EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.9.30. SWD(2020) 322 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2020. évi jogállamisági jelentés





Országfejezet – A jogállamiság helyzete Romániában amely a következő dokumentumot kíséri A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2020. évi jogállamisági jelentés





A jogállamiság helyzete az Európai Unióban











{COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Összefoglaló Mióta Románia 2007-ben csatlakozott az Unióhoz, a Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az igazságszolgáltatás és a korrupció elleni küzdelem terén végrehajtott román reformokat az együttműködési és ellenőrzési mechanizmuson keresztül, mely fontos keretrendszert biztosít a meghatározott értékelési kritériumok teljesítése irányában tett előrehaladáshoz. 2020-ban a kormány továbbra is kiemelt jelentőségű feladatának tartotta, hogy a 2017–2019 közötti időszakban tapasztalt visszalépést követően újra visszatérjen az igazságügyi reformok terén megkezdett útra. Ennek eredményeként jelentősen csökkent az igazságszolgáltatással fennálló kapcsolatokban a feszültség. A legfontosabb ügyészségi szolgálatok új vezetőinek a közelmúltban történt kinevezése lehet a kulcs az ügyészi tevékenység hatékonyabb folytatásához. A Covid19-világjárvány és a közelgő általános választások miatt azonban a vonatkozó jogszabályok módosítását elhalasztották. Továbbra is hatályban vannak a bírói függetlenséget hátrányosan érintő, vitatott intézkedések. Ilyen például az Igazságszolgáltatáson Belül Elkövetett Bűncselekmények Kivizsgálásáért Felelős Ügyészi Szekció létrehozása, amelynek kizárólag az a feladata, hogy nyomozzon bírák és ügyészek által elkövetett bűncselekményekben. Ezen intézkedések folyamatos alkalmazása, különösen, mivel hatásuk összeadódik, fokozza az igazságszolgáltatási rendszer működésének bizonytalanságát. Ráadásul néhány ilyen intézkedés hátrányosan érintheti az igazságszolgáltatási rendszeren belül az emberi erőforrásokat is, ami kihat a hatékonyságra is. Románia olyan átfogó nemzeti korrupcióellenes stratégiai kerettel rendelkezik, amely az országos és helyi intézményi szereplők aktív részvételén alapul. Bár az elmúlt évtizedben Románia jól haladt és jó eredményeket ért el a korrupció elleni küzdelemben, azok a kihívások, amelyekkel az igazságszolgáltatásnak a 2017–2019 közötti időszakban szembe kellett néznie, megkérdőjelezték a korrupció elleni küzdelem érdekében hozott reformok fenntarthatóságát. Jóllehet az aktuális politikai környezetben kevesebb a konfrontáció, a legfontosabb intézmények számos kihívást rejtő környezetben működnek, és ennek következményei érezhetők a jogi keretek megvalósításában és az intézményi kapacitásban. Bár a főbb illetékes intézmények folytatták tevékenységüket, ez megnehezíti a jó eredmények elérését a büntetőeljárásban tárgyalt ügyek és a magas szinten elkövetett korrupciót elítélő bírósági ítéletek terén. A büntető törvénykönyv és a büntetőeljárásokról szóló törvénykönyv folyamatban levő módosításai kételyt ébresztenek a korrupcióellenes jogi keretrendszer hatékonyságát illetően, és így fontossá válik, hogy az Alkotmánybíróság legfontosabb döntéseinek megfelelő jogi és politikai megoldások szülessenek. A jelenlegi kormány az átfogó Nemzeti Korrupcióellenes Stratégia keretében újult erővel törekszik előrelépni a megelőzés terén. Rendelkezésre állnak a tömegtájékoztatás szabadságához és a pluralizmushoz szükséges jogi garanciák. Ettől függetlenül a meglévő jogszabályi keretrendszer végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatosan több kérdés merül fel. A média tulajdonviszonyainak átláthatósága egyelőre nem tűnik teljesnek, és az audiovizuális médiaszabályozó hatóság nem rendelkezik a feladatai teljes körű végrehajtásához szükséges forrásokkal. A média nem védett a politikai nyomásgyakorlástól, mivel a szerkesztőségi vagy kiadói szinten működő némi önszabályozást leszámítva legtöbbször nem állnak rendelkezésre a szerkesztői szabadságot biztosító jogi garanciák. A jogszabályok előkészítésének és elfogadásának rendes folyamata jól szabályozott, ezen belül rendelkezésre állnak a fékek és ellensúlyok kiterjedt intézményi keretei, ám a folyamat hatékonysága változó. Továbbra is gyakoriak a sürgősségi kormányrendeletek, és a sorozatos, össze nem hangolt jogszabályok-módosítások hatással vannak a jogalkotás minőségére és a jogbiztonságra, többek között az üzleti környezetre. A civil társadalom működését szabályozó jogalkotási keret támogató jellegű, és a civil társadalom olyan aktív erő, amely sikeresen lépett eddig fel minden olyan próbálkozással szemben, amely tevékenységét korlátozni akarta. A civil társadalomnak kiemelt szerepe van Romániában a jogállamiság védelmében.



Hasonlóan Bulgáriához, Románia esetében is sajátos elem az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus, amelyet 2007-ben, Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásakor, átmeneti intézkedésként hoztak létre, hogy elősegítsék az ország folyamatos erőfeszítéseit az igazságügyi reform, valamint a korrupció elleni küzdelem terén . A mechanizmust létrehozó határozatnak megfelelően az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus akkor zárul le, amikor a Romániára vonatkozó minden értékelési kritérium kielégítő mértékben teljesül . A Bizottság 2017. januári jelentéseiben átfogó felmérést készített az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus tíz éve alatt Romániában elért haladásról. Meghatározta továbbá a mechanizmus lezárása felé vezető utat is, amelyhez 12 végső kulcsajánlást fogalmazott meg. Amennyiben Románia teljesíti ezeket, akkor az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus célkitűzései kielégítő mértékben teljesülnek. A Romániában ezt követően tapasztalt előrelépés következtében a Bizottság 2018 novemberében további nyolc ajánlást határozott meg. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló legutóbbi, 2019 októberében elfogadott jelentésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániának a 2017. januári és a 2018. novemberi jelentésekben megfogalmazott ajánlások tekintetében további előrelépéseket kell tennie. 2019-ben a román bíróságok számos előzetes döntést kértek az Európai Unió Bíróságától Románia együttműködési és ellenőrzési mechanizmus szerinti kötelezettségeiről és az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusban kapott ajánlásokra reagálva . Az ügyek jelenleg is folyamatban vannak. I. Igazságszolgáltatási rendszer Románia igazságszolgáltatási rendszere – mind a polgári, mind a katonai – négy szintű: az elsőfokú körzeti bíróságok, a rendes és szakosított törvényszékek, a fellebbviteli bíróságok , valamint a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék. A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék első fokú és fellebbviteli hatóságként jár el bizonyos személyek vonatkozásában büntető ügyekben , továbbá bizonyos polgári peres és közigazgatási ügyekben fellebbviteli hatóságként. Az Ítélőszék legfontosabb feladataként biztosítja, hogy az egyéb bíróságok egységesen értelmezzék és alkalmazzák a jogszabályokat. A Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa a bírói függetlenséget garantáló szerv, amely két szekcióból áll, az egyik a bírák számára, a másik pedig az ügyészek számára. Mindkét szekció kizárólagos jogkörrel rendelkezik a bírák és ügyészek toborzásában és életpályájának meghatározásában, továbbá fegyelmi bíróságként jár el fegyelmi ügyekben. Az ügyészség vezetője a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék mellett működő Legfőbb Ügyészség legfőbb ügyésze. A Legfőbb Ügyészséget egyedi jogkörrel és szervezeti felépítéssel rendelkező szakosított és főügyészek vezetése alatt álló szervek, az Országos Korrupcióellenes Igazgatóság (DNA) és a Szervezett Bűnözés és Terrorizmus Elleni Nyomozó Igazgatóság (DIICOT) alkotják, és ezekhez társult 2018-ban az Igazságszolgáltatáson Belül Elkövetett Bűncselekmények Kivizsgálásáért Felelős Ügyészi Szekció (SIIJ) . Vannak továbbá katonai ügyészségek is. A legfőbb ügyész és a szakosított szervek, azaz a DNA és a DIICOT főügyészeit a köztársasági elnök nevezi ki az igazságügyi miniszter ajánlására a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának nem kötelező véleményének kézhezvételét követően . A Román Ügyvédi Kamarák Országos Szövetsége egy olyan jogi személy, amely közérdekű feladatokat lát el, és a Romániában működő mind a 41 kamara a tagja. Az Alkotmánybíróság felel a jogszabályok alkotmányossági szempontú ellenőrzéséért és a közigazgatási szervek közötti alkotmányossági viták rendezéséért. Függetlenség Az igazságügyi jogszabályok 2018-as és 2019-es számos módosítása továbbra is aggodalomra ad okot a bírói függetlenségre gyakorolt hatásuk tekintetében. Az igazságügyi jogszabályok szabályozzák a bírák és ügyészek státuszát, az igazságszolgáltatási rendszer felépítését, valamit a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának a működését. A módosítások 2018 júliusában és októberében léptek hatályba, és azokat több soron kívüli kormányrendeletben tovább módosították. Az intézkedések több szempontból is aggályosak, különösen, mivel számos nemzeti és nemzetközi érdekelt úgy vélte, hogy ezek a módosítások együtt komolyan fenyegetik a bírói függetlenséget . A legnagyobb problémának a Igazságszolgáltatáson Belül Elkövetett Bűncselekmények Kivizsgálásáért Felelős Ügyészi Szekció (SIIJ) létrehozását, a bírák és az ügyészek polgári jogi felelősségének rendszerét, az előnyugdíjazási rendszert, a szakmába lépést, és a magas beosztású ügyészek státuszát és kinevezését érintő rendelkezéseket tekintették. Ezek bevezetése már kezdetektől fogva igazolta azon aggályokat, amelyeket az érdekeltek a bírákra és az ügyészekre, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségére, hatékonyságára és minőségére gyakorolt nyomással kapcsolatosan jeleztek . A jogszabályok folytatólagos alkalmazása továbbá a korábban jelzett problémákon túl újabb kérdéseket is felvetett . Minél tovább alkalmazzák a módosított igazságügyi jogszabályokat, annál nagyobb lesz a bizonytalanság az igazságszolgáltatási rendszer működése tekintetében. Bár a kormány hajlandónak mutatkozott arra, hogy bírói szervezetekkel és a politikai pártokkal párbeszédet folytasson a nagy port kavaró intézkedések visszavonásáról, arra is rámutatott, hogy a jelenlegi politikai helyzetben nem biztosítottak a megfelelő körülmények ahhoz, hogy széleskörű egyetértést tudjanak elérni, és hogy megszerezzék az átfogó reformok támogatásának biztosításához szükséges parlamenti többséget . Kicsi a valószínűsége annak, hogy ezen reformokat az új parlamenti választások előtt végrehajtják. A tény, hogy ezek a módosítások továbbra is hatályban vannak, növeli az igazságügyi rendszer egésze működésével, valamint az egyes ügyészek és bírák működésével kapcsolatos bizonytalanságot, ami ezek függetlenségét, státuszát és szakmai előmenetelét illeti. A bizonytalanságot tovább növeli az, hogy az igazságszolgáltatási rendszeren belül is nagy a megosztottság az igazságügyi jogszabályok módosítására benyújtott javaslatok tekintetében. E körben elmondható, hogy míg a feladatköre alapján a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának kellene vezetnie és segíteni a konszenzus kialakítását, az elmúlt időszakban belső megosztottság és ellentmondások jellemezték munkáját. A lakosság a bírói függetlenséget nem túl kedvezően ítéli meg, és az elmúlt években a lakosság megítélése szerint a függetlenség egyre csökken. A bírói függetlenség szintje a lakosság szerint továbbra is alacsony (37 %), és egyre csökken . A vállalkozások úgy vélekednek, hogy a bírói függetlenség szintje átlagos (53 %) . A bírói függetlenség érzékelt hiányát mindkét esetben legtöbbször a kormány és a politikusok befolyására vagy az általuk gyakorol nyomásra vezetik vissza . Az igazságszolgáltatással kapcsolatos nyilvános vitát igen nagy feszültség jellemzi, továbbá számos nyilvános támadás éri az igazságszolgáltatást a politika és a média berkeiből , a jelenlegi kormány ideje alatt viszont jelentősen csökkent ez a feszültség. Bár a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa reagált a függetlenség védelmét, az ügyészek és bírák hírnevét és pártatlanságát érintően hozzá beérkezett néhány panaszra, a Bizottság tevékenység általában ezen a területen korlátozott . Az Igazságszolgáltatáson Belül Elkövetett Bűncselekmények Kivizsgálásáért Felelős Ügyészi Szekció (SIIJ) továbbra is működik, a létrehozását ért számos kritika ellenére. Ennek a szekciónak kizárólag az a feladata, hogy nyomozzon a bírák és ügyészek által elkövetett bűncselekményekben. Jogosult továbbá eljárást folytatni olyan más személyekkel szemben indított ügyekben is, amelyekre kiterjed az érintett bírákkal vagy ügyészekkel szemben folytatott nyomozás . A Velencei Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy úgy tűnik, nincsenek tényszerű bizonyítékok, amelyek megalapozottá tennék a szekció létrehozását . A szekció megalapítását és tevékenységét sokan kifogásolták arra hivatkozva, hogy befolyásolja az ügyészek függetlenségét, és hátrányos hatással lehet az ügyészi munka hatékonyságára . Az a vélemény továbbá, hogy a szekciótól érkező nyomás kedvezőtlenül érintheti a bírói függetlenséget, hátrányosan befolyásolja a látszólagos függetlenséget, amely maga is alapvető követelménye a bírói függetlenségnek . A jelenlegi igazságügyi miniszter egyeztetéseket kezdett egy olyan javaslattervezetről, amelynek értelmében megszüntetnék a szekciót, és az ügyészség korábbi szervezeti modelljét állítanák vissza , de mind a Covid19-világjárvány, mind pedig a politikai helyzet hátráltatja ezen lépéseket, és a szekció továbbra is működik. 2020. július 21-én a Parlament elutasította a parlamenti képviselők egy csoportja által a szekció megszüntetésére vonatkozóan benyújtott kezdeményezéstervezetet, amelyet a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa is negatívan értékelt konzultatív véleményében . Bár a hatóságok és az érdekeltek arról számolnak be, hogy 2019 októbere óta a szekció már nem von vissza fellebbezéseket, és az ügyészekkel szemben kezdeményezett eljárások száma is csökkent, továbbra is fennáll az az aggály, hogy fel lehet használni arra, hogy nyomást gyakoroljanak az ügyészekre. 2019-ben a román bíróságok számos előzetes döntéskérelmet nyújtottak be az Európai Unió Bíróságához, melyekben kétségbe vonták, hogy a szekció létrehozása megfelel az uniós jogszabályoknak, különösen az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének és a Charta 47. cikkének . Az ügyek jelenleg is folyamatban vannak. Az ügyészség új vezetőit 2019-ben nevezték ki, de a kinevezési eljárással és a magas beosztású ügyészek felmentésével kapcsolatosan már régóta fennálló aggályok továbbra is érvényesek. 2019 októberében az ügyészségi szervek egyikének sem volt kinevezett vezetése . A jelenlegi igazságügyi miniszter egyik első intézkedése volt, hogy fokozott átláthatóságot biztosító kiválasztási eljárásokat vezetett be, és elindított egy vezetői folyamatot az ügyészségnél . Ennek ellenére bár a DNA új főügyészét a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának pozitív állásfoglalását követően nevezték ki, a DIICOT legfőbb ügyészét és főügyészét a Tanács negatív állásfoglalása ellenére nevezték ki. Ez a helyzet még inkább kiemelte azokat a régóta fennálló hiányosságokat, amelyeket korábban a Bizottság is jelzett és amelyekre reagálva az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében ajánlást adott ki, mely szerint egy erősebb és függetlenebb kinevezési eljárásra van szükség, és a Velencei Bizottság támogatásával érhető el a legjobb fenntartható megoldás . A korrupcióellenes igazgatóság korábbi főügyészének 2018-as felmentését felülvizsgálta az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB). Az EJEB megállapította, hogy Románia megsértette az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkének (1) bekezdését („Tisztességes tárgyaláshoz való jog”) és a 10. cikkét („Véleménynyilvánítás szabadsága”) a DNA volt főügyészének felmentésekor . Az EJEB azon a véleményen van, hogy a volt főügyész nem tudta bíróságon hatékonyan megtámadni a eltávolítása indoklásaként felhozott okokat . Ezzel kapcsolatosan az EJEB felhívta a figyelmet a végrehajtó és a törvényhozó hatalomtól független hatóság beavatkozásának egyre növekvő fontosságára az ügyészek kinevezését és felmentését érintő döntések tekintetében . A véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatosan az EJEB azt is kihangsúlyozta, hogy a felmentésnek korlátozó hatása lehet, hiszen annak eredményeként az ügyészek és a bírák esetleg nem szívesen vesznek részt az igazságszolgáltatást és általában az igazságszolgáltatás függetlenségét érintő kérdésekkel kapcsolatos nyilvános jogalkotási vitákban . Az ügyészek nyilvános vitákban történő részvételét érintően az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült jelentések aggályosnak tartották az igazságügyi felügyelőség azon gyakorlatát, mely szerint fegyelmi eljárást indíthatnak a bírákkal és ügyészekkel szemben az igazságügyi reformokkal kapcsolatos nyilvános nyilatkozataik alapján . A bírákra és ügyészekre vonatkozó szabályzatról szóló jogszabály módosításai megváltoztatták a bírák polgári jogi felelősségére irányadó szabályokat . Az új szabályok szerint a pénzügyminisztérium jogosult megítélni, hogy egy bírói hibát rossz hiszeműen vagy súlyos gondatlanságból követtek el, és ezt követően jogosult eljárást kezdeményezni a bírákkal szemben az ítéleteikkel okozott károk megtérítéséért. Az új eljárási rend értelmében a bírák polgári jogi felelősségének megállapításához a bíróságnak először meg kell állapítania, hogy az érintett ítélet bírói hibát tartalmaz, és hogy amennyiben a bíró az alap bírósági eljárásban nem hozta volna meg a kifogásolt határozatot, a sértett fél kártalanítást kapott volna. Ezt követően a pénzügyminisztérium bírósági behajtási intézkedést indíthat a bíróval szemben a tények általa történt értékelése alapján, melynek keretében megállapította, hogy a bírói hiba a bírói feladatok és kiváltságok rossz hiszemű vagy súlyosan gondatlan gyakorlásának eredménye . Bár a minisztérium köteles egyeztetni az igazságügyi felügyelőséggel az ilyen ügyekben, véleményét nem köteles figyelembe venni. Az Európa Tanács elismerte, hogy bár jogszerű lehet előírni a bírák személyes felelősségét rossz hiszemű vagy súlyosan gondatlan magatartással hozott ítéletek eredményeként felmerülő károk esetében, ezt a lehetőséget egyértelmű garanciákkal együtt kell meghatározni , hogy meg lehessen védeni a bírákat a visszaélésektől, és hogy a végrehajtó hatalom ne gyakorolhasson indokolatlan nyomást a bírákra. Aggályok merültek fel e körben a pénzügyminisztériumnak adott jogkör vonatkozásában . Az Európa Tanács felhívta a figyelmet arra az esetleges visszatartó erőre, amit az új rendszer gyakorolhat a bírákra és az ügyészekre, különösen az új Igazságszolgáltatáson Belül Elkövetett Bűncselekmények Kivizsgálásáért Felelős Ügyészi Szekció létrehozásával . Egy az ügyészek új polgári felelősségi rendszerét érintően benyújtott előzetes döntés iránti kérelem jelenleg is folyamatban van a Bíróság előtt . Minőség

Az igazságszolgáltatási rendszeren belül az emberi erőforrások hiánya egyre nagyobb probléma. 2019 decemberében a bírói állások több mint 12 %-a , és az ügyészi állások több mint 20 %-a betöltetlen volt . Aggodalmak merültek fel, hogy az igazságszolgáltatás egyre nagyobb emberhiánnyal fog küzdeni, miután hatályba lép a vezető bírák új korkedvezményes nyugdíjazási rendszere . Bár a korkedvezményes nyugdíjazási rendszer hatálybalépését elhalasztották , ez csupán ideiglenes megoldás, amely viszont nem tudja teljes körűen kezelni a felmerült aggályokat . Ráadásul az alsóbb szintű bíróságoknál is várható munkaerőhiány, mivel az új rendelkezések meghosszabbítják a leendő bírák képzésének tartamát és gyakornoki idejét , a Covid19-világjárvány késlelteti az új felvételi eljárásokat, és a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa nem nyújtott be új emberi erőforrási stratégiákat. Az Alkotmánybíróság továbbá úgy határozott, hogy alkotmányellenes az a rendelkezés, amelynek értelmében a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának feladata az igazságszolgáltatási felvételi versenyek megszervezése és megrendezése , ez pedig tovább késlelteti az új munkaerő-toborzásokat . A stratégiai igazságügyi irányítás felállítása nem hozta meg a kívánt eredményeket. 2017-ben azzal a céllal állították fel a stratégiai igazságügyi irányítást, hogy kezeljék az igazságszolgáltatási rendszer legfontosabb stratégiai kérdéseit az igazságszolgáltatási rendszer működéséért felelős főbb intézmények együttműködésében . Az irányítás felelt „Az igazságszolgáltatás 2015–2020 közötti fejlesztését célzó stratégia cselekvési tervének” megvalósításáért , amely az igazságügyi reform fő motorja lett volna, amely az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében születő reformjavaslatokat valósította volna meg. A cselekvési terv megoldásokat fogalmazott meg a bírósági tisztviselők hiányára, a túlzott munkateherre és a és a határozatok indokolásában mutatkozó késedelmekre. Megalapítását követően azonban a stratégiai igazságügyi irányítás a tervekkel ellentétben nem kezdte meg működését, és a cselekvési terv nagy része nem valósult meg. Az igazságszolgáltatás digitalizációjának szintje összességében jó, és a hatóságok folyamatosan törekednek a továbbfejlesztésére. Jelenleg interneten keresztül benyújthatók idézések és nyomon követhetők, hogy az eljárások hol tartanak, továbbá eljárások is indíthatók elektronikus formában . Az ítéletek közül viszont csak néhány érhető el az interneten keresztül . Az ügykezelő rendszer fejlesztése folyamatos, ennek segítségével lehet majd azonosítani azokat a jogerős ítéleteket, ahol közintézmények az adósok vagy a hitelezők. Jelenleg fejlesztés alatt áll egy olyan elemzés, amellyel meghatározhatók azok a lépések, amelyek a rendszer modernizációjához szükségesek, ideértve az olyan funkciókat, mint például az eljárási dokumentumok elektronikus hozzáférhetősége, az elektronikus archiválás és az elektronikus aláírás. Az elemzés várhatóan 2020 végére készül el. Hatékonyság Az igazságszolgáltatási rendszerről általánosságban elmondható, hogy az ügyforgalmat hatékonyan kezeli. 2018-ban a polgári és kereskedelmi ügyekben elsőfokú bíróságok által folytatott eljárások hossza némileg lerövidült a 2017-es értékekhez képest , miközben közigazgatási ügyek esetén lényegében változatlan maradt . A befejezési arány emelkedett, így most már 100% felett van , vagyis az igazságszolgáltatási rendszer több ügyet old meg, mint amennyi beérkezik. Általánosságban elmondható, hogy az uniós jog egyes területeit érintő eljárások hossza viszonylag rövid , kivéve a pénzmosási ügyeket . Az emberi erőforrásokat érintő jogszabályi módosítások hátráltathatják Románia azon erőfeszítését, hogy csökkentse a bírósági eljárások hosszát. A 2018 óta életbe lépett számos jogszabályi változás miatt veszélybe került a polgárjogi és büntetőjogi ügyek túlzott hosszúságának csökkentésére tett erőfeszítéseket . Eltörölték a polgárjogi eljárási rend tárgyalótermi eljárásokról szóló azon rendelkezéseit, amelynek célja az ügykezelés hatékonyságának javítása volt . A legkomolyabb aggályokat viszont az igazságügyi jogszabályok módosításai vetették fel, amelyeknek várhatóan az lesz az eredménye, hogy nő a munkaerőhiány (lásd fent), miközben több bíróra lesz szükség bizonyos testületekben , vagy minél több hivatalban eltöltött idővel rendelkező személyek kellenek majd a szakosodott ügyészi pozíciókban. Az érdekeltek az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságával kapcsolatos aggodalmaiknak is hangot adtak . Ezen aggodalmakra válaszul a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa két projektet indított útjára, melyek célja azon eszközök meghatározása, amelyekkel az igazságszolgáltatási rendszer fejleszthető, és amellyel a bíróságok túlterheltségének okai kezelhetők . II. Korrupcióellenes keret Romániában jórészt kiépült a jogszabályi és intézményi korrupcióellenes keret. Folyamatban van a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó nemzeti korrupcióellenes stratégia megvalósítása. A megvalósítás összehangolásáért az igazságügyi minisztérium felel. A szakosodott korrupcióellenes ügyészség, az Országos Korrupcióellenes Igazgatóság (DNA) jogosult vizsgálatot folytatni közepes és magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben, a legfőbb ügyészség vizsgál minden egyéb korrupciós ügyet. A belügyminisztériumon belül is működik egy szakosodott korrupcióellenes igazgatóság, amely a minisztériumhoz tartozó alkalmazottakat, többek között a rendőrség állományát érintő feddhetetlenségi és korrupciós ügyekért felel. Az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség (ANI) felel a vagyonszerzés, az összeférhetetlenségek és egyes tevékenységek közötti összeegyeztethetetlenségek felügyeletéért és ellenőrzéséért, például a megválasztott tisztségviselők esetében. A lefoglalt és elkobzott vagyon kezelésével foglalkozó nemzeti hivatal (ANABI) gondoskodik a bűncselekmények eredményeként lefoglalt és elkobzott vagyontárgyak kezeléséről. A Transparency International korrupcióérzékelési indexe tekintetében Románia 100-ból 44 pontot ért el, ezzel az Európai Unión belül a 19. és nemzetközi szinten a 70. helyen áll . A román válaszadók 83 %-a szerint országukban elterjedt a korrupció (az uniós átlag 71 %), és az emberek 64 %-a érzi napi tevékenységei során személyesen is érintettnek magát a korrupcióban (az uniós átlag 26 %) . Az üzleti vállalkozások vonatkozásában a cégek 97 %-a véli úgy, hogy elterjedt a korrupció (az uniós átlag 63 %), és a cégek 88 %-a tartja problémának a korrupciót üzleti tevékenységének végzése során (az uniós átlag 37 %). Ugyanakkor a válaszadók 58 % véli úgy, hogy elegendő sikeres büntetőeljárásra kerül sor ahhoz, hogy visszatartsa az embereket a korrupt gyakorlatoktól (az uniós átlag 36 %), míg a cégek 37 % véli úgy, hogy megfelelő büntetést kapnak a magas rangú tisztviselő megvesztegetésén tetten ért személyek és vállalkozások (az uniós átlag 31 %) . Románia olyan átfogó nemzeti korrupcióellenes stratégiai kerettel rendelkezik, amely az országos és helyi intézményi szereplők aktív részvételén alapul. A 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó jelenlegi nemzeti korrupcióellenes stratégia (NAS) előírja a közigazgatás nagy részének az önkéntes részvételét, ideértve az önkormányzatokat és az állam tulajdonában levő vállalkozásokat, valamint a bűnüldözési szerveket, az ügyészséget, a bíróságokat és a civil társadalmat. A megelőzési eszközök alapját az egyes részt vevő intézmények által önértékelés és kockázatértékelés segítségével kidolgozott korrupciómegelőzési tervek, valamint a közösen kidolgozott módszertanok és a szakértői értékelések alkotják. A stratégia hatékonyságának kulcsa a politikai elkötelezettség, megvalósítása azonban a 2017–2019 közötti időszakban elég visszafogott volt függetlenül a kormány által 2016 augusztusában meghatározott határidőktől. 2019-ben a jelenlegi kormány a korrupció kezelése iránti elkötelezettsége jeleként újból lendületet kapott a megelőző nemzeti korrupcióellenes stratégia megvalósítása. A stratégia megvalósítási szintje javult, és mind országos, mind pedig helyi szinten számos megelőző intézkedést hoztak és hoznak. Az igazságügyi minisztérium a stratégiát a következő stratégia tervezésének céljából is értékeli . A korrupciós ügyek kivizsgálásának és szankcionálásának hatékonyságát befolyásolja a jogszabályi és intézményi keretre gyakorolt nyomás. A 2013 és 2017 közötti időszakban a magas és közepes szintű korrupció kivizsgálásában, a büntetőeljárás lefolytatásában és a döntéshozatalban résztvevő intézmények múltbeli eredményei jók és változatlanok. 2018-ban és 2019-ben, mivel az intézmények továbbra is vizsgáltak és szankcionáltak magas szinten elkövetett korrupciós bűncselekményeket, az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült jelentések felhívták a figyelmet arra, hogy a kiemelt korrupcióellenes intézményekre nehezedő nyomás tapasztalható, és fokozódnak azon aggodalmak, miszerint a folyamatos nyomásnak negatív hatása van. Mind a DNA, mind pedig a legfőbb ügyész a 2019-es év tekintetében visszalépésről számoltak be a korrupció elleni küzdelem eredményei tekintetében. A hosszú ideje ideiglenesen működő vezetés komoly hatással volt arra, ahogyan kezelni tudták a folyamatos nyomást és az ismétlődő kihívásokat. Intézményi kapacitásaikat tovább csökkentette az igazságügyi jogszabályok módosításainak az emberi erőforrásokat érintő hátrányos rendelkezései . Az Igazságszolgáltatáson Belül Elkövetett Bűncselekmények Kivizsgálásáért Felelős Ügyészi Szekció (SIIJ) felállítása szintén befolyásolta a magas szintű korrupció elleni küzdelem eredményeit . Ezen túlmenően az Alkotmánybíróság számos döntése különösen komoly hatással volt a magas szintű korrupciós ügyekre, különösen a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszéken belül a három és öt bíróból álló büntetőjogi testületek felállításának gyakorlatára , a technikai megfigyelési módszerekre (lehallgatás) és hivatali visszaélés bűncselekményével kapcsolatos korrupcióra vonatkozó döntések. A DNA szerint ezen döntések együtt igen súlyos hatással voltak, és végeredményben azt eredményezték, hogy a bíróságok megszüntettek vizsgálatokat és megsemmisítettek ügyeket, hogy jogerős bírósági döntéseket semmisítettek meg és az érintett ügyek érdemi részére vonatkozóan perfelvételek történtek, kockáztatva azt, hogy a korrupciós bűncselekményre vonatkozóan fennálló büntetőjogi felelősség esetlegesen elkerülhetővé válik. 2020 első hónapjaiban úgy tűnt, hogy a helyzet némileg javult azáltal, hogy csökkent a politikai nyomás és állandó vezetés került kinevezésre. Ettől függetlenül viszont továbbra is bizonytalanság övezi a magas szintű korrupciót érintő, folyamatban lévő vizsgálatokat és pereket. A 2015 és 2019 közötti időszakban a tagállamok közül Románia esetében volt a második legtöbb pénzügyi ajánlással lezárt OLAF-vizsgálat (40 db) . A büntető törvénykönyv és a büntetőeljárási törvénykönyv módosításaival kapcsolatos folyamatos bizonytalanság veszélyezteti a korrupció elleni küzdelmet. A büntető törvénykönyv és a büntetőeljárási törvénykönyv számos módosítására már régóta szükség volt . Ezeknek a módosításoknak kellene jogi és szakpolitikai megoldásokat találniuk az Alkotmánybíróságon 2014 óta született számos olyan messze ható határozatára, amelyek a törvénykönyvekből rendelkezéseket töröltek, és különösen jelentős hatással voltak a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcra . 2019 áprilisában azonban a Parlament sürgősségi eljárásban a büntető törvénykönyvnek és a büntetőeljárási törvénykönyvnek olyan módosításait fogadta el, amelyek várhatóan negatív következményekkel lesznek általában a bűnözés elleni harcra, és különösen a korrupció elleni küzdelemre. Ezeket a módosításokat, melyeket a büntető törvénykönyvek 2018-as kezdeti sikertelen gyengítése után fogadtak el , számos kritika érte, majd 2019 júliusában az Alkotmánybíróság kimondta, hogy alkotmányellenesek . Így ezek a módosítások nem is léptek hatályba. Vagyis továbbra is várat magára annak a feladatnak a megoldása, hogy a büntető törvénykönyvet és büntetőeljárási törvénykönyvet az Alkotmánybírósági határozatok tartalmához igazítsák. Ezért továbbra is fennáll a jogbizonytalanság, és a korrupció elleni küzdelem fenntarthatósága még mindig veszélyben van. A hatékony vádemelés egyéb akadályai továbbra is fennállnak. Az egyik ilyen a Parlament elszámoltathatósága azon határozatait illetően, amelyek az ügyészség megelőző intézkedések, mint pl. házkutatások vagy letartóztatások, engedélyezésére vonatkozó megkereséseivel, továbbá az azon parlamenti képviselők elleni nyomozás engedélyezésére vonatkozó megkereséseivel kapcsolatosak, akik miniszterként vannak hivatalban, vagy korábban miniszterek voltak. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében kiadott ajánlásokra és a GRECO-ajánlásokra reagálva a Képviselőház 2019-ben módosította eljárási szabályzatát a Velencei Bizottság által meghatározott követelmények figyelembevételével. Az új eljárás próbájára még nem került sor, a Szenátusnak nincs hasonló eljárása. 2019-ben az ügyészség két kérelmet nyújtott be két volt miniszter és parlamenti képviselővel szembeni nyomozás kezdeményezve, de a kérelmeket elutasították. Az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség (ANI) továbbra is jól teljesít, bár hatékonysága nyomás alatt van a jogszabályi keret gyengülése és a csökkenő források miatt. Az ANI felel a igazgatási érdekellentétek, összeférhetetlenségek és a jogosulatlan gazdagodások kivizsgálásáért, és igen jó hatásfokkal működik. Az összeférhetetlenségek és érdekellentétek szankcionálása fontos szerepet játszik a korrupció megelőzésében. Az ANI hatékony megelőzési eszközöket dolgozott ki az igazgatási érdekellentétekre, különösen a közbeszerzésekkel kapcsolatosan, és tudatosságnövelő kampányokat folytatott többek között az országos és a helyi választásokkal kapcsolatosan. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült jelentések kiemelték az integritás jogi keretei tekintetében fennálló kihívásokat, továbbá a stabilitás és egyértelműség iránti igényt, valamint a megbízható és szilárd keret szükségességét . 2019-ben számos olyan jogszabályi változás lépett életbe, amely gyengítette az összeférhetetlenségek és érdekellentétek rendszerét . Ennek eredményeként az ANI-nak számos fontos folyamatban lévő eljárást le kellett zárnia, és további ügyeket kellett megszüntetni a bíróságokon. Az ANI arról is beszámol, hogy egyre többször kifogásolják a szankciók helyileg megválasztott tisztségviselőkre vonatkozóan hozott jogerős bírósági határozatokat követő alkalmazását, amelynek eredményeként az összeférhetetlenség vagy érdekellentét miatt kiszabott szankciókat nem érvényesítik, mely kihatással van a választások feddhetetlenségi szabályainak alkalmazására. Az ügynökség felajánlotta, hogy az igazságügyi minisztériummal és az érdekeltekkel együttműködik a feddhetetlenségi jogszabályok felülvizsgálatában, és segít egy egységes és következetes jogi keret kialakításában. Bár az ügynökség munkaterhelése választások idején jelentősen megnövekszik, a költségvetését mégis csökkentették. Az elmúlt években a parlamenti képviselőkre és a kormányra vonatkozóan etikai és magatartási kódexek kerültek bevezetésre a közszolgálati dolgozókra irányadó kódexeken felül. A parlamenti képviselő magatartási kódexének érvényesítését biztosító mechanizmus hatékonyságát azonban még a jövőben kell majd igazolni, mivel nagyon kevés az olyan ügy, amikor parlamenti képviselőkkel szemben fegyelmi eljárást indítanak . A lefoglalt és elkobzott vagyon kezelésével foglalkozó nemzeti hivatal (ANABI) teljes mértékben működőképes. Az ANABI feladata, hogy biztosítsa a büntetőjogi ügyekben kiadott elkobzási határozatok hatékony végrehajtását azon lefoglalt vagyontárgyak hatékony kezelésén keresztül, amelyeket az ügyészek és a bírák juttatnak el az hivatalhoz. A hivatal emellett eredményeket ért el a vagyonvisszaszerzési eljárás egyes szakaszaiban a hatóságok által tett intézkedéseket nyomon követő integrált nemzeti rendszer kiépítése tekintetében. 2019 decemberében több mint 30 nem kormányzati szervezet kérelmezte a kormánynál, hogy helyezze újra hatályba az ANABI „társadalmi újrafelhasználási” felhatalmazásáról szóló rendelkezéseket , hiszen ez biztosíthatta volna, hogy a bűncselekményekből befolyt és elkobzott bevételek egy részét a társadalomban látható bűnmegelőzési projektekre használják fel . Romániában 2004 óta létezik visszaéléseket bejelentő személyeket védő jogszabály. A lobbitevékenységet nem kötelező erejű normatív eszközökkel szabályozzák, különösen egy önkéntes átláthatósági nyilvántartás felállításával. A „forgóajtó-jelenség” szabályozása egyedi jogszabályi rendelkezésekben történik . Jogszabályi rendelkezések biztosítanak védelmet a közigazgatási szervekkel, közintézményekkel és egyéb szervezetekkel szemben olyan dolgozók számára, akik jogsértéseket jelentenek be . Számos intézmény fogadott már el olyan működési eljárást, amelynek célja a visszaéléseket bejelentő személyeket védő jogszabályok és egyéb feddhetetlenségi dokumentumok bevezetése. A jelenlegi jogszabályok azonban a magánszektorra nem vonatkoznak. III.Médiapluralizmus Az Alkotmány rögzíti a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő jogot, valamint a közérdekű adatokhoz való hozzáférés jogát. Az audiovizuális törvény rendelkezik a médiaszabályozó hatóság feladatáról és összetételéről, továbbá előírja számára, hogy biztosítsa az audiovizuális ágazatban a média szervezetének, működésének és finanszírozásának átláthatóságát . Az audiovizuális média területén a szabályozó hatóság az Országos Audiovizuális Tanács (CNA). Feladatát az audiovizuális törvény határozza meg . A CNA parlamenti irányítás alatt álló önálló közigazgatási hatóság, amely az audiovizuális kommunikáció területén biztosítja a közérdek érvényesülését . A CNA döntései és véleményei a tanács honlapján nyilvánosan elérhetők . A tanács 11 tagból áll, akiket a Parlament a jelen lévő szenátorok és küldöttek többségi szavazatával nevez ki 6 évre a Szenátus (3 tag), a Képviselőház (3 tag), Románia elnöke (2 tag) és a kormány (3 tag) jelölése alapján. A Médiapluralizmus Monitor (MPM2020) a médiahatóság függetlenségét és hatékonyságát alacsony kockázatúnak találja. Felhívja azonban a figyelmet a kinevezett tagok némelyikének szaktudásában tapasztalható hiányosságára, valamint a normákat illető egyetértés hiányára . Az országlátogatás alapján úgy tűnik, hogy az állam által a CNA tevékenységének finanszírozására szánt költségvetést is negatívan befolyásolta a Covid19-válság, a hatóság továbbá munkaerőhiánnyal is küzd, különös tekintettel a digitális környezethez kapcsolódó további feladatokra .

Ami a sajtó önszabályozását illeti, a szakmai normákat a szerkesztőségek vagy kiadók szintjén határozzák meg. Az MPM 2020 arról számol be, hogy hiányoznak a szerkesztői függetlenséget és a szakmai normákat biztosító célzott garanciák, akár jogszabályokon, akár önszabályozáson keresztül, ami aggodalomra ad okot. A médiában a tulajdonviszonyok átláthatósága nem teljes. Az audiovizuális törvény előírja, hogy a tanács köteles biztosítani az audiovizuális ágazatban a média szervezetének, működésének és finanszírozásának átláthatóságát. A társasági törvény is tartalmaz média tulajdonviszonyainak átláthatóságát szabályozó szabályokat. Egyes jelentések szerint az állami hirdetéseket az állami beavatkozás eszközeként használják. Az MPM 2020 szerint ez jelentős kockázat a médiapluralizmust illetően. Érdekelt felek arról számolnak be, hogy az adatszolgáltatási követelmények tekintetében a jogszabályok hiányosak, ez pedig hozzájárul az átláthatóság hiányához, és visszaélésre biztosít lehetőséget. Az állami hirdetésekre rendelkezésre álló pénzeszközök diszkrecionális alapon történő elosztását az állami hatóságok eszközként használják fel arra, hogy a médiába beavatkozzanak, különösen helyi szinten . Bár az Alkotmány elismeri a véleménynyilvánítás szabadságát , és az újságírói szakma korlátozás nélkül gyakorolható, az azonosított problémák némelyike a jogi keret végrehajtásából ered. Az MPM 2020 a véleménynyilvánítás szabadságának védelmével kapcsolatosan néhány problémát azonosított, azzal, hogy ezek a problémák általában inkább végrehajtási hibák, és nem magából a jogszabályi keretből erednek. Az emberek méltóságának és hírnevének védelmét célzó jogszabályok esetében mérlegelni kell ezeket az érdekeket a véleménynyilvánítás szabadsága viszonylatában. Az MPM 2020 jelentése ellentmondásokat talált a törvény értelmezése és az e körben az újságírókkal szemben alkalmazott szankciók súlyossága között . A büntető törvénykönyv 2014-es módosításakor azonban a „rágalmazást” és az „inzultust” törvényesítették. Akadályokba ütközik a közérdekű adatokhoz való hozzáférés jogának gyakorlása. Az MPM 2020 jelentése szerint nehézségekbe ütközik a közjogi szerveknél található dokumentumok tekintetében ennek jognak a gyakorlása. Érdekelt felek arról számolnak be, hogy a válasz gyakran késik és/vagy hiányos. Ennek ellenére az MPM 2020 azt is megállapította, hogy minden olyan vitás ügyben, amely például újságírói adatkérést és dokumentumok felhasználását vagy források védelmét érintik, a bíróság az EJEB ítélkezési gyakorlatát követő módon jár el és hoz döntést . Számos érdekelt azt állította, hogy az adatvédelmi jogszabályokkal visszaélve korlátozzák a tömegtájékoztatás szabadságát. A személyes adatok kezelésére vonatkozó előírásoktól való újságírási célú eltérést a román adatvédelemi törvény korlátozza . Az MPM 2020 megállapította, hogy a „GDPR nemzeti változata” nem tartalmaz megfelelő védelmet az újságírói művekre, és olyan esetről is beszámol, amikor a román adatvédelemi hatóság (DPA) állítólag egy hírcsatornától kérte forrásainak kiadását. Többször érkezett jelentés arról, hogy román újságírókat munkájukból kifolyólag megfenyegettek. 2019-ben és 2020-ban, az Európa Tanács az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformja négy riasztást tett közzé Románia vonatkozásában: fenyegető rágalmazással kapcsolatos pert érintően két riasztás, egy oknyomozó újságírót célzó halálos fenyegetés és egy riasztás tévéállomás műsorszórásának felfüggesztése miatt . IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Románia félprezidenciális demokratikus köztársaság. A román Parlament a Szenátusból (felsőház) és a Képviselőházból (alsóházból) álló kétkamarás rendszerű. A kormány, a képviselők, a szenátorok és bármely legalább 100 000 lakost tömörítő csoport rendelkezik a jogalkotási kezdeményezés jogával . Az Alkotmánybíróság garantálja az Alkotmány elsőbbségét, és felel a jogszabályok felülvizsgálatáért . A jogszabályok alkotásának és törvénybeiktatásának folyamata jól szabályozott, a fékek és ellensúlyok kiterjedt intézményi keretei elérhetők. Az Alkotmány szerint a Parlament a jogalkotó hatóság, míg a kormány a jogalkotási folyamatban kizárólag felhatalmazás alapján gyakorolt jogkörrel rendelkezik. A rendes jogalkotási folyamat előírja, hogy a jogszabálytervezetet legalább az alkalmazásáért felelős közigazgatási szervnek támogatnia kell és azt nyilvános konzultációra kell bocsátani . Ezenfelül a Parlament tanácsadó szakértőjeként működő Jogalkotási Tanács véleményez minden új jogszabálytervezetet, gondoskodik a jogszabályok összességének szisztematikus egységesítéséről és összehangolásáról, továbbá vezeti Románia jogszabályait tartalmazó hivatalos nyilvántartást . Amennyiben a kormány gyakorolja a jogalkotási kezdeményezés jogát, a jogszabálytervezetet a Parlamenthez nyújtja be, amely a tervezetet megvitatja, majd azt mindkét kamarának el kell fogadnia. Románia elnöke kihirdeti a törvényt, de jogában áll a törvényt akár a Parlamentnek újbóli megfontolásra egy alkalommal visszaküldeni . A Képviselőház elnöke, a Szenátus elnöke, a kormány, a Parlamenti képviselők bármely csoportja, a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék, Románia elnöke vagy az Ombudsman jogosult előzetes alkotmányossági ellenőrzést kérni. A rendes jogalkotási folyamatot gyakran háttérbe szorítja a soron kívüli kormányrendeletek elterjedt használata . Az Alkotmány előírja, hogy soron kívüli kormányrendeletek kizárólag kivételes és indokoltan sürgős esetekben fogadhatók el, viszont bizonyos jogszabály-csoportok, például alkotmányjogi jogszabályok vagy az alapvető jogokat érintő jogszabályok esetében nem alkalmazhatók. Ennek ellenére az egymást követő kormányok több területen is alkalmazták a soron kívüli kormányrendeleteket jogalkotási célokra, például az igazságszolgáltatást és a választási ügyeket érintő esetekben is, amely aggályokat vet fel a jogalkotás minősége, a jogbiztonság és a hatalmi ágak szétválasztása tekintetében . A rendes jogalkotási folyamattal ellentétben, nem szükséges a konzultáció és alkotmányossági ellenőrzést sem kell kérni . Bár az Ombudsman („Avocatul Poporului”) az Alkotmánybíróság előtt megtámadhatja a soron kívüli kormányrendeleteket, ezt a jogát csak ritkán gyakorolja. A köztársasági elnök kezdeményezésére 2019 májusában szervezett konzultatív népszavazás során a lakosság többsége támogatta annak megtiltását, hogy igazságügyi területet érintően el lehessen fogadni soron kívüli kormányrendeleteket, valamint a rendeletek közvetlenül az Alkotmánybíróságon történő megtámadhatóságához fűződő jog kiterjesztését az Ombudsmanon kívül más hatóságokra is. A Covid19-világjárvány miatt szükségállapotot rendeltek el. A köztársasági elnök a szükségállapotot március 16-án hirdette ki a Parlament hozzájárulásával . Ezzel kapcsolatosan Románia az emberi jogok európai egyezménye szerinti kötelezettségeitől történt eltérésről tájékoztatta az Európa Tanácsot . Az Ombudsmantól a többek között a karanténszabályok megszegésekor alkalmazható bírságokkal kapcsolatosan érkezett kérelmet követően , az Alkotmánybíróság kimondta, hogy a megtámadott rendelkezések alkotmányellenesek, mivel az állampolgárok és az alapvető állami intézmények alapjogait és szabadságait korlátozták vagy befolyásolták, ezért azokat csak hivatalosan a Parlament fogadhatja el, e célra soron kívüli kormányrendelet nem alkalmazható . A jogszabályi módosítások sokszor nem kiszámíthatók és minőségileg kifogásolhatók, továbbá sok esetben a közérdek vonatkozásában is aggályosak. Az intézményi érdekeltek arról számoltak be, hogy az alapvető jogszabályok túl gyakran változnak, miközben gyakran nem is világos a módosítások célja, és a végeredményként megszülető jogszabályok sokszor ellentmondásosak . A jogszabályok soron kívüli kormányrendeletekkel történő gyors változtatása és a jogbiztonság hiánya a befektetési környezetre is hátrányosan hat . A különböző szakpolitikai területeken ugyanannak a jogszabálynak számos, sokszor egymásnak ellentmondó változtatásokat tartalmazó, jogalkotói módosítását kezdeményezte és fogadta el a Parlament az elmúlt három évben. A jogalkotási folyamat során a Jogalkotási Tanács gyakran él azzal az előjogával, hogy rávilágítson a módosítástervezet ellentmondásosságára, valamint arra, ha az esetleg nem egyeztethető össze az Alkotmánnyal, de véleményei kizárólag konzultatív természetűek. A Parlament által elfogadott jogszabályjavaslatok többségét még kihirdetés előtt megtámadják az Alkotmánybíróságon. Az érvényben levő keretrendszer ellenére, a hatásvizsgálatot és a nyilvános konzultációt nem alkalmazzák elégséges mértékben. Bár a normatív aktusok csak a nyilvános konzultációt követően kerülnek át elemzésre és jóváhagyásra az érintett közigazgatási szervekhez, ezt a konzultációs eljárást csak formálisnak tekintik . Sok helyi és központi hatóság azonban nyilvános vita céljára nem teszi közzé a jogszabályjavaslatokat, és gyakran hivatkoznak vészhelyzetre vagy nemzetbiztonsági okokra az átláthatóság korlátozása érdekében . A kormány az átláthatóság és az elszámoltathatóság javítása érdekében intézkedéseket hozott. Ezen nemzeti és helyi intézkedések célja, hogy nyitott kormányzati elvek és kezdeményezések segítségével megnyissák az igazgatást. A kormány még egy dedikált nyitott adatplatformot is rendelkezésre bocsátott, ahol nyilvánosan elérhető egy lista a nyílt adatkészletekről . A Bizottság közigazgatási és irányítási értékelési keretrendszerében Románia nagyon alacsony pontszámot kapott a beszerzési adatok minősége és a közbeszerzések átláthatósága tekintetében . A kormány kiemelt célja, hogy olyan cselekvési tervet valósítson meg, amely kezeli a bírósági döntések végrehajtásának kérdését és a bíróságok joggyakorlatának a közigazgatás általi megvalósítását. Miután az EJEB megállapította, hogy Románia megszegte az emberi jogok európai egyezményének 6. cikk, (1) bekezdését azzal, hogy az állam vagy az állam felelősségi körébe tartozó jogi személyek nem vagy csak késedelmesen tettek eleget a nemzeti bíróságok jogerős döntéseinek , Románia köteles olyan strukturális intézkedéseket végrehajtani, amelyek garantálják azt, hogy a közigazgatás végrehajtja a pénzbeli és nem pénzbeli ítéleteket. Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága kiemelten figyel arra, hogy Románia eleget tegyen ennek az ítéletnek . A román kormány 2019. április 3-án elfogadta az EJEB-nek az állami adóssal szemben hozott bírósági határozatok végrehajtásával, illetve végrehajtásának megtagadásával kapcsolatos ítélkezési gyakorlatával összhangban az állami adóssal szembeni bírósági határozatok végrehajtását biztosító intézkedésekről szóló memorandumot. Ez a terv tartalmaz egy olyan mechanizmust, amely a jövőbeni nyomon követést lehetővé tevő statisztikai adatokat biztosít. A független hatóságok kiemelt szerepet játszanak az alapvető jogok és a jogállamiság védelmében. A Román Emberi Jogi Intézet (RIHR) nem akkreditált pártoló tagja a European Network on National Human Rights Institutions elnevezésű hálózatnak , és népszerűsítési feladata van, továbbá Románia szerte az emberi jogok széles skálájával foglalkozik. 2020-ban jogalkotási eljárást kezdeményeztek annak tisztázására, hogy mi az RIHR pontos megbízatása és hatásköre, amely alapján a parlamenti bizottságok kérésére tervezeteket és a Parlamentben az emberi jogokkal kapcsolatosan vizsgált egyéb kérdéseket véleményez . Az Ombudsman feladata, hogy az egyének jogait és szabadságát védje a közigazgatási szervekkel fennálló jogviszonyukban. Az Ombudsman egy közigazgatási szerv, független és autonóm. Jogosult még többek között az Alkotmánybíróság elé terjeszteni jogszabályokat és kormányrendeleteket, például soron kívüli kormányrendeleteket, utólagos alkotmányossági értékelésre . A román civil társadalom tevékenyen védi a jogállamiságot, és fellépett a nem kormányzati szervezetek tevékenységének korlátozására tett próbálkozások ellen. Az Alkotmány rögzíti az egyesülési szabadságot, és a 26/2000. sz. kormányrendelet írja elő egyesületek és alapítványok felállítására irányadó szabályokat . Ez a törvény biztosítja a keretet ahhoz, hogy az egyesületek és alapítványok könnyebben hozzáférhessenek magán- és közfinanszírozási forrásokhoz, továbbá lehetővé teszi a közigazgatási szervek és a magánjogi jogi civil szervezetek közötti társulásokat. A civil társadalom aktív részvétele a korrupció elleni küzdelembe nagy lendületet adott a reformoknak. 2017 és 2019 között a civil társadalom aktívan bírálta a vitatott reformokat , és szilárdan kiállt a jogállamiság mellett. Az érdekeltek szerint számos esetben próbálták befolyásolnia a nem kormányzati szervezetek tevékenységét , de a civil társadalom összefogásának eredményeként ezek csak próbálkozások maradtak . Az érdekeltek aggodalmuknak adtak hangot különösen a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem uniós szabályainak román jogszabályokba történő átültetésére vonatkozóan , mivel véleményük szerint az átültetés érinti a nem kormányzati szervezeteket, pontosabban azt írja elő számukra, hogy az igazságügyi minisztérium nyilvántartásába jegyeztessék be az általuk végzett tevékenység kedvezményezettjeit vagy minden adományozót, ez ellen viszont civil társadalmi szervezetek tiltakoztak .



I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*. * A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán). A Bírói Tanácsok Európai Hálózata (2020), Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019.

Az Európai Bírákat Konzultatív Tanácsa (CCJE) (2019), a CCJE elnökségének állásfoglalása a bírói függetlenség romániai helyzetéről a Romániai Bírói Fórumok Szövetségének kérelmére. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (2020), Submission to the European Commission in the context of the preparation of the first annual Rule of Law Report. Az Európai Unió Bíróságának C-64/16 sz. Associação Sindical dos Juízes Portugueses ügyben 2018. február 27-én hozott ítélete. Az Európai Ügyészek Konzultatív Tanácsa (CCPE) (2019), a CCPE elnökségének állásfoglalása az ügyészi függetlenség romániai helyzetéről a Romániai Mozgalom az Ügyészek Státuszának Védelme Érdekében megnevezésű szervezet kérelmére. CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CIVICUS (2020), Romania country profile. https://monitor.civicus.org/country/romania/ Eurocommerce (2020), Single Market Barriers Overview. Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)12. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről. Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2016), Az újságírás és az újságírók, valamint az egyéb médiaszereplők biztonságának védelméről szóló CM/Rec(2016)4. sz. ajánlás. Európai Bizottság (2013., 2014., 2015., 2016., 2017., 2018., 2019., 2020.), Az európai igazságügyi eredménytábla. Európai Bizottság (2017), 2019. évi technikai jelentés - Románia SWD (2017) 25 final. Európai Bizottság (2017), 2019. évi technikai jelentés - Románia SWD (2017) 701 final. Európai Bizottság (2017), A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról, COM(2017) 44 final. Európai Bizottság (2017), A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról, COM(2017) 751 final. Európai Bizottság (2018), 2019. évi technikai jelentés - Románia SWD (2018) 551 final. Európai Bizottság (2018), A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról, COM(2018) 851 final. Európai Bizottság (2019), 2019. évi technikai jelentés - Románia (SWD (2019) 393 final. Európai Bizottság (2019), A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról, COM(2019) 499 final. Európai Bizottság (2019), Assessment framework for Public Administration and Governance. Európai Bizottság (2020), Az OLAF 2019. évi éves jelentése.

Európai Bizottság (2020), Európai szemeszter keretében közzétett országjelentés - Románia European Network on National Human Rights Institutions (2020), A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében a European Network on National Human Rights Institutionstől beérkezett észrevételek. Funky Citizens (2020) A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó internetes érdekelti konzultáció keretében beérkezett észrevételek. GRECO (2014), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Értékelő jelentés. Románia. GRECO (2019), Follow-up Report to the Ad hoc Report on Romania (34. szabály). GRECO (2019), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Megfelelőségi jelentés. Románia. Kommunikációs Főigazgatóság (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public. Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa (2020), A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó internetes érdekelti konzultáció keretében beérkezett észrevételek. MEDEL (2020), A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó internetes érdekelti konzultáció keretében beérkezett észrevételek. Román kormány (2020), A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódóan írásban beérkezett észrevételek. Romániai Bírák Országos Szövetsége e a. (2020), Report on the State of the Justice System and of the Rule of Law in Romania. Velencei Bizottság (2012), Opinion on the compatibility with constitutional principles and the rule of law of actions taken by the government and the parliament of Romania in respect of other state institutions and on the government emergency ordinance on amendment to the law No. 47/1992 regarding the organisation and functioning of the Constitutional Court and on the government emergency ordinance on amending and completing the law No. 3/200 regarding the organisation of a referendum of Romania, CDL-AD(2012)026. Velencei Bizottság (2019), Opinion on Emergency Ordinances No. 7 and GEO No. 12 Amending the Laws of Justice. Virtuális országlátogatás Romániában a 2020. évi jogállamisági jelentéssel összefüggésben.

II. melléklet: Országlátogatás Romániában A Bizottság szolgálatai 2020 júniusában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·Romániai Bírák Szövetsége ·„Mișcarea pentru apărarea statutului procurorilor” szövetség ·Független Újságírás Központja ·Expertforum ·Freedom House ·Funky citizens ·Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék ·Kezdeményezés Igazságügyi Szövetségre ·Képviselőház Jogi Bizottsága ·Jogalkotási Tanács

·Media Association - Cluj ·Igazságügyi Minisztérium ·A lefoglalt és elkobzott vagyon kezelésével foglalkozó nemzeti hivatal ·Országos Korrupcióellenes Igazgatóság ·Nemzeti Korrupcióellenes Stratégia ·Országos Audiovizuális Tanács ·Országos Feddhetetlenségi Ügynökség ·Romániai Bírák Országos Szövetsége ·Ombudsman ·OCCRP ·A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék mellett működő ügyészség ·Romániai Bírák Fóruma ·A kormány főtitkársága ·Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·Amnesty International ·Európai Szövetség a Szabadságjogokért ·Civil Society Europe ·Európai Egyházak Konferenciája