Az európai technológiai szuverenitás alapfeltétele, hogy biztosítsuk adatinfrastruktúránk, hálózataink és távközlési rendszereink integritását és ellenálló képességét. Megfelelő feltételeket kell teremteni ahhoz, hogy Európa kifejlessze és alkalmazza saját kulcsfontosságú kapacitásait, és ezáltal a legalapvetőbb fontosságú technológiák tekintetében csökkenteni tudja a világ más részeitől való függőségét. E kapacitások megerősítik Európa azon képességét is, hogy a digitális kor összefüggésében meghatározza saját szabályait és értékeit. Az európai technológiai szuverenitás nem másokkal szemben értendő; sokkal inkább az európaiak igényeire és az európai társadalmi modellre összpontosít. Az EU továbbra is bárki – legyen Unión belüli vagy kívüli – számára nyitott lesz, aki készen áll az európai szabályok és normák betartására.

Az olyan digitális megoldások, mint a kommunikációs rendszerek, a mesterséges intelligencia és a kvantumtechnológiák sok szempontból gazdagíthatják életünket. Ugyanakkor a digitális technológiák jelentette előnyök kockázatokkal és áldozatokkal is járnak. A polgárok úgy érezhetik, hogy elveszítik az ellenőrzést saját személyes adataik felett, és egyre többször szembesülnek azzal, hogy mesterséges eredetű kéretlen tartalmak tartanak igényt a figyelmükre. A rosszindulatú kibertevékenységek veszélyeztethetik személyes jóllétünket, továbbá fenyegetést jelenthetnek kritikus infrastruktúráinkra és szélesebb értelemben vett biztonsági érdekeinkre nézve is.

A digitális technológiák gyökeresen megváltoztatják mindennapi életünket, azt, ahogyan munkánkat és üzleti tevékenységeinket végezzük, utazunk és kommunikálunk, és jelentős hatást gyakorolnak kapcsolatainkra is. A digitális kommunikáció, a közösségi médiában folytatott interakciók, az e-kereskedelem és a digitális vállalkozások folyamatosan átalakítják a bennünket körülvevő világot. Ennek következtében egyre nagyobb mennyiségű adat áll rendelkezésünkre; ezeket adathalmazokba rendezve és felhasználva teljesen új eszközök állnak rendelkezésünkre ahhoz, hogy új szintre emeljük az értékteremtést. Az átalakulás jelentősége az ipari forradaloméhoz mérhető.

Ahhoz, hogy valóban befolyásolja a digitális megoldások globális szintű fejlesztésének és használatának irányát, Európának önmagában is erős, független és céltudatos digitális szereplőnek kell lennie. Ennek megvalósításához a társadalom egészében – mind az emberek, mind a vállalkozások számára – megbízható digitális interakciót előmozdító, világos keretre van szükség. Ha nem a megbízhatóságra összpontosítunk, a digitális átalakulás létfontosságú folyamata nem lehet sikeres.

A munkakörülményeket illetően is új kihívásokkal kell szembenézni. Az online platformok terjedése új kereseti és munkavállalási lehetőségeket teremtett, és hozzájárul ahhoz, hogy az emberek könnyebben maradhassanak a munkaerőpiacon. Ugyanakkor új kérdéseket vetett fel azon személyek jogvédelme tekintetében, akik noha nem rendelkeznek munkavállalói jogállással, osztoznak a munkavállalók némely problémájában. A Bizottság ezért javaslatot fog tenni a platform-munkavállalókra vonatkozó megerősített keretre.

Egyre több folyamat automatizált, így a digitalizáció a technológiai ágazaton túlmutatóan is változásokat fog előidézni. Több szakma gyökeresen át fog alakulni. A digitális átalakulásnak méltányosnak és igazságosnak kell lennie, és a nőket is teljes körű részvételre kell ösztönöznie. Ebben az összefüggésben kiemelkedő szerep jut a szociális partnereknek. Ugyanakkor az innováció és a technológia terjedésének előmozdítása előfeltétele a jó életminőségnek, a munkalehetőségeknek és a részvétel tekintetében mutatkozó hiányosságok megszüntetésének, különösen a vidéki és távoli területeken, ahol jellemző a népesség elöregedése, illetve csökkenése.

A biztonságérzet és a védettség érzése nem csupán a kiberbiztonságon múlik. Lényeges, hogy a polgárok magában a technológiában és annak felhasználási módjában is bízzanak. Ez különösen fontos a mesterséges intelligencia vonatkozásában. Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság előterjeszti a mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvet, amely körvonalazza a kiválósági és bizalmi ökoszisztémák európai értékeken alapuló megközelítését.

Európának be kell ruháznia a hálózati összekapcsoltságba, a haladó technológiákba, a humán tőkébe, csakúgy mint az intelligens energia- és közlekedési infrastruktúrákba. Csak a digitális infrastruktúra és hálózatok terén az uniós beruházási hiány évi 65 milliárd EUR. A reformok végrehajtása, a kutatás-fejlesztési és technológiafejlesztési beruházások fellendítése 2030-ig összesen akár 14 % további halmozott GDP-növekedést is eredményezhet. A gyors fellépés (például a beruházások fokozása és az intézkedések 2025 helyett 2022-ig történő elfogadása) 2030-ra további 3,2 %-kal növelhetné a GDP-t, és fokozhatná a munkahelyteremtést. Európa nem engedheti meg magának, hogy e társadalmi-gazdasági fellendülés esélyét elmulassza.

Ezekhez a célkitűzésekhez az Unió új többéves pénzügyi kerete is hozzá fog járulni. A cél az, hogy a lényeges területeken több és jobb stratégiai kapacitás jöjjön létre célzott finanszírozási programok, az InvestEU program által nyújtott garancia, valamint a strukturális és vidékfejlesztési alapok felhasználása révén. Ezt a közfinanszírozást a magánberuházások ösztönzésére kell felhasználni, mivel a beruházási hiányok csak együttműködéssel szüntethetők meg. A tőkepiaci unió Európa-szerte elősegíti majd az innovatív és csúcstechnológiával foglalkozó vállalkozások piaci alapú finanszírozáshoz való hozzáférését. Ezért gondoskodnunk kell arról, hogy a digitális innováció finanszírozására állami és magántőke egyaránt széles körben rendelkezésre álljon.

B.Méltányos és versenyképes gazdaság

Egyre zsugorodó világunkban, melyben a technológia egyre fontosabb szerephez jut, Európának képesnek kell lennie továbbra is függetlenül fellépni és döntéseket hozni, és csökkentenie kell a másutt létrehozott digitális megoldásoktól való túlzott függését.

Rengeteg termék és szolgáltatás fejlesztéséhez széles körben és, egyszerűen hozzáférhető, könnyen felhasználható és feldolgozható adatokra van szükség. Az adatok ma már a termelés kulcsfontosságú tényezőjét képezik, és az általuk létrehozott értéket újra meg kell osztani a társadalom egészével, amely rendelkezésre bocsátotta azokat. Ezért kell kiépítenünk a valódi egységes európai adatpiacot – az európai szabályokon és értékeken alapuló európai adatteret.

Az európai vállalatok – és különösen a kkv-k – sok esetben késlekedtek a digitális megoldások bevezetésével, ezért nem tudták kihasználni azok előnyeit, és bővülési lehetőségektől estek el. A Bizottság törekedni fog arra, hogy ezt a kérdést egy olyan új uniós ipari stratégia segítségével kezelje, amely intézkedéseket határoz meg a digitálisabb, környezetbarátabb, fokozottan körforgásos és globálisan versenyképesebb uniós iparra való áttérés megkönnyítésére. Ennek részét képezi majd egy kkv-stratégia is, mivel az európai gazdaságnak e lényeges szegmense gyakorta néz szembe a megfelelő készségek hiányával, csakúgy mint a finanszírozáshoz való hozzáférés és a piacra jutás nehézségeivel.

Az induláshoz és a növekedéshez a kkv-knak gördülékenyen működő európai egységes piacra van szükségük, amelyet nem hátráltatnak eltérő helyi vagy nemzeti szintű szabályozások, amelyek elsősorban a kisebb vállalatok adminisztratív terheit növelik. Egyértelmű és arányos, EU-szerte hatékonyan és egységesen érvényre juttatott szabályokra van szükségük, amelyek rendkívül erős, a globális versenyben ugródeszkát jelentő hazai piacot biztosítanak számukra.

A digitális korban minden eddiginél fontosabb, hogy a kis- és nagyvállalkozások egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek. Felmerül, hogy az offline térben – a versenyre, az egységes piacra, a fogyasztóvédelemre, a szellemi tulajdonra, az adózásra és a munkavállalói jogokra – alkalmazott szabályokat az online felületeken is alkalmazni kell. Az offline termékekhez és szolgáltatásokhoz hasonlóan meg kell nyerni a fogyasztók bizalmát a digitális termékek és szolgáltatások iránt is. Figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabb fogyasztókra, és gondoskodni kell a biztonsági jogszabályok érvényre juttatásáról, ideértve a harmadik országokból származó árukat is. Egyes platformok jelentős piaci pozíciót szereztek, melynek révén kapuőrként komoly befolyást gyakorolhatnak a piacokra, a fogyasztókra és az információkra. Biztosítanunk kell, hogy az egyes online platformok meghatározó szerepe és piaci befolyása ne veszélyeztesse piacaink tisztességességét és nyitottságát.

Ami az uniós versenyjogot illeti, annak alapjai ugyanolyan relevánsak a digitális iparágakban, mint a hagyományosakban. Az uniós versenyjog jó szolgálatot tesz Európának azáltal, hogy hozzájárul az egyenlő versenyfeltételekhez a piacokon, melyek a fogyasztókat hivatottak kiszolgálni. Ugyanakkor az is fontos, hogy a versenyszabályok továbbra is megfeleljenek a gyorsan változó és egyre digitalizálódó világ támasztotta igényeknek, és környezetbarátabb szemléletet alkalmazzanak. E megfontolásokat szem előtt tartva a Bizottság jelenleg mérlegeli a hatályos szabályok alkalmazásának hatékonyságát – többek között az antitröszt-intézkedések kapcsán – és folyamatban van a meglévő szabályok értékelése és felülvizsgálata is annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek napjaink digitális és zöld kihívásainak.

A horizontális és vertikális megállapodásokra vonatkozó szabályok, valamint az érintett piacok meghatározásáról szóló közlemények felülvizsgálata már folyamatban van, és hasonlóképpen zajlik a különböző állami támogatási iránymutatások célravezetőségi vizsgálata is. Európa digitális jövőjének kulcskérdései közé tartozik az adathozzáférés, az adathalmazok képzése, az adatmegosztás, valamint az online és az offline kereskedelem közötti egyensúly. Az érintett piacok meghatározásáról szóló közlemények felülvizsgálata figyelembe veszi majd az új digitális üzleti modelleket is – például az „ingyenes” szolgáltatásokat, amelyeket a felhasználók adataik rendelkezésre bocsátásával használhatnak – és ezek versenykényszerrel kapcsolatos vonatkozásait. A közös európai érdeket szolgáló fontos projektekről szóló 2014. évi bizottsági közlemény folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálata azt hivatott felmérni, hogy szükség van-e aktualizálásra azon feltételek további egyértelműsítése érdekében, amelyek mellett az Európa digitális és zöld jövője szempontjából kulcsfontosságú stratégiai ágazatokban a tagállamok által irányított nagyprojektek hatékonyan folytathatók.

A Bizottság tervei között szerepel egy ágazati vizsgálat is, amelynek középpontjában e gazdaságunkat és társadalmunkat formáló új és feltörekvő piacok állnak.

Ugyanakkor a versenypolitika önmagában nem képes kezelni a platformgazdaságban esetlegesen felmerülő összes rendszerszintű problémát. Az egységes piac logikája alapján további szabályokra lehet szükség a könnyű piacra jutás, a méltányosság és az innováció, valamint a piacra lépés lehetősége és a versenyjogi vagy gazdasági megfontolásokon túlmutató közérdek biztosítása érdekében.

A digitális gazdaságon belüli méltányosság biztosítása komoly kihívást jelent. A határok nélküli digitális világban néhány jelentős piaci részesedésű vállalathoz folyik be az adatalapú gazdaságon belüli értékteremtéssel létrejövő profit túlnyomó többsége. E nyereség után – az elavult társaságiadó-szabályok miatt – gyakran nem ott adóznak, ahol a profit keletkezik, ami torzítja a versenyt. A Bizottság ezért meg fogja vizsgálni, hogy miként kezelhetők a gazdaság digitalizációja nyomán felmerülő adózási kihívások.