[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.12.2006

COM(2006) 807 végleges

2006/0263 (ACC)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Bizottság által előterjesztett, a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) égisze alatt létrehozott konferencia, melyet a trópusi faanyagokról szóló 1994. évi, meghosszabbított nemzetközi megállapodás helyébe lépő trópusi faanyagokról szóló nemzetközi megállapodásról folytatandó tárgyalásokkal bíztak meg, 2006. január 27-én az új megállapodás szövegének elfogadásával befejezte munkáját. A megállapodást az ENSZ-nél, mint a megállapodás letéteményesénél, New Yorkban aláírás céljából 2006. április 3-án megnyitották, és annak 2008. február 1-jére meghatározott hatálybalépését követően egy hónapig, vagy mindaddig nyitva marad, míg a 39. cikkben említett feltételek nem teljesülnek.

Ezen eszmecserék alkalmával a Közösség a Bizottság javaslatára a Tanács által 2005 júniusában[1] jóváhagyott megbízás és iránymutatások alapján folytatott tárgyalásokat. E viták fényében, valamint a Közösség által védett álláspontot tükröző új eszköz tartalma tekintetében, a Bizottság úgy véli, hogy alá kell írni a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodást, és ezen eszközt jóváhagyás céljából letétbe kell helyezni az ENSZ Szerződésekkel foglalkozó részlegén New Yorkban.

Szigorúan jogi szempontból fontos emlékeztetnünk arra, hogy a trópusi faanyagokról szóló megállapodások az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 133. cikke alá tartozó kereskedelmi megállapodások, ugyanakkor mivel alapvetően nem hagyományos termékekről szólnak, egyszerre érintenek kereskedelmi, illetve a trópusi erdőkben fellelhető fafajták megőrzése céljából alkalmazott fenntartható kezelés által környezetvédelmi kérdéseket.

Ebben az esetben, az ezen új megállapodásban kitűzött célok alapos vizsgálata azt mutatja, hogy a kereskedelemhez szorosan hozzátartozó megközelítés célja, hogy támogassa a fenntartható erdőgazdálkodást és fejlődést. A megállapodás által létrehozott szervezet (angol röv. ITTO) kevéssé szokványos helyet tölt be az alaptermékek nemzetközi szervezeteinek forgatókönyvében, mert az nemcsak a kereskedelem és az ipar, hanem a környezetvédelem által is érintett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a jogalapnak kettősnek kell lennie, a Szerződés 175. cikkének a 133. cikkéhez történő összekapcsolásával. Ennek keretében a trópusi faanyagokról szóló új, 2006-os nemzetközi megállapodást a Közösségnek is jóvá kell hagynia.

Pénzügyi szempontból megjegyzendő, hogy az új megállapodás – az azt megelőző két eszközhöz hasonlóan – nem helyez kilátásba olyan gazdasági záradékokat, amelyek – az igazgatási költségvetéshez történő hozzájárulást illetően már meglévő kötelezettségeken túl – a tagok kötelező pénzügyi hozzájárulásával járó piaci beavatkozásokat vonnának maguk után. Egy 27 tagállamra kibővített Közösség irányításának gyakorlati szempontjai miatt a Bizottság azt javasolja, hogy a Közösség fedezze az igazgatási költségvetéshez tartozó kötelező kiadásokat. Az Európai Unió tagállamai így önkéntes hozzájárulásaikkal támogathatják a külön számla költségvetését. A Bizottság célja, hogy biztosítsa ezáltal a megállapodás megosztott igazgatását, ugyanakkor figyelembe vegye valamennyi tagállam egyéni érdekeit.

Következésképpen az e határozatra irányuló javaslat célja, hogy jóváhagyja a trópusi faanyagokról szóló 2006-os nemzetközi megállapodást, és felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a jóváhagyási eszközt az ENSZ nemzetközi szerződésekkel foglalkozó hivatalánál letétbe helyezze.

2006/0263 (ACC)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Bizottság által előterjesztett, a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. és 175. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) égisze alatt létrehozott tárgyalókonferencia 2006. január 27-én jóváhagyta a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás szövegét.

(2) Ezen új megállapodás a trópusi faanyagokról szóló meghosszabbított, a 2006-os megállapodás hatálybalépéséig hatályban maradó 1994-es megállapodás helyébe lép;

(3) A trópusi faanyagokról szóló 2006-os megállapodást 2006. április 3-tól aláírás, valamint a ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási eszközök letétben helyezése céljából megnyitják, és a 2008. február 1-jére kitűzött konkrét vagy későbbi hatálybalépés után egy hónapig így is marad;

(4) Az új megállapodás által kitűzött célok egyszerre érintik a közös kereskedelmi politikát, valamint a környezetvédelmi politikát;

(5) Az Európai Közösség részt vett a trópusi faanyagokról szóló 1994-es nemzetközi megállapodásban. Az új megállapodás továbbra is hozzájárul az Európai Unió fenntartható fejlődésének célkitűzéseihez, ezért az Európai Közösség érdekében áll, hogy megkösse az annak helyébe lépő megállapodást

(6) Mivel a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete fogyasztó tagjainak kötelező hozzájárulásait főként az importált trópusi faanyagmennyiség alapján mérik fel, az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulással támogatja a trópusi faanyagokról szóló 2006-os nemzetközi megállapodás működését, míg a tagállamok a megállapodás külön számlájára jóváírt önkéntes pénzügyi hozzájárulásukkal támogathatják a tervezett intézkedéseket.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. A Közösség aláírja a trópusi faanyagokról szóló, a Közösség nevében jóváhagyott 2006-os nemzetközi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

2. A megállapodás szövege e határozat mellékletében található.

2. cikk

3. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy az Egyezmény 36. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban kijelölje a jóváhagyási okmánynak a Közösség nevében az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál történő letétbe helyezésére jogosult személyt vagy személyeket.

4. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 36. cikke (3) bekezdésének megfelelően az e határozat mellékletében megállapított hatásköri nyilatkozatnak a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyt vagy személyeket.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A Közösség nyilatkozata a megállapodás 36. cikke (3) bekezdésének megfelelően

A trópusi faanyagokról szóló 2006-os nemzetközi megállapodás 36. cikke (3) bekezdésének megfelelően, ez a nyilatkozat azon hatásköröket jelöli meg, amelyeket a tagállamok az e megállapodás által érintett területeken a Közösségre ruháztak át.

A Közösség kijelenti, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés és különösen annak 133. cikke értelmében kizárólagos hatáskört gyakorol a közös kereskedelempolitika területén, főként a nemzetközi árukereskedelemmel kapcsolatos megállapodások megkötése terén.

A Közösség kijelenti továbbá, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 175. cikke értelmében jogában áll nemzetközi megállapodásokat kötni a környezetvédelem területén, hogy hozzájáruljon az alábbi célok eléréséhez:

- a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása,

- az emberi egészség védelme;

- a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása;

- a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

A környezetvédelem terén a Közösség megosztja hatásköreit a tagállamokkal.

A közösségi hatáskörök kiterjedése és gyakorlása – jellegükből adódóan – folyamatosan fejlődik, és a Közösség – a megállapodás 36. cikke (3) bekezdésének megfelelően – szükség esetén kiegészíti és módosítja e nyilatkozatot.

MELLÉKLET

2006. ÉVI NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁS A TRÓPUSI FÁRÓL

PREAMBULUM

E megállapodás szerződő felei,

(a) Emlékeztetve az új nemzetközi gazdasági rend megállapításáról szóló nyilatkozatra és cselekvési programra; az integrált áruprogramra; az új fejlesztési partnerségre; valamint São Paulo szellemére és az UNCTAD XI által elfogadott São Paulo-i konszenzusra;

(b) Emlékeztetve továbbá a trópusi fáról szóló 1983. évi nemzetközi megállapodásra és a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi megállapodásra, valamint elismerve a Nemzetközi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Szervezet munkáját és megalakulása óta elért eredményeit, többek között a nemzetközi trópusifa-kereskedelem fenntartható forrásokból történő bonyolítására kidolgozott stratégiát;

(c) Emlékeztetve továbbá a 2002. szeptemberében a fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozón elfogadott Johannesburgi nyilatkozatra és végrehajtási tervre, a 2000 októberében létrehozott ENSZ Erdőfórumra, továbbá az Együttműködés az Erdőkért szervezet társalapítására, amelynek tagja a Nemzetközi Trópusi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Szervezet, valamint a környezetről és fejlődésről szóló Riói nyilatkozatra, a valamennyi erdőtípus kezelésére, megőrzésére és fenntartható fejlődésére vonatkozó globális megegyezés alapelveiről szóló, jogilag nem kötelező érvényű irányadó nyilatkozatra, az 1992-ben az ENSZ Környezet és fejlődés konferenciáján elfogadott, „Feladatok a XXI. századra” című program vonatkozó fejezeteire, az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményre, az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezményére és az ENSZ Sivatagodás Elleni Egyezményére;

(d) Elismerve , hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányával és a nemzetközi jog elveivel összhangban az egyes államoknak szuverén joguk, hogy saját erőforrásaikat saját környezeti és fejlesztési politikájuknak megfelelően aknázzák ki, továbbá saját felelősségük annak biztosítása, hogy a joghatóságuk vagy ellenőrzésük alá tartozó tevékenységek ne károsítsák más államok vagy nemzeti joghatóságuk határain túli területek természeti környezetét, ahogyan azt a valamennyi erdőtípus kezelésére, megőrzésére és fenntartható fejlődésére vonatkozó globális megegyezés alapelveiről szóló, jogilag nem kötelező érvényű irányadó nyilatkozat 1. alapelvének a) pontja kimondja;

(e) Elismerve a fa és a fakereskedelem jelentőségét a fakitermelő országok gazdasága számára;

(f) Elismerve továbbá a fenntartható erdőgazdálkodással összefüggésben az erdőkből helyi, nemzeti és globális szinten származó többszörös gazdasági, környezeti és társadalmi hasznot – beleértve a fa alapú és egyéb erdei termékeket, továbbá a környezeti szolgáltatásokat –, valamint a fenntartható erdőgazdálkodás hozzájárulását a fenntartható fejlődéshez és a szegénység visszaszorításához, továbbá a nemzetközi szinten kölcsönösen elfogadott fejlesztési célok eléréséhez, beleértve a millenniumi nyilatkozatban foglaltakéhoz;

(g) Elismerve továbbá , hogy szükség van összehasonlítható kritériumok és mutatók kidolgozására és alkalmazására a fenntartható erdőgazdálkodás területén, melyek fontos eszközként szolgálnak valamennyi tag számára a fenntartható erdőgazdálkodásuk megvalósítása terén tett előrelépések értékelésében, ellenőrzésében és elősegítésében;

(h) Figyelembe véve a trópusifa-kereskedelem és a nemzetközi fapiac, valamint a tágabb világgazdaság kapcsolódásait, továbbá a globális perspektíva szükségességét a nemzetközi fakereskedelem átláthatóságának javításához;

(i) Újból megerősítve elkötelezettségüket azon célkitűzés lehető leggyorsabb teljesítése mellett, hogy a trópusifa-kivitel, valamint a trópusi fából készült termékek kivitele fenntartható gazdálkodás keretében kezelt forrásokból származzon (ITTO célkitűzés 2000), továbbá emlékeztetve a Bali Partnerségi Alap létrehozására;

(j) Emlékeztetve a fogyasztó tagok által 1994 januárjában tett azon kötelezettségvállalásra, hogy fenntartják, illetve megvalósítják erdeik vonatkozásában a fenntartható gazdálkodást;

(k) Rámutatva a helyes irányítás, az egyértelmű földbirtoklási viszonyok és az ágazatok közötti koordináció szerepére a fenntartható erdőgazdálkodás és a törvényes eredetű fakivitel megvalósításában;

(l) Elismerve a tagok, a nemzetközi szervezetek, a magánszektor és a civiltársadalom – beleértve az őshonos és helyi közösségeket –, valamint az egyéb érdekelt felek közötti együttműködés jelentőségét a fenntartható erdőgazdálkodás elősegítésében; (m) Elismerve továbbá ezen együttműködés jelentőségét az erdészeti jogszabályok hatékonyabb végrehajtásának elősegítésében és a törvényesen kitermelt fával folytatott kereskedelem támogatásában;

(n) Rámutatva , hogy az erdőgazdálkodásból élő őshonos és helyi közösségek – köztük az erdőtulajdonos és erdőgazdálkodást folytató közösségek – lehetőségeinek javítása hozzájárulhat e megállapodás céljainak eléréséhez;

(o) Rámutatva továbbá annak szükségességére, hogy a vonatkozó, nemzetközileg elismert elvek és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményei és dokumentumai figyelembevételével javuljon az erdőgazdálkodási ágazatban az életszínvonal és javuljanak a munkakörülmények;

(p) Rámutatva , hogy konkurens termékekkel összehasonlítva a fa energiahatékony, megújuló és környezetbarát nyersanyag;

(q) Elismerve azt, hogy fokozni kell a fenntartható erdőgazdálkodásba történő beruházást mindenekelőtt az erdőkből származó bevételek – köztük a fával kapcsolatos kereskedelemből származó jövedelmek – újbóli beruházása révén;

(r) Elismerve továbbá a fenntartható erdőgazdálkodás költségeit tükröző piaci árakból származó előnyöket;

(s) Elismerve továbbá annak szükségességét, hogy széles adományozó közösség megnövelt és előretervezhető pénzügyi forrásokkal járuljon hozzá e megállapodás céljainak megvalósításához;

(t) Rámutatva a legkevésbé fejlett trópusifa-termelő országok sajátos szükségleteire.

A következőkben állapodtak meg:

I. FEJEZET

CÉLOK

1. cikk

CÉLOK

A trópusi fáról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy az alábbiak révén elősegítse a fenntartható erdőgazdálkodás révén, törvényesen kitermelt trópusi fa nemzetközi kereskedelmének bővülését és diverzifikációját, továbbá támogassa a trópusi fa kitermelésére hasznosított erdők fenntartható erdőgazdálkodás révén történő kezelését:

a) Hatékony keretek biztosítása a tagok közötti egyeztetés, nemzetközi együttműködés és a szakpolitika kialakítása számára a világ fakereskedelmének valamennyi releváns vonatkozása tekintetében;

b) Egyeztetési fórum biztosítása a megkülönböztetés-mentes fakereskedelmi gyakorlat ösztönzésére;

c) Hozzájárulás a fenntartható fejlődéshez és a szegénység visszaszorításához;

d) A tagok támogatása olyan stratégiák megvalósításában, amelyek révén fenntartható gazdálkodással kezelt forrásokból tudják biztosítani a trópusi fa és a trópusi fából készült termékek kivitelét;

e) A belső piac szerkezeti feltételei, köztük a fogyasztás és kitermelés hosszú távú tendenciái, a piachoz jutást befolyásoló tényezők, a fogyasztói preferenciák és árak, valamint azon körülmények jobb megértése, amelyek a fenntartható erdőgazdálkodás költségeit tükröző árakat eredményeznek.

f) A kutatás és fejlesztés támogatása annak érdekében, hogy javuljon az erdőgazdálkodás és a fa felhasználásának hatékonysága, valamint a fatermékek versenyképessége egyéb anyagokkal szemben; továbbá a lehetőségek bővítése a fakitermelésre hasznosított trópusi erdők egyéb értékeinek megőrzése és javítása tekintetében;

g) Mechanizmusok kialakítása új, illetve kiegészítő pénzügyi források biztosítására, illetőleg hozzájárulás ezekhez a mechanizmusokhoz abból a célból, hogy megfelelőbb és előretervezhetőbb legyen az a létfontosságú finanszírozás és szakértelem, melyek segítségével a kitermelő tagok a megállapodás céljait megvalósíthatják.

h) Hatékonyabb piackutatás, valamint az információcsere ösztönzése a nemzetközi fapiacon annak érdekében, hogy javuljon az áttekinthetőség, és jobb információk álljanak rendelkezésre a piacokról és a piaci folyamatokról, beleértve a kereskedelemmel kapcsolatos adatok – köztük a kereskedelem tárgyát képező fajokkal kapcsolatos adatok – gyűjtését, feldolgozását és ismertetését;

i) A fenntartható forrásokból származó trópusi fa feldolgozásának mennyiségi növelése és a további feldolgozás ösztönzése a kitermelő tagállamokban, hogy előrehaladjon azok iparosodása, és ezáltal bővüljenek munkalehetőségeik és növekedjenek exportbevételeik;

j) A tagok ösztönzése arra, hogy támogassák és fejlesszék a trópusi fa újraerdősítését, valamint a leromlott erdei talaj rehabilitációját és helyreállítását, nem feledkezve meg az erdővagyonból élő helyi közösségek érdekeiről;

k) A fenntartható erdőgazdálkodásból és törvényesen kitermelt forrásokból származó, törvényesen forgalomba hozott trópusi fa és trópusi fából készült termékek kivitelének jobb marketingje és forgalmazása, beleértve a fogyasztók tájékozottságának javítását is;

l) A tagok kapacitásának bővítése a fakereskedelmükre vonatkozó statisztikai adatok gyűjtése, feldolgozása és ismertetése, valamint trópusi erdeik fenntartható gazdálkodásával kapcsolatos információik tekintetében;

m) A tagok ösztönzése a nemzetközi fakereskedelemmel összefüggésben olyan nemzeti szakpolitikák kialakítására, amelyek a fakitermelésre hasznosított erdők fenntartható kihasználását és megőrzését, valamint az ökológiai egyensúly fenntartását célozzák;

n) A tagok lehetőségeinek bővítése az erdészeti jogszabályok hatékonyabb végrehajtása és a hatékonyabb irányítás, valamint az illegális kitermelésre és az ezzel kapcsolatos trópusifa-kereskedelemre való reagálás céljából;

o) Információcsere ösztönzése az olyan önkéntes mechanizmusok jobb megértése céljából, mint pl. a tanúsítás, hogy ezzel is támogatást nyerjen a trópusi erdők fenntartható erdőgazdálkodás révén történő kezelése, és a tagok segítséget kapjanak az ezen a területen tett erőfeszítéseikhez;

p) A technológiákhoz való hozzáférés és a technológiatranszfer, valamint a technikai együttműködés támogatása e megállapodás – beleértve a kölcsönösen elfogadott koncessziós és kedvezményes feltételeket – céljainak megvalósítása érdekében;

q) Annak elősegítése, hogy jobban megértsük az egyéb erdei termékeknek és a környezetvédelmi szolgáltatásoknak a fenntartható erdőgazdálkodásban játszott szerepét a trópusi erdők esetében, hogy ezáltal a tagok jobb stratégiákat tudjanak kidolgozni a fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatos ezen funkciók megerősítésére, és e célból együttműködjenek az érintetett intézményekkel és folyamatokkal;

r) A tagok ösztönzése arra, hogy ismerjék el az erdőből élő őshonos és helyi közösségek szerepét a fenntartható erdőgazdálkodás megvalósításában, és alakítsanak ki stratégiákat annak elősegítésére, hogy ezek a közösségek fenntartható erdőgazdálkodást tudjanak folytatni trópusi fa kitermelésére hasznosított erdeikben; továbbá

s) Lényeges új és kialakulóban lévő kérdések felismerése és kezelése.

II. FEJEZET

Fogalommeghatározások

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

1. trópusi fa : ipari célokra használt trópusi fa, amely a Ráktérítő és a Baktérítő között elterülő országokban nő, illetve amelyet ezekben az országokban termelnek ki. Trópusi fának minősül a farönk, a fűrészáru, a furnér és a rétegelt falemez;

2. fenntartható erdőgazdálkodás : a szervezet vonatkozó dokumentumaiban és technikai útmutatásaiban meghatározott fogalom;

3. tag : olyan kormány, az Európai Közösség vagy az 5. cikkben említett kormányközi szervezet, amely egyetért azzal, hogy ez a megállapodás rá nézve kötelező erővel bírjon függetlenül attól, hogy ideiglenesen vagy véglegesen van-e hatályban;

4. kitermelő tag : olyan, az A. mellékletben felsorolt ország, amely a Ráktérítő és a Baktérítő között terül el, trópusi erdővagyonnal rendelkezik és/vagy a mennyiség tekintetében nettó trópusifa-exportőr, és e megállapodás szerződő felévé válik, vagy bármely olyan, a felsorolásban nem szerepelő tag, amely trópusi erdővagyonnal rendelkezik és/vagy a mennyiség tekintetében nettó trópusifa-exportőr, és e megállapodás szerződő felévé válik, és amelyet a tanács, a tag egyetértésével, kitermelő taggá nyilvánít;

5. fogyasztó tag : olyan, a B. mellékletben felsorolt, trópusi fát importáló tag, amely e megállapodás szerződő felévé válik, vagy bármely olyan, a felsorolásban nem szereplő, trópusi fát importáló ország, amely e megállapodás szerződő felévé válik, és amelyet a tanács, a tag egyetértésével, fogyasztó taggá nyilvánít;

6. szervezet : a 3. cikkel összhangban létrehozott Nemzetközi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Szervezet;

7. tanács : a 6. cikkel összhangban létrehozott Nemzetközi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Tanács;

8. minősített szavazás : az a szavazás, amelyhez a jelenlévő és szavazó kitermelő tagok legalább kétharmados többségének és a jelenlévő és szavazó fogyasztó tagok legalább 60%-ának külön-külön számolt szavazata szükséges, azzal a feltétellel, hogy mind a jelenlévő és szavazó kitermelő tagok legalább fele, mind a jelenlévő és szavazó fogyasztó tagok legalább fele leadta a szavazatát;

9. egyszerű megosztott többségi szavazás : az a szavazás, amelyhez a jelenlévő és szavazó kitermelő tagok szavazatainak több mint fele, illetve a jelenlévő és szavazó fogyasztó tagok külön-külön számolt szavazatainak több mint fele szükséges;

10. kétéves költségvetési időszak : tárgyév január 1-jétől a következő év december 31-ig tartó időszak;

11. szabadon átváltható pénznem : az euró, a japán jen, a font sterling, a svájci frank, az USA-dollár és bármely olyan egyéb pénznem, amelyet valamely illetékes nemzetközi pénzügyi szervezet időről időre olyan pénznemnek minősít, amelyet ténylegesen széles körben használnak fizetésre nemzetközi transzakciókban, és amelynek adásvétele elterjedt a legfontosabb devizapiacokon;

12. A szavazatmegoszlásnak a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapítottak szerinti kiszámításához a trópusierdő-vagyon olyan természetes zárt erdő, illetve erdőültetvény, amely a Ráktérítő és a Baktérítő között terül el.

III. FEJEZET

SZERVEZET ÉS ÜGYVEZETÉS

3. cikk

A NEMZETKÖZI TRÓPUSIERDŐ-GAZDÁLKODÁSI ÉS -HASZNOSÍTÁSI SZERVEZET SZÉKHELYE ÉS FELÉPÍTÉSE

(1) A trópusi fáról szóló 1983. évi nemzetközi megállapodás által létrehozott Nemzetközi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Szervezet továbbra is fennmarad e megállapodás rendelkezéseinek alkalmazása és végrehajtásának felügyelete céljából.

(2) A szervezet a 6. cikk szerint létrehozott tanács, a 26. cikkben megnevezett bizottságok és egyéb kisegítő testületek, valamint az ügyvezető igazgató és az alkalmazottak révén fejti ki tevékenységét.

(3) A szervezet székhelye mindenkor valamely tag felségterületén van.

(4) A szervezet székhelye Yokohamában van, hacsak a tanács a 12. cikkel összhangban minősített szavazással másképp nem határoz.

(5) A szervezet létrehozhat regionális irodákat, amennyiben a tanács a 12. cikkel összhangban minősített szavazással így határoz.

4. cikk

SZERVEZETI TAGSÁG

A szervezetben két fajta tagság létezik; ezek a következők:

a) kitermelő tagok; és

b) fogyasztó tagok.

5. cikk

KORMÁNYKÖZI SZERVEZETEK TAGSÁGA

(1) E megállapodásban a „kormányok" utalást úgy kell tekinteni, hogy az vonatkozik az Európai Közösségre, illetve minden olyan kormányközi szervezetre is, amely hasonló kötelezettségekkel bír nemzetközi megállapodásokról – mindenekelőtt árumegállapodásokról – folytatott tárgyalások, azok megkötése és alkalmazása tekintetében. Ennek megfelelően e megállapodásban aláírásra, megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra, illetve ideiglenes alkalmazásról szóló értesítésre vagy csatlakozásra történő bármely utalás az ilyen szervezetek esetében úgy értendő, hogy az vonatkozik az ilyen szervezetek általi aláírásra, megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra, valamint ideiglenes alkalmazásról szóló értesítésre vagy csatlakozásra is.

(2) Hatáskörükbe tartozó ügyről történő szavazás esetén az Európai Közösség, illetve az (1) bekezdésben említett egyéb kormányközi szervezetek szavazatainak száma a megállapodás szerződő feleinek minősülő tagállamaik 10. cikk szerint megállapított szavazatainak összegével egyenlő. Ilyen esetekben e kormányközi szervezetek tagállamai nem gyakorolják egyéni szavazati jogukat.

IV. FEJEZET

A NEMZETKÖZI TRÓPUSIERDŐ-GAZDÁLKODÁSI ÉS -HASZNOSÍTÁSI TANÁCS

6. cikk

A NEMZETKÖZI TRÓPUSIERDŐ-GAZDÁLKODÁSI ÉS -HASZNOSÍTÁSI TANÁCS ÖSSZETÉTELE

(1) A szervezet legfelsőbb hatósága a Nemzetközi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Tanács, amelyben a szervezet valamennyi tagja részt vesz.

(2) Minden tag egy-egy küldöttel képviselteti magát a tanácsban; a tagok ezenkívül helyetteseket és tanácsadókat is kijelölhetnek a tanács ülésein való részvételre.

(3) A küldött helyettese felhatalmazással bír arra nézve, hogy a küldött távollétében, illetve különleges körülmények esetén annak nevében eljárjon és szavazzon.

7. cikk

A TANÁCS HATÁSKÖRE ÉS FELADATAI

A tanács gyakorolja mindazokat a hatásköröket, és látja el mindazokat a feladatokat, illetve gondoskodik mindazon feladatok ellátásáról, amelyek e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek. Ezek mindenekelőtt a következők:

a) A 12. cikknek megfelelően minősített szavazással elfogadja azokat a szabályokat, amelyek e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek és azzal összhangban vannak, köztük saját eljárási szabályzatát, valamint a szervezet pénzügyi, illetve személyzeti szabályzatát is. A pénzügyi szabályzatnak rendelkeznie kell többek között a 18. cikkben létrehozott számlákon nyilvántartott források bevételéről és kiadásáról. A tanács eljárási szabályzatában rendelkezhet olyan eljárásról, amely révén bizonyos kérdésekben ülés összehívása nélkül határozhat;

b) Olyan határozatokat hozhat, amelyek elengedhetetlenek a szervezet eredményes és hatékony működéséhez; valamint

c) Elkészíti azokat a dokumentumokat, amelyek az e megállapodásból eredő feladatai ellátásához szükségesek.

8. cikk

A TANÁCS ELNÖKE ÉS ALELNÖKE

(1) A tanács minden naptári évre elnököt és alelnököt választ, akik fizetésüket nem a szervezettől kapják.

(2) Az elnök és az alelnök egyikét a kitermelő tagok képviselői közül, másikát a fogyasztó tagok képviselői közül választják.

(3) Ezeket a hivatalokat évente felváltva töltik be a két tagsági kategória képviselői, de csak abban az esetben, ha ez nem akadálya annak, hogy kivételes körülmények fennállása esetén egyiküket vagy másikukat újraválasszák.

(4) Az elnök ideiglenes távolléte esetén feladatait az alelnök látja el. Az elnök és az alelnök egyidejű ideiglenes távolléte, illetve egyikük vagy mindkettejük olyan távolléte esetén, amely hivatali idejük egész hátralévő idejére kiterjed, a tanács átmeneti időszakra vagy az előd/elődök hivatali idejének teljes hátralévő részére e tisztségek betöltésére új képviselőket választhat – az adott esetnek megfelelően – a kitermelő tagok és/vagy a fogyasztó tagok képviselői közül.

9. cikk

A TANÁCS ÜLÉSEI

(1) Általános szabályként a tanács évente legalább egy rendes ülést tart.

(2) A tanács saját elhatározásából vagy a tanács elnökével és alelnökével egyetértésben bármely tag vagy az ügyvezető igazgató kérésére, illetve az alábbiak kérésére rendkívüli ülést hív össze:

a) a kitermelő tagok többsége vagy a fogyasztó tagok többsége; vagy

b) a tagok többsége.

(3) Üléseit a tanács a szervezet székhelyén tartja, hacsak a 12. cikkel összhangban minősített szavazással másképp nem határoz. Ebben az esetben a tanács törekszik arra, hogy további üléseit a székhelyen kívül, lehetőleg a kitermelő országokban hívja össze.

(4) Az ülések gyakoriságának és helyének megállapításakor a tanács elegendő forrás biztosítására törekszik.

(5) Az ülésekről szóló értesítést és az ülések napirendjét az ügyvezető igazgató juttatja el a tagokhoz legalább hat héttel az ülést megelőzően; kivételt képeznek a sürgős esetek, amikor is az értesítést legalább hét nappal az ülés előtt kell kiküldeni.

10. cikk

A SZAVAZATOK MEGOSZLÁSA

(1) Mind a kitermelő tagok, mind a fogyasztó tagok együttesen 1000–1000 szavazattal rendelkeznek.

(2) A kitermelő tagok szavazatai a következőképpen oszlanak meg:

a) Négyszáz szavazat egyenlően oszlik meg a három kitermelő régió – Afrika, az ázsiai és csendes-óceáni térség, valamint Latin-Amerika és a Karib-térség – között. Az így juttatott szavazatokat ezután mindegyik régión belül egyenlően kell elosztani az adott régió kitermelő tagjai között;

b) Háromszáz szavazatot az összes kitermelő tag teljes trópusierdő-vagyonából való részesedés arányában kell felosztani a kitermelő tagok között; valamint

c) Háromszáz szavazatot a nettó trópusifa-kivitel átlagértékének arányában kell felosztani a kitermelő tagok között, mégpedig az időben legközelebb eső olyan hároméves időszak alapján, amely esetében végleges adatok állnak rendelkezésre.

(3) E cikk (2) bekezdésének rendelkezései ellenére az e cikk (2) bekezdésével összhangban az afrikai régió kitermelő tagjai számára megállapított összes szavazat egyenlően osztandó fel az afrikai régió valamennyi kitermelő tagja között. Fennmaradó szavazatok esetén ezeket a szavazatokat az afrikai régió kitermelő tagjainak kell juttatni: az elsőt annak a kitermelő tagnak, amely e cikk (2) bekezdése alapján a legtöbb szavazatot kapta, a másodikat annak a kitermelő tagnak, amely a második legtöbb szavazatot kapta és így tovább, amíg valamennyi fennmaradó szavazatot fel nem osztották.

(4) E cikk (5) bekezdésének függvényében a fogyasztó tagok szavazatai a következőképpen oszlanak meg: valamennyi fogyasztó tagnak kiindulásként 10 szavazata van; a fennmaradó szavazatokat nettó trópusifa-behozataluk átlagos volumenének arányában kell felosztani a fogyasztó tagok között, mégpedig a szavazatok felosztását megelőző hat naptári évben kezdődő ötéves időszak alapján.

(5) Valamely fogyasztó tag egy adott kétéves időszakban legfeljebb 5%-kal több szavazattal rendelkezhet, mint amennyivel az azt megelőző kétéves időszakban rendelkezett. Az 5% feletti szavazatokat a nettó trópusifa-behozatal átlagos volumenének arányában kell felosztani a fogyasztó tagok között, mégpedig a szavazatok felosztását megelőző hat naptári évben kezdődő ötéves időszak alapján.

(6) A tanács – amennyiben szükségesnek ítéli – a 12. cikk szerinti minősített szavazással módosíthatja a fogyasztó tagok szavazatinak azt a legkisebb százalékos arányát, amely a minősített szavazáshoz szükséges.

(7) A tanács minden kétéves időszak első tanácsi ülésének elején e cikk rendelkezéseivel összhangban elosztja a szavazatokat az adott kétéves időszakra. Ez a felosztás érvényben marad az adott kétéves időszak fennmaradó részére, kivéve az e cikk (8) bekezdésében előírt eseteket.

(8) Amennyiben a szervezet tagsága megváltozik, vagy valamely tag szavazati jogait e megállapodás bármely rendelkezése szerint felfüggesztik vagy visszaállítják, a tanács e cikk rendelkezéseivel összhangban az érintett tagsági kategóriában vagy tagsági kategóriákban újraosztja a szavazatokat. Ebben az esetben a tanács dönt arról, hogy a szavazatok újraosztása mikor lép érvénybe.

(9) Töredékszavazat nincs.

11. cikk

A TANÁCS SZAVAZÁSI ELJÁRÁSA

(1) Minden tag jogosult az őt megillető számú szavazatot leadni; egy tag sem jogosult szavazatai megosztására. A tagok e szavazatoktól eltérően azonban bármely olyan szavazatot leadhatnak, amelynek leadására e cikk (2) bekezdése alapján felhatalmazást kaptak.

(2) A tanács elnökének benyújtott írásos értesítéssel bármely kitermelő tag saját felelősségére felhatalmazhat bármely más kitermelő tagot, illetve bármely fogyasztó tag saját felelősségére felhatalmazhat bármely más fogyasztó tagot arra, hogy ez a tanács bármely ülésén érdekeit képviselje, és szavazatait leadja.

(3) Amennyiben egy tag tartózkodik, ezt úgy kell tekinteni, mintha nem szavazna.

12. cikk

A TANÁCS HATÁROZATAI ÉS AJÁNLÁSAI

(1) A tanács arra törekszik, hogy valamennyi határozatát és ajánlását egyhangúlag hozza meg.

(2) Amennyiben nem sikerül egyhangú döntést hozni, a tanács valamennyi határozatát és ajánlását egyszerű megosztott többségi szavazással hozza meg, hacsak e megállapodás minősített szavazást nem ír elő.

(3) Abban az esetben, ha egy tag él a 11. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel, és szavazatait a tanács ülésén leadják, ezt a tagot e cikk (1) bekezdésének alkalmazásában jelenlévőnek és szavazónak kell tekinteni.

13. cikk

A TANÁCS HATÁROZATKÉPESSÉGÉNEK FELTÉTELEI

(1) A tanács bármely ülésén akkor határozatképes, ha a 4. cikkben említett mindkét tagsági kategória tagjainak többsége jelen van, és e tagok tagsági kategóriájuk összes szavazatának legalább kétharmadával rendelkeznek.

(2) Amennyiben a határozatképesség e cikk (1) bekezdése szerinti feltétele nem teljesül azon a napon, amelyre az ülést összehívták, és az azt követő napon sem, az ülés további napjain a határozatképesség feltétele az, hogy a 4. cikkben említett mindkét tagsági kategória tagjainak többsége jelen legyen, és hogy e tagok rendelkezzenek kategóriájuk összes szavazatának többségével.

(3) A 11. cikk (2) bekezdése szerinti képviseletet jelenlétnek kell tekinteni.

14. cikk

ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ ÉS A SZERVEZET ALKALMAZOTTAI

(1) Az ügyvezető igazgatót a tanács nevezi ki a 12. cikk szerinti minősített szavazással.

(2) Az ügyvezető igazgató kinevezésének feltételeit a tanács állapítja meg.

(3) Az ügyvezető igazgató a szervezet fő igazgatási tisztviselője, aki felelősséggel tartozik a tanácsnak e megállapodásnak a tanács határozataival összhangban történő alkalmazásáért és végrehajtásáért.

(4) Az ügyvezető igazgató nevezi ki a szervezet alkalmazottait a tanács által megállapítandó szabályokkal összhangban. A szervezet alkalmazottai az ügyvezető igazgatónak tartoznak felelősséggel.

(5) Sem az ügyvezető igazgatónak, sem az alkalmazottaknak nem lehet pénzügyi érdekeltségük a faiparban vagy a fakereskedelemben vagy bármely azzal kapcsolatos kereskedelmi tevékenységben.

(6) Feladataik ellátása során sem az ügyvezető igazgató, sem az alkalmazottak nem kérhetnek, és nem kaphatnak utasítást sem a tagoktól, sem a szervezeten kívüli hatóságtól. Tartózkodnak minden olyan cselekedettől, amely kedvezőtlen fényt vethet nemzetközi tisztviselői hivatalukra, amelyért végső soron a tanácsnak tartoznak felelősséggel. Valamennyi tag tiszteletben tartja az ügyvezető igazgató és az alkalmazottak feladatainak kizárólagosan nemzetközi jellegét, és tartózkodik attól, hogy befolyásolja őket feladataik teljesítésében.

15. cikk

EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS EGYEZTETÉS MÁS SZERVEZETEKKEL

(1) A megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása során a tanács megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy párbeszédet és együttműködést folytasson az Egyesült Nemzetek Szervezetével, annak szerveivel és szakosított intézményeivel – köztük az Egyesült Nemzetek Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával (UNCTAD) –, valamint más releváns nemzetközi és regionális szervezetekkel és intézményekkel, továbbá a magánszférával, nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal.

(2) A szervezet a lehető legnagyobb mértékben kihasználja a kormányközi, kormányzati és nem kormányzati szervezetek, a civil társadalom és a magánszféra létesítményeit, szolgáltatásait és szakértelmét annak érdekében, hogy e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása során elkerülje az átfedéseket, és hogy tevékenységét e szervezetek munkáját kiegészítve, hatékonyabbá téve végezze.

(3) A szervezet a legteljesebb mértékben él a Közös Árualap kínálta lehetőségekkel.

16. cikk

MEGFIGYELŐK MEGHÍVÁSA

A tanács meghívhatja az ENSZ bármely olyan tagját vagy megfigyelő államát, amely e megállapodásnak nem szerződő fele, vagy bármely olyan, a 15. cikkben említett szervezetet, amely érdeklődést tanúsít a szervezet tevékenysége iránt, hogy ülésein megfigyelőként részt vegyen.

V. FEJEZET

KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK

17. cikk

KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK

(1) A szervezet jogi személy. Mindenekelőtt szerződéskötésére, ingó és ingatlan vagyon szerzésére és elidegenítésére, valamint bírósági eljárások megindítására irányuló jogképességgel rendelkezik.

(2) A szervezetnek, az ügyvezető igazgatónak, az alkalmazottaknak és a szakértőknek, valamint a tagok küldötteinek státusát, kiváltságait és mentességeit Japán felségterületén továbbra is az 1988. február 27-én Tokióban aláírt, a japán kormány és a Nemzetközi Trópusierdő-gazdálkodási és -hasznosítási Szervezet között a szervezet székhelyéről megkötött megállapodás szabályozza, az e megállapodás megfelelő végrehajtásához szükséges esetleges módosításokkal.

(3) A szervezet megállapodásokat köthet egy vagy több országgal olyan jogosultságokról, kiváltságokról és mentességekről, amelyek e megállapodás megfelelő végrehajtásához szükségesek; e megállapodásokat a tanács hagyja jóvá.

(4) Amennyiben a szervezet székhelyét másik országba helyezik át, az érintett tag amint lehetséges megállapodást ír alá a szervezettel annak székhelyéről; a megállapodást a tanács hagyja jóvá. A szóban forgó megállapodás aláírásáig a szervezet – a nemzeti törvények által megengedett kereteken belül – adómentességért folyamodik a fogadó kormányhoz a szervezet által az alkalmazottaknak kifizetett összegek, valamint a szervezet eszközei, bevételei és egyéb vagyona tekintetében.

(5) A szervezet székhelyéről kötött megállapodás független e megállapodástól. Mindazonáltal a következő esetekben megszűnik:

a) ha a fogadó kormány és a szervezet erről állapodik meg;

b) ha a szervezet székhelye elköltözik a fogadó kormány országából; vagy

c) ha a szervezet megszűnik.

VI. FEJEZET

FINANSZÍROZÁS

18. cikk

PÉNZÜGYI SZÁMLÁK

(1) A következő számlákat kell megnyitni:

a) az igazgatási számlát, amely a megállapított hozzájárulások számára fenntartott számla;

b) a különszámlát és a Bali Partnerségi Alapot, amelyek önkéntes hozzájárulások számára fenntartott számlák; valamint

c) egyéb, a tanács által alkalmasnak és szükségesnek ítélt számlákat.

(2) A tanács a 7. cikkel összhangban a számlák áttekinthető vezetését és kezelését biztosító pénzügyi szabályokat állapít meg, beleértve a számláknak a megállapodás megszűnése vagy lejárta esetén történő elszámolására vonatkozó szabályokat is.

(3) Az ügyvezető igazgató a tanácsnak felel a pénzügyi számlák vezetéséért, továbbá beszámolási kötelezettsége van a tanács felé.

19. cikk

IGAZGATÁSI SZÁMLA

(1) Az e megállapodás alkalmazásához szükséges kiadásokat az igazgatási számlára kell könyvelni, és a tagállamok által a vonatkozó alkotmányi vagy intézményi eljárásaikkal összhangban fizetett, és e cikk (4), (5) és (6) bekezdése szerint megállapított éves hozzájárulásokból kell kiegyenlíteni.

(2) Az igazgatási számla a következőket tartalmazza:

a) alapvető igazgatási költségek, mint például fizetések, juttatások, letelepedési költségek és szolgálati utak költségei; valamint

b) alapvető működési költségek, mint például a kommunikációval és tájékoztatással, a tanács által összehívott szakértői ülésekkel, valamint az e megállapodás 24., 27. és 28. cikke értelmében készítetett tanulmányok és értékelések előkészítésével és közzétételével kapcsolatos költségek.

(3) A tanácsba, a bizottságokba és a tanács egyéb, a 26. cikkben említett kisegítő testületeibe delegált küldöttségek költségeit az érintett tagok viselik. Amennyiben valamely tag különleges szolgáltatást kér a szervezettől, a tanács megfizetteti vele e szolgáltatás költségeit.

(4) Minden kétéves költségvetési időszak végén a tanács jóváhagyja a szervezet igazgatási számlájának költségvetését a következő kétéves időszakra, és megállapítja valamennyi tag hozzájárulását a jóváhagyott költségvetéshez.

(5) Az igazgatási számlához való hozzájárulások mértékét minden kétéves költségvetési időszak esetében a következőképpen kell megállapítani:

a) Az e cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett költségeket egyenlően kell megosztani a kitermelő és a fogyasztó tagok között, a hozzájárulást pedig annak arányában kell megállapítani, hogy az adott tag szavazatainak száma hogyan viszonyul tagsági kategóriája szavazatainak teljes számához;

b) Az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett költségek 20%-át a kitermelő, 80%-át pedig a fogyasztó tagok viselik, a hozzájárulást pedig annak arányában kell megállapítani, hogy az adott tag szavazatainak száma hogyan viszonyul tagsági kategóriája szavazatainak teljes számához;

c) Az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett költségek nem haladhatják meg az e cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett költségek egyharmadát. A tanács egyhangúlag úgy határozhat, hogy egy adott kétéves költségvetési időszakra megváltoztatja ezt a határértéket;

d) A tanács a 33. cikkben említett értékeléssel összefüggésben felülvizsgálhatja azt, hogy az igazgatási számla és az önkéntes számlák hogyan járulnak hozzá a szervezet hatékony és eredményes működéséhez; valamint

e) A hozzájárulások megállapításánál valamennyi tag szavazatait figyelembe kell venni, tekintet nélkül bármely tag szavazati jogának felfüggesztésére vagy a szavazatok abból eredő újraosztására.

(6) Amennyiben egy tag e megállapodás hatálybalépését követően csatlakozik a szervezethez, első hozzájárulásának mértékét a tanács az e tagnak juttatott szavazatok száma és a folyó kétéves költségvetési időszakból hátralévő idő alapján állapítja meg anélkül, hogy ez befolyásolná a többi tag számára az adott kétéves költségvetési időszakra megállapított hozzájárulásokat.

(7) Az igazgatási számlára fizetendő hozzájárulások minden költségvetési év első napján esedékesek. Az újonnan csatlakozó tagok azon kétéves költségvetési időszakra megállapított hozzájárulásai, amelyben a szervezethez csatlakoznak, taggá válásuk napján esedékesek.

(8) Amennyiben valamely tag az igazgatási számlára fizetendő teljes hozzájárulását az e hozzájárulás számára az e cikk (7) bekezdésében megjelölt esedékességet követő négy hónapon belül nem fizeti be, az ügyvezető igazgató a tagot mielőbbi fizetésre szólítja fel. Amennyiben a tag a felszólítást követő két hónapon belül továbbra sem fizeti be hozzájárulását, felszólítást kap arra, hogy fizetésképtelenségét megindokolja. Amennyiben a hozzájárulás esedékességét követő hét hónap leteltével a tag továbbra sem fizeti be hozzájárulását, szavazati joga felfüggesztésre kerül, amíg hozzájárulását teljes összegben be nem fizeti, hacsak a tanács a 12. cikkel összhangban minősített szavazással másképp nem határoz. Amennyiben valamely tag két egymást követő évben nem fizeti be teljes hozzájárulását, a 30. cikkben foglalt rendelkezéseket figyelembe véve elveszti a 25. cikk (1) bekezdése szerinti jogosultságát projektpályázatok, illetve előzetesprojekt-pályázatok benyújtására.

(9) Amennyiben valamely tag az igazgatási számlára fizetendő teljes hozzájárulását az e hozzájárulás számára az e cikk (7) bekezdésében megjelölt esedékességet követő négy hónapon belül befizeti, engedményt kaphat hozzájárulására a tanács által a szervezet pénzügyi szabályzatában meghatározott módon.

(10) Az a tag is köteles hozzájárulását megfizetni, amelynek jogait e cikk (8) bekezdése alapján felfüggesztették.

20. cikk

KÜLÖNSZÁMLA

(1) A különszámla két alszámlát foglal magába:

a) a tematikus programok alszámláját; és

b) a projektek alszámláját.

(2) A különszámla lehetséges pénzügyi forrásai a következők:

a) a Közös Árualap;

b) regionális és nemzetközi pénzügyi intézmények;

c) tagok önkéntes hozzájárulása, valamint

d) egyéb források.

(3) A tanács meghatározza a különszámla áttekinthető kezelésének kritériumait és az ehhez szükséges eljárásokat. Az eljárásoknak tekintettel kell lenniük a tagok közötti – beleértve a hozzájárulást fizető tagokat – kiegyensúlyozott képviselet szükségességére a tematikus programok alszámlája és a projektek alszámlája működésének tekintetében.

(4) A tematikus programok alszámlája azt a célt szolgálja, hogy elősegítse meghatározatlan rendeltetésű hozzájárulások gyűjtését olyan jóváhagyott előzetes projektek, projektek és tevékenységek finanszírozására, amelyek összhangban vannak a tanács által a 24. és 25. cikk szerint megállapított szakpolitikai hangsúlyok és projektprioritások alapján meghatározott tematikus programokkal.

(5) Az adományozó megjelölheti, hogy hozzájárulását melyik meghatározott tematikus programra fordítsák, illetve kérheti, hogy az ügyvezető igazgató tegyen javaslatot a hozzájárulás felhasználására.

(6) Az ügyvezető igazgató rendszeresen beszámol a tanácsnak a forrásoknak a tematikus programok alszámláján belüli elosztásáról is felhasználásáról, valamint a projekt-előkészítések, projektek és tevékenységek megvalósításáról, ellenőrzéséről és értékeléséről, továbbá a tematikus programok sikeres megvalósításához szükséges pénzügyi igényekről.

(7) A projektek alszámlája azt a célt szolgálja, hogy elősegítse meghatározott rendeltetésű hozzájárulások gyűjtését a 24. és 25. cikkel összhangban jóváhagyott előzetes projektek, projektek és tevékenységek finanszírozására.

(8) A projektek számlájára fizetett meghatározott rendeltetésű hozzájárulásokat kizárólag a megjelölt előzetes projektekre, projektekre és tevékenységekre szabad fordítani, hacsak az adományozó – az ügyvezető igazgatóval egyeztetve – másképpen nem határoz. Amennyiben valamely előzetes projekt, projekt vagy tevékenység megvalósulása vagy megszűnése után források maradnak fenn, azok felhasználásáról az adományozó dönt.

(9) Mivel szükség van a különszámlán vezetett források kiszámíthatóságának biztosítására, a tagok – tekintettel a hozzájárulások önkéntes jellegére – arra törekszenek, hogy a forrásokat megfelelő szinten tartsák ahhoz, hogy a tanács által jóváhagyott előzetes projektek, projektek és tevékenységek maradéktalanul megvalósulhassanak.

(10) A projektek alszámlájához, illetve a tematikus programok alszámlájához tartozó konkrét előzetes projektekkel, projektekkel és tevékenységekkel kapcsolatos valamennyi bevételt a nekik megfelelő alszámlán kell könyvelni. Az ilyen projekt-előkészítésekkel, projektekkel és tevékenységekkel kapcsolatban felmerült kiadásokat – beleértve a tanácsadók és szakértők díjazását és utazási költségeit is – ugyanarra az alszámlára kell terhelni.

(11) Szervezeti tagságuk okán a tagokat nem terheli felelősség semminemű olyan kötelezettségért, amely bármely más tag vagy jogi személy cselekedeteiből származik az előzetes projektekkel, projektekkel és tevékenységekkel kapcsolatban.

(12) Az ügyvezető igazgató segítséget nyújt a 24. és 25. cikk szerinti előzetes projektekre, projektekre és tevékenységekre irányuló pályázatok kidolgozásában, és – a tanács által meghatározott feltételek szerint – megfelelő és biztos forrásokat igyekszik felkutatni a jóváhagyott előzetes projektek, projektek és tevékenységek számára.

21. cikk

A BALI PARTNERSÉGI ALAP

(1) E megállapodás alapot hoz létre a trópusi fa kitermelésére hasznosított erdők fenntartható erdőgazdálkodással történő kezelésének támogatására; az alap célja, hogy segítséget nyújtson a kitermelő tagoknak az e megállapodás 1. cikkének d) pontjában foglalt célkitűzés megvalósításához szükséges beruházásokhoz.

(2) Az alap forrásai a következők:

a) adományozó tagok hozzájárulásai;

b) a különszámlával kapcsolatos tevékenységek eredményeképp szerzett jövedelem ötven százaléka;

c) egyéb olyan, magán- és közforrásokból származó források, amelyeket a szervezet pénzügyi szabályaival összhangban elfogadhat; valamint

d) a tanács által jóváhagyott egyéb források.

(3) Az alap forrásait a tanács kizárólag olyan előzetes projekteknek és projekteknek juttathatja, amelyeket az e cikk (1) bekezdésében meghatározott céllal hoztak létre, és amelyek a 24. és 25. cikkel összhangban jóváhagyásra kerültek.

(4) Az alap forrásainak elosztásához a tanács megállapítja az alap felhasználására vonatkozó feltételeket és prioritásokat, melyhez figyelembe veszi a következőket:

a) milyen támogatásra van szüksége a tagoknak ahhoz, hogy a trópusi fa és a trópusi fából készült termékek kivitele fenntartható gazdálkodással kezelt forrásokból történjen;

b) mire van szüksége a tagoknak ahhoz, hogy jelentős, a fakitermelésre hasznosított erdőket védő természetvédelmi programokat hozzanak létre és valósítsanak meg; valamint

c) mire van szüksége a tagoknak a fenntartható erdőgazdálkodási programok megvalósításához.

(5) Az ügyvezető igazgató segítséget nyújt a 25. cikk szerinti projektekre irányuló pályázatok kidolgozásában, és – a tanács által meghatározott feltételek szerint – megfelelő és biztos forrásokat igyekszik felkutatni a jóváhagyott projektek számára.

(6) A tagok arra törekszenek, hogy a Bali Partnerségi Alapot megfelelő forrásokkal töltsék fel ahhoz, hogy ezzel elősegítsék az alap célkitűzéseinek megvalósulását.

(7) A tanács szabályos időközökben megvizsgálja az alap számára rendelkezésre álló források kielégítő voltát, és törekszik arra, hogy megszerezze azokat a további pénzforrásokat, amelyekre a kitermelő tagoknak szükségük van az alap céljainak eléréséhez.

22. cikk

FIZETÉSI MÓDOK

(1) A 18. cikk szerint létrehozott számlákhoz való pénzügyi hozzájárulásokat szabadon átváltható pénznemben kell befizetni; a hozzájárulások mentesek a devizakorlátozásoktól.

(2) A tanács úgy határozhat, hogy elfogad más hozzájárulási módokat is a 18. cikk szerint létrehozott számlákhoz, kivéve ez alól az igazgatási számlát; a hozzájárulás a jóváhagyott projektekhez szükséges tudományos és műszaki felszerelés, illetve munkaerő rendelkezésre bocsátása formájában is történhet.

23. cikk

Pénzügyi ellenőrzés és a beszámolók közzététele

(1) A tanács független könyvvizsgálókat nevez ki a szervezet könyvelésének ellenőrzésére.

(2) A 18. cikk szerint létrehozott számlák függetlenül megvizsgált kimutatásait a költségvetési év lezárását követő lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb hat hónap elteltével a tagok rendelkezésére kell bocsátani; a kimutatások jóváhagyásáról a tanács következő ülésén dönt. Az ellenőrzött számlák és a mérleg összefoglalóját ezt követően közzé kell tenni.

VII. FEJEZET

TEVÉKENYSÉGEK

24. cikk

A SZERVEZET SZAKPOLITIKAI TEVÉKENYSÉGE

(1) Az 1. cikkben meghatározott célok elérése érdekében a szervezet integrált módon végez szakpolitikai munkát és folytat projekttevékenységet.

(2) A szervezet szakpolitikai tevékenységének általánosságban véve hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az ITTO tagjai megvalósíthassák e megállapodás célkitűzéseit.

(3) A tanács rendszeresen cselekvési tervet készít a szakpolitikai tevékenység fő irányvonalainak meghatározására, kijelöli a tevékenység legfontosabb területeit, és meghatározza az e megállapodás 20. cikkének (4) bekezdésében említett tematikus programokat. A cselekvési tervben meghatározott prioritásoknak szerepelniük kell a tanács által jóváhagyott munkatervekben. Szakpolitikai tevékenység lehet többek között irányelvek, kézikönyvek kidolgozása, tanulmányok, jelentések, alapvető kommunikációs és tájékoztató eszközök készítése, valamint egyéb hasonló, a szervezet cselekvési tervében meghatározott tevékenység.

25. cikk

A SZERVEZET PROJEKTTEVÉKENYSÉGE

(1) A tagok és az ügyvezető igazgató olyan előzetesprojekt-pályázatokat és projektpályázatokat nyújthatnak be, amelyek hozzájárulnak e megállapodás és egy vagy több olyan prioritási munkaterület vagy tematikus program céljainak megvalósításához, amelyet a tanács a 24. cikk szerint jóváhagyott cselekvési tervben határozott meg.

(2) A tanács megállapítja a projektek és előzetes projektek jóváhagyásának feltételeit, tekintettel többek között a következőkre: relevancia az e megállapodás, illetve a munkatervek és a tematikus programok prioritási területei szempontjából; környezeti és társadalmi hatások; kapcsolódás a nemzeti erdőprogramokhoz és -stratégiákhoz; költséghatékonyság; technikai és regionális igények; átfedések elkerülése; valamint a mindenkori tapasztalatok felhasználása.

(3) A tanács megállapítja a szervezethez finanszírozásért pályázó előzetes projektek és projektek benyújtásának, elbírálásának, jóváhagyásának és rangsorolásának, valamint megvalósításának, ellenőrzésének és értékelésének időrendjét és az ezek során követendő eljárást.

(4) Az ügyvezető igazgató felfüggesztheti a szervezet forrásainak kifizetését valamely előzetes projekt vagy projekt esetében, amennyiben a forrásokat nem a projekt dokumentációjának megfelelően használják fel, illetve ha csalás, pazarlás, gondatlanság vagy ügyviteli hibák történtek. Az ügyvezető igazgató a következő ülésen jelentés formájában tájékoztatja a tanácsot. A tanács megteszi a megfelelő intézkedéseket.

(5) A tanács előzetesen megállapított feltételek alapján korlátozhatja azoknak a projekteknek és előzetes projekteknek a számát, amelyet a tagok, illetve az ügyvezető igazgató egy adott projektciklusban benyújthatnak. Az ügyvezető igazgató beszámolóját követően a tanács megfelelő intézkedéseket tehet, beleértve az előzetes projektek, illetve projektek pénzügyi támogatásának felfüggesztését vagy megszűntetését is.

26. cikk

BIZOTTSÁGOK ÉS KISEGÍTŐ TESTÜLETEK

(1) A szervezet bizottságai – melyekben valamennyi tag részt vehet – a következők:

a) Erdőgazdasági Bizottság;

b) Gazdasági, Statisztikai és Kereskedelmi Bizottság;

c) Újraerdősítési és Erdőgazdálkodási Bizottság, valamint

d) Pénzügyi és Igazgatási Bizottság.

(2) A tanács az igényeknek megfelelően a 12. cikk szerinti minősített szavazással bizottságokat és kisegítő testületeket hozhat létre, illetve szűntethet meg.

(3) A tanács meghatározza a bizottságok és az egyéb kisegítő testületek működését és feladatkörét. A bizottságok és az egyéb kisegítő testületek felelősséggel tartoznak a tanácsnak, és tevékenységüket annak felügyelete alatt végzik.

VIII. FEJEZET

STATISZTIKAI ADATOK, TANULMÁNYOK ÉS TÁJÉKOZTATÁS

27. cikk

STATISZTIKAI ADATOK, TANULMÁNYOK ÉS TÁJÉKOZTATÁS

(1) A tanács felhatalmazza az ügyvezető igazgatót, hogy szoros kapcsolatokat alakítson ki és tartson fenn releváns nemzetközi, kormányközi és nem kormányzati szervezetekkel annak érdekében, hogy aktuális és megbízható adatok és információk álljanak rendelkezésre többek között a trópusi fa kitermeléséről és kereskedelméről, a tendenciákról és ellentmondó adatokról, illetve hogy releváns információk legyenek elérhetők a nem trópusi fáról, valamint a fakitermelésre hasznosított erdők kezeléséről. A szervezet ezekkel a szervezetekkel együttműködésben – az e megállapodás végrehajtásához szükségesnek ítélt mértékben – gyűjti, összehasonlítja, elemzi és közzéteszi ezeket az információkat .

(2) A szervezet hozzájárul az erdővel kapcsolatos kérdésekről készülő nemzetközi jelentések standardizálásához és összehangolásához, mellyel megakadályozza a különböző szervezetek által végzett adatgyűjtések közötti átfedéseket és ugyanazon munkák többszöri elvégzését.

(3) A tagok az ügyvezető igazgató által megjelölt határidőn belül és a nemzeti törvényeik által megengedett lehető legkimerítőbben statisztikai adatokat és információkat szolgáltatnak a fáról, annak kereskedelméről, valamint a fakitermelésre használt erdőkre irányuló, a fenntartható gazdálkodást célzó tevékenységükről, illetve rendelkezésre bocsátanak egyéb, a tanács által kért releváns információkat. Az e bekezdés szerint átadandó információk jellegéről és formátumáról a tanács határoz.

(4) Megkeresésre vagy szükség esetén a tanács igyekszik segítséget nyújtani a tagországok, mindenekelőtt a fejődő országok technikai lehetőségeinek javításához annak érdekében, hogy ezek meg tudjanak felelni az e megállapodásban megállapított statisztikai és beszámolási követelményeknek.

(5) Amennyiben valamely tag két egymást követő évben nem szolgáltat statisztikai adatokat és információkat a 3. cikkben megállapított követelmények szerint, és nem fordul az ügyvezető igazgatóhoz segítségért, az ügyvezető igazgató először felszólítja a tagot, hogy meghatározott időn belül szolgáljon magyarázattal. Abban az esetben, ha nem érkezik kielégítő magyarázat, a tanács belátása szerint intézkedik.

(6) A tanács intézkedik releváns, a nemzetközi fapiacon megfigyelhető tendenciákkal, illetve a nemzetközi fapiac rövid és hosszú távú problémáival, valamint a fakitermelésre hasznosított erdőkre irányuló fenntartható gazdálkodás megvalósulásának helyzetével kapcsolatos tanulmányok megrendeléséről.

28. cikk

ÉVES JELENTÉS ÉS KÉTÉVENKÉNTI FELÜLVIZSGÁLAT

(1) A tanács éves jelentés készít tevékenységéről, valamint egyéb, szükségesnek ítélt információkról.

(2) A tanács kétévente megvizsgálja és értékeli a következőket:

a) a fagazdaság nemzetközi helyzetét; valamint

b) egyéb, az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításához relevánsnak ítélt tényezőket, ügyeket és fejleményeket.

(3) A vizsgálatot a következők figyelembevételével kell elvégezni:

a) a tagok által a nemzeti kitermeléssel, kereskedelemmel, kínálattal, készletekkel, fogyasztással és faárakkal kapcsolatosan szolgáltatott információk;

b) a tanács által kért és a tagok által átadott egyéb statisztikai adatok és konkrét mutatók;

c) a tagok által szolgáltatott, a fakitermelésre hasznosított erdőkre irányuló fenntartható gazdálkodás megvalósításában elért eredményekre vonatkozó információk;

d) olyan egyéb releváns információk, amelyekkel a tanács közvetlenül vagy az ENSZ-szervezetek rendszerén keresztül, illetve kormányközi, kormányzati vagy nem kormányzati szervezetek révén rendelkezik; valamint

e) olyan információk, amelyeket a tagok szolgáltatnak azokról az eredményekről, amelyeket az illegális trópusifa-kitermelésre és trópusifa-kereskedelemre, illetve egyéb erdei termékek illegális kitermelésére és kereskedelmére vonatkozó ellenőrzési és információs mechanizmusok megteremtésében elértek.

(4) A tanács elősegíti a tagok közötti véleménycserét a következők vonatkozásában:

a) a fakitermelésre hasznosított erdőkre irányuló fenntartható gazdálkodás és az ezzel kapcsolatos ügyek helyzete a tagországokban; valamint

b) a szervezet által meghatározott célokkal, feltételekkel és irányelvekkel kapcsolatos források áramlása és az ezekkel kapcsolatos igények.

(5) Megkeresésre a tanács igyekszik segítséget nyújtani a tagországok, mindenekelőtt a fejődő országok technikai lehetőségeinek javításához annak érdekében, hogy a tagok biztosítani tudják a megfelelő információcseréhez szükséges adatokat; ennek keretében a tanács többek között továbbképzésre és létesítményekre forrásokat bocsát a tagok rendelkezésére.

(6) A felülvizsgálat eredményei bekerülnek a megfelelő tanácsi ülésről készült jelentésbe.

IX. FEJEZET

VEGYES RENDELKEZÉSEK

29. cikk

A TAGOK ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI

(1) E megállapodás érvényességi ideje alatt a tagok minden tőlük telhetőt megtesznek a megállapodás célkitűzéseinek megvalósításáért, és ennek érdekében együttműködnek; a tagok tartózkodnak továbbá minden olyan cselekménytől, amely e célkitűzésekkel ellentétes.

(2) A tagok vállalják, hogy elfogadják a tanács határozatait e megállapodás keretében, és azoknak megfelelően cselekszenek; a tagok tartózkodnak továbbá olyan végrehajtási intézkedésektől, amelyek e határozatokra korlátozó vagy kedvezőtlen hatással lennének.

30. cikk

KÖTELEZETTSÉGEK ALÓLI FELMENTÉS

(1) Amennyiben e megállapodásban kifejezetten meg nem nevezett rendkívüli körülmények, illetve vészhelyzet, vagy vis major szükségessé teszi, a tanács a 12. cikk szerinti minősített szavazással felmentheti tagjait e megállapodásból fakadó valamely kötelezettségük alól, ha kielégítő magyarázatot kap arra, hogy az adott fél miért nem tud eleget tenni valamely kötelezettségének.

(2) Amennyiben a tanács e cikk (1) bekezdése alapján valamely tagállamnak felmentést ad, egyértelműen rögzíti azokat a feltételeket és azt az időtartamot, amelyek alapján, illetve amely ideig a tag mentesül kötelezettsége alól, valamint megadja azokat az indokokat, amelyek a mentesség alapjául szolgáltak.

31. cikk

PANASZOK ÉS VITÁK

A tagok bármely tag ellen panaszt nyújthatnak be a tanácshoz, ha az érintett tag valamely, e megállapodásból fakadó kötelezettségének nem tett eleget, illetve a tanács elé utalhatnak bármely, az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vitát. A tanács – e megállapodás bármely egyéb rendelkezésétől eltérve – ezekben az ügyekben egyhangú szavazással határoz; a határozatok véglegesek és kötelező erejűek.

32. cikk

DIFFERENCIÁLT ÉS ELLENSÚLYOZÓ INTÉZKEDÉSEK, VALAMINT KÜLÖN INTÉZKEDÉSEK

(1) Azok a fogyasztó tagok, amelyek fejlődő országok, és akiknek érdekeit sértik az e megállapodás keretében hozott intézkedések, a tanácshoz folyamodhatnak megfelelő differenciált és ellensúlyozó intézkedésekért. A tanács megfelelő intézkedéseket mérlegel az Egyesült Nemzetek Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája 93 (IV) határozata III. szakaszának (3) és (4) bekezdésével összhangban.

(2) Az ENSZ meghatározása alapján a legkevésbé fejlett országok kategóriájába besorolt tagok a 93 (IV) határozat III. szakaszának (4) bekezdésével és a „Párizsi nyilatkozat és cselekvési program a legkevésbé fejlett országok érdekében az 1990-es évekre” (56) és (57) bekezdésével összhangban külön intézkedésekért folyamodhatnak a tanácshoz.

33. cikk

FELÜLVIZSGÁLAT

A tanács öt évvel a hatálybalépés után értékelheti e megállapodás végrehajtását, beleértve a célkitűzéseket és a pénzügyi mechanizmusokat is.

34. cikk

A MEGKÜLÖNBÖZTETÉS TILALMA

E megállapodás egyetlen rendelkezése sem jogosít fel olyan intézkedések alkalmazására, amelyek korlátoznák vagy megtiltanák a fa és a fa termékek nemzetközi kereskedelmét, mindenekelőtt a fa és a fa termékek behozatalát és hasznosítását.

X. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

35. cikk

LETÉTEMÉNYES

E megállapodás letéteményese az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára.

36. cikk

ALÁÍRÁS, MEGERŐSÍTÉS, ELFOGADÁS ÉS JÓVÁHAGYÁS

(1) E megállapodást 2006. április 3-tól a hatálybalépésétől számított egy hónap leteltéig írhatják alá az ENSZ székhelyén azok a kormányok, amelyek meghívással rendelkeznek a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi megállapodás helyébe lépő megállapodás megtárgyalására összehívott ENSZ-konferenciára.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett bármely kormány

a) a megállapodás aláírásával egyidejűleg kinyilváníthatja, hogy ezen aláírással a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el (végleges aláírás); vagy

b) a megállapodás aláírását követően megerősítheti, elfogadhatja vagy jóváhagyhatja a megállapodást ilyen értelmű okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével.

(3) Az aláírást és a megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást, illetve csatlakozást vagy ideiglenes csatlakozást követően az Európai Közösség vagy bármely más, az 5. cikk (1) bekezdésében említett kormányközi szervezet megfelelő hatósága által kiadott nyilatkozatot helyez letétbe, amelyben meghatározza az e megállapodás által szabályozott ügyekben való hatáskörének jellegét és korlátait, és a továbbiakban tájékoztatja a letéteményest bárminemű, e hatáskörében beállt jelentős változásról. Amennyiben valamely ilyen szervezet kizárólagos hatáskörről tesz nyilatkozatot az e megállapodás által szabályozott valamennyi ügyben, a szóban forgó szervezet tagállamai tartózkodnak a 36. cikk (2) bekezdésében, a 37. cikkben és a 38. cikkben megfogalmazottak végrehajtásától, illetve a 41. cikknek megfelelően cselekszenek, vagy visszavonják a 38. cikk szerinti, ideiglenes alkalmazásról szóló értesítést.

37. cikk

CSATLAKOZÁS

(1) E megállapodáshoz a tanács által megállapított feltételek alapján csatlakozhatnak kormányok; a feltételek tartalmazzák a csatlakozási okmányok letétbe helyezésének határidejét is. A tanács e feltételeket eljuttatja a letéteményeshez. A tanács mindazonáltal a határidő meghosszabbítását engedélyezheti olyan kormányok esetében, amelyek nem tudják magukat tartani a csatlakozási feltételekben meghatározott csatlakozási határidőhöz.

(2) A csatlakozás a csatlakozási okmánynak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével következik be.

38. cikk

ÉRTESÍTÉS IDEIGLENES ALKALMAZÁSRÓL

Az az aláíró kormány, amely megerősíteni, elfogadni vagy jóváhagyni szándékozik e megállapodást, vagy az a kormány, amelynek esetében a tanács megállapította a csatlakozás feltételeit, de amelynek még nem állt módjában letétbe helyezni okmányát, bármikor értesítheti a letéteményest, hogy törvényeivel és rendeleteivel összhangban ideiglenesen alkalmazni szándékozza ezt a megállapodást, mégpedig vagy a 39. cikk szerinti hatálybalépés dátumától vagy, ha már hatályban van, egy meghatározott naptól.

39. cikk

HATÁLYBALÉPÉS

(1) E megállapodás 2008. február 1-jén vagy azt követően azon a napon lép véglegesen hatályba, amikorra 12 kitermelő tagállam kormánya, amelyek együtt az e megállapodás A. mellékletében meghatározott összes szavazat legalább 60%-val rendelkeznek, továbbá 10 olyan fogyasztó tag kormánya, amelyek a B. melléklet felsorolásában szerepelnek és a 2005. bázisévben a trópusi fa teljes importvolumenének 60%-át képviselik véglegesen aláírják, illetve a 36. cikk (2) bekezdése vagy a 37. cikk értelmében megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják e megállapodást.

(2) Amennyiben e megállapodás 2008. február 1-jén nem lép véglegesen hatályba, ideiglenesen lép hatályba azon a napon vagy az azt követő hat hónapon belül, hogy 10 kitermelő tagállam kormánya, amelyek együtt az e megállapodás A. mellékletében meghatározott szavazatok összes mennyiségének legalább 50%-val rendelkeznek, továbbá 7 olyan fogyasztó tag kormánya, amelyek a B. melléklet felsorolásában szerepelnek és a 2005. bázisévben a trópusi fa teljes importvolumenének 50%-át képviselik véglegesen aláírják vagy a 36. cikk (2) bekezdése értelmében megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják e megállapodást, vagy a 38. cikk értelmében értesítik a letéteményest, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazni szándékozzák.

(3) Amennyiben az e cikk (1), illetve (2) bekezdésében megfogalmazott hatálybalépési követelmények 2008. szeptember 1-ig nem teljesülnek, az ENSZ főtitkára felszólítja azokat a kormányokat, amelyek véglegesen aláírták e megállapodást, vagy a 36. cikk (2) bekezdése értelmében megerősítették, elfogadták vagy jóváhagyták azt, vagy értesítették a letéteményest, hogy ideiglenesen alkalmazni szándékozzák e megállapodást, hogy üljenek össze a legközelebbi alkalmas időpontban és határozzanak arról, hogy maguk között ideiglenesen vagy véglegesen és részben vagy egészben hatályba léptessék-e a megállapodást. Azok a kormányok, amelyek úgy határoznak, hogy ideiglenesen hatályba léptetik maguk között e megállapodást, időről időre találkozhatnak, hogy felülvizsgálják a helyzetet és eldöntsék, hogy véglegesen hatályba léptetik-e maguk között a megállapodást.

(4) Azon kormányok esetében, amelyek nem értesítik a letéteményest a 38. cikk szerint arról, hogy ideiglenesen alkalmazni szándékozzák e megállapodást, és megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányukat e megállapodás hatálybalépése után helyezik letétbe, a letétbe helyezés napján lép hatályba e megállapodás.

(5) A szervezet ügyvezető igazgatója a megállapodás hatálybalépését követő legközelebbi lehetséges időpontban összehívja a tanács első ülését.

40. cikk

MÓDOSÍTÁSOK

(1) A tanács a 12. cikk szerinti minősített szavazással javasolhatja a tagoknak e megállapodás módosítását.

(2) A tanács meghatározza azt a napot, amikorra a tagoknak értesíteniük kell a letéteményest a módosítás elfogadásáról.

(3) A módosítás 90 nappal az után lép hatályba, hogy a letéteményes a kitermelő tagok legalább kétharmadától – akik a kitermelő tagok szavazatainak legalább 75%-val rendelkeznek –, illetve a fogyasztó tagok kétharmadától – akik a fogyasztó tagok szavazatainak legalább 75%-val rendelkeznek –, megkapta az elfogadásról szóló értesítést.

(4) Azt követően is, hogy a letéteményes tájékoztatja a tanácsot arról, hogy a módosítás hatálybalépésének követelményei teljesültek, és az e cikk (2) bekezdésének a tanács által meghatározott időponttal kapcsolatos rendelkezéseitől eltérve, bármely tag értesítheti még a letéteményest a módosítás elfogadásáról, feltéve, hogy az értesítésre még a módosítás hatályba lépése előtt kerül sor.

(5) Az a tag, amely a módosítás hatálybalépésének napjáig nem ad ki értesítést a módosítás elfogadásáról, ettől az időponttól megszűnik a megállapodás szerződő fele lenni, kivéve, ha az érintett tag kielégítő indoklással szolgál a tanácsnak arra nézve, hogy a módosítás elfogadására azért nem kerülhetett időben sor, mert alkotmányos vagy intézményi eljárásainak lefolytatása nehézségekbe ütközött, és a tanács úgy határoz, hogy az érintett tag esetében meghosszabbítja a módosítás elfogadására rendelkezésre álló időt. Erre a tagra nézve nem kötelező a módosítás addig, amíg a tag nem küld értesítést annak elfogadásáról.

(6) Amennyiben a módosítás hatálybalépésének követelményei nem teljesülnek a tanács által e cikk (2) bekezdése szerint meghatározott napig, a módosítást visszavontnak kell tekinteni.

41. cikk

KILÉPÉS A MEGÁLLAPODÁSBÓL

(1) A tag a letéteményesnek megküldött írásbeli kilépési nyilatkozattal a megállapodás hatálybalépését követően bármikor kiléphet e megállapodásból. A tag ezzel egy időben tájékoztatja erről a tanácsot.

(2) A kilépés 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy a letéteményes az értesítést megkapja.

(3) A kilépés következtében a tag e megállapodásból fakadó pénzügyi kötelezettségei nem szűnnek meg a szervezettel szemben.

42. cikk

KIZÁRÁS

Ha a tanács megállapítja, hogy valamely tag megszegi e megállapodásból fakadó kötelezettségeit, és megállapítja továbbá, hogy a kötelezettségek e megszegése jelentősen akadályozza e megállapodás végrehajtását, a 12. cikk szerinti minősített szavazással kizárhatja a tagot e megállapodásból. A tanács erről azonnal értesíti a letéteményest. Hat hónappal a tanács határozatának időpontja után a tag megszűnik e megállapodás szerződő fele lenni.

43. cikk

SZÁMLÁK RENDEZÉSE KILÉPŐ VAGY KIZÁRT TAGGAL, ILLETVE MÓDOSÍTÁST EL NEM FOGADÓ TAGGAL

(1) A számláknak olyan taggal történő rendezéséről, amely a következők miatt megszűnik e megállapodás szerződő fele lenni, a tanács határoz:

a) a megállapodás 40. cikk szerinti módosításának el nem fogadása;

b) a megállapodásból való kilépés a 41. cikk szerint; vagy

c) a megállapodásból való kizárás a 42. cikk szerint;

(2) Az olyan tag esetében, amely megszűnik e megállapodás szerződő fele lenni, a tanács megtart minden olyan megállapított hozzájárulást és hozzájárulást, amelyet a tag a 18. cikk szerint létrehozott pénzügyi számlákra befizetett.

(3) Az a tag, amely már nem szerződő fele e megállapodásnak, nem jogosult a szervezet felszámolási eredményéből, illetve egyéb vagyonából származó részesedésre. Ez a tag nem kötelezhető a megállapodás megszűnésekor a szervezet esetleges veszteségeiből történő részvállalásra sem.

44. cikk

IDŐBELI HATÁLY, MEGHOSSZABBÍTÁS ÉS MEGSZŰNÉS

(1) E megállapodás hatálybalépésétől számított 10 éven át marad hatályban, hacsak a tanács a 12. cikk szerinti minősített szavazással úgy nem határoz, hogy e cikk rendelkezéseivel összhangban meghosszabbítja, újratárgyalja vagy megszünteti.

(2) A tanács a 12. cikk szerinti minősített szavazással úgy határozhat, hogy kétszer meghosszabbítja e megállapodást: először ötéves időtartamra, majd további három évre.

(3) Abban az esetben, ha az e cikk (1) bekezdésében említett 10 éves időszak letelte előtt, illetve az e cikk (2) bekezdésében említett hosszabbítás letelte előtt e megállapodás helyébe lépő új megállapodást fogadtak el, amely azonban sem véglegesen, sem ideiglenesen nem lépett még hatályba, a tanács a 12. cikk szerinti minősített szavazással meghosszabbíthatja e megállapodást arra az időre, amíg az új megállapodás ideiglenesen vagy véglegesen hatályba nem lép.

(4) Ha az új megállapodást az e cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti hosszabbítás időszakában fogadják el és az ebben az időszakban lép hatályba, a meghosszabbított megállapodás az új megállapodás hatálybalépésekor megszűnik.

(5) A tanács a 12. cikk szerinti minősített szavazással bármikor úgy határozhat, hogy az általa meghatározott időponttól kezdődő hatállyal megszünteti e megállapodást.

(6) E megállapodás megszűnése ellenére a tanács a szervezet felszámolásának – beleértve a számlák rendezését – céljából 18 hónapot meg nem haladó időszakra hivatalban marad; ebben az időszakban a 12. cikk szerinti minősített szavazással meghozandó releváns határozatok alapján a szükséges hatáskörrel és feladatokkal rendelkezik.

(7) A tanács tájékoztatja a letéteményest minden olyan határozatról, amelyet e cikk alapján hoz meg.

45. cikk

FENNTARTÁSOK

A szerződő felek e megállapodás egyetlen rendelkezésével kapcsolatban sem élhetnek fenntartással.

46. cikk

KIEGÉSZÍTŐ ÉS ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

(1) E megállapodás a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi megállapodás helyébe lép.

(2) A szervezet vagy annak szervei által vagy azok nevében a trópusi fáról szóló 1983. évi nemzetközi megállapodás és/vagy a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi megállapodás keretében tett valamennyi olyan intézkedés, amely e megállapodás hatálybalépésekor hatályos és nem tartalmaz rendelkezést e napon való megszűnéséről, hatályban marad, hacsak e megállapodás másképp nem rendelkezik.

KELT 2006. január 27-én Genfben. A megállapodás arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű változata egyaránt hiteles.

A. MELLÉKLET

Azon kormányok jegyzéke, amelyek részt vesznek a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi megállapodás helyébe lépő megállapodás megtárgyalására összehívott ENSZ-konferencián, és amelyek a 2. cikkben (Fogalommeghatározások) foglalt meghatározások és a 10. cikkben (A szavazatok megoszlása) megállapított indikatív szavazatelosztás szerint lehetséges kitermelő tagok

Tagok | Összes szavazat |

AFRIKA Angola Benin Kamerun* Közép-afrikai Köztársaság* Elefántcsontpart* Kongói Demokratikus Köztársaság* Gabon* Ghána* Libéria* Madagaszkár Nigéria* Kongói Köztársaság* Ruanda Togo* | 249 18 17 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 17 17 |

ÁZSIAI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI TÉRSÉG Kambodzsa* Fidzsi-szigetek* India* Indonézia* Malajzia* Mianmar* Pápua Új-Guinea* Fülöp-szigetek* Thaiföld* Vanuatu* | 389 15 14 22 131 105 33 25 14 16 14 |

LATIN-AMERIKA ÉS A KARIB-TÉRSÉG Barbados Bolívia* Brazília* Kolumbia* Costa Rica Dominikai Köztársaság Ecuador* Guatemala* Guyana* Haiti Honduras* Mexikó* Nicaragua Panama* Paraguay Peru* Suriname* Trinidad és Tobago* Venezuela* | 362 7 19 157 19 7 7 11 8 12 7 8 15 8 8 10 24 10 7 18 |

ÖSSZESEN: | 1000 |

* Tagja a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi egyezménynek

B. MELLÉKLET

Azon kormányok jegyzéke, amelyek részt vesznek a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi megállapodás helyébe lépő megállapodás megtárgyalására összehívott ENSZ-konferencián, és amelyek a 2. cikkben (Fogalommeghatározások) foglalt meghatározások szerint lehetséges fogyasztó tagok

Albánia |

Algéria |

Ausztrália* |

Kanada* |

Kína* |

Egyiptom* |

Európai Közösség* |

Ausztria* |

Belgium* |

Cseh Köztársaság |

Észtország |

Finnország* |

Franciaország* |

Németország* |

Görögország* |

Írország* |

Olaszország* |

Litvánia |

Luxemburg* |

Hollandia* |

Lengyelország |

Portugália* |

Szlovákia |

Spanyolország* |

Svédország* |

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága* |

Irán (Iráni Iszlám Köztársaság) |

Irak |

Japán* |

Lesotho |

Líbiai Arab Szocialista Népi Közösség |

Marokkó |

Nepál* |

Új-Zéland* |

Norvégia* |

Koreai Köztársaság* |

Svájc* |

Amerikai Egyesült Államok* |

* Tagja a trópusi fáról szóló 1994. évi nemzetközi egyezménynek

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Ez a dokumentum az indokolás mellékletéül és kiegészítéséül szolgál. A pénzügyi kimutatás kitöltésekor ezért – az értelmezhetőség sérelme nélkül – lehetőleg el kell kerülni az indokolásban szereplő információk ismétlődését. A sablon kitöltése előtt kérjük, nézze át az alábbi cikkek értelmezésére és a velük kapcsolatos iránymutatásra kidolgozott egyedi iránymutatást

1. A JAVASLAT MEGNEVEZÉSE: A 2006. évi nemzetközi trópusi faanyagokról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység/tevékenységek:

Külkapcsolatok, fejlesztés és kapcsolatok az AKCS államokkal. A nemzetközi áruszervezetekkel szembeni kötelezettségek.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (régi B.A. tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

21 07 04 Árukereskedelmi megállapodások

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Tíz év, kivéve ha a megállapodást újratárgyalják vagy meghosszabbítják.

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség esetén további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | Az EFTA hozzájárulása | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

Kötelező | Diff.[2]/ | IGEN | NEM | NEM | [ 4 ] |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

Működési kiadások[3] Az n. év azt az évet jelöli, amikor a kötelezettségnek kezdődnie kell. Ez az év valószínűleg 2008 lesz. |

Kötelezettségvállalási előirányzatok (CA) | 8.1 | a | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Kifizetési előirányzatok (PA) | b | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

* A kereskedelemben évről évre bekövetkezett változások miatt (különösen Kína által) a több mint tíz alapszavazatot (10. cikk (4) bekezdés) kapó országok szavazatai jelenleg előreláthatatlan módon változhatnak meg. Az EK-hányad kiszámítása a 2006-os nemzetközi trópusi faanyagokról szóló megállapodás rendelkezésein alapszik (19. cikk). A 2008-as költségvetésről 2007-ben döntenek, így ezek az adatok csupán a jelenlegi költségvetésen alapuló becslések. Ez a számítás 5%-os éves átlagnövekedést vesz figyelembe. A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[4] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE)* | 8.2.4 | c |

* Nincs szükség technikai és igazgatási segítségnyújtásra TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[5] * Nincs szükség technikai és igazgatási segítségnyújtásra |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő igazgatási kiadások (NDE) | 8.2.6 | e |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,726** |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762** |

** Lásd a 4.1.1. pontra vonatkozó (*) megjegyzést a 2. oldalon.

A társfinanszírozás részletezése

Amennyiben a megállapodást egyedül a Közösség köti, a tagállamok vagy egyéb szervek abban pénzügyileg nem vesznek részt, illetve azt nem társfinanszírozzák. Máskülönben e hozzájárulás szintjét a Tanács határozza meg.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[6] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz vagy pénzügyi terv módosítása).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

NB: A bevételre gyakorolt hatás számítási módszerével kapcsolatos minden részletet és észrevételt külön mellékletben kell bemutatni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

Az intézkedést megelőzően[n-1. év] | Az intézkedést követő helyzet |

A személyi állomány teljes létszáma | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az indokolásban részletesen ismertetni kell a javaslat keretét. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség.

E tagságot az újabb tárgyalások céljából végzett ITTO-hatásvizsgálat következtetései javasolták, hogy az EU továbbra is jelen lehessen e fontos nemzetközi fórumon. A közösségi tagságra az EK jogállásának megerősítéshez is szükség lesz, hogy a Bizottság fontos szerepet tölthessen be a szervezeten belül. Emellett a kötelező pénzügyi kötelezettségek teljesítése az általános irányítás fontos ellenőrzését vonja maga után.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája.

E tagság abból a tágabb megközelítésből fakad, amelyet a Közösség – a tárgyalások után – a nemzetközi árukereskedelmi megállapodások aláírásakor és megkötésekor mindig is követett. Ez megkönnyíti a fejlesztés fő célkitűzésének elérését is. Ezen új megállapodás célkitűzéseinek pontos elemzése alapján a fő célkitűzések középpontjában a kereskedelem és a környezetvédelem áll. A közösségi részvétel elengedhetetlen ahhoz, hogy a főbb nemzetközi piaci szereplőkkel együtt összehangolt és koherens erdészeti, kereskedelmi és fejlesztési politikát folytathassanak.

A javaslat összeegyeztethető azon egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyek az Európai Közösség részvételét biztosítják a nemzetközi szervezetekben. A jelenlegi helyzetben szinergiákra nincs lehetőség.

5.3. A javaslat célkitűzései, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A tevékenységalapú irányítási keretben a jelenlegi javaslat célja, hogy megfeleljen annak a célkitűzésnek, hogy a Bizottság a fejlődés intellektuális fókuszának szerepét töltse be, valamint biztosítja a nemzetközi politikai eszmecserékben való hatékony részvételt.

Az eredmény fő mutatójának tekinthetjük az EU fő nemzetközi kezdeményezésekkel és egyezményekkel kapcsolatban, illetve fórumokon és platformokon képviselt állásfoglalását. Hatásmutatóként tekinthető a nemzetközi partnerségekben és alapokban, valamint olyan nemzetközi többoldalú fórumokon kifejezett uniós állásfoglalás, mint az ITTO.

A javaslat lehetővé teszi, hogy a Bizottság a Közösség nevében járjon el.

Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[8].

ٱ Központosított irányítás |

X közvetlenül a Bizottság által |

ٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: |

ٱ végrehajtó hivatalok |

ٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek |

ٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek |

ٱ Megosztott vagy decentralizált irányítás |

ٱ a tagállamokkal |

ٱ harmadik országokkal |

ٱ Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg) |

Megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A bizottsági szolgálatok rendszeresen részt vesznek a Tanács ülésein és a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete igazgatási/pénzügyi bizottságának ülésein. E két szervnek megbízása van arra, hogy az igazgatási költségvetés és a velejáró hozzájárulások tekintetében javaslatot tegyenek, illetve azokat elfogadják. Az igazgatási költségvetés, annak felhasználása, a kiadások és a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete számláinak pénzügyi helyzete a tagok számára hozzáférhető.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az éves javaslat pénzügyi politikánkkal való összeegyeztethetőségét minden olyan árukereskedelmi megállapodás esetében értékelik, amelynek az Európai Közösség szerződő fele.

6.2.2. A köztes/utólagos értékelést követően hozott intézkedések (a múlt hasonló tapasztalataiból levont tanulságok)

E gyakorlatot – szükség esetén – az ITTA 2006 hatályának lejártakor folytatandó jövőbeni tárgyalások alkalmával végzik el. A megállapodás megkötésére irányuló javaslat – jelen pillanatban – megfelel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési konferenciájának (UNCTAD) keretében tartott tárgyalókonferencia megkezdése előtt külső tanácsadó által készített értékelésben tett ajánlásoknak. E többoldalú nemzetközi fórum – megbízatása értelmében – azon természetes „ernyőt” képviseli, amely alatt a főbb nemzetközi árukereskedelmi szervezetek tevékenykednek.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

Nem ütemeztek be értékelést; viszont valószínűleg maga a szervezet elvégzi a megállapodás végrehajtásának és eredményeinek félidős értékelését.

7. Csalás elleni intézkedések

A Bizottság biztosítja a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete pénzügyi forrásai adminisztratív kezelésének állandó felügyeletét.

Szükség esetén a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete – a Bizottság kérésére – hajlandó hozzáférést biztosítani nyilvántartásaihoz és könyveihez az OLAF, valamint valamennyi más pénzügyi és könyvvizsgáló szolgáltató számára.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[10] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor |

B*, C*/asszisztens |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[11] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[12] |

ÖSSZESEN * |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

Találkozókon való részvétel, dokumentumok tanulmányozása, eszmecsere a tagállamokkal és végül tárgyalások folytatása a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetével.

8.2.3. A személyzeti szabályzatban meghatározott állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni)

( A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani

( Az n. évi éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az irányítási szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

– belső |

- külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |

8.2.5. A személyi pénzügyi költségek és a kapcsolódó kiadások, amelyek nem szerepelnek a referenciaösszegben.

A személyi és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi. A személyzeti és igazgatási költségeket a főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg tartalmazza.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Személyi állomány fajtája | n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig) |

n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[14] |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - igazgatási kiadások összesen |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

[1] 9773/05 Restreint UE dokumentum, 2005. június 17.;

[2] Differenciált előirányzatok

[3] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[4] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[5] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[6] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját

[7] Szükség esetén további oszlopok hozzáadásával, például, ha a cselekvés időtartama meghaladja a 6 évet.

[8] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.

[9] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[10] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[11] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[12] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[13] Az érintett végrehajtó hivatal(ok) esetében hivatkozni kell az adott jogalkotási pénzügyi kimutatásra.

[14] Meg kell határozni a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyikhez tartozik.