Mindazonáltal az emberi jogok védelme nem vehető magától értetődőnek. Tíz év alatt új kihívások jelentek meg, például a migráció és a biztonság területén, valamint újabban a Covid19-válsággal összefüggésben, amely az alapjogok és szabadságok széles körével kapcsolatban eredményezett korlátozásokat, és növelte az egyenlőtlenségeket. A zöld átállás és a digitális átalakulás új lehetőségeket kínál az alapjogok hatékonyabbá tétele terén, azonban kihívásokkal is jár. Például a digitális automatizáció az előrehaladás elengedhetetlen ösztönzője, ami lehetővé teszi a hatékonyság növelését és az információk kezelésének új módjait, ugyanakkor előmozdíthatja a jogellenes gyűlöletbeszéd terjedését, akadályozhatja az emberek szabad véleménynyilvánítását, szigoríthatja a felügyeletet súlyos hátrányos megkülönböztetéshez vezethet, károsíthatja a gyermekeket, és fokozhatja bizonyos csoportok sebezhetőségét. Az alapvető jogok érvényesítése az előfeltétele annak, hogy az EU teljesítse arra vonatkozóan vállalt kötelezettségét, hogy senki se maradjon ki.

A Charta valamennyi tevékenységük során alkalmazandó az EU-s intézményekre. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló, 2010. évi bizottsági stratégia hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az EU-nak példát kell mutatnia, és meg kell határoznia, hogy a Bizottság hogyan biztosítsa a Chartának való teljes mértékű megfelelést. A Charta ezenkívül a tagállamokra is alkalmazandó, amikor az uniós jogot hajtják végre, és a stratégia kifejezte a Bizottság elkötelezettségét az iránt, hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszközt felhasználja a megfelelés biztosítása érdekében.

Az EU kötelezettségvállalása az uniós értékek előmozdítása iránt

Ez a stratégia kiegészíti az európai demokráciáról szóló cselekvési tervet és az első jogállamisági jelentést , amelyek együttesen tanúsítják a Bizottság átfogó megközelítését az EU alapját képező alapvető értékek előmozdítása és védelme iránt.

A stratégia hangsúlyozza a Charta átfogó jellegét, és kiegészíti az uniós jogok és értékek kézzelfoghatóbbá tételére irányuló célzott erőfeszítéseket olyan területeken, mint az áldozatok jogai és az igazságszolgáltatáshoz való jog, az egyenlőség és a befogadás, a rasszizmus elleni küzdelem és a pluralizmus, a szociális jogok és az inkluzív oktatás és képzés, a gazdasági jogok , az uniós polgárok jogai , valamint a gyermekek jogai .

Ezek a munkaterületek kölcsönösen erősítik egymást az alapjogok EU-n belüli hatékony védelme szempontjából.

A Charta a nemzeti és nemzetközi alapjogvédelmi rendszerekkel közösen alkalmazandó, beleértve a tagállamok körében közös alkotmányos hagyományokat és nemzetközi kötelezettségeket.

E tekintetben az EU-nak az emberi jogok európai egyezményéhez való csatlakozása továbbra is prioritás a Bizottság számára. Ha az EU valóban meg kívánja erősíteni az alapjogokat, nyitottnak kell lennie a külső ellenőrzésre. A Bizottság összefogott az Európa Tanáccsal, hogy elérje ezt a célkitűzést, amely segíteni fog a két alapjogi keret közötti kapcsolat további elmélyítése és azok hatékony gyakorlati alkalmazása terén.

Az EU mint az emberi jogok terén fellépő globális szereplő

Az uniós értékek és alapjogok előmozdítása az EU nemzetközi téren kifejtett munkájának is fontos része. Az, ahogyan az EU a területén belül kezeli az alapjogi problémákat, rendkívül fontos a nem uniós országokkal fennálló kapcsolata szempontjából is, mind bilaterális, regionális és multilaterális szinten. Mivel világszerte egyre nagyobb nyomás nehezedik a demokráciára, a jogállamiságra és az emberi jogokra, az EU külső fellépésének legfontosabb prioritásai közé tartozik az emberi jogok védelme és a demokrácia támogatása világszerte. Az EU szilárd és egységes megközelítést alkalmaz a belső alapjogi szabályai, valamint a külső partnerekkel folytatott munkája során az emberi jogok alkalmazása terén, ahogyan azt az emberi jogokról és demokráciáról szóló új cselekvési terv és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési terv bizonyítja, és ez összhangban van a fenntartható fejlődési célokkal. Az EU ezenkívül a kereskedelmi szakpolitikáján keresztül is előmozdítja az emberi jogokat.





1. – A Charta hatékony tagállami alkalmazásának biztosítása

1.1. Összefogás a tagállamokkal a Charta hatékony alkalmazása érdekében

A Charta jogilag kötelező eszköz, amely „csak az uniós jog alkalmazása esetén” vonatkozik a tagállamokra. Nem célja, hogy az uniós jog alkalmazási körét bővítse. A Charta alkalmazási köre valójában magának az uniós jognak az alkalmazási körét tükrözi: „a Charta árnyékként kíséri az uniós jogot. Ez lényegében azt jelenti, hogy nem lehet olyan helyzet, amelyben az uniós jog az irányadó, és amelyre a Charta nem alkalmazandó”.

Az uniós jog egyre növekvő terjedelme miatt a Charta egyre több esetben és területen alkalmazandó. Ezt mutatja a Bíróságnak a hatékony jogorvoslathoz való jog végrehajtásával kapcsolatos ítélkezési gyakorlata is, amelyet az olyan területeken alakított ki, mint az adózás, a menekültügy és a migráció, az igazságszolgáltatás függetlensége vagy az egyenlő bánásmód a foglalkoztatás terén . A Bíróság ezenkívül nemrégiben a tulajdonhoz való jogra hivatkozott, hogy megerősítse a külföldi befektetők védelmét a belső piacon .

A nemzeti és helyi közigazgatás, a tagállamok parlamentjei és a bűnüldöző hatóságok központi szerepet játszanak a Chartában foglalt jogok előmozdításában és védelmében. A Bizottság a tagállamok nemzeti és helyi hatóságaival közösen kíván dolgozni azon, hogy biztosítsa a Charta és azon uniós jogszabályok teljes körű alkalmazását, amelyek a Chartában foglalt jogokat mozdítják elő és védelmezik.

Megelőzés – a Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a tagállamokkal folytatott párbeszédnek, és készen áll arra, hogy támogassa őket az uniós jog hatékony átültetésében és végrehajtásában . A tagállamokkal és a bűnüldöző hatóságokkal folytatott rendszeres párbeszéd elengedhetetlen a gyakorlatok megosztása, valamint a Charta és a vonatkozó uniós jog végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos aggodalmak megvitatása szempontjából. Ez lehetővé teszi, hogy korai szakaszban meg lehessen oldani az összeegyeztethetetlenséggel kapcsolatban felmerülő problémákat.

Előmozdítás és végrehajtás – a konzultációk rámutatnak arra, hogy a Charta nemzeti és helyi közigazgatásban és parlamentekben való alkalmazása és az azzal kapcsolatos ismeretek aránya alacsony szintű. Az uniós jog szerinti kötelezettségeiknek való megfelelés érdekében fontos, hogy a tagállamok előmozdítsák az eszközök, nyomonkövetési mechanizmusok, képzések és stratégiák kialakítását, hogy biztosítsák az uniós jog hatályán belüli kezdeményezések Chartának való megfelelését. A tagállamoknak a Bizottság által az európai e-igazságügyi portálon elérhetővé tett külön weboldalon ösztönözniük kell a kölcsönös tanulást a Charta alkalmazásával és az arra vonatkozó ismeretekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok révén, többek közt helyi szinten. A Tanács ezenkívül az alapvető és az uniós polgársági jogokkal, valamint a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoport (FREMP) keretén belül is előmozdíthatja ezeket a cseréket, ahogyan az a Chartáról szóló, 2019. évi következtetésekben is szerepel.

Együttműködés – a konzultációk rámutattak a kormányzatok, az uniós intézmények, a jogvédők és a civil társadalmi szervezetek különböző szintjei közötti együttműködés és kommunikáció fontosságára is. E tekintetben a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy jelöljenek ki a Chartával foglalkozó kapcsolattartót, hogy megkönnyítsék az információáramlást és a Chartára vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét, és összehangolják az országon belüli kapacitásépítési erőfeszítéseket. A kapcsolattartó az uniós intézmények számára is továbbíthat és tőlük is kaphat információt.