[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.5.2006

COM(2006) 221 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás értelmében felállított Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságnak a megállapodás mellékletének módosításáról szóló c/2005 határozata tekintetében a Közösség álláspontjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

2002. június 1-jén légiközlekedési megállapodás lépett hatályba az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között. A megállapodás 21. cikke felállítja az irányításért és a megállapodás megfelelő végrehajtásáért felelős Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságot.

A megállapodás mellékeletébe foglalandó új közösségi jogszabályok

A megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése előírja a megállapodás mellékletében meghatározott közösségi jogszabályok Svájcban történő alkalmazását. A megállapodás 23. cikkének (4) bekezdése kiköti, hogy a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság vagy elfogadja a mellékletet módosító határozatot, vagy szükség esetén javaslatot tesz a megállapodás rendelkezéseinek felülvizsgálatára oly módon, hogy az szükség esetén akár kölcsönös alapon magában foglalja az érintett jogszabály módosításait.

A megállapodás 1999-es aláírása óta számos új jogszabály került bevezetésre a Közösségben a repülésbiztonság ágazatában. A Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság harmadik ülése alkalmából, amelyre 2004. december 3-án került sor Bernben, elvi megállapodás született arról, hogy Svájc átveszi az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel kapcsolatos vívmányokat, nevezetesen: az 1592/2002/EK rendelet a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, az azt módosító 1643/2003/EK és 1701/2003/EK rendeleteket, valamint a 104/2004/EK rendeletet az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsáról.

A megállapodás két éves tárgyalásokat zárt le a svájci hatóságokkal Svájcnak az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben való részvételi módja vonatkozásában. A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben, beleértve a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság 2003-as és 2004-es üléseinek előkészítése kapcsán, megvédte álláspontját és arra a megoldásra jutott, amelyet az e javaslathoz csatolt vegyesbizottsági határozattervezet is tükröz. A megoldás fő vonatkozásai a következők: 1) Svájc az ICAO-szabványok szerint (és nem a kedvezőbb EGT-szabványok szerint) pénzügyi hozzájárulást fizet; 2) Svájcnak nincs szavazati joga az igazgatóságban; 3) Svájc alkalmazza mind a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvet, mind a Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben való részvételi tárgyalásai keretében 2004-ben kidolgozott pénzügyi ellenőrzési előírásokat; 4) Mivel Svájc elfogadta, hogy a biztonságra vonatkozó jogszabályok kapcsán a közösségi intézmények közvetlen hatáskörrel rendelkeznek a területén („egypilléres megközelítés”), megfigyelőként részt vehet az 1592/2002 bizottságban a Tanács egyoldalú nyilatkozata által (hasonlóan a Tanács 2002-es egyoldalú nyilatkozatához a svájci részvételről a légiközlekedési versennyel foglalkozó bizottságban és a piacra jutással foglalkozó bizottságban). E vonatkozások – néhány egyszerű technikai jellegű kérdés mellett – megtalálhatók azon vegyesbizottsági határozat mellékletében, amelynek kapcsán hivatalos közösségi álláspontot kell kialakítani.

Meg kell jegyezni, hogy az EK-Svájc légiközlekedési vegyesbizottság 2005. november 25-i ülése alkalmával megállapodás született arról, hogy a fent említett, EASA-val kapcsolatos csomag beépítésével párhuzamosan egy külön légiközlekedési vegyesbizottsági határozattal a légiközlekedési biztonság területén kidolgozott technikai aktusokat (1702/2003/EK rendelet a légialkalmassági bizonyítványról, a 2042/2003/EK rendelet a karbantartási engedélyekről, az 1702/2003/EK rendeletet módosító 381/2005/EK rendelet és a 488/2005/EK rendelet a díjakról és költségekről) is beépítik az EK-Svájc légiközlekedési megállapodásba. A vegyesbizottsági határozattervezet kapcsán a Közösség álláspontját a Bizottság fogadja el.

A Közösség álláspontja a c/2005 határozat kapcsán

A Svájci Államszövetséggel létrejött hét megállapodás megkötéséről szóló, 2002. április 4-i 2002/309/EK, Euratom tanácsi és – a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás tekintetében – bizottsági határozat 3. cikke előírja, hogy a Bizottságnak el kell fogadnia a Közösség álláspontját a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság azon határozatairól, amelyek a közösségi jogszabályokat egyszerűen kiterjesztik Svájcra, és a pusztán műszaki kiigazítások tárgyát képezik[1]. A Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság egyéb határozatait illetően a Közösség álláspontját a Bizottság javaslatára a Tanács fogadja el minősített többséggel[2]. Mivel a megoldás nem minősíthető pusztán technikai kiigazításnak, a Tanács feladata a bizottsági javaslat alapján a Közösség álláspontjának elfogadása e légiközlekedési vegyesbizottsági határozatról.

Miután a Közösség álláspontját elfogadták, a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság az eljárási szabályzatában előírtaknak megfelelően írásbeli eljárás keretében elfogadja a vegyesbizottsági határozatot

Felkérjük a Tanácsot, hogy fogadja el a mellékelt határozatot.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás értelmében felállított Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságnak a megállapodás mellékletének módosításáról szóló c/2005 határozata tekintetében a Közösség álláspontjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a Svájci Államszövetséggel létrejött hét megállapodás megkötéséről szóló, 2002. április 4-i 2002/309/EK, Euratom tanácsi és – a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás tekintetében – bizottsági határozatra és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

1. Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2002. június 1-jén lépett hatályba.

2. A megállapodás 21. cikke létrehozza az irányításért és a megállapodás megfelelő végrehajtásáért felelős Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságot.

3. A megállapodás aláírása óta a megállapodás végrehajtása szempontjából fontos új közösségi jogszabályokat fogadtak el.

4. A megállapodás 23. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság a megállapodás mellékletét felülvizsgáló határozatokat fogad el.

5. A Svájci Államszövetséggel létrejött hét megállapodás megkötéséről szóló, 2002. április 4-i 2002/309/EK, Euratom tanácsi és – a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás tekintetében – bizottsági határozat előírja, hogy a Közösség álláspontját a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságnak a határozat (2) bekezdésében (a pusztán technikai kiigazítások tárgyát képező új vívmányok átvétele) nem említett határozatai elfogadásának tekintetében a Bizottság javaslatára a Tanács fogadja el minősített többséggel. Mivel az új jogi aktusokkal együtt a megállapodásba kerülő kiigazítások túlmennek a pusztán technikai kiigazításokon, a Tanács feladata e vegyesbizottsági határozattervezetről szóló közösségi álláspont elfogadása,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás 21. cikkével létrehozott Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságban az Európai Közösség álláspontjának alapja a megállapodás mellékletének módosítása tekintetében az e határozat melléklete.

2 . cikk

Az 1999. június 21-én aláírt és a Tanács által 2002. április 4-én elfogadott, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás záróokmányában található, a bizottságokban való svájci részvételről szóló nyilatkozatot az 1592/2002/EK rendelettel létrejött bizottságban való svájci részvételről szóló nyilatkozat egészíti ki. A nyilatkozatot az e határozat mellékletében található vegyesbizottsági határozattal együtt hirdetik ki.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

Javaslat

A TANÁCS NYILATKOZATA

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás értelmében felállított Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottságnak a megállapodás mellékletének módosításáról szóló c/2005 határozata tekintetében a Közösség álláspontjának elfogadásáról

Az Európai Unió Tanácsa egyetért azzal, hogy az 1999. június 21-én aláírt és a Tanács által 2002. április 4-én elfogadott, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás záróokmányában található, a bizottságokban való svájci részvételről szóló nyilatkozat a továbbiakban a következő francia bekezdéssel együtt olvasandó: „Az 1592/2002/EK rendelet értelmében létrejött bizottság” .

MELLÉKLET

.

A KÖZÖSSÉG / SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG HATÁROZATA [c]/2005

(2006.HH.NN.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedésről szóló megállapodás mellékletének módosításáról

A KÖZÖSSÉG / SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedésről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedésről szóló megállapodás melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Ezt a határozatot és mellékletét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Svájci Államszövetség Jogszabályai Hivatalos Gyűjteményében kell kihirdetni. Ez a határozat az elfogadását követő második hónap első napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelbe, […]-án/én.

a vegyesbizottság részéről

a Közösség küldöttségének vezetője

a svájci küldöttség vezetője

A KÖZÖSSÉG / SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG HATÁROZATÁNAK MELLÉKLETE c/2005

.

1. A megállapodás mellékletének 4. pontja (Repülésbiztonság) a következő szöveggel egészül ki:

„1592/2002

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (a továbbiakban: a rendelet)

Az Ügynökséget Svájcban is megilleti a neki ítélt hatáskör a rendelet rendelkezései értelmében.

A Bizottságot Svájcban is megilleti a neki ítélt döntéshozatali hatáskör a 10. cikk (2), (4) és (6) bekezdése, a 16. cikk (4) bekezdése, a 29. cikk (3) bekezdésének i) pontja, a 31. cikk (3) bekezdése, a 32. cikk (5) bekezdése és az 53. cikk (4) bekezdése értelmében.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás mellékletének első francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére a rendelet 54. cikkében, illetve az 1999/468/EK határozat rendelkezéseiben a „tagállamokra” tett hivatkozások nem alkalmazandók Svájcra.

A rendeletben semmi nem értelmezendő úgy, hogy az EASA-t a nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeinek elvégzéséhez nyújtott segítségtől eltérő célokból bármilyen hatáskörrel felruháznák a Svájc nevében való fellépésre a nemzetközi megállapodások vonatkozásában.

A rendelet szövegét e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

a) A 9. cikk a következőképpen módosul:

i) A (1) bekezdésben „a Közösség” szavakat a „vagy Svájc” szavak egészítik ki.

ii) A (2) a) bekezdésben „a Közösség” szavakat a „vagy Svájc” szavak egészítik ki.

iii) A 9. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontját törölni kell.

iv) Új (3) bekezdés kerül beillesztésre:

„Amennyiben a Közösség harmadik országgal folytat tárgyalásokat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik országtól Svájc részére is ajánlatot szerezzen hasonló megállapodásra.

Svájcnak arra kell törekednie, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön harmadik országokkal.”

b) A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

"4. Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”

c) A 21. cikk a következővel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az ügynökségre az e megállapodás A. mellékletében található, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.”

d) A 28. cikk (2) bekezdése a következővel egészül ki:

„Svájc az igazgatótanács munkájában korlátozások nélkül részt vesz, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.”

e) A 48. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

“8. Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

S (0.2/100) + S [1 - (a+b) 0.2/100] c/C

Ahol:

S = Az ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része

a = a társult államok száma

b = az EU-tagállamok száma

c = Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez

C = Az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”

f) A 50. cikk a következővel egészül ki:

„A Közösség Svájcban folytatott pénzügyi ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések az ügynökség tevékenységeiben résztvevők kapcsán e melléklet B. mellékletében találhatók.”

g) Az 1592/2002/EK rendelet II. mellékletét kiterjesztik a következő, az 1702/2003/EK bizottsági rendelet 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii) alpontjának hatálya alá termékként tartozó légijárművekre is:

A/c - [HB IDJ] – CL600-2B19 típus

A/c - [HB-IGM] – Gulfstream G-V-SP típus

A/c - [HB-IIS, HB-IIY, HB-IMJ, HB-IVL, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus

A/c - [HB-IBX, HB-IKR, HB-IMY, HB-ITF, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus

A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF, HB-ZDO] – MD 900 típus

2. Az e melléklet 1. pontjában említett kiegészítés után a megállapodás mellékletének 4. pontja (Repülésbiztonság) a következő ponttal egészül ki:

„1643/2003

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1592/2002/EK rendelet módosításáról”

3. Az e melléklet 2. pontjában említett kiegészítés után a megállapodás mellékletének 4. pontja (Repülésbiztonság) a következő ponttal egészül ki:

„1701/2003

A Bizottság 2003. szeptember 24-i rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének módosításáról”

4. Az e melléklet 3. pontjában említett kiegészítés után a megállapodás mellékletének 4. pontja (Repülésbiztonság) a következő ponttal egészül ki:

„104/2004

A Bizottság 2004. január 22-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról”

A Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság c/2005 határozata mellékletének A. MELLÉKLETE Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak.

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.

A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

A Közösségek irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól: az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

5 . cikk

Az Európai Szén- és Acélközösség bármilyen valutát tarthat, és bármilyen pénznemben lehetnek számlái.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

6 . cikk

A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti. A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

7. cikk

1. A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú útiokmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes útiokmányként fogadnak el. Ezt az útiokmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az útiokmányokat harmadik államok területén is érvényes útiokmányként ismerjék el.

2. Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett útiokmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

8. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

a. saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,

b. a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

9 . cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

10 . cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:

a. saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,

b. a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

11. cikk

A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

12 . cikk

Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

a. a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket,

b. házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,

c. a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,

d. az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják,

e. vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

13. cikk

A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

14. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

15. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

16. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

17. cikk

Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.

19. cikk

A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

20 . cikk

A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

21 . cikk

A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

22 . cikk

Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

23. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az EMI megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.

Az A. melléklet függeléke A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv Svájcban történő alkalmazására vonatkozó eljárás

1. Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások Svájcra is alkalmazandók, kivéve ha a következő rendelkezések mást írnak elő

2. Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a HÉA-t)

A svájci hozzáadottérték-adó (HÉA) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A svájci Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a HÉA-mentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A HÉA-mentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A HÉA-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal HÉA-főosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A szabálynak megfelelően a visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3. Az ügynökség személyzetéhez kapcsolódó szabályok alkalmazási eljárása

Tekintettel a jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésére Svájc a nemzeti törvényeinek megfelelően az 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 74, 1969.3.27., 1. o.) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselőknek és egyéb alkalmazottaknak mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól a Közösség által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

A fenti 1. pont értelmében a jegyzőkönyv 14. cikkének alkalmazásában Svájc nem tekintendő tagállamnak.

Az ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint a Közösség tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelezhetők a svájci társadalombiztosítási rendszerhez való csatlakozásra.

Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan az 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 56, 1968.3.4., 1. o.), illetve a közösségi jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

A Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság c/2005 határozata mellékletének B. MELLÉKLETE Pénzügyi ellenőrzés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevői tekintetében

1. CIKK

Közvetlen tájékoztatás

Az ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az ügynökség tevékenységében szerződő félként, az ügynökség programjaiban részvevőként, az ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként résztvevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt vagy dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások alapján kötelességük benyújtani, benyújtanak továbbá az előbbiek értelmében hozott minden döntést.

2. CIKK

Ellenőrzések

1. A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek és az ügynökség igazgatótanácsa által elfogadott pénzügyi rendeleteknek, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom rendeletnek és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek vagy alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

2. Az ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges információkhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot egyértelműen kell megállapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

3. Az Európai Közösségek Számvevőszéke ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

4. Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig, illetve a megkötött szerződések vagy megállapodások és a meghozott határozatok értelmében bonyolíthatók le.

5. A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előre értesíteni kell a Svájc területén folytatandó ellenőrzésekről. Ez az információ nem jogi feltétele az ellenőrzések lebonyolításának.

3. CIKK

Helyszíni ellenőrzések

1. E határozat alapján és az 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben meghatározott előírások és feltételek mellett a Bizottság (OLAF) számára engedélyezett a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzése Svájc területén .

2. A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és időben értesíti az(oka)t az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy az(ok) minden szükséges segítséget biztosíthassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

3. Ha az érintett svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság és svájci hatóságok közösen folytathatják le.

4. Amennyiben a program részvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva olyan segítséget kötelesek nyújtani a közösségi felügyelőknek, amilyenre azoknak a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatására vonatkozó kötelességük teljesítése érdekében szükségük van.

5. A Bizottság azonnal jelent a Svájci Szövetségi Számvevőszéknek bármely, szabálytalansággal kapcsolatos olyan tényt vagy gyanút, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutott. A Bizottságnak minden esetben kötelessége tájékoztatni az előbb említett hatóságot az ilyen ellenőrzések és vizsgálatok eredményeiről.

4. CIKK

Információk és konzultálás

1. E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen információt cserélnek és bármely fél kérésére konzultálnak egymással.

2. Az illetékes svájci hatóság késedelem nélkül értesíti az ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazása szerint létrejött szerződés vagy megállapodás létrejöttével és végrehajtásával összefüggésben álló szabálytalansággal kapcsolatos bármely olyan tényről vagy gyanúról, amely a tudomására jutott.

5. CIKK

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy szerzett, bármilyen formában létező adat a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelmet élvez, mint Svájc jogszabályainak és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezéseknek a védelme alá tartozó, hasonló adat. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, s azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. CIKK

Közigazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjog sérelme nélkül az ügynökség vagy a Bizottság a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel és a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, illetve az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel összhangban közigazgatási intézkedéseket és szankciókat szabhat ki.

7. CIKK

Behajtás és végrehajtási eljárás

Az ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban. A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtás a svájci eljárási szabályoknak megfelelően történik. A végrehajtási határozat törvényességét az Európai Közösségek Bírósága ellenőrzi.

Az Európai Közösségek Bíróságának bírósági kikötés alapján hozott ítélete azonos feltételek mellett végrehajtható.

[1] Korábbi példa: a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság 2004. április 6-i 1/2004 határozata az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről létrejött megállapodás mellékletének módosításáról, HL L 151, 2004.4.30., 1. o., helyesbítés: HL L 208, 2004.6.10., 1. o.

[2] Korábbi példa: a Közösség / Svájc Légiközlekedési Bizottság 2004. április 22-i 3/2004 határozata az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről létrejött megállapodás mellékletének módosításáról, HL L 151, 2004.4.30., 9. o., helyesbítés: HL L 208, 2004.6.10., 7. o.