HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 212/6

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 212/05

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„AIL FUME D'ARLEUX”

EK-sz.: FR-PGI-0005-0820-02.08.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Ail fumé d'Arleux”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.6 osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Az „Ail fumé d'Arleux” olyan fokhagyma, amely egy hagyományos módszernek és az emberi szakértelemnek köszönhetően, fonás és tőzeggel és/vagy barnaszénnel és/vagy rövidre vágott szalmával és/vagy fűrészporral, helyben történő füstölés által rendkívül tartóssá válik.

Az „Ail fumé d'Arleux” a II. fajtacsoportba és az „Ail du Nord” típusba tartozó tavaszi, rózsaszín fokhagymafajtából (Allium sativum, liliomfélék családja) készült termék. Hosszú nyugalmi időszak jellemzi, közepes méretű fejek, a virágzati szár hiánya, valamint az, hogy alkalmazkodott a Nord-Pas de Calais régió éghajlati és történelmi körülményeihez. Azáltal, hogy nincs virágzati szára, jellegzetes fonatba fonható, mivel a levelek eléggé rugalmasak a fonat készítéséhez. A használatos fajták az Ail du Nord, a Gayant és az Arno. Új fokhagymafajták is használhatók, amennyiben azok megfelelnek a fentebb meghatározott feltételeknek. A termelők, valamint az ellenőrző szerv és az illetékes ellenőrző hatóságok minden módosítást követően megkapják a használatos fajták jegyzékét. A fokhagymafejek közepes méretűek, amikor leszedik őket (átmérőjük 40 és 80 mm közötti, a kiszereléstől függően), színük fehér, a fokhagymagerezdeket borító hártya pedig sötét rózsaszínű.

Az „Ail fumé d’Arleux”-t hagyományosan copfba fonják, a fonat 10–90, sőt akár 120 fokhagymafejből készül. Lehet azonban három fejből álló fonatot is készíteni. A fokhagymafejeket a mezőn vagy csarnokban, erőteljesen fújatott levegővel megszárítják, ez teszi lehetővé a fonatok készítését. A fonat kézzel készül, a hajfonat mintájára.

A füstölés, amelyet a fonást követően végeznek, füstölőkamrában történik, és legalább hét napig tart. A füstölés által az ahhoz használt anyagtól függően különböző színárnyalatok képződnek. A szín a halvány barnásvörös árnyalattól a sötétbarnáig terjedhet. Az így elkészült fonatokat az értékesítés előtt esetleg hálóba is csomagolják.

Az „Ail fumé d’Arleux” jellegzetességei a következők:

— Kellemes füstölt illat.

— Az egész fonat egyenletes színű, amelynek intenzitását meghatározott referencia-szín alapján állapítják meg.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében):

Nem releváns

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

Nem releváns

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A termesztés, fonás, füstölés és csomagolás valamennyi mozzanatának a meghatározott földrajzi területen kell végbemennie.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A füstölést követően a terméket hálóba lehet csomagolni. E csomagolásnak a földrajzi területen kell történnie annak érdekében, hogy a termékkel kapcsolatban a lehető legkevesebb beavatkozást végezzenek. Az „Ail fumé d'Arleux” ugyanis sérülékeny termék (a füstölés miatt a külső hártyák vékonnyá, a szárak pedig törékennyé válnak), ezért korlátozni kell a rajta végzett munkafolyamatokat és a szállítást. A földrajzi területen történő csomagolás lehetővé teszi a termék és a fonatok sértetlenségének megőrzését.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A jogszabályokban előírt követelményeken kívül a címkén fel kell tüntetni az alábbiakat is:

— az OFJ nevét,

— a tételszámot, a nyomonkövethetőség biztosítása érdekében,

— az európai uniós OFJ-logót és/vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés megjelölést.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

A földrajzi terület úgy határolható be, hogy az megfelel az arleux-i medence azon hagyományos területeinek, ahol jelenleg fokhagymatermesztés zajlik, köszönhetően a helyi talaj- és éghajlati viszonyoknak és a tőzegláp jelenlétének.

A földrajzi terület hatvankét települést foglal magában: harmincötöt Nord megyében, és huszonhetet Pas de Calais megyében.

Nord megye

Arleux, Aubencheul au Bac, Aubigny au Bac, Bruille lez Marchiennes, Brunemont, Bugnicourt, Cantin, Courchelettes, Cuincy, Dechy, Ecaillon, Erchin, Esquerchin, Estrées, Fechain, Ferin, Flers en Escrebieux, Fressain, Fressies, Goeulzin, Guesnain, Hamel, Haynecourt, Hem Lenglet, Lambres lez Douai, Lauwin Planque, Lecluse, Lewarde, Loffre, Marcq en Ostrevant, Marquette en Ostrevant, Masny, Monchecourt, Roucourt, Villers au tertre.

Pas de Calais megye

Baralle, Bellonne, Brebières, Buissy, Cagnicourt, Corbehem, Dury, Ecourt Saint Quentin, Epinoy, Gouy sous Bellonne, Hendecourt les Cagnicourt, Marquion, Noyelles sous Bellonne, Oisy le Verger, Palluel, Quiery La Motte, Recourt, Riencourt les Cagnicourt, Rumaucourt, Sailly en Ostrevent, Sains les Marquion, Sauchy Cauchy, Sauchy Lestrée, Saudemont, Tortequesne, Villers les Cagnicourt, Vitry en Artois.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

Talaj

A Cambrésis régióban olyannyira jellemző talajt többféle összetevő alkotja: löszhordalék, a földtörténeti harmadkorból származó agyag, és kisebb mértékben harmadkori képződményekből származó, főként homokos anyagok, kréta, ezenkívül hordalékos lerakódások.

Az „Ail fumé d’Arleux”-t a földrajzi terület olyan földjein termesztik, amelyek talaja agyagos – agyagos-hordalékos, és legfeljebb 30 %-os agyagtartalmú.

Időjárás

A terület mérsékelt éghajlatú, évről-évre viszonylag egyenletes hőmérsékleti értékekkel. A hőmérsékleti minimumok enyhék (kevés olyan nap van, amikor a hőmérséklet nulla foknál alacsonyabb), a maximumok pedig ritkán haladják meg a 30 °C-ot. Továbbá csekély különbség van az éjszakai és a nappali hőmérsékletek között.

A csapadék megoszlása egyenletes az év folyamán, mértéke összesen kb. 650 mm évente (az utóbbi 30 év átlaga).

A tőzeg jelenléte

Arleux rétekkel, folyókkal és mocsarakkal körülvett völgyben fekszik.

A Sensée folyó völgye „hosszú, zöld sávot fest” a két kopár fennsík, Douaisis és Cambrésis közé.

A Sensée kisebb mellékfolyók – köztük az Agache és az Hirondelle – vizét összegyűjtve mocsarak és kis tavak között halad, majd a Canal du Nord-ba torkollik.

A Sensée völgyének közel 800 hektáros mocsaras területén hordalék és tőzeg rakódott le.

A völgyben korábban megtalálható számos malom és zsilip hozzájárult a mocsarak vízszintjének fenntartásához, a szén tömeges elterjedése előtt tüzelőanyagként használt tőzeg nagymértékű kivonása következtében pedig kis tavak alakultak ki.

5.2. A termék sajátosságai:

A termék sajátosságai a termelők kivételes szakértelmére vezethetők vissza, ami a füstölésen, valamint a füstölésnek és a különleges, fonatokban történő kiszerelésnek köszönhető sajátos minőségen, és végül a termék régi, máig tartó hírnevén alapul.

Hagyományos szakértelem: a füstölés

A hagyományoknak megfelelő füstölés tőzeg, fűrészpor és rövidre vágott szalma keverékének elégetésével történik. Manapság ehhez a keverékhez már barnaszenet is adnak, mivel a tőzeg használata hosszú távon nem fenntartható, és e két anyag hasonló égési tulajdonságokkal rendelkezik. A fokhagymatermesztés a tőzeg jelenléte és a füstölési technikák hagyománya miatt alakult ki az arleux-i medencében. Ez teszi az arleux-i medencét olyan régióvá, ahol a hagyomány szerint a fokhagymát füstölik.

Sajátos minőség

A füstöléstől az egész fonat egyenletes színt kap, amely a halvány barnásvörös árnyalattól a sötétbarnáig terjed, és a termék kellemes, füstölt illatú. Szintén a füstölésnek köszönhetően hosszabb eltarthatóságú is. Az Ail du Nord típusba tartozó fajták használata esetében a virágzati szár hiánya lehetővé teszi a fonatokban történő kiszerelést. Ezt a módszert eredetileg azért választották, hogy a füstölőkamrában fel tudják akasztani a fokhagymát, illetve az eladás megkönnyítése céljából. Ma praktikussága és esztétikus volta miatt kedvelik.

Nem csökkenő hírnév

A termék a megyei statisztikákban 1804-ben jelenik meg először. A XIX. század folyamán a termék számos díjat nyert különböző mezőgazdasági versenyeken és vásárokon. A XX. században az előállítás fokozódott, és a termelők közvetlen értékesítés útján tették ismertté terméküket. Az „Ail fumé d’Arleux” hírneve túllépett előállítási területének határain.

Manapság az arleux-i fokhagymavásár a termék hírnevét öregbítő legfontosabb esemény. Az első alkalommal 1962-ben megrendezett vásár látogatottsága az utóbbi években egyre nőtt, ami növelte a termék ismertségét a sajtóban és a résztvevő közönség körében.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

Ezen a fokhagymatermesztés szempontjából kedvező talaj- és éghajlati viszonyokkal (laza, csekély humusztartalmú és alig kavicsos talajok, amelyek könnyen száradnak és melegszenek fel, valamint mérsékelt éghajlat csekély hőmérsékletingadozással, és az év során egyenletesen megoszló csapadék) rendelkező területen a tőzeg jelenléte szolgált a füstölés alapjául.

A tőzeg fűtőanyag volt, de igen hamar fokhagymafüstöléshez is használni kezdték. A terület éghajlata ugyanis nem kedvez a fokhagyma megfelelő száradásának. A füstöléssel tehát a fokhagyma teljes mértékben megszárítható, ezáltal tartósítható is, valamint megakadályozható a penészgombák kialakulása. Továbbá a termék a füstölés által nyeri el jellemzően vöröses színét és füstölt illatát. A fokhagymatermesztők a füstöléshez a földrajzi területen fellelhető más anyagokat is felhasználnak.

A fokhagyma fonása arra szolgál, hogy megkönnyítse a fokhagyma felakasztását a füstölőkamrában. A fonás és a füstölés elválaszthatatlanul összekapcsolódik, és ezekben nyilvánul meg az „Ail fumé d’Arleux” készítéséhez szükséges szakértelem. Az igáslovak munkára fogásával (szántás), és még inkább a gépesítés következtében e mocsaras területeken már nem lehetett fokhagymatermesztést végezni. Így a termesztés mindinkább a tőzeglápoktól távolabb eső területekre tevődött át.

A rövidre vágott szalmát csépléskor gyűjtik be olyan gazdaságokból, amelyek régi cséplőgéppel dolgoznak. Ilyen gazdaságból azonban egyre kevesebb van, és a kicsépelt gabona egyre kisebb területről származik. Manapság alig van olyan gazdaság, amely szállítani tud a fokhagymatermesztőknek, mert a modern gépek aratáskor a búzaföldön hagyják a szalmát. Béthunois-ban még található néhány ilyen hagyományos üzem. Ezek a nemzeti ménesek számára termelnek szalmát, vagy a párizsi régió (Vincennes, Chantilly) nagy versenyistállói számára, amelyeknek különleges minőségi igényeik vannak a lovaiknak adandó szalma tekintetében. A fűrészport a termelők leginkább a régión belül szerzik be. Nord-Pas de Calais erdői ugyanis túlnyomó részt (93 %-ban) lombos erdők, amelyekben sok a tölgy, a bükk, és a kőrisfa. Ezek a fafajták pedig kiválóan alkalmasak a fokhagymafüstölésre.

Az „Ail fumé d’Arleux” előállítói tehát egyrészt a fonatok készítése, másrészt egy különleges (eredetileg tőzeggel, újabban egy vagy több más tüzelőanyag hozzáadásával megvalósított) füstölési módszer jóvoltából híressé tudták tenni terméküket, amint ezt a fokhagymavásárok sikere mind a mai napig tanúsítja is.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPAilfumedArleux06122011.pdf

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.