EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.5.28. COM(2020) 408 final 2020/0104(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A Covid19-világjárvány megváltoztatta az elkövetkezendő évek gazdasági kilátásait az Unióban. Az egyes tagállamokban jelentkező rövid távú hatás a korlátozó intézkedések időtartamától és szigorúságától, a gazdasági kibocsátás összetételétől és a válság azonnali hatásának enyhítését célzó gazdaságpolitikai intézkedésektől függ majd. A közép- és hosszú távú hatásokat az fogja befolyásolni, hogy a Covid19-világjárvány milyen intenzitású sokkhatást fejt ki a gazdasági tevékenységre a különböző gazdasági ágazatokban, milyen a gazdaságok gazdasági rezilienciája, valamint mennyire van lehetőség megfelelő intézkedéseket hozni. Az egységes piac egyenlő versenyfeltételei torzulásának kockázata a gazdasági különbségek növekedéséhez vezethet az Unióban, és – határozott szakpolitikai fellépés hiányában – súlyosbíthatja Európa hosszú távú növekedési kihívásait. A korlátozó intézkedések fokozatos feloldásával párhuzamosan a fenntartható helyreállításhoz a válság gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítését célzó stratégiai politikai irányvonalra van szükség, amely megerősíti a gazdasági konvergenciát és rezilienciát, és ezáltal hozzájárul a hosszú távú fenntartható növekedéshez is. Ez magában foglalja a zöld és digitális kettős átállás lehetővé tételét is, miközben biztosítja az Unió stratégiai autonómiáját. A korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy válságok idején a beruházások szintje gyakran drasztikusan visszaesik. Ugyanakkor ebben a sajátos helyzetben elengedhetetlenül fontos a beruházások támogatása. Ezenkívül kezelni kell a válsággal kapcsolatos főbb gazdasági és társadalmi kihívásokat a termelési kapacitás és a foglalkoztatás tartós veszteségének megelőzése érdekében (késleltetett hatások), védve ezáltal a gazdasági és társadalmi rezilienciát. A fenntartható és reziliens fellendüléshez továbbá olyan keretre van szükség, amely elősegíti a megfelelő típusú beruházásokat és reformokat. Emellett az is döntő fontosságú, hogy a tagállamok által bevezetett helyreállítási stratégiák megfelelően integrálják a zöld és digitális átállással kapcsolatos kihívásokat, és támogassák az ezen két kulcsfontosságú területre irányuló beruházásokat és reformokat. A javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (a továbbiakban: az eszköz) nagyszabású pénzügyi támogatást nyújt majd a közberuházásokhoz és a reformokhoz, amelyek által a tagállamok gazdaságai reziliensebbé válnak és felkészültebbek lesznek a jövőre. Az eszköz abban fogja segíteni a tagállamokat, hogy a válságot követően – még nélkülözhetetlenebb módon – kezelni tudják azokat a gazdasági és társadalmi kihívásokat, amelyek különböző területeken, így például a szociális ágazat, a foglalkoztatás, a készségek, az oktatás, a kutatás és innováció, valamint az egészségügyi kérdések tekintetében, továbbá az üzleti környezettel, és ezen belül a közigazgatással és a pénzügyi ágazattal kapcsolatban jelentkeznek. Továbbá döntő jelentőségű, hogy az eszköz biztosítsa, hogy ezek a beruházások és reformok a zöld és digitális átállással kapcsolatos kihívásokra és beruházási igényekre összpontosítsanak, gondoskodva ezáltal a helyreállítás fenntarthatóságáról. A tiszta energiára való átállás elősegítésére és számos kulcsfontosságú gazdasági ágazat energiahatékonyságának növelésére irányuló, zöld és digitális technológiákba, kapacitásokba és folyamatokba való beruházás hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a fenntartható növekedéshez, valamint lehetővé teszi az Unió számára, hogy a lehető legjobban használhassa ki a helyreállítás globális versenyében szerzett lépéselőnyét. Emellett hozzájárul ahhoz is, hogy a kulcsfontosságú ellátási láncok diverzifikálása révén ellenállóbbá váljon az Unió, és kevésbé legyen másokra utalva. Kiemelt fontosságú a releváns projektek terveinek azonosítása és kidolgozása, melyre a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterében (a továbbiakban: európai szemeszter) foglalt prioritásokkal összhangban kerül sor. A célszerűség, valamint annak érdekében, hogy a társjogalkotók mihamarabb megállapodásra jussanak, e rendeletjavaslat a társjogalkotók által már korábban megvitatott, a reformtámogató program létrehozásáról szóló javaslat legutóbbi szövegén alapszik, amelyet a Bizottság a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret részeként 2018. május 31-én fogadott el, és amelynek szövegét a Bizottság a felülvizsgált célkitűzéseknek és az új eszköz kiigazított megvalósítási módjának megfelelően módosítja. Így e javaslat a reformtámogató programra tett, visszavont bizottsági javaslat helyébe lép. Következésképpen a Bizottság az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz irányítási keretéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatát is visszavonja. A Bizottság továbbá külön javaslatot terjeszt elő a [COD...] rendeletre vonatkozóan is, hogy technikai támogatást nyújtson a tagállamoknak. Az eszköz a felülvizsgált többéves pénzügyi keret részeként az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz fő programjaként fog szolgálni. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatást és hiteleket nyújt a tagállamoknak a közberuházások és reformok támogatására, a tagállamok helyreállítási és a rezilienciaépítési terveikben meghatározottak szerint. Ezáltal az uniós gazdaságok reziliensebbé válnak, és felkészültebbek lesznek a jövőre. A vissza nem térítendő támogatást hitelek egészítik ki, és – a vissza nem térítendő pénzügyi támogatásból már részesülő reformokon és beruházásokon túl – további reformokért és beruházásokért cserébe nyújthatók. A hitelek hosszú lejáratúak lesznek, és az Unió számára kedvező kamatlábbal fognak rendelkezni. Így azon tagállamok számára lesznek különösen fontosak és előnyösek, amelyeket magasabb hitelfelvételi költségek terhelnek. Annak biztosítása érdekében, hogy a források allokációja megfelelően igazodjon az eszköz célkitűzéséhez, az eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatás különösen azokat az országokat részesíti előnyben, amelyek alacsonyabb egy főre jutó jövedelemmel és magas munkanélküliségi rátával rendelkeznek, tükrözve az ezen országok előtt álló hatalmas gazdasági és társadalmi kihívásokat. A Bizottság az uniós költségvetés teljes erejének latba vetését javasolja a beruházások mozgósításának és a pénzügyi támogatásnak a helyreállítás döntő jelentőségű első éveire történő előreütemezése érdekében. A javaslatok két pilléren nyugszanak: i. a 808 984 090 millió EUR-t kitevő Európai Uniós Helyreállítási Eszközön (folyó áron). Az említett eszköz az uniós költségvetésben biztosított pénzügyi mozgástér kihasználásával többletforrásokat mozgósít a pénzügyi piacokon, és ezáltal ideiglenesen megerősíti az EU költségvetésének pénzügyi kapacitását. A mozgósított források a megélhetés védelméhez és a gazdaság lábra állításához szükséges gyors intézkedéseket fogják támogatni: ii. a 2021–2027-re szóló, megerősített többéves pénzügyi kereten (MFF). A Bizottság azt javasolja, hogy az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz révén erősítsék meg a kulcsfontosságú programokat annak érdekében, hogy a beruházás gyorsan oda irányuljon, ahol a legnagyobb szükség van rá, hogy megerősödjön az egységes piac, fokozódjon az együttműködés olyan területeken, mint az egészségügy és a válságkezelés, valamint hogy az Unió olyan testreszabott költségvetéssel rendelkezzen, amely ösztönzi az ellenállóbb, zöldebb és digitálisabb Európára való hosszú távú átállást. Mivel a finanszírozást átmeneti időszakra bocsátják az eszköz rendelkezésére, a pénzügyi támogatást és a tagállamok által az eszköz égisze alatt végrehajtott releváns intézkedéseket 2024 végéig kell előreütemezni, a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás tekintetében pedig a teljes összeg legalább 60 %-át 2022 végéig le kell kötni. A Bizottságnak és a tagállamoknak 2024 után a többéves pénzügyi keret végéig hátralévő éveket így a releváns intézkedések helyszíni végrehajtásának előmozdítására és a releváns gazdasági és társadalmi ágazatokban várt helyreállítás elérésére kell fordítaniuk, erősítve a rezilienciát és a konvergenciát. Amennyiben azt követően az eszköz számára még rendelkezésre állnak pénzügyi források, és az uniós költségvetésben ezeket az eszközhöz allokálják, a Bizottság további pályázati felhívásokat is szervezhet. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A felülvizsgált többéves pénzügyi keret és a hozzá kapcsolódó ágazati jogszabályok új és megerősített eszközöket javasolnak a Covid19-világjárvány gazdasági következményeinek kezelése érdekében. A jelen javaslat ezt az intézkedéscsomagot, nevezetesen a strukturális és kohéziós alapok keretében létrehozott REACT EU-t, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alapra (ESBA) és az InvestEU programra irányuló módosított javaslatokat integrálja […]. A javaslat továbbá a jelenlegi Covid19-világjárványra való reagálásként hozott intézkedések részét képezi, mint amilyen például a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés. A javasolt eszközök kiegészítik egymást. A REACT EU a munkaerőpiacokhoz, az egészségügyhöz és a kkv-khoz kapcsoló, rövid távú válságelhárítási intézkedésekre fog irányulni (likviditási és fizetőképességi támogatás), hogy azonnali és közvetlen támogatást nyújtson a tagállamok gazdaságainak. Az eszköz – mindenekelőtt a zöld és digitális technológiák területére irányuló – hosszú távú reformokat és beruházásokat fog támogatni, és ezáltal tartós hatást gyakorol az uniós gazdaság termelékenységére és rezilienciájára. Ezenkívül számos uniós szintű szakpolitikai eszköz támogatja a reformok és a beruházások végrehajtását. A strukturálisreform-támogató program jelenleg technikai támogatást nyújt a tagállamoknak a reformok előkészítéséhez és végrehajtásához. Az uniós alapok az általuk támogatott, a finanszírozás tematikus koncentrációját igénylő szakpolitikai területeken finanszíroznak beruházási projekteket, amennyiben a források folyósítása előtt teljesülnek bizonyos előfeltételek. Az InvestEU program különböző szakpolitikai kereteken belül nyújt finanszírozást a projektek számára, de nem feltétlenül a reformtörekvésekhez kapcsolódik. A jelen javaslat szorosan össze lesz kapcsolva az európai szemeszter keretében nyújtott szakpolitikai iránymutatással. Először is az eszköz által támogatandó helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek hozzá kell járulniuk a Tanács által az európai szemeszter keretében a tagállamok számára kiadott országspecifikus ajánlások hatékony megvalósításához. E javaslatban foglalt eszközök ezért növelni fogják az európai szemeszter hatékonyságát, és hozzájárulnak az ezen összefüggésben megállapított kihívások kezeléséhez. Másodszor a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek benyújtására az európai szemeszterrel egy időben kerül majd sor, és ezek a tervek a nemzeti reformprogram mellékletét képezik majd. Harmadszor pedig az e tervek végrehajtása terén elért eredményekről az európai szemeszter keretén belül is jelentés készül. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A javaslat összhangban van a többi uniós szakpolitikával, és biztosított a kiegészítő jelleg és a szinergikus hatás azok tekintetében. A Bizottság egy új, „SURE” elnevezésű eszközt javasolt annak érdekében, hogy megvédje az európaiakat a munkanélküliség kockázatától. Az eszköz 100 milliárd EUR-ig terjedő pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak a koronavírus-világjárvány által érintett munkahelyek és munkavállalók védelme érdekében. E hitelek a munkahelyek megőrzését célzó közkiadásaik hirtelen növekedésének kezelésében fogják segíteni a tagállamokat. Az eurócsoport politikai megállapodásra jutott arról is, hogy az Európai Beruházási Bank és az Európai Stabilitási Mechanizmus együttesen 440 milliárd EUR összegű finanszírozást bocsát a vállalkozások és a rászoruló tagállamok rendelkezésére, a tagállamok esetében azzal az egyetlen feltétellel, hogy a finanszírozást csak az egészségügyi ellátás, kezelés és a megelőzés kapcsán keletkezett közvetlen és közvetett költségek fedezésére fordíthatják. Ezen a példa nélküli európai költségvetési válaszon kívül az Európai Beruházási Bak szintén hozott intézkedéseket, többek között létrehozta a 750 milliárd EUR értékű pandémiás vészhelyzeti vásárlási programot, amely az államkötvénypiacok pénzügyi stabilitásának fenntartása érdekében az Európai Központi Bank által vásárolt eszközök teljes összegét 2020-ban 1,1 billió EUR-ra növeli. Mivel az eszköz kiváltképpen összpontosít a zöld és digitális átállással kapcsolatos kihívások kezelését célzó beruházásokra és reformokra, kiegészíti és támogatja az európai zöld megállapodást és az európai digitális menetrendet is. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 175. cikke (harmadik bekezdés). Az EUMSZ 175. cikke (harmadik bekezdés) úgy rendelkezik, hogy ha az alapokon kívül és az egyéb uniós politikák keretében elhatározott intézkedések sérelme nélkül egyedi fellépések bizonyulnak szükségesnek, akkor az ilyen fellépéseket az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően fogadhatja el. A rendelet értelmében – az EUMSZ 175. cikke (harmadik bekezdésével) összhangban – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célja az, hogy olyan intézkedések révén hozzájáruljon a kohézió erősítéséhez, melyek lehetővé teszik az érintett tagállamok számára a Covid19 okozta válságot követően a gyorsabb és fenntarthatóbb módon történő helyreállítást és rezilienciájuk kiépítését (javítását). •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A javasolt intézkedéseknek a tervezett rendelet révén történő finanszírozása tiszteletben tartja az európai hozzáadott érték és a szubszidiaritás elveit. Az uniós költségvetésből származó finanszírozás azon tevékenységekre összpontosul, amelyek célkitűzéseit a tagállamok önmagukban nem tudják kellően megvalósítani („szükségesség vizsgálata”), így az Unió beavatkozása hozzáadott értéket képvisel ahhoz képest, mint ha a tagállamok egyedül járnának el. A rendelet legfőbb célkitűzése a kohézió olyan intézkedések révén történő erősítése, melyek lehetővé teszik a tagállamok rezilienciájának javítását, a válság társadalmi és gazdasági hatásainak enyhítését, valamint a zöld és energetikai átállás támogatását, és ezáltal hozzájárulnak a helyreálláshoz, valamint erősítik a Covid-19-válságot követően az uniós gazdaságok növekedési potenciálját. E célból a rendelet által létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek a tagállamok strukturális jellegű kihívásait kezelő reformokat és beruházásokat kell támogatnia. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz azt a logikát követi, miszerint az érintett tagállam önkéntes alapon benyújtott kérelmét követően részesül támogatásban. Ennek eredményeképp minden tagállam maga dönti el, hogy a nemzeti, regionális vagy helyi szinten elérhető lehetőségek fényében szükség van-e uniós szintű intézkedésre. A gazdasági helyreálláshoz és a rezilienciához kapcsolódó intézkedések végrehajtása az Unió közös érdeke. A Covid19-világjárványra való erőteljes reagálás összehangolása, valamint a gazdasági következmények enyhítése érdekében uniós szintű fellépésre van szükség. Ennélfogva szintén uniós szintű fellépésre van szükség a gyors és erőteljes gazdasági helyreállítás eléréséhez az Unióban. Ezt a célt nem lehet kielégítően elérni a tagállamok önálló fellépése révén, ugyanakkor az uniós beavatkozás hozzáadott értéket teremthet egy olyan rendelet létrehozásával, amely a tagállamok számára a leginkább szükséges reformok és beruházások megtervezéséhez pénzügyi támogatást nyújtó eszközt határoz meg. Az ilyen támogatás hozzájárulna a jelenlegi Covid19-válság okozta társadalmi hatás enyhítéséhez is. •Arányosság A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az említett célkitűzés európai szintű megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem lépi túl az ehhez szükséges mértéket. A javasolt rendelet által létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz önkéntes jellege és az együttműködésnek az egész folyamat során fennálló konszenzuális jellege további garanciát nyújt az arányosság elvének tiszteletben tartására, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti kölcsönös bizalom és együttműködés kialakítására. •A jogi aktus típusának megválasztása Az előző szakaszokban bemutatott célok nem érhetők el a jogszabályok harmonizációja vagy a tagállamok önkéntes fellépése révén. Ezek a célok kizárólag rendelet által érhetők el. Egy valamennyi tagállamra alkalmazható rendelet – a tagállamok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében – egyben a legmegfelelőbb jogi eszköz a pénzügyi támogatás nyújtásának megszervezésére. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk Annak érdekében, hogy a társjogalkotók időben el tudják fogadni a javaslatot, azt rövid idő alatt kellett előkészíteni, ezért nem került sor hivatalos konzultációra az érdekelt felekkel. Az érdekelt felek véleményét a reformtámogató programra irányuló javaslatra vonatkozó jogalkotási folyamat során is figyelembe vették. •Hatásvizsgálat A javaslat sürgős jellegére tekintettel nem került sor hatásvizsgálatra. A rendeletjavaslat azonban a Bizottság a reformtámogató programra irányuló eredeti javaslatára épül, amely hatásvizsgálatra alapult, és amelynek fő megállapításai értelemszerűen továbbra is érvényesek. •Alapjogok A javaslat kedvező hatást gyakorol az uniós alapjogok megőrzésére és fejlesztésére, feltéve, hogy a tagállamok igénylik és megkapják a támogatást a vonatkozó területeken. Például a munkaerőpiac és a társadalombiztosítás, az egészségügyi ellátás, az oktatás, a környezet, a tulajdonjog, a közigazgatás és az igazságszolgáltatási rendszer területén nyújtott támogatás előmozdíthatja az uniós alapjogok érvényesülését, például a méltóságot, a szabadságot, az egyenlőséget, a szolidaritást, az állampolgári jogokat és a jogérvényesülést. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az eszköz végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg 602 905 000 000 EUR (folyó áron). A keretösszeget az (EU) XXX/XX rendeletben (EURI-rendelet) meghatározott uniós forrásbevonási műveletekből fogják finanszírozni. Az összeget közvetlen irányítás keretében vissza nem térítendő támogatás formájában (összesen 334 950 000 000 EUR értékben) és összesen 267 955 000 000 EUR-t kitevő hitelek formájában bocsátják a tagállamok rendelkezésére. A vissza nem térítendő támogatás összege a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése értelmében külső címzett bevételnek minősül. Tekintettel az eszköz finanszírozási rendszerének a tagállami gazdaságok helyreállításához viszonyított átmeneti jellegére, a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás és a hiteltámogatás révén nyújtott források rendelkezésre állásának időtartama 2024. december 31-ig korlátozott. A vissza nem térítendő pénzügyi támogatást illetően a teljes forrás legalább 60 %-ára vonatkozó szükséges jogi kötelezettségvállalásokat 2022. december 31-ig kell megtenni. A költségvetési kötelezettségvállalások – szükség szerint – több évre elosztott éves részletekre bonthatóak, a reformok esetében legfeljebb négyéves időszakra vonatkozó, a beruházások esetében pedig legfeljebb hétéves időszakra vonatkozó indikatív végrehajtási ütemterv mellett. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A Bizottság az ezen rendeletben meghatározott eszköz célkitűzéseinek tekintetében elért eredmények nyomon követésére néhány kulcsfontosságú teljesítménymutatót határozott meg, és időközönként erre vonatkozó adatokat fog gyűjteni. Számos mutatót – az érintett tagállammal egyetértésben – a tagállamok egyéni helyreállítási és rezilienciaépítési tervei szintjén részletesebben is definiálni kell; a szóban forgó mutatók a szükség szerint összesítésre kerülő, megfelelő mikroadatokra, valamint más releváns adatokra fognak hivatkozni. A pénzügyi hozzájárulás kifizetésére az érintett tagállamokkal egyetértésben kialakított mérföldkövek és célok teljesítését követően kerül sor. Az említett releváns adatokat célzott eszközbe kell integrálni, amely a tagállamokra és szakpolitikai területekre lebontott nyomon követést szolgálja. Ebből a célból a tagállamok az európai szemeszter keretében az előrehaladásról benyújtott éves jelentésükben bizonyítékokat fognak közölni a mérföldkövek és a célok elérése felé tett haladásról, és hozzáférést biztosítanak a Bizottság részére az alapul szolgáló adatokhoz, ideértve a közigazgatási adatokat is, amennyiben azok relevánsak. Sor fog kerülni az eszközök eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját és koherenciáját vizsgáló értékelésre és utólagos értékelésre. A Bizottság – adott esetben – az értékeléshez csatolja a rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatot. Az értékelésekre a 2016. április 13-i intézményközi megállapodással összhangban fog sor kerülni. Az esetleges hiányosságok és/vagy problémák, illetve a fellépések vagy azok eredményeinek további javítására kínálkozó lehetőségek feltárása és azok maximális kihasználása és hatása érdekében az értékelések tartalmazni fogják a levont tanulságokat is. Az értékelésre a végrehajtásról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb három évvel a végrehajtás kezdetét követően kerül sor. Legkésőbb négy évvel a rendelet alkalmazási időtartamának végét követően a Bizottság utólagos végső értékelést végez. A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételeivel kiegészítve közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A rendelet létrehozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt. Az eszköz hatóköre szakpolitikai területek széles körét öleli fel, és a kohézióhoz, a kettős (zöld és digitális) átálláshoz, a versenyképességhez, a termelékenységhez, az egészségügyhöz és az intelligens innovációhoz kapcsolódó területeket fed le (3. cikk). A pénzügyi keretösszeg a következő: i. 334 950 000 000 EUR áll rendelkezésre pénzügyi támogatásra (vissza nem térítendő támogatás) és ii. 267 955 000 000 EUR a tagállamoknak nyújtott hitelekre. A vissza nem térítendő támogatásra fordított összegeket a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése értelmében címzett bevételek finanszírozzák. A vissza nem térítendő támogatás legalább 60 %-ára vonatkozó jogi kötelezettségvállalásokat 2022. december 31-ig kell megtenni. A fennmaradó összegre vonatkozó jogi kötelezettségvállalásokat 2024. december 31-ig kell megtenni (5. cikk). A tagállamok önkéntes alapon forrásokat csoportosíthatnak át a megosztott irányítású programokból a helyreállítási és rezilienciaépítési eszközhöz (6. cikk). Az ezen rendelet által meghatározott eszköz a strukturális és kohéziós alapokra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendeletben meghatározott gondos gazdasági kormányzási szabályok hatálya alá tartozik (9. cikk). Az eszközt a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással a Bizottság hajtja végre (6. cikk). A pénzügyi támogatás az egyéb uniós alapok és programok keretében nyújtott támogatást egészíti ki, és nem fedezheti ugyanazokat a költségeket (8. cikk).

Rendelkezések vonatkoznak az Európai Parlament és a Tanács tekintetében (21. cikk), illetve a nyilvánosság irányába (26. cikk) folytatott kommunikációs tevékenységre , valamint a kiegészítő jellegre (22. cikk), a nyomon követésre (23. cikk), az éves jelentésekre (24. cikk) és az értékelésre (25. cikk). Az eszköz célkitűzése az, hogy a tagállamok rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javítása, a válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítése, valamint a klímasemleges Európa 2050-ig való elérését célzó zöld és digitális átállás támogatása révén előmozdítsa az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját, és így hozzájáruljon a tagállamok gazdaságai növekedési potenciáljának a Covid19-válságot követő helyreállításához, ösztönözze a munkahelyteremtést, valamint elősegítse a fenntartható növekedést. Az eszköz ebből a célból közvetlen pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak a reformok és a beruházások mérföldköveinek és céljainak elérése érdekében (4. cikk). A reformokra és beruházásokra vonatkozóan támogathatósági szabályok is meghatározásra kerülnek: A tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kell készíteniük, melyekben meghatározzák a következő négy évre szóló reform- és beruházási menetrendet. Ezen terveknek egy koherens csomag keretében tartalmazniuk kell a reformok és a közberuházási projekteket végrehajtására irányuló intézkedéseket. A terveknek összhangban kell lenniük az európai szemeszter keretében meghatározott kihívásokkal és prioritásokkal, a nemzeti reformprogramokkal, a nemzeti energia- és klímatervekkel, a méltányos átállási tervekkel, valamint az uniós alapok keretében elfogadott partnerségi megállapodásokkal és operatív programokkal. Tartalmazniuk kell olyan intézkedéseket, amelyek célja a tagállamok előtt álló, zöld és digitális átállással kapcsolatos kihívások kezelése, és ezáltal a fenntartható helyreállítás előmozdítása. Amennyiben egy tagállam a 472/2013/EU rendelet 12. cikke alapján mentesül az európai szemeszterre vonatkozóan meghatározott monitoring és értékelés alól, vagy a Tanács 332/2002/EK rendeletének értelmében felügyelet alá tartozik, akkor az érintett tagállamra ezen rendelet rendelkezéseit különösen ez utóbbi két rendelet keretében meghatározott intézkedések révén azonosított kihívások és prioritások viszonylatában kell alkalmazni (14. cikk). A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek előkészítésének és végrehajtásának elősegítése érdekében a Tanács az európai szemeszter keretében megvitathatja az Unión belüli helyreállítási, rezilienciaépítési és alkalmazkodóképességi helyzetet. A vitát az európai szemeszter keretében rendelkezésre bocsátott stratégiai és analitikai bizottsági információk és – amennyiben rendelkezésre állnak – a tervek előző években történő végrehajtásáról szóló információk alapján kell folytatni ((18) preambulumbekezdés). A tagállamok vissza nem térítendő támogatás formájában pénzügyi hozzájárulást kaphatnak. Az egyes tagállamoknak adható támogatás maximális összege a meghatározott hozzájárulási kulcs alapján kerül meghatározásra (I. melléklet). Ezen összegek az egyes tagállamok népessége, egy főre jutó bruttó hazai termékének (GDP) reciproka, valamint relatív munkanélküliségi rátája alapján kerülnek kiszámításra (10. cikk). Az eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatás pénzügyi keretösszegét a 2022. december 31-ig tartó időszakban bocsátják a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervei rendelkezésre. A 2024. december 31-ig tartó időszak után – a pénzügyi források rendelkezésre állása esetén – a Bizottság az európai szemeszter ütemtervével összhangban pályázati felhívásokat szervezhet (11. cikk). A vissza nem térítendő támogatáson kívül a tagállamoknak lehetőségük lesz hitelt is kérni. A hitel célja a további reformok és beruházások finanszírozása lesz. A hitelkérelem benyújtható a tervvel együtt, vagy más időpontban a felülvizsgált tervhez csatolva (12. cikk). Az egyes tagállamoknak nyújtott hitel maximális összege nem haladja meg az adott tagállam bruttó nemzeti jövedelmének 4,7 %-át. A maximált összeg növelésére csak kivételes körülmények között, a források rendelkezésre állásának függvényében lesz lehetőség. A hitelkérelemről szóló határozat alapján a Bizottság hitelmegállapodást köt az érintett tagálammal (13. cikk). A tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési terveket legkésőbb április 30-ig kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. A terveknek az érintett nemzeti reformprogramok mellékletét kell képezniük, illetve attól függetlenül és korábban is benyújthatóak. Ennek érdekében a tagállamok már korábban, nemzeti költségvetési tervezetükkel együtt is benyújthatják a terv tervezetét. A terveknek meg kell határozniuk az európai szemeszter keretében azonosított kihívások kezelését célzó reformokat és beruházásokat, és többek között ki kell fejteniük, miként erősítik az érintett tagállam növekedési potenciálját, továbbá gazdasági és társadalmi rezilienciáját, valamint hogyan járulnak hozzá a kohézió erősítéséhez. A tervnek továbbá tartalmaznia kell a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket. Ezenkívül meg kell határoznia a becsült összköltséget és a megfelelő mérföldköveket, a célokat, valamint reformok és beruházások végrehajtásának indikatív ütemtervét. A javasolt terv adott esetben tartalmazhat további reformokra és beruházásokra vonatkozó hitelkérelmet (15. cikk). A terv a végrehajtás során módosítható, amennyiben azt objektív körülmények indokolják (18. cikk). A Bizottság átlátható kritériumok alapján fogja értékelni a terveket, többek között aszerint, hogy a terv várhatóan hatékonyan kezeli-e az európai szemeszterben meghatározott kihívásokat, hogy hozzájárul-e a tagállam növekedési potenciáljának, továbbá gazdasági és társadalmi rezilienciájának erősítéséhez, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítéséhez; hogy tartalmaz-e a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket; valamint hogy a tagállam által benyújtott költségbecslés észszerű és valószerű-e; és arányban áll-e a gazdaságra gyakorolt várható hatással. Ebből a célból a javaslatok értékelésére szolgáló minősítési rendszer kerül létrehozásra (II. melléklet). Az érintett tagállam hitelkérelmét a Bizottság adott esetben a további reformok és beruházások viszonylatában szükséges magasabb költségek valószerűsége alapján is értékelné (16. cikk). Az értékelést követően a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben meghatározza a tagállamnak juttatott pénzügyi hozzájárulást (17. cikk), és adott esetben a hitel összegét; amennyiben az értékelési kritériumok kielégítő mértékben teljesülnek, az érintett tagállam megkapja az előirányzott maximális pénzügyi hozzájárulást, vagy a terv összköltségének megfelelő összeget, attól függően, hogy a terv költsége magasabb vagy alacsonyabb-e az adott tagállam számára előirányzott maximális pénzügyi hozzájárulásnál. Nem ítélnek meg pénzügyi hozzájárulást a tagállamnak, ha a terv az értékelési kritériumoknak nem kielégítő mértékben felel meg. A hitel összege nem lesz magasabb, mint a – szükség esetén módosított – helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes költségének és a maximális pénzügyi hozzájárulás összegének különbözete. Az összegre emellett a jogosult tagállamonként külön meghatározott felső összegkorlát is vonatkozik. A maximális összeg – kivételes körülmények között – a rendelkezésre álló források függvényében növelhető (12. cikk). Szintén meghatározásra kerülnek a kifizetésekre és más pénzügyi kérdésekre vonatkozó szabályok, ideértve a felfüggesztést és törlést; közelebbről, a tagállamok félévenkénti kifizetésre irányuló kérelmet nyújthatnak be; a pénzügyi hozzájárulás vagy a további hiteltámogatás kifizetését a célok és mérföldkövek teljesítése alapján részletekben kell teljesíteni (19. cikk). Az érintett tagállam az európai szemeszter folyamata keretében negyedévente jelentést tesz a reformvállalások teljesítése terén elért előrehaladásról, és ezen jelentéseket megfelelően megjeleníti a nemzeti reformprogramokban. Továbbá az Európai Parlamentnek és Tanácsnak teendő megfelelő jelentéstételt is előirányoznak (20. cikk). A helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel, valamint a releváns mérföldkövek és célok teljesítését követő pénzügyi támogatás kifizetésével kapcsolatosan a végrehajtási hatásköröket a komitológiai rendeletben meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban a Bizottságra ruházzák át (27. cikk). 2020/0104 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 120. és 121. cikke értelmében a tagállamok kötelesek arra irányuló gazdaságpolitikát folytatni, hogy a Tanács által megfogalmazott átfogó iránymutatások szerint hozzájáruljanak az Unió célkitűzéseinek megvalósításához. A Szerződés 148. cikke értelmében a tagállamok foglalkoztatáspolitikájuk végrehajtása során figyelembe veszik a foglalkoztatási iránymutatásokat. A tagállamok gazdaságpolitikájának összehangolása tehát közös érdekű ügy. (2)A Szerződés 175. cikke többek között arról rendelkezik, hogy a tagállamok úgy hangolják össze a gazdaságpolitikájukat, hogy elérjék a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozóan a 174. cikkben meghatározott célkitűzéseket. (3)Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere (a továbbiakban: európai szemeszter) – ideértve a szociális jogok európai pillérének elveit is – szolgál a kiemelt nemzeti reformok meghatározásának és a reformvégrehajtás nyomon követésének kereteként. Az említett reformok támogatása érdekében a tagállamok kidolgozzák saját nemzeti többéves beruházási stratégiáikat. Ezeket a stratégiákat az éves nemzeti reformprogramokkal együtt kell bemutatni a nemzeti és/vagy uniós finanszírozásban részesülő kiemelt beruházási projektek ismertetése és koordinálása céljából. (4)A Covid19-világjárvány 2020 eleji kitörése az Unióban és az egész világon megváltoztatta az elkövetkező évek gazdasági kilátásait, ami miatt az Uniónak sürgős és összehangolt válaszintézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy kezelhetők legyenek a valamennyi tagállamot érintő, rendkívüli mértékű gazdasági és társadalmi következmények. A Covid19 fokozta a demográfiai helyzethez kapcsolódó kihívásokat. A jelenlegi Covid19-világjárvány, valamint a korábbi gazdasági és pénzügyi válság megmutatta, hogy az erős gazdasági és társadalmi struktúrákra épülő stabil és ellenálló gazdaságok és pénzügyi rendszerek kialakítása segíti a tagállamoknak abban, hogy hatékonyabban tudjanak reagálni a sokkokra és gyorsabban kilábaljanak a válságokból. A Covid19-válság közép- és hosszú távú következményei jelentős mértékben azon múlnak, hogy a tagállamok gazdaságai milyen gyorsan lábalnak ki a válságból, ez pedig attól függ, hogy a tagállamoknak milyen költségvetési mozgástér áll rendelkezésükre a válság társadalmi és gazdasági hatását mérséklő intézkedések megtételére, és mennyire reziliens a gazdaságuk. A gazdaságok strukturális gyengeségeinek kezelését és rezilienciájuk megerősítését célzó reformok és beruházások tehát elengedhetetlenek ahhoz, hogy a gazdaságok visszatérjenek a fenntartható fellendülés pályájára, és elkerülhető legyen az Unión belüli különbségek további elmélyülése. (5)A belföldi gazdaságok magas szintű rezilienciájának kialakítását, az alkalmazkodóképesség megerősítését, és a növekedési potenciál felszabadítását célzó reformok végrehajtása az Unió szakpolitikai prioritásai közé tartozik. E reformok tehát nélkülözhetetlenek a gazdasági fellendülés fenntartható pályára állításához és a felfelé irányuló gazdasági és társadalmi konvergenciafolyamat támogatásához. A világjárvánnyal kapcsolatos válságot követően erre még inkább szükség van ahhoz, hogy lehetővé tegyük a gyors helyreállítást. (6)A korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy válságok idején a beruházások szintje gyakran drasztikusan visszaesik. Ugyanakkor a jelenlegi helyzetben a helyreállítás felgyorsításához és a hosszú távú növekedési potenciál megerősítéséhez elengedhetetlenül fontos támogatni a beruházásokat. A tiszta energiára való átállás elősegítésére, valamint a lakásszektor és más kulcsfontosságú gazdasági ágazatok energiahatékonyságának javítására irányuló zöld és digitális technológiákba, kapacitásokba és eljárásokba való beruházás fontos szerepet játszik a fenntartható fejlődés megvalósításában és a munkahelyteremtés elősegítésében. A fő ellátási láncok diverzifikációja révén lehetővé teszi azt is, hogy az Unió reziliensebb legyen, és kevésbé legyen másokra utalva. (7)Jelenleg nincs olyan eszköz, amely – a tagállamok gazdaságának termelékenységére és rezilienciájára gyakorolt hosszú távú hatás érdekében – közvetlen pénzügyi támogatásról rendelkezne ahhoz kapcsolódóan, hogy az európai szemeszter keretében azonosított kihívásokra válaszul milyen eredmények valósultak meg, illetve a tagállamok milyen reformokat és közberuházásokat hajtottak végre. (8)Ennek tükrében szükség van arra, hogy megerősítsük a tagállamok támogatásának jelenlegi keretét, és egy innovatív eszközön keresztül közvetlen pénzügyi támogatást nyújtsunk a tagállamoknak. Ezért e rendelet szerint létre kell hozni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt (a továbbiakban: az eszköz) annak érdekében, hogy az hatékony pénzügyi támogatást és jelentős segítséget biztosítson a reformok és a kapcsolódó közberuházások végrehajtásához a tagállamokban. Az eszköznek átfogónak kell lennie és hasznosítania kell a Bizottság és a tagállamok által más eszközök és programok végrehajtásából nyert tapasztalatokat. (9)Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek kapcsán meg kell fontolni az egyösszegű átalány, a százalékos átalány és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdése a) pontjában említett, költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás lehetőségét. (10)Az [Európai Uniós Helyreállítási Eszközről szóló] rendelettel összhangban és az abban allokált források erejéig a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket kell megvalósítani a Covid19-válság példa nélküli hatásának kezelése érdekében. Az ilyen kiegészítő forrásokat oly módon kell felhasználni, hogy biztosított legyen az [EURI] rendeletben előírt határidők betartása. (11)Tükrözve az Európa fenntartható növekedési stratégiájának számító európai zöld megállapodást, amely kifejezésre juttatja a Párizsi Megállapodásnak és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak a végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokat, az ezen rendelettel létrehozott eszköz hozzá fog járulni az éghajlati szempontok és a környezeti fenntarthatóság érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-a fordítódjon éghajlat-politikai célkitűzések támogatására. (12)Az említett átfogó célok megvalósítása érdekében a releváns intézkedések az eszköz előkészítése és végrehajtása során kerülnek meghatározásra, majd ezeket újból megvizsgálják a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálatok során. Emellett kellő figyelmet kell fordítani arra is, hogy az ezen rendelet értelmében benyújtott nemzeti tervek a zöld átállás mellett a digitális átalakulás ösztönzésére is hatást gyakoroljanak. A zöld átállás és a digitális átalakulás egyaránt elsődleges szerepet fog játszani gazdaságunk újraindításában és modernizálásában. (13)Annak érdekében, hogy olyan intézkedéseket lehessen hozni, amelyek az eszközt a gondos gazdasági kormányzáshoz kötik, a Tanácsot fel kell hatalmazni arra, hogy az egységes végrehajtási feltételek biztosítása céljából, a Bizottság javaslatára, végrehajtási jogi aktusok útján felfüggessze a helyreállítási és rezilienciaépítési programokkal kapcsolatos javaslatokra vonatkozó határozatok elfogadására rendelkezésre álló időszakot, illetve felfüggessze az eszköz keretében történő való kifizetéseket, amennyiben jelentős meg nem felelés áll fenn a (...) szóló, (EU) XXX/XX európai parlamenti és tanácsi rendeletben [CPR] a gazdasági kormányzás tekintetében meghatározott releváns eseteket illetően. A Tanácsot arra is fel kell hatalmazni, hogy az említett releváns eseteket illetően, a Bizottság javaslatára, végrehajtási jogi aktusok útján visszavonja az ilyen felfüggesztéseket. (14)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz általános célkitűzésének annak kell lennie, hogy előmozdítsa az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját. Ennek érdekében az eszköznek hozzá kell járulna a tagállamok rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javításához, a válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, valamint a zöld és digitális átállás támogatásához, elősegítve ezáltal az uniós gazdaságok növekedési potenciáljának a Covid19-válságot követő helyreállítását és a munkahelyteremtést, valamint előmozdítva a fenntartható növekedést. (15)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz egyedi célkitűzése az, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben a reformokra és beruházásokra vonatkozóan meghatározott mérföldkövek és célok megvalósítása céljából pénzügyi támogatást nyújtson. Ezt az egyedi célkitűzést az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben kell megvalósítani. (16)Annak biztosítása érdekében, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv hozzájáruljon az eszköz célkitűzéseinek megvalósításához, a tervnek a reformok és a közberuházási projektek végrehajtását szolgáló, koherens helyreállítási és rezilienciaépítési tervet képező intézkedésekből kell állnia. A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek összhangban kell lenniük az európai szemeszter keretében meghatározott releváns országspecifikus kihívásokkal és prioritásokkal, a nemzeti reformprogramokkal, a nemzeti energia- és klímatervekkel, a méltányos átállásra vonatkozó tervekkel, valamint az uniós alapok keretében elfogadott partnerségi megállapodásokkal és operatív programokkal. Az európai zöld megállapodás és a digitális menetrend prioritásainak körébe tartozó fellépések ösztönzése érdekében a terveknek a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket is meg kell határozniuk. Az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a nemzeti energia- és klímatervekben és azok aktualizált változataiban meghatározott célok, célkitűzések és hozzájárulások gyors megvalósítását. Valamennyi támogatott tevékenységet az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi prioritásainak teljes körű tiszteletben tartása mellett kell folytatni.

(17)Ha egy tagállam a 472/2013/EU rendelet 12. cikke alapján mentesül az európai szemeszterre vonatkozóan meghatározott monitoring és értékelés alól, vagy ha a 332/2002/EK tanácsi rendelet alapján felügyelet alatt áll, lehetővé kell tenni, hogy e rendelet rendelkezései a vonatkozó rendeletek alapján kiadott intézkedésekben meghatározott kihívások és prioritások tekintetében alkalmazandók legyenek az érintett tagállamra. (18)A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tagállamok általi kialakításának és végrehajtásának elősegítése érdekében a Tanácsnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az európai szemeszter keretében megbeszélést folytasson az Unión belüli helyreállítási, rezilienciaépítési és alkalmazkodóképességi helyzetről. A megfelelő bizonyítékok biztosítása érdekében e megbeszélésnek a Bizottság európai szemeszterrel összefüggésben elérhető stratégiai és analitikus információira kell támaszkodnia, és – amennyiben ezek rendelkezésre állnak – a tervek előző években való végrehajtására vonatkozó információkon kell alapulnia. (19)A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházások végrehajtásával és megvalósításával kapcsolatban felmerülő tényleges tagállami szükségletekkel arányos érdemi pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében helyénvaló megállapítani – a pénzügyi támogatás (azaz a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás) tekintetében – a tagállamok számára az eszköz keretében elérhető maximális pénzügyi hozzájárulást. E maximális pénzügyi hozzájárulást az egyes tagállamok népessége, egy főre jutó bruttó hazai termékének (GDP) reciproka, valamint relatív munkanélküliségi rátája alapján kell kiszámítani. (20)Meg kell határozni a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre irányuló javaslatok tagállamok általi benyújtásának eljárását és e javaslatok tartalmát. Az eljárások gyors lefolytatásának biztosítása érdekében a tagállamoknak legkésőbb április 30-ig helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kell benyújtaniuk, a nemzeti reformprogram külön mellékleteként. A gyors végrehajtás érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az előző év október 15-én a következő évre vonatkozó nemzeti költségvetés-tervezettel együtt benyújthassák e terv tervezetét. (21)A reformokkal és a beruházásokkal kapcsolatos tagállami felelősségvállalásnak, valamint a reformok és a beruházások előtérbe helyezésének a biztosítása érdekében a támogatásra igényt tartó tagállamoknak megfelelően indokolt és megalapozott helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kell benyújtaniuk a Bizottságnak. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben részletesen meg kell határozni a terv végrehajtását szolgáló intézkedéseket, beleérve a célokat és a mérföldköveket is, valamint azt, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan milyen hatást fog gyakorolni a növekedési potenciálra, a munkahelyteremtésre, valamint a gazdasági és társadalmi rezilienciára; a tervnek tartalmaznia kell a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket is; továbbá a tervben azt is ki kell fejteni, hogy a javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv milyen módon áll összhangban a európai szemeszter keretében meghatározott releváns országspecifikus kihívásokkal és prioritásokkal. A folyamat során törekedni kell a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködésre, és ki kell alakítani azt. (22)A Bizottságnak értékelnie kell a tagállamok által javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terveket, és szorosan együtt kell működnie az érintett tagállammal. A Bizottság teljes mértékben tiszteletben tartja a folyamattal kapcsolatos nemzeti felelősséget, és ezért figyelembe veszi az érintett tagállam által benyújtott indokolást és elemeket, és értékeli, hogy a tagállam által javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul-e az érintett tagállamnak címzett releváns országspecifikus ajánlásban vagy a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott egyéb dokumentumokban megjelölt kihívások hatékony kezeléséhez; hogy a terv tartalmaz-e olyan intézkedéseket, amelyek hatékonyan hozzájárulnak a zöld és digitális átálláshoz és az átállásból eredő kihívások kezeléséhez; hogy a terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e az érintett tagállamban, hogy a terv várhatóan hatékonyan hozzájárul-e a tagállami növekedési potenciál erősítéséhez, a munkahelyteremtéshez, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozásához, enyhíti-e a válság gazdasági és társadalmi hatását, továbbá hozzájárul-e a gazdasági, társadalmi és területi kohézió javításához; hogy a tagállam a benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségére vonatkozóan olyan indokolást biztosított-e, amely észszerű és valószerű, továbbá hogy az összköltség a gazdaság és foglalkoztatás tekintetében várható hatáshoz viszonyítva arányos-e; hogy a javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz-e a reformok és a közberuházási projektek végrehajtására vonatkozóan, amelyek koherens fellépéseket képeznek; valamint hogy az érintett tagállam által javasolt intézkedések várhatóan biztosítják-e a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredményes végrehajtását, a javasolt mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően. (23)E rendelet mellékleteként megfelelő iránymutatásokat kell meghatározni, amelyek alapján a Bizottságnak – átlátható és méltányos módon – értékelnie kell a helyreállítási és rezilienciaépítési terveket, valamint – a célkitűzésekkel és az e rendeletben meghatározott egyéb releváns követelményekkel összhangban – meg kell határoznia a pénzügyi hozzájárulást. Az átláthatóság és a hatékonyság érdekében erre a célra a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó javaslatok értékelésére szolgáló minősítési rendszert kell létrehozni. (24)A magas színvonalú tervek előkészítéséhez való hozzájárulás, továbbá a tagállamok által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésében és a reformok megvalósítási fokának értékelésében a Bizottság számára nyújtandó segítség biztosítása érdekében rendelkezni kell a szakértői javaslatok, valamint a – tagállami kérésre nyújtható – partneri tanácsadás alkalmazásáról. (25)Az egyszerűsítés érdekében a pénzügyi hozzájárulás meghatározásának egyszerű kritériumokon kell alapulnia. A pénzügyi hozzájárulást az adott tagállam által javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége alapján kell meghatározni. (26)Feltéve, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel az értékelési kritériumoknak, a maximális pénzügyi hozzájárulást kell allokálni az érintett tagállam részére, amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reform és beruházás tervezett összköltsége megegyezik a maximális pénzügyi hozzájárulás összegével vagy nagyobb annál. Amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége kisebb, mint a maximális pénzügyi hozzájárulás összege, akkor a terv tervezett összköltségével megegyező összeget kell allokálni az érintett tagállam részére. Nem ítélhető meg pénzügyi hozzájárulás a tagállamnak, ha a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem felel meg kielégítő mértékben az értékelési kritériumoknak. (27)A pénzügyi támogatásnak a válságot követő első évekre való előreütemezése, valamint az eszköz keretében elérhető finanszírozással való összeegyeztethetőség érdekében forrásoknak a tagállamok részére történő allokációját 2024. december 31-ig kell lehetővé tenni. E célból a vissza nem térítendő támogatáshoz rendelkezésre álló összegnek legalább 60 %-át 2022. december 31-ig jogilag le kell kötni. A fennmaradó összeget 2024. december 31-ig kell jogilag lekötni. (28)Lehetővé kell tenni a tagállami terv hitel formájában történő pénzügyi támogatását, azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállam megfelelően indokolt kérelme alapján hitelmegállapodás megkötésére kerül sor a Bizottsággal. A nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtását támogató hiteleket az ilyen kiadások hosszú távú jellegét tükröző lejárattal kell nyújtani. E lejárati idők eltérhetnek az Unió által a hitelek finanszírozása érdekében a tőkepiacokon felvett hitelek lejárati idejétől. Ezért lehetőséget kell biztosítani a költségvetési rendelet 220. cikkének (2) bekezdésében rögzített elvtől való eltérésre, mely elv szerint a pénzügyi támogatást biztosító hitelek tekintetében nem kerülhet sor lejárati transzformációra. (29)A hitelkérelmet alá kell támasztania helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott további reformokhoz és beruházásokhoz kapcsolódó megnövekedett pénzügyi szükségleteknek, különösen a zöld és digitális átállás tekintetében, és annak, hogy terv költsége meghaladja a vissza nem térítendő támogatás révén allokálható maximális pénzügyi hozzájárulás összegét. Lehetővé kell tenni, hogy a terv benyújtásával egyidejűleg kerüljön sor a hitelkérelem benyújtására. Amennyiben a hitelkérelem benyújtására más időpontban kerül sor, azt további mérföldköveket és célokat tartalmazó felülvizsgált tervnek kell kísérnie. A források előreütemezésének biztosítása érdekében a tagállamok legkésőbb 2024. augusztus 31-ig kérhetnek hiteltámogatást. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében maximálni kell a rendelet keretében nyújtható összes hitel teljes összegét. Emellett az egyes tagállamoknak nyújtott hitel maximális összege nem haladhatja meg az adott tagállam bruttó nemzeti jövedelmének 4,7 %-át. Kivételes körülmények között – a rendelkezésre álló források függvényében – lehetőséget kell biztosítani a maximált összeg emelésére. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében azt is lehetővé kell tenni, hogy a hitel kifizetésére részletekben, az eredmények elérésétől függően kerüljön sor. (30)A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy indokolással ellátott kérelemben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását kérjék a végrehajtási időszakban, amennyiben ezt objektív körülmények szükségessé teszik. A Bizottságnak értékelnie kell az indokolással ellátott kérelmet, és négy hónapon belül új döntést kell hoznia. (31)Annak érdekében, hogy az eszköz pénzügyi irányítása hatékony és egyszerű legyen, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatásnak olyan finanszírozás formáját kell öltenie, amely azon alapul, hogy a jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben meghatározott mérföldkövekhez és célokhoz viszonyítva milyen eredményeket sikerült elérni. Ezért a további hiteltámogatásnak – a pénzügyi támogatás (azaz a vissza nem térítendő támogatás) tekintetében meghatározottakhoz képest – további mérföldkövekhez és célokhoz kell kapcsolódnia. (32)A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében egyedi szabályokat kell megállapítani a költségvetési kötelezettségvállalásokra, a kifizetésekre, a felfüggesztésre, a törlésre és a pénzeszközök visszafizettetésére. A kiszámíthatóság biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok félévente nyújthassanak be kifizetési kérelmeket. A kifizetéseket részletekben, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tagállami végrehajtására vonatkozó pozitív bizottsági értékelés alapján kell teljesíteni. Célszerű lehetővé tenni a pénzügyi hozzájárulás abban az esetben való felfüggesztését, illetve törlését, ha a tagállam nem hajtotta végre kielégítően a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet. Megfelelő kontradiktórius eljárásokat kell létrehozni annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottságnak a felfüggesztésre, törlésre és a kifizetett összegek visszafizettetésére vonatkozó döntései tiszteletben tartsák a tagállamok észrevételezési jogát. (33)A végrehajtás hatékony nyomon követése érdekében a tagállamoknak az európai szemeszter folyamata keretében negyedévente jelentést kell tenniük a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljesítése terén elért előrehaladásról. A nemzeti reformprogramoknak megfelelően tükrözniük kell az érintett tagállamok által készített ilyen jelentéseket, és kívánatos e programokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek teljesítése tekintetében elért előrelépésekről való beszámolás eszközeként alkalmazni. (34)Az átláthatóság érdekében a Bizottság által elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot, és a Bizottságnak gondoskodnia kell a megfelelő kommunikációs tevékenység elvégzéséről. (35)Az uniós költségvetésből származó pénzeszközök hatékony és következetes allokációja, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása érdekében az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek konzisztensnek kell lenniük a folyamatban lévő uniós programokkal és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor el kell kerülni ugyanazon kiadások kettős finanszírozását. Ennek jegyében a Bizottságnak és a tagállamoknak a folyamat minden szakaszában biztosítaniuk kell az eredményes koordinációt a finanszírozási források közötti konzisztencia, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergiák garantálása érdekében. E célból a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy a terveiknek a Bizottsághoz való benyújtásakor ismertessék a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó releváns információkat. Az eszköz keretében nyújtott támogatásnak ki kell egészítenie az egyéb uniós alapok és programok keretében nyújtott támogatást, továbbá az eszköz keretében finanszírozott reform- és beruházási projektek támogatásban részesülhetnek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy a támogatás nem ugyanazokat a költségeket fedezi. (36)A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében az e rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt egyedi nyomonkövetési követelmények útján gyűjtött információk alapján kell értékelni, kerülve a túlszabályozást és a – főként a tagállamokra nehezedő – adminisztratív terheket. Adott esetben e követelményeknek mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az eszközök tényleges hatásai.

(37)Célszerű, hogy a Bizottság a rendelettel létrehozott eszköz végrehajtásáról éves jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentésnek tájékoztatást kell nyújtania a helyreállítási és rezilienciaépítési eszköz keretében az érintett tagállamok által a jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében elért haladásról; tájékoztatást kell nyújtania továbbá az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében az eszközhöz rendelt, előző évi bevételek összegéről, költségvetési sorok szerinti bontásban, valamint arról, hogy Európai Uniós Helyreállítási Eszközön keresztül beszedett összegek milyen mértékben segítik elő az eszköz célkitűzéseinek megvalósítását. (38)Független értékelést kell végezni, amelynek keretében megvizsgálják az e rendelettel létrehozott eszköz célkitűzéseinek megvalósulását, forrásai felhasználásának hatékonyságát és hozzáadott értékét. Az értékelést adott esetben a rendelet módosítására irányuló javaslattal kell kísérni. Független, utólagos értékelés keretében emellett az eszközök hosszú távú hatását is vizsgálni kell. (39)A tagállamok által végrehajtandó helyreállítási és rezilienciaépítési terveket és a megfelelő, ezekre allokált pénzügyi hozzájárulásokat a Bizottságnak végrehajtási jogi aktus formájában kell rögzítenie. E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadásával, valamint a pénzügyi támogatásnak a vonatkozó mérföldkövek és célok teljesítését követő kifizetésével kapcsolatos végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az ott meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazásával a Bizottság gyakorolja. A végrehajtási jogi aktus elfogadását követően lehetővé kell tenni, hogy az érintett tagállam és a Bizottság megállapodjon bizonyos technikai jellegű operatív szabályokról, amelyek részletesen meghatározzák a végrehajtásnak a határidőkkel, a mérföldkövekre és célokra vonatkozó mutatókkal, valamint az alapul szolgáló adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos vonatkozásait. Annak érdekében, hogy az operatív szabályok a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása során fennálló körülmények tekintetében mindvégig relevánsak legyenek, lehetővé kell tenni az ilyen technikai szabályok elemeinek kölcsönös egyetértés alapján történő módosítását. E rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. (40)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség nyomozást folytathat és büntetőeljárást kezdeményezhet az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás és más jogellenes tevékenységek esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára. (41)Mivel e rendelet céljait a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok inkább uniós szinten valósíthatók meg jobban, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (42)E rendeletnek – a benne meghatározott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében – az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET Általános rendelkezések és pénzügyi keretösszeg 1. cikk

Tárgy E rendelet létrehozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt (a továbbiakban: az eszköz). A rendelet megállapítja az eszköz célkitűzéseit, a pénzügyi keretösszeget, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. 2. cikk

Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: (1)„uniós alapok”: az (EU) YYY/XX európai parlamenti és tanácsi rendelet [a CPR-t felváltó rendelet] hatálya alá tartozó pénzeszközök; (2)„pénzügyi hozzájárulás”: az eszköz keretében a tagállamok részére allokálható vagy allokált vissza nem térítendő pénzügyi támogatás; valamint (3)„a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere” (a továbbiakban: európai szemeszter): az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 2a. cikkében meghatározott eljárás. 3. cikk

Alkalmazási kör Az e rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alkalmazási körébe a gazdasági, társadalmi és területi kohézióval, a zöld és digitális átállással, az egészségüggyel, a versenyképességgel, a rezilienciával, a termelékenységgel, az oktatással és a készségekkel, a kutatással és innovációval, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel, a munkahelyteremtéssel és a beruházásokkal, valamint a pénzügyi rendszerek stabilitásával összefüggő szakpolitikai területek tartoznak. 4. cikk

Általános és egyedi célkitűzések

(1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz általános célkitűzése az, hogy a tagállamok rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javítása, a válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítése, valamint a zöld és digitális átállás támogatása révén előmozdítsa az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját, és így hozzájáruljon az uniós gazdaságok növekedési potenciáljának a Covid19-válságot követő helyreállításához, ösztönözve ezáltal a Covid19-válságot követő munkahelyteremtést, valamint elősegítve a fenntartható növekedést. (2)Az általános célkitűzés megvalósítása érdekében a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz egyedi célkitűzése az, hogy pénzügyi támogatást nyújtson a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben a reformokra és beruházásokra vonatkozóan meghatározott mérföldkövek és célok megvalósítása céljából. Ezt az egyedi célkitűzést az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben kell megvalósítani. 5. cikk

Az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó források (1)Az [EURI] rendelet 2. cikkében említett intézkedések ezen eszköz keretében valósulnak meg a következőképpen: a) az [EURI] rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. pontjában említett, vissza nem térítendő támogatásra rendelkezésre álló 334 950 000 000 EUR összegből folyó áron, az [EURI] rendelet 4. cikkének (4) és (8) bekezdésében meghatározott feltételek mellett. Ezek az összegek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek. b) az [EURI] rendelet 3. cikke (2) bekezdése b) pontjában említett, a tagállamok számára a 12. és 13. cikk rendelkezései szerint hiteltámogatásra rendelkezésre álló 267 955 000 000 EUR összegből folyó áron, az [EURI] rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételek mellett. (2)Az (1) bekezdés a) pontjában említett összegekből fedezhetők az adott eszköz irányításához és az eszköz célkitűzéseinek megvalósításához szükséges előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel – különösen tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, információs és kommunikációs intézkedésekkel, többek között az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációval – kapcsolatos kiadások is, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító információtechnológiai hálózatokkal, illetve a szervezeti információtechnológiai eszközökkel kapcsolatos kiadások, akárcsak az adott eszköz irányítása tekintetében a Bizottságnál felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadás. A kiadások emellett magukban foglalhatják egyéb támogató tevékenységeknek – például a projektek helyszíni minőség-ellenőrzésének és nyomon követésének – a költségeit, valamint a reformok és beruházások értékelésével és végrehajtásával kapcsolatos partneri tanácsadás és szakértői közreműködés költségeit. 6. cikk

A megosztott irányítású programokból származó források A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók az eszközhöz. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül hajtja végre. Ezeket a forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni. 7. cikk

Végrehajtás A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással a Bizottság hajtja végre. 8. cikk

Addicionalitás és kiegészítő finanszírozás A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott támogatás kiegészíti az egyéb uniós alapok és programok keretében nyújtott támogatást. A reform- és beruházási projektek támogatásban részesülhetnek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy a támogatás nem ugyanazokat a költségeket fedezi. 9. cikk

Az eszközt a gondos gazdasági kormányzáshoz kötő intézkedések (1)A(z) […)]-ra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet [CPR] 15. cikkének (7) bekezdésében meghatározott esetek bármelyikével kapcsolatos jelentős meg nem felelés esetén a Tanács a Bizottság javaslata alapján végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el a 17. cikk (1) bekezdésében és a 17. cikk (2) bekezdésében említett határozatok elfogadására rendelkezésre álló időszak felfüggesztéséről, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő kifizetések felfüggesztéséről. A kifizetések felfüggesztéséről szóló, (1) bekezdésben említett határozat a felfüggesztésről szóló határozat dátuma után benyújtott kifizetési kérelmekre alkalmazandó. A 17. cikkben említett időtartam felfüggesztését az (1) bekezdésben említett határozat elfogadását követő naptól kell alkalmazni. A kifizetések felfüggesztése esetén a(z) (...)-ra/-re vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 15. cikkének (9) bekezdését kell alkalmazni. (2)A(z) (...)-ra/-re vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 15. cikkének (11) bekezdésében említett esetek bármelyike esetén a Tanács a Bizottság javaslata alapján végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el az előző bekezdésben említett időtartam, illetve kifizetések felfüggesztésének megszüntetéséről.

A vonatkozó eljárások, illetve kifizetések a felfüggesztés megszüntetését követő napon folytatódnak. II. FEJEZET Pénzügyi hozzájárulás, allokációs folyamat és hitelek 10. cikk

Maximális pénzügyi hozzájárulás Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett összeg allokációjához a maximális pénzügyi hozzájárulást minden egyes tagállam esetében az I. mellékletben meghatározott módszertan alkalmazásával kell kiszámítani az egyes tagállamok népessége, egy főre jutó bruttó hazai termékének (GDP) reciproka és relatív munkanélküliségi rátája alapján. 11. cikk

A pénzügyi hozzájárulás allokációja (1)A Bizottság a 2022. december 31-ig tartó időszakra allokáció céljából rendelkezésre bocsátja az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett 334 950 000 000 EUR-t. Mindegyik tagállam a rendelkezésére álló, 10. cikkben említett maximális pénzügyi hozzájárulás összegéig terjedően nyújthat be kérelmeket a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtása céljából. (2)A 2022. december 31-ével kezdődő, 2024. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan a pénzügyi források rendelkezésre állása esetén a Bizottság az európai szemeszter ütemtervével összhangban pályázati felhívásokat szervezhet. Ebből a célból a Bizottság közzéteszi az ezen időszakban sorra kerülő pályázati felhívások indikatív ütemezését, és minden felhívásnál közli az allokációra rendelkezésre álló összeget. Mindegyik tagállam az I. mellékletben említett, allokációra rendelkezésre álló összeg rá jutó részének megfelelő maximális összegig nyújthat be javaslatot a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásához kért támogatásra. 12. cikk

Hitelek (1)2024. december 31-ig tagállami kérésre a Bizottság az érintett tagállam számára hiteltámogatást nyújthat a tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtásához. (2)Az egyes tagállamok a 15. cikkben említett helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásával egyidejűleg, vagy a 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakon belül más időpontban kérhetnek hitelt. Ez utóbbi esetben a kérelemhez csatolni kell egy felülvizsgált tervet, amely további mérföldköveket és célokat is tartalmaz. (3)A tagállami hitelkérelemnek tartalmaznia kell a következőket: a)a hiteltámogatás indokai, amelyeket alátámasztanak a további reformokhoz és beruházásokhoz kapcsolódó megnövekedett pénzügyi szükségletek; b)a további reformok és beruházások a 15. cikknek megfelelően; c)az érintett helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek a 10. cikkben említett maximális pénzügyi hozzájárulás összegéhez vagy a 17. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján a helyreállítási és rezilienciaépítési terv számára allokált pénzügyi hozzájárulás összegét meghaladó költsége. (4)Az érintett tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervéhez nyújtott hiteltámogatás nem lehet magasabb, mint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv – adott esetben módosított – teljes költségének és a 10. cikkben említett maximális pénzügyi hozzájárulás összegének különbözete. Az egyes tagállamoknak nyújtott hitel maximális összege nem haladhatja meg az adott tagállam bruttó nemzeti jövedelmének 4,7 %-át. (5)A (4) bekezdéstől eltérve a források rendelkezésre állásának függvényében a hiteltámogatás összege kivételes körülmények között emelhető. (6)A hiteltámogatás kifizetésére – a 17. cikk (4) bekezdésének g) pontjával összhangban – részletekben, a mérföldkövek és célok teljesítésétől függően kerül sor. (7)A Bizottság a 17. cikkel összhangban hoz határozatot a hiteltámogatásra irányuló kérelemről. Adott esetben a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet ennek megfelelően módosítani kell. 13. cikk

Hitelmegállapodás

(1)Az érintett tagállammal való hitelmegállapodás megkötése előtt a Bizottság értékeli: a)azt, hogy a hitelkérelem indokolása és a kért hitel összege a további reformok és beruházások viszonylatában észszerűnek és valószerűnek minősül-e; valamint b)azt, hogy a további reformok és beruházások megfelelnek a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak. (2)Amennyiben a hitelkérelem megfelel az (1) bekezdésben említett kritériumoknak, a 17. cikk (2) bekezdésében említett határozat elfogadását követően a Bizottság hitelmegállapodást köt az érintett tagállammal. A hitelmegállapodás a költségvetési rendelet 220. cikkének (5) bekezdésében előírtak mellett a következő elemeket tartalmazza: a)a hitel összege euróban; b)az átlagos lejárati idő; a költségvetési rendelet 220. cikkének (2) bekezdése e lejárati idő tekintetében nem alkalmazandó; c)a hitel árképzési képlete és rendelkezésre állásának időtartama; d)a részletek maximális száma és a visszafizetési ütemezés; e)a hiteltámogatás végrehajtásához az érintett reformok és beruházási projektek tekintetében szükséges egyéb elemek, a 17. cikk (2) bekezdésében említett határozattal összhangban. (3)A költségvetési rendelet 220. cikke (5) bekezdésének e) pontjával összhangban az e cikkben említett hitelek nyújtása céljából történő hitelfelvétel költségeit a kedvezményezett ország viseli. (4)A Bizottság megállapítja az e cikkel összhangban nyújtott hitelekkel kapcsolatos hitelezési műveletek kezeléséhez szükséges szabályokat. (5)Az e cikkel összhangban nyújtott hitelben részesülő tagállam külön számlát nyit a kapott hitel kezelésére. A tagállam továbbá az előző bekezdésben meghatározott szabályoknak megfelelően a hitel szerint esedékes tőkeösszeget és kamatot húsz TARGET2 üzleti nappal a megfelelő lejárati időpont előtt átutalja a Bizottság által megjelölt számlára. III. FEJEZET Helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 14. cikk

Támogathatóság (1)A 4. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítése érdekében a tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveket dolgoznak ki. Ezek a tervek meghatározzák az adott tagállam következő négy évre vonatkozó reform- és beruházási programját. Az ezen eszköz keretében finanszírozásra jogosult helyreállítási és rezilienciaépítési tervek egy koherens csomag formájában strukturális reformok és a közberuházási projektek végrehajtására irányuló intézkedéseket foglalnak magukban. (2)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek összhangban kell lenniük az európai szemeszter keretében meghatározott releváns országspecifikus strukturális kihívásokkal és prioritásokkal, különösen azokkal, amelyek a zöld és digitális átállás szempontjából lényegesek vagy azokból következnek. A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek emellett azokkal az információkkal is összhangban kell lenniük, amelyeket a tagállamok az európai szemeszter keretében benyújtott nemzeti reformprogramokban, az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében kidolgozott nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben és azok aktualizált változataiban, a Méltányos Átállást Támogató Alap égisze alatt létrejött méltányos területi átállási tervekben, valamint az uniós alapok keretében megkötött partnerségi megállapodásokban és operatív programokban szerepeltetnek. (3)Amennyiben egy tagállam a 472/2013/EU rendelet 12. cikke alapján mentesül az európai szemeszterre vonatkozóan meghatározott monitoring és értékelés alól, vagy a 332/2002/EK tanácsi rendelet értelemében felügyelet alá tartozik, akkor az érintett tagállam esetében az e rendeletben meghatározott rendelkezések alkalmazandók a tagállami előírások értelmében meghozott intézkedések által azonosított kihívások és prioritások tekintetében. 15. cikk

Helyreállítási és rezilienciaépítési terv (1)Az eszköz keretében támogatásban részesülni kívánó tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervet nyújt be a Bizottságnak a 14. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.

(2)Az érintett tagállam által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési terv a nemzeti reformprogram mellékletét képezi, és azt legkésőbb április 30-ig hivatalosan be kell nyújtani. A tagállamok a terv tervezetét az előző év október 15-től kezdődően nyújthatják be a következő év költségvetés-tervezetével együtt. (3)A helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kellően indokolni kell és alá kell támasztani. A terv mindenekelőtt a következő elemeket tartalmazza: a)annak ismertetése, hogy a tagállam miként tervezi kezelni az európai szemeszter keretében meghatározott releváns országspecifikus kihívásokat és prioritásokat; b)annak ismertetése, hogy a terv miként erősíti a növekedési potenciált, a munkahelyteremtést, valamint a gazdasági és társadalmi rezilienciát az érintett tagállamban, hogyan enyhíti a válság gazdasági és társadalmi hatásait, valamint miként járul hozzá a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és a konvergencia javításához; c)annak kifejtése, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan járulnak hozzá a zöld és digitális átálláshoz, illetve az azokból eredő kihívások kezeléséhez; d)tervezett mérföldkövek, célok és a reformok végrehajtására vonatkozó, legfeljebb négyéves időtartamra, valamint a beruházások végrehajtására vonatkozó, legfeljebb hétéves időtartamra szóló indikatív menetrend; e)a tervezett beruházási projektek, és az azokhoz kapcsolódó beruházási időszak; f)a benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő reformok és beruházások becsült összköltsége (más néven „a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége”) megfelelően indokolva, valamint annak ismertetése, hogy ez az összköltség hogyan aránylik a gazdaságra gyakorolt várható hatáshoz; g)adott esetben a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó információk; h)az esetleg szükséges kísérő intézkedések; i)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv koherenciájának igazolása; j)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv érintett tagállam általi eredményes végrehajtását biztosító megoldások, beleértve a javasolt mérföldköveket és célokat, valamint a kapcsolódó mutatókat; k)adott esetben a hiteltámogatás iránti kérelem és a 12. cikk (2) és (3) bekezdésében említett kiegészítő mérföldkövek, valamint azok elemei; és l)bármely egyéb releváns információ. (4)A helyreállítási és rezilienciaépítési tervükre irányuló javaslatok előkészítése során a tagállamok kérhetik, hogy a Bizottság szervezze meg a bevált gyakorlatok cseréjét, lehetővé téve a kérelmező tagállamok számára más tagállamok tapasztalatainak felhasználását. A tagállamok a technikai támogatási eszköz keretében technikai támogatást is kérhetnek az arról szóló rendelettel összhangban. 16. cikk

A Bizottság értékelése (1)A Bizottság a helyreállítási és rezilienciaépítési terv értékelése során az érintett tagállammal szorosan együttműködve jár el. A Bizottság észrevételeket tehet vagy kiegészítő információkat kérhet. Az érintett tagállam rendelkezésre bocsátja a kért kiegészítő információkat, és szükség esetén módosíthatja a tervet annak hivatalos benyújtása előtt. (2)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv értékelése és az érintett tagállam számára elkülönítendő összeg meghatározása során a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által az európai szemeszterrel összefüggésben benyújtott elemzési információkat, a 15. cikk (3) bekezdésében említett indokolást és elemeket, valamint az egyéb releváns információkat, beleértve különösen az érintett tagállam nemzeti reformprogramjában és nemzeti energia- és klímatervében foglaltakat, valamint adott esetben a technikai támogatási eszköz keretében kapott technikai támogatásból származó információkat. (3)A Bizottság értékeli a helyreállítási és rezilienciaépítési terv jelentőségét és koherenciáját, valamint annak a zöld és digitális átálláshoz való hozzájárulását, és ebből a célból a következő kritériumokat veszi figyelembe: a)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul-e az érintett tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlásokban vagy a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások hatékony kezeléséhez;

b)a terv magában foglal-e olyan intézkedéseket, amelyek hatékonyan hozzájárulnak a zöld és digitális átálláshoz, illetve az azokból eredő kihívások kezeléséhez; c)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e az érintett tagállamra; d)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hatékonyan segíti-e a növekedési potenciál erősítését, a munkahelyteremtést, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozását az érintett tagállamban, enyhíti-e a válság gazdasági és társadalmi hatásait, valamint hozzájárul-e a gazdasági, társadalmi és területi kohézió javításához; e)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségére vonatkozóan a tagállam által benyújtott indokolás észszerű és valószerű-e, valamint az összköltség arányos-e a gazdaságra és a foglalkoztatásra gyakorolt várható hatással; f)a javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz-e a reformok és a közberuházási projektek végrehajtására vonatkozóan, amelyek koherens fellépéseket képeznek; g)az érintett tagállam által javasolt intézkedések várhatóan biztosítják-e a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredményes végrehajtását, a tervezett ütemtervre, a javasolt mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően. (4)Amennyiben az érintett tagállam a 12. cikkben említett hiteltámogatást kért, a Bizottság értékeli, hogy a hiteltámogatás iránti kérelem megfelel-e a 13. cikk (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, nevezetesen, hogy a hitelkérelem által érintett további reformok és beruházások megfelelnek-e a (3) bekezdés szerinti értékelési kritériumoknak. (5)A tagállamok által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelése céljából a Bizottságot szakértők segíthetik. 17. cikk

A Bizottság határozata (1)A Bizottság a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tagállam általi hivatalos benyújtását követő négy hónapon belül végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el. Abban az esetben, ha a Bizottság pozitív értékelést ad a tagállam által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervről, a határozat meghatározza a tagállam által végrehajtandó reformokat és beruházási terveket, beleértve a mérföldköveket és a célokat, valamint a 11. cikknek megfelelően allokált pénzügyi hozzájárulást. (2)Amennyiben az érintett tagállam hiteltámogatást kér, a határozat a 12. cikk (4) és (5) bekezdésében említett hiteltámogatás összegét is megállapítja, valamint a hiteltámogatásban részesülő tagállam által végrehajtandó további reformokat és beruházási projekteket, beleértve a kiegészítő mérföldköveket és célokat is. (3)Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulást a 16. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumok szerint értékelt, az érintett tagállam által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége alapján kell meghatározni. A pénzügyi hozzájárulás összegét a következőképpen kell megállapítani: a)amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel a 16. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége legalább akkora, vagy magasabb, mint a tagállamot megillető, a 10. cikkben említett maximális pénzügyi hozzájárulás összege, akkor az érintett tagállamnak allokált pénzügyi hozzájárulás egyenlő a 10. cikkben említett maximális pénzügyi hozzájárulás teljes összegével; b)amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel a 16. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv összköltsége alacsonyabb, mint a tagállamot megillető, a 10. cikkben említett maximális pénzügyi hozzájárulás összege, akkor az érintett tagállamnak allokált pénzügyi hozzájárulás egyenlő a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltségével; c)amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem felel meg kielégítő mértékben a 16. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak, az érintett tagállam részére pénzügyi hozzájárulás nem allokálható. (4)Az (1) bekezdésben említett határozatban továbbá meg kell állapítani a következőket: a)a részletekben fizetendő pénzügyi hozzájárulás attól az időponttól kezdve, amikor a tagállam kielégítő módon végrehajtotta a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásához kapcsolódóan megállapított mérföldköveket és célokat; b)a reformok és a beruházási projektek ismertetése és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége; c)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásának időtartama az alábbiak szerint: 1.a beruházás befejezése tekintetében az a beruházási időszak, amelyen belül a beruházási projektet végre kell hajtani, legkésőbb a határozat elfogadásától számított hét év lehet;

2.a reformok befejezése tekintetében az az időszak, amelyen belül a reformokat végre kell hajtani, legkésőbb a határozat elfogadásától számított négy év lehet; d)a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtását biztosító intézkedések és a végrehajtás ütemterve; e)a tervezett mérföldkövek és célok teljesítéséhez kapcsolódó releváns mutatók; valamint f)a Bizottság számára az alapul szolgáló releváns adatokhoz való hozzáférést biztosító módozatok. g)adott esetben a részletekben fizetendő hitel összege, valamint a hiteltámogatás folyósításához kapcsolódó további mérföldkövek és célok. (5)Amennyiben a Bizottság negatív értékelést ad a tagállam által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervről, a javaslatnak a tagállam általi benyújtásától számított négy hónapon belül közölnie kell az értékelés megfelelő indokolását. (6)A d) pontban a végrehajtásra vonatkozóan említett intézkedéseket és ütemtervet, az e) pontban említett, a tervezett mérföldkövek és a célok eléréséhez kapcsolódó releváns mutatókat, az f) pontban említett igazoló adatokhoz való bizottsági hozzáférést biztosító intézkedéseket, valamint adott esetben a (4) bekezdés g) pontjában említett, a hiteltámogatás folyósításához kapcsolódó további mérföldköveket és célokat az (1) bekezdésben említett határozat elfogadását követően a Bizottság és a tagállam által közösen meghatározandó operatív szabályokban kell részletesebben ismertetni. (7)Ezeket az (1) és a (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. 18. cikk

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítása (1)Amennyiben az érintett tagállam objektív körülmények miatt részben vagy egészében nem tudja már megvalósítani a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, beleértve a vonatkozó mérföldköveket és célokat, az érintett tagállam a 17. cikk (1) és (2) bekezdésében említett határozatok módosítására vagy felváltására irányuló, indokolással ellátott kérelmet intézhet a Bizottsághoz. A tagállam ebből a célból módosított vagy új helyreállítási és rezilienciaépítési tervre tehet javaslatot. (2)Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az érintett tagállam által előterjesztett okok indokolják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását, a Bizottság a 16. cikk rendelkezéseinek megfelelően értékeli az új tervet, és a 17. cikknek megfelelően a kérelem hivatalos benyújtásától számított négy hónapon belül új határozatot hoz. (3)Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az érintett tagállam által előterjesztett okok nem indokolják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását, a kérelmet annak hivatalos benyújtásától számított négy hónapon belül elutasítja, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a Bizottság megállapításainak közlésétől számított egy hónapos időtartamon belül megtegye észrevételeit. IV. FEJEZET Pénzügyi rendelkezések 19. cikk

A pénzügyi hozzájárulások kifizetésére, felfüggesztésére és törlésére vonatkozó szabályok (1)A 17. cikk (1) bekezdésében említett bizottsági határozat a költségvetési rendelet értelmében vett egyedi jogi kötelezettségvállalás, amely globális kötelezettségvállalásokon alapulhat. Adott esetben a költségvetési kötelezettségvállalások felbonthatók több évre elosztott éves részletekre. (2)A pénzügyi hozzájárulások érintett tagállamok számára történő, e cikk szerinti kifizetésére a költségvetési előirányzatoknak megfelelően és a rendelkezésre álló források függvényében kerül sor. Az e cikkben említett bizottsági határozatokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (3)A bizottsági végrehajtási jogi aktussal jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt, elfogadott vonatkozó mérföldkövek és célok teljesítését követően az érintett tagállam a pénzügyi hozzájárulás és adott esetben a hitelrészlet kifizetésére irányuló, kellően indokolt kérelmet nyújt be a Bizottságnak. Ilyen kifizetési kérelmeket a tagállamok félévente nyújthatnak be a Bizottsághoz. A Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül értékeli, hogy a 17. cikk (1) bekezdésében említett határozatban előírt vonatkozó mérföldköveket és célokat kielégítő módon végrehajtották-e. Az értékelés során a 17. cikk (6) bekezdésében említett operatív megállapodást is figyelembe kell venni. A Bizottságot munkájában szakértők segíthetik. Amennyiben a Bizottság pozitív értékelést ad, határozatot kell elfogadnia a pénzügyi hozzájárulás költségvetési rendeletnek megfelelő folyósításáról. (4)Amennyiben a Bizottság a (3) bekezdésben említett értékelés eredményeként megállapítja, hogy a 17. cikk (1) bekezdésében említett határozatban előírt mérföldköveket és célokat nem hajtották végre kielégítő módon, a pénzügyi hozzájárulás egészének vagy egy részének a kifizetését fel kell függeszteni. Az érintett tagállam a Bizottság értékelésének közlésétől számított egy hónapon belül észrevételeket tehet.

A felfüggesztést meg kell szüntetni, ha a tagállam meghozta a 17. cikk (1) bekezdésében említett mérföldkövek és célok kielégítő végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedéseket. (5)A költségvetési rendelet 116. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, a kifizetési határidőt a (3) bekezdés második albekezdése értelmében a pozitív eredménynek az érintett tagállammal való közlésének napjától, vagy a (4) bekezdés második albekezdése értelmében a felfüggesztés megszüntetésére vonatkozó közlés napjától kezdődően kell számítani. (6)Amennyiben az érintett tagállam a felfüggesztéstől számított hat hónapos időtartamon belül nem hozta meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság a költségvetési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján törli a pénzügyi hozzájárulás összegét, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a bizottsági megállapítások közlésétől számított két hónapon belül megtegye észrevételeit. (7)Amennyiben az érintett tagállam a 17. cikk (1) bekezdésében említett határozat elfogadásának napjától számított tizennyolc hónapon belül nem mutat fel kézzelfogható előrehaladást a vonatkozó mérföldkövek és célok tekintetében, a pénzügyi hozzájárulás összegét a költségvetési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján törölni kell. A Bizottság a pénzügyi hozzájárulás törlésére vonatkozó határozatot hoz, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a kézzelfogható előrehaladás elmaradását megállapító bizottsági értékelés közlésétől számított két hónapos időtartamon belül megtegye észrevételeit. (8)E cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a kiegészítő hiteltámogatásra a 13. cikkben említett hitelmegállapodás rendelkezéseivel és a 17. cikk (2) bekezdésében említett határozattal összhangban. V. FEJEZET Jelentéstétel és tájékoztatás 20. cikk

A tagállam általi jelentéstétel az európai szemeszter keretében Az érintett tagállam az európai szemeszter keretében negyedévente jelentést tesz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek megvalósítása terén elért eredményekről, beleértve a 17. cikk (6) bekezdésében említett operatív szabályokat is. E célból a tagállamok negyedéves jelentéseit megfelelően meg kell jeleníteni a nemzeti reformprogramokban, amelyek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért eredményekről szóló jelentéstétel eszközeként alkalmazandók. 21. cikk

A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveivel kapcsolatos tájékoztatás az Európai Parlament és a Tanács számára és kommunikációs tevékenységek (1)A Bizottság a 17. cikknek megfelelően a Bizottság végrehajtási jogi aktusával elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terveket indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az érintett tagállam kérheti a Bizottságtól, hogy takarja ki azokat az érzékeny, illetve bizalmas információkat, amelyek közlése veszélyeztetné a tagállam közérdekét. (2)A Bizottság kommunikációs tevékenységeket folytathat annak érdekében, hogy biztosítsa a vonatkozó helyreállítási és rezilienciaépítési tervben előirányzott pénzügyi támogatás uniós finanszírozásának láthatóságát, többek között az érintett nemzeti hatóságokkal végzett közös kommunikációs tevékenységek révén. VI. FEJEZET Kiegészítő jelleg, nyomon követés és értékelés 22. cikk

Koordináció és kiegészítő jelleg A Bizottság és az érintett tagállamok – a felelősségi területeikkel arányos mértékben – elősegítik a szinergiákat, és gondoskodnak az e rendelet által létrehozott eszközök, illetve más uniós programok és eszközök, különösen az uniós alapokból finanszírozott intézkedések közötti hatékony koordinációról. Ebből a célból: a)biztosítják a kiegészítő jelleget, a szinergiát, a koherenciát és a konzisztenciát a különböző uniós, nemzeti, illetve adott esetben regionális szintű eszközök között, különösen az uniós alapokból finanszírozott intézkedések tekintetében, a tervezési szakaszban és a végrehajtás során egyaránt; b)optimalizálják a párhuzamos erőfeszítések elkerülésére szolgáló koordinációs mechanizmusokat; és c)biztosítják a szoros együttműködést a végrehajtás uniós, nemzeti és adott esetben regionális szintű felelősei között az e rendelet alapján létrehozott eszközök célkitűzéseinek elérése érdekében.

23. cikk

A végrehajtás nyomon követése (1)A Bizottság nyomon követi az eszköz végrehajtását és méri a 4. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósulását. Az általános és egyedi célkitűzések megvalósításában elért haladásról való jelentéstétel, és az eszköz nyomon követése és értékelése céljából használandó mutatókat a III. melléklet határozza meg. A végrehajtás nyomon követése célzott és az eszköz keretében végrehajtott tevékenységekkel arányos. (2)A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a tevékenységek végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós finanszírozás címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. 24. cikk

Éves jelentés (1)A Bizottság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendeletben meghatározott eszköz végrehajtásáról. (2)Az éves jelentésnek információkat kell tartalmaznia az eszköz keretében érintett tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervei terén elért előrehaladásról. (3)Az éves jelentés a következő információkat tartalmazza: a)Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében az eszközhöz rendelt, előző évi bevételek összege költségvetési sorok szerinti bontásban, valamint az, hogy b)az Európai Uniós Helyreállítási Eszközön keresztül beszedett összegek milyen mértékben segítik elő az eszköz célkitűzéseinek megvalósítását. (4)A (2) bekezdésben említett tevékenységekre vonatkozó jelentéstétel céljából a Bizottság adott esetben felhasználhatja az európai szemeszter keretében a Bizottság által hivatalosan elfogadott vonatkozó dokumentumok tartalmát. 25. cikk

Az eszköz értékelése és utólagos értékelése (1)A Bizottság e rendelet hatálybalépése után négy évvel a rendelet végrehajtására vonatkozó független értékelő jelentést, és legkésőbb három évvel 2027 végét követően független utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. (2)Az értékelő jelentés értékeli különösen a célkitűzések megvalósulásának mértékét, az erőforrások felhasználásának hatékonyságát és az uniós hozzáadott értéket. Az értékelő jelentés figyelembe veszi azt is, hogy továbbra is releváns-e mindegyik célkitűzés és intézkedés. (3)Az értékelést adott esetben a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri. (4)Az utólagos értékelő jelentés az e rendelet által létrehozott eszközök átfogó értékeléséből áll és információt tartalmaz azok hosszú távú hatásáról. VII. FEJEZET Közlemény és záró rendelkezések 26. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel (1)Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. (2)A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az e rendelet által létrehozott eszközökhöz, azok intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. Az e rendelet által létrehozott eszközhöz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 4. cikkben említett célkitűzésekhez.

27. cikk

Bizottsági eljárás (1)A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság. (2)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó. 28. cikk

Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1.A javaslat/kezdeményezés címe 1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4.Célkitűzés(ek) 1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7.Tervezett irányítási módszer(ek) 2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2.Irányítási és kontrollrendszer 2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1.A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási sora/sorai 3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2.Az oper