A tanácsi ajánlás megfelelő eszköz az oktatás és képzés területén, ahol az EU támogató hatáskörrel rendelkezik, és olyan eszköz, amelyet gyakran alkalmaznak az oktatás és képzés terén megvalósuló európai fellépések során. Jogi eszközként jelzi a tagállamok elkötelezettségét a szövegben szereplő intézkedések iránt, és szilárdabb politikai alapot nyújt az ezen a területen történő együttműködéshez, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja az oktatás és képzés területén a tagállamokat megillető hatáskört.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

Tárgytalan.

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

2016 decemberében 250 szakértő, politikai döntéshozó és gyakorló szakember vett részt az „A Great start in life! The best possible education in the early years” (Nagyszerű életkezdés! A lehető legjobb oktatás a korai években) című konferencián. A Bizottság kellően figyelembe vette a konferencia következtetéseit e javaslat elkészítéséhez. Ezenfelül a munka és a magánélet közötti egyensúllyal kapcsolatos kezdeményezés és a szociális jogok európai pillére tárgyában tartott nyilvános konzultáció során tett megfelelő megállapításokat is szem előtt tartotta.

A koragyermekkori nevelés és gondozás minőségi keretrendszerének kulcsfontosságú elveire irányuló javaslatokkal kapcsolatos korábbi konzultációk nyomán a Bizottság 2018. január 31-én célirányos konzultációs találkozót szervezett az érdekelt felekkel. A résztvevők a civil társadalmi szervezetek széles skáláját, valamint a tagállamokat képviselték, ideértve az oktatás és az élethosszig tartó tanulás, a gyermekvédelem és a gyermekek jogai terén működő szervezeteket, szülői munkaközösségeket és családi egyesületeket, a társadalmi egyenlőtlenségekkel foglalkozó hálózatokat, speciális oktatással és fogyatékossággal foglalkozó ügynökségeket és pedagógus-szakszervezeteket. Az érdekeltekkel tartott találkozó megerősítette és üdvözölte az átfogó megközelítést, és további rálátást biztosított az ágazat aktuális kihívásaira és a lehetséges megoldásokra.

·Az érdekeltek rámutattak a társadalmi befogadás szükségességére, és arra, hogy konkrét gyermekcsoportokat (vagy családokat) kell meghatározni, hogy ne maradjanak magukra. Emlékeztettek arra, hogy fontos egyenletes minőséget biztosítani mindenütt, a vidéki térségekben is, valamint a gyermekek szükségleteire kell összpontosítani, és az életkornak megfelelő célokat kitűzni, továbbá nagyobb hangsúlyt fektetni a játékalapú tanulásra.

·Az érdekeltek azt is kiemelték, hogy be kell látni, a minőségi keretrendszernek nem az az egyetlen célja, hogy minimumelőírásokat határozzon meg, és hogy a tagállamokat ösztönözni kell a magas színvonalú szolgáltatások nyújtására. Emellett a tanácsi ajánlásnak támogatást kell nyújtania tagállami vagy rendszerszinten, és rugalmasságot kell hagynia, hogy a különböző országok felülvizsgálhassák saját minőségi megközelítésüket.

•A szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

Az elmúlt két év során a Bizottság az EU egészéből érkező fontos szakértőkkel dolgozott együtt minőségi szempontok és önértékelési eszközök kidolgozásán. Más fontos források az alábbiakban olvashatók:

(1)A bejutásra, részvételre és színvonalra vonatkozó adatokat az Eurydice „Key Data on Early Childhood Education and Care” (A koragyermekkori nevelés és gondozás legfontosabb adatai) című jelentéséből (2016), az Oktatási és Képzési Figyelőből (2017), valamint az OECD (2017) Starting Strong V: Key indicators on early childhood education and care (Erős kezdés V. – A koragyermekkori nevelés és gondozás legfontosabb mutatói) című dokumentumából nyerik ki.

(2)CARE (2016), Curriculum Quality Analysis and Impact Review of European early childhood education and care (A tanterv minőségi elemzése és az európai koragyermekkori nevelés és gondozás hatásvizsgálata), Policy Recommendations on quality (A minőséggel kapcsolatos szakpolitikai ajánlások). Ez a multidiszciplináris európai kutatási projekt következtetéseket és ajánlásokat fogalmazott meg a tantervvel, a színvonallal, a jólléttel, a hatásokkal, a bejutással, a finanszírozással, a szabályozással és a szakemberek szerepével kapcsolatban.

(3)EENEE (2017) Benefits of early childhood education and care and the conditions under which they can be obtained (A koragyermekkori nevelés és gondozás előnyei és ezen előnyök megszerzésének feltételei). A jelentés különböző típusú meghatározó tényezőkre hívja fel a figyelmet, amelyek befolyásolhatják, hogy ezek a potenciális előnyök megvalósulnak-e.

(4)NESET (2017) Current state of national early childhood education and care quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing early childhood education and care quality in EU Member States (A koragyermekkori nevelés és gondozás nemzeti minőségi keretrendszereinek jelenlegi helyzete, illetve az azokkal egyenértékű, az uniós tagállamokban a koragyermekkori nevelést és gondozást szabályozó stratégiai szakpolitikai dokumentumok).

(5)Az Európai Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma a Beruházások a gyermekek érdekében című ajánlás végrehajtásáról, amelyet a szociális jogok európai pillérével együtt tettek közzé.

Emellett a European Platform for Investing in Children („Befektetés a gyermekek jövőjébe” – európai platform, EPIC) tényalapú bevált gyakorlatokat kínál a Beruházások a gyermekek érdekében című ajánlás végrehajtására, továbbá az EU-ban alkalmazott gyermek- és családpolitikáról szóló naprakész országprofilokat ad.

•Hatásvizsgálat

Tekintve a tevékenységek tagállami kezdeményezésekkel szembeni összetett megközelítését, a javasolt tevékenységek önkéntes jellegét, valamint a várt hatások körét, nem került sor hatásvizsgálat elvégzésére. Ehelyett a javaslat kidolgozásához korábbi tanulmányok, a tagállamokkal folytatott konzultációk, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultáció szolgáltattak információkat.

•Célravezető szabályozás és egyszerűsítés