosan elismert minőségű marhahús előállításaAz anyatehenek veszélyeztetettségeA cukorrépa minőségének javítására nyújtott támogatásA gyapot minőségének javítására nyújtott támogatásDiófélék ágazataA tej és tejtermékek minőségének javítására nyújtott támogatásAz érzékeny területek tejágazatának nyújtott támogatásA kedvezőtlen adottságú területek kecskeágazatának nyújtott támogatásAz érzékeny területek juhágazatának nyújtott támogatásA korábbi 69. cikk szerinti intézkedések (marhahús, gyapot, cukor, tej) |

Franciaország | 2010 | | A támogatások 25%-át függetlenítették a termeléstől 2010-ben | | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | N/A | N/A | 525622000 | N/A | 1874400000 | Fehérjenövényekre nyújtott kiegészítő támogatás (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)A durumbúza minőségének javítására nyújtott támogatás (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)A biogazdálkodás fenntartása (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja)A biogazdálkodásra való áttérésre nyújtott támogatás (68. cikk)A vetésforgó diverzifikálása (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja)Anyatehenek borjaira és biogazdálkodásból származó borjakra nyújtott támogatás; juh- és kecsketenyésztőknek nyújtott támogatás; hegyvidéki területeken élő tejtermelőknek nyújtott támogatás (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)Terménybetakarítási biztosítás (a 68. cikk (1) bekezdésének d) pontja) |

Tagállam | Juh- és kecskefélék | Kezdőév | Anyatehén | Kezdőév | Uniós felső határ (2005) | Uniós felső határ (2010) | A 68. cikk alapján a 2010–2013 közötti időszakra elkülönített költségvetés [9999] | A 68. cikk szerinti különleges támogatás leírása [9999] |

Juh- és kecskefélék | Anyatehén | Juh- és kecskefélék | Anyatehén |

Alap | Kiegészítő | Alap | Kiegészítő | Alap | Kiegészítő | Alap | Kiegészítő |

Olaszország | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függetlenített | 2005 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 1277100000 | Minőségjavítás (marha- és borjúhús, juh- és kecskehús; olívaolaj; tejtermékek; dohány; cukor; virágkertészeti termékek) (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)Vetésforgó (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja)Betakarításra, állattenyésztésre, növénytermesztésre folyósított biztosítási kifizetések (a 68. cikk (1) bekezdésének d) pontja) |

Luxemburg | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függetlenített | 2005 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |

Málta | Termeléstől függetlenített | 2007 | Termeléstől függetlenített | 2007 | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |

Hollandia | Termeléstől függetlenített | 2006 | Termeléstől függetlenített | 2006 | 13800000 | 300000 | 10900000 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 120585000 | Vízi szállításra nyújtott támogatás (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)Állatjólét (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja)Elektronikus juhazonosítási és -nyilvántartási rendszer (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)Időjárás-biztosítás (a 68. cikk (1) bekezdésének d) pontja) |

Ausztria | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függő | | N/A | N/A | 70578000 | 99000 | N/A | N/A | 70578000 | 99000 | 51600000 | Tejelő tehénre vonatkozó jövedelemtámogatás (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja) |

Portugália | Termeléstől függő | | Termeléstől függő | | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Őshonos fajok (szarvasmarha, juh és kecske) külterjes tenyésztési rendszerei (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja)A mezőgazdasági termékek (termények és állatok) minőségének javítása (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)A nemzeti olajfaörökség védelmére és a külterjes legeltetés támogatására irányuló agrár-környezetvédelmi intézkedések (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontja)Gazdasági szempontból sebezhető gazdálkodási típusokra nyújtott támogatás a tej- és a juhágazatban (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja) |

Szlovénia | 2010 | | Termeléstől függetlenített | 2007 | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | N/A | N/A | N/A | N/A | 49514200 | Nőivarú szarvasmarhafélék külterjes tenyésztésére nyújtott támogatás, valamint a hegyvidéki területeken és a meredek hegyoldalakon gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek nyújtott tejtámogatás (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)Az állattenyésztés fenntartása az állandó legelőkkel rendelkező gazdaságokban (a 68. cikk (1) bekezdésének c) pontja) |

Finnország | Termeléstől függő | | Termeléstől függetlenített | 2006 | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | N/A | N/A | 194804200 | A marha- és borjúhústermelés támogatása és tejelő tehénre vonatkozó jövedelemtámogatás (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)A korábbi 69. cikk szerinti intézkedések (szántóföldi növények) (a 72. cikk (3) bekezdése) |

Svédország | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függetlenített | 2005 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 13868000 | A minőség javítása (valamennyi ágazatban) (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)A forgalmazás javítása (valamennyi ágazatban) (a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja)A korábbi 69. cikk szerinti intézkedések (minőség/értékesítés minden ágazatban) |

Egyesült Királyság | Termeléstől függetlenített | 2005 | Termeléstől függetlenített | 2005 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 119200000 | Skót marhahús-támogatási rendszer (a 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja)A korábbi 69. cikk szerinti intézkedések (skóciai marhahúságazat) |

ÖSSZESEN | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | |

[9999] Forrás: Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, D1 egység: A különleges támogatás végrehajtása (a 73/2009/EK rendelet 68. cikke). A tagállamok által bejelentett ideiglenes számadatok, amelyek még módosulhatnak. DS/2010/03, frissítés időpontja: 2011.9.5.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

ÁLLATTENYÉSZTÉS ÉS HÚSTERMELÉS AZ EURÓPAI UNIÓBAN (1995–2010)

+++++ TIFF +++++

1 CWT = tonnában kifejezett hasított-test-egyenérték.

Forrás: Eurostat.

Megjegyzés: 2004-ig a hústermelésre vonatkozó adatok az EU-15-re vonatkoznak.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

GAZDASÁGONKÉNTI ÁTLAGOS ÁLLATLÉTSZÁM

+++++ TIFF +++++

Forrás: Eurostat (FSS).

--------------------------------------------------