HU    HU HU 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 8.10.2008 
SEC(2008) 2545 
  
A BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATOK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérődokumentum a 
Javaslat 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a fogyasztók jogairól 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
{COM(2008) 614 végleges} 
{SEC(2008) 2544} {SEC(2008) 2547} 
HU 2   HU 1. K ONZULTÁCIÓ ÉS SZAKÉRT ŐI VÉLEMÉNYEK  
2007. február 8-án a Bizottság el fogadta a fogyasztóvédelmi joga nyag felülvizsgálatáról szóló 
zöld könyvet és nyilvános  konzultációt kezdett1. A Bizottság több mint 300 hozzászólást 
kapott a fogyasztóvédelmi és gazdasági szervezetekt ől, a tagállamoktól, az Európai 
Parlamentt ől, az Európai Gazdasági és Szociális  Bizottságtól és más érdekelt felekt ől, például 
egyetemi oktatóktól és ügyvédekt ől. 
Az Egészség- és Fogyasztóügyi F őigazgatóság 2007. november 14-én egész napos 
konferenciát tartott az érdeke lt felek részvételével a s zabályozásból adódó problémák 
felkutatására és a különböz ő, a zöld könyv konzultációja során adott válaszok során felmerült 
témák megvitatására. A hatásvizsgálat során az érdekelt felek széles skálájával folytak 
konzultációk 2007. decembert ől 2008. márciusig. A konzultációk fontos információkat 
eredményeztek a probléma meghatározására és a szakpolitikai lehet őségek értékelésére 
vonatkozóan.  
2007. december 20-án a Bizottság által megbízott vállalkozó két kérd őívet küldött ki az 
érdekelt feleknek (egyet a vá llalkozóknak, egyet a fogyasztókna k). Ezen felül a vállalkozó 
felhasználta a Bizottság megbízásából végzett, a fogyasztói és kiskereskedelmi magatartásról 
szóló, két Eurobarométer közvéleménykutatás eredményét. 
2008. januárban és februárban a vállalkozó – a Bizottság felügyelete mellett – a f őbb 
gazdasági szerepl ők részvételével több mint 20 szem élyes találkozót tartott.  
Jogi és gazdasági szakért őket, valamint a fogyasztók képvisel őit tömörít ő szakértői testület 
felállítására került sor a különböz ő szakpolitikai lehet őségekkel és azok lehetséges hatásaival 
kapcsolatos tanácsadás céljából.  
2008. február 6-án egész napos munkaértekezlet megszervezésére került sor az érdekelt felek 
részvételével, melynek során az üz leti élet több mint 40 képvisel ője vitatta meg az uniós 
fogyasztói szabályozás válto zásainak következményeit.  
2008. február 13-án fogyasztói fókuszcsoportot szerveztek több mint 20 fogyasztó 
részvételével. A fókuszcsoport a jelenleg i fogyasztóvédelmi jogszabályok fogyasztói 
viselkedésre gyakorolt hatásait  vizsgálta, illetve a tervez ett jogszabály i változásoknak a 
fogyasztók határon túli vásárl ás iránti bizalomára gyakorolt várható hatásait mérte fel. 
2008. február 29-én az európai fogyasztói ta nácsadó csoport (a továbbiakban: ECCG) 
keretében a vállalkozó munkaértekezletet s zervezett, hogy megvitassák a fogyasztóvédelmet 
és a fogyasztói bizalmat érint ő uniós fogyasztóvédelmi szabál yozás változásainak a hatásait, 
különös tekintettel a hatá ron átnyúló ügyletekre. 
Ezenfelül a bizottsági szolgálatok kétoldalú ta lálkozókat szerveztek a Fogyasztói Egyesületek 
Európai Szövetségével (a továbbiakba n: BEUC), illetve a BEUC képvisel ői részt vettek a 
fogyasztói fókuszcsoportban, a szakért ői testületben és az ECCG alcsoportjának ülésén.  
A Bizottság két különböz ő konzultációt folytatott a távollev ők közötti értékesítésr ől valamint 
a házaló kereskedelemr ől szóló irányelvr ől. Valamennyi érdekelt felet felkérték, hogy 
válaszukat 2006. november 21-ig, illetve 2007. d ecember 4-ig juttassák el a Bizottsághoz2. 
                                                 
1 Zöld könyv a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról COM(2006) 744, 2007.2.8. A Zöld könyv, 
illetve a konzultáció eredményei a http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm  honlapon 
találhatók.  
2 Mindkét konzultáció eredmény e megtalálható a http://ec. europa.eu/consumers/rights  weboldalon 
HU 3   HU Végül a joganyag átvilágítására más f őigazgatóságok is társultak a ha tásvizsgálati eljáráshoz a 
hatásvizsgálati értékelés céljából létrehozo tt szolgálatközi irányító csoport révén.  
2. P ROBLÉMA -MEGHATÁROZÁS  
Az ebben a hatásvizsgálatban taglal t probléma a még nem teljes bels ő fogyasztói piac. A 
fogyasztók még nem jutnak hozzá a megnöveked ett választék és alacsonyabb árak által 
fémjelzett teljes mértékben egység esített kiskereskedelmi piac el őnyeihez. A bels ő piacnak 
több olyan gyakorlati és szerkezeti akadálya va n, mint például a nyelvi, logisztikai és a 
szabályozásból ered ő akadályok.  
A szabályozásból adódó jelent ős akadálynak számít a fogyasztói ügyleteket szabályozó 
nemzeti jogszabályok széttagoltsága. Ezek a jogszabályok az uniós fogyasztói joganyagot 
alkotó számos irányelvet ülte tik át. A 2008-as Eurobarometer felmérés szerint a fogyasztói 
ügyleteket szabályozó, eltér ő jogszabályok betartása miatti többletköltségeket a keresked ők 
60 százaléka a bels ő fogyasztói piacon zajló határ on átnyúló kereskedelem jelent ős 
akadályának látja.  
A széttagoltság f ő oka a fogyasztóvédelmi irányelvekbe n található minimális harmonizációs 
záradékok. Ezek a záradékok kifejezetten elisme rik a tagállamok jogát arra, hogy a nemzeti 
jogukban szigorúbb fogyasztóvédelmi szabályokat tartsanak fenn illetve fogadjanak el. A 
fogyasztóik részére történ ő magasabb szint ű védelem biztosításának céljából a tagállamok 
gyakran éltek ezzel a lehet őséggel. A jogi széttagoltság problémáját további két tényez ő 
súlyosbítja: a tény, hogy az uniós szabályozás nincs tökéletesen összehangolva; és az a tény, 
hogy az irányelvekben található néhány szabály elavult; a ne mzeti szabályozó hatóságok e 
problémák megoldására tett összehangolat lan kísérletei tová bbi széttagoltságot 
eredményeztek. Ez a hatásvizsgálat kizárólag a széttagoltsággal összefügg ő problémák – f őleg 
a fogyasztók és vállalkozókra gyakor olt – hatásaira összpontosít.  
A széttagoltság bels ő piaci hatása kett ős. Először is azt eredmény ezi, hogy a vállalkozások 
vonakodnak a határon túli fogyasztók részére történ ő értékesítést ől. A széttagoltság hatásai a 
vállalkozások számára is érzékelhet őek a kollíziós szabályok, konkrétan a Róma I rendelet 
miatt, amely arra kötelezi a keresked őket, hogy a fogyasztók számára legalább a lakóhelyük 
szerinti ország által nyújtott védelem szintjét biztosítsák. A határon túl értékesíteni kívánó kereskedőnek jogi- és a szabályok betartására irá nyuló egyéb költségeket  kell viselnie a 
szóban forgó országban lév ő fogyasztóvédelem szintjének tis zteletben tartása céljából. Az 
ilyen költségeket esetleg továbbhárítják a fogyasztóra, vagy ami még kedvez őtlenebb, nem 
értékesítenek a határon túlra.  
Másodszor, a széttagoltság hatása abban nyilv ánul meg, hogy a fogyasz tók bizalma alacsony 
a határon túli vásárlásokkal ka pcsolatban. A fogyasztói bizalo m hiányának számos oka van, 
többek között a fogyasztók saját jogaikkal kapc solatos hiányos ismerete, az a képzetük, hogy 
kevésbé lennének védve, ha külföldi keresked őtől vásárolnának, illetve, hogy a szabályok 
érvényesítése és a közvetítés bonyolulta bb lenne külföldön. Az Unión belüli 
fogyasztóvédelem széttagoltsága és az ezzel járó egyenetlen szintje nehézkessé teszi az egész 
Európára kiterjed ő, fogyasztói jogokról szóló felvilágosító kampány folytatását, illetve 
alternatív vitarendezési m echanizmusok alkalmazását. 
3. A Z UNIÓ JOGA A FELLÉPÉSRE  
A Szerződés 153. cikkének (1) bekezdése és a 153. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy 
rendelkezik, hogy a Közösség hozzájárul a magas szint ű fogyasztóvédelem biztosításához a 
HU 4   HU Szerződés 95. cikke alapján elfogadott intézk edések révén, amelyek célja a bels ő piac 
megteremtése és m űködése. 
A széttagoltság következményeképpen a ha táron túl eladni szándékozó keresked őnek – a 
Róma I rendelet el őírása szerint – jogi-, illetve a szabályok betartására irányuló egyéb 
költségeket kell viselnie a fogyasztó országában lév ő fogyasztóvédelem szintjének 
tiszteletben tartása céljából. Ez a bels ő piac megvalósításának útjában álló, szabályozási 
akadály. 
Ezt a problémát csak összehangolt uniós beav atkozással lehet megoldani, mivel a probléma 
gyökere a minimális harmonizációs rendelkezések összehangolatlan használata. Hasonlóképpen, még nagyobb széttagoltságot er edményez és súlyosbítja a problémát, ha 
összehangolatlan módon kezeljük az új piaci fe jleményeket, a szabályozás hiányosságait és az 
uniós fogyasztóvédelmi jog ellentmondásait. 
4. C
ÉLKITŰZÉSEK  
Általános cél:  A belső fogyasztói piac megfelel őbb működéséhez való hozzájárulás, valamint 
a magas szint ű közös fogyasztóvéde lem megteremtése 
Kapcsolódó konkrét célkit űzés: 
A határon átnyúló verseny ösztön zése, az áruk és szolgáltatás ok szélesebb választékának, 
alacsonyabb áron történ ő biztosítása a fogyasztók részére.  
Kapcsolódó m űködési célkit űzés:  
Javítani a fogyasztóvédelem j ogi szabályozását annak egyszer űsítése és egységesebbé tétele 
révén.  
1. általános célkit űzés: Csökkenteni a 
vállalkozások idegenkedését a határon átnyúló kereskedelem mel kapcsolatosan 
Kapcsolódó konkrét célkit űzés:  
Csökkenteni a szabályok betartására 
vonatkozó költségeket  a vállalkozások 
számára 
Kapcsolódó m űködési célkit űzések: 
Csökkenteni a vállalkozások 
jogbizonytalanságát a szabályozás széttagoltságának
3 megszüntetésével, 
valamint a vállalkozásoknak az adminisztrációs, ille tve a fogyasztóvédelmi 
jogszabályok el őírásainak betartására 
irányuló költségek csökkentésével.  
Növelni a határon átnyúló bels ő fogyasztói 
piacon kötött ügyletek számát.  2. általános célkit űzés: Megnövelni a 
fogyasztók bels ő piacba vetett bizalmát 
Kapcsolódó konkrét célkit űzések: 
Biztosítani a fogyasztók azonos szint ű 
védelmét a határon túli vásárlások során 
Magas szint ű fogyasztóvédelmet 
biztosítani. 
Kapcsolódó m űködési célkit űzések: 
Csökkenteni a fogyasztók 
jogbizonytalanságát 
Ösztönözni a fogyasztók határon túli 
vásárlásait 
                                                 
3 A széttagoltság itt az egyes ügyletekre vonatkozó, érvényben lév ő jogszabályok közötti eltérésekre utal. 
HU 5   HU 5. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A konzultációk eredményei alapján különböz ő szakpolitikai lehet őségek kidolgozására került 
sor. Néhány szakpolitikai lehet őséget, mint például a kett ős szabályozási rendszer bevezetését 
a hazai és a határon átnyúló vállalkozások és fogyasztók közötti tranzakciók esetében korán 
elvetették. A kett ős szabályozási rendszer a hazai és a határon átnyúló ügyletek esetében 
további tagoltságot okoz és még nehezebbé te szi a jogaikat még mindig nem eléggé ismer ő 
fogyasztók számára, hogy megismerjé k a szabályozási keretet. A kett ős szabályozási rendszer 
megnövelné a szabályok betartás ára irányuló egyéb költségeket , mint például az üzleti 
folyamatok menedzselésének költs égeit (pl. visszatérítések), ellentétes lenne az egyszer űsítés 
céljaival és torzítaná a verse nyt a kizárólag belföldön keresked ő, illetve az egyszerre 
belföldön és határon túl is keresked ő vállalkozások között. 
Az elemzés adatai azt mutatják, hogy a fennálló helyzet (1. szakpolitikai lehet őség) az azzal 
járó széttagoltság miatt kedvez őtlen hatással lenne a bels ő piacra. A figyelemfelkeltésb ől és 
önszabályozásból álló, nem jogszabályi in tézkedéseknek (2. szakpolitikai lehet őség) kisebb 
lenne a fogyasztókra gyakorolt kedvez ő hatása, viszont a gyakorlatban a szabályozásból 
adódó széttagoltság tompítaná a vállalkozásokra gyakorolt kedvez ő hatásukat; a széttagoltság 
kedvezőtlen vonatkozásait nem oldaná meg. A 2. szakpolitikai lehet őséget a 3. és 4. valamint 
az 5. jogi szabályozást tartalmazó lehet őség kiegészítéseként is meg lehetne valósítani az 
említett lehet őségek kedvez ő hatásainak feler ősítésével.  
A 3., 4. és 5. szakpolitikai lehet őségek révén bevezetett jogs zabályi változások teljes 
harmonizáción alapulnak. A 4. szakpolitikai lehet őség a 3. szakpolitikai lehet őséget és néhány 
más, egyéb szabályozási kérdést foglal  magába. Az 5. szakpolitikai lehet őség a 4. 
szakpolitikai lehet őséget és néhány más, egyéb szabályozási változtatást foglal magába.  
A 3. szakpolitikai lehet őségnél javasolt négy jogszabályi változásnak korlátozott kedvez ő 
hatásai lennének a bels ő piac megfelel őbb működésére és a szabál yozás javítására 
vonatkozóan. A kedvez ő hatások a jogszabályok egyértelm űvé tételében és 
„megtisztításában” merülnének ki.  
A 4. szakpolitikai lehet őségbe beágyazott középszint ű változások összesen 20 jogszabályi 
változást tartalmaznak (vagyi s a 3. szakpolitikai lehet őségben szerepl ő négy változás+16 
további változás), amely egyebek közt (i) megha tározná a teljesítés fogalmát, valamint azt, 
hogy ki viselné a kárveszélyt, f őleg amikor az áruk szállítás útján jutnak el a fogyasztóhoz, 
(ii) kiigazítaná és egyszer űsítené a távollev ők közötti és üzlethelyiségen kívüli ügyletek 
alkalmazási körét, (iii) harmonizálná a tájékozta tási követelményeket és az elállási jogot a 
távollevők közötti és üzlethelyi ségen kívül kötött szerz ődések esetében, (iv) harmonizálná az 
orvoslási lehet őségek sorrendjét hibás áruk esetében és (v ) harmonizált fekete és szürke listát 
vezetne be uniós szinten a tisztességtelen szerz ődési feltételekr ől, a jelenlegi tájékoztató 
jellegű jegyzék helyett. 
A 4. szakpolitikai lehet őség kedvez ő hatásai túlsúlyban lesznek annak költségeihez képest. A 
javaslat jelent ősen hozzájárulna a bels ő piac jobb m űködéséhez a harmonizáció és 
egyszerűsítés révén, csökkenten é a vállalkozások, f őleg a határon túl kereskedni szándékozó 
kkv-k (kis- és középvállalkozás ok) terheit. Ez a lehet őség általában véve növelné a fogyasztók 
bizalmát a határon túli és belföldi vásárlások  során, konkrétan az alacsonyabb árak és a 
fogyasztók rendelkezésére álló nagyobb válasz ték révén. Ez a szakpolitikai lehet őség 
jelentősen javítaná a jogi szabályozás színvona lát és a fogyasztóvédelmi jogszabályok 
szintjét, f őleg a távollev ők közötti és az üzlethelyisége n kívüli ügyletek esetében, 
hasonlóképpen megszüntetné következetlenség eket és joghézagokat a közös szabályok és 
fogalmak meghatározásával. 
HU 6   HU Az 5. szakpolitikai lehet őség részeként tervezett további szabályozási változások messzemen ő 
javaslatok (mint például az ismétl ődő meghibásodásra vagy a tartalék alkatrészek 
rendelkezésre állására vonatkozó szabályok) amelyek akkora költségeket jelentenek a 
vállalkozások számára, amelyeket nem elle nsúlyoznak a fogyasztók részére biztosított 
kedvező hatások és ezért nem teljesítik a felülvizsgálat kett ős célját (azaz a vállalkozások 
szabályok betartására irányuló költségeinek cs ökkentését, valamint a fogyasztói bizalom 
erősítését).  
A 6. szakpolitikai lehet őség a bels ő piaci záradékot társítaná a 3. szakpolitikai lehet őséggel (1. 
sz. alváltozat) vagy a 4. szakpolitikai lehet őséggel (2. sz. alváltozat). Ugyanakkor a két 
alverzió közül több, további változat és annak megfelel ő hatás lehetséges. Az ilyen bels ő piaci 
záradék összeütközésbe kerülhetne a Róma I. rendeletet, azáltal, hogy a határon átnyúló 
kereskedelmet folytató keresked őknek szabad választást tenne lehet ővé a szerz ődésre 
alkalmazandó jog megválasztására. A nyilvá nos konzultációs eljárás során, a bels ő piaci 
záradékot a vállalkozások támogatták, de a ta gállamok és fogyasztóvédelmi szervezetek dönt ő 
többségének ellenállásába ütközött.  
Ugyan ez a változat megszüntetné a bels ő piac szabályozásból adódó korlátait, és a 
vállalkozások terheinek jelent ős csökkenését eredményezné, a jogbizonytalanság problémáját 
a fogyasztókra hárítaná, ami kedvez őtlen hatással lenne a fogyasztó i bizalomra: a fogyasztók 
eltérő szintű védelemben részesülnének a külföldi keresked őtől történő vásárlásaik során. Ez a 
lehetőség problémákat okozna a bíróságok és mediátorok (közvetít ők) számára; nem javítaná 
a szabályozás min őségét és jelent ős szakpolitikai változást jelentene a Róma I rendelet 
elfogadását követ ő néhány hónapon belül, amely egy felü lvizsgálati záradékot tartalmaz, 
lehetővé téve a Bizottság számára a rendelet gyakorlati alkalmazásának értékelését.  
Nincs szükség a bels ő piacról szóló záradék és az 5. szakpolitikai lehet őség társításának 
értékelésére, mivel ennek a szakpolitikai lehet őségnek az értékeléséb ől kiderül, hogy az 5. 
szakpolitikai lehet őség alacsonyabb rend ű szabályozási lehet őség.  
A fentiekben kifejtett okok miatt a 4. szakpolitikai lehet őség (közepes mérték ű jogszabályi 
változások) a legmegfelel őbb javaslat a felülvizsgálati folyamat során meghatározott 
problémák megoldására. Csak ez a lehet őség teljesítené a felülvizsgálat kett ős célját. Ez nem 
zárja ki a 2. szakpolitikai lehet őségnél meghatározott, jogi szabályozással nem járókiegészít ő 
rendelkezések alkalmazását.  
6. A DMINISZTRATÍV TERHEK  
A kiválasztott (4.) szakpolitikai lehet őség teljes harmonizációs megközelítése miatt, a már 
jelenleg távértékesítést folytató eladók javasl atból adódó többletterhe (a  változás költsége) 
vállalkozásokként 2153 EUR. A jelenleg házaló  kereskedelmet folytató eladók számára a 
változás egy cégre vetített költs ége 3653 EUR. A közvetlen kiskereskedelmet folytatókat nem 
terhelik további költségek. A válto zás költségének viselésével a meglév ő vállalkozások 
megfelelnek az Unió egész területén érvényes jogi követelményeknek és szabadon kereskedhetnek 27 tagállamban. Ez az Unión belül határon túl érté kesíteni szándékozó 
vállalatok terheinek jelent ős csökkenését eredményezné.  
Például egy, a saját országában már kereskedelme t folytató, távértékesítéssel foglalkozó eladó 
70 526 EUR helyett 2153 EUR költség viselése árán 27 tagországba n kereskedhet majd. 
Hasonlóképpen, a saját országában már házaló kereskedelmet folytató keresked ő 27 országra 
terjesztheti ki ügylete it a jelenlegi széttagol t rendszerben fizetend ő 71 625 EUR összeg 
helyett 3653 euróért.  
HU 7   HU A 27 tagállam szabályozását betartó új váll alkozás költségei is csökkennek. Egy újonnan 
létrejövő, távértékesítéssel foglalkozó vállalkoz ás terhe 70 526 EUR helyett 5526 EUR lesz. 
Egy újonnan létrejöv ő, házaló kereskedelemmel foglalko zó vállalkozás terhe 71 625 EUR 
helyett 6625 EUR lesz. A már határon átnyúló ke reskedelmet folytató vállalatoknak viselniük 
kell majd a széttagoltság költségeit –a Róma I rendelet hatályba lépése és a fogyasztók 
jogairól szóló lehetséges jogalkotási ja vaslat végrehajtása közötti – átmeneti id őszakban.  
Mivel a 2008-as Eurobarometer felmérés szerin t a határon átnyúló értékesítést jelenleg nem 
végző keresked ők, távközl ő eszközöket használó 75 százalékának majdnem a fele nyilatkozott 
úgy, hogy határon túli eladásokba kezdene, ha a szabályozást harmonizálnák, ezért az említett 
költségcsökkenés jelent ősége még ennél is nagyobb. Ha a ha táron átnyúló tá vértékesítéssel 
foglalkozó eladók száma 31 százalékkal megn őne (az esetleges sokszorozó hatást figyelmen 
kívül hagyva) a kereskedelem volum enére gyakorolt hatás igen jelent ős lehet.  
Nyertesekre és vesztesekre leegyszer űsítve a dolgot, az elemzés legf őbb következtetései: 
• A jelenleg csak belföldi kereskedelmet folytató, de határon átnyúló terjeszkedést 
fontolgató vállalatok nyertesek lesznek, mivel a teljes harmonizáció miatt jóval 
alacsonyabb költségek terhelik őket 
• A jelenleg 1-2 tagállammal keresked ő, de több tagállamban történ ő terjeszkedést 
fontolgató vállalatok nyerni fognak a teljes harmonizáció jelentette jóval 
alacsonyabb költségek miatt 
Néhány kizárólag belföldön keresked ő vállalat, amely nem érdekelt  a határon túlra 
terjeszkedésben, kis mértékben veszítene a szab ályozás változásaihoz való igazodás egyszeri 
költsége miatt. A távértékesítéssel és közvetl en értékesítéssel egyará nt foglalkozó keresked ők 
viselnel najd egy uniós szint ű egyszeri igazodási költséget, mivel alkalmazkodniuk kell az új 
irányelvhez, meg kell ismerniük a kötel ezettségeiket és új általános szerz ődési feltételeket kell 
kidolgozniuk. A közvetlen ki skereskedéssel foglalkozók esetében kisebb kiegészít ő terhek 
várhatók az olyan egyedi típusú közvetlen vállalkozások számára,  mint például a fogyasztók 
közvetítőjeként fellép ő használt cikk üzletek. Az alka lmazkodással járó valamennyi költség 
egyszeri költség. A hatóságok adminisztratív terheinek vonatkozásában nem várhatók 
komolyabb hatások.  
7. É RTÉKELÉS ÉS MONITORING  
A monitoring és értékelési eljárás f őleg az alábbiakat tartalmazza: 
• Rendszeres esettanulmányok olyan konkrét keresked őkről, akik növelik a határon 
átnyúló, bels ő fogyasztói piacon folytatott kereskedelmet. 
• Keresked ői testületeket lehetne felállítani, és a majdani kiválasztott lehet őség 
kapcsolódó költségeit felülvizsgálni.  
• Egy kis jogi szakért ő csoportot lehetne felállítani, amely felülvizsgálja a majdani 
kiválasztott lehet őség jogi m űködésének tanulságait. A Bizottság által nemrégiben 
létrehozott fogyasztói piaci megfigyelési rendszer lényeges szerepet tölthetne be a 
kiválasztott lehet őség jövőbeli ellenőrzésében és értékelésében. 
Az Egészség- és Fogyasztóügyi F őigazgatóság 2016-ra a fogyasztóvédelmi jogszabályok 
értékelését vette tervbe a többé ves értékelési programjában.