Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban való részvételéről /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1 A javaslat céljai A javaslat az Európai Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban (EMPIK) való részvételéről rendelkezik. Az Európa 2020 stratégiával, az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezéssel, az európai kutatási térséggel és a „Horizont 2020” keretprogrammal összhangban a kezdeményezés mindent átható célja az európai metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások kezelése és a jobb mérési módszerek által Európa számára nyújtott előnyök lehető legnagyobb mértékű kihasználása. Az EMPIK általános célkitűzései a következők: · integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozása az innováció és az ipar versenyképességének támogatása érdekében, valamint mérési technológiák rendelkezésre bocsátása az egészségüggyel, a környezetvédelemmel, az energetikával és más területekkel összefüggő társadalmi kihívások megoldásához, ideértve a szakpolitikák kialakításának és végrehajtásának támogatását is, · olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal. 1.2. A javaslat okai A metrológia, a mérés tudománya csúcstechnológiára épülő világunk központi idegszála. Hétköznapjaink valamennyi mozzanata kapcsolódik a metrológiához, és az egyre pontosabb, egyre megbízhatóbb mérések alapvető szerepet játszanak tudásalapú társadalmunkban azzal, hogy megalapozzák az innovációt és a gazdasági növekedést. Amit nem vagyunk képesek megmérni, azt nem értjük eléggé, így nem tudjuk megbízhatóan ellenőrzésünk alatt tartani, termelni vagy feldolgozni sem. Mindezek miatt a metrológia fejlődése alapjaiban határozza meg a környezetünkről alkotott képünket és a világ megváltoztatására való képességünket. A megbízható és megismételhető méréseknek köszönhetően a szélesebb értelemben vett kutatóközösség jobb műszereket képes építeni és magasabb színvonalon képes művelni a tudományt. Hatásukra új területek nyílnak meg az ipar számára, terek és lehetőségek tárulnak fel az innováció előtt. A méréstudomány – például az energetika, az egészségügy vagy az éghajlatváltozás területén – megalapozza és bővíti a globális kihívásokra vonatkozó ismereteinket, egységesebbé formálja szemléletünket. A műszakilag fejlett országok kormányai a világon mindenütt támogatják a metrológiai infrastruktúrát, mert az előnyöket hoz számukra, és azok közé a közjavak közé tartozik, amelyek szükségessé teszik az állami beavatkozást. A világ gazdasági nagyhatalmai egyre többet költenek a metrológiai kutatásra és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésére. A metrológia által igényelt források nagysága és a metrológiának a tudományos kiválóság és az ipari versenyképesség előmozdítására kifejtett hatása miatt a tagállamok önmagukban vagy szűk körben összefogva nem kelhetnek versenyre eséllyel a globális piacon. A jelenleg folyamatban lévő európai metrológiai kutatási program[1] (EMKP) olyan közös kezdeményezés, amelyben huszonkét nemzeti metrológiai intézet működik együtt. A program az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 185. cikkén alapul, amely a többéves keretprogramok végrehajtása keretében lehetővé teszi a nemzeti kutatási programok koordinálását. Az időközi értékelés rámutatott a kezdeményezés értékeire. Az EMKP legfontosabb eredménye az erős integráció: a programnak köszönhetően az európai metrológiai kutatásra szánt célzott nemzeti finanszírozás 50%-ának felhasználása történik közös programozás alapján. A program csökkentette a széttagoltságot, kiküszöbölte az indokolatlan átfedéseket, és az erőforrásoknak a legfontosabb területekre való összpontosításával és a legjobb kutatókkal folytatott szoros együttműködéssel segített elérni a kritikus tömeget. Az EMKP projektjei európai mérési megoldásokat kínálnak a legnagyobb társadalmi kihívások kezeléséhez, és európai szinten, közös munkával teremtenek alapokat a szabványosítás és a jogi szabályozás számára. Az EMKP jelentős eredményei ellenére világossá vált, hogy a rendszernek több kihívással is szembe kell néznie, ha növelni kívánja a metrológiai kutatásnak a gazdasági növekedésre és a társadalmi-gazdasági kihívások kezelésére kifejtett hatását. Az új program, az EMPIK az Európa 2020 stratégia több, a metrológiához kapcsolódó kiemelt kezdeményezésének végrehajtásához is hozzá fog járulni, köztük az „Innovatív Unió”, az „Európai digitális menetrend”, az „Erőforrás-hatékony Európa” és az „Iparpolitika a globalizáció korában” elnevezésűekhez. Ennek érdekében innovatív megoldásokat fog kifejleszteni a természeti erőforrásokkal való gazdálkodáshoz, támogatni fogja az új termékek és szolgáltatások világszintű kereskedelmében rejlő lehetőségek kihasználását célzó szabványosítási munkát, és – hogy egy konkrét példát is említsünk – lehetővé teszi a hírközlési műholdak hatékony tesztelését. Az EMPIK a „Horizont 2020” keretprogram több prioritása szempontjából közvetlenül releváns témák művelésével nagyban hozzá fog járulni a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek teljesítéséhez. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT 2.1. Konzultáció az európai metrológiai kutatási program jövőjéről A Bizottság kiterjedt konzultációkat folytatott a jövőbeli európai metrológiai kutatási programról. A 2012-ben szervezett nyilvános internetes konzultáción 624-en mondták el véleményüket a metrológiai kutatás fontosságáról, mutattak rá az európai metrológiai kutatási rendszer kapcsán megoldásra váró problémákra, és foglalkoztak több más, szakpolitikai szinten is releváns kérdéssel. A válaszok 72%-a szervezetektől, 28%-uk magánszemélyektől érkezett. A szervezetek körében a legfontosabb észrevételeket kutatási szervezetek (32%) és vállalkozások (16%, ezen belül 69% kkv) tették. A konzultáció több problémára is rávilágított, például arra, hogy nem elégséges az ipari hasznosítás, nincs megfelelő mértékű együttműködés a nemzeti metrológiai intézetek (NMI-k) és a szélesebb kutatóközösség között, nagyok a kapacitásbeli különbségek az EU-tagállamok között, nincs elegendő kutatói mobilitás az NMI-ken belül, és a metrológiai kutatási rendszer nem veszi ki a részét kellőképpen az európai szabványosítási munkából. Egy szakértői testület az EMKP kezdete után három évvel elvégezte a program időközi értékelését. Erről az értékelésről a Bizottság 2012 áprilisában fogadott el jelentést. Az időközi értékelés rámutatott a kezdeményezés értékeire, és elismerően szólt a kutatáskoordináció területén elért jelentős előrehaladásról. A szakértők úgy fogalmaztak, hogy „az EMKP általában véve olyan jól igazgatott közös európai kutatási program, amely tudományos, igazgatási és pénzügyi szempontból egyaránt magas szintű integrációt ért el végrehajtásának mindössze két éve alatt”, illetve hogy „az EMKP feltétlenül sikeresnek bizonyult egy európai metrológiai kutatási térség kialakításában”. Az időközi értékelés kritikusabb hangot ütött meg a legjobb tudomány felé való nyitás eredményességét és a kapacitásépítési struktúrákat illetően, és a metrológiai kutatás társadalmi-gazdasági hatásainak növelése érdekében azt javasolta, hogy egy esetleges utódprogram célzott eszközöket tartalmazzon az innováció támogatására, illetve a szabályozási/szabványosítási útitervek kidolgozásának segítésére. A Bizottság a hatásvizsgálatokért felelős operatív munkacsoport 2012-es ülései keretében saját szolgálataival is konzultált, ami hasznosnak bizonyult a hatásvizsgálat megtervezésében, különösen pedig a megoldandó probléma megfogalmazásában és annak megállapításában, hogy az EMPIK mennyire releváns az Európai Bizottság más főigazgatóságainak munkája szempontjából. 2.2. A lehetőségek A hatásvizsgálatról összeállított jelentés végleges változata a következő lehetőségeket vizsgálja: Az 1. lehetőség („Nincs célzott EU-szintű fellépés”) esetében az EU 2013-tól, a jelenlegi finanszírozási időszak végétől nem vesz részt az EMKP-ben. Az EU kutatáspolitikája, kutatási programjai és finanszírozási eszközei nem nyújtanak célzott támogatást az EMKP célkitűzéseinek teljesítéséhez. Az EU-finanszírozás igénybevételének lehetősége egyedül verseny- és projektalapon, egyedileg, a „Horizont 2020” keretprogramon keresztül lesz lehetséges olyan témákban, amelyek metrológiai kérdéseket is érintenek. A 2. lehetőség („A jelenlegi helyzet fenntartása – EMKP II.) a jelenlegivel azonos módon viszi tovább a kezdeményezést, amely így csak az alap- és a kihívásorientált kutatás koordinálására és integrálására összpontosít. Ez azt jelentené, hogy bizonyos pályázati felhívások az ipar számára releváns témákkal is foglalkoznának. A 3. lehetőség („Továbbfejlesztett kezdeményezés a 185. cikk alapján – EMPIK”) az EMKP sikereire építve ambiciózusabb, befogadóbb, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez igazodó kezdeményezést feltételez, változatlanul a 185. cikk alapján. A program célterülete kiszélesedik: célzott modulok foglalkoznak az ipari kutatással és hasznosítással, a szabványosítás támogatásával és a kapacitásépítéssel. A célterület kiszélesedése miatt a program neve „európai metrológiai kutatási program”-ról „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás”-ra változik. A lehetőség az érdekeltekkel való szorosabb együttműködéssel és a szélesebb kutatóközösség közvetlen részvételével is számol. A „Horizont 2020” keretprogramból származó EU-finanszírozás szintje a hetedik programhoz képest megnő, mert a szélesebb célterület és az előzőnél hosszabb program több forrást tesz szükségessé. A részt vevő államok száma 22-ről [28]-ra/-re növekszik. 2.3. A hatásvizsgálat eredményei A hatásvizsgálat arra az eredményre jutott, hogy a 3. lehetőség valamennyi kritériumot figyelembe véve, a célok teljesítésében mutatott eredményességét, a hatékonyságot és a következetességet tekintve egyaránt egyértelműen a legkedvezőbb. Ezt teljes mértékben alátámasztják a nyilvános konzultáció eredményei is: a válaszadók 93%-a a „nagyon kívánatos” vagy a „megfelelő” választ jelölte meg a kérdőíven. A lehetőség az EMKP eddigi eredményeire épít, amikor a jelenlegi tevékenység folytatásával számol, miközben további tevékenységek beépítését is előrevetíti már a kezdetektől fogva azon problémák megoldása érdekében, amelyek a jelenlegi kezdeményezés keretei között nem kezelhetők. 2013 februárjában a Hatásvizsgálati Testület megvizsgálta és jóváhagyta a jelentést. Véleményében bizonyos javításokat kért a szövegben, melyeket a javított változat már figyelembe vesz. A javított változat jobban megmagyarázza a különböző konkrét problémákat, a mögöttes szempontokat, valamint a célkitűzések és a célszámok közötti viszonyt. Ugyancsak javult az új program ismertetése a jelenlegi kezdeményezéshez viszonyítva, így a szöveg most már világosabban magyarázza el, hogyan fogja az új program kiküszöbölni a régiben azonosított gyengeségeket. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap Az EMPIK-kel kapcsolatos javaslat jogalapja az EUMSZ 185. cikke, amely az Európai Uniónak a több tagállam által együttesen indított kutatási-fejlesztési programokban való részvételéről rendelkezik, beleértve az e programok végrehajtására kialakított struktúrákban való részvételt is. 3.2. A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A szubszidiaritás elvét az védi, hogy a javaslat az EUMSZ 185. cikkén alapul, ez a cikk ugyanis kifejezetten rendelkezik az Európai Uniónak a több tagállam által együttesen indított kutatási-fejlesztési programokban való részvételéről. A javaslat célkitűzéseit a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a metrológiai követelmények léptéke és összetettsége olyan mennyiségű forrást tesz szükségessé, amely túlmutat az európai NMI-k központi kutatási költségvetésének lehetőségein. A legkorszerűbb metrológiai megoldások kutatásához és kifejlesztéséhez szükséges kiválóság nem követ országhatárokat, ezért kizárólag nemzeti szinten nem mozgósítható együttesen. Európai szintű, a kritikus tömeget biztosító, következetes stratégia nélkül nagy a kockázata az indokolatlan átfedéseknek, ami növeli a költségeket. Az EU-szintű beavatkozás többletértéke abban rejlik, hogy az EU képes az egymástól független nemzeti kutatási programok közötti kapcsolatok kialakításra, a határokon átívelő közös kutatási és finanszírozási stratégiák létrehozásának segítésére, valamint a résztvevők és a források egy olyan kritikus tömegének biztosítására, amely szükséges a metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások kezeléséhez, miközben a közforrások felhasználásának hatékonyságát is növeli. A tervek szerint az EU a teljes finanszírozás 50%-át fogja nyújtani. 3.3. Az arányosság elve Az EUMSZ 185. cikke értelmében az Unió „[a] többéves keretprogram végrehajtása során […] az érintett tagállamokkal egyetértésben részvételt irányozhat elő a több tagállam által indított kutatási és fejlesztési programokban, beleértve az e programok végrehajtására kialakított struktúrákban való részvételt is”. A kezdeményezés hajtóerejét tehát a tagállamok adják. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mert közös programjuk kidolgozásáért és annak valamennyi operatív vonatkozásáért a tagállamok viselik a felelősséget. A célzott végrehajtó struktúraként működő Euramet e.V. már a jelenlegi EMKP keretében bebizonyította, hogy képes a program hatékony és eredményes végrehajtására. Az Unió ösztönözni fogja a koordináció továbbfejlesztését, biztosítja az EU szakpolitikáihoz és a „Horizont 2020” keretprogram kiemelt céljainak teljesítéséhez való hozzájárulást és a fennálló szinergiák kihasználását, figyelemmel kíséri a program végrehajtását, és biztosítja az EU pénzügyi érdekeinek védelmét. 3.4. A jogi aktus típusának megválasztása Az EMPIK létrehozására irányuló javasolt kezdeményezés az EUMSZ 185. cikkén alapul. Az időközi értékelés következtetései és a hatásvizsgálat keretében megvizsgált lehetőségek összevetése egyaránt rámutatott, hogy az EMPIK kapcsán kitűzött célok teljesítésének a 185. cikk a legjobb eszköze. 3.5. Eltérések a részvételi szabályoktól Az EMPIK-ben a részt vevő államok által nyújtott finanszírozás elsősorban a projektekben részt vevő nemzeti metrológiai intézetek (NMI-k) és kijelölt intézetek (KI-k) intézményi finanszírozásán keresztül, a kiválasztott projektek közvetlen költségeinek fedezésére biztosított előirányzatok útján történik. Az NMI-k és a KI-k intézményi finanszírozása az NMI-k és a KI-k általános költségeinek a projekt terhére elszámolt azon részét (közvetett projektköltségek) is fedezik, amelyet az EMPIK nem térít vissza. Az EU által az NMI-k és a KI-k számára nyújtott finanszírozásnak egyenlőnek kell lennie a részt vevő államok által nyújtott finanszírozással („megfelelési elv”), és ennek a követelménynek a teljesülése szempontjából nemcsak az előzőekben ismertetett intézményi finanszírozást kell figyelembe venni, hanem a részt vevő államok által az igazgatási költségek fedezésére készpénzben nyújtott hozzájárulást (amely akár 30 millió EUR is lehet), valamint az uniós finanszírozás azon részét is, amelyet más jogalanyok kapnak (körülbelül 90 millió EUR). Ezért az várható, hogy az EU által az NMI-knek és a KI-knek nyújtott finanszírozás összege 210 millió EUR (43,75%), a részt vevő államok által az NMI-knek és a KI-knek nyújtott finanszírozás összege pedig 270 millió EUR (56,25%) lesz. A megfelelési elv teljesülését a javaslat az EU hozzájárulásának megfelelő kiigazításával biztosítja, azaz úgy, hogy az EU által az NMI-k és a KI-k közvetett költségeinek fedezésére nyújtott hozzájárulás rátáját a „Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályaiban rögzítettől eltérő, alacsonyabb mértékben határozza meg. Tekintettel arra, hogy az EMKP-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k összes közvetett költségeire vonatkozó adatok azt mutatják, hogy a közvetett költségek összege 140%-a a projektek azon közvetlen költségeinek, amelyek a hetedik keretprogram részvételi szabályai alapján támogathatónak minősülnek, az NMI-knek és a KI-knek az új programban a közvetlen támogatható költségekre alkalmazandó 5%-os átalányfinanszírozási ráta alapján kell elszámolniuk támogatható közvetett költségeiket. A projektekben részt vevő más típusú jogalanyok finanszírozása a „Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályai alapján fog történni. Ez tehát azt jelenti, hogy az NMI-k és a KI-k esetében el kell térni a 24. cikktől. A javaslat biztosítékokat is tartalmaz egyfelől annak érdekében, hogy a célzott végrehajtó struktúra tiszteletben tartsa az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvét, amikor harmadik feleknek pénzügyi támogatást nyújt, másfelől pedig az EU pénzügyi érdekeinek védelme céljából. A javaslat ezzel összefüggésben úgy rendelkezik, hogy az Unió és a célzott végrehajtó struktúra által megkötendő megállapodásban részletesen szabályozni kell ezt a kérdést. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatás indikatív szinten bemutatja a költségvetési vonzatokat. Az EMPIK-hez a „Horizont 2020” keretprogram időtartama alatt az Unió – az EFTA-előirányzatokat is beleszámítva – jelenlegi árakon legfeljebb 300 millió EUR összegben nyújthat pénzügyi hozzájárulást. A hozzájárulásokat a következő kihívásokhoz és témákhoz rendelt előirányzatokból kell finanszírozni:[2] · vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén (52,5 millió EUR), · vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén (37,5 millió EUR), · az élethosszig tartó egészség és jólét javítása (60 millió EUR), · az élelmezésbiztonság javítása, a fenntartható mezőgazdaság fejlesztése, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, biogazdaság (15 millió EUR), · áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre (60 millió EUR), · erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása (22,5 millió EUR), · erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyag-ellátás biztosítása (52,5 millió EUR). A határozat, illetőleg a Bizottság és a célzott végrehajtó struktúra által kötendő határkör-átruházási megállapodás rendelkezései szavatolni fogják az EU pénzügyi érdekeinek védelmét. 5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK 5.1. Egyszerűsítés A javaslat mind a hatóságok számára (EU- és nemzeti szinten egyaránt), mind a magánszektorbeli jogalanyok számára egyszerűsíti az adminisztrációs eljárásokat. Az EU közvetlen kapcsolatot fog tartani az EMPIK célzott végrehajtó struktúrájával, amely az EU hozzájárulásának kihelyezését, ellenőrzését és a felhasználásával kapcsolatos beszámolási kötelezettségek teljesítését végzi majd. 5.2. Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést tartalmaz, az időközi felülvizsgálatot legkésőbb 2018-ban kell elvégezni. 5.3. Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. 2013/0242 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban való részvételéről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 185. cikkére és 188. cikke második bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[3] a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében[4] a Bizottság hangsúlyozta, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésnek az Európai Unióban történő biztosítása érdekében kedvező feltételeket szükséges kialakítani a tudás és az innováció finanszírozása számára. Ezt a stratégiát mind az Európai Parlament, mind a Tanács támogatta. (2) A 2013. […]-i […]/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[5] létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020, a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) a közszektoron belüli partnerségek megerősítésén, és ennek keretében az Uniónak a több tagállam által indított programokban a Szerződés 185. cikke alapján történő részvételén keresztül is fokozni kívánja a kutatásra és az innovációra kifejtett hatását. (3) A több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló, 2009. szeptember 16-i 912/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[6] elfogadásával a Közösség úgy határozott, hogy az európai metrológiai kutatási programhoz (a továbbiakban: EMKP) az Európai Közösségnek a 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[7] létrehozott, kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013) időtartamára a részt vevő államokéval azonos mértékű, de legfeljebb 200 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást nyújt. (4) A Bizottság egy 2012 áprilisában közzétett jelentésében[8] beszámolt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai metrológiai kutatási program (EMKP) időközi értékeléséről. Az értékelést egy szakértői panel hajtotta végre a program kezdete után három évvel. A szakértői panel megítélése szerint az EMKP általában véve olyan jól igazgatott közös európai kutatási program, amely tudományos, igazgatási és pénzügyi szempontból egyaránt magas szintű integrációt ért el. A szakértői panel az ipari hasznosítás, a metrológiai intézeteken kívül rendelkezésre álló tudományos kiválóság felé való nyitás és a kapacitásépítés területén ugyanakkor hiányosságokra mutatott rá. A szakértői panel azt az véleményt is megfogalmazta, hogy az EMKP végrehajtásával befogadóbb európai metrológiai kutatási térséget lehetne kiépíteni. (5) A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló, 2013. […]-i […]/2013/EU tanácsi határozat[9] értelmében az európai metrológiai kutatási programnak további támogatás nyújtható. (6) Az Európa 2020 stratégiához és annak kiemelt kezdeményezéseihez, köztük különösen az „Innovatív Unió”,[10] az „Európai digitális menetrend”,[11] az „Erőforrás-hatékony Európa”[12] és az „Iparpolitika a globalizáció korában”[13] elnevezésű kiemelt kezdeményezésekhez illeszkedő „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű program (a továbbiakban: EMPIK) nagyra törőbb, befogadóbb jellegű program lesz, és végrehajtásán tíz éven keresztül (2014–2024) [huszonnyolc] tagállam fog fáradozni. A korábbi programhoz képest az EMPIK egyebek mellett azzal nyújt többet, hogy innovációval és ipari hasznosítással, normatív és szabványosítási célú kutatással, valamint kapacitásépítéssel is foglalkozik. (7) A részt vevő államoknak szándékában áll hozzájárulni az EMPIK végrehajtásához annak teljes időtartama (2014–2024) alatt. (8) Meg kell állapítani azt a legnagyobb összeget, amellyel az Unió a „Horizont 2020” keretprogram időtartama alatt hozzájárulhat az EMPIK végrehajtásához. A kellő ösztönző hatás elérése és a részt vevő államok programjainak fokozottabb integrálása érdekében az Unió hozzájárulásának ezen a legnagyobb összegen belül egyenlőnek kell lennie az EMPIK-ben részt vevő államok által nyújtott hozzájárulás összegével. (9) A(z) […]/2013/EU rendelet célkitűzéseinek megfelelően minden tagállamnak és a „Horizont 2020” keretprogramhoz társult minden országnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy részt vegyen az EMPIK-ben. (10) Az Unió pénzügyi hozzájárulását a részt vevő államoknak az EMPIK végrehajtásához való hozzájárulásra vonatkozó hivatalos kötelezettségvállalásához és e kötelezettségvállalás teljesítéséhez kell kötni. A részt vevő államok által az EMPIK végrehajtásához nyújtott hozzájárulásoknak az EMPIK költségvetése 5%-ának erejéig tartalmazniuk kell az igazgatási kiadásokhoz váló hozzájárulást is. Annak érdekében, hogy képesek legyenek nemzeti jogalanyaik (nemzeti metrológiai intézeteik és kijelölt intézeteik) mindenkori finanszírozására, a részt vevő államoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy az EMPIK végrehajtásához nyújtott hozzájárulásukat szükség esetén egy legfeljebb 50%-ot kitevő tartalékkeret rendelkezésre bocsátásával megnövelik. (11) Az EMPIK együttes végrehajtása megfelelő struktúrát igényel. A részt vevő államok megállapodtak az EMKP végrehajtási struktúrájáról, és ennek érdekében 2007-ben létrehozták az Euramet e.V.-t (a továbbiakban: Euramet), amely betölti az európai regionális metrológiai szervezet szerepét, és a német jog alapján alapított nonprofit társaságként működik. Az Euramet tevékenységi körében egyes, a metrológia szélesebb értelemben vett európai és világszintű harmonizálásával kapcsolatos feladatok és kötelezettségek is szerepelnek. Az Eurametnek bármely európai nemzeti metrológiai intézet teljes jogú tagként, bármely kijelölt intézet pedig társult tagként lehet tagja. Az Eurametben való tagságnak nem feltétele a nemzeti metrológiai kutatási program létezése. Minthogy az EMKP időközi értékeléséről készült jelentés szerint az Euramet irányítási struktúrája hatékonynak és kiválónak bizonyult az EMKP végrehajtásában, az Eurametet az EMPIK végrehajtása érdekében is célszerű igénybe venni. Az uniós pénzügyi hozzájárulást az Eurametnek kell kapnia. (12) Az EMPIK célkitűzéseinek teljesítése érdekében az Eurametnek elsősorban az általa kiválasztott cselekvések résztvevőinek nyújtott vissza nem térintendő támogatások formájában kell pénzügyi támogatást biztosítania. A cselekvéseket az Euramet felelősségi körében kibocsátott pályázati felhívások alapján kell kiválasztani. A pályázatok kiválasztása, illetőleg az Unió pénzügyi hozzájárulásából és az EMPIK-projektek céljára a részt vevő államok által nyújtott hozzájárulásokból származó források odaítélése vonatkozásában a felállított rangsornak kötelező erejűnek kell lennie. (13) Az Unió által biztosított pénzügyi hozzájárulást a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben[14] és a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben[15] a közvetett irányításra vonatkozóan megállapított szabályoknak megfelelően kell kezelni. (14) Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében fel kell jogosítani a Bizottságot arra, hogy az Unió által az EMPIK-hez nyújtott pénzügyi hozzájárulást csökkentse, felfüggessze vagy megszüntesse, ha az EMPIK végrehajtása nem megfelelően, részlegesen vagy késve történik, vagy ha a részt vevő államok nem járulnak hozzá vagy részlegesen vagy késve járulnak hozzá az EMPIK finanszírozásához. Ezeket a jogokat az Unió és az Euramet között létrejövő hatáskör-átruházási megállapodásban kell rögzíteni. (15) Az EMPIK által finanszírozott közvetett cselekvésekben való részvételre a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló, 2013. […]-i […]/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[16] irányadó. Az EMPIK sajátos működési igényeire való tekintettel ugyanakkor az említett rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai] 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyes esetekben lehetőséget kell biztosítani a rendeletben foglalt szabályoktól való eltérésre. (16) A részt vevő államok hozzájárulása elsősorban a kiválasztott projektekben részt vevő nemzeti metrológiai intézetek (a továbbiakban: NMI-k) és kijelölt intézetek (a továbbiakban: KI-k) intézményi finanszírozását jelenti. A részt vevő államok hozzájárulásának emellett tartalmaznia kell az EMPIK igazgatási költségeihez készpénzben nyújtott hozzájárulást is. Az Unió hozzájárulásának egy részét a kiválasztott projektekben részt vevő NMI-ktől és KI-ktől különböző jogalanyok támogatására kell fordítani. Az Unió által az EMPIK-projektekben részt vevő NMI-knek és KI-knek nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegét úgy kell megállapítani, hogy az EMPIK-hez nyújtott uniós finanszírozás ne legyen nagyobb a részt vevő államok hozzájárulásánál. Tekintettel arra, hogy a részt vevő államok által az NMI-knek és a KI-knek nyújtott intézményi finanszírozás az EMPIK-projektek terhére elszámolt, de az uniós hozzájárulásból nem visszatérített általános költségeknek felel meg, az NMI-k és a KI-k támogatható közvetett költségeire vonatkozó átalányfinanszírozási rátát a(z) [„Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló] […]/2013/EU rendeletben megállapított rátától eltérően kell megállapítani. Ezt az átalányfinanszírozási rátát az EMKP-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k kimutatásaiban elszámolhatóként megjelölt összes közvetett költség alapján indokolt meghatározni, tekintve, hogy ezek az összegek stabilak, és megbízható becslését jelentik az EMPIK-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k közvetett költségeinek. Mivel ezek a közvetett költségek 140%-át teszik ki az NMI-k és a KI-k – az alvállalkozói szerződésekre fordított támogatható közvetlen költségek, valamint a harmadik felek által természetben rendelkezésre bocsátott és nem a kedvezményezett helyiségeiben felhasznált hozzájárulások nélkül számított – összes támogatható közvetlen költségének, az NMI-k és a KI-k közvetett költségeire vonatkozó átalányfinanszírozási rátát a(z) […]/2013/EU rendeletben előírt [20%]-ról 5%-ra kell csökkenteni. Ezért az NMI-k és a KI-k vonatkozásában indokolt eltérni az említett rendelet 24. cikkétől. Az EMPIK-projektekben részt vevő többi jogalany számára az említett rendelet szerint indokolt finanszírozást biztosítani. (17) Az uniós és a nem uniós finanszírozás közötti megfelelés elve vonatkozásában a finanszírozási modell megfelelőségét az EMPIK időközi értékelése alkalmával ismét meg kell vizsgálni. (18) Az e határozat alapján nyújtott uniós finanszírozás kedvezményezettjeinél végzett ellenőrzéseknek a(z) […]/2013/EU rendeletnek [„Horizont 2020” keretprogram] megfelelően biztosítaniuk kell az adminisztratív terhek csökkenését. (19) Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint – a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban – az igazgatási és pénzügyi bírságok esetleges kiszabását is. (20) Indokolt, hogy a Bizottság időközi értékelés keretében elemezze különösen az EMPIK minőségét és hatékonyságát, valamint a kitűzött célok teljesítésében elért eredményeket, továbbá a programról záró értékelést készítsen, és mindezekről az értékelésekről jelentést állítson össze. (21) A Bizottság kérésére az Eurametnek és a részt vevő államoknak minden olyan információt rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet a Bizottságnak az EMPIK értékelésével kapcsolatos jelentésekbe bele kell foglalnia. (22) A határozat célja az Unió részvétele az EMPIK-ben, azaz az alkalmas, integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozásának támogatása és egy olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és aktívan szerepet vállal regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt; ezt a célt a tagállamok egyedül nem képesek kielégítően megvalósítani. A metrológiai követelmények léptéke és összetettsége olyan beruházásokat igényel, amelyek nem hajthatók végre a nemzeti metrológiai intézetek és kijelölt intézeteik központi kutatási költségvetéséből. A legkorszerűbb metrológiai megoldások kutatásához és kifejlesztéséhez szükséges kiválóság nem követ országhatárokat, ezért kizárólag nemzeti szinten nem mozgósítható együttesen. Mivel tehát a kitűzött cél a nemzeti szintű erőfeszítések egyetlen következetes európai megközelítésben való egyesítésével, a széttagolt nemzeti kutatási programok összekapcsolásával, a nemzeti határokat átívelő közös kutatási és finanszírozási stratégiák létrehozásának segítésével és a szereplők és a finanszírozás szükséges kritikus tömegének biztosításával az Unió szintjén jobban teljesíthető, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez a határozat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Részvétel az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű programban (1) Az Unió az e határozatban megállapított feltételekkel részt vesz a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság, valamint [Bosznia és Hercegovina, Norvégia, Svájc, Szerbia és Törökország] (a továbbiakban együtt: részt vevő államok) által közösen útjára indított „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű programban (a továbbiakban: EMPIK). (2) Az EMPIK-ben bármelyik másik olyan tagállam vagy a(z) […]/2013/EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) társult ország is részt vehet, amely teljesíti az e határozat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételt. Az e határozat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő ilyen tagállamokat és társult országokat e határozat alkalmazásában részt vevő államnak kell tekinteni. 2. cikk Az Unió pénzügyi hozzájárulása (1) Az EMPIK-hez az Unió – az EFTA-előirányzatokat is beleszámítva – legfeljebb 300 millió EUR összegben nyújthat pénzügyi hozzájárulást. A hozzájárulást – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának vi. alpontjával, valamint 60. és 61. cikkével összhangban – az Unió általános költségvetésének a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló, a(z) […]/2013/EU határozattal létrehozott egyedi program érintett részeihez rendelt előirányzatai terhére kell kifizetni. (2) Mindaddig, amíg nem lépi túl az (1) bekezdésben meghatározott maximális összeget, az Unió által nyújtott hozzájárulás összegének meg kell egyeznie a részt vevő államok által az EMPIK-hez nyújtott hozzájárulások összegével, ez utóbbiba nem beleszámítva a részt vevő államok által az igazgatási költségekhez az EMPIK költségvetésének 5%-án felül nyújtott hozzájárulásokat. (3) Az Unió által nyújtott hozzájárulás nem használható fel az EMPIK igazgatási költségeinek fedezésére. 3. cikk Az Unió pénzügyi hozzájárulásának feltételei (1) Az Unió hozzájárulása a következő feltételekhez van kötve: a) a részt vevő országoknak igazolniuk kell, hogy az EMPIK az I. és a II. mellékletnek megfelelően jött létre; b) a részt vevő országoknak vagy a részt vevő országok által kijelölt nemzeti metrológiai intézeteknek (a továbbiakban: NMI-k) ki kell jelölniük az Euramet e.V.-t (a továbbiakban: Euramet) az EMPIK végrehajtásáért felelős struktúraként, valamint arra a célra, hogy fogadja, kihelyezze és ellenőrizze az Unió pénzügyi hozzájárulását; c) minden egyes részt vevő államnak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy hozzájárul az EMPIK finanszírozásához, továbbá a kötelezettségvállalása tárgyát képező összeg 50%-a erejéig tartalékkeretet bocsát rendelkezésre; d) az Eurametnek igazolnia kell, hogy képes az EMPIK végrehajtására, ideértve az Unió hozzájárulásának – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58., 60. és 61. cikke értelmében vett, az Unió költségvetésére vonatkozó közvetett irányítás keretében történő – fogadását, kihelyezését és ellenőrzését is; e) a III. melléklettel összhangban létre kell hozni az EMPIK irányítási modelljét. (2) Az EMPIK végrehajtásának időtartama alatt az uniós hozzájárulás a következő további feltételekhez is kötve van: a) az Eurametnek az EMPIK számára az I. mellékletben meghatározott célkitűzéseket és a II. mellékletben kijelölt feladatokat az 5. cikk szerinti részvételi és terjesztési szabályoknak megfelelően kell megvalósítania, illetve végrehajtania; b) a III. melléklettel összhangban fenn kell tartani egy alkalmas és hatékony irányítási modellt; c) az Eurametnek teljesítenie kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében foglalt beszámolási kötelezettséget; d) teljesíteni kell az 1. cikk c) pontja szerinti kötelezettségvállalásokat. 4. cikk A részt vevő államok hozzájárulásai A részt vevő államok hozzájárulásai a következőkből állnak: a) az EMPIK-projektekben részt vevő NMI-k és kijelölt intézetek (a továbbiakban: KI-k) intézményi finanszírozása útján nyújtott hozzájárulások; b) az EMPIK igazgatási költségeihez nyújtott pénzügyi hozzájárulások. 5. cikk Részvételi és terjesztési szabályok (1) A(z) […]/2013/EU rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai] alkalmazásában az Euramet finanszírozó szervnek minősül, és e határozat II. mellékletének megfelelően közvetett cselekvésekhez pénzügyi támogatást nyújt. (2) A(z) […]/2013/EU rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai] 24. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az EMPIK által finanszírozott projektekben részt vevő NMI-k és KI-k támogatható közvetett költségeinek összege az alvállalkozói szerződésekre fordított támogatható közvetlen költségek, a harmadik felek által rendelkezésre bocsátott és nem a kedvezményezett helyiségeiben felhasznált erőforrások költségei, valamint a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás összege nélkül számított összes támogatható közvetlen költségeik 5%-ával egyenlő. (3) Az EMPIK-kel kapcsolatban a 12. cikk alapján elvégzendő időközi értékelés keretében meg kell vizsgálni az EMPIK-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k összes közvetett költségét és a megfelelő intézményi finanszírozásokat. (4) E vizsgálat alapján a 2. cikk (2) bekezdésének alkalmazása céljából az Euramet a (2) bekezdésben meghatározott finanszírozási rátát csökkentheti. (5) Ha ez nem elegendő, az Euramet – a(z) […]/2013/EU rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai] 22. cikkének (3) bekezdésétől eltérve – az EMPIK által finanszírozott projektekben részt vevő NMI-k és KI-k támogatható költségeire vonatkozóan ennél alacsonyabb átalányfinanszírozási rátát alkalmazhat. 6. cikk Az EMPIK végrehajtása (1) Az EMPIK-et éves munkatervek alapján kell végrehajtani. (2) Az Euramet elsősorban pályázati felhívások alapján odaítélt támogatások formájában nyújt pénzügyi támogatást. Az egyes pályázati felhívások témáinak meghatározása előtt az Euramet a metrológiai kutatóközösségből és a felhasználók közül felkéri az érdeklődő magánszemélyeket és szervezeteket, hogy tegyenek javaslatokat lehetséges kutatási témákra. 7. cikk Megállapodások az Unió és az Euramet között (1) Amennyiben a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikkének (1) bekezdése szerinti előzetes értékelés kedvező eredménnyel zárul, a Bizottság az Unió nevében hatáskör-átruházási megállapodást és éves forrásátadási megállapodásokat köt az Euramettel. (2) Az (1) bekezdésben említett hatáskör-átruházási megállapodást a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikkének (3) bekezdésével és 60. és 61. cikkével, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkével összhangban kell megkötni. A megállapodásban rendelkezni kell: a) az Eurametnek a(z) […]/2013/EU határozat [a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program] II. mellékletében meghatározott eredményességi mutatókhoz való hozzájárulásával kapcsolatos követelményekről; b) az Eurametnek a(z) […]/2013/EU határozat [a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program] III. mellékletében meghatározott nyomon követéshez való hozzájárulásával kapcsolatos követelményekről; c) az Euramet működésével kapcsolatos különös eredményességi mutatókról; d) azokról a követelményekről, amelyek alapján az Eurametnek információkat kell szolgáltatnia az igazgatási költségekről és részletes adatokat kell rendelkezésre bocsátania az EMPIK végrehajtásáról; e) azokról az adatszolgáltatási szabályokról, amelyek biztosítják, hogy a Bizottság teljesíteni tudja a terjesztés és a beszámolás területén fennálló kötelezettségeit. 8. cikk Az uniós pénzügyi hozzájárulás megszüntetése, csökkentése és felfüggesztése Ha az EMPIK-et nem, nem megfelelően, részlegesen vagy késve hajtják végre, akkor a Bizottság – az EMPIK tényleges végrehajtásától függően – megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti az Unió pénzügyi hozzájárulását. Ha a részt vevő államok nem, részlegesen vagy késve járulnak hozzá az EMPIK finanszírozásához, akkor a Bizottság – a részt vevő államok által az EMPIK végrehajtásához rendelkezésre bocsátott finanszírozás figyelembevételével – megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti az Unió pénzügyi hozzájárulását 9. cikk Utólagos ellenőrzések (1) Az Euramet a(z) […]/2013/EU rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] 23. cikkének megfelelően végrehajtja a közvetett cselekvések kiadásainak utólagos ellenőrzését. (2) A Bizottság határozhat úgy, hogy az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket maga hajtja végre. 10. cikk Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme (1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupciós és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek. (2) Az Euramet a Bizottság munkatársai és a Bizottság által feljogosított más személyek, valamint a Számvevőszék számára hozzáférést biztosít telephelyeihez és helyiségeihez, valamint minden olyan információhoz, ideértve az elektronikus formátumúakat is, amelyek az általuk végzett ellenőrzések lefolytatásához szükségesek. (3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[17] és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[18] előírt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően ellenőrzéseket, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy bármely, e határozat alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti. (4) Az e határozat végrehajtásából eredő szerződésekben, támogatási megállapodásokban és támogatási határozatokban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, az Euramet, a Számvevőszék és az OLAF saját hatáskörben jogosult ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni. (5) Az EMPIK végrehajtása során a részt vevő államok minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést elfogadnak és minden olyan egyéb intézkedést megtesznek, amely az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, különösen pedig az Uniót megillető esedékes összegeknek a 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban történő teljes visszafizetése biztosításához szükséges. 11. cikk Információszolgáltatás (1) A Euramet a Bizottság kérésére megküldi a Bizottságnak a 12. cikkben előírt jelentések elkészítéséhez szükséges összes információt. (2) A részt vevő államok az Eurameten keresztül megküldik a Bizottságnak az EMIK pénzgazdálkodásával kapcsolatban az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék által kért összes információt. (3) A Bizottság a (2) bekezdésben említett információkat belefoglalja a 12. cikkben előírt jelentésekbe. 12. cikk Értékelés (1) A Bizottság 2017. december 31-ig elvégzi az EMPIK időközi értékelését. Erről az értékelésről a Bizottság jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés következtetéseit és a Bizottság észrevételeit. A Bizottság a jelentést legkésőbb 2018. június 30-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (2) Akkor, amikor az Unió részvétele az EMPIK-ben megszűnik, de legkésőbb 2024. december 31-ig, a Bizottság elvégzi a EMPIK záró értékelését. Erről az értékelésről a Bizottság jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés eredményeit. A Bizottság a jelentést megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 13. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba. 14. cikk Címzettek Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök I. MELLÉKLET Az EMPIK célkitűzései Az EMPIK a következő általános célkitűzések elérésére törekszik: a) alkalmas, integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozása az innováció és az ipar versenyképességének támogatása érdekében, valamint mérési technológiák rendelkezésre bocsátása az egészségüggyel, a környezetvédelemmel, az energetikával és más területekkel összefüggő társadalmi kihívások megoldásához, ideértve a szakpolitikák kialakításának és végrehajtásának támogatását is; b) olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal. II. MELLÉKLET Az EMPIK által támogatott közvetett cselekvések 1. Az EMPIK a közös kutatás és technológiafejlesztés területén a következő közvetett cselekvéseket támogathatja: 1.1. az összes későbbi lépés – köztük az alkalmazott metrológiai kutatás-fejlesztés és a metrológiával kapcsolatos szolgáltatások – alapjait megteremtő metrológiai tudományos alapkutatás támogatására irányuló tudományos-műszaki cselekvéseket; 1.2. a társadalmi kihívásokra megoldásokat adó, az energetika, a környezetvédelem és az egészségügy területére összpontosító metrológiai kutatást; 1.3. az újszerű mérőműszerek kifejlesztésére irányuló, az ipari innováció ösztönzése érdekében a metrológiai technológiák ipari bevezetését célzó kutatást; 1.4. a kiemelt fontosságú írott szabványok kidolgozására irányuló, a részt vevő államok metrológiai intézeteiben rendelkezésre álló szakértelem hasznosítására törekvő, végső soron pedig a szakpolitikai végrehajtási folyamatokat támogató és az innovatív termékek és szolgáltatások piacra jutását felgyorsító prenormatív és konormatív metrológiai K+F-tevékenységet; 1.5. a különböző technológiai szinteken zajló, a részt vevő államok kiegyensúlyozott és integrált metrológiai rendszerének megteremtését célzó metrológiai kapacitásépítési tevékenységeket. 2. Az EMPIK további, a metrológiai kutatás eredményeinek terjesztésére és hasznosítására irányuló cselekvéseket is támogathat. Az EMPIK további, kifejezetten a tudományos kapacitással nem vagy csekély mértékben rendelkező metrológiai intézetekre irányuló, ezeket az intézeteket más európai uniós, nemzeti vagy regionális képzési és mobilitási programok, határokon átívelő együttműködések vagy a metrológiai infrastruktúrára irányuló beruházások igénybevételében segítő cselekvéseket is támogathat. 3. Az EMPIK a saját ismertségének növelését és hatásainak maximalizálását célul kitűző hálózatos együttműködési tevékenységek szervezését is támogathatja. 4. Az 1. pontban felsorolt közvetett cselekvéseket az NMI-knek és a KI-knek kell végrehajtaniuk. Az EMPIK-nek ugyanakkor bátorítania és támogatnia kell más típusú jogalanyok részvételét is. E megközelítés alapján várhatóan az EMPIK költségvetésének mintegy 15%-a fog ilyen más típusú jogalanyokat támogatni. III. MELLÉKLET Az EMPIK végrehajtása és irányítása I. Az EMPIK feladatai 1. Az EMPIK végrehajtásáért – a 3. cikkben foglalt feltételek teljesülése esetén – az Euramet viseli a felelősséget. Az Euramet kezeli az Unió által az EMPIK-hez nyújtott pénzügyi hozzájárulást, és felel az éves munkaterv kidolgozásáért és végrehajtásáért, a pályázati felhívások megszervezéséért, a pályázatok elbírálásáért és rangsorolásáért, valamint az éves munkatervből fakadó egyéb feladatok elvégzéséért. Az Euramet felel a támogatásokkal kapcsolatos igazgatási feladatok ellátásáért, ideértve a támogatási megállapodások aláírását, az Unió pénzügyi hozzájárulásának fogadását, kihelyezését és ellenőrzését, valamint a kiválasztott EMPIK-projektek résztvevőit megillető kifizetések folyósítását is. Az Unió pénzügyi hozzájárulásának ellenőrzése minden olyan kontrollt és ellenőrzést, valamint előzetes és/vagy utólagos kontrollt magában foglal, amely a Bizottság által az Eurametre bízott feladatok elvégzéséhez szükséges. Ezeknek a tevékenységeknek az a célja, hogy ésszerű keretek között bizonyosságot lehessen szerezni a mögöttes ügyletek jog- és szabályszerűségéről, valamint arról, hogy a támogatási megállapodások alapján elszámolt költségek valóban támogathatók voltak. 2. Az Euramet meghatározott, az EMPIK végrehajtásával kapcsolatos igazgatási és logisztikai feladatokat a részt vevő államokra bízhat. II. Az Eurametnek az EMPIK végrehajtásában részt vevő szervezete 1. Az EMPIK döntéshozó szerve az EMPIK Bizottság. Az EMPIK Bizottság a részt vevő államokat képviselő Euramet-tagok képviselőiből áll. A szavazati súlyokat a nemzeti kötelezettségvállalások alapján, négyzetgyökös szabály alkalmazásával kell meghatározni. Az EMPK Bizottság dönt különösen a stratégiai kutatási és innovációs menetrendről, a pályázati felhívások ütemezéséről, a pályázatok elbírálásának eljárásáról, a finanszírozásban részesítendő projekteknek a rangsorok alapján történő kiválasztásáról, valamint a finanszírozásban részesített projektek előrehaladásának figyelemmel kíséréséről. Az EMPK Bizottság – a Bizottság jóváhagyását követően – elfogadja az éves munkatervet. A Bizottság megfigyelőként részt vesz az EMPIK Bizottság ülésein. Az éves munkatervnek az EMPIK általi elfogadása azonban a Bizottság előzetes beleegyezéséhez van kötve. Az EMPIK Bizottság meghívja a Bizottságot az ülésein való részvételre, és megküldi a Bizottságnak a vonatkozó dokumentumokat. A Bizottság részt vehet az EMPIK Bizottság vitáiban. 2. Az EMPIK Bizottság elnökét és elnökhelyettesét az EMPIK Bizottság választja. Az EMPIK Bizottság elnöke az Euramet két alelnökének egyike. Az Eurametet az EMPIK-kel kapcsolatos kérdésekben az EMPIK Bizottság elnöke képviseli. 3. A Kutatási Tanács az ipar, a kutatószervezetek, az akadémiai szektor, valamint az érdekelt nemzetközi szervezetek magas szinten jegyzett szakértőiből álló szerv. A Kutatási Tanács független stratégiai tanácsadással szolgál az EMPIK éves munkatervének elkészítéséhez. A Kutatási Tanács tagjait az Euramet közgyűlése jelöli ki. 4. Az EMPIK bankszámláit az Eurametnek az Euramet működéséhez általános igazgatási támogatást nyújtó titkársága vezeti. 5. Az Euramet titkárságán belül létre kell hozni egy igazgatástámogató csoportot, amely felelős az EMPIK végrehajtásáért és napi szintű igazgatásáért. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzések 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés időtartama és pénzügyi hatása 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Unió részvétele az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban (EMPIK) 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[19] Kutatás és innováció: „Horizont 2020” keretprogram 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[20] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) Az EMPIK általános célkitűzései a következők: 1. integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozása az innováció és az ipar versenyképességének támogatása érdekében, valamint mérési technológiák rendelkezésre bocsátása az egészségüggyel, a környezetvédelemmel, az energetikával és más területekkel összefüggő társadalmi kihívások megoldásához, ideértve a szakpolitikák kialakításának és végrehajtásának támogatását is; 2. olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) A jogalkotási javaslat legfontosabb operatív célkitűzéséről, azaz a metrológia területén több tagállam által együttesen indított K+F- és innovációs programban való uniós részvételről már a „Horizont 2020” KTF-keretprogram rendelkezett. Az ezen operatív célkitűzéshez tartozó konkrét célkitűzés a fő outputként K+F-projekteket előállító EMPIK létrehozása és működési kereteinek biztosítása. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Azáltal, hogy az uniós és a nemzeti szintű forrásokat együttesen mozgósítja a metrológiai kutatásban, az EMPIK alkalmas, integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozására törekszik az innováció és az ipar versenyképességének támogatása érdekében, és mérési technológiákat bocsát rendelkezésre az egészségüggyel, a környezetvédelemmel és az energetikával összefüggő társadalmi kihívások megoldásához. Ezáltal a program támogatja egy olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozását, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. A várható eredmények és a mérésüket szolgáló mutatók a következők: Az ipari bevezetés felgyorsítása, a szabványosítás továbbfejlesztése Mutatók: (a) az új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett olyan termékek és szolgáltatások pénzügyi forgalma, amelyek az EMPIK és az előzményprogramok résztvevőinek kutatási tevékenységének tudhatók be (cél: 400 millió EUR); (b) az ipar által meghatározott kutatási projektek részaránya (cél: 20%); (c) az EMPIK-projektekre fordított magánforrások értéke; (d) a célirányos normatív kutatás részaránya (cél: 10%); (e) a CEN, a CENELEC, az ISO, az IEC azon műszaki bizottságainak és más olyan hasonló jellegű szabványügyi szerveknek a száma, amelyek potenciálisan közvetlen előnyét láthatják az EMPIK-projekteknek, és ennek érdekében csatlakoznak a programhoz. Egy koherens, fenntartható és integrált európai metrológiai rendszer létrehozásának támogatása az EU-ban rendelkezésre álló potenciál teljes kiaknázása érdekében Mutatók: (f) a nemzeti szinten célzottan a metrológiai kutatásra fordított azon források részaránya, amelyeknek felhasználását a program koordinálja vagy befolyásolja (cél: 50%); (g) az NMI-ken és a KI-ken kívülről érkező kutatók részvétele a programban (cél: az EMKP hasonló értékének kétszerese); (h) a strukturális alapokból és más európai, nemzeti és regionális szintű programokból a metrológiával összefüggő tevékenységekre fordított források összege; (i) Európa vezető szerepe a nemzetközi metrológiai bizottságokban. Programhatékonyság Mutatók: (j) a pályázatok benyújtására, elbírálására és kiválasztására irányuló eljárások minősége; (k) a pályázat benyújtása és a támogatás folyósítása között eltelő idő; (l) az EMPIK működtetésének folyó költségei (cél: ≤ 5 %). Jelentős társadalmi-gazdasági előnyök, hozzájárulás a legfontosabb szakpolitikai célkitűzésekhez E szempont értékelése – a többi mutatóéval együtt – az időközi és a záró értékelés keretében fog történni. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az EMPIK az uniós és a nemzeti szintű erőforrások együttes mozgósításával biztosítani fogja, hogy a metrológiai kutatás jobban támogassa a gazdasági növekedést és a társadalmi-gazdasági kihívások kezelését, továbbá enyhíteni fogja az európai metrológiai kutatási és innovációs rendszer jelenlegi széttagoltságát és strukturális gyengeségeit. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az EU-szintű beavatkozás többletértéke abban rejlik, hogy az EU képes az egymástól független nemzeti kutatási programok közötti kapcsolatok kialakításra, a határokon átívelő közös kutatási és finanszírozási stratégiák létrehozásának segítésére, valamint a résztvevők és a források azon kritikus tömegének biztosítására, amely szükséges a metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások kezeléséhez, miközben a közforrások felhasználásának hatékonyságát is növeli. Az EMPIK növelni fogja az Európa szempontjából stratégiai jelentőségű mérési kapacitások színvonalát. Ez nagyobb kritikus tömeg biztosítása mellett, koherens és egységes módon valósul meg, ami költséghatékony és kölcsönösen átjárható megoldásokat fog eredményezni. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulságai Az EMPIK elődje, a hetedik keretprogramhoz kapcsolódó EMKP kapcsán elvégzett időközi értékelés több olyan hiányosságot is feltárt, amelyet az EMPIK megtervezése során figyelembe vettünk (célzott innovációtámogatás, szabványosítás, kapacitásépítés, a program megnyitása a legjobb tudományos teljesítmény előtt). 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Az EMPIK az Európa 2020 stratégia több, a metrológiai kutatáshoz kapcsolódó kiemelt kezdeményezésének végrehajtásához is hozzá fog járulni, köztük az „Innovatív Unió”, az „Európai digitális menetrend”, az „Erőforrás-hatékony Európa” és az „Iparpolitika a globalizáció korában” elnevezésűekhez. Az EMPIK a „Horizont 2020” keretprogram prioritásai szempontjából közvetlenül releváns témák támogatásával nagyban hozzá fog járulni a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek teljesítéséhez. 1.6. Az intézkedés időtartama és pénzügyi hatása X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január 1-jétől 2024. december 31-ig – Pénzügyi hatás: 2014-től 2020-ig a kötelezettségvállalási előirányzatokra, 2014-től 2024-ig a kifizetési előirányzatokra ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig, – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[21] ¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által X Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[22] – X tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések Euramet elnevezéssel már korábban létrejött egy célzott végrehajtó struktúra (a továbbiakban: Euramet), amelyet a kezdeményezés igazgatásával összefüggésben a részt vevő államok irányítanak. Az Unió a kezdeményezéshez ezen a szervezeten keresztül fogja nyújtani pénzügyi hozzájárulását. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. Létrehozását követően az EMPIK tevékenységének figyelemmel kísérése az Euramet éves jelentései segítségével történik. Kiegészítésképpen legkésőbb 2017-ben időközi értékelést kell végrehajtani. Akkor, amikor az Unió részvétele az EMPIK-ben megszűnik, de legkésőbb 2024-ben, egy záró értékelés fogja áttekinteni a célkitűzések teljesítését, az eredményeket és a hatásokat. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) 1. A Euramet mint célzott végrehajtó struktúra képessége az uniós költségvetés kezelésére és az EU pénzügyi érdekeinek védelmére. 2. A részt vevő államok képessége a programhoz nyújtandó hozzájárulásuk finanszírozására. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) 1. kockázat: lásd a 2.3. pontot. 2. kockázat: Az EU-források tényleges rendelkezésre bocsátására mind az éves finanszírozási megállapodások, mind pedig a projektek nemzeti résztvevői felé teljesítendő kifizetések szintjén csak a nemzeti pénzügyi kötelezettségvállalások igazolása után fog sor kerülni. További biztosíték, hogy az EU-finanszírozás nem lehet nagyobb a program keretében rendelkezésre bocsátott közfinanszírozás 50%-ánál, és nem fedezhet igazgatási kiadásokat. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna, várt meg nem felelési arány A program végrehajtásához létrehozandó kontrollrendszer – kellő tekintettel az EMPIK sajátos jellegére, közszektoron belüli partnerség voltára – ésszerű biztosítékot fog nyújtani a műveletek hatékonyságával és eredményességével kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelésére és a mögöttes ügyletek jog- és szabályszerűségére. Annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljon a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek teljesítéséhez, a kontrollrendszernek megfelelő egyensúlyt kell kialakítania a bizalom és az ellenőrzés között, és ennek kapcsán tekintettel kell lennie a kontrollrendszer fenntartásának különböző szinteken – és különösen a résztvevőknél – jelentkező igazgatási és egyéb költségeire. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. Az EMPIK-et létrehozó határozat 3. cikke szerint az Unió hozzájárulásának feltétele, hogy az Euramet teljesítse a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében foglalt beszámolási kötelezettséget. A 8. cikk értelmében a Bizottság a hozzájárulását megszüntetheti, csökkentheti vagy felfüggesztheti. A Bizottság és az Euramet által a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikke alapján megkötendő hatáskör-átruházási megállapodás rendelkezni fog arról, hogy a Bizottság – különösen audittevékenység útján – jogosult felügyelni az Euramet tevékenységét. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési tételek a többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A TÁBLÁZAT A MEGÁLLAPODÁS UTÁN KIIGAZÍTANDÓ! A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés……………………………...…] || diff./nem diff. ([23]) || EFTA-országoktól[24] || tagjelölt országoktól[25] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 1.A || 08.0204 Horizontális tevékenységek a „Horizont 2020” keretprogram kapcsán || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 08 02 02 01 Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 08 02 03 01 Az élethosszig tartó egészség és jólét javítása || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 08 02 03 02 Az élelmezésbiztonság javítása, a fenntartható mezőgazdaság fejlesztése, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, biogazdaság || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 08 02 03 03 Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 08 02 03 04 Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 08 02 03 05 Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyag-ellátás biztosítása || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 1.A || 09 04 02 01 Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 1.A || 1.A fejezet: Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért Főigazgatóság: RTD,CNECT || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021–2024. évek || ÖSSZESEN[26]  Operatív előirányzatok || || || || || || || || || 08 02 02 01 Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 Kifizetési előirányzatok || (2) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 08 02 03 01 Az élethosszig tartó egészség és jólét javítása || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 || || 60,000 Kifizetési előirányzatok || (2a) || || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 02 Az élelmezésbiztonság javítása, a fenntartható mezőgazdaság fejlesztése, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, biogazdaság || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 || || 15,000 Kifizetési előirányzatok || (2b) || || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000 08 02 03 03 Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 || || 60,000 Kifizetési előirányzatok || (2c) || || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 04 Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 || || 22,500 Kifizetési előirányzatok || (2d) || || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500 08 02 03 05 Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyag-ellátás biztosítása || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 Kifizetési előirányzatok || (2e) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 A DG RTD-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 || || 262,500 Kifizetési előirányzatok || =2+2a - e || || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500 09 04 02 01 Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1f) || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 Kifizetési előirányzatok || (2f) || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 A DG CNECT-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1f || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 Kifizetési előirányzatok || =2f || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 || || (3) || || || || || || || || || A DG RTD-hez és a DG CNECT-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 Kifizetési előirányzatok || =2+2a – f || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 Kifizetési előirányzatok || (5) || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || || 0,975 A többéves pénzügyi keret 1.A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 A fenti táblázat az EMPIK finanszírozásának forrásait mutatja be éves bontásban. Az EMPIK költségvetésének végrehajtása ugyanakkor a 08.0204 jogcímcsoport (Horizontális tevékenységek a „Horizont 2020” keretprogram kapcsán) alatt fog történni. A többéves pénzügyi keret fejezete || 1.A || 1.A fejezet: Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért – „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN Főigazgatóság: RTD || ||  Humánerőforrás || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975  Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || DG RTD ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 A többéves pénzügyi keret 1.A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021–2024. évek || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 Kifizetési előirányzatok || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || || ÖSSZESEN || || Típus || Átlagos költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Összesített szám || Összköltség Az EMPIK létrehozása és fenntartása || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés (*), (**) || K+F-projektek || || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 1. konkrét célkitűzés részösszege || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 ÖSSZKÖLTSÉG || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 1. Az EU-nak az összköltséghez nyújtott hozzájárulása nem haladhatja meg a 300 millió EUR-t. (*) Az Euramet e.V.-nél az EMPIK végrehajtásával összefüggésben felmerülő igazgatási költségeket – 30 millió EUR összeghatárig (5%) – a részt vevő államok uniós hozzájárulás nélkül fedezik. (**) Egy-egy EMPIK-projektre átlagosan 2 millió EUR-t vettünk figyelembe. A program 600 millió EUR összegű teljes költségvetése várhatóan körülbelül 300 projekt finanszírozását fogja lehetővé tenni. 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[27] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 ÖSSZESEN || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Az előirányzat-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becslést teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) 08 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || || || || || || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || || 08 01 05 01 (közvetett kutatás) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE)[28] kifejezve: XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 04 yy[29] || – a központban || || || || || || || || – a küldöttségeknél || || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT a közvetett kutatásban) || || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT a közvetlen kutatásban) || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (nevezze meg) || || || || || || || || ÖSSZESEN || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 A humánerőforrás-igényeknek a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők: – részvétel az EMPIK Bizottság és az EMPIK Kutatási Tanácsa ülésein, valamint műhelytalálkozókon és terjesztési célú rendezvényeken, – részvétel megfigyelőként az EMPIK-pályázatok elbírálásában, – a célzott végrehajtó struktúrával megkötendő megállapodás megtárgyalása és megszövegezése, – az éves finanszírozási határozat és a kapcsolódó kifizetések előkészítése, – az éves munkaterv jóváhagyása, – a végrehajtás figyelemmel kísérése az éves jelentések alapján, az időközi és a záró értékelés koordinálása, – az EMPIK végrehajtásának pénzügyi és jogi ellenőrzése. Külső munkatársak: n.a. || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen Részt vevő államok || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Megjegyzés a társfinanszírozáshoz A legfeljebb 300 millió EUR összegű uniós hozzájárulás nyújtása a részt vevő államok által – a 2014-tól 2024-ig terjedő időszakra vonatkozóan – nemzeti költségvetésükből az EMPIK-hez nyújtott legalább 300 millió EUR összegű finanszírozáshoz van kötve. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 912/2009/EK határozata a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről, HL L 257., 2009.9.30. [2] Az összegek indikatívak, és az adott kihívás, illetve téma kapcsán a DG RTD-hez és a DG CNECT-hez rendelt végleges összegek függvényében változhatnak. [3] HL C … [EGSZB-vélemény] [4] COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3. [5] HL … [Horizont 2020 keretprogram] [6] HL L 257., 2009.9.30., 12. o. [7] HL L 412., 2006.12.30., 1. o. [8] COM(2012) 174 final, 2012. április 16. [9] HL … [Horizont 2020 egyedi program] [10] COM(2010) 546 végleges, 2010. október 6. [11] COM(2010) 245 végleges/2, 2010. augusztus 26. [12] COM(2011) 21, 2011. január 26. [13] COM(2012) 582 final, 2012. október 10. [14] HL L 298., 2012.10.26. [15] HL L 362., 2012.12.31. [16] HL … [Horizont 2020 részvételi szabályok] [17] HL L 136., 1999.5.31., 1. o. [18] HL L 292., 1996.11.15., 2. o. [19] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [20] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [21] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [23] Differenciált/nem differenciált előirányzatok. [24] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [25] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [26] Az összegek indikatívak, és az adott kihívás, illetve téma kapcsán a DG RTD-hez és a DG CNECT-hez rendelt végleges összegek függvényében változhatnak. [27] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [28] CA = szerződéses alkalmazott, AL = helyi alkalmazott, END = kirendelt nemzeti szakértő, INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott), JED = küldöttségi pályakezdő szakértő. [29] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).