Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről /* COM/2014/05 final - 2014/0032 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok célja a tenyészállatok és genetikai anyagaik szabad kereskedelmének elősegítése, figyelembe véve a tenyésztési programok fenntarthatóságát és a genetikai erőforrások megőrzését. Az uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok jelenleg négy, fajspecifikus (vertikális) alap-jogiaktusból állnak, amelyek megállapítják az alapelveket a szarvasmarhafélék, a sertésfélék, a juhfélék, a kecskefélék és a lófélék tenyészállatai tekintetében. Ezek a tanácsi irányelvek képezik a jogalapot arra, hogy a Bizottság részletes intézkedéseket fogadjon el a következők terén: – a tenyésztő egyesületek, a tenyésztő szövetségek és a magánvállalkozások jóváhagyása vagy elismerése és jegyzékbe vétele, – az állatok szarvasmarha-, ill. sertéstörzskönyvekben, juhtörzskönyvekben, méneskönyvekben, valamint hibrid tenyészsertések esetében nyilvántartásokban történő nyilvántartása és osztályozása, – a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés, – valamint az állatok és azok spermája, petesejtjei és embriói származásigazolásainak tartalma és formátuma. Ugyanakkor a tenyészállatok tenyésztés céljából történő jóváhagyására vonatkozó technikai követelményeket jelenleg három tanácsi irányelv és egy bizottsági határozat szabályozza. Emellett a fajtatiszta állatok forgalmazására vonatkozó tenyésztéstechnikai és származási követelmények megállapításáról szóló 91/174/EGK tanácsi irányelv tekintetében nem fogadtak el végrehajtási intézkedéseket. Egy végrehajtási intézkedésekkel kiegészített horizontális irányelv írja elő a tenyészállatok és szaporítóanyagaik harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó szabályokat. Végezetül egyedi tanácsi határozat írja elő a szarvasmarhafélék tenyésztési referenciaközpontjának kijelölésére vonatkozó szabályokat. E javaslat tizenkét fejezetből és öt technikai jellegű mellékletből áll. A javaslat I–VIII. fejezete a 2009/157/EK tanácsi irányelvet (szarvasmarhafélék), a 88/661/EGK tanácsi irányelvet (fajtatiszta és hibrid tenyészsertések), a 89/361/EGK tanácsi irányelvet (juh- és kecskefélék), a 90/427/EGK tanácsi irányelvet (lófélék), a 91/174/EGK tanácsi irányelvet (egyéb állatok) és a 94/28/EK tanácsi irányelvet (behozatal) kombinálja, a megfelelési táblázatban jelzetteknek megfelelően. A III. fejezet a tenyésztők és a tenyésztő szervezetek közötti kapcsolatot bemutató rendelkezéseket, valamint a jelenleg a 92/354/EGK bizottsági határozatban foglalt eljárásokat figyelembe véve a vitarendezésre szolgáló rendelkezéseket tartalmazza. A IV. fejezet rendelkezéseket tartalmaz a tenyészállatok tenyésztés és mesterséges megtermékenyítés céljából történő jóváhagyására; e rendelkezéseket jelenleg a 87/328/EGK tanácsi irányelv (szarvasmarhafélék), a 90/118/EGK tanácsi irányelv (fajtatiszta tenyészsertések) és a 90/119/EGK tanácsi irányelv (hibrid tenyészsertések), illetve a 90/257/EGK bizottsági határozat tartalmazza (juh- és kecskefélék), a megfelelési táblázatban jelzetteknek megfelelően. A teljesítményvizsgálatról szóló V. fejezet tartalmazza a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállataira vonatkozó vizsgálati módszerekért felelős referenciatestület kijelöléséről szóló 96/463/EK tanácsi határozatban foglalt rendelkezéseket. A javaslat IX. és X. fejezete megállapítja az állattenyésztés-technikai jellegű hatósági ellenőrzések, valamint az illetékes hatóságok közötti együttműködés jogalapját, figyelembe véve az ilyen ellenőrzésekre vonatkozó alapelveket. E rendelkezéseket az új állat-egészségügyi jogszabályra, valamint a hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről szóló rendeletjavaslatra való tekintettel vették fel. A jogi kezdeményezések miatt az állatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmére vonatkozó ellenőrzésekről (90/425/EGK tanácsi irányelv), a harmadik országokból származó behozatalról (91/496/EGK tanácsi irányelv), valamint az illetékes hatóságok közötti együttműködésről (89/608/EGK tanácsi irányelv) szóló jogszabályok a továbbiakban nem vonatkoznak a tenyésztéstechnikai szempontokra. A javasolt szöveg szorosan követi a hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről szóló új rendeletjavaslatot, különösen annak II. címét a hatósági ellenőrzések, IV. címét az igazgatási segítségnyújtás, VI. címét a bizottsági ellenőrzések és VII. címét a jogérvényesítési intézkedések tekintetében. A XI. fejezet a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését tükrözi, amely szükségessé teszi az uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok alap-jogiaktusaiban foglalt felhatalmazó rendelkezések összehangolását az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkével. Ebből a célból szükséges az alap-jogiaktus által biztosított jogkörökre vonatkozóan elfogadandó minden egyes intézkedés esetében meghatározni az EUMSZ 290. cikkének megfelelően a szükséges felhatalmazáson alapuló hatásköröket vagy az EUMSZ 291. cikkének megfelelően a szükséges végrehajtási hatásköröket. A XII. fejezet tartalmazza a záró rendelkezéseket a hatályon kívül helyezések, valamint a hatálybalépés és az alkalmazás időpontjai tekintetében. Az I. mellékletben (a tenyésztő szervezetek elismerésére és a tenyésztési programok jóváhagyására vonatkozó részletes kritériumok) foglalt egyes rendelkezések jelenleg a 84/247/EGK (szarvasmarhafélék), a 89/501/EGK (fajtatiszta tenyészsertések) a 89/504/EGK (hibrid tenyészsertések), a 90/257/EGK (juh- és kecskefélék) és a 92/353/EGK (lófélék) bizottsági határozatokban szerepelnek. A II. mellékletben (a tenyészállatok törzskönyvbe történő bejegyzésére vonatkozó részletes kritériumok) foglalt egyes rendelkezések jelenleg a 84/419/EGK (szarvasmarhafélék), a 89/502/EGK (fajtatiszta tenyészsertések), a 89/505/EGK (hibrid tenyészsertések) a 90/255/EGK (juh- és kecskefélék) és a 96/78/EK (lófélék) bizottsági határozatokban szerepelnek. A III. mellékletben (a teljesítményvizsgálatra és a tenyészértékre vonatkozó részletes kritériumok) foglalt egyes rendelkezések jelenleg a 2006/427/EK (szarvasmarhafélék), a 89/507/EGK (fajtatiszta és hibrid tenyészsertések) és a 90/256/EGK (juh- és kecskefélék) bizottsági határozatokban szerepelnek. A IV. melléklet (az uniós referenciaközpontok feladatai és kötelességei) a 96/463/EK tanácsi határozat mellékletében foglaltakat tükrözi. Az V. melléklet (származásigazolás) az alapvető tájékoztatási követelményeket tartalmazza, melyek jelenleg a 2005/379/EK (szarvasmarhafélék), a 89/503/EGK (fajtatiszta tenyészsertések), a 89/506/EGK (hibrid tenyészsertések), a 90/258/EGK (juh- és kecskefélék), a 96/79/EK (lófélék), a 96/509/EK (a szarvasmarhafélék, sertésfélék, juh- és kecskefélék fajtatiszta tenyészállatai spermájának behozatala) és a 96/510/EK (tenyészállatok, spermájuk, petesejtjeik és embrióik behozatala) bizottsági határozatokban szerepelnek. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT Az uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok alapelvei és főbb szabályai megfelelőnek bizonyultak, és kellőképpen igazodnak az állattenyésztés területén végbement technikai fejlődéshez, ezért a javaslatban megtartandók. Ugyanakkor a jelenlegi uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok vertikális, fajok szerinti felépítése miatt az egymással csaknem megegyező rendelkezéseket – a nemzeti átültetésekből fakadó kereskedelmi akadályok megelőzése érdekében – egyszerűsíteni kell, és rendelet formájában, pontosabban és következetesebben kell megfogalmazni. Az elmúlt húsz év során a Bizottság az Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottság keretében rendszeresen találkozott a tagállamokkal a tenyésztéstechnikai jellegű kérdések megvitatása céljából, és közösen kidolgozták a jogszabályokat. Az engedélyezett tenyésztő szervezetek több tagállamot érintő tevékenységei továbbra is vitatott kérdést jelentenek, mivel egyes tagállamok rámutattak a vonatkozó irányelvek nemzeti jogba történt átültetési közötti különbségekre. E helyzet 2012 februárjáig, a tenyésztéstechnikai munkacsoport utolsó megbeszélésének időpontjáig nem változott; ekkor került sor a javaslat tartalmának, szerkezetének és új elemeinek bemutatására és megvitatására. A Bizottság emellett számos, a tenyésztők, a tenyésztő szervezetek és az illetékes hatóság által jelzett problémával foglalkozott, melyek abból fakadtak, hogy a különböző tagállamok illetékes hatóságai eltérően értelmezték a meglévő rendelkezéseket. A Bizottság ezért jól ismeri a tenyésztési ágazat és a felügyeletet ellátó illetékes hatóságok igényeit. A tenyésztéstechnikai hatósági ellenőrzésekre vonatkozó javasolt rendelkezések a szükséges kiigazítások mellett teljes mértékben összhangban vannak a hatósági ellenőrzésekről és más állat-egészségügyi tevékenységekről szóló bizottsági rendeletjavaslatban az érdekelt felekkel folytatott intenzív konzultációkat követően javasolt rendelkezésekkel. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javasolt rendelet egységes jogi keretet biztosít a tenyésztő egyesületek, tenyésztő szövetségek és magánvállalkozások elismerésére és jegyzékbe vételére, tenyésztési programjaik elismerésére, az állatok szarvasmarha-, ill. sertéstörzskönyvekben, juhtörzskönyvekben, méneskönyvekben történő nyilvántartására és tenyészérték szerinti osztályozására, a hibrid tenyészsertések nyilvántartására, a teljesítményvizsgálatra és a genetikai értékelésre, valamint az állatok és azok spermája, petesejtjei és embriói származásigazolásainak tartalmára vonatkozó elvek számára. Ezenkívül szabályokat ír elő a tenyészállatok, azok spermája, petesejtjei és embriói harmadik országokból történő behozatalára, valamint állattenyésztési referenciaközpontok kijelölésére vonatkozóan. Ez a rendelet rendelkezéseket állapít meg a hatósági ellenőrzések és az állattenyésztési ellenőrzések lefolytatása és az abban az esetben felmerülő viták megoldása céljából, amikor az állattenyésztési ellenőrzések a tenyésztéstechnikai előírások be nem tartását tárják fel. A javasolt szabályok azonban tükrözik azokat, amelyek a hatósági ellenőrzésekről szóló új rendeletre irányuló, az Európai Parlament és a Tanács által jelenleg tárgyalt bizottsági javaslatban szerepelnek. A két szöveg közötti következetlenségek elkerülése, valamint az ellenőrzések harmonizált megközelítése érdekében a Bizottság figyelemmel kíséri a két szöveggel kapcsolatos megbeszéléseket, és kellő időben beterjeszti az annak biztosításához szükséges javaslatokat, hogy a tenyésztéstechnikai hatósági ellenőrzésekről szóló rendelkezések szerepeljenek a hatósági ellenőrzésekről szóló jövőbeli rendeletben. A javasolt rendelet felhatalmazáson alapuló és végrehajtási intézkedés elfogadásának jogalapját határozza meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkének megfelelően. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Nincsenek 5. OPCIONÁLIS ELEMEK Nincsenek 2014/0032 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, Tekintettel az Európai Közösség működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43. cikke (4) bekezdésére, Tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1], a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2], a Régiók Bizottsága véleményének kikérése után[3], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A háziasított szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék tenyésztése, valamint kisebb mértékben a más állatfajok tenyésztése, fontos helyet foglal el az uniós mezőgazdaságban, és bevételi forrást jelent a mezőgazdasági népesség számára. A fenti fajtájú állatok tenyésztését a legjobban a nyilvántartott kiváló genetikai minőségű fajtatiszta tenyészállatok vagy hibrid tenyészsertések alkalmazásával lehet elősegíteni. (2) A tagállamok ezért következetesen törekedtek arra, hogy a mezőgazdasági politikájuk részeként elősegítsék, időnként közberuházásokkal, olyan sajátos genetikai jellemzőkkel rendelkező állatállomány létrehozását, amely teljesíti a meghatározott teljesítményszabványokat. A fenti szabványok közötti eltérések technikai akadályokhoz vezethetnek a tenyészállatok és azok szaporítóanyagai Unión belüli kereskedelme és az Unióba történő behozatala tekintetében. (3) A tenyészsertésekre alkalmazandó állattenyésztés-technológiai előírásokról szóló, 1988. december 19-i 88/661/EGK tanácsi irányelv[4], a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről szóló, 1989. május 30-i 89/361/EGK tanácsi irányelv[5], a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/427/EGK tanácsi irányelv[6], a fajtatiszta állatok forgalmazására vonatkozó tenyésztéstechnikai és származási követelmények megállapításáról, valamint a 77/504/EGK és 90/425/EGK irányelv módosításáról szóló, 1991. március 25-i 91/174/EGK tanácsi irányelv[7], a harmadik országokból származó állatok, azok spermája, petesejtjei és embriói behozatalára alkalmazandó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekre vonatkozó elvek megállapításáról és a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló 77/504/EGK irányelv módosításáról szóló, 1994. június 23-i tanácsi irányelv[8], valamint a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló, 2009. november 30-i 2009/157/EK tanácsi irányelv[9] határozza meg a szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék fajtatiszta tenyészállatai, valamint a hibrid tenyészsertések tenyésztésére vonatkozó uniós jogszabályok jogi keretét. Ezen irányelvek célja az állattenyésztés fejlesztése az Unióban, ugyanakkor a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának a szabályozása is, valamint ezáltal a tenyészállatok és szaporítóanyagaik uniós ágazata versenyképességének a fenntartása. (4) A szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatainak tenyésztés céljára történő engedélyezéséről szóló, 1987. június 18-i 87/328/EGK tanácsi irányelvet[10], a fajtatiszta tenyészsertések tenyésztésének jóváhagyásáról szóló, 1990. március 5-i 90/118/EGK tanácsi irányelvet[11] és a tenyésztési célú hibrid tenyészsertésekről szóló, 1990. március 5-i 90/119/EGK tanácsi irányelvet[12] annak megakadályozása érdekében fogadták el, hogy a szarvasmarhafélék és sertésfélék tenyészállatai tenyésztésének jóváhagyására, valamint a spermájuk, petesejtjeik és embrióik előállítására és felhasználására vonatkozó nemzeti szabályok megtiltsák vagy korlátozzák az Unión belüli kereskedelmet, vagy annak akadályát képezzék, függetlenül attól, hogy természetes fedeztetésről, mesterséges megtermékenyítésről vagy a sperma, petesejtek vagy embriók gyűjtéséről van szó. (5) A (3) preambulumbekezdésben említett irányelvek alapján a Bizottság az Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottságot létrehozó 1977. július 25-i 77/505/EGK tanácsi határozatnak[13] megfelelően létrehozott Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottság keretében a tagállamokkal folytatott konzultációt követően számos határozatot fogadott el, amelyek fajspecifikus kritériumokat állapítanak meg a tenyésztő egyesületek és a tenyésztő szövetségek (a továbbiakban: tenyésztő szervezetek) jóváhagyása vagy elismerése, a tenyészállatok szarvasmarha-, ill. sertéstörzskönyvekbe, juhtörzskönyvekbe és méneskönyvekbe (a továbbiakban: törzskönyvek) történő bejegyzése, a fajtatiszta juh- és kecskefélék tenyésztés és mesterséges megtermékenyítés céljából történő engedélyezése, a szarvasmarha-, sertés-, juh- és kecskefélék teljesítményvizsgálata és genetikai értékelése, valamint a tenyészállatok és szaporítóanyagaik kereskedelme céljára származási bizonyítvány létrehozása tekintetében. (6) A Bizottság a harmadik országbeli állattenyésztő szervezetek jegyzékét és a tenyészállatok és azok spermája, petesejtjei és embriói Unióba történő behozatalához szükséges származási bizonyítványok mintáit is létrehozta. (7) Az állattenyésztésről szóló uniós jogszabályok is hozzájárultak az állatok genetikai erőforrásainak a megőrzéséhez, a genetikai biológiai sokféleség védelméhez és a háziasított állatok helyi tenyészeteinek speciális örökletes jellemzőin alapuló tipikus minőségű regionális termékek létrehozásához. (8) A 88/661/EGK, 89/361/EGK, 90/427/EGK, 91/174/EGK, 94/28/EK és 2009/157/EK irányelvek felépítése és tartalma nagymértékben hasonló. A fenti irányelvek közül többet már módosítottak. Az uniós jogszabályok egyszerűsége és egységessége érdekében helyénvaló az általuk megállapított uniós szabályok egyszerűsítése. (9) Az utóbbi húsz év során a Bizottságnak a tenyésztők és a tenyésztő szervezetek számos panaszával kellett foglalkoznia az állattenyésztésről szóló uniós jogszabályok különböző tagállamokban folytatott nemzeti átültetése és értelmezése kapcsán. A tenyészállatokra vonatkozó uniós szabályok egységes alkalmazásának biztosítása és a tenyészállatok és azok szaporítóanyagai kereskedelmének az irányelvek nemzeti átültetése eltéréseiből eredő akadályai kiküszöbölése érdekében a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelme és az Unióba történő behozatala tenyésztéstechnikai és származástani feltételeire vonatkozó uniós jogszabályokat egy rendeletbe kell foglalni. (10) Ezenkívül a tapasztalatok azt mutatják, hogy a fenti irányelvekben meghatározott szabályok alkalmazásának az elősegítése érdekében számos rendelkezés pontosítására és terminológiai egységesítésére van szükség. Az uniós jogszabályok egyértelműsége és egységessége érdekében helyénvaló további meghatározások rögzítése is. (11) A „fajta” kifejezésnek azonban meghatározatlan jogi fogalomnak kell maradnia, lehetővé téve a tenyésztő szervezeteknek olyan megfelelő genetikai egységességgel rendelkező állatcsoport leírását, amelyet az ugyanolyan fajba tartozó állatoktól eltérőnek ítélnek meg, valamint azok ismert elődeikkel együtt történő nyilvántartását törzskönyvekben örökölt jellemzőiknek meghonosodott tenyésztési program keretében végrehajtott szaporítás, csere és kiválasztás révén történő reprodukálása érdekében. (12) Ez a rendelet meghatározza a tenyészállatok és azok szaporítóanyagai Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának szabályait az életképes tenyésztési programok elősegítése érdekében a fajták javítása és a háziasított állatok genetikai szempontú biológiai sokféleségének a megőrzése céljából. (13) Ennek megfelelően az ebben a rendeletben megállapított, fajtatiszta tenyészállatokra vonatkozó szabályok célja a fajtákkal foglalkozó tenyésztő szervezetek elismerésére vonatkozó, kölcsönösen elfogadott elveken alapuló kereskedelem biztosítása és az egyes tenyésztési programjaik jóváhagyása. E rendelet a fajtatiszta tenyészállatok törzskönyvek főtörzskönyvi részének különböző osztályaiba történő bejegyzésére vonatkozó kritériumokat, valamint a teljesítményvizsgálatra, a genetikai értékelésre és a tenyészállatok tenyésztési célú engedélyezésére vonatkozó szabályokat, valamint a származásigazolás tartalmára irányadó kritériumokat is megállapítja. (14) Hasonlóképpen, az ebben a rendeletben megállapított, a hibrid tenyészsertésekre vonatkozó szabályok célja – a hibrid tenyészsertések különböző keresztezéseivel foglalkozó hibridtenyésztő szervezetek elismerésére vonatkozó, kölcsönösen elfogadott elvek, valamint tenyésztési programjaik jóváhagyása alapján – a kereskedelemhez való hozzáférés biztosítása. E rendelet emellett megállapítja a hibrid tenyészsertéseknek a törzskönyvek főtörzskönyvi részébe történő bejegyzésére vonatkozó kritériumokat, valamint a teljesítményvizsgálatra, a genetikai értékelésre és a hibrid tenyészsertések tenyésztési engedélyezésre, továbbá a származásigazolás tartalmára vonatkozó kritériumokat. (15) Mivel e rendelet célkitűzését, mégpedig a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének, az Unióba történő behozatalának, valamint a tenyésztő szervezet és hibridtenyésztő szervezetek által végrehajtott tenyésztési programok során szükségszerűen lefolytatandó hatósági ellenőrzések harmonizált megközelítésének a biztosítását a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, és ezért hatásánál, összetettségénél, határokon átnyúló és nemzetközi jellegénél fogva az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Mivel ennek a rendeletnek a hatálya arra korlátozott, ami a célkitűzéseinek az eléréséhez szükséges, a Szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében említett arányosság elvét is tiszteletben tartja. (16) A tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek által nyújtott szolgáltatások minősége, valamint az állatok értékelésének és besorolásának általuk használt módja hatással van a tenyészállatok piaci értékére. Ennek megfelelően harmonizált uniós kritériumokon alapuló szabályokat kell megállapítani a tenyésztő szervezetek és a hibridtenyésztő szervezetek elismerésére és azok tagállamok illetékes hatóságai által történő felügyeletére annak biztosítása érdekében, hogy az általuk megállapított szabályok ne eredményezzenek ellentmondást a tenyésztési programok és a tenyésztési normák között, és ezáltal ne hozzanak létre technikai akadályokat az Unión belüli kereskedelemben. (17) A 88/661/EGK, 89/361/EGK, 90/427/EGK, 91/174/EGK, 94/28/EK és 2009/157/EK irányelvben az elismert tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jegyzékbe vételére vonatkozóan megállapítottakhoz hasonló eljárásokat kell meghatározni ebben a rendeletben, beleértve a jegyzékek aktualizálását, átadását és közzétételét. (18) A meghatározott kritériumokat teljesítő tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerésének a joga az uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok alapelve. Egy meglévő elismert tenyésztő szervezet gazdasági tevékenységének védelme már nem indokolja egy másik tenyésztő szervezet illetékes hatóság általi elismerésének az elutasítását ugyanazon fajta vonatkozásában. Ugyanez vonatkozik az olyan tenyésztési program földrajzi kiterjesztésének jóváhagyására, melyet ugyanazon a fajtán vagy olyan tenyészállatokkal hajtanak végre, amelyeket a meglévő tenyésztő szervezet tenyésztési állományából be lehet szerezni. Az illetékes hatóságnak azonban rendelkeznie kell jogalappal az elismerés vagy a jóváhagyás elutasítására, amennyiben megalapozott kockázata van annak, hogy az ilyen elismerés vagy jóváhagyás veszélyeztetné egy ritka fajta megőrzését vagy a genetikai sokféleség védelmét. (19) Mivel a ritka fajták védelme érdekében szükséges olyan tenyésztő szervezetek létrehozása és elismerése, amelyek a törzskönyveikben korlátozott számú tenyészállattal rendelkeznek, a törzskönyvekben nyilvántartott tenyészállatok száma általánosságban nem lehet alapvető feltétele a tenyésztő szervezet elismerésének és a tenyésztési programja jóváhagyásának, annál is inkább, mert az elismerés nemzeti szinten történik, míg a megfelelő tenyészállatok törzskönyvben történő nyilvántartása más tagállamokban vagy harmadik országokban is történhet. (20) Egy adott tagállamban elismert tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek számára lehetővé kell tenni a jóváhagyott tenyésztési programjaik végrehajtását egy vagy több másik tagállamban annak biztosítása érdekében, hogy a lehető legjobban kihasználják a kiváló genetikai értékű tenyészállatokat, amelyek fontos termelési tényezőt jelentenek az Unión belül. Ebből a célból egyszerűsített bejelentési eljárásnak kell biztosítania, hogy az illetékes hatóság a másik tagállamban értesüljön a szándékozott tevékenységről. (21) A szolgáltatásokat tenyésztők számára nyújtani szándékozó tenyésztő szervezetek és a meglévő tenyésztő szervezetekkel versenyben lévő új tenyésztő szervezetek elismerését elutasító hatóságok közötti jövőbeli konfliktusok megelőzése érdekében szükséges volt különválasztani a tenyésztő szervezetek vagy tenyésztő szervezetek formális elismerését a tervezett tenyésztési program jóváhagyásától. (22) A különböző panaszok, amelyekkel az utóbbi években a Bizottságnak foglalkoznia kellett, azt mutatják, hogy ennek a rendeletnek egyértelmű szabályokat kell megállapítania a lófélék fajtatiszta tenyészállatai adott fajtája számára kapcsolódó méneskönyvet kiállító tenyésztő szervezet és az adott fajta eredő méneskönyvére igényt tartó tenyésztő szervezet között kapcsolat tekintetében. (23) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek módosítják az I. mellékletet a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumoknak és a tenyésztési programok jóváhagyásának a tenyésztési ágazat fejleményeihez történő igazítása érdekében. (24) Szükséges tisztázni a tenyésztők, a tenyésztő szervezetek és a hibridtenyésztő szervezetek közötti viszonyt, mégpedig annak a jognak a biztosítása érdekében, hogy tagságot kaphassanak a tenyésztő szervezetekben és a hibridtenyésztő szervezetekben, ezáltal pedig részt vehessenek a tenyésztési programban azon a földrajzi területen belül, ahol azt végrehajtják. A tenyésztő szervezeteknek olyan szabályzattal kell rendelkezniük, amely megakadályozza a tenyésztők eredetük szerinti megkülönböztetését, és egy minimális szolgáltatást biztosít. (25) Az elsősorban a 90/427/EGK irányelv és kisebb mértékben a 89/361/EGK, valamint a 2009/157/EK irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy egyértelműen megállapított eljárási renden és a tagok meghatározott jogain és kötelezettségein alapuló pontosabb szabályokra van szükség egyrészt a tenyésztők, másrészt a tenyésztő szervezetek közötti viták rendezéséhez. Ezt a legjobban úgy lehet elérni, ha a vitákat annak a tagállamnak a jogrendszerén belül rendezik, ahol azok felmerülnek. A Bizottságot csak olyan, különböző tagállamokban levő szereplők között felmerülő vitába kell bevonni, amelyet nem lehet hatékonyan rendezni azoknak a tagállamoknak a jogrendszerében, ahol azok felmerülnek. (26) A szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék fajtatiszta tenyészállatai törzskönyvét létrehozó és vezető tenyésztő szervezeteknek és a hibrid tenyészsertések tenyésztési nyilvántartását létrehozó és vezető hibridtenyésztő szervezeteknek a tenyészállatokat az állatok származása szerinti tagállam vagy a tulajdonosaik szerinti megkülönböztetés nélkül be kell jegyezni a törzskönyvekbe és a tenyésztési nyilvántartásokba, és az állatokat tenyészértékük szerint kell besorolniuk a tenyésztési programba, ha ez előírás. (27) A tenyésztő szervezeteknek azt is lehetővé kell tenni, hogy tenyésztési programjukon belül kiegészítő osztályokat hozzanak létre azoknak az állatoknak felvételére, amelyek nem teljesítik az adott fajta fajtatiszta tenyészállataira vonatkozó kritériumokat. (28) A bizonyos lófélék fajtatiszta tenyészállatainak törzskönyvét vezető tenyésztő szervezetek számára azonban engedélyezni kell, hogy továbbra is kritériumokat állapíthassanak meg a lófélék fajtatiszta tenyészállatai törzskönyvébe történő bejegyzésére, mivel szabályozni kell az ilyen lófélék bejegyzését, amennyiben azokat mesterséges szaporítási módszerekkel tenyésztik. (29) A lófélék kivételével valamennyi, törzskönyvbe bejegyzett fajtatiszta tenyészállat azonosítása az állat-egészségügyi azonosításról szóló uniós jogszabálynak megfelelően történik. A fajtatiszta tenyészlovak esetében a tenyésztő szervezetek az általuk bejegyzett vagy a törzskönyvükben nyilvántartott lovak és szamarak azonosítását is végzik, és azonosító dokumentumokat (útleveleket) is kiállítanak. Ezáltal nemcsak a tenyésztők, hanem a haszonállatok azonosításáért és nyilvántartásáért felelős illetékes hatóság számára is szolgáltatást nyújtanak. Ez a rendszer azonban ahhoz vezetett, hogy számos útlevél-kiállító szervezet létezik, ez pedig megnehezíti az élelmiszer-higiéniára és állatorvos-tudományra vonatkozó uniós jogszabályok betartásával kapcsolatos hatósági ellenőrzéseket azokban az esetekben, amikor lényeges információk nem álltak rendelkezésre az illetékes állat-egészségügyi hatóságok számára, például központi adatbázis hiányában, az azonosító dokumentumok minőségére vonatkozó magas szintű közös előírásokat nem tartották be, és a hatósági felülvizsgálat hiányzott. Ezért szükséges annak előírása, hogy a lófélék fajtatiszta tenyészállatait is tartsák nyilván a megfelelő törzskönyvekben az állat-egészségügyi azonosításuk során, egyidejűleg lehetővé téve az illetékes állat-egészségügyi hatóságoknak, hogy bizonyos feltételek esetén a lófélék fajtatiszta tenyészállatai azonosító dokumentumai hivatalos kiállításának jogát az elismert tenyésztő szervezetekre ruházzák. (30) Annak biztosítása érdekében, hogy a fajtatiszta tenyészállatok törzskönyvbe történő bejegyzésének és a hibrid tenyészsertések tenyésztési nyilvántartásba történő felvételének a feltételei a tenyésztési ágazat fejleményeihez igazodjanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet megfelelő módosítása érdekében. (31) A tenyészállatok tenyésztési célokra, természetes fedeztetésre vagy asszisztált reprodukcióra történő engedélyezését uniós szinten kell szabályozni a kereskedelmi korlátok megelőzése érdekében, különösen, amikor az ilyen tenyészállatok az e rendeletben, különösen a III. mellékletében megállapított szabályok szerint végzett teljesítményvizsgálaton vagy genetikai értékelésen estek át. (32) Míg a korlátozott számú jellemzők tekintetében vizsgált szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék és kecskefélék fajtatiszta tenyészállatai teljesítményvizsgálatának és genetikai értékelésének a szabályait uniós szinten állapították meg, a lófélék fajtatiszta tenyészállatai különböző fajtáira, alkalmazására és kiválasztására vonatkozó sokoldalú előírások eddig megakadályozták azok harmonizációját. Ehelyett jelenleg fajta-specifikus teljesítményvizsgálati és genetikai értékelési szabályokat állapítanak meg a fajta eredő méneskönyvében. (33) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a lófélék fajtatiszta tenyészállatai esetében is megállapítsa a teljesítményvizsgálatra és genetikai értékelésre vonatkozó feltételeket, és a III. mellékletben szereplő jelenlegi feltételeket módosítsa a vizsgálatot befolyásoló technikai és tudományos vonatkozású fejlődésnek, illetve a jogi környezet alakulásának a figyelembe vétele érdekében, mint például a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet[14], továbbá a tagállamok kérésére a lófélék fajtatiszta tenyészállatai teljesítményvizsgálata és genetikai értékelése feltételeinek a bevonása érdekében. (34) A teljesítményvizsgálatot és a genetikai értékelést a tenyésztő szervezet vagy a hibridtenyésztő szervezet által kijelölt intézetek végezhetik el. Ezeknek a kijelölt intézeteknek együtt kell működniük a Bizottság által kijelölt uniós referenciaközpontokkal. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy végrehajtási aktusok révén uniós referenciaközpontokat jelöljön ki, és a szükséges hatásköröket biztosítani kell a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek leírják feladataikat és funkcióikat, szükség esetén a IV. melléklet módosítása révén. Ezek a referenciaközpontok uniós támogatásra jogosultak az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat[15] szerint. A szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai esetében a tenyésztő szervezet által végrehajtott teljesítményvizsgálatot és genetikai értékelést jelenleg – a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállataira vonatkozó vizsgálati módszerek és eredmények értékelésének egységesítéséért felelős referenciatestület kijelöléséről szóló, 1996. július 23-i 96/463/EK tanácsi határozatnak[16] megfelelően – az Interbull Centre segíti. (35) Mivel e rendelet csak a szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék tenyésztése tekintetében tartalmaz részletes rendelkezéseket, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a tenyésztő szervezetek elismerésére, a tenyésztési programok jóváhagyására, a tenyészállatok törzskönyvekbe történő bejegyzésére, a teljesítményvizsgálatra, a genetikai értékelésre és a tenyésztés engedélyezésére vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, valamint a más fajba tartozó tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmével és az Unióba történő behozatalával kapcsolatos származásigazolásra vonatkozó végrehajtási aktusokat fogadjon el, amennyiben ez a kereskedelmi akadályok elhárításához szükséges. (36) A tenyészállatok és szaporítóanyagaik behozatala alapvetően fontos az európai mezőgazdaság számára. A tenyészállatok és szaporítóanyagaik behozatalát ezért olyan feltételekkel kell végrehajtani, amelyek szigorúan összhangban vannak a tagállamok közötti kereskedelemre vonatkozó szabályokkal. Azonban az Unióban a tenyészállatok és szaporítóanyagaik csak akkor jegyezhetők be a törzskönyv vagy a tenyésztési nyilvántartás főtörzskönyvi részébe, ha az exportáló harmadik országokban végrehajtott hatósági ellenőrzések szintje egyenértékűen biztosítja, hogy a leszármazási adatok, a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés eredményei ugyanolyan bizonyosságúak, mint az Unióban. Emellett a harmadik országbeli állattenyésztő szervezetek kölcsönösségi alapon elfogadják az Unióban elismert tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet tenyészállatait és azok szaporítóanyagait. (37) A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet[17] előírja, hogy a Bizottságnak egy olyan árunómenklatúrát – mégpedig a „Kombinált Nómenklatúrát” vagy röviden a „KN-t” –kell létrehoznia, amely egyszerre teljesíti a Közös Vámtarifa, a Közösség külkereskedelmi statisztikái és más uniós politikák előírásait az áruk behozatala és kivitele tekintetében. A fent említett rendelet I. melléklete felsorolja a KN kódokat a szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék fajtatiszta tenyészállatai és a szarvasmarhafélék spermája tekintetében, és megállapítja, hogy mentesülnek a hagyományos vámtételek fizetése alól. Ebben az esetben a fenti állatoknak és szaporítóanyagaiknak a megfelelő származásigazolással kell rendelkezniük, amely megerősíti a fajtatiszta tenyészállatoknak vagy azok szaporítóanyagainak a besorolását. (38) Az Unióba történő behozatalkor a tenyészállatoknak és szaporítóanyagaiknak a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelv[18] és a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv[19] szerinti állat-egészségügyi ellenőrzésen kell átesniük. Emellett ezeket az árukat az e rendeletben megállapított szükséges állattenyésztés-technikai ellenőrzéseken is megvizsgálják. (39) A Bizottság elfogadta az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti, a növény-egészségügyi, a növényi szaporítóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, az 1829/2003/EK, az 1831/2003/EK, az 1/2005/EK, a 396/2005/EK, a 834/2007/EK, az 1099/2009/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, és a(z) […]/2013/EU rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK, a 2008/120/EK és a 2009/128/EK irányelv módosításáról (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot[20]. Az említett rendelet célja a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek való megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[21], az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelv[22], valamint a 91/496/EGK és 97/78/EK irányelv hatályon kívül helyezése és a fenti jogi aktusokban megállapított bizonyos szabályoknak a szükséges módosításokkal történő átemelése az új rendeletbe. Nem szándéka ugyanakkor a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelme és az Unióba történő behozatala tenyésztéstechnikai és származástani feltételeinek beemelése a fenti rendelet hatályába. Ezért a tenyészállatokra és szaporítóanyagaikra vonatkozó hatósági ellenőrzésekre és más hatósági tevékenységekre vonatkozó szabályokat ebben a rendeletben kell megállapítani. (40) A tenyészállatokra és szaporítóanyagaikra vonatkozó, az e rendeletben megállapított uniós szabályok hatékony alkalmazása érdekében szükséges, hogy a tagállamok illetékes hatóságai együttműködjenek egymással, és szükség esetén igazgatási segítséget nyújtsanak egymásnak. Ennek megfelelően e rendeletben meg kell állapítani az igazgatási segítség és az együttműködés általános szabályait, amelyek – a szükséges módosításokkal – hasonlóak a jelenleg a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. címében megállapítottakhoz. (41) Amennyiben a tagállamokban végrehajtott hatósági ellenőrzések vagy a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unióba történő behozatalának ellenőrzései során az e rendeletben az ilyen behozatal tenyésztéstechnikai és származástani előírásainak a be nem tartását állapították meg, amelyek várhatóan zavart okoznak a tenyészállatok és szaporítóanyagaik uniós kereskedelmében, e rendeletben a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy különleges intézkedéseket fogadjon el a követelmények be nem tartásából fakadó hatások korlátozása érdekében. (42) A tagállamok illetékes hatóságának szintén hatáskörrel kell rendelkeznie az e rendeletben megállapított, tenyészállatokra vonatkozó tenyésztéstechnikai és származástani uniós szabályok érvényre juttatása érdekében, beleértve a tenyésztési program jóváhagyásának a felfüggesztését vagy a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet elismerésének a visszavonását, amennyiben az e rendeletben megállapított tenyésztéstechnikai és származástani szabályokat nem tartják be. (43) A Bizottságnak megfelelő ellenőrzéseket kell végezni a tagállamokban, különösen a tagállamok által az e rendeletben megállapított tenyésztéstechnikai és származástani szabályok valamennyi tagállamban történő alkalmazásának biztosítása érdekében végrehajtott hatósági ellenőrzések eredményeinek a tükrében. (44) Annak érdekében, hogy a Bizottság összeállítsa azon harmadik országok jegyzékét, ahonnan a tenyészállatok és spermájuk, petesejtjeik és embriók Unióba történő behozatalát engedélyezik, meghatározza az ilyen behozatal feltételeit, információkat kapjon a kétoldalú megállapodások működéséről, és amennyiben az e rendeletben megállapított, a fenti behozatalra vonatkozó feltételek súlyos megsértése ezt indokolja, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Unió nevében ellenőrzéseket hajtson végre harmadik országokban, amennyiben ez szükséges. (45) Mivel a 88/661/EGK, 89/361/EGK, 90/427/EGK, 94/28/EK és 2009/157/EK irányelvet e rendelet hatályon kívül helyezi és a helyébe lép, a fenti irányelvek alapján elfogadott bizottsági jogi aktusokat is hatályon kívül kell helyezni, és az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal vagy végrehajtási aktusokkal kell felváltani. Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a fenti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vagy végrehajtási aktusokat elfogadja. (46) E rendelet megfelelő alkalmazásának és kiegészítésének vagy az I–V. melléklete módosításának a biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerésére, a tenyésztési programok jóváhagyására, az állatok törzskönyvekbe és tenyésztési nyilvántartásokba történő felvételére, tenyészállatok tenyésztésre, természetes és asszisztált reprodukciós eljárásokra történő engedélyezésére, teljesítményvizsgálat és genetikai értékelések elvégzésére, tenyészállatok és szaporítóanyagaik kereskedelme és harmadik országokból való behozatala tenyésztéstechnikai és származástani előírásainak a meghatározására, a referenciaközpontok feladatainak és funkcióinak a leírására alkalmazott eljárások és kritériumok, valamint az ahhoz szükséges feltételek tekintetében. (47) A nem a szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék fajtatiszta tenyészállatainak és szaporítóanyagaiknak az Unión belüli kereskedelmével és az Unióba történő behozatalával kapcsolatos, a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást annak érdekében kell a Bizottságra ruházni, hogy a tagállamok reagálhassanak a kereskedelemben bekövetkező zavarokra, mindenekelőtt pedig azért, hogy felléphessenek, ha egy ritka fajtát kihalás fenyeget, vagy a genetikai sokféleség védelme veszélybe kerül. (48) Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintű konzultációt is. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell a megfelelő dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára történő egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő átadását. (49) A tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jegyzékbe vételére, a referenciaközpontok abból a célból történő kijelölésére, hogy biztosítsák a tenyészállatokra vonatkozó teljesítményvizsgálatok és genetikai értékelési módszerek egységes végrehajtását, a tenyészállatokat és szaporítóanyagaikat kísérő származásigazolások mintáira, valamint a hatósági ellenőrzések lefolytatásának bizonyos szabályaira vonatkozóan az e rendeletben megállapított rendelkezések végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek megfelelően gyakorolja[23]. (50) A 87/328/EGK, 88/661/EGK, 89/361/EGK, 90/118/EGK, 90/119/EGK, 90/427/EGK, 91/174/EGK, 94/28/EK és 2009/157/EK tanácsi irányelvben és a 96/463/EK tanácsi határozatban megállapított szabályok helyébe az e rendeletben megállapított szabályok és a Bizottság által az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok lépnek. Ennek megfelelően a fenti jogi aktusokat hatályon kívül kell helyezni. (51) A szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatainak törzskönyveit vezető vagy létrehozó tenyésztő szervezetek és szövetségek elismerésére vonatkozó szempontok megállapításáról szóló, 1984. április 27-i 84/247/EGK bizottsági határozatot[24], a szarvasmarhák törzskönyvezésére vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1984. július 19-i 84/419/EGK bizottsági határozatot[25], a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai esetében használt teljesítményvizsgálati módszerek, valamint a tenyészmarhák genetikai értékelési módszereinek megállapításáról szóló, 2006. június 20-i 2006/427/EK bizottsági határozatot [26], a fajtatiszta tenyészsertések törzskönyveit alapító vagy vezető tenyésztői szövetségek és szervezetek elismerésére és felügyeletére vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/501/EGK bizottsági határozatot[27], a fajtatiszta tenyészsertések törzskönyvezésére vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/502/EGK bizottsági határozatot[28], a hibrid tenyészsertések törzskönyveit alapító vagy vezető tenyésztői szövetségek, szervezetek, valamint magánvállalkozások elismerésére és felügyeletére vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/504/EGK bizottsági határozatot[29], a hibrid tenyészsertések törzskönyvezésére vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/505/EGK bizottsági határozatot[30], a fajtatiszta és hibrid tenyészsertések teljesítményének figyelemmel kísérésére és genetikai értékének becslésére szolgáló módszerek megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/507/EGK bizottsági határozatot[31], a fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék tenyésztési főkönyveit létrehozó vagy vezető tenyésztői szervezetekre és szövetségekre vonatkozó alkalmassági szempontok megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/254/EGK bizottsági határozatot[32], a fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék tenyésztési főkönyvbe történő bejegyzésére irányadó szempontok megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/255/EGK bizottsági határozatot[33], a fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék teljesítményének folyamatos ellenőrzésére és genetikai értékének becslésére alkalmazott módszerek megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/256/EGK bizottsági határozatot[34], a fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék tenyésztésének jóváhagyására, valamint spermájuk, petesejtjeik és embrióik felhasználására vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/257/EGK bizottsági határozatot[35], a törzskönyvezett lófélékről méneskönyvet vezető vagy kiadó tenyésztő szervezetek és szövetségek jóváhagyására vagy elismerésére vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 1992. június 11-i 92/353/EGK bizottsági határozatot[36], a lófélék tenyésztési célú méneskönyvi bejegyzésének és nyilvántartásának előírásairól szóló, 1996. január 10-i 96/78/EGK bizottsági határozatot[37] fogadták el a (46) preambulumbekezdésben említett alap-jogiaktusok szerint, fajspecifikus kritériumokkal, a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jóváhagyása vagy elismerése, a tenyészállatok törzskönyvekbe történő bejegyzése, a tenyésztés és mesterséges megtermékenyítés céljából történő engedélyezés, a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés tekintetében. E rendelet olyan szabályokat állapít meg, amelyek a fent említett bizottsági aktusokban megállapított szabályok helyébe lépnek. (52) E rendelet a törzskönyvezett lófélék méneskönyveit vezető vagy alapító szervezetek és szövetségek koordinációját biztosító bizonyos szabályok megállapításáról szóló, 1992. június 11-i 92/354/EGK bizottsági határozatban[38] megállapítottakhoz hasonló szabályokat állapít meg. (53) A fajtatiszta tenyészsertések, spermájuk, petesejtjeik és embrióik bizonyítványának megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/503/EGK bizottsági határozatot[39], a hibrid tenyészsertések, spermájuk, petesejtjeik és embrióik bizonyítványának megállapításáról szóló, 1989. július 18-i 89/506/EGK bizottsági határozatot[40], a fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék, azok spermája, petesejtjei és embrióik tenyésztéstechnikai bizonyítványainak megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/258/EGK bizottsági határozatot[41], a törzskönyvezett lófélék spermája, petesejtjei és embriói tenyésztéstechnikai bizonyítványának megállapításáról szóló, 1996. január 12-i 96/79/EGK bizottsági határozatot[42], a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól, azok spermájáról, petesejtjeiről és embrióiról kiállított származási bizonyítványról és az abban feltüntetendő adatokról szóló, 2005. május 17-i 2005/379/EK bizottsági határozatot[43], a 90/426/EGK és a 90/427/EGK tanácsi irányelvnek a lófélék azonosítási módszereinek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. június 6-i 504/2008/EK bizottsági rendeletet[44], valamint a bizonyos állatok spermájának behozatalához szükséges származási és tenyésztéstechnikai követelmények megállapításáról szóló, 1996. július 18-i 96/509/EK bizottsági határozatot[45] fogadták el, a (45) preambulumbekezdésben említett alap-jogiaktusok szerint. (54) Az egyértelmű jogi helyzet biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében a tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezése csak akkor lép hatályba, amikor az e rendeletben foglalt, a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jóváhagyása vagy elismerése, a tenyészállatok törzskönyvekbe történő bejegyzése, a tenyésztés és mesterséges megtermékenyítés céljából történő engedélyezés, a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés tekintetében fajspecifikus kritériumokat megállapító bizottsági határozatokat felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatályon kívül helyezték, továbbá a tenyészállatok és szaporítóanyagaik kereskedelmére, valamint a tenyészállatok és szaporítóanyagaik harmadik országokból az Unióba történő behozatalára vonatkozó származásigazolások mintáit végrehajtási aktusok révén meghatározták. Ezért biztosítani kell, hogy e rendelet a hatálybalépésének napjától számított legalább tizennyolc hónap múlva alkalmazásra kerüljön, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy és hatály (1) Ez a rendelet az alábbiakat határozza meg: a) a tenyészállatok és azok spermája, petesejtjei és embriói Unión belüli kereskedelmére és az Unióba történő behozatalára vonatkozó tenyésztéstechnikai és származástani szabályok; b) a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek tagsági szabályai, valamint a vitarendezéssel kapcsolatos szabályok; c) a tenyésztő szervezetekre és hibridtenyésztő szervezetekre, valamint az általuk a tenyészállatokon végrehajtott tenyésztési programokra vonatkozó hatósági ellenőrzések lefolytatásának az általános szabályai, beleértve a sperma, petesejtek és embriók felhasználását, az a) pontban említett szabályok betartásának ellenőrzése érdekében; valamint az egyéb hatósági tevékenységek, az igazgatási segítségnyújtás, az együttműködés és a tagállamok általi végrehajtás általános szabályai; d) a Bizottság által a tagállamokban és harmadik országokban lefolytatott ellenőrzések általános szabályai. (2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a tenyészállatok és azok spermája, petesejtjei és embriói Unión belüli kereskedelmére és az Unióba történő behozatalára, amennyiben azok célja technikai vagy tudományos kísérletek végzése az illetékes hatóság ellenőrzése mellett. (3) Az e rendeletben meghatározott, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási intézkedések elfogadásáig a tagállamok továbbra is alkalmazhatják a tenyészállatok és azok spermája, petesejtjei és embriói adott tagállamon belüli kereskedelmére és adott tagállamba való behozatalára vonatkozó nemzeti tenyésztéstechnikai és származástani szabályokat azzal a feltétellel, hogy azok a szabályok a behozatal tekintetében nem lehetnek kedvezőbbek, mint az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó szabályok. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni: a) „állat”: az alábbi háziállatok: i. szarvasmarhafélék (Bos taurus és Bubalus bubalis), sertésfélék (Sus scrofa), juhfélék (Ovis aries), kecskefélék (Capra hircus); ii. lófélék (Equus caballus és Equus asinus); iii. az i. és ii. pontokban említettektől eltérő fajok, amelyek tekintetében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadtak el a 35. cikk (1) bekezdése vagy a 45. cikk (1) bekezdése szerint; b) „tenyészállat”: fajtatiszta tenyészállat vagy hibrid tenyészsertés; c) „szaporítóanyagok”: sperma, petesejtek és embriók, amelyeket tenyészállatokból nyertek ki vagy állítottak elő asszisztált reprodukció céljából; d) „tenyésztő szervezet”: tenyésztő egyesület vagy tenyésztő szövetség, amelyet egy tagállam a 4. cikk (2) bekezdése szerint elismert abból a célból, hogy az általa vezetett vagy létrehozott törzskönyv(ek)be bejegyzett fajtatiszta tenyészállatokkal tenyésztési programot hajtson végre; e) „hibridtenyésztő szervezet”: tenyésztő egyesület, tenyésztő szövetség vagy magánvállalkozás, amelyet az illetékes hatóság a 4. cikk (2) bekezdése szerint elismert abból a célból, hogy az általa vezetett vagy létrehozott tenyésztési nyilvántartásba bejegyzett hibrid tenyészsertésekkel tenyésztési programot hajtson végre; f) „harmadik országbeli állattenyésztő szervezet”: egy harmadik országban levő tenyésztő egyesület, tenyésztő szövetség, magánvállalkozás, tenyészállat-előállító szervezet vagy hivatalos szerv, amelyet egy harmadik országban működő hivatalos szerv engedélyezett tenyészállatoknak tenyésztés érdekében az Unióba történő behozatala céljából a fajtatiszta szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék vagy lófélék vagy hibrid tenyészsertések tekintetében; g) „illetékes hatóság”: egy tagállam központi hatósága vagy más olyan hatóság, amelyre ezt a feladatot ruházták, és amely az alábbiakért felelős: i. tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerése és az általuk tenyészállatokkal végrehajtott tenyésztési program engedélyezése; ii. tenyésztő szervezetekkel és hibridtenyésztő szervezetekkel kapcsolatos hatósági ellenőrzések megszervezése a 46. cikkben és az 52. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott szabályok szerint; iii. segítségnyújtás más tagállamok és harmadik országok számára az 53., 54., 55. és 56. cikkben meghatározottak szerint a követelmények be nem tartásának feltárása esetén; iv. egyéb hivatalos tevékenységek szervezése az e rendeletben meghatározott szabályok szerint; h) „elismerés”: az illetékes hatóság formális és hivatalos nyilatkozata arról, hogy egy értékelés alapján a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet teljesíti a 4. cikk (2) bekezdése előírásait; i) „fajtatiszta tenyészállat”: az alábbi háziállatok: i. az a) pont i. alpontjában említett fajú háziállat, amely egy, ugyanolyan fajba tartozó állatokról vezetett törzskönyv főtörzskönyvi részébe bejegyzett szülőktől és nagyszülőktől származik, és amelyet szintén bejegyeztek vagy regisztráltak, és a 19. cikknek megfelelően jogosult az adott törzskönyv főtörzskönyvi részébe történő bejegyzésre; ii. az a) pont ii. alpontjában említett fajú háziállat, amely egy, ugyanolyan fajba tartozó állatokról vezetett törzskönyv főtörzskönyvi részébe bejegyzett szülőktől származik, és amelyet szintén bejegyeztek, és jogosult a bejegyezésre az adott törzskönyv főtörzskönyvi részébe a 19. cikknek megfelelően; iii. az e pont i. és ii. alpontjában említett fajba tartozó állattól eltérő fajú háziállat, amely tekintetében az adott tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmére és az Unióba történő behozatalára vonatkozó egyedi tenyésztéstechnikai és származástani szabályokat határoztak meg a 35. cikk (1) bekezdése, illetve a 45. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban; j) „hibrid tenyészsertés: egy tenyésztési nyilvántartásba bejegyzett sertésféle, amelyet az alábbi állatok közötti tervezett keresztezéssel hoztak létre: i. különböző fajtájú vagy fajtavonalú fajtatiszta tenyészsertések; ii. olyan tenyészsertések, amelyek maguk is különböző fajták vagy fajtavonalak közötti keresztezésből jöttek létre (hibrid); iii. az i. vagy ii. alpontban említett kategóriák egyikéhez vagy másikához tartozó tenyészsertések; k) „törzskönyv”: egy tenyésztő szervezet által vezetett szarvasmarha-, ill. sertéstörzskönyv, juhtörzskönyv, méneskönyv, fájl vagy adathordozó, amelybe a fajtatiszta tenyészállatokat tenyésztési programban történő részvétel érdekében bejegyzik vagy bejegyzés céljából regisztrálják az elődeik adataival és adott esetben a tenyészértékükkel; l) „jóváhagyás”: az illetékes hatóság által a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet számára adott engedély a tenyésztési programjának a 8. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtására; m) „főtörzskönyvi rész”: egy törzskönyv része, amelybe a fajtatiszta tenyészállatokat bejegyzik, vagy bejegyzés céljából regisztrálják; n) „osztály”: a főtörzskönyvi rész horizontális alegysége, amelybe a tenyészállatokat a tenyészértékük szerint bejegyzik; o) „tenyészérték”: egy tenyészállat számszerűsíthető örökölhető jellemzője; k) „tenyésztési nyilvántartás”: egy hibridtenyésztő szervezet által vezetett fájl vagy adathordozó, amelybe tenyésztési programban történő részvétel érdekében a hibrid tenyészsertéseket az elődeik adataival együtt bejegyzik; q) „hatósági ellenőrzés”: az illetékes hatóság vagy a Bizottság által az e rendeletben meghatározott tenyésztéstechnikai és származástani szabályok betartásának igazolása érdekében lefolytatott ellenőrzés; r) „egyéb hatósági tevékenységek”: a hatósági ellenőrzésen kívüli olyan tevékenység, amelyet az illetékes hatóságok hajtanak végre a rendeletnek megfelelően az e rendeletben meghatározott tenyésztéstechnikai és származástani szabályok alkalmazásának biztosítása érdekében; s) „származásigazolás”: hivatalos tenyésztési tanúsítványok, hivatalos igazolások vagy tanúsított kereskedelmi dokumentumok, amelyek tájékoztatást nyújtanak a tenyészállatok vagy azok szaporítóanyagi származásáról és azonosításáról, valamint adott esetben a tenyészállatok vagy azok szaporítóanyagi genetikai értékeléséről, és amelyet csatolni kell a tenyészállatok vagy azok szaporítóanyagi szállítmányaihoz az egyik tagállamból egy másik tagállamba történő szállítás vagy az Unióba történő behozatal esetében; t) „egyedi életszám”: egyedi 15-jegyű alfanumerikus kód, amely információkat tartalmaz egy adott lóra, valamint az adatbázisra és az országra vonatkozóan, ahol ezt az információt először rögzítették az egész élettartamra szóló egyedi szám (UELN)[46] kódrendszer szerint, és amely az alábbiakból áll: i. egy hatjegyű UELN-kompatibilis azonosító kód az adatbázisra vonatkozóan, amelyet az útlevelet kibocsátó testület vezet, amely az uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően az azonosító dokumentumot kiadta; ezt követi ii. a lóhoz rendelt kilencjegyű azonosító szám; u) „behozatal”: tenyészállatok és szaporítóanyagaik behozatala a VI. mellékletben felsorolt területek egyikére; v) „állattenyésztési ellenőrzés”: az Unióba behozott tenyészállatok és szaporítóanyagaik okmányellenőrzése és azonosítása a 42. cikkben meghatározott tenyésztéstechnikai feltételek és a 45. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított tenyésztéstechnikai és származástani szabályok betartásának ellenőrzése érdekében; w) „okmányellenőrzés”: azon hivatalos bizonyítványok, hivatalos tanúsítványok és egyéb dokumentum(ok), köztük kereskedelmi dokumentumok vizsgálata, amelyeknek előírás szerint az alábbi szállítmányokat kell kísérniük: i. az Unióba a 39. cikkben meghatározottak szerint behozott tenyészállatok és szaporítóanyagaik; ii. fajtatiszta tenyészállatok és szaporítóanyagaik, amennyiben azok Unióba történő behozatala a 45. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint történt; x) „azonosítás”: szemrevételezés annak igazolása érdekében, hogy a szállítmány tartalma és jelölése, beleértve az állatokon, a plombákon és a szállítóeszközökön lévő jelöléseket, megfelelnek a származásigazolásokban, hivatalos tanúsítványokban és az egyéb kísérő dokumentumokban szereplő információknak; y) „a követelmények be nem tartása”: az e rendeletben megállapított tenyésztéstechnikai és származástani szabályok betartásának az elmulasztása. 3. cikk Tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának általános tenyésztéstechnikai és származástani szabályai Tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelme és az Unióba történő behozatala nem tiltható meg, nem korlátozható vagy nem akadályozható meg tenyésztéstechnikai és származástani okokból, kivéve az e rendeletben meghatározott okokat. A tenyészállatok és szaporítóanyagaik, azok tulajdonosai vagy tenyésztői, a tenyésztő szervezetek, a hibridtenyésztő szervezetek vagy harmadik országbeli állattenyésztő szervezetek származási ország szerinti megkülönböztetése tilos. II. FEJEZET Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerése a tagállamokban és tenyésztési programjaik jóváhagyása 1. szakasz Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerése 4. cikk Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerése (1) A tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek az illetékes hatóságtól a (2) bekezdésnek megfelelően kérelmezhetik elismerésüket. (2) Az illetékes hatóság minden, az általa történő elismerést kérelmező tenyésztő szervezetet és hibridtenyésztő szervezetet elismer, amennyiben az teljesíti az alábbi előírásokat: a) székhelye ugyanannak a tagállamnak a területén található, mint ahol az illetékes hatóság működik; b) kérelmében bemutatja, hogy teljesíti az I. melléklet 1. részében meghatározott követelményeket; c) kérelmében megadja az alábbiakat: i. tenyésztési programjának jellege, amelynek az alábbiakat kell megcéloznia: – a fajta megőrzése vagy – a fajta vagy a keresztezés javítása; ii. tenyésztési programjának az alkalmazási köre és az általa az I. melléklet 2. részében, illetve fajtatiszta lófélék esetében a 3. részében meghatározott előírásoknak megfelelően létrehozott szabályok; iii. a földrajzi terület, ahol tenyésztési programját végre szándékozik hajtani. (3) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően a tenyésztő szervezetek és a hibridtenyésztő szervezetek elismerése tekintetében az I. melléklet 1. részében, fajtatiszta tenyészlovak esetében pedig a 3. részében megállapított követelmények módosítása tekintetében, az általuk érintett tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek különbözőségeinek a figyelembe vétele érdekében. 5. cikk Eltérés a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjától a tenyésztő szervezetek elismerése tekintetében (1) A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjától eltérve, az illetékes hatóság megtagadhatja egy olyan tenyésztő szervezet elismerését, amely megfelel az I. melléklet 1. részében meghatározott előírásoknak, amennyiben az adott tenyésztő szervezet tenyésztési programja veszélyeztetné az arra a fajtára vonatkozóan egy olyan tenyésztő szervezet által létrehozott törzskönyvbe bejegyzett vagy bejegyzésre regisztrált és jogosult tenyészállatok megőrzését vagy genetikai sokszínűségét, amelyet az adott tagállamban már elismertek. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóságnak megfelelően figyelembe kell vennie az alábbi kritériumokat: a) az adott fajta tekintetében már elismert tenyésztő szervezetek száma abban az országban, ahol a kérelmező tenyésztő szervezet működik; b) az adott fajta fajtatiszta tenyészállatainak száma az adott tagállamban; c) az adott fajta tekintetében más tagállamokban vagy harmadik országokban elismert tenyésztő szervezetek lehetséges genetikai hozzájárulása. 6. cikk Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elismerésének megtagadása (1) Amennyiben a 4. cikkben említett illetékes hatóság megtagadni szándékozik egy tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet elismerését, indokolnia kell a tervezett elutasítást, és ugyanakkor biztosítania kell a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet számára, hogy a tervezett elutasítás ellen az indoklás kézhezvételétől számított 30 napon belül fellebbezhessen. (2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett fellebbezés tükrében az illetékes hatóság fenntartja döntését, a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet számára a fellebbezés kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell indokolnia az elismerés elutasítására vonatkozó döntését, ugyanakkor pedig tájékoztatnia kell a Bizottságot az elismerés elutasítására vonatkozó döntéséről és annak okairól. 7. cikk Elismert tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jegyzéke (1) A tagállamok jegyzéket állítanak fel és tartanak naprakészen azokról a tenyésztő szervezetekről és hibridtenyésztő szervezetekről, amelyeket illetékes hatóságuk a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően elismert, és e jegyzéket közzéteszik. (2) Az (1) bekezdésben említett jegyzék az alábbi információkat tartalmazza: a) a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet neve, elérhetősége és honlapja; b) a fajta vagy keresztezés, amelyre a tenyésztési programját jóváhagyták; c) lófélék fajtatiszta tenyészállatai esetében a tenyésztő szervezet neve és elérhetősége, amely a fajta eredetére vonatkozó törzskönyvet vezeti. (3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt jegyzékben jelzik a tenyésztési program jóváhagyásának a 61. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően elrendelt felfüggesztését. (4) A tagállamok haladéktalanul törlik az (1) bekezdésben meghatározott jegyzékből azt a tenyésztő szervezetet vagy hibridtenyésztő szervezetet, amelynek az elismerését a 61. cikk (2) bekezdése g) pontjának megfelelően visszavonták. (5) A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapíthatja azon formanyomtatványok mintáit, amelyekkel a tagállamok az elismert tenyésztő szervezeteknek és hibridtenyésztő szervezeteknek az (1) bekezdésben meghatározott jegyzéke vonatkozásában a nyilvánosság számára információt bocsátanak rendelkezésre. A fenti végrehajtási aktusokat a 72. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 2. szakasz tenyésztési programok jóváhagyása 8. cikk Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek által végrehajtott tenyésztési programok jóváhagyása (1) Az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia az általa a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően elismert tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet tenyésztési programját, amennyiben a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet tenyésztési programjának elismerésére vonatkozó kérelmet nyújt be, amelyben bizonyítja a 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt és az I. melléklet 2. részében, illetve fajtatiszta lófélék esetében a 3. részében rögzített előírások betartását. (2) A 4. cikkben említett illetékes hatóság engedélyezheti a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek számára törzskönyvük vagy tenyésztési nyilvántartásuk vezetésének és tenyésztési programjuk más egyedi vonatkozásának a kiszervezését egy harmadik félhez, amennyiben: a) a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek maradnak felelősek az illetékes hatóság felé a 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott előírások betartásának biztosításáért; b) nincs összeférhetetlenség a harmadik fél és a tenyésztési programban részt vevő tenyésztők gazdasági tevékenysége között. (3) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az I. melléklet 2. részében, illetve fajtatiszta lófélék esetében a 3. részében a tenyésztési programok jóváhagyására vonatkozó előírások módosítása tekintetében, a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek által végrehajtott tenyésztési programok különbözőségeinek a figyelembe vétele érdekében. 9. cikk Olyan tenyésztési programok bejelentése és jóváhagyása, amelyeket nem abban a tagállamban hajtanak végre, ahol a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet elismerése történt (1) Amennyiben egy tenyésztési program alkalmazási köre vagy a földrajzi terület, ahol azt végre fogják hajtani, azt mutatja, hogy a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet egy másik tagállamban rezidens tenyészállatokkal akarja azt végrehajtani, a 8. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság: a) az adott másik tagállam illetékes hatóságát legalább 90 naptári nappal a tenyésztési program tervezett kezdési napja előtt értesíti; b) az a) pontban említett illetékes hatóságnak a bejelentéssel együtt másolatot küld a tenyésztési programnak a 8. cikk (1) bekezdése szerinti jóváhagyása iránti kérelemről. (2) Az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett illetékes hatóság az abban a bekezdésben említett bejelentés kézhezvételétől számított 90 napon belül megtagadhatja a jóváhagyást arra vonatkozóan, hogy a tenyésztési programot a 8. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság által elismert tenyésztő szervezet a területén hajtsa végre, amennyiben: a) az érintett tagállamban ugyanazon fajta fajtatiszta tenyészállataival már egy jóváhagyott tenyésztési program végrehajtása van folyamatban; b) egy további tenyésztési program jóváhagyása olyan mértékben széttagolná az abban a tagállamban rendelkezésre álló fajtatiszta tenyészállatok állományát, ami veszélyeztetné az adott fajta genetikai sokszínűségének a megőrzését. (3) Amennyiben az (1) bekezdés a) pontjában említett illetékes hatóság nem válaszol 90 napon belül az abban a bekezdésben meghatározott bejelentésre, akkor az jóváhagyottnak tekintendő. (4) Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet elismeréssel rendelkezik, vagy ahol a 4. cikk szerinti elismerés iránti kérelmet nyújtott be, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a tenyésztő szervezetet vagy hibridtenyésztő szervezetet az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott bejelentés eredményéről. (5) Amennyiben az (1) bekezdés a) pontjában említett illetékes hatóság a (2) bekezdésnek megfelelően meg akarja tagadni a jóváhagyást, tájékoztatnia kell a Bizottságot a jóváhagyás megtagadására irányuló szándékáról, és azt meg kell indokolnia. III. FEJEZET Tenyésztők, tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jogai és kötelezettségei 10. cikk A 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programban részt vevő tenyésztők jogai (1) Amennyiben egy tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet szabályzata tagságról rendelkezik, a tenyésztők kérelmezhetik: a) az adott tenyésztő szervezetekben vagy hibridtenyésztő szervezetekben a tagságot; b) a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tevékenység alkalmazási körén és földrajzi területén belüli tenyésztési programban a részvételt. (2) Amennyiben egy tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet szabályzata nem rendelkezik a tagságról, a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programban részt vevő tenyésztők kérelmezhetik, hogy: a) jegyezzék be a fajtatiszta tenyészállataikat a tenyésztő szervezet által a 17. cikk (1) bekezdése szerint arra a fajtára létrehozott törzskönyv főtörzskönyvi részébe; b) tartsák nyilván az állataikat a tenyésztő szervezet által a 17. cikk (3) bekezdése szerint arra a fajtára létrehozott törzskönyv kiegészítő részében; c) tartsák nyilván hibrid tenyészsertéseiket az arra a keresztezésre egy hibridtenyésztő szervezet által a 24. cikk szerint létrehozott tenyésztési nyilvántartásban; d) vehessenek részt a 27. cikk szerinti teljesítményvizsgálatban és genetikai értékelésben; e) kapjanak származásigazolást a 33. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően. (3) A tenyésztőknek jogukban áll kiválasztani a törzskönyvet vagy tenyésztési nyilvántartást, amelyben a 19. és 24. cikk szerint a tenyészállataikat bejegyeztetni vagy nyilvántartatni szeretnék. 11. cikk Tenyésztők jogai egy tenyésztő szervezet által hozott döntés vitatására (1) A tenyésztők igénybe vehetik a 13. cikkben meghatározott intézkedéseket, amennyiben állításuk szerint egy tenyésztő szervezet az alábbiak valamelyikét indokolatlanul megtagadta/elutasította: a) a 10. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem; b) egy fajtatiszta tenyészállatnak törzskönyv főtörzskönyvi részébe történő bejegyzése iránti kérelem a 19. cikkben meghatározottak szerint; c) egy állatnak törzskönyv kiegészítő részében történő nyilvántartása iránti kérelem a 20. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint; d) egy fajtatiszta tenyészállat alábbiak céljára történő engedélyezése: i. a 21. cikkben meghatározott tenyésztés; vagy ii. a 23. cikk (1) bekezdésében meghatározott mesterséges megtermékenyítés; e) egy fajtatiszta tenyészállat vagy spermája hivatalos teljesítményvizsgálatának és genetikai értékelésének a jóváhagyása a 23. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint; f) a 27. cikk szerinti végrehajtott teljesítményvizsgálat és genetikai értékelés eredményeinek elfogadása. (2) A tenyésztők igénybe vehetik a 13. cikkben meghatározott intézkedéseket, amennyiben állításuk szerint egy tenyésztő szervezet nem hajtotta végre a 27. cikk szerinti teljesítményvizsgálatot vagy genetikai értékelést. 12. cikk Egy hibridtenyésztő szervezet által hozott döntést vitató tenyésztők jogai (1) A tenyésztők igénybe vehetik a 13. cikkben meghatározott intézkedéseket, amennyiben állításuk szerint egy hibridtenyésztő szervezet az alábbiak valamelyikét indokolatlanul megtagadta: a) egy hibrid tenyészsertésnek tenyésztési nyilvántartásban történő nyilvántartása iránti kérelem a 24. cikkben meghatározottak szerint; b) egy hibrid tenyészsertésnek a 26. cikk (1) bekezdésében meghatározott mesterséges megtermékenyítés céljára történő engedélyezése; c) egy hibrid tenyészsertésnek vagy spermájának a 26. cikk (2) bekezdésében meghatározott teljesítményvizsgálat céljára történő jóváhagyása; d) a 27. cikk szerinti végrehajtott teljesítményvizsgálat eredményeinek elfogadása. (2) A tenyésztők a 13. cikkben meghatározott intézkedéseket kérelmezhetik, amennyiben állításuk szerint egy hibridtenyésztő szervezet nem hajtotta végre a 27. cikk szerinti teljesítményvizsgálatot vagy genetikai értékelést. 13. cikk Tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet által hozott döntést vitatása esetén a tenyésztők számára rendelkezésre álló intézkedések (1) A 11. és 12. cikkben említett esetekben a tenyésztők: a) kérhetik független szakértő véleményét; b) a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet elutasítása vagy eredményei kézhezvételétől számított 30 napon belül fellebbezhetnek a 11. cikk (1) bekezdésében és a 12. cikk (1) bekezdésében említett elutasítás vagy a 11. cikk (2) bekezdésében és a 12. cikk (2) bekezdésében említett teljesítményvizsgálat és genetikai értékelés eredménye ellen. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett fellebbezésben a tenyésztő leírja a tényeket és az okokat, valamint – amennyiben rendelkezésre áll – az (1) bekezdés a) pontjában említett független szakértői véleményt, amelyek alapján úgy véli, hogy: a) a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet általi elutasítás nem felel meg a 19., 21., 23., 27., 28., 30. vagy 32. cikknek; vagy b) a teljesítményvizsgálat és genetikai értékelés eredményeit nem a 27. cikknek megfelelően érték el. 14. cikk Vitarendezés (1) Amennyiben egy tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet elutasítja egy tenyésztő 13. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti fellebbezését, a fellebbezés elutasítására vonatkozó döntésének időpontját követő 30 napon belül értesítenie kell a tenyésztőt és az illetékes hatóságot, amely a tenyésztő szervezetet vagy hibridtenyésztő szervezetet a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően elismerte. (2) A 8. cikk (1) bekezdésében vagy a 9. cikkben említett illetékes hatóság felülbírálhatja a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet döntését, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a döntés nem felel meg a 19., 21., 23., 27., 28., 30. vagy 32. cikknek. (3) A tagállamoknak biztosítaniuk kell a fellebbezési eljárást, valamint a fellebbezési döntések indokolt időtartamon belüli meghozatalát. Ennek érdekében az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy külön bíróságot hoz létre, amely jogosult a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet által hozott döntések felülbírálására, amennyiben a bíróság úgy véli, hogy egy tenyésztő által benyújtott fellebbezés tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet általi elutasítása indokolatlan volt. 15. cikk Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek jogai (1) A tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek az alábbi jogokkal rendelkeznek a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programjaik tekintetében: a) a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjában meghatározott tevékenység alkalmazási körén és földrajzi területén belüli tenyésztési programjaik végrehajtása; b) tenyésztési programjaik önálló meghatározása és végrehajtása a 4. cikk (2) bekezdése betartásának illetékes hatóság általi felügyelete mellett. (2) A tagságról rendelkező tenyésztő szervezeteknek és hibridtenyésztő szervezeteknek jogában áll a) elutasítani a tagság iránti kérelmet, amennyiben a tenyészállatok nem tartoznak a tenyésztési programnak a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontjában említett alkalmazási körébe vagy földrajzi területére; b) kizárni tenyésztőket a tagságból, amennyiben a tenyésztők nem teljesítik az I. melléklet 1. részének 3.e) pontja szerinti eljárásrendben meghatározott feladataikat. 16. cikk Tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek kötelezettségei (1) A tagságról rendelkező tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek az I. melléklet 1. része 3.e) pontjának megfelelően meghatározzák eljárásrendjükben tagjaik jogait és kötelezettségeit. (2) A 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programjuk alkalmazási körén belül a tenyésztő szervezetek vagy hibridtenyésztő szervezetek csak olyan fajtatiszta tenyészállatokat jegyeznek be a törzskönyveikbe, illetve olyan hibrid tenyészsertéseket tartanak nyilván a tenyésztési nyilvántartásaikban, amelyeket a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a tevékenység földrajzi területén belül elhelyezkedő gazdaságokban tartanak. (3) A tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek elsődleges feladata megakadályozni és szükség esetén rendezni azokat a vitákat, amelyek a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programok végrehajtása során a tenyésztők és a tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet között felmerülhetnek, a 14. cikk (3) bekezdése szerint azon tagállam által létrehozott szabályok szerint, ahol a vita felmerül, valamint az I. melléklet 1. része 3. pontjának megfelelően. IV. FEJEZET Tenyészállatok bejegyzése törzskönyvekbe és tenyésztési nyilvántartásokba, valamint tenyésztés, mesterséges megtermékenyítés és vizsgálat céljából történő engedélyezése 1. szakasz Fajtatiszta tenyészállatok bejegyzése tenyésztő szervezetek által vezetett törzskönyvekbe, valamint tenyésztés, mesterséges megtermékenyítés és vizsgálat céljából történő engedélyezése 17. cikk A törzskönyvek felépítése (1) A törzskönyvek tartalmaznak egy főtörzskönyvi részt, ahova a II. melléklet 1. része I. és II. fejezetében meghatározott előírásokat teljesítő fajtatiszta tenyészállatok bejegyezhetők, illetve bejegyzésre regisztrálhatók. (2) A tenyésztő szervezetek osztályokra bonthatják a főtörzskönyvi részt, amelyekben a tenyésztő szervezetek eltérő kritériumokat vagy eljárásokat hoznak létre a fajtatiszta tenyészállatok tenyészértékük szerint, különböző osztályokba történő bejegyzésére. Ezek a kritériumok és eljárások megkövetelhetik a fajtatiszta tenyészállatoknak a 27. cikkben előírtaknak megfelelő vagy a 28. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerinti teljesítményvizsgálatát és genetikai értékelését vagy a főtörzskönyvi rész konkrét osztályába történő bejegyzés előtt a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programban leírt bármely egyéb értékelést. A tenyésztő szervezetek nem és kor szerint feloszthatják az osztályokat. (3) A tenyésztő szervezetek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott főtörzskönyvi rész mellett egy vagy több kiegészítő részt is létrehozhatnak a törzskönyvben ugyanolyan fajtájú állatok számára, amelyek nem jogosultak a főtörzskönyvi részbe történő bejegyzésre, amennyiben ezek az állatok teljesítik a 20. cikk (1) bekezdésének előírásait, és a tenyésztő szervezet szabályai lehetővé teszik az ilyen állatok ivadékainak bejegyzését a főtörzskönyvi részbe, az alábbiakban meghatározott szabályoknak megfelelően: a) nőivarú szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék és kecskefélék esetében a II. melléklet 1. része III. fejezetének 3. pontja; vagy b) hímivarú és nőivarú lófélék esetében a II. melléklet 1. része III. fejezetének 4. pontja,. (4) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően a II. melléklet 1. része III. fejezetének 3. és 4. pontja szerint meghatározott szabályok módosítása tekintetében, amelyek szerint a kiegészítő részben nyilvántartott állatok ivadéka bejegyezhető a főtörzskönyvi részbe. 18. cikk A törzskönyv külön része (1) Az illetékes hatóság jóváhagyhat egy olyan tenyésztési programot, amely a 17. cikk (2) bekezdésétől eltérve előírja bizonyos sertésfélék, juhfélék és kecskefélék fajtatiszta tenyészállatainak a törzskönyv egy meghatározott részbe történő bejegyzését, a) amelyeket egy tenyésztő szervezet által egy másik tagállamban vagy egy harmadik országban az adott fajtáról vezetett törzskönyv főtörzskönyvi részébe bejegyeztek; b) amely olyan egyedi jellemzőkkel bír, amelyek megkülönböztetik őket az ugyanazon fajta állományától abban a tagállamban, ahol a tenyésztési programot jóváhagyták. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott eltérést alkalmazni szándékozó tagállamok erről előzetesen értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot, és megindokolják azt. 19. cikk Fajtatiszta tenyészállatok bejegyzése a főtörzskönyvi részbe (1) A tenyésztő szervezetek a tenyésztők kérésére a II. melléklet 1. részében meghatározott előírásokat teljesítő tenyésztési programjaikban szereplő fajtatiszta tenyészállatokat bejegyzik, vagy bejegyzésre regisztrálják a főtörzskönyvi részben. (2) A tenyésztő szervezetek nem utasíthatják el egy fajtatiszta tenyészállat bejegyzését a törzskönyvük főtörzskönyvi részébe azon az alapon, hogy az már bejegyzésre került ugyanazon fajta, illetve kereszttenyésztési program esetében egy eltérő fajta törzskönyvének főtörzskönyvi részébe, amelyet egy, a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően elismert tenyésztő szervezet hozott létre egy másik tagállamban vagy egy harmadik országbeli állattenyésztő szervezet hozott létre a 36. cikk (1) bekezdésének megfelelően egy harmadik országban. (3) Amennyiben a főtörzskönyvi rész osztályokat tartalmaz, a főtörzskönyvi részbe történő bejegyzésre vonatkozó kritériumokat teljesítő fajtatiszta tenyészállatokat a tenyésztő szervezetnek be kell jegyeznie abba az osztályba, amely megfelel az adott fajtatiszta tenyészállatok tenyészértékeinek anélkül, hogy megkülönböztetést tenne azon az alapon, hogy egy másik tagállamból vagy egy harmadik országból származnak. (4) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően a fajtatiszta tenyészállatoknak a II. melléklet 1. része I. és II. fejezetében meghatározott törzskönyvek főtörzskönyvi részébe történő bejegyzésre vonatkozó előírások módosítása tekintetében. 20. cikk Állatok bejegyzése a kiegészítő részbe (1) A tenyésztő szervezetek a tenyésztők kérésére nyilvántartják a 17. cikk (3) bekezdésében meghatározott megfelelő kiegészítő részben a tenyésztési programjukban szereplő azon fajtájú állatokat, amelyek nem jogosultak a főtörzskönyvi részbe történő bejegyzésre, amennyiben azok az állatok teljesítik a II. melléklet I. része III. fejezetének 1. és 2. pontjában meghatározott feltételeket. (2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az állatoknak a II. melléklet 1. rész III. fejezetében meghatározott törzskönyvek kiegészítő részében történő nyilvántartásra vonatkozó feltételek módosítása tekintetében. 21. cikk Fajtatiszta tenyészállatok tenyésztés céljából történő engedélyezése (1) A tenyésztő szervezetek nem zárhatják ki tenyésztéstechnikai vagy származástani okokból – a 19. cikk alkalmazásából eredő okokat kivéve – a törzskönyvük főtörzskönyvi részébe bejegyzett fajtatiszta tenyészállatok felhasználását az alábbi szaporítási technikák használatával történő tenyésztés céljára: a) természetes fedeztetés; b) petesejtek és embriók tenyésztési célú gyűjtése és felhasználása; c) sperma gyűjtése olyan tenyészállatokból, amelyeknek adott esetben elvégezték a teljesítményvizsgálatát és genetikai értékelését a 27. cikknek vagy a 28. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottaknak megfelelően; d) a c) pontban említett sperma felhasználásával történő mesterséges megtermékenyítés; e) a b) pontban említett petesejtek és a c) pontban említett sperma felhasználásával előállított embriók testen kívüli előállítása és tenyésztési célú felhasználása. (2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az alábbiakra vonatkozó kritériumok tekintetében: a) fajtatiszta tenyészállatok tenyésztő szervezetek általi, tenyésztés céljából történő engedélyezése; b) fajtatiszta tenyészállatok szaporítóanyagainak tenyésztés céljából történő gyűjtése és felhasználása. 22. cikk Azonosságellenőrzési módszerek (1) A tenyésztő szervezeteknek elő kell írniuk a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai és a tejelő juhfélék és kecskefélék fajtatiszta hímivarú tenyészállatai azonosítását vércsoportjuk elemzése alapján vagy más megfelelő és legalább ugyanolyan fokú bizonyosságot nyújtó módszer alapján, ha azok a következő célra kerülnek felhasználásra: a) sperma gyűjtése mesterséges megtermékenyítés céljából; b) petesejtek és embriók gyűjtése. (2) Egy tagállam vagy az érintett fajtájú fajtatiszta állatok tenyésztő szervezeteinek valamely európai szövetsége kérésére a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyja a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai és a tejelő juhfélék és kecskefélék fajtatiszta hímivarú tenyészállatai azonosításának módszereit, amelyek legalább ugyanolyan fokú bizonyosságot nyújtanak, mint a fenti fajtatiszta tenyészállatok vércsoport-elemzése, figyelembe véve a technikai fejlődést és a 31. cikkben említett európai referenciaközpontok ajánlásait. A fenti végrehajtási aktusokat a 72. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 23. cikk Sperma engedélyezése petesejtek mesterséges megtermékenyítése és testen kívüli megtermékenyítése céljából, valamint fajtatiszta tenyészállatok és szaporítóanyagaik vizsgálat céljából történő engedélyezése (1) A tenyésztő szervezetek nem tilthatják meg a sperma fajtatiszta nőivarú tenyészállatok mesterséges megtermékenyítése vagy fajtatiszta nőivarú tenyészállatokból gyűjtött petesejtek testen kívüli megtermékenyítése céljából történő felhasználását, amennyiben a spermát az alábbi fajtatiszta donor tenyészállatokból gyűjtötték be: a) szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék és kecskefélék, amelyeket valamely tagállamban a spermájuk mesterséges megtermékenyítés céljából vagy petesejtek testen kívüli megtermékenyítése céljából történő felhasználására engedélyeztek a 27. cikk és a III. melléklet szerint végrehajtott teljesítményvizsgálat és genetikai értékelés alapján; b) lófélék, amelyeket valamely tagállamban a spermájuk mesterséges megtermékenyítés céljából vagy petesejtek testen kívüli megtermékenyítése céljából történő felhasználására engedélyeztek a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési program alapján. (2) A valamely tagállamban elismert tenyésztő szervezet által létrehozott törzskönyv főtörzskönyvi részébe bejegyzett fajtatiszta tenyészállatokat és szaporítóanyagaik felhasználását az ugyanazon fajtával egy másik tagállamban tenyésztési programot végrehajtó tenyésztő szervezetnek ugyanolyan feltételekkel és mennyiségi korlátozásokkal kell engedélyeznie teljesítményvizsgálat céljából és adott esetben genetikai értékelés céljából, mint amilyeneket az abban a tagállamban elismert tenyésztő szervezet által létrehozott törzskönyvben bejegyzett fajtatiszta tenyészállatokra és szaporítóanyagaikra alkalmaznak, ahol a teljesítményvizsgálatot és a genetikai értékelést a 27. cikknek megfelelően kell elvégezni. (3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában az ezekben a bekezdésekben említett fajtatiszta tenyészállatok szaporítóanyagait olyan spermagyűjtő vagy -tároló központban vagy embriógyűjtő és -előállító csoport által kell gyűjteni, kezelni és tárolni, amelyet hivatalosan engedélyeztek a fenti anyagok Unión belüli kereskedelme céljából az uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően. (4) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az alábbiak engedélyezési feltételeinek tekintetében: a) bizonyos fajta lófélék fajtatiszta tenyészállatai mesterséges megtermékenyítés vagy petesejtek testen kívüli megtermékenyítése céljából; b) bizonyos fajta lófélék fajtatiszta tenyészállatai és szaporítóanyagaik teljesítményvizsgálat és genetikai értékelés céljából. 2. szakasz Hibrid tenyészsertések nyilvántartása hibridtenyésztő szervezetek által vezetett tenyésztési nyilvántartásokban és engedélyezése tenyésztés, mesterséges megtermékenyítés és vizsgálat céljából 24. cikk Hibrid tenyészsertések nyilvántartása tenyésztési nyilvántartásokban (1) Amennyiben a tagjaik kérelme esetén ez szükséges, a hibridtenyésztő szervezeteknek a II. melléklet 2. részében meghatározott előírásokat teljesítő, ugyanolyan keresztezésű hibrid tenyészsertéseket a tenyésztési nyilvántartásukban nyilvántartásba kell venniük. (2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az állatoknak a II. melléklet 2. részében meghatározott tenyésztési nyilvántartásban történő nyilvántartásra vonatkozó feltételek módosítása tekintetében. 25. cikk Hibrid tenyészsertések tenyésztés céljából történő engedélyezése (1) A hibridtenyésztő szervezetek nem zárhatják ki tenyésztéstechnikai vagy származástani okokból – a 27. cikk alkalmazásából eredő okokat kivéve – a tenyésztési nyilvántartásukban nyilvántartásba vett hibrid tenyészsertések felhasználását az alábbi szaporítási technikák használatával történő tenyésztés céljára: a) természetes fedeztetés; b) petesejtek és embriók gyűjtése és tenyésztés céljából történő felhasználása; c) olyan tenyészállatokból származó említett sperma gyűjtése és felhasználása, amelyeknél teljesítményvizsgálatot és genetikai értékelést végeztek a 27. cikknek megfelelően vagy a 28. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus szerint; d) a c) pontban említett spermával történő mesterséges megtermékenyítés; e) a b) pontban említett petesejtekből előállított és a c) pontban említett sperma felhasználásával megfogant embriók testen kívüli előállítása és tenyésztés céljából történő felhasználása. (2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az alábbiakra vonatkozó kritériumok tekintetében: a) hibrid tenyészsertések hibridtenyésztő szervezetek általi tenyésztés céljából történő engedélyezése; b) hibrid tenyészsertések spermájának, petesejtjeinek és embrióinak tenyésztés céljából történő gyűjtése és felhasználása. 26. cikk Hibrid tenyészsertések mesterséges megtermékenyítés és vizsgálat céljából történő engedélyezése (1) A hibridtenyésztő szervezetek nem tilthatják meg nőivarú hibrid tenyészsertésektől gyűjtött petesejtek hibrid tenyészsertések spermájával történő mesterséges megtermékenyítése vagy testen kívüli megtermékenyítése céljából történő felhasználását, amennyiben a spermát olyan donor hibrid tenyészsertéstől gyűjtötték be, amelynek fajtavonalát a 27. cikk és a III. melléklet szerinti teljesítményvizsgálatnak és genetikai értékelésnek vetették alá. (2) Egy adott tagállamban elismert, hibridtenyésztő szervezet által létrehozott tenyésztési nyilvántartásban nyilvántartott hímivarú hibrid tenyészsertéseket és spermájukat egy másik tagállamban elismert, ugyanazon keresztezéssel tenyészprogramot végrehajtó hibridtenyésztő szervezetnek ugyanolyan feltételekkel és mennyiségi korlátozásokkal kell engedélyeznie teljesítményvizsgálat céljából és adott esetben genetikai értékelés céljából, mint amilyeneket az abban a tagállamban elismert, hibridtenyésztő szervezet által az érintett keresztezésre létrehozott tenyésztési nyilvántartásban nyilvántartott hímivarú hibrid tenyészsertésekre és spermájukra alkalmaznak, ahol a teljesítményvizsgálatot és a genetikai értékelést a 27. cikknek megfelelően el kell végezni. (3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában az ezekben a bekezdésekben említett spermát olyan spermagyűjtő vagy -tároló központban kell gyűjteni, kezelni és tárolni, amelyet hivatalosan engedélyeztek a fenti anyagok Unión belüli kereskedelme céljából az uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően. (4) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően a hibrid tenyészsertések mesterséges megtermékenyítés és vizsgálat céljából történő engedélyezése feltételeinek tekintetében. V. FEJEZET Teljesítményvizsgálat, genetikai értékelés és származásigazolások 27. cikk A teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés módszerei (1) Amennyiben egy, a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési program teljesítményvizsgálatot és genetikai értékelést ír elő a fajtatiszta tenyészmarhák, tenyészsertések, tenyészjuhok és tenyészkecskék törzskönyvben történő osztályba sorolásához és a fenti fajokba tartozó hímivarú tenyészállatok és spermájuk tenyésztés céljából történő engedélyezéséhez, a tenyésztő szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy ezt a teljesítményvizsgálatot és genetikai értékelést a III. mellékletben meghatározott alábbi szabályok szerint hajtsák végre: a) szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai esetében az 1. részben; b) sertésfélék fajtatiszta tenyészállatai esetében a 2. rész I. fejezetében és a 2. rész II. fejezetének 1. pontjában; c) juhfélék és kecskefélék fajtatiszta tenyészállatai esetében a 3. részben meghatározott szabályok. (2) Amennyiben egy, a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési program teljesítményvizsgálatot és genetikai értékelést ír elő a fajtatiszta tenyészlovak törzskönyvben történő osztályba sorolásához és a fenti fajta hímivarú tenyészlovak és spermájuk tenyésztés céljából történő engedélyezéséhez, a tenyésztő szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy ezt a teljesítményvizsgálatot és genetikai értékelést az I. mellékletben meghatározott alábbi szabályok szerint hajtsák végre: a) a 2. rész 1.e) pontjában; b) a 3. rész 1.a) pontjának i. alpontjában és 2.b) pontjának i. alpontjában meghatározott szabályok. (3) Amennyiben egy, a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési program genetikai értékelést ír elő a hibrid tenyészsertések tenyésztési nyilvántartásban történő osztályba sorolásához és a hímivarú hibrid tenyészsertések és spermájuk tenyésztés céljából történő engedélyezéséhez, a hibridtenyésztő szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy ezt a genetikai értékelést a III. melléklet 2. része II. fejezetének 2. pontjában meghatározott szabályok szerint hajtsák végre. 28. cikk Hatáskör-átruházás és végrehajtási hatáskörök a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés követelményei tekintetében (1) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés szabályai tekintetében és szükség esetén a III. melléklet módosítása érdekében az alábbiak figyelembe vételével: a) tudományos fejlődés; b) műszaki fejlődés; c) a belső piac működése; vagy d) az értékes genetikai erőforrások védelmének szükségessége. (2) A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett független szakértői vélemény tükrében a Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes szabályokat állapíthat meg a teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés, valamint azok eredményei tekintetében. A fenti végrehajtási aktusokat a 72. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 29. cikk A teljesítményvizsgálat és a genetikai értékelés kijelölt intézményei (1) Amennyiben a 8. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk szerint jóváhagyott tenyésztési programjuk végrehajtásához ez szükséges, a tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek kijelölik azt az intézetet, amely elvégzi a tenyészállatok 27. cikkben meghatározott teljesítményvizsgálatát és genetikai értékelését. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények a) működhetnek szakosodott egységekként egy tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet felelőssége mellett; vagy b) a tenyésztési programot illetékes hatóság engedélyezheti őket. (3) A tenyésztő szervezetek és hibridtenyésztő szervezetek az általuk kijelölt intézmények naprakész jegyzékét az (1) bekezdésnek megfelelően vezetik, és ezt az információt nyilvánosan hozzáférhetővé teszik. 30. cikk A 29. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt intézmények kötelezettségei (1) A tenyésztő szervezetek vagy hibridtenyésztő szervezetek által a 29. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt intézmények az illetékes hatóság kérésére az alábbi információkat bocsátják rendelkezésre: a) az elvégzett teljesítményvizsgálatok valamennyi adatát tartalmazó nyilvántartások; b) a kijelölő tenyésztő szervezet vagy hibridtenyésztő szervezet és a 29. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett illetékes hatóság megnevezése; c) a tulajdonságok nyilvántartási módszereinek adatai; d) a teljesítményvizsgálat eredményeinek elemzésére használt teljesítményleírás modelljének adatai; e) az egyes értékelt tulajdonságok esetében a teljesítményvizsgálat eredményeinek elemzésére használt statisztikai módszer adatai; f) az egyes értékelt tulajdonságok esetében alkalmazott genetikai paraméterek adatai. (2) A tenyésztő szervezetek vagy hibridtenyésztő szervezetek által a 29. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt intézmények nyilvánosságra hozzák és naprakészen tartják azon tenyészállatok genetikai értékelésének az eredményeit, amelyek spermáját mesterséges megtermékenyítésre használják. 31. cikk Uniós referenciaközpontok kijelölése (1) A Bizottság végrehajtási aktusok révén kijelöli az uniós referenciaközpontot, amelyik együttműködik a tenyésztő szervezetekkel a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai teljesítményvizsgálata és genetikai értékelési módszereinek egységesítésében. A fenti végrehajtási aktusokat a 72. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (2) A Bizottság végrehajtási aktusok révén kijelölheti az uniós referenciaközpontokat, amelyek feladata a nem szarvasmarhaféle fajtatiszta tenyészállatok teljesítményvizsgálatára és genetikai értékelésére vonatkozó módszerek harmonizálása. A fenti végrehajtási aktusokat a 72. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 32. cikk Az uniós referenciaközpontok kötelezettségei, feladatai és funkciói (1) A 31. cikk szerint kijelölt uniós referenciaközpontok: a) betartják a IV. melléklet 1. pontjában meghatározott követelményeket; b) elvégzik a IV. melléklet 2. pontjában meghatározott feladatokat és funkciókat; c) együttműködnek a tenyésztő szervezetekkel és a 29. cikk (1) bekezdése szerint a tenyésztő szervezetek által kijelölt intézményekkel a fajtatiszta tenyészállatokra vonatkozó, a 27. cikkben megállapított teljesítményvizsgálat és genetikai értékelés egységes alkalmazásának elősegítésében. (2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 71. cikknek megfelelően az alábbiak módosítása tekintetében: a) a IV. melléklet 1. pontjában az uniós referenciaközpontok tekintetében meghatározott követelmények; b) a IV. melléklet 2. pontjában az uniós referenciaközpontok tekintetében meghatározott feladatok és