HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.1.31.  
COM(2013) 36 final 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
EURÓPAI KISKERESKEDELMI CSELEKVÉSI TERV 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
 
 
2 
 TARTALOMJEGYZÉK 
1. BEVEZETÉS ............................................................................................................... 3 
2. AZ EGYSÉGES KISKERESKEDELMI PIAC MEGVALÓSÍTÁSA........................ 5 2.1 A kiskereskedelmi ágazat átalakulása.......................................................................... 5 2.2 A kiskereskedelmi szektor m űködését több megoldandó probléma nehezíti .............. 5 
2.3 Egységes kiskereskedelmi piac minden érdekelt javára .............................................. 6 3. A VERSENYKÉPES ÉS FENNTA RTHATÓ KISKERESKEDELMI 
SZOLGÁLTATÁSOK KIALAKÍTÁSÁT EL ŐSEGÍTŐ ÖT LEGFONTOSABB 
TÉNYEZ Ő................................................................................................................... 7 
3.1 A fogyasztók pozíciójának er ősítse.............................................................................. 7 
3.1.1 Fogyasztói információk................................................................................................ 8 3.1.2 Fenntarthatóbb fogyasztói választások ........................................................................ 9 3.2 Hozzáférés a versenyképesebb ki skereskedelmi szolgáltatásokhoz ............................ 9 
3.2.1 A kereskedelmi vállalkozások letelepedése............................................................... 10 3.2.2 Elektronikus kereskedelem ........................................................................................ 11 3.3 Kiegyensúlyozottabb vállalkozások közötti él elmiszer- és nemélelmiszer-ellátási lánc12 
3.3.1 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelése................................................ 13 3.4 Fenntarthatóbb kiskereskedelmi ellátási lánc kialakítása .......................................... 13 
3.4.1 Fenntarthatóbb termelés és fogyasztás....................................................................... 14 3.4.2 Az élelmiszer-hulladék csökkentése .......................................................................... 14 3.5 Innovatívabb megoldások kialakítása ........................................................................ 15 3.5.1 Termékcímkézés ........................................................................................................ 16 3.5.2 Elektronikus fizetés.................................................................................................... 1 7 
3.6 A munkafeltételek javítása......................................................................................... 19 3.6.1 A kínált és keresett készségek összhangjának hiánya................................................ 19 3.6.2 Informális gazdaság ................................................................................................... 21 3.7 Nemzetközi dimenzió................................................................................................. 21 4. KÖVETKEZTETÉS: FOLYAMATOS PÁRBESZÉD A KISKERESKEDELMI 
ÁGAZATTAL ........................................................................................................... 22 
 
3 
  1. BEVEZETÉS 
A kereskedelmi ágazat – a kis- és nagykeresk edelmi szolgáltatások – az uniós GDP 11%-át 
állítja elő, és a teljes uniós foglalkoztatásban 15%-o s részarányt képvisel. Több mint hatmillió 
vállalkozás, az összes uni ós vállalkozás 29%-a m űködik ebben az ágazatban. A 
kiskereskedelmi ágazatban jellemz ő a kkv-k és különösen a mi krovállalkozások rendkívül 
magas részaránya (több mint 95%)1. A kis- és a nagykereskedelem szorosan köt ődik 
egymáshoz és más gazdaság i szektorokhoz, így a mez őgazdasághoz, a feldolgozóiparhoz, az 
informatikai szolgáltatásokhoz, az energiatermeléshez, a logi sztikához és a szállításhoz2. Ezek 
az ágazatok egyre szorosabban integrálódnak , és a közöttük húzódó határok mindinkább 
elmosódnak – napjainkban számos kiskeresked ő nagykeresked őként vagy akár gyártóként is 
működik. 
A kis- és nagykereskedelmi szektor lényegi szerep et játszik az Európa 2020 stratégián belül a 
növekedés élénkítésében és a munkahelyterem tésben: azon kulcsfont osságú szektorok közé 
tartozik, amelyek vezet ő szerepet játszhatnak a fenntar thatóbb gazdasági és fogyasztási 
minták felé való átmenetben. A szektor haté konysága befolyásolja a versenyt, az innovációt, 
az árak alakulását és  a versenyképességet. 
Az egységes piac a kiskeresked ők tevékenységén keresztül válik érzékelhet ővé a fogyasztók 
számára. A hatékony és versenyképes egységes  kiskereskedelmi pi ac kialakítása azonban 
továbbra is akadályokba ütközik. A fogyasz tói piacok eredménytáblájának 2012. májusi 
kiadása szerint az Unió egységes kiskereske delmi piaca „még messze nem teljes mértékben 
integrált”3. Több akadály gátolja továbbá a ha tárokon átnyúló beszerzést vagy a 
kiskeresked ők piacra lépését. A kiskereskedelem és  a forgalmazás piacának felügyeletér ől 
szóló bizottsági jelentés4 az „Egy hatékonyabb és tisztessége sebb kiskereskedelmi piac”  című 
európai parlamenti jelentés5 és a Bizottság által a jelen cselekvési terv el őkészítése során 
szervezett m űhelytalálkozók6 az egységes kiskereskedelmi piac fejl ődését akadályozó több 
tényezőt azonosítottak. Míg a szolgáltatási irányelv7 és az irányelv nyomán hozott 
intézkedések8 általános stratégiát határoznak meg a szolgáltatások területén, ez a cselekvési 
terv kifejezetten a kis- és nagykereskedelmi szolgáltatásokra irányul, és meghatározza az 
egységes kiskereskedelmi piac felé vezet ő út állomásait. 
                                                                 
1 Forrás: Eurostat, Vállalkozások szerkezeti statisztikái (2010). 
2 Ez a cselekvési terv kiterjed a kereskedelem  minden ágazatára (azaz a NACE Rev. 2. osztályozási 
rendszer G. nemzetgazdasági ágár a), ideértve a kis- és nagykereskedelmet, valamint a gépjárm űjavítást 
és -kereskedelmet. Ezért a „kiskereskedelmi cselekvési terv” elnevezés a sz űken vett 
„kiskereskedelemnél” tágabb jelentésben értend ő itt. 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf  
4 A kereskedelem és forgal mazás piacának felügyelete – A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és 
tisztességesebb bels ő piacáért 2020-ra  (COM(2010) 355 végleges), 2010. július 5. 
5 Az Európai Parlament állásfoglalása a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról 
(2010/2109(INI)), 2011. július 5. 
6 E m űhelytalálkozókra, melyeken a ki skereskedelmi értékláncban m űködő főbb érdekelt felek képvisel ői 
vettek részt, 2012 els ő negyedévében került sor (a találkozókról készült összefoglalók megtalálhatók a 
következő internetcímen: http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm ). 
7 Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelve a bels ő piaci 
szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.). 
8 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szolgáltatási irányelv végrehajtásáról – Partnerség a 
szolgáltatások új nö vekedéséért 2012–2015  (COM(2012) 261 final), 2012. június 8., továbbá a 2012. 
június 8-i SWD(2012) 146 final, 147 final és 148 final szolgálati munkadokumentumok. 
 
4 
 Az ágazat pozitív gazdasági, társadalmi és környezeti teljesítményének növelése érdekében a 
kiskereskedelmi szektorban azonosított sz űk keresztmetszeteket, amelyek gyakran egyszerre 
több szakpolitikai területet érintenek, koherens te rv keretében kell kezeln i, ezáltal biztosítva, 
hogy az ágazat maradéktalanul hozzájárul jon az Európa 2020 stratégia célkit űzéseinek 
megvalósításához. Amint azt a Tanács az ál tala 2012 júliusában kiad ott országspecifikus 
ajánlások kontextusában megállapította, az EU kiskereskedelmi szektora két nagy kihívással 
néz szembe: az egyik kihívá st a letelepedést érint ő korlátozások jelentik, a másik – 
általánosabb jelleg ű – probléma a kiskereskedelem vers enyképességének hiánya (különösen 
egyes tagállamokban) és a korlátok és a m űködést gátló akadályok csökkentésének 
szükségessége. 
E cselekvési terv célja az egységes kisker eskedelmi piac említett legfontosabb akadályainak 
felszámolása a kiskereskedelmi ágazat versenyképességének javítására és a szektor gazdasági, társadalmi és környezeti teljesítményének növelé sére irányuló stratégia meghatározása révén. 
E stratégiai célok mindaz onáltal nem teljesíthet ők pusztán fentr ől lefelé irányuló intézkedések 
által, hanem a kiskeres kedelmi ágazat szerepl őinek aktív közrem űködését és 
kezdeményezését igénylik. A készségfejlesztést célzó beruházások végrehajtása például közös 
feladat, amelynek végrehajtásában a kormányzatok, az egyének és az oktatási intézmények 
mellett fontos szerep hárul a kiskereskedelmi ágazatra. 
Az európai kiskereskede lmi szolgáltatások sokrét ű, összetett képet mutatnak. Nem létezik 
ezért egyenmegoldás, nem alkalmazható egyöntet ű megközelítés a szektor problémáira. A 
kiskereskedelmi ágazat sokszín űsége a szolgáltatótípus ok (kkv-k, illetve nagyobb 
vállalkozások), a szervez ődés (független kiskeresked ők csoportjai, szövetke zetek, társulások 
stb.), az üzletméret és -formátum, a terméksk ála, az igénybe vett  ellátási lánc, az 
elhelyezkedés, az üzleti m odellek, a vertikális integráció szin tjei, a tulajdonosi szerkezet és a 
vállalkozásméret tekintetében jelentkezik. 
Az európai kereskedelmi szektor termelékenységét oly módon kell javítani, hogy közben 
megőrizzük a munkahelyek min őségét és a foglalkoztatás je lenlegi szintjét. Az uniós 
hozzáadott érték létrehozásában viszonylag jelent ős a mikrovállalkozások és a kkv-k 
részaránya, ezért olyan intézkedésekre va n szükség, amelyek az uniós növekedés és 
munkahelyteremtés el őmozdítása érdekében tovább fokozzák ezek versenyképességét. A jelen 
cselekvési tervben javasolt intézkedések néme lyike (pl. a címkézésre vonatkozó intézkedés) 
azt segíti el ő, hogy a vállalkozások a valódi növeke dést létrehozó tevékenységekhez 
csoportosítsák át er őforrásaikat, és ezáltal növeljék termelékenységüke t. Különösen igaz ez a 
kkv-k esetében, amelyeknek gyakran kell emberi és pénzügyi er őforrásaik jelent ős részét 
információgy űjtésre, különösen a más tagállamokba n alkalmazott szabályokra vonatkozó 
információk megszerzésére fordítaniuk. Más itt javasolt intézkedések (pl. az elektronikus 
fizetéssel kapcsolatos intézkedés) az in ternetes távértékesítést hivatottak el ősegíteni, és ezáltal 
lehetővé teszik a kiskeresked ők – elsősorban a kkv-k – számára fogyasztói bázisuk 
szélesítését, esetleg a nemzeti határokon túl is . Ezek az intézkedések emellett az európai 
digitális menetrendr ől szóló közleményben9 és az elektronikus kereskedelmi cselekvési 
tervben10 kitűzött célok megvalósítását is el ősegítik. 
                                                                 
9 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai digitális menetrend  (COM(2010) 245 végleges), 
2010. augusztus 26. 
10 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online  
 
 
5 
  2. AZ  EGYSÉGES  KISKERESKEDELMI  PIAC  MEGVALÓSÍTÁSA 
Az elmúlt évtizedek során az uniós kiskeres kedelmi ágazat gyökeres átalakuláson ment 
keresztül. Az ágazat ma számos olyan kihívá ssal néz szembe, amely akadályozza abban, hogy 
teljes mértékben hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia növekedési és foglalkoztatási 
céljainak megvalósításához. 
Elengedhetetlen ezért, hogy javaslatot tegyünk egy jól m űködő egységes kiskereskedelmi piac 
kialakítását célzó stra tégiára, amely a fenntarthatóbb és  versenyképesebb kiskereskedelmi 
szolgáltatásokhoz való j obb hozzáférés biztosítása által hozzájá rul az Unió területi és szociális 
kohéziójának er ősítéséhez. Ez a stratégia jelent ősen elősegítené a gazdasági növekedést, és 
lehetővé tenné a kiskeresked ők számára, hogy még inkább ho zzájáruljanak az európai 
fogyasztók jólétéhez. 
 2.1 A kiskereskedelmi  ágazat átalakulása 
Az elmúlt két évtized folyamán az uniós gazdaság korszer űsítése nyomán jelent ősen átalakult 
a kiskereskedelem. Felbukkantak a különböz ő termékcsoportokat árus ító üzlethálózatok. A 
vertikális integráció er edményeként a kiskeresked ők hatékonyabb forgalmazási és logisztikai 
megoldások el őnyeit élvezhetik. A nagy méret ű kiskereskedelmi vállalkozások jelent ős 
méretgazdaságossági el őnyre tettek szert a beszer zési folyamatban, ami er ősítette a 
beszállítókkal szembeni alkupozícióikat. A köz pontosított beszerzés a be szállítás fokozatos 
nemzetköziesítéséhez vezetett mind az Unión be lüli beszerzés, mind a harmadik országokból 
történő beszerzés tekintetében. Beszerzési sz övetségek és független kkv kiskeresked ői 
csoportok jöttek létre a szakértelem egye sítésére és a méretgazdaságossági el őnyök 
kihasználására. Végül a kiskeresked ők azon törekvése, hogy jobban megfeleljenek a 
fogyasztói igényeknek az ellátási  lánc fokozottabb kiskeresked ői ellenőrzéséhez vezetett (pl. 
saját kereskedelmi márkák bevezetése révén)11. 
E változások együttesen az értékesítési he lyek és formátumok, valamint a kínált 
termékcsoportok számának növekedéséhez, illetv e a fogyasztói árak re latív csökkenéséhez 
vezettek. A fokozottabb verseny és a nyomottabb árrések következtében ugyanakkor számos 
független kis üzlet és termel ő/beszállító kis- és középvállal kozás kiszorult a piacról. A 
munkafeltételekre nehezed ő nyomás nem szükségképpen járt csak el őnyökkel a fogyasztók 
számára, és esetenként akár az EU ökol ógiai lábnyomának növekedését eredményezte. 
 2.2 A kiskereskedelmi szektor m űködését több megoldandó probléma nehezíti 
Jelenleg méretükt ől és tevékenységtípusuktól függ ően a kiskeresked ők eltérő kihívásokkal 
szembesülnek. Az elektronikus kereskedelem fejl ődése is nyomást gyakorol a szektorra, új 
üzleti modellek kialakítását követelve me g. Emellett az ágazatok közötti határvonalak 
elmosódása (a kiskereskedelmi szolgáltatások köre szüntelenül b ővül új termékek és 
szolgáltatások, így pénzügyi, távközlés i és utazási szolgáltatások, közm űszolgáltatások stb. 
hozzáadása révén) azt is jelenti, hogy egyre sokrét űbbé válnak az üzleti modellek. A 
hagyományos üzleti modellek és folyamatok teki ntetében további kihí vást jelentenek a 
globális jelenségek, például a pénz ügyi válság fogyasztói vásárlóer őre gyakorolt hatása, az 
                                                                                                                                                                                                        
szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom meger ősítésére  (COM(2011) 942 végleges), 
2012. január 11. 
11 A kiskereskedelem és forg almazás piacának felügyeletér ől szóló bizottsági jelentést kísér ő szolgálati 
munkadokumentum (SEC(2010) 807), 11. o. 
 
6 
 emelkedő nyersanyagárak, a demográfiai folyamatok, különösen az Unió népességének 
elöregedése, valamint a fenntarthatóság iránti törekvések. 
Amint említettük, a kiskeresked ők egyes típusai eltér ő kihívásokkal szembesülnek, és e 
kihívások a nemzeti piacok különbségei miatt az egyes tagállamokban is eltér őek lehetnek. Az 
okostelefonokon keresztül végzett fi zetést (mobil fizetés) támogató  új technológiák például a 
legutóbbi id őkben bukkantak fel. Ezek megköveteli k az elfogadóhelyeken a szükséges 
infrastruktúrák kialakítás át. A több tagállamban m űködő, nagy méret ű kiskereskedelmi 
vállalkozások számára a f ő kihívás e téren a mobil fizet ések elfogadására vonatkozó 
összeurópai standardok hiánya. A kisebb vá llalkozások számára viszont az jelenti a f ő 
problémát, hogy nem mindig rendelkeznek az új technológiák kezeléséhez szükséges 
jártasságokkal. 
 2.3 Egységes kiskereskedelmi piac minden érdekelt javára 
Az egységes kiskereskedelmi piac megv alósítását akadályozó legfontosabb sz űk 
keresztmetszetek megszüntetése minden érintett szerepl ő számára el őnyös, és pozitív 
környezeti hatásokkal is jár: 
− Fogyasztók : a minőségi kiskereskedelmi szolgáltatás okhoz és termékekhez való jobb 
hozzáférés, a versenyképesebb árak és a min őségre, az árakra, valamint a termékek 
környezeti jellemz őire vonatkozó pontosabb információk b ővítenék a fogyasztók 
választási lehet őségeit úgy a hagyományos keresked elem, mint az elektronikus 
kereskedelem terén. 
− Vállalkozások : a kiszámíthatóbb szabályozási kör nyezet révén az egységes piac 
kézzelfogható el őnyöket jelentene a kiskeresked ők és beszállítóik, különösen a kkv-k 
számára, és ez az ellátási lánc minden elemében lehet ővé tenné a hozzáadott érték 
növelését. Hasonlóképpen, az ellátási lánc ban tapasztalt méltánytalanságok kezelése 
révén kiegyensúlyozottabbá válna a lánc upstream és downstream szakaszain 
elhelyezked ő szereplők közötti kapcsolat, és e szerepl ők ösztönzést kapnának az 
innováció és a beruházások növelésére. Az elektronikus kereskedelem további fejl ődése 
újabb lehet őségeket kínál új piacok meghódítására.  
− Foglalkoztatottak : A képzettebb munkaer ő és a jobb munkafeltételek kedvez ő hatással 
lennének a kiskereskedelmi ágazat m űködésére, és növelnék a munkahelyi elégedettség 
szintjét. A munkaer ő képzésének fejlesztése emellett b ővítené a munkavállalás 
lehetőségeit, különösen a fiatalok és az alacsonyabban képzettek esetében.  
E különböz ő kérdések nem kezelhet ők egymástól elkülönülten. A javasolt szakpolitikai 
fellépésben a gazdasági szabadság és a közérdek ű célok szempontjai közötti egyensúly 
kialakítására kell töre kedni. E célok elérése érdekében ez a közlemény 11 konkrét fellépésre 
alapuló, koherens és átfogó európai stratégiát képez ő európai kiskereskedelmi cselekvési 
tervet vázol fel12. 
                                                                 
12 A javasolt megközelítés összhangban van „ Az uniós szabályozás célravezet ősége” című, 2012. 
december 12-i bizottsági közlemén yben (COM(2012) 746 final) lefektetett elvekkel. Ebben az 
összefüggésben a Bizottság elkötelezett a kiskereskedelemre vonatkozó, hatályos jogi aktusok 
felülvizsgálata mellett abból a célból, hogy megállapítsa, miképpen egyszer űsíthetők a szabályok és 
csökkenthet ők a szabályozásból fakadóan a vállalko zások és polgárok számára jelentkez ő költségek a 
közpolitikai célok sérelme nélkül. 
 
7 
 A Bizottság ezenkívül a kiskereskedelmet érint ő kérdések és problémák politikai döntéshozók 
számára történ ő tudatosítása érdekében, állandó fórumként, a tagállamok és az összes érdekelt 
fél, különösen a kkv-k részvételével létrehozza a kiskereskedelmi versenyképességi csoportot . 
Ez a csoport el ősegíti további konkrét célok kit űzését a megjelölt területeken, nyomon követi 
az elért el őrelépést, ajánlásokat bocsát ki a jelen tervben meghatározott fellépések 
maradéktalan végrehajtása érdekében, és szükség esetén további új fellépésekre tesz javaslatot 
a Bizottság számára. 
 3.  A VERSENYKÉPES  ÉS FENNTARTHATÓ  KISKERESKEDELMI  
SZOLGÁLTATÁSOK  KIALAKÍTÁSÁT  ELŐSEGÍTŐ ÖT LEGFONTOSABB  
TÉNYEZ Ő 
A Bizottság az alábbi öt prioritást  határozta meg: 
(1) A fogyasztók pozíciójának er ősítése  – egyebek melle tt átláthatóbb, 
megbízhatóbb és közvetlenebbül ö sszehasonlítható termékár- és 
termékmin őség-információk biztosítása révén. 
(2) Jobb hozzáférés a fenntarthatóbb és versenyképesebb kiskereskedelmi 
szolgáltatásokhoz  – mind a hagyományos, mind az elektronikus 
kiskereskedelem profitálhat a piaci hozzáférés lehet őségeinek b ővüléséből, 
amelyet mindenekel őtt egyértelm űbb és átláthatóbb letelepedési szabályok 
segítenének el ő. 
(3) Méltányosabb és fenntarthatóbb keresked elmi kapcsolatok a kiskereskedelmi 
ellátási láncban  – a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat eredményesen 
visszaszorító szabályozás el őnyös az érdekelt felek számára. 
(4) Innovatívabb megoldások  – az érdekelt felek számára el őnyös lenne a kutatási 
eredmények gyorsabb piacra jutása. 
(5) Jobb munkafeltételek  – a munkavállalók és a munkaadók számára egyaránt 
előnyt jelent a jobb munkafeltételek kialak ítása és a keresett, illetve kínált 
készségek közötti eltérések kezelése. 
 3.1 A fogyasztók pozíciójának er ősítse 
Az európai fogyasztóügyi stratégia13 hangsúlyozza, hogy a fogyasztók pozíciójának az 
integrált egységes piacon történ ő erősítéséhez szilárd elvi és gyakor lati keretet kell biztosítani. 
Egy ilyen keret biztosítja a fogyasztói jogok megfelel ő érvényesítését, a hatékony 
jogorvoslathoz, a megbízható és jelent őségteljes információkhoz, valamint a jobb fogyasztói 
képzéshez való hozzáférést. 
A tudatos fogyasztók megalapozottabb vá sárlási döntéseket hoznak. Keresik az 
információkat, és felhasználják azokat. Ismeri k jogaikat, és élnek velük. A tájékozottabb és 
tudatosabb fogyasztók nemcsa k képesek megtalálni a legjobb ár–érték arányt  kínáló 
lehetőséget, de nagyobb érdekl ődést is tanúsítanak a fenntar tható és etikus fogyasztás 
irányában. A kiskereskedelmi szektor fejl ődését vezérl ő tényezők közül az egyik legfontosabb 
a fogyasztói választás és preferencia. A kiskeresked ők megfelel ő helyzetben vannak ahhoz, 
                                                                 
13 A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak 
és a Régiók Bizottságának: Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a 
növekedés fellendítése  (COM(2012) 225 final), 2012. május 22. 
 
8 
 hogy pozitív irányba befolyásolják a fogyasztók vá sárlási döntéseit: az ügyfeleikkel folytatott 
napi kapcsolattartás során és az ellátási lánc más szerepl őire gyakorolt befolyásuk révén 
tájékoztatni tudják a fogyasztókat a jobb min őségű, méltányos feltételek mellett el őállított 
termékekr ől vagy azokról, amelyek jobb kör nyezeti és/vagy társadalmi jellemz őiknek 
köszönhet ően emelkednek ki más termékek közül. 
A fogyasztók számára bizt osított átláthatóság er ősítése révén a kiskereskedelem képes arra, 
hogy kialakítsa az egységes kiskereskedelmi pi acot. A fogyasztók akkor lesznek képesek 
teljes mértékben kiaknázni az egységes piac el őnyeit, ha könnyebben hozzáférnek az EU 
területén kínált áruválasztékra vona tkozó megbízható, releváns és jelent őségteljes 
információkhoz. A kínálat összehasonlításának megkönnyítése el ősegíti, hogy a fogyasztók a 
szükségleteiknek leginkább megfelel ő árukat és szolgáltatásokat válasszák, és ezáltal 
egészséges versenyre ösztönöz. Az uniós piac  szétaprózottságával kapcsolatos, makacs 
problémák megoldását célzó más intézkedésekkel együtt ez el ősegítheti az árak uniós szint ű 
konvergenciáját. Különösen el őnyös lenne, ha a fogyasztók á tláthatóbb és megbízhatóbb 
tájékoztatását célzó intézkedések  uniós szinten kerülnének végreh ajtásra, tekint ettel arra, hogy 
a pusztán nemzeti intézkedések, legyenek bármilyen jól el őkészítettek, nem lennének képesek 
azon előnyök biztosítására, amelyeket egy valóba n integrált egységes piac jelenthet. 
 3.1.1 Fogyasztói információk 
A rendelkezésre álló felmérések szerint akár onl ine, akár hagyományos vá sárlásról van szó, az 
internethasználó európaiak többsége a beszerzést megel őzően az interneten összehasonlítja a 
megvásárolni kívánt termékek vagy  szolgáltatások árát vagy min őségét. Az információk túl 
nagy mennyiségének kezelése céljából ehhez gyakran közvetít ők, például online 
összehasonlító eszközök segítségét veszik  igénybe, amelyek megkönnyítik a legjobb ajánlat 
kiválasztását. Jóllehet ezek a weboldalak segítik az ajánlatok összevetését, az ezen információközvetít ők által követett gyakorlatok jelent ős hiányosságokat mutatnak
14. Ahhoz, 
hogy valóban a fogyasztók el őnyére váljanak, az összehasonlítást támogató eszközöknek a 
fogyasztói igények tekintetében relevánsnak, továbbá átláthatónak, me gbízhatónak, átfogónak 
és könnyen elérhet őnek kell lenniük. A fogyasztók akkor lesznek képesek kiaknázni az 
egységes piac el őnyeit, ha ezek az eszközök a más tagállamokban kínált ajánlatokat is 
tartalmazzák oldalaikon. 
A fogyasztók megfelel őbb tájékoztatása továbbá nemcsak a fogyasztói tudatosság fokozásáról 
szól, amely a fogyasztók jogérvényesítési képe sségét hivatott biztosítani, hanem az egységes 
piac egész területén alkalmazandó fogyaszt óvédelmi jogszabályokból fakadó vállalkozói 
kötelezettségekre vonatkozó váll alkozói tudatosság növelésér ől is. 
Az európai fogyasztóügyi stratégi ában és az elektronikus kere skedelmi cselekvési tervben 
vázoltaknak megfelel ően a Bizottság együttm űködést alakít majd ki a közvetít őkkel és 
kereskedőkkel szükség szerint magatartási kódexek, helyes gyakorlati útmutatók és/vagy az 
árösszehasonlítást segít ő új eszközök létrehozása érdekében. 
Ezen túlmen ően a digitális menetrend részeként az európai uniós internetes jogok kódexe 
átfogó és átlátható összefoglalását adja mi ndazon fogyasztói jogoknak, amelyek a digitális 
                                                                 
14 Fogyasztói piaci tanulmány  az elektronikus kereskedelmi és internetes piac m űködéséről és a 
kiskereskedelmi javak értékesítési t echnikáiról, CIVIC consulting, 2011. 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm . 
 
9 
 környezetre vonatkozó uniós jog részét alkotják. A kódex fontos eszköze a fogyasztói bizalom 
növelésének, és hozzájárul az onlin e szolgáltatások elterjedéséhez15. 
 3.1.2 Fenntarthatóbb fogyasztói választások 
A szervezetek és termékek környezeti teljesítményét jelenleg különböz ő magán- és állami 
kezdeményezések keretében, eltér ő alapossággal és különböz ő értékelési módszerek alapján 
számos csatornán keresztül, különböz ő formátumok használatával mérik és kommunikálják. 
Ennek eredményeként számos különféle címke, köz leménytípus és tájékoztatási rendszer van 
használatban. Harmonizált európai módszertan bevezetésével átláthatóbbá lehet tenni e 
területet a fogyasztók számára. E módszertan kidolgozása során a Bizottság biztosítani fogja a 
különböző vállalkozások esélyegyenl őségét és a költségek minimalizálását, különös 
tekintettel a kkv-kra. 
Fellépések : 
(1) Az érdekelt felekkel folytatott párbeszé d révén a Bizottság he lyes gyakorlati 
útmutatókat és/vagy magatartási kódexeke t dolgoz ki a fogyasztóknak a termékek 
és szolgáltatások árának, min őségének és fenntarthatóságának összehasonlítását 
támogató, átlátható és megbízható info rmációkkal való ellátása érdekében.  
(2) A Bizottság európai módszertant dolgoz ki a termékek és szervezetek teljes 
környezeti hatásának mérésére és kommunikálására.  
 3.2 Hozzáférés a versenyképesebb kiskereskedelmi szolgáltatásokhoz 
A kiskereskedelmi szolgáltatások hozzáférhet ősége jelent ősen nőtt az elmúlt években, mind a 
helyszínek, mind az elérhet őség tekintetében. Az elektronikus kereskedelem kialakítása a 
kiskereskedelmi vállalkozások üzleti modelljének szerves részévé vált, és hozzájárult a termék- és szolgáltatásválaszték b ővítéséhez és az árösszehasonlítás megkönnyítéséhez. 
Mindamellett a kiskereskedelmi szolgáltatáso k versenyképességének növe lése érdekében több 
kérdés vár még megoldásra. 
A letelepedés még meglév ő korlátainak felszámolása és – általánosabban – a verseny 
növelése a kiskereskedelmi ágazatban egyike vo lt a 2012. évi európai szemeszter keretében 
megfogalmazott legfontosabb országspecifikus ajánlásoknak, amelynek célja az európai 
növekedés és foglalkoztatás élén kítése volt. A versenyt ösztönz ő – és különösen az 
elektronikus kereskedelemhez kapcsolódó – inté zkedések bevezetése ho zzájárul az egységes 
piac meger ősítéséhez, mindenekel őtt a kkv-k tekintetében. Emellett egyes friss becslések 
szerint
16 a szolgáltatási irányelv gazdasági hatása  az irányelv maradéktalan végrehajtása 
esetén akár 2,6%-kal is növelhetné az uniós GDP-t. Tekintve, hogy a kis- és 
nagykereskedelem a szolgáltatási irányelv álta l lefedett ágazatokban termelt hozzáadott érték 
egynegyedét állítja el ő, az e szektorban még meglév ő korlátozások felszámolása jelent ős 
hatással járhat. 
 3.2.1 A kereskedelmi vállalk ozások letelepedése 
A kiskeresked ők közötti verseny fokozásának egyik módja a piacra lépés megkönnyítése. Az 
üzletnyitás megfelel ő helyszínének kiválasztása és a tevékenység idejében történ ő 
megkezdése az üzleti siker kulcstényez ője. A végrehajtás nemcsak a megfelel ő ingatlan 
                                                                 
15 https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm  
 
10 
 megtalálásán múlik, hanem azon is, hogy ne  akadályozzák indokolatlanul a versenyt 
kereskedelmi és településter vezési szabályok és eljárások. 
A kiegyensúlyozott és fe nntartható területfejlesztés megvalósítása els ősorban a tagállamok 
feladata. A tagállamok intézkedésekkel korlá tozhatják a kiskereskedelem céljára igénybe 
vehető helyszíneket és a kiskeresked ők által kínálható áru- és sz olgáltatásválasztékot. Ezek a 
korlátozások jelentékeny hatást gyakorolnak a következ őkre: i. területszervezés (pl. forgalom, 
közlekedési infrastruktúra); ii. a vállalkozások üzletnyitási és -üzemeltetési szabadsága; iii. a 
kiskeresked ők által választható üzletformátumok; i v. fogyasztói választás. Amint azt az 
Európai Unió Bírósága megállapította, a kereskedelmi vállalkozások letelepedésének 
szabadságát érint ő korlátozásokat azzal a feltéte llel igazolhatja például a 
környezetvédelemmel, a város- és terüle tfejlesztéssel vagy a fogyasztóvédelemmel 
összefügg ő, közérdeken alapuló kényszerít ő ok, hogy a korlátozás al kalmas a kívánt cél 
megvalósítására, és arányos17. 
Fontos következésképpen tiszteletben tartani a lete lepedés szabadságát és elkerülni a verseny 
torzulását, másrészt biztosítani az Unió álta lános politikáiban megfogalmazott egyéb releváns 
célok és érdekek tiszteletben tartását. Kiegye nsúlyozott megközelítésre van szükség, amely 
képes figyelembe venni többe k között a fenntartható fejl ődés, a területi kohézió, a min őségi 
városi és vidéki életfeltételek biztosításána k céljait szolgáló terv ezési szempontokat, és a 
környezeti hatások minimalizálásának célját18. 
A szolgáltatási irányelv, amely e terüle ten alkalmazandó, ugyancsak több egyértelm ű 
tagállami kötelezettséget határoz meg. Ezek egyi ke szerint meg kell szünt etni a szolgáltatási 
irányelv által tiltott követelményeket, így az olyan gazdasági vizsgálatokat, amelyek egy 
szolgáltatási tevékenység vég zéséhez szükséges engedély megadását gazdasági szükséglet 
vagy piaci igény fennállásának igazolásához, a tevékenység aktuális vagy lehetséges 
gazdasági hatásainak felméréséhez vagy ahhoz  kötik, hogy megfelel-e a tevékenység az 
illetékes hatóság által megállapított gazdaság i tervezési céloknak. A szolgáltatási irányelv 
végrehajtásáról szóló közleményében19 a Bizottság bejelentette , hogy az irányelv által a 
tagállamokra rótt egyértelm ű kötelezettségek – így például a szolgáltatási irányelv által tiltott, 
ám egyes tagállamokban máig alkalmazott gazdas ági vizsgálatok megszüntetésére vonatkozó 
kötelezettség – nem teljesítése esetén a „zér ó tolerancia” elvét fogja alkalmazni. A zéró 
tolerancia mindazonáltal nem érinti azokat a tervezési el őírásokat, amelyek közérdeken 
alapuló kényszerít ő okokat szolgálnak20. 
Következésképpen, figyelembe véve egyes fontos uni ós célokat, például a területi kohézió és 
a környezetvédelem célját, törekedni kell a településtervezés kereskedelmi létesítményeket érintő aspektusaira vonatkozó ol yan helyes gyakorlatok azonosít ására és terj esztésére, 
amelyek Unió-szerte egyaránt biztosítják a ve rsenyképes kiskereskedelm i szektor kialakítását 
és a települések és vidéki területek méltányos és fenntartható fejlesztését. 
                                                                 
17 A C-400/08. sz. Bizottság kontra  Spanyolország  ügyben 2011. március 24-én hozott ítélet. 
18 A környezeti intézkedések megfelel őségének értékelésére különböz ő eszközök vehet ők igénybe, így 
például a stratégiai környezeti vizsgálatról (SEA) szóló irányelv (2001/42/EK). Ezenkívül konkrét 
projektek, például bevásárlóközpontok és parkolók építése esetén el kell végezni a környezeti 
hatásvizsgálati irányelv (2011/92/EU) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálatot, amelynek alapján 
meg kell állapítani, hogy szükséges-e a teljes kör ű környezeti hatásvizsgálati eljárás lefolytatása. 
19 COM(2012) 261 final. 
20 A szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló közleményt kísér ő szolgálati munkadokumentum 
(SWD(2012) 148 final), 2012. június 8. 
 
11 
  3.2.2 Elektronikus kereskedelem 
Az elektronikus kereskedelem jelent ős térhódítása nyomán kiélez ődött a hagyományos 
kiskeresked ők és az online forgalmazási csat ornák közötti verseny, és jelent ős növekedési 
potenciált hordozó új lehet őségek keletkeztek. Mindazonálta l az elektronikus értékesítés 
jelenleg a teljes EU-beli kiskereskedelmi forgalom mindössze 5%-át teszi ki21, és az uniós 
polgároknak csupán 10%-a vásárolt valaha az interneten más tagállamból terméket, szemben a belföldi online vásárlással, amel yet már a polgárok 39%-a kipróbált
22. A számok azt 
mutatják, hogy még hatalmas új lehet őségek rejlenek a digitáli s gazdaságban. Az új 
helyzethez a többcsatornás értékesítési stratégiák kialakítása révén történ ő alkalmazkodással a 
kkv-k sikeresen kiaknázhatják az online értékesítési csator nához kapcsolódó növekedési 
lehetőségeket. Az adatok szerint azok a kkv-k, amelyek jelent ős mértékben támaszkodnak az 
internetes technológiákra , kétszer olyan gyorsan n őnek, kétszer annyit expor tálnak, és kétszer 
annyi munkahelyet hoznak létre, mint a többi kkv23. Például az eBay-en értékesít ő hivatásos 
kereskedők 97%-a és a hivatásos keresked ők méret szerinti alsó decilisének 94%-a értékesít 
külföldön24. Ez arról tanúskodik, hogy a kkv-k csek ély befektetés ellenében online 
platformhoz férnek hozzá, ezálta l elérhetik a külföldi piacokat, és potenciálisan jelent ős 
határokon átnyúló tevékenységet fejthetnek ki. E változó környezetben a Bizottság fokozott 
figyelemmel kíséri majd az online és a hagyományos kiskereskedelmi piacok fejl ődését, 
értékelni fogja e két piaci szegmens szerepének  alakulását a modern kiskereskedelemben, és 
esetleges további fellépéseit e dinamikára  adott pozitív válaszokként alakítja ki. 
Ebben az összefüggésben fontos biztosítani azt,  hogy az új jogalkotási javaslatok – különösen 
a határokon átnyúló értékesítés teki ntetében – ne befolyásolják kedvez őtlenül se a 
hagyományos kiskereskedelmet, se az elektroni kus kereskedelmet. Az új jogalkotási 
javaslatok kialakítása során tehát körültekint ő előkészítésre van szükség. A Bizottság minden 
ilyen javaslat esetében el őzetesen megvizsgálja majd ezeket a kérdéseket. 
Fellépések : 
(3) A tagállamoknak a kiskereskedelmi tevékenység engedélyezése és folytatása 
tekintetében meg kell szüntet niük minden olyan még meglév ő intézkedést, amely 
sérti a szolgáltatási irányel v által meghatározott egyértelm ű kötelezettségeket, így 
meg kell szüntetniük a szolgáltatási irányelv 14. cikkének (5) bekezdése szerinti 
gazdasági vizsgálatokat. Indokolt esetben a Bizottság a zéró tolerancia elvét 
alkalmazza, és kötelezettségszegési eljárást indít.  
(4) A Bizottság 
a) ellenőrző vizsgálatot indít annak fe ltárására, hogy milyen módon 
alkalmazzák a gyakorlatban az illeté kes hatóságok a kereskedelem- és 
területfejlesztési szabályokat abban az  esetben, amikor egy potenciális 
szolgáltató kis-, közepes vagy nagy méret ű kiskereskedelmi egységet kíván 
                                                                 
21 Forrás: Eurostat: Információs és kommunikációs eszközök felhasznál ása és elektronikus kereskedelem 
a vállalkozások körében, 2011. 
22 Forrás: Eurostat: Információs és  kommunikációs eszközök felhasználása a háztartások és az egyének 
körében, 2011. 
23 Internet matters: The Net’s sweeping impact on growth, jobs, and prosperity  (Internetes ügyek: az 
internet elsöpr ő hatása a növekedésre, a foglalkoztatásra és a jólétre), McKinsey Global Institute, 2011. 
május. 
24 Forrás: Enabling traders to enter and grow on the global stage  (Globális lépték ű piacralépési és 
növekedési lehet őség a keresked ők számára), e-Bay-tanu lmány, 2012. június. 
 
12 
 létrehozni; 
b) elősegíti a helyes gyakorlatok megosztását annak érdekében, hogy fokozza a 
letelepedés szabadsága, a terület- és kereskedelemfejlesztési szabályok, a 
környezetvédelem és a szociális védelem közötti megfelel ő egyensúllyal 
kapcsolatos tisztánlátást.  
 3.3 Kiegyensúlyozottabb vállalkozások kö zötti élelmiszer- és nemélelmiszer-
ellátási lánc 
A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok olya n gyakorlatokat és felt ételeket jelentenek, 
amelyek nagymértékben eltérnek a jó keresk edelmi magatartástól, és ellentétesek a 
vállalkozások közötti (B2B) ka pcsolatokban szokásos jóhiszem űséggel és tisztességgel. A 
B2B élelmiszer-ellátási és nemélelmiszer-e llátási lánc a vállalkozások közötti vagy a 
vállalkozások és hatóságok közötti tranzakci ók lánca, amely a lakosság személyes vagy 
háztartási fogyasztásra vagy ha sználatra szánt árukkal történ ő ellátását eredményezi. Az 
ellátási láncot számos szerepl ő alkotja (termel ők/feldolgozók/értékesít ők). Az érintett 
alágazatok maximális gazdasági potenciáljának eléréséhez kulcsfontosságú a B2B élelmiszer- 
és nemélelmiszer-ellátási lánc megfelel ő működése. A tisztességtelen kereskedelmi 
gyakorlatokat a piaci er ő-egyensúlytalanság helyzeteiben jellemz ően az er ősebb fél 
kényszeríti a gyengébbre. 
A vállalkozások közötti kapcsolatokban érvényesül ő tisztesség a válla lkozások közötti 
élelmiszer- és nemélelmis zer-ellátási lánc megfelel ő működésének garanciája. Feltételezhet ő, 
hogy a tisztességtelen keresk edelmi gyakorlatok kedvez őtlenül befolyásolják a vállalkozások, 
különösen a kkv-k beruházási és innovációs képe sségeit. A tisztességtelen kereskedelmi 
gyakorlatok egyik példáját az a gyakorl at jelenti, amikor a kiskeresked ő a beszállítókra hárítja 
vissza a kiskereskedelemb ől fakadó kockázat egy részét. Ezt például alacsony értékesítési 
eredmény, árengedmény, szezon végi kiárusítás stb. esetében alkalmazza. A tisztességtelen 
kereskedelmi gyakorlatok egy másik példája, ami kor a multinacionális szállító területi ellátási 
korlátok felállításával megakadályozza a kiskeresked őt abban, hogy azonos árukat határokon 
átnyúlóan szerezzen be egy köz ponti helyen, ahonnan azok más tagállamokban értékesíthet ők. 
Ezek a korlátok lehet ővé teszik a piac szegmentálását, és jelent ős nagykereskedelmi 
árkülönbségeket eredményezhetnek az országok között. E problémák kezelése csökkentené 
ezeket a különbségeket, és el ősegítené, hogy a kiskeresked ők közvetíthessék a fogyasztók felé 
az egységes piac el őnyeit. 
A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tagállami szint ű kezelése terén eltér ő 
megközelítések alakultak ki. Azokban az orszá gokban, ahol külön keretben foglalkoznak a 
tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok me goldásával, a nemzeti (szabályozási vagy 
önszabályozási) el őírások általában országonként eltér őek. Azokban a tagállamokban, ahol 
nincs a tisztességtelen kereskedelmi gyakorla tokra vonatkozó külön keret, a szokásos érvelés 
az, hogy az általános versenyjog kell ően hatékony a probléma kezelésére, vagy bizonyos 
mértékben vonakodnak beavatkozni a felek szerz ődési szabadságába, különösen a 
versenyszabályok megszegésének hiányában. 
Az élelmiszer-ágazatban az élelmiszer-ellátási lánc m űködésének javításával foglalkozó 
magas szint ű fórumban részt vev ő érdekelt felek összehangolt er őfeszítést tettek a probléma 
önszabályozó jelleg ű megoldása felé. A vállalkozások közötti szerz ődéses gyakorlatokkal 
foglalkozó szakért ői platform 2011-ben összefoglalta az élelmiszer-ellátási lánc vertikális 
kapcsolataiban érvényesítend ő tisztességes gyakorlatok elve it, mely dokumentumot az 
európai élelmiszer-ellátási láncban különböz ő érdekeket képvisel ő tizenegy szervezet írta 
 
13 
 alá25, és megkísérelt kidolgozni egy az elvek ér vényesítését biztosító mechanizmust A közös 
erőfeszítések ellenére a javasolt keretszabál y nem nyerte el az ellátási lánc valamennyi 
tagjának támogatását, és nem határozott meg hatékony ellenszereket azokra az esetekre, 
amikor az elveket nem tar tják tiszteletben. Az er őfeszítések a kompromisszumos megoldás 
ezen ágazatspecifikus megközelítésben történ ő kialakítására folytatódnak, és a Bizottság 
továbbra is figyelemmel kíséri az élelmis zer-ellátási láncban kialakuló helyzetet. 
A hatékony megoldás érdekében szélesebb pers pektívából kell megvizsgálni a vállalatok 
közötti ellátási láncban alkalmazott tisztessé gtelen kereskedelmi gyakorlatok kérdését. A 
kiskereskedelmi ágazat fejl ődése, különösen a vegyes formátumok térnyerése azt jelenti, hogy 
a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a vállalkozások közötti élelmiszer- és nem 
élelmiszer-ellátási lánc más szektoraiban is el őfordulhatnak. 
 3.3.1 A tisztességtelen keresk edelmi gyakorlatok kezelése 
E cselekvési terv részeként a Bizottság a tervvel párhuzam osan zöld könyvet fogad el a 
vállalkozások közötti élelmiszer- és ne mélelmiszer-ellátási láncban alkalmazott 
tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról. A zöld könyv vitaindítóként szolgál a témáról 
folytatandó konzultációhoz, amelynek eredményei  várhatóan 2013 tavaszának végére állnak 
majd rendelkezésre. A konzultáció eredménye inek függvényében a Bizottság további 
megfelelő lépéseket vesz fontolóra 2013 folyamán. 
Fellépés : 
(5) A Bizottság zöld könyvet f ogad el, amelyben részletesen bemutatja a vállalkozások 
közötti élelmiszer- és nemélelmiszer-ellá tási láncban alkalmazott tisztességtelen 
kereskedelmi gyakorlatok közös vonásait, és konzultációt kezdeményez, amelynek 
eredményei 2013 tavaszának végére állnak majd rendelkezésre. A konzultáció 
eredményei beépülnek majd a kérdés uniós szint ű kezelésének cél jából kialakított 
szakpolitikai opciókat értékel ő hatásvizsgálatba.  
 3.4 Fenntarthatóbb kisk ereskedelmi ellátási  lánc kialakítása 
Az uniós kis- és nagykereskedelmi ágazat környezeti teljesítményéne k növelése (pl. az 
élelmiszer-hulladék és a szüks égtelen csomagolás csökkentése vagy a fenntartható beszerzési 
megoldások el őmozdítása révén) növelheti az uniós polgárok életszínvonalát és 
életminőségét, és egyúttal er őforrásokat takaríthat meg, valamint támogathatja a 
környezetbarát tevékenységeket ösztönz ő, innovatív kkv-k m űködését. 
 3.4.1 Fenntarthatóbb termelés és fogyasztás 
Helyzetüknél fogva a kiskeresked ők kitüntetett módon képesek el ősegíteni a fenntarthatóbb 
fogyasztási minták elterjedését nemcsak az európai fogyasztók millióival való mindennapi 
kapcsolatukon keresztül, hanem saját lépéseik és  a szállítókkal kialakított partnerségek révén 
is. A kutatási eredmények26 megerősítik annak rendkívüli fontosságát, hogy a kiskeresked ők 
igyekezzenek fenntarthatóbb és környezetbarátabb termékválasztékot kínálni, és ily módon 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa C ogeca, ERRT, EuroComm erce, Euro Coop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME és UGAL. 
26 Lásd például a kiskereskedelmi ágazati legjobb kö rnyezetgazdálkodási gyakorl atokról szóló EU EMAS 
ágazati referenciadokumentumot. 
 
14 
 mozduljanak el a környezeti szempontokat jobban figyelembe vev ő ellátási lánc irányába27. 
Egyes kiskeresked ők már kialakítottak ilyen stratégiák at, és sikeresen alkalmazzák azokat 
napi üzleti gyakorlatuk részeként. 
A kiskeresked őknek fontos szerepük van abban, hogy a termékek ökológiai lábnyomát mér ő 
világos és összehasonlítható rendszerek kialakítása28 és az uniós ökocímke ismertségének 
javítása révén fenntarthatóbb fogyasztói döntések felé orie ntálják a fogyasztókat, és 
eloszlassák a sokféle környezeti cí mke és hivatkozás okozta zavart. 
További fontos kérdés az energiameg takarítás. Különösen nagyok a lehet őségek az 
élelmiszer-kiskeresked ők energiahatékonyságának javításá ra. E területen a legfontosabb 
intézkedés a pultok lefedése, a h űtőberendezések által termelt h ő helyiségf űtésre történ ő 
visszaforgatása, valamint a természetes h űtőanyagok használata lehet29. 
 3.4.2 Az élelmiszer-hulladék csökkentése 
A fenntartható fogyasztási minták kialakításáb an kulcsszerepe van az élelmiszer-hulladékkal 
kapcsolatos tudatosság növelésének és az él elmiszer-hulladék csö kkentésére irányuló 
fogyasztói törekvések támogatásának. Az élelmiszer-hulladék forrásait mindenekel őtt a 
következők jelentik: i. az ellátási  lánc gyenge hatékonysága; ii.  a készletgazdálkodás gyenge 
hatékonysága; iii. értékesítési stratégiák; iv. ér tékesítési standardok (élelmiszerek csomagolási 
követelmények miatti elutasítása, amikor a termék egyébként biztonságos, és min ősége 
megfelelő). E sürget ő kérdés megoldása céljából a Bizottság – annak érdekében, hogy 
megvalósuljon az er őforrás-hatékony Európa megvalósításá nak ütemtervében a fogyasztásra 
alkalmas élelmiszer-hulladék tekintetében 2020-ig el őírt 50%-os csökkentés – felméri, milyen 
módon csökkenthet ő a legeredményesebben az élelmi szer-ellátási láncban keletkez ő 
élelmiszer-hulladék. 
Az élelmiszer-hulladék csökkentéséb en kulcsszerep ju t a kiskeresked őknek mint 
közvetítőknek. A kiskereskedelmi fórum a fenntarthatóságért30 elnevezés ű platform keretében 
az érdekeltek tapasztalatokat cserélnek a fenntarthatósággal kapcsolatos legjobb 
kiskereskedelmi gyakorlatokról, és meghatározzák azokat a lehet őségeket és korlátokat, 
amelyek el ősegítik, illetve akadályozzák a fogyasztá s és termelés fenntartható mintáinak 
kialakítását. A fórumot a fenntar tható fogyasztásról, termelésr ől és iparpolitikáról szóló 
                                                                 
27 A JRC/IPTS 2011. évi kísérleti referenciadokumentuma a legjobb kiskereskedelmi ágazati 
környezetgazdálkodási  gyakorlatokról 
(http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/ emas/documents/RetailTradeSector.pdf ); JRC/IPTS (Styles et 
al.), Environmental Improvement of Product Supply Chains: A Review of European Retailer' 
Performance  (A termékellátási láncok kedvez ő környezeti hatásai: Az európai kiskereskedelem 
teljesítménye), Resources, Conservation and Recycling 65 (2012) 57–78. o.; Environmental 
Improvement of Product Supply Chains: Proposed Best Practice Techniques, Quantitative Indicators 
and Benchmarks of Excellence for Retailers  (A termékellátási láncok kedvez ő környezeti hatásai: 
Javasolt bevált gyakorlatok, mennyiségi mutatók és a kiskeresked ők kiválóságértékelése), Journal of 
Environmental Management 110 (2012) 135–150. o. 
28 Az egységes piaci intézkedéscs omagban bejelentetteknek megfelel ően a Bizottság 2013-ban 
közleményt fogad el a környezetbará t termékek egységes piacáról, am elyben egyes termékkategóriák 
tekintetében az ökológiai lábnyom mérésére hivatott, harmonizált kritériumokat és módszereket 
alkalmazó megoldásra tesz javaslatot. 
29 A kiskereskedelem energiamegtakarítási lehet őségeinek feltárására szolgáló technikák ismertetését lásd 
a legjobb kiskereskedelmi ágazati környezetgazdálkodási gyakorlato król szóló JRC/IPTS kísérleti 
referenciadokumentumban. 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm  
 
15 
 cselekvési terv31 elfogadását követ ően hozta létre a Bizottsá g, és az – önkéntes közös 
fellépések útján – máris több eredményt ér t el az ágazatot foglalkoztató legéget őbb környezeti 
kérdések, köztük az élelmiszer-hulladék témájában32. 
 
Fellépések : 
(6) A Bizottság a létez ő uniós platformok keretében és az élelmiszer-biztonság 
megőrzése mellett támogatni  fogja a kiskeresked ők élelmiszerhulladék-csökkentési 
erőfeszítéseit (tudatosságnövelés, kommuni káció, az élelmiszerbankokba történ ő 
beszállítás megkönnyítése), például a hulladékról szóló kiskereskedelmi 
megállapodáson keresztül, és lépéseket te sz az élelmiszer-hulladékra vonatkozó 
hosszú távú politika kialakítása érde kében; e lépések részeként 2013-ban 
közleményt fogad el a fenntart ható élelmiszer-gazdálkodásról.  
(7) Az érdekelt felekkel folytatott párbe széd útján a Bizottság meghatározza a 
környezetbarát és fenntartható ellátá si láncok kialak ítását, illetve a 
kiskereskedelmi egységek energiafogya sztásának minimalizálását célzó legjobb 
gyakorlatokat. A Bizottság a létez ő fórumok keretében e legjobb gyakorlatok 
alkalmazására ösztönzi majd a kiskeresked őket. 
 3.5 Innovatívabb megoldások kialakítása 
A gazdasági növekedés egyik kulcseleme az inn ováció, az innováció egyik motorját pedig a 
kiskeresked ők jelentik. A kiskeresked ők szorosan figyelemmel kísérik a fogyasztói trendeket, 
amelyeket egyúttal formálnak is, és a vonatkozó információkat továbbítják a beszállítók felé. 
„Innovációs multiplikátorokként”  működnek tehát, amelyek gyorsan átveszik és az ellátási 
lánc teljes hosszában alkalmazzák az új technológiákat. A kiskeresked ők az elsők között 
vezetik be az új technológiákat , az elosztási lánc egészére te rítve az innováció hatását és a 
hozzáadott értéket. A logisztikai ágazatban péld ául az intelligens kiskereskedelmi raktárak 
lehetővé teszik nehéz terhek egyszer ű és gyors, következésképpen hatékonyabb mozgatását, 
és ezáltal csökkentik a munkahelyi balesetek veszélyét, és növelik a termelékenységet. Egyes 
kiskeresked ők a fenntarthatóbb ellátási lánchoz való hozzájárulás részeként külön 
létesítményeket hoztak létre az online megrendelt áruk átvételére és kiszállítására. 
Számos uniós kiskereskedelmi vállalkozás azonban nem tudott elég gyorsan alkalmazkodni, 
és nem volt képes teljes mértékben kihasz nálni az új technológi ák biztosította el őnyöket. 
Ennek részben a kiskereskedelmi sz olgáltatások jellegében keresend ő az oka (könnyen 
másolható, er ősen fogyasztóvezérelt, gyakran nem technológiai, szolgá ltatásorientált 
megoldások). Mindazonáltal nemzetközi összeh asonlításban látható,  hogy az Egyesült 
Államokban a legtöbb kiskeresked ő jelentős mértékű befektetéseket eszközölt az innováció 
területén. 
                                                                 
31 A Bizottság Közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fenntartható fogyasztásról, termelésr ől és iparpolitikáról  – 
Cselekvési terv  (COM(2008) 397 végleges), 2008. július 16. 
32 A hulladékról szóló kiskereskedelmi megállapodást 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/reta il/event_2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf )2012. 
októberében a kiskereskedelmi fórum éves találkozóján írta alá 19 kiskereskedelmi vállalkozás és 
szövetség. Az aláírók vállalták, hogy 2014 közepéig legalább két tudatosságnövel ő kezdeményezést 
indítanak a hulladékcsökkentés témájában. 
 
16 
 Megfelelő mechanizmusok kialakítása révén el ő kell ezért segíteni a kiskeresked ők 
részvételét az „Innovatív Unió” elnevezés ű kiemelt kezdeményezésben, amely átfogó 
innovációs stratégiát fogalmaz meg a kutatástól a kiskereskedelemig33. Az innovatív 
technológiai megoldások alkalmazás a hozzájárulhat a piacok eltér ő tagállami szabályozás 
okozta szétaprózottságának megszüntetéséh ez, és a terhes és költséges kötelez ő szabályok 
lazításához. Amennyiben a kiskeresked ők e folyamatban történ ő fokozottabb részvételük 
révén hozzájárulnak a kutatási eredmények és  ötletek gyorsabb piacr a kerüléséhez, az 
mindemellett a kiskereskedelem termelékenységét is növelni fogja. 
Az innováció tekintetében a szerepl ők esélyegyenl őségének biztosítása az egységes piac még 
szorosabb integrációjához vezethet, és egyúttal el ősegíti az innovatív kkv-k által követett 
legjobb gyakorlatok terjedését. A legtöbb kkv jelent ős innovációs képességekkel rendelkezik, 
függetlenül egyrészt attól, hogy fiatal tec hnológiai vállalkozásokról vagy a hagyományos 
iparágakban m űködő vállalkozásokról van-e szó, másrészt attól is, hogy f őleg helyi piacokon 
aktív-e a vállalkozás, vagy globális vev őköre van. Csak 2008-ban az innovációs 
tevékenységet folytató uniós  kkv-k több mint egynegyede ( 27%) dobott piac ra új vagy 
tökéletesített terméket34. 
A kiskereskedelemben a kkv-k kiemelked ő szerepet játszanak a termékek és szolgáltatások 
fogyasztók számára történ ő (térbeli, id őbeli és a választékot illet ő) elérhet őségének 
biztosításában. Mivel a kiskereskedelem fogya sztóorientált ágazat, mélyreható piaci 
ismereteiknek köszönhet ően a kkv-k gyorsan felismerik, mely területeken elégíthetnek ki 
fogyasztói igényeket új technológiák. R ugalmas szervezeti felépítésüknek köszönhet ően 
emellett könnyen képesek új termékeket és  szolgáltatásokat létrehozni vagy létez ő termékeket 
módosítani, a fogyasztók igényeinek megfelel ően. 
 3.5.1 Termékcímkézés 
Az eltérő címkézési követelmények megnehezítik azt, hogy a kiskeresked ők a jobb ár 
reményében tetszés szerinti uniós tagállamból  szerezzék be az árukat. Az élelmiszerek 
címkézésére vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás35 harmonizálja az élelmiszerekr ől 
kötelezően nyújtandó tájékoztatá st, ugyanakkor lehet ővé teszi, hogy a tagállamok 
meghatározott okokból nemze ti szinten kiegészít ő címkézési követelményeket vezessenek be. 
Következésképpen, noha a tagállamokban alkalm azott szabályok hasonlóak, egyes esetekben 
az értékesítési el őírásoknak való megfelelést orszá gonként meg kell vizsgálni. Az ebb ől 
fakadó bonyolult jogi helyzet akadályozhatja a más tagállamokból való beszerzést, és 
megnehezíti a méretgazdaságossági el őnyök kihasználását. 
Az e területen érvényesül ő nagyobb átláthatóság minden érdekelt fél számára kedvez ő 
hatásokkal járna. A címkézési szabályokról  szóló információk általános hozzáférhet őségének 
biztosítása érdekében a Bizottság  kezdeményezni fogja az uniós és nemzeti élelmiszer-ágazati 
címkézési követelményeket egyaránt tartalmazó kísérleti adatbázis létrehozásával foglalkozó 
megvalósíthatósági tanulmány készítését. Megvizsgálható továbbá, milyen innovatív 
technológiai megoldások tennék lehet ővé költséghatékony, fogyasz tóorientált megoldások 
                                                                 
33 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív 
Unió  (COM(2010) 546 végleges), 2010. október 6. 
34 Innovatív Unió 2011. évi versenyképességi jelentés http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011  
35 Az élelmiszerek címkézését a 2000/13/EK irányelv harmonizálja; az irányelvet 2014. december 13-tól 
felváltja az 1169/2011/EU rendelet. 
 
17 
 kialakítását e téren (pl. a hagyományos címkék helyett vonalkódolvasók alkalmazása az 
üzletekben a szükséges tájé koztatás bizt osítására). 
 3.5.2 Elektronikus fizetés 
Az Európai Központi Bank egy közelmú ltban napvilágot látott tanulmánya36 szerint a 
kisértékű fizetési szolgáltatás ok költségvonzata jelent ős: átlagosan a GDP 1%-a, 2009-ben 
pedig 130 milliárd EUR volt. E társadalmi kö ltségek mintegy felét a bankok és a fizetési 
infrastruktúra-üzemeltet ők fedezik, míg 46%-a a kiskeresked őket terheli. A társadalmi 
költségek nem tartalmazzák a fizetési szolgálta tási tranzakciós lánc más piaci szerepl őinek 
kifizetett díjakat. E díjakat figyelembe vé ve e fizetési szolgáltatások kiskeresked őket terhel ő 
költségei még a bankokat és az infrastruktúra-üzemeltet őket terhel ő költségeknél is 
magasabbak. A fizetési költségek tehát számottev ő tételt jelentenek az uniós keresked ők 
üzleti költségeinek sorában. 
E területen komoly lehet őségeket tartogatnak az elektron ikus fizetési módok. A kisérték ű 
fizetési szolgáltatások piaca dinamikusan fejl ődik, és az elektronikus kereskedelem 
megjelenése nyomán fontos vált ozásokon megy keresztül. Jólle het e piacon továbbra is a 
banki és a kártyás rendszerek dominálnak, más fizetési módszerek is megjelentek, köztük a 
nem kártyaalapú internetes és mobil fizet ési módok, amelyeket az okostelefonok elterjedése 
támogat, és amelyek jelent ős növekedési potenciállal rendelkeznek37. 
A Bizottság kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetésekr ől szóló zöld könyve38 a 
fogyasztók és a keresked ők érdekeit szolgáló, integrált euró pai piac létrehozását szorgalmazza 
e területen. A fokozottabb integrációból származó el őnyök többek között a következ ők: 
− a szolgáltatók közötti er ősebb verseny, és a domináns, illetve új piaci szerepl ők számára 
biztosított azonos ve rsenyfeltételek; 
− a fizetési szolgáltatások széles ebb választéka és nagyobb átlá thatósága a fogyasztók és a 
kereskedők számára; 
− élénkebb innovációs tevékenység  a fizetési szolgáltatások piacán, és az elektronikus 
kereskedelmet támogató biztonságosabb megoldások kialakítása. 
A zöld könyv és az annak nyomán az érdekelte kkel folytatott konzultáció számos olyan 
tényezőre világított rá, amely akadályozhatja a kárt yás, internetes és m obiltelefonos fizetések 
piacának integrációját. Ide tartoznak a következ ők: 
− a kártyaalapú és a nem kártyaalapú szolgálta tásokat nyújtó új válla lkozások korlátozott 
piacra lépési lehet őségei (pl. harmadik fél szolgáltatók hozzáférése a fizetési számlákra 
vonatkozó információkhoz vagy új fizetési sz olgáltatók hozzáférése az elszámolási és 
kiegyenlítési rendszerekhez); 
− a kártyás fizetéseket terhel ő multilaterális bankközi díjak (MIF) tagállamok közötti 
jelentős eltérései és esetleges túlzot t mértéke; ezek a díjak jelent ős részét teszik ki 
                                                                 
36 The social and private costs of retail payment instruments: a European perspective  (A kisérték ű fizetési 
eszközök társadalmi és magánköltségei európai perspektívában), Occasional Paper Series No. 137, 
EKB, Frankfurt, 2012. szeptember. 
37 Innovations in Retail Payments  (Innováció a kisérték ű fizetési rendszerekben), Nemzetközi Fizetések 
Bankja, 2012. május. 
38 Zöld könyv – A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése  
(COM(2011) 941 végleges), 2011. január 11. 
 
18 
 azoknak a díjaknak, amelyeket az elfogadók kérnek a keresked őktől a kártyás fizetések 
elfogadásáért; 
− a kártyás fizetések határokon átnyúló  vagy központi elfogadásának keresked ők által 
történő igénybevételét akadályozó tényez ők; 
− a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések szabványosítási és átjárhatósági 
hiányosságai és a keresked ők ebből fakadó óvatossága a szüks éges infrastruktúrák, 
például fizetési terminálok beszerzése tekintetében. 
E kérdések egy része kezelhet ő a fizetési szolgáltatá sokról szóló irányelv39 felülvizsgálata és a 
kisértékű fizetési rendszerek irányítási modelljének meger ősítése révén. A második egységes 
piaci intézkedéscsomagról szóló közleményében40 a Bizottság továbbá bejelentette, hogy 
jogalkotási javaslatot dolgoz ki  a multilaterális bankközi díjakról. 
 
Fellépések : 
(8) A Bizottság 2013-ban kiskereskedelmi innov ációs kezdeményezést indít útjára, 
amelynek keretében magas szint ű szakértők segítségével megvizsgálja, miképpen 
biztosítható, hogy a kiskereskedelmi ágaz at hozzájáruljon az innovatív termékek, 
szolgáltatások és technológiák elterjed éséhez, és profitáljon abból. E vizsgálat 
alapján a Bizottság konkrét fellépés eket dolgoz ki a kiskereskedelem 
versenyképességének javítására, mely fellépések többek között a kutatási 
eredmények gyorsabb piaci bevezetését , az elektronikus és a hagyományos 
kereskedelmi környezet integrálását, a termékekr ől a fogyasztók számára nyújtott 
tájékoztatás új módjainak kialakításá t és innovációbará t szabályozás és 
szabványok kidolgozását szolgálják majd.  
(9) A Bizottság megvizsgálja egy az uniós  és a tagállami élelmiszer-címkézési 
szabályokat egyaránt tartalmazó, az egyes termékekre vonatkozó valamennyi 
címkézési el őírás egyszer ű azonosítását lehet ővé tevő adatbázis létrehozásának 
megvalósíthatóságát. 
(10) A Bizottság az alábbiak segítségével lépéseket tesz a kártyás, internetes és 
mobiltelefonos fizetési rendszerek piacainak jobb integrálására: 
a) a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata; 
b)  a kisérték ű fizetési szolgáltatások irányítási modelljének meger ősítése; 
valamint  
c) a kártyás fizetéseket terhel ő multilaterális bankközi  díjakra vonatkozó 
jogalkotási javaslat.  
                                                                 
39 Az Európai Parlament és a Tanács 2007. november 13-i 2007/64/EK irányelve a bels ő piaci 
pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezésér ől (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.) 
40 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A második egységes piaci in tézkedéscsomag – Együtt egy 
újfajta növekedésért (COM(2012) 573 final), 2012. október 3. 
 
19 
  3.6 A munkafeltételek javítása 
A munkaer őpiac olajozott m űködése rendkívül fontos ahhoz, hogy a kiskereskedelmi szektor 
munkát kínálhasson a fiatal, szakképzettséggel nem rendelkez ő alkalmazottak és/vagy 
idénymunkások számára (a kiskereskedelemb en dolgozók 32%-a s zakképzetlen vagy 
betanított munkás, szemben e csoportok a f oglalkoztatottak  teljes körében mért 27%-os 
arányával). Gyakran a kiskereskedelmi szolgálta tások jelentik a munkába állók vagy az újra 
munkába állók munkaer ő-piaci belépési pontját (az összes foglalkoztatotton belül a 24 évesnél 
fiatalabbak aránya 9%, míg a kiskereskede lemben 15%; az összes foglalkoztatott 20%-a 
dolgozik részmunkaid őben, míg a kiskereskedelemben foglalkoztatottak 30%-a)41. 
A kiskereskedelmi ágazatban foglalkoztatottak jelent ős számára tekintettel a kínált és keresett 
készségek összehangolása érdekében meg kell könnyíteni az ágazatban dolgozók mobilitását. 
Enélkül az ágazat nem lesz képes a lehet ő legnagyobb mértékben hozzájárulni az uniós 
növekedéshez. A javasolt intézkedések a meglév ő készségek jobb kiaknázását célozzák, és az 
önálló vállalkozók az ágazatban képviselt jelent ős arányára tekintettel különösen a kkv-kra 
irányulnak. 
 3.6.1 A kínált és keresett készségek összhangjának hiánya 
A munkaer ő rendelkezésre álló készségszerkezete és a kiskereskedelmi ágazat készségigényei 
közötti eltérések jelent ős mértékben akadályozzák a szektor optimális m űködését. E probléma 
megoldása érdekében biztosítani kell, hogy a jelenlegi és jöv őbeli munkavállalók megfelel ő 
készségportfólióval rendel kezzenek; ez viszont a keresett készségek pontos, el őzetes 
elemzését követeli meg. A szükséges készsége k és a készségkereslet és -kínálat közötti 
eltérések azonosítása különösen a munkaer őpiacra belép ő fiatal munkavállalók, a tartós 
munkanélküliek, az id ősebb munkavállalók, a bevándorlók és a fogyatékkal él ők 
foglalkoztathatóságának javítása szempontjá ból lényeges. Emellett a folyamatban lév ő 
technológiai innováció és az ebb ől fakadó nagyobb mérték ű automatizáltság a 
kiskereskedelemben is megkívánja, hogy a munkavállalók gyakran tegyék naprakésszé 
készségeiket, hozzáigazítva azokat a mu nkájukban és feladataikban bekövetkez ő 
változásokhoz. 
A fenti célok pusztán állami beruházások seg ítségével nem valósíthatók meg. A készségek 
fejlesztésébe történ ő beruházásokért viselt felel ősséget meg kell osztani, és ebben a 
kiskereskedelemnek a kormányok, az egyének és az oktatási szféra me llett nagyobb szerepet 
kell vállalnia. Az oktatásra és a képzésre fo rdított kiadások csökkentése még a jelenlegi, a 
költségvetési kiadások visszafogását el őtérbe helyez ő környezetben sem lehet opció. 
Ellenkezőleg: a készségfejlesztést célzó jelent ős és jól átgondolt befekt etések nemcsak biztos 
megtérülést hoznak, hanem az emberi er őforrásokban rejl ő lehetőségek kamatoztatását is 
elősegítik. Amint azt „Gondolju k újra az oktatást” cím ű közleményében42 a Bizottság 
aláhúzta, az elégséges mértékben és megfelel ően képzett munkaer ő biztosítása érdekében meg 
kell sokszorozni az oktatási és  a képzési rendszerek korszer űsítésére irányuló er őfeszítéseket. 
A kiskereskedelmi vállalkozások fontos szerepet  játszhatnak az új tanm enet kialakításában, 
képzési és tanulószerz ődéses gyakorlati képzési programokat  dolgozhatnak ki, és szorosan 
                                                                 
41 Structural features of distributive trades and their impact on prices in the euro area  (A kereskedelem 
strukturális jellemz ői és ezek hatása az euróövezeti árakra),  Occasional Paper No 128, EKB, 2011. 
szeptember. 
42 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb 
társadalmi-gazdasági eredmények érdekében  (COM(2012) 669 final), 2012. november 20. 
 
20 
 együttműködhetnek az oktatási rendszerrel a kieme lt fontosságú területek meghatározásában, 
melyek közé például a munkavállalók környezeti készségeinek javítása vagy a jobb beszállítói 
kapcsolatok kialakítása tartozhat. Az iskolák  és a vállalkozások közötti partnerség, többek 
között a tanulószerz ődéses gyakorlati képzés európai szövetsége által támogatott duális 
képzési rendszerek er ősítése43 és a szakmai gyakorlatok és  ösztöndíjak új formáinak 
bevezetése mindkét fél számára tartogat el őnyöket: a kiskereskedelmi vállalkozások 
biztosíthatják a maguk számára a ho zzáférést a jól képzett, megfelel ő készségprofillal 
rendelkez ő munkavállalókhoz, az iskolák vonzereje pedig n őhet azáltal, hogy a 
munkaerőpiacon értékesebbnek számító diplomát  nyújtanak. Uniós szinten emellett a 
közelmúltban több olyan ágazatspecifikus eszköz ki alakítására és tesztelésére is sor került, 
amelynek célja a képzési szolgáltatók és a váll alkozások közötti szorosabb és strukturáltabb 
partnerség kialakításának el ősegítése. Ezek egyikét az Erasmus mindenkinek program44 
keretében javasolt ágazati szakké pzettség-fejlesz tési szövetségek45 jelentik, amelyek 
különösen alkalmasak lehetnek a kiskereskedelmi ágazat sajátos igényeinek kiszolgálására. A 
rehabilitációs projektek jó példái a kiskeresked ők és a helyi hatóságok összefogásával 
megvalósuló, a tartós munkanélküliség leküzdésére irányuló er őfeszítéseknek. 
A készségkereslet és -kínál at közötti eltérés ágazatonké nt és területileg is különböz ő mértékű, 
és időtartamát tekintve is változó.  A vállalkozások és a munkakeres ők számára egyaránt 
gondot okozó készséghiány csökkentése érde kében minden érdekelt felet, köztük a 
kiskereskedelmi vállalkozásokat és a szociális pa rtnereket is be kell v onni az ágazat rövid, 
közép- és hosszú távú készségigényeinek min őségi és mennyiségi meghatározásába. 
A kis- és nagykereskedelmi ágazatot egyaránt lefed ő, 2012-ben létrehozott európai 
kereskedelmi ágazati szakismereti tanács a szektorban m űködő nemzeti szakismereti 
tanácsokkal együtt dönt ő szerepet játszhat az ágazati ké szségekkel kapcsolatos ismeretek 
összegyűjtésében. A nemrégiben kidolgozott uniós készségkörkép46 információs forrásainak 
egyikeként e szakismereti tanács ok az érdekelt felek számára bizt osított, a készségigények és 
a foglalkoztatás változásaival kapcsolatos információk révén hozzájárulnak majd a készséghiányok és a készségkeresleti és  -kínálati egyensúlytalanságok el őrejelzéséhez és 
megelőzéséhez E hiányok és egyensúlytalanságok jobb el őrejelzése folytán a tagállami 
vállalkozások és az egyének is tájékozo ttabban dönthetnek és ruházhatnak be. 
 3.6.2 Informális gazdaság 
A be nem jelentett munkavégzés gyakori pr obléma a kiskereskedelmi ágazatban. Az 
informális gazdaságban dolgozókra
47 nem terjed ki az egészségbi ztosítás, és e munkavállalók 
nem részesülnek szociális juttatásokban. Sz ámukra a be nem jelentett munkavégzés 
számottev ő szociális kockázatot, alacsony jövedelmet és gyenge szociális védelmet jelent. Az 
informális gazdaság létezése emellett az á llami költségvetés számára elmaradó bevételeket 
okoz az alacsonyabb adó- és társadalombiztosítá si befizetéseken keresztül. Ezáltal egyúttal 
                                                                 
43 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba  (COM(2012) 727 
final), 2012. december 5. 
44 A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak 
és a Régiók Bizottságának – ERASMUS MINDENKINEK: Az EU oktatási, képzési, ifjúsági és 
sportprogramja  (COM(2011) 787 végleges), 2011. november 23. 
45 http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm 
46 http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
47 Az informális gazdasághoz a teljes egészében va gy részlegesen az állami szabályozás és adóztatás 
körén kívül es ő tevékenységek és jövedelmek tartoznak. 
 
21 
 növeli a jogszer ű munkavégzés adóterheit, és hátrányosan érinti a tagállamok 
versenyképességét. 
A Bizottság minden érdekelt fél részvételével folytatandó párbeszédet fog kezdeményezni az 
informális gazdaság munkafeltételekr e gyakorolt hatásáró l és uniós szint ű visszaszorításának 
lehetséges módjairól48. 
A Bizottság szolgálatai együttm űködnek majd egymással annak érdekében, hogy az 
informális gazdaság visszaszorítását célzó in tézkedések végrehajtása során biztosítsák a 
kiskereskedelmi ágazat sajátossá gainak figyelembe vételét. 
Fellépés : 
(11) A Bizottság a kiskereskedelmi munkaer őpiacon kínált és keresett készségek 
összehangolását lehet ővé tevő feltételek kialakítása érdekében meger ősíti a 
szociális partnerekkel folytatott együttm űködést. A készségkínálat és -kereslet 
összehangolását mindenekel őtt a készségigények európai ágazati szakismereti 
tanácson keresztül történ ő azonosítása és el őrejelzése, valamint a kiskeresked ők 
képzési és átképzési politikáinak  továbbfejlesztése segítheti el ő. 
 3.7 Nemzetközi dimenzió 
A nemzetközi kiskereskedelmet (a letelepedést  és az egyéb ellátási módozatokat, például a 
franchisingot és az elektronikus kereskedel met) akadályozó korlátok a növekedés és a 
foglalkoztatás élénk ítésének egyik jelent ős gátját képezik. Jelenleg közvetve vagy közvetlenül 
36 millió uniós munkahely függ a nemzetközi kereskedelemt ől. A harmadik országok 
piacaihoz való hozzáférés fontos csatornákat nyit me g az európai piaci szerepl ők és különösen 
a kkv-k számára, lehet ővé téve, hogy részesüljenek azokból a lehet őségekből, amelyeket e 
piacok bővülése kínál. A kiskereskedelmi vállalkozások hozzáférése a harmadik országok 
piacaihoz jelent ősen növelheti az uniós gazdaság növekedésének ütemét. Az európai 
kiskeresked őknek fontos szerepük lehet az uniós feldolgozóipari termékek harmadik 
országokba történ ő kivitelében, és el ősegíthetik a kkv-k Unión kívüli piacokon történ ő 
megjelenését. Ennek megfelel ően a Bizottság a következ ő eszközök révén és a 
kiskereskedelmi ágazattal szoros együttm űködésben uniós stratégia ki dolgozását javasolja a 
nemzetközi kereskedelem megnyitására és a meglév ő korlátozások megszüntetésére: 
− a harmadik országok kiskereskedelmet érint ő kereskedelmi korlátainak pontosabb 
feltérképezése a meglév ő szabadkereskedelmi megállapodások megfelel ő bizottsági 
szolgálatok által történ ő nyomon követésének el ősegítése és a jöv őbeli tárgyalások 
előkészítésének támogatása  céljából; valamint 
− a kkv-ügyfélszolgálat49, az exportsegélyvonal és a piac rajutási adatbázis meger ősítése 
annak érdekében, hogy tevékenységük a jöv őben a szolgáltatásokr a is kiterjedjen.  
                                                                 
48 A Bizottság 2013. évi munkaprogramja külön említést tesz a „be nem jelentett munka elleni küzdelem 
európai platformjának” létrehozásáról. A platform tevékenysége kiterjed majd a be nem jelentett 
munkavégzés által érintett minden legfontosabb területre, és célja, hogy az együttm űködés javítása, a 
legjobb gyakorlatok megosztása és a közös elvek meghatározása segítségével hatékonyabb fellépést 
tegyen lehet ővé a be nem jelentett munkavégzéssel szemben. A kezdeményezést az „Út a 
munkahelyteremt ő fellendülés felé”  című, 2012. április 18-i, „foglalkoztatási csomagként” is ismert 
közleményében (COM(2012) 173 final) jelentette be a Bizottság. 
49 A Bizottság által m űködtetett szolgáltatás a kis- és középválla lkozások problémáinak és kérdéseinek 
megoldására. 
 
22 
  4. KÖVETKEZTETÉS:  FOLYAMATOS  PÁRBESZÉD  A 
KISKERESKEDELMI  ÁGAZATTAL 
Tekintettel arra, hogy a kisker eskedelmi szolgáltatások jelent ős mértékben képesek 
hozzájárulni az uniós gazdaság egészének növekedéséhez és a foglalkoztatás b ővítéséhez, 
koherens és átfogó stratégi át kell kidolgozni azon sz űk keresztmetszetek felszámolására, 
amelyek akadályozzák e szolgáltatások teljes kibontakozását. 
A versenyképesebb és fenntartható kiskeres kedelmi szolgáltatásokho z való hozzáférés, a 
fogyasztók hozzásegítése ahhoz, hogy pontos abb információkkal rendelkezzenek a 
megvásárolni kívánt termékekr ől, a kiegyensúlyozottabb kisk ereskedelmi ellátási lánc 
kialakítása, az innovatív megoldá sok támogatása, a kutatási er edmények piacra jutásának 
meggyorsítása és a jobb munkafeltételek biztosítása a kiskereskedelemben mind 
hozzájárulnak e cél eléréséhez. 
A jelen cselekvési tervben me ghatározott 11 konkrét fellépést50 2014-ig végre kell hajtani az 
egységes kiskereskedelmi piac létrehozása ér dekében. Lényeges, hogy e cselekvési terv más 
kezdeményezésekkel – így különösen a szolgáltat ási irányelv, az elektr onikus kereskedelmi 
cselekvési terv és a fizetési rendszer ek területén jelenleg folyamatban lév ő kezdeményezések 
maradéktalan végrehajtására irányuló in tézkedésekkel – párhuzamosan kerüljön 
végrehajtásra. 
A Bizottság nyomon fogja követn i a helyzet alakulását, és 2015-ben jelentést nyújt be a 
cselekvési terv végrehajtásá ról. A nyomon követés az uniós intézményeken belül és a 
tagállamokkal folytatott eszmecseréken, valamint a kiskereskedelmi versenyképességi csoportban a kiskereskedelmi ágazat képvisel őivel és más releváns érdekelt felekkel 
folytatott, jelenleg is folyamatban lév ő megbeszéléseken alapul majd. 
                                                                 
50 A Bizottság által e dokumentumban javasolt valamennyi fellépés összhangban van mind a 2007–2013 
közötti id őszakra vonatkozó, mind a 2014–2020 közötti évekre javasolt többéves pénzügyi kerettel.