[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 05.10.2005.

COM(2005) 458 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

EU-palesztin együttműködés a kivonulás után – a két-állam megoldás felé

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

EU-palesztin együttműködés a kivonulás után – a két-állam megoldás felé

Bevezetés

A terrorizmus, erőszak, pusztítás és gazdasági hanyatlás csaknem ötéves időszaka után, 2005-ben Ciszjordániában és a Gázai övezetben a békefolyamat folytatására irányuló közös erőfeszítéseknek lehettünk tanúi. Az izraeli és palesztin felet segítette ebben a nemzetközi közösség.

Izrael kivonulása a Gázai övezetből és Ciszjordánia északi részének egyes területeiről olyan fontos lépés, mely a tartós béke megteremtésének évek óta nem látott lehetőségével kecsegtet a térségben. James Wolfensohnnak, a nemzetközi Kvartett különmegbízottjának határozott törekvése, hogy kiutat találjon a politikai zsákutcából, amelyben a palesztinok és izraeliek találták magukat a második intifáda kezdete után. Törekvéseinek sikere döntő mértékben hozzájárulhat a konfliktus rendezéséhez. A Kvartett által felvázolt Útiterv, melynek végrehajtása elengedhetetlen feltétele a palesztin állam megteremtésének, az EU intézkedéseinek kiindulópontja marad, annak újraindítása pedig továbbra is az Unió politikájának központi kérdése.

A derűlátás azonban csak abban az esetben indokolt, ha a kivonulás pozitív következményekkel jár úgy a palesztinok, mint az izraeliek számára, és ha a kivonulás adta lendület az Útiterv további végrehajtását segíti elő. Ilyen pozitív fejlemény lehet többek között Izrael biztonságának növekedése, a gazdasági és társadalmi körülmények javulása a Gázai övezetben és Ciszjordániában, valamint az előrelépés a feladatait vállalni és a modern demokrácia funkcióit gyakorolni képes palesztin állam létrehozása terén.

Az EU a palesztinok legnagyobb támogatója: évente mintegy 500 millió eurós támogatást nyújt a palesztinoknak, melynek több mint fele az EK költségvetéséből, míg a fennmaradó rész az EU-tagállamok által nyújtott kétoldalú támogatásból származik. Az EU ugyanakkor a Kvartett egyik meghatározó tagja, és így módjában áll jelentős mértékben hozzájárulni az Izraellel békében élő palesztin állam létrehozásához. E lehetőség valóra váltása érdekében az Európai Uniónak átfogó középtávú stratégiát kell kidolgoznia az Útitervben felvázolt két-állam megoldás felé történő haladás támogatására és a jövőbeni palesztin állammal kialakítandó kapcsolatokra.

Ez a közlemény a Palesztin Hatósággal és a Ciszjordániában illetve a Gázai övezetben élő palesztinokkal kapcsolatos átfogó és koherens stratégia egyes elemeit határozza meg. Célja, hogy megállapítsa a többek között a reform folytatásával és a Palesztin Hatóság intézményfejlesztési törekvéseinek támogatásával kapcsolatos EU-kötelezettségvállalás prioritásait a Gázai övezetből és a Ciszjordánia északi részének egyes területeiről történt izraeli kivonulást követő helyzetben. A közlemény megjelöl továbbá számos – ám nem minden – kulcsfontosságú kritériumot, melyek teljesítését a Bizottság a kivonulás utáni helyzetben a sikeres közreműködés szempontjából elengedhetetlennek tartja. A Bizottság javasolja a Ciszjordániára és a Gázai övezetre vonatkozó országstratégiai dokumentum kidolgozását, az e közleményben megállapított elemek alapján és összhangban az európai szomszédságpolitika keretében a Palesztin Hatósággal kidolgozott cselekvési tervvel.

A közlemény nem foglalkozik a közel-keleti békefolyamat tágabb összefüggései által felvetett kérdésekkel. A Bizottság szolgálatai ugyanakkor továbbra is együttműködnek az EU közel-keleti különmegbízottjával a közel-keleti békefolyamat legfontosabb kérdéseit illető EU-álláspont meghatározása során azért, hogy a kivonulás utáni helyzetnek megfelelő, előremutató megoldásokat dolgozzanak ki.

1. A Kvartett kivonulásért felelős különmegbízottja

A Kvartett kivonulásért felelős különmegbízottjának, James Wolfensohnnak a kinevezése rövid távon új összefüggésbe helyezi a nemzetközi közösség erőfeszítéseit. Az Európai Bizottság saját szakértőt delegált a különmegbízott munkacsoportjába, szorosan együttműködik más adományozókkal, és 60 millió eurót bocsátott rendelkezésre a gyorsindítású projektek megkezdésére.

A különmegbízott hat pontban – vagy közös témában – foglalta össze azokat a kérdéseket, amelyekben az izraeli és a palesztin félnek előrehaladást kell elérnie ahhoz, hogy megteremtsék a kivonulási tervnek és a nemzetközi adományozói közösség későbbi kötelezettségvállalásának a sikerét biztosító feltételeket. Ezek a kérdések a határátkeléssel, a Ciszjordánia-Gáza összeköttetéssel, a légi- és tengeri kikötővel, a zsidó kolóniákon lévő lakóépületekkel, illetve üvegházakkal kapcsolatosak.

Az e kérdésekre vonatkozó, Izrael és a Palesztin Hatóság között létező megállapodások összefüggésében a Bizottság támogatást nyújt a határon végzett vámigazgatási műveletekhez, valamint forrásokat biztosít a tengeri vagy légikikötő kialakításához is felhasználható infrastruktúrafejlesztéshez.

A kivonulást követő időszakra vonatkozóan a Kvartett különmegbízottja három olyan prioritást terjesztett elő, amelyekre a Palesztin Hatóságnak összpontosítania kell. Ezek a pénzügyi stabilizáció, a középtávú fejlesztési terv és a munkahelyteremtés. A Bizottság e prioritásokhoz a gyorsindítású projektek támogatásával és a Világbank államháztartás-irányítási vagyonkezelői alapjába (Public Financial Management Trust Fund) történő befizetésein keresztül járul hozzá, mivel a jelenlegi körülmények között ez a multilaterális csatorna bizonyult a leghatékonyabb eszköznek.

A Kvartett különmegbízottja javasolta, hogy a hat pont terén elért haladás függvényében a nemzetközi közösség az elkövetkező három során növelje kétszeresére, azaz évi 3 milliárd euróra támogatását. Ezt a javaslatot a G8 is magáévá tette.

Az ebben a közleményben meghatározott prioritások erre az új helyzetre adott válasz részét képezik.

2. A Palesztin Hatóság reformja – Felkészülés a Palesztin Állam létrehozására

Amellett, hogy jelentős gyorssegélyeket nyújtott a palesztin félnek, a Bizottság azon kevés adományozó egyike, mely az intifáda alatt is folytatta a palesztin reformfolyamat támogatását. Ez részben célzott intézményfejlesztési programokon keresztül, részben a Palesztin Hatóság számára nyújtott pénzügyi támogatásnak különböző, a reformra vonatkozó feltételekhez való kötésével történt.

Az izraeli kivonulást követő helyzetben azonban a Palesztin Hatóság továbbra is hatalmas kihívásokkal néz szembe. Ezek közül az egyik legfontosabb az, hogy a Palesztin Hatóságnak maradéktalanul és hatékony módon felelősséget kell vállalnia a biztonságért és a szolgáltatások biztosításáért Gázában. Ugyanakkor a Gázában és Ciszjordániában a jövőben megalakuló palesztin állam létrehozására való felkészülés jegyében átfogóbb és fenntartható intézményfejlesztési programra is szükség van.

Az Európai Uniónak egyre inkább a Palesztin Hatóság intézményfejlesztési tevékenységére kell összpontosítania támogatásait. A Bizottság jeruzsálemi hivatala a palesztin reformról rendezett londoni konferenciát követően rövid távú irányítási stratégiát dolgozott ki, melyet eljuttattak a Palesztin Hatóság számára. Ez a dokumentum megállapítja, melyek a reform legsürgetőbb kérdései, és iránymutatással szolgál a nemzetközi adományozók tevékenysége számára a reform rövid távú prioritásainak és az adományozói közreműködés lehetséges területeinek kijelölésével. Az intézményfejlesztési tevékenységnek együtt kell járnia a palesztin gazdaság újjáélesztését és a gazdasági növekedés kilátásainak javítását szolgáló beruházásokkal.

E súlypontnak egyfelől a kivonulás sikerét garantálni hivatott rövid távú erőfeszítések, másfelől a humanitárius célokat szolgáló EK-segítségnyújtás kiegészítőjeként kell szolgálnia.

3. Az EU-támogatás prioritásai

Az intézményfejlesztés legfontosabb prioritásai az EU-Palesztin Hatóság európai szomszédságpolitikai cselekvési tervében már megállapításra kerültek. Ez a dokumentum különös figyelmet szentel a működőképes igazságügyi rendszer létrehozása, a jogszabályok hatékony betartatása és a jogállamiság megerősítése terén tett erőfeszítéseknek, az intézmények és az adminisztratív kapacitás megerősítésének, valamint az államháztartás elszámoltatható rendszerének kialakítása során már elért fejlődésre való építésnek. Ezek az elfogadott prioritások iránymutatásul szolgálnak a Bizottság palesztinoknak szánt pénzügyi támogatási programjai számára.

A palesztin fennhatóság kialakításának egyik kulcskérdése a majdani állam politikai és gazdasági életképessége, ahol a gazdasági és a politikai vetületek egymással szorosan és elválaszthatatlanul összefüggnek. A politikai életképesség szempontjából szükség van a demokratikus intézmények erősítésére, a biztonsági helyzet megfelelő ellenőrzésére, a számonkérhetőség és a jogállamiság biztosítására, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartására és virágzó civil társadalom kialakítására. A gazdaság működőképessége nagymértékben függ a Gázába és Ciszjordániába való ki- és bejárás, illetve a Ciszjordánián belüli szabad mozgás biztosításától, a területi folytonosságtól és az Izraellel folytatott gazdasági kapcsolatoktól.

A gazdasági fejlődés, a kereskedelem és a beruházások támogatására irányuló erőfeszítéseken túlmenően a 2004-es 400 millió eurós költségvetési hiány szükségessé teszi a megfelelő pénzügypolitika és megbízható államháztartási irányítás kidolgozását is. A pénzügyi stabilizációt és az államháztartás átlátható és felelős rendszerének továbbfejlesztését elősegítő eszközök között továbbra is szerepet kapnak a Palesztin Hatóság költségvetési támogatásához kötődő teljesítmény-kritériumok.

Politikai életképesség

Politikai prioritások

- A legitimitás és az elszámoltathatóság megerősítése

A választási folyamat támogatása.

- A jogállamiság megerősítése

Az igazságügyi reform terén tett palesztin erőfeszítések támogatása; rövid távú stratégia kidolgozása a jogállamiság megerősítésére, azon belül a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcra.

- Az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának támogatása

Az uszítás kérdésének napirenden tartása a Palesztin Hatósággal folytatott politikai párbeszéd során, és az emberi jogokra irányuló civil kezdeményezések támogatása.

- A biztonsági helyzet javítása

Kiegészítése azoknak az erőfeszítéseknek, melyeket az EU-különmegbízott tesz a polgári rendőrség átalakítására.

- A civil társadalom bevonása

A közel-keleti békefolyamatot támogató civil kezdeményezések felkarolása.

- A közigazgatás hatékonyságának növelése

A közigazgatás reformját célzó palesztin erőfeszítések támogatása, többek között ikerintézményi együttműködés révén.

- Jeruzsálem

Támogatási stratégia kialakítása Kelet-Jeruzsálem számára.

- A menekültkérdésnek az azonnali humanitárius szükségleteken túli kezelése

Hozzájárulás az ENSZ palesztin menekültekkel foglalkozó segélyezési és munkaügyi ügynökségének (UNRWA) jövőbeli szerepével foglalkozó eszmecseréhez.

A Palesztin Hatóság rövid távú reformtörekvéseihez kapcsolódó támogatás végső célja a politikai életképesség biztosítása. Ezt politikai párbeszéd, feltételekhez kötött pénzügyi segítség és célirányos támogatási programok, köztük ikerintézményi együttműködés segítségével kell elérni. Ezek az alábbi kérdésekre irányulhatnak:

- A legitimitás és az elszámoltathatóság megerősítése

A nemzetközi közösségen belül az EU élen jár a választási folyamat támogatásában. Ennek jele a választási reformot támogató csoport (Election Reform Support Group) élén betöltött társelnöki pozíció, a palesztin választási hatóságok számára biztosított szakmai segítségnyújtás, a civil társadalom fejlesztését célzó kezdeményezések támogatása és a 2005. januári elnökválasztásokra delegált EU-megfigyelő misszió.

A Bizottság a 2006. januárra tervezett palesztin törvényhozó tanácsi választásokra előreláthatóan újabb megfigyelő missziót küld. A Központi Választási Bizottság (CEC) önfenntartásának céljától vezérelve, a CEC számára biztosított jelenlegi EU-támogatást fokozatosan fel kell váltaniuk a Palesztin Hatóság költségvetéséből származó előirányzatoknak.

Az EU-közreműködés feltételei: az EU-megfigyelő misszió 2005. januári palesztin elnökválasztással foglalkozó jelentésében foglalt javaslatok végrehajtása.

A választások után a Közösségnek támogatnia kell a Palesztin Törvényhozó Tanács intézményi fejlesztését a törvényhozás minőségének és a reformok hatékonyságának növelése céljából.

- A jogállamiság megerősítése

A palesztin reformfolyamat részeként az EU-nak azokon a területeken kell bővítenie tevékenységét, ahol már ma is aktív, és ahol a támogatás kézzelfogható eredményekkel járhat – ilyen különösen a jogállamiság megszilárdítása. A már megkezdett erőfeszítések részét képezik a palesztin költségvetést támogató EK-programhoz kötődő feltételek, így az alaptörvény és az igazságszolgáltatás függetlenségét biztosító törvény elfogadása és hatályba lépése. Az EUCOPPS (lásd alább) ugyancsak tartalmaz az igazságügyi rendszer korszerűsítését célzó elemeket, az igazságszolgáltatás megerősítésére irányuló bizottsági program pedig hozzájárul a palesztin jogrendszer korszerűsítéséhez.

Előkészületben van egy rövid távú stratégia, amely azokat a további intézkedéseket elemzi, melyekre a jogállamiság megszilárdítása, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc, valamint a független, pártatlan és feladatkörét maradéktalanul betöltő igazságszolgáltatás létrehozása céljából van szükség. Az igazságszolgáltatás helyi reformját támogató csoport elnökeként a Bizottság összehangolja az igények átfogó felmérésére irányuló munkát, miközben szorosan együttműködik az igazságszolgáltatás reformjáért felelős, a közelmúltban létrehozott palesztin irányítóbizottsággal.

A további EU-közreműködés feltételei: a Palesztin Hatóság elkötelezettsége az igazságszolgáltatás reformja iránt, összhangban az európai szomszédságpolitika keretében kidolgozott cselekvési tervben elfogadott prioritásokkal; az Útiterv megfelelő rendelkezéseinek maradéktalan végrehajtása.

- Az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának támogatása

További intézkedésekre lesz szükség azon erőfeszítések támogatására, melyek célja az emberi jogok, így a gyülekezési és szólásszabadság, valamint a média függetlenségének előmozdítása.

E folyamat részét képezik a gyűlöletre és az erőszakra való uszítás megfékezésére és felszámolására irányuló intézkedések. Az erőszakra való uszítás felszámolásához elengedhetetlen a civil társadalom fokozottabb bevonása, de ugyancsak szükség van ehhez a palesztin oktatási rendszer reformjának átfogóbb kezelésére, valamint a Palesztin Hatóság kötelezettségvállalására az európai szomszédságpolitika keretében kidolgozott cselekvési terv és az Útiterv rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. Mindezek előfeltételei a békefolyamat fenntartásának és a tolerancián, mérsékleten, megértésen és kölcsönös tiszteleten alapuló kultúra megteremtésének.

- A biztonsági helyzet javítása

A reformprogram egészének sikere szempontjából kiemelkedő fontosságú – és annak szerves részét képezi – a közbiztonság megteremtése, a biztonságos környezet garantálása minden palesztin polgár számára. Ezen a területen a Bizottság igazságszolgáltatási programja kiegészíti az EU különmegbízottjának a közbiztonsági és rendőrségi program (EUCOPPS) keretében megvalósuló törekvéseit, és az Egyesült Államok biztonsági koordinátora által tett erőfeszítéseket. Az EUCOPPS-szal az EU hosszú távon kötelezte el magát a palesztin rendőrség átalakításának támogatása mellett. A program célja a hatékonyabb rendőrség kialakításának elősegítése, és az erre a területre irányuló támogatások fokozottabb összehangolása. A fokozottabb biztonság kulcsfontosságú Izrael számára is, mivel az a békefolyamatban elért haladást azon keresztül méri, hogy a Palesztin Hatóság képes-e véget vetni az uszításnak, és felszámolni a terrorista struktúrákat.

- A civil társadalom bevonása

A politikai struktúrák életképességét a civil társadalom tevékeny bevonásával kell elősegíteni, melynek működése elengedhetetlen a békefolyamat folytatódó támogatásához. A Bizottság békepartnerségi programja jelentősen hozzájárult a nem hivatalos szintű izraeli-palesztin együttműködéshez, és elősegítette a párbeszéd eszméjének fenntartását a konfliktus kiéleződésének időszakaiban. Ez a tevékenység a jövőben is folytatódni fog.

- A közigazgatás hatékonyságának növelése

A megfelelően működő közigazgatás biztosításához a palesztin közszolgálat minden elemét érintő reformokra van szükség. Sürgős intézkedések szükségesek a közszolgálat és közigazgatás teljesítményének és hatékonyságának növelésére irányuló reformprogram végrehajtása érdekében. Az EU-nak szakmai segítségnyújtás révén kell támogatnia e törekvéseket, mindenekelőtt ikerintézményi együttműködési projektek keretében, melyek során a tagállamok megosztják az egyes szakterületeken szerzett tapasztalataikat a Palesztin Hatósággal.

Az EU-közreműködés feltételei: a nem minisztériumi közintézmények elszámoltathatóságának növelése, a minisztériumok átalakításában elért haladás.

A legitimitásnak és a majdani palesztin állam politikai életképességének két további fontos vetülete Jeruzsálem és a menekültek kérdése.

- Jeruzsálem

Az EU aktívan támogatja Kelet-Jeruzsálem arab lakosságát. 2002 óta az Európai Bizottság számos intézkedést hozott, többek között a magánszektor, a szociális szolgáltatások, a kulturális és oktatási tevékenységek támogatására. A nemzetközi közösség erőfeszítései és az Útitervben foglaltakat illető vállalások dacára azonban a kelet-jeruzsálemi palesztin intézmények – például a kereskedelmi kamara – továbbra is zárva tartanak. További támogatásra van szükség egy Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó integrált fejlesztési terv kidolgozása érdekében. Mindezeket az erőfeszítéseket egy Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó támogatási stratégiában kell összegezni, a város végleges státuszára vonatkozó tárgyalások eredményének megelőlegezése nélkül.

Ugyanakkor az EU-nak erősítenie kell a betelepülések újabban tapasztalható hullámát elutasító, az új „településszerkezeti tények” létrehozására tett törekvéseket elítélő üzeneteinek hatékonyságát. A városon keresztül húzódó kerítés megépítésével a Jeruzsálem végleges státuszára vonatkozó kérdés megoldása egyre távolabbra kerül.

- A menekültkérdésnek az azonnali humanitárius szükségleteken túli kezelése

A palesztin menekültek számára nyújtott nemzetközi (és EK-) támogatás jórészt az UNRWA-n keresztül jut el a kedvezményezettekhez. A legnagyobb támogatást az EU nyújtja. A Bizottság által működtetett Humanitárius Segélyek Hivatala (ECHO) nem kormányzati szervezeteken, az ENSZ-ügynökségeken és a Vöröskereszt szervezetein keresztül ugyancsak tevékenyen részt vesz a palesztin nép számára biztosított humanitárius segítségnyújtásban. E tevékenység kedvezményezettjei menekültek és nem menekültek, a Gázai övezetben és Ciszjordániában. A békefolyamat előrehaladtával mindinkább előtérbe kerül majd a menekültkérdés, valamint az UNRWA megbízatása és szerepe.

Tekintet nélkül a jövőbeli tárgyalások eredményére, a független Palesztinában nincs helye menekülttáboroknak. A menekülttáborok állandó lakóhellyé való átalakítása azonban jelentős beruházást igényel. Ez csupán egyetlen azon számos aspektus közül, melyeket a menekültkérdés igazságos megoldásának összefüggésében meg kell vizsgálni.

Gazdasági életképesség

Bár a palesztin gazdaság figyelemreméltó rugalmasságról tesz bizonyságot, továbbra sem biztosított Ciszjordánia és Gáza gazdasági életképessége. Ráadásul erős az izraeli piacoktól való függés, ezért támogatni kell azokat a palesztin erőfeszítéseket, melyek célja a piacok diverzifikálása. A Bizottság javasolja a közösségi segélyek eredményeinek megerősítését, és a támogatás kibővítését a gazdaságilag életképes palesztin állam megalapozása céljából.

Gazdasági prioritások

- A kétoldalú és regionális kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése

A palesztin termékek piacra jutásának elősegítése; szakmai segítségnyújtás; az adminisztratív és jogszabályi akadályok felszámolására irányuló párbeszéd támogatása; a palesztin-izraeli gazdasági kapcsolatok fejlesztésére vonatkozó lehetséges forgatókönyvek kidolgozása; a palesztin gazdaság regionális integrációjának ösztönzése.

- A vámigazgatási rendszer kiépítése

A vámigazgatási szervek támogatása; szakértők esetleges kirendelése; harmadik fél jelenlétének felajánlása.

- Ciszjordánia és a Gázai övezet újjáépítése és rehabilitációja

Gyorsindítású infrastrukturális projektek pénzügyi támogatása; új befektetések ösztönzése.

- A magánszektor befektetéseit ösztönző környezet kialakítása

A jogi szabályozás felülvizsgálatát célzó palesztin erőfeszítések támogatása.

- A magánszektor támogatása

Együttműködés az Európai Beruházási Bankkal (EIB) a magánszektor beruházásait ösztönző kölcsönök és támogatások összekapcsolására; támogatás és képzés a KKV-k vállalatirányítási képességeinek fejlesztésére és teljesítményének növelésére.

- Az államháztartás irányítási rendszerének továbbfejlesztése

A költségvetési bevételek igazgatásának korszerűsítésére irányuló palesztin erőfeszítések támogatása; a pénzügyi ellenőrzés továbbfejlesztésének támogatása.

- Tudásalapú gazdaság kialakítása

A szélessávú alkalmazások támogatására vonatkozó lehetőségek vizsgálata.

- A szociális kérdések kezelése

Szociális jóléti programok, különösen a Világbank szociális hálóra vonatkozó reformprogramjának támogatása.

- A kétoldalú és regionális kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése

Az EU célja a tarifális akadályok lebontása, az áruk és szolgáltatások teljes körére vonatkozó szabadkereskedelmi terület létrehozása a Palesztin Hatóság és az EU között, valamint a regionális kereskedelmi és befektetési kapcsolatok előmozdítása.

Az EU már eddig is számos lépést tett a kereskedelmi kapcsolatok elmélyítése és a palesztin termékek piacra jutásának megkönnyítése terén a Palesztin Hatósággal aláírt, kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes társulási megállapodás keretében. 2005 januárjában a mezőgazdasági termékek kereskedelmének további liberalizálását célzó intézkedéseket fogadtak el. A kereskedelem liberalizálására vonatkozó további intézkedések ugyancsak napirendre kerülhetnek.

Szélesebb, regionális összefüggésben ugyancsak meg kell fontolni az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti kereskedelmi és vámügyi kapcsolatok kérdését, valamint azt, milyen mértékben módosítható a párizsi gazdasági jegyzőkönyv [1] tekintettel a jövőbeni palesztin államra. A regionális kereskedelem és befektetések fejlesztésének célkitűzése alátámasztja az EU azon álláspontját, miszerint a palesztin-izraeli vámközösséget egyelőre fenn kell tartani. A Bizottság arra buzdítja az izraeli és palesztin hatóságokat, hogy a két fél közötti további megállapodásokig rövid távon tartsák fenn a vámközösséget.

Az EU lehetőség szerint törekedni fog arra, hogy elősegítse Ciszjordánia és a Gázai övezet regionális kereskedelmi rendszerekbe – így a páneurópai-mediterrán származási kumuláció rendszerébe – történő integrációját. Az EU tevékenyen ösztönzi az izraeli-palesztin együttműködést. Ennek érdekében a Bizottság háromoldalú kereskedelmi munkacsoportot hozott létre, melynek tagjai palesztin és izraeli hatóságok képviselői, valamint a Bizottság szakértői. A háromoldalú munkacsoport megvizsgálja az adminisztratív és jogszabályi kereskedelmi akadályok felszámolásának lehetséges módjait is, valamint azt, miképpen segíthető elő az EU és a Palesztin Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás végrehajtása.

Az EU-nak tevékenyen részt kell vennie a Palesztin Hatóság és a szomszédos országok közötti, a létező árucsere-kapcsolatok megerősítésére és a kölcsönös előnyökkel járó gazdasági tevékenységek kialakítására irányuló együttműködés ösztönzésében. Ebben az összefüggésben fel kell kérni a szomszédos országokat arra, hogy vizsgálják felül és enyhítsék a kereskedelmet gátló tarifális és szabályozási akadályokat.

A Palesztin Hatóságnak készen kell állnia arra, hogy újabb feladatoknak tegyen eleget a vámügy és kereskedelem területén, többek között a nemzetközi kereskedelem szabályainak betartását és az adminisztratív kapacitások növelését illetően. E területeken az EU további támogatást vállal.

Az EU-közreműködés feltételei: a biztonsági és közlekedési helyzet jelentős javulása, összhangban az ad hoc összekötő bizottság (AHLC) számára 2004 decemberében benyújtott világbanki jelentésben megfogalmazott ajánlásokkal [2] ; valamint a Kvartett különmegbízottja által megjelölt hat pontban elért jelentős előrelépés.

- A vámigazgatási rendszer kiépítése

Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával (UNCTAD) együttműködésben a Bizottság széles körű támogatást nyújt a palesztin vámigazgatási szervek számára, támogatva a vámárunyilatkozatok számítógépesített feldolgozási rendszerének bevezetését. Az izraeli kivonulás után a gázai palesztin vámigazgatási szerveknek számos kihívással kell majd szembenézniük. A Palesztin Hatóság ezért további segítséget kért, valamint szorgalmazta harmadik fél jelenlétét új vámhatárain.

A Bizottság – többek között pontosan meghatározott mandátummal rendelkező vámtisztviselők kihelyezésének finanszírozása formájában – kész további támogatást nyújtani a bizalomerősítés céljából, valamint bővítendő a Palesztin Hatóság vámhatóságainak kapacitásait. A Bizottság ebben a kérdésben konzultál a tagállamokkal, és felhasználja a közép- és kelet-európai országok határigazgatás-fejlesztése során szerzett EU-tapasztalatokat. A vámtisztviselők kihelyezését kísérheti az európai biztonsági és védelmi politika határellenőrzési feladatokat támogató missziója.

Az EU-közreműködés feltételei: a felek megállapodása a határátkelőhelyek elhelyezkedéséről és az azokra vonatkozó szabályozásról, valamint a felek harmadik fél jelenléte iránti kérelme. Az EU-nak törekednie kell azoknak az izraeli biztosítékoknak a kiterjesztésére, melyek a légi- és tengeri kikötőhöz vezető szárazföldi határátkelőhelyek működését garantálják.

- Ciszjordánia és a Gázai övezet (újjáépítése és) rehabilitációja

A Gázai övezetből és Ciszjordánia egyes északi részeiből való izraeli kivonulás új lendületet adott az újjáépítést finanszírozó adományozói tevékenységnek. A Bizottság a Palesztin Hatósággal és az egyéb adományozó szervezetekkel összehangolt 2005. évi pénzügyi támogatási programja keretében 40 millió eurós infrastrukturális eszközt hozott létre. Ennek keretében máris számos vámügyi, közlekedési, vízügyi és energiaellátási projekt került kijelölésre.

A békefolyamat előrehaladtával és összhangban a Kvartett különmegbízottja hároméves tervével, előtérbe kerül a Palesztin Területek egészére, így a Gázai övezetre és Ciszjordániára egyaránt kiterjedő, átfogó újjáépítési és rehabilitációs program. A szabályozási környezet javulása és a jogállamiság fokozódó tiszteletben tartása esetén az újjáépítési törekvéseket rövid távon a gazdasági fejlődés beindítására és a befektetések ösztönzésére érdemes összpontosítani.

Egy átfogó újjáépítési tervnek ki kell terjednie a közlekedés fejlesztésére általában – ideértve a Gázai övezetben lévő tengeri és légikikötő újjáépítését –, az energiaügyre, a vízellátásra és szennyvízkezelésre, a szilárdhulladék-gazdálkodásra, a vidékfejlesztésre, és közintézmények, különösen a biztonsági létesítmények és a bíróságok újjáépítésére. Mindezek megvalósításához elengedhetetlenül szükség van a legjelentősebb adományozók és a nemzetközi pénzügyi intézmények által is támogatott, jól átgondolt tervre. Támaszkodni lehet ebben a munkában a Bizottság által készített kárfelmérési adatbázisra, ugyanakkor az is fontos, hogy a terv elébe menjen a jövőbeli igényeknek, és ne csupán a pusztításnak áldozatul esett létesítmények helyreállítására összpontosítson.

Az EU-közreműködés feltételei: a nagyobb infrastrukturális beruházások megkezdése előtt meg kell könnyíteni a személyek és áruk mozgását, és garanciákat kell kérni Izraeltől a tengeri és légikikötő működésére. A tevékenységeket össze kell hangolni más adományozókkal és a tervezési minisztériummal (a felülvizsgált középtávú fejlesztési terv összefüggésében is).

- A magánszektor befektetéseit ösztönző környezet kialakítása

A békefolyamat előrehaladtával feltehetően növekedni fognak a külföldi és hazai befektetések Ciszjordániában és a Gázai övezetben. Várható a külföldről érkező palesztin befektetések növekedése, valamint az, hogy az izraeli, a szomszédos arab országokbeli és távolabbi vállalatok érdeklődése fokozódni fog a ciszjordániai és gázai övezeti jelenlét iránt.

Az EU-közreműködés feltételei: haladás a magánszektorba irányuló befektetések jogi és szabályozási környezetének fejlesztése terén.

A külföldi befektetések nagyban függnek az áttekinthető és kiszámítható szabályozás meglététől és alkalmazásától. A Bizottság eddig is támogatta egyebek mellett a versenyre és a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok kialakítását és/vagy felülvizsgálatát. A jogszabályok betartatásához elengedhetetlenek a fent tárgyalt, az igazságszolgáltatást és a rendfenntartást érintő nagy horderejű reformok.

- A magánszektor támogatása

A konfliktusnak a palesztin gazdaságra gyakorolt pusztító hatása ellenére a palesztin magánszektor figyelemreméltó rugalmasságról és alkalmazkodóképességről tett tanúbizonyságot. A gazdasági növekedés és a regionális integráció fő hajtóereje a KKV-szektor lesz, mely jelentősen hozzájárul majd a térség stabilizálásához, a munkahelyteremtéshez és a közszférához tartozó munkaadóktól való függőség csökkentéséhez. Különösen fontos lehet ebben az összefüggésben a szakképzés fejlesztése és a mikrohitelek biztosítása. Az euro-mediterrán vállalkozási charta elveinek szem előtt tartása mellett a Bizottság továbbra is támogatni fogja a Palesztin Hatóságnak a magánszektor újjáélesztése érdekében tett erőfeszítéseit.

Az EU-közreműködés feltételei: a Palesztin Hatóságnak fokoznia kell a magánszféra fejlődését elősegítő környezet kialakítása érdekében tett erőfeszítéseit, míg Izraelnek biztosítania kell az áruk és szolgáltatások szabadabb mozgását, összhangban a Kvartett különmegbízottja által meghatározott hat ponttal.

Az EIB jelenleg tekinti át a Ciszjordániában, a Gázai övezetben és Izraelben korábban folytatott tevékenységeinek újraindítását érintő feltételeket. Az EIB és a Bizottság vizsgálja, miképpen kapcsolhatók össze a kölcsönök illetőleg az egyéb pénzügyi támogatások oly módon, hogy ez a lehető legnagyobb előnyökkel járjon a magánszférába irányuló befektetések támogatása és a KKV-k pénzforrásokhoz való hozzáférése szempontjából. Mindezt ki kell egészíteni a vállalatirányítási képességek fejlesztésének támogatásával.

- Az államháztartás irányítási rendszerének továbbfejlesztése

A palesztin állam nem lehet életképes korszerű és áttekinthető pénzügyi irányítási rendszer nélkül. Az EK és a tagállamok által nyújtott költségvetési támogatási csomag jelentősen hozzájárult a Palesztin Hatóság államháztartási irányítási rendszerének fejlesztéséhez. Mindazonáltal továbbra is várat magára egy olyan továbbfejlesztett, átlátható és elszámoltatható költségvetési és közkiadás-ellenőrzési rendszer kialakítása, mely egyaránt élvezi a palesztin lakosság és a nemzetközi közösség maradéktalan bizalmát.

Az EU-közreműködés feltételei: előrelépés a Palesztin Hatóság által benyújtandó, megfelelő pénzügyi stabilizációs terv kidolgozása, a nyugdíjrendszer konszolidációja és a tervezési kapacitások fejlesztése terén.

A Palesztin Hatóságnak ugyanakkor javítania kell az államháztartási bevételek behajtásának hatékonyságát is. A Bizottság jelenleg az adóbehajtás olyan korszerű rendszerének kiépítésében támogatja a Palesztin Hatóságot, amely megfelelő idő elteltével várhatóan az adóbevételek növekedéséhez vezet. Az önálló adó- és vámrendszerrel rendelkező palesztin állam létrehozása után a Palesztin Hatóság a hozzáadottérték-adó és a vámok beszedéséért is felelős lesz. Jelenleg ezt a tevékenységet a párizsi jegyzőkönyv alapján még az izraeli hatóságok végzik. A párizsi jegyzőkönyv átláthatóbb végrehajtására és az elszivárgó pénzeszközök kérdésének kezelésére irányuló erőfeszítések mellett az érintett palesztin intézmények átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében további kapacitásbővítésre, valamint korszerű és megbízható statisztikai rendszer kiépítésére is szükség lesz.

- Tudásalapú gazdaság kialakítása

A palesztin gazdaság megerősítése és diverzifikálása érdekében támogatni kell a tudásalapú társadalom kialakítását a felsőoktatás és a szakképzés fejlesztésével, a kutatás-fejlesztés előmozdításával. Az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP) humánerőforrás-fejlesztési jelentésében javasoltakkal összhangban lévő EK-támogatás ugyanúgy érvényes Ciszjordániára és a Gázai övezetre, mint a térség más országaira. Fokozott erőfeszítéseket kell tenni a palesztin kutatás-fejlesztési létesítmények fejlesztésére. Tekintettel Ciszjordánia és a Gázai övezet sajátos földrajzi elhelyezkedésére, a legkorszerűbb alkalmazásoknak, így a szélessávú összeköttetéseknek nagy szerepe lehet az egyéneket és a szervezeteket egymástól elválasztó távolság és fizikai korlátok áthidalásában. A nagysebességű kapcsolatok lehetővé tennék kormányintézmények és vállalatok számára is, hogy ciszjordániai vagy gázai övezeti konkrét elhelyezkedésüktől függetlenül egymással kommunikáljanak, és hozzáférjenek a rendelkezésre álló szolgáltatásokhoz. A szélessávú kapcsolat segíthet a legkorszerűbb szolgáltatásokhoz, így az e-egészségügyhöz vagy az e-tanuláshoz való hozzáférésben is. Az internet-használati mutatók jelenleg mindazonáltal rendkívül alacsonyak.

- A szociális kérdések kezelése

A szociális ellátás fejlesztésének együtt kell járnia a gazdasági fejlődéssel. Törekedni kell a palesztin társadalom leginkább rászoruló csoportjainak támogatására, a lakás- és munkakörülmények általános javítására, valamint egyes reformintézkedések lehetséges rövid távú negatív hatásainak ellensúlyozására.

Strukturális intézkedések szükségesek a legsürgetőbb szociális problémák kezelésére, túl az ECHO és más adományozók által nyújtott rövid távú humanitárius segítségen. A nyugdíjrendszer konszolidációja hozzájárul az időskorúak szükségleteinek védelméhez. Fizikailag és pénzügyileg hozzáférhetővé kell tenni legalább alapvető szinten az egészségügyi és oktatási szolgáltatások teljes skáláját. E folyamat részeként, a Bizottság hozzájárul a Világbank szociális háló programjához.

Az aktív foglalkoztatáspolitika és az esélyegyenlőség támogatása ugyancsak hozzájárul a szociális szféra fejlesztéséhez. Az alapvető árucikkekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés bővítése céljából ösztönözni kell a szegénység visszaszorítását célzó programokat, így a mikrohitelezést, a munkahelyteremtésre irányuló helyi kezdeményezéseket vagy a társadalom leginkább veszélyeztetett csoportjainak (fiatalok, nők, fogyatékosok) társadalmi-gazdasági integrációját elősegítő programokat.

4. Az izraeli-palesztin együttműködés előmozdítása

Szakpolitikai párbeszéd

Ciszjordánia és a Gázai övezet életképességének biztosításához elengedhetetlen az Izraellel való átfogó és aktív együttműködés.

A párbeszéd ösztönzésének és a bizalomépítésnek a céljától vezérelve, a Bizottság jelentős forrásokkal járult és járul hozzá az izraeli és palesztin hatóságok közötti együttműködés és kapcsolatok fejlesztéséhez. Ez mindkét fél kölcsönös érdekét érintő kérdések és területek kijelölése útján érhető el.

E kérdések és területek némelyikét az EU európai szomszédságpolitikája keretében elfogadott, Izraelre és a Palesztin Hatóságra vonatkozó cselekvési tervek határozzák meg. Az energiaügy, a közlekedés és a kereskedelem területén már megkezdődtek a Bizottság által támogatott háromoldalú tárgyalások.

A Bizottság jelenleg dolgozza ki az energiaügyi együttműködés programját, melynek célja az energiaellátás biztonságának fokozása. Létrehozásra kerül ennek keretében egy közös energiaügyi hivatal, és további cél egy, a két fél közötti villamosenergia-szállításokkal foglalkozó, a nemzetközi szabványoknak megfelelő kereskedelmi megállapodás létrehozása. Ugyancsak folyamatban van egy közös közlekedési hivatal felállítása. Ennek feladata a közlekedési infrastruktúra tervezése, az áru- és személyszállítás előmozdítása lesz.

A Bizottság reményei szerint hasonló haladás érhető el az árucsere-kapcsolatok kérdéseiben is. Ezeket az erőfeszítéseket folytatni kell, kiterjesztve azokat egyéb területekre, így a vámügyi együttműködésre, a környezetvédelemre, a tudomány és technológia területére, valamint szükség esetén a bel- és igazságügyi kérdésekre. Ki kell használni a Palesztin Hatóság, Izrael és Jordánia közötti regionális együttműködés európai szomszédságpolitika keretein belül biztosított lehetőségeit is.

A harmadik fél általi közvetítés mint a békefolyamat része

E közösségi erőfeszítéseken túl, a Bizottság tudatában van annak, hogy a konfliktusban közvetítő szerepet vállaló harmadik fél tevékenysége jelentősen hozzájárulhat a párbeszéd fenntartásához és a felek közötti bizalom erősítéséhez. A Kvartett különmegbízottja – rendszeres helyszíni jelenlét biztosításával – pozitív szerepet játszott a gázai és észak-ciszjordániai izraeli kivonulás tekintetében. Erőfeszítéseit a Bizottság pénzügyileg és szakértő kirendelésével is támogatta. A Bizottság üdvözölné a Kvartett különmegbízottja mandátumának megújítását és annak mind időbeli, mind hatáskörét illető kiterjesztését.

Az ideiglenes társulási megállapodás végrehajtása

Miközben folyik a végleges státusz körébe tartozó kérdések tisztázása, az EU-nak fel kell készülnie a teljes értékű társulási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére. Eközben folytatni kell Izraellel és a Palesztin Hatósággal (az utóbbi nevében a PFSZ-szel) kötött ideiglenes társulási megállapodás továbbfejlesztésére és hatékonyabb végrehajtására irányuló megbeszéléseket. A konzultációknak azokra a nehézségekre kell irányulniuk, melyeket a palesztin és EU-termelők tapasztalnak a piacra jutás során (mindenekelőtt az izraeli vámhatáron az exportőrök számára jelentkező adminisztratív problémák következtében). Az EU-nak továbbra is törekedni kell arra is, hogy Izrael maradéktalanul elismerje az ideiglenes társulási megállapodást.

5. Az EU-közreműködés hatékonyságának növelése és nagyobb nyilvánosságának biztosítása

Politikai és reformüzeneteink hatásának erősítése megkívánja, hogy az EU erőfeszítései és tevékenységei nagyobb nyilvánosságot kapjanak. Az Uniónak fokozottan törekednie kell arra, hogy összehangolt módon jelenítse meg üzeneteit.

Nemzetközi koordináció

A segítségnyújtás terén a Bizottság jelenleg is szorosan összehangolja tevékenységét az EU-különmegbízottal, a tagállamokkal és a nemzetközi partnerekkel, így az Egyesült Államokkal, Izraellel és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel. A Bizottság tevékenyen részt vesz abban a munkában, melyet a Kvartett és a Kvartett által létrehozott testületek, így a palesztin reformmal foglalkozó munkacsoport és az adományozás koordinálásáért felelős helyi testületek, nevezetesen a helyi segélykoordinációs bizottság (LACC) végeznek. A palesztin reformról szóló londoni tanácskozást követően a Bizottság a Világbankkal együtt javasolta az adományozást összehangoló rendszer egyszerűsítését. A nemzetközi tevékenység hatékony koordinálása érdekében a Bizottság a jövőben is szorosan együttműködik a Kvartett különmegbízottjával és a helyi koordinációs szervezetekkel.

A Bizottság rendszeres kapcsolatban áll a nemzetközi adományozói közösséggel, a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, és tevékenyen részt vesz az AHLC munkájában. A Bizottság széles körűen együttműködik a Nemzetközi Valutaalappal, különösen a Palesztin Hatóság számára nyújtott költségvetés-támogató program tekintetében. A Bizottság és a Világbank együtt hozta létre az államháztartás-irányítási vagyonkezelői alapot, mely a Bizottság által nyújtott korábbi költségvetési támogatási programok számára kidolgozott mechanizmusokra támaszkodik. Az eredeti terv szerint a vagyonkezelői alap ideiglenes jelleggel segít áthidalni a Palesztin Hatóság költségvetési hiányát. A jövőben az alapot tartósabb eszköznek kell felváltania.

Az EU-támogatás klíringháza

Nagyobb nyilvánosságot kaphat az EU által nyújtott támogatás azoknak az erőfeszítéseknek az eredményeképpen, melyek célja, hogy a tagállami és közösségi forrásokat helyi „klíringmechanizmus” segítségével szorosabban összehangolja, az EU legfontosabb politikai célkitűzéseinek támogatása érdekében. Ennek részeként biztosítani kell a közösségi és kétoldalú tervekkel és projektekkel kapcsolatos információk folyamatos áramlását, megkönnyítve a tervezést és a terhek megosztását a tagállamok és a Bizottság rendelkezésre álló szakértői kapacitásainak megfelelően.

Első lépésként elsőbbséget kell biztosítani a londoni konferenciát követően a Bizottság jeruzsálemi hivatala által kidolgozott, rövid távú kormányzási stratégiában megjelölt intézkedések végrehajtásának. Az összhang előmozdítása érdekében az ennek keretében folyó munkába meg kell hívni a tagállamokat. Míg a nemzeti források kezelése továbbra is a tagállamok hatáskörében marad, a támogatás nemzeti stratégiáinak figyelembe kell venniük és tükrözniük kell az elfogadott EU-stratégiát. Megoldás lehet például egy minden hozzájárulót képviselő bizottság létrehozása, melynek feladata a kiadások összehangolása és fontossági sorrendbe állítása lenne az EU-n belül és a Palesztin Hatósággal együtt. Ez a bizottság biztosíthatná a komplementaritást, és meghatározhatná, mely területeken lehet leginkább megfelelő az összevont források használata vagy a társfinanszírozás. A Bizottságnak vezető szerepet kell vállalnia ebben a mechanizmusban.

Második lépésként, a tagállamok egyetértésének függvényében meg lehet fontolni e mechanizmus kiterjesztését egyéb támogatási területekre, például az infrastruktúra területére. Rövid távon mód van a támogatás hatékonyabb kommunikálására és figyelemfelhívó kampány szervezésére a térségben.

Biztosítandó a pénzeszközök megfelelő felhasználását, a közösségi források összehangolása mellett szükség van az adományozóknál rendelkezésre álló információk összegyűjtésére is.

A balkáni konfliktust követő újjáépítésben szerzett sikeres tapasztalataiból merítve, az EU középtávon fontolóra veheti speciális újjáépítési alap vagy újjáépítési ügynökség létrehozását.

Pénzügyi források

A nyilvánosság fokozása szükséges kísérője bármely olyan pótlólagos költségvetési forrásnak, mely esetlegesen rendelkezésre bocsátható válaszképpen arra, hogy a G8 elfogadta James Wolfensohnnak a pénzügyi támogatás jelentős növelését sürgető felhívását. A gleneaglesi G8-csúcstalálkozón Wolfensohn körvonalazta fejlesztési tervét, mely azzal számol, hogy a Ciszjordániának és a Gázai övezetnek nyújtott pénzügyi támogatás az elkövetkező három év során 3 milliárd euróra nő. Ez a nemzetközi adományozói közösség jelenlegi erőfeszítéseinek több mint kétszeresét jelenti. Ekkora mértékű növekedés csak együttes erőfeszítésen keresztül és a terhek jelentős megosztása mellett valósítható meg, elsősorban az arab országok fokozott szerepvállalásával.

Annak fényében, hogy a Bizottság a palesztinok legnagyobb segélyezőjének szerepét tölti be, a Kvartett különmegbízottjának felkérésére adott megfelelő válasz a közösségi költségvetésből folyósított támogatás évi 200 millió euróval évi 300 millió euróra történő növelése lehet, a tagállamok kétoldalú támogatásának növekedése kíséretében.

Ezek a források a jelen közleményben meghatározott prioritásokra irányulnának, így a működőképes államháztartás, az intézményfejlesztés és a gazdasági helyzet javításának a növekvő beruházásokon keresztül megvalósuló célkitűzéseire.

Ahhoz azonban, hogy e jelentős pótlólagos források ténylegesen hatással legyenek Ciszjordánia és a Gázai övezet gazdasági helyzetére, elengedhetetlen a biztonsági és a közlekedési politika terén elért jelentős haladás. Ezt a Világbank is hangsúlyozta 2004. évi, az AHLC által 2004 decemberében elfogadott jelentésében.

A Bizottság legkésőbb 2006 elejéig további részleteket tesz közzé a 2006. évi költségvetésben szereplő pótlólagos forrásokra vonatkozó javaslatokkal kapcsolatban, figyelembe véve a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat, elsősorban a rugalmassági eszközt. E javaslatok ugyancsak figyelembe fogják venni a Kvartett különmegbízottjának „6+3 pontja” terén elért haladást, a palesztin fél által kidolgozott részletesebb terveket és a nemzetközi közösséggel folytatott további konzultációk eredményeit.

6. Következtetés

Annak érdekében, hogy az EU teljes erejét latba vethesse az Útiterv újraindításának szolgálatában (amely egyik elengedhetetlen feltétele a palesztin állam létrehozásának), a tagállamoknak és a Bizottságnak össze kell hangolniuk a legfontosabb kérdésekről alkotott álláspontjukat, mert csak így érhető el, hogy üzeneteink erőteljesebb hatást váltsanak ki. Ennek során mindenekelőtt EU-stratégiát kell kidolgozni arra az eshetőségre, ha a haladás megtorpan, például a konfliktus újbóli kiéleződése, a Kvartett különmegbízottja, James Wolfensohn által vázolt hat közös kérdésben való előrelépés hiánya, a ciszjordániai betelepülések folytatódása miatt, vagy az Izrael által emelt elválasztó kerítés megépítése nyomán. Elengedhetetlen továbbá a támogatások jobb összehangolása.

Mindettől vezérelve, a Bizottság felkéri a Tanácsot arra, hogy:

- az Európai Közösség fellépésének alapjaként fogadja el az ebben a közleményben megfogalmazott célkitűzéseket és prioritásokat;

- nyugtázza a Bizottság azon szándékát, hogy e közlemény alapján a Ciszjordániának és a Gázai övezetnek nyújtott közösségi támogatás érdekében országstratégiai dokumentumot, valamint Ciszjordániát és a Gázai övezetet érintő többéves nemzeti indikatív programot dolgozzon ki;

- fogadjon el az EU-intézkedések koordinálását szolgáló jobb mechanizmusokat, amelyek tükrözik a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a koordináció „klíringházaként” működjön közre az EU által nyújtott pénzügyi támogatás hatásának fokozása érdekében;

- erősítse meg a Palesztin Hatósággal kötendő társulási megállapodásra irányuló tárgyalások célkitűzését, és tegyen erőfeszítéseket az EU-Palesztin Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében, beleértve az európai szomszédságpolitika keretében kidolgozott cselekvési terv megvalósítása szempontjából szükséges struktúrák létrehozását; valamint kérjen biztosítékokat Izraeltől az ideiglenes társulási megállapodás elismerése tekintetében.

A Bizottság felkéri a költségvetési hatóságot arra, hogy:

- a Bizottság javaslatai alapján vizsgálja meg a palesztinoknak nyújtott közösségi pénzügyi támogatás 2006–2008 közötti időszakban történő növelésének szükségességét a Kvartett különmegbízottja által bejelentett hároméves palesztin fejlesztési terv figyelembevételével.

[1] A Gazdasági Kapcsolatokról szóló Párizsi Jegyzőkönyv, melyet 1994. április 29-én írtak alá Párizsban, a Palesztin Hatóság és Izrael legfontosabb teendőit határozza meg a gazdasági élet terén.

[2] „Az adományozók által nyújtott támogatás magas szintje nem helyettesítheti a kedvező gazdasági környezetet. A támogatásokról rendelkező adományozói konferencia összehívása akkor és csakis akkor lehet indokolt, ha a felek elégséges lépéseket tesznek a gazdaság fenntartható növekedési pályára való visszaterelése irányába.” Stagnálás vagy újjáéledés? Az izraeli kivonulás és a palesztin gazdasági kilátások, Világbank, 2004. december.