2.5

Az Internet-lufi kipukkadása óta, a hírközlési szolgáltatók olyan kiigazítási terveket fogadtak el, amelyek eredményeképpen csökkentek a beruházások. A teljes ágazat újbóli növekedése a beruházások újjáélesztését feltételezi. A beruházások üteme függ attól, amit a politikai döntéshozók tesznek: az új szabályozási keret bevezetése nagyobb jogbiztonságot nyújt a beruházásoknak; a nemzeti szélessávú stratégiák javítani fognak a szolgáltatások hozzáférhetőségén; az új szolgáltatások támogatása és az innovatív tartalom elérhetősége ösztönözni fogja a keresletet és a szabályozási és technikai jellegű akadályok eltávolítása hozzájárul majd a 3G hálózatok elterjedéséhez. Ezek miatt a közlemény négy kiemelt intézkedési területet határoz meg: a) A szabályozás által támasztott kihívások kezelése. Az elektronikus hírközlés szabályozási keretrendszerének késői vagy nem megfelelő átültetése a tagállamok részéről visszafogja a versenyt, és bizonytalanságot gerjeszt. Számos tagállammal szemben vannak folyamatban jogsértési eljárások az új intézkedések átültetésének elmaradása miatt. 2004-ben is elsőrendű fontosságot tulajdonítanak ezen szabályok teljes körű és hatékony bevezetésének mind a jelenlegi, mind az új tagállamok részéről. Ráadásul az új szabályokat következetesen kell alkalmazniuk a nemzeti szabályozó hatóságoknak. Az év folyamán később kiadandó, a jelentős piaci befolyással bíró szolgáltatók jogorvoslati kötelezettségével kapcsolatos általános iránymutatás kiemelt fontossággal bír. Ez az iránymutatás támogatja majd a szabályalkotókat a megfelelő beruházás-ösztönzés kialakításában, valamint hozzájárul ahhoz, hogy a feltörekvő piacokat ne terheljék szükségtelen kötelezettségek. b) Növekvő szélessávú lefedettség a szolgáltatás szintjében elmaradt vidékeken. Az eEurópa Akciótervvel összhangban, a tagállamok egyetértettek abban, hogy közzéteszik nemzeti szélessávú stratégiájukat, és az EU15 minden tagállama, valamint néhány új csatlakozó ország ezt már meg is tették. Kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a területekre, amelyek az információs társadalom lassú sávjában való maradást kockáztatják azért, mert nincs megfelelő kereslet, a szolgáltatók rentabilitási kritériumaival szemben, ami támogatná a szélessávú szolgáltatások elterjedését. Az EU pénzügyi támogatása a nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedések mellett juthat szerephez ezekben az esetekben. Léteznek iránymutatások, amelyek a strukturális alapok ilyen területeken történő felhasználását szabályozzák. A helyes gyakorlat és innovatív megoldások megvitatását segíti elő az év folyamán később létrehozandó Digitális Megosztottság Fóruma. A Bizottság idén nyáron készít jelentést a nemzeti stratégiákról. c) A kereslet ösztönzése. Annak ellenére, hogy az EU-ban a háztartások nagyobb részének rendelkezésére áll a szélessávú kapcsolat lehetősége, csak egy töredékük választotta azt. A szélessávú piac legfontosabb kérdésévé vált, hogy mindenki inkább csak a felhasználásra, mint a hálózatépítésre törekszik. Azoknak az országoknak a tapasztalata, amelyekben a szélessávú szolgáltatások a leginkább elterjedtek, megmutatja a hatékony hálózati alapú verseny fontosságát az árak csökkenésében és az innovatív on-line szolgáltatások ösztönzésében. Emellett szerephez juthatnak a tagállamok azon intézkedései, amelyek a keresletet hivatottak ösztönözni. Ezek támogatják, az IKT-nak egyre több, kiemelt fontosságú szolgáltatás – helyi szintű, illetve nemzeti kormányzat, egészségügy és oktatás – esetében történő igénybe vételét, azáltal, hogy a szolgáltatásokat on-line kapcsolaton keresztül nyújtják. Ezt a folyamatot további lépéseknek kell kísérniük, amelyek rendezik a biztonság, a digitális jogok és az eltérő szolgáltatások és berendezések összekapcsolhatóság által felvetett kérdéseket. Az eEurópa 2005 Akcióterv középtávú áttekintése, amelyet idén nyáron kell végrehajtani további ösztönző intézkedések számára is lehetőséget teremt. d) A harmadik generációs mobil hírközlés (3G) sikeres bevezetése. A mobil kommunikációs és technológiai felületről szóló jelentés (amelyet az iparág kulcsszereplői állítottak össze) stratégiai elképzelésben vázolta a mobil szolgáltatások jövőjét, miközben rámutatott egy sor kihívásra a kereskedelem és szabályozás terén. Ez az összetartó, adatvezérelt 3G világ sokkal bonyolultabb lesz, mint a GSM hang-alapú világa. Azoknak, akik ezt megismerik, új, izgalmas szolgáltatások és jelentős hatékonyság növelés lehetősége nyílik meg az Unióban. Az Európai Bizottság június 30-án kiadott közleménye (2) tartalmazza a testületnek a mobil ágazattal kapcsolatos álláspontját és a Bizottság a továbbiakban is együtt kíván működni az iparág szereplőivel a mobil hírközlés stratégiai kutatási prioritásainak megállapításában.