A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

az Európai Uniónak az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjában (GRECO) való részvételének módozatairól

BEVEZETÉS

A Stockholmi Programnak[1] megfelelően a Bizottság benyújtja a Tanácsnak az Európai Uniónak az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjához (GRECO) történő csatlakozásának módozatairól szóló jelentést.

A GRECO a legkiterjedtebb korrupció elleni monitorozási mechanizmus európai szinten, amelyben minden uniós tagállam részt vesz. A GRECO fontos szerepet játszott a korrupció elleni küzdelem jogi és intézményi keretéhez szükséges közös európai minimumnormák kialakításában, ennek ellenére a korrupció több tagállamban továbbra is súlyos problémákat okoz, és uniós szinten nincsenek következetes eredmények. Ez megerősíti a Bizottságot azon véleményében, hogy a korrupció leküzdéséhez szükséges politikai szerepvállalás továbbra is eltérő mértékű az EU-ban.

A korrupció elleni uniós küzdelem című közleményben[2] a Bizottság azt ajánlja, hogy az EU vegyen részt a GRECO-ban, és hozzon létre uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmust. Mindez ösztönözhetné a tagállamokban a politikai akaratot, és hatékonyabbá tehetné a létező jogi és intézményi keretet.

E jelentés egyrészt meghatározza az EU és a GRECO megerősített együttműködésére vonatkozó fő célkitűzéseket, másrészt elemzi a GRECO-ban való uniós részvétel lehetséges módozatait és előnyeit.

A GRECO SZEREPE ÉS MŰKÖDÉSE

A GRECO-t 1999-ben az Európa Tanács hozta létre annak érdekében, hogy – kölcsönös értékelés és az egymásra kifejtett nyomás dinamizmusa révén – nyomon kövesse a korrupció elleni küzdelemben elért vállalások teljesítését, illetve javítsa a tagok erre irányuló lehetőségeit[3]. A GRECO-nak jelenleg 49 tagja van (48 európai állam és az Amerikai Egyesült Államok).

A GRECO munkáját az alapszabály[4] és az eljárási szabályzat[5] határozza meg. A plenáris ülésekre minden tag legfeljebb két, szavazati joggal rendelkező képviselőt küld. A tagok a GRECO-nak megküldik az értékelésekhez rendelkezésre álló szakértők adatait is.

A GRECO tagjainak értékelése körökben zajlik a korrupció elleni küzdelem 20 irányelvéről szóló határozatban[6], a korrupcióról szóló polgári jogi egyezményben[7], a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményben[8] és kiegészítő jegyzőkönyvében[9] foglalt szabványok alapján. A GRECO első értékelési körére 2000–2002 között került sor, ennek során a korrupció megelőzésével és leküzdésével foglalkozó nemzeti szervek függetlenségét, szakosított jellegét és eszközeit, valamint a köztisztviselők mentességeit értékelték. A második értékelési kör 2003–2006 során zajlott, és a korrupcióból származó jövedelem lefoglalására és elkobzására, a közigazgatási korrupció megelőzésére és feltárására, valamint a magánszférabeli korrupció megelőzésére és leküzdésére irányult. A 2007 januárjában kezdődött harmadik értékelési kör még nem zárult le; az értékelés során a korrupcióhoz kötődő tevékenységeknek a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezmény értelmében való bűncselekménnyé nyilvánítását és a politikai pártok finanszírozását vizsgálják.

Az értékelési jelentést először megvitatják a tagállammal, majd a plenáris ülésen, amely elfogadja azt. A jelentés főszabály szerint bizalmas, az értékelt tagállam jóváhagyásával azonban közzétehető. A jelentés ajánlásokat tartalmaz, amelyeket az országnak adott határidőn belül (pl. 18 hónap) teljesítenie kell. Az ajánlások teljesítését megfelelési eljárás során ellenőrzik, amely – egyes esetekben függelékkel ellátott – megfelelési jelentés kibocsátásával zárul.

A GRECO MUNKÁJÁBAN VALÓ UNIÓS RÉSZVÉTEL HOZZÁADOTT ÉRTÉKE

Az Európa Tanács és az Európai Unió között létrejött 2007. évi egyetértési megállapodás előírja, hogy a két fél közötti, a jogállamiságra (egyúttal a korrupció elleni küzdelemre is) vonatkozó jogi együttműködést fejleszteni kell annak érdekében, hogy biztosítsuk az uniós jog és az Európa Tanács egyezményeinek koherenciáját. Ez azonban nem zárja ki, hogy az EU szigorúbb szabályokat fogadjon el.

A GRECO-ban való uniós részvétel a 2003. május 28-i közlemény[10] szerint is a korrupció elleni uniós politika egyik fontos alkotóeleme. A 2003. évi közlemény elfogadását követően megvizsgálták a részvétel lehetőségeit az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés által az EU-ra ruházott hatáskörök alapján. Tekintettel arra, hogy a Közösség hatásköre a korrupcióról szóló polgári jogi, illetve büntetőjogi egyezmény tekintetében nagyon korlátozott volt, a döntést el kellett napolni a Lisszaboni Szerződés elfogadásáig. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) modernizálta az EU korrupció elleni intézkedésekre vonatkozó hatáskörét, és megteremtette a lehetőséget a korrupció elleni uniós politika megerősítéséhez, ezáltal pedig a GRECO munkájában való részvételhez. Az európai regionális monitorozási mechanizmushoz való csatlakozásról történő döntés megerősítené az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni Egyezményéhez való uniós csatlakozás megnyitotta lehetőségeket is[11].

A 27 uniós tagállam korrupció elleni szakpolitikájában hiányzik a létező keretszabályok hatékony végrehajtása. A GRECO – monitorozási folyamata révén – kiváltott néhány intézkedést az uniós tagállamokban, elsősorban a nemzetközi szinten kevésbé szabályozott területeken (pl. a pártfinanszírozás)[12]. A GRECO-nak azonban korlátozott az a képessége, hogy megteremtse a szigorú korrupcióellenes intézkedések elfogadásához és folyamatos végrehajtásához szükséges politikai akaratot. Ezenkívül néhány alkalommal gyengének bizonyult a korrupció okozta rendszerproblémák előrejelzésében is[13]. A GRECO munkájában való uniós részvétel tehát mindkét szervezet számára előnyökkel járhat, mivel összekapcsolja az antikorrupciós erőfeszítések nyomon követésével kapcsolatos GRECO-s szakértelmet és a 27 uniós tagállam korrupció elleni politikájának hatékony végrehajtásában az uniós intézmények által játszott politikai szerepet.

Ebből kifolyólag a Bizottság uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmust hoz létre. A GRECO-ban való uniós részvétel összekapcsolódik majd az új mechanizmussal. A GRECO-értékelések előkészítésében való uniós részvétel hozzájárulhat majd az értékelések módszerének és eredményének javulásához is. Az uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus keretében a Bizottság a GRECO munkájából és más releváns forrásokból indul ki, például a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló OECD-egyezmény (a megvesztegetés elleni egyezmény) és az ENSZ Korrupció elleni Egyezménye keretében szerzett információkból.

A fentiek fényében a GRECO-ban való uniós részvétel szempontjából a következő konkrét célkitűzések lennének a legfontosabbak:

- Az adott ország beleegyezése esetén részvétel az uniós tagállamok és/vagy a tényleges vagy potenciális tagjelölt országok értékelését megelőző látogatásokban.

- Az adott ország (uniós tagállam és/vagy tényleges vagy potenciális tagjelölt ország) beleegyezése esetén javaslatok tétele az értékelési jelentés tervezetével kapcsolatban és részvétel az értékelési/megfelelési jelentésről szóló plenáris GRECO-vitában.

- A GRECO Hivatalának[14] munkájához való csatlakozás. A hivatal az értékelések előkészítésében és a jelentések tervezetének elkészítésében játszik fontos szerepet.

- Hozzájárulás a GRECO költségvetéséhez.

- A jövőbeni uniós antikorrupciós jelentés egyik információforrásaként szolgálhatna az uniós tagállamokról készült értékelési és megfelelési jelentés alapján a GRECO által végzett összehasonlító elemzés[15].

- Az EU számára fontos, még teljesítetlen GRECO-ajánlások azonosítása, amelyek végrehajtásához a jövőbeni uniós jelentéstételi mechanizmus is lendületet biztosíthat.

Konkrét cél, hogy elkerüljük a tagállami igazgatásra nehezedő további terheket, illetve a GRECO keretében végzett munka megismétlését.

A kölcsönösség érdekében a Bizottság megfontolhatja, hogy milyen módon vehetne részt a GRECO egyik képviselője az uniós antikorrupciós jelentéssel kapcsolatos feladatok elvégzését támogató szakértői csoport munkájában.

A GRECO MUNKÁJÁBAN VALÓ UNIÓS RÉSZVÉTEL MÓDOZATAI

A GRECO működését szabályozó jogi keret szerint kétféle módon lehet részt venni a GRECO munkájában: megfigyelőként, illetve résztvevőként (részletesen lásd alább).

A részvétel két formában lehetséges: teljes jogú tagként, illetve korlátozott szavazati joggal rendelkező tagként. Ezenfelül vizsgálják a közös programok lehetőségeit is.

Az alábbi értékelés a GRECO-val való esetleges megerősített együttműködés jogi és gyakorlati szempontjainak bizottsági elemzésén alapul. Következő lépésként a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy engedélyezze a GRECO-ban való uniós részvételről folytatandó tárgyalások megkezdését.

Megfigyelői státusz

Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a részleges, illetve a kibővített megállapodásokról szóló 93(28) alapszabályi határozata lehetővé teszi, hogy kibővített vagy kibővített részleges megállapodás révén a tagállamok bizonyos tevékenységeket nem tagállamokkal közösen végezzenek. A GRECO kibővített részleges megállapodás eredményeként jött létre. A Miniszteri Bizottság felkérhet bármely, az Európa Tanács tagjain kívüli államot vagy nemzetközi szervezetet, hogy megfigyelőként vegyen részt a kibővített részleges megállapodás tevékenységeiben. A határozat nem részletezi a részleges és a kibővített megállapodásokban részt vevő megfigyelők jogait és kötelességeit. Ezért erre az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a megfigyelői státuszról szóló 93(26) határozata alkalmazandó. Az állásfoglalás szerint megfigyelő csak akkor képviseltetheti magát a Miniszteri Bizottságban és a Parlamenti Közgyűlésben, ha e szervek erről külön határozatot hoztak.

A GRECO megfigyelői státuszt biztosít az OECD és az ENSZ számára (ez utóbbit az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala – UNODC – képviseli). Ezt a gyakorlatot követi az Európa Tanács más részleges megállapodásokban is[16]. A megfigyelőknek nem kell költségvetési hozzájárulást fizetniük.

Bár az EU megfigyelőként történő meghívása a GRECO-ba megfelelne a nemzetközi szervezetek megfigyelő szerepének, és nem járna költségvetési kötelezettségekkel, az ilyen jellegű megállapodás korlátozott volta és alacsony hozzáadott értéke miatt nem érdemes ezt a lehetőséget választani.

Megfigyelői státuszban az EU csak korlátozottan értékelhetné a tagállamokat, és nem vehetne részt az értékelés előkészítésében, azaz nem összpontosíthatna az EU számára fontos kérdésekre. Így nem lennének biztosíthatók a jövőbeli uniós antikorrupciós jelentéshez szükséges információk. Ez a lehetőség a Stockholmi Programmal sem áll összhangban, mivel a program kifejezetten szoros együttműködést ír elő a GRECO-val, és átfogó antikorrupciós politika kialakítását írja elő.

Részvétel

Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának (93)28 határozata tartalmazza az (akkor még) Európai Közösség részleges és kibővített megállapodásokban való részvételének lehetőségét, a részvétel módozatait azonban az erre irányuló meghívásban kell meghatározni. A GRECO alapszabálya[17] ugyanezt ismétli meg, megemlítve, hogy a (korábbi) Közösség GRECO-ban való részvételének módozatait a részvételi meghívásról való határozatban kell meghatározni.

A GRECO eljárási szabályzatának[18] 2. pontja szerint a (korábbi) Európai Közösség a következő módon válhat a GRECO tagjává:

- Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága meghívja a GRECO-ba. Erre először a GRECO-nak javaslatot kell tennie, amelyet az alapszabály-bizottságnak támogatnia kell. Ezt követően a Miniszteri Bizottság határozatot fogad el a meghívásról, amelyet levélváltás formájában létrejövő megállapodás követ az EU-val.

- A Miniszteri Bizottság meghívását követően csatlakozik a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményhez.

- Csatlakozik a korrupcióról szóló polgári jogi egyezményhez.

Jelenleg az EU részleges megállapodásokban vesz részt, például a Velencei Bizottság[19] és a súlyos természeti és technológiai katasztrófák megelőzésével, az azok elleni védelemmel és a segítségnyújtás megszervezésével foglalkozó együttműködési csoport[20] munkájában. Az EU tagja az Európai Gyógyszerkönyv kidolgozásáról szóló egyezménynek és az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetnek is, valamint részt vesz az Európa Tanács számos egyéb részleges megállapodásában is.

Tekintettel arra, hogy a GRECO alapszabálya megemlíti az EU részvételét a GRECO-ban, valamint hogy a GRECO eljárási szabályzata „tagságról” beszél, a részvétel tehát azt feltételezi, hogy a tagság részleteit külön megállapodásban rögzítik. Ebből következően a jelentés két részvételi módozatot vizsgál: a teljes jogú tagságot (teljes szavazati jog) és a korlátozott szavazati joggal rendelkező tagságot.

Teljes jogú tagság

A teljes jogú tagság szavazati jogot biztosítana az EU számára a GRECO plenáris ülésén megvitatandó, a GRECO hatáskörébe tartozó valamennyi területen (értékelési/megfelelési jelentések, eljárási kérdések, pénzügyi/költségvetési kérdések). Mivel az EU a GRECO plenáris ülésén nem a tagállamok nevében járna el, a többi taghoz hasonlóan egy szavazattal rendelkezne.

A GRECO alapszabálya 8. cikkének (6) bekezdése értelmében a GRECO kölcsönös értékelésben részt vevő tagjai szavazati joggal rendelkeznek[21]. Bár az EU nem tagja az Európa Tanács korrupcióról szóló büntető- és polgári jogi egyezményének, a GRECO szabályai szerint értékelhető. Az uniós intézmények értékelése elsősorban a korrupció elleni küzdelem 20 irányelve[22] alapján történne, amelyeket az EU-nak előzetesen – valószínűleg egyoldalú nyilatkozat formájában – meg kellene erősítenie. Az UNCAC-hoz való csatlakozás precedensként szolgál arra vonatkozóan, hogy az EU már teljes jogú tagja egy olyan szervezetnek, amely rendszeresen vizsgálja a tagjait. Az UNCAC esetében azonban az EU jelenleg nem vesz részt a kölcsönös felülvizsgálatban.

Ha ezt az opciót választja, akkor az EU teljes körűen részt venne a tagállamok és a tagjelölt, a potenciális tagjelölt és egyéb harmadik országok értékelésében. Az EU következésképpen az alkalmazandó szabályoknak megfelelően (rotációs rendszerben) képviseltethetné magát a GRECO Hivatalában. Tagja lenne a GRECO alapszabály-bizottságának, amely a költségvetési kérdésekben dönt. A GRECO alapszabályában és eljárási szabályzatában foglalt minden egyéb jog és kötelesség is megilletné az EU-t.

Az EU-nak ennek értelmében hozzá kellene járulnia a GRECO költségvetéséhez. Az időszakos értékelés eszközéül szolgáló uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus létrehozásáról szóló bizottsági határozathoz[23] készített hatásvizsgálat a GRECO-ban való uniós részvétel költségeit megközelítőleg évi 450 000 EUR-ra becsüli. Ez tartalmazza a GRECO költségvetésébe fizetendő összeget (amely fő hozzájárulóként körülbelül 300 000 EUR) és azon tevékenységek költségeit, amelyeket a GRECO jelenleg nem végez el, de amelyek az EU számára nagyon hasznosak lennének (az EU-27-ről szóló összehasonlító jelentések és a teljesítetlen ajánlások beazonosítása). Ezek a tevékenységek szolgáltatási szerződés vagy tevékenységhez nyújtott támogatás formájában finanszírozhatók.

Ez az opció nagy valószínűséggel megvalósítaná a 3. szakaszban említett összes konkrét célkitűzést, és biztosítaná a következőket: az EU-GRECO együttműködés ismertségének növelése; a GRECO és a jövőbeli uniós jelentéstételi mechanizmus közötti komplementaritás; a GRECO értékelési rendszerének esetleges továbbfejlesztése; nagyobb figyelem az uniós szakpolitikai területeknek.

Az uniós intézmények GRECO általi értékelése azonban olyan törekvés, amelyet jobban meg kell vizsgálni a szükségletek, a megvalósíthatóság és a lehetséges hatás szempontjából, mivel a GRECO értékelési rendszere inkább országokra, mintsem intézményekre szabott. Bár a húsz irányelv közül néhány szervezetekre is alkalmazható (pl. a köztisztviselők feddhetetlensége), a jelenlegi GRECO-eljárásban való értékelés nem lenne átfogó, ezért nem egyértelmű, hogy milyen hozzáadott értékkel bírna a GRECO és az Unió számára. Ha azonban a GRECO nem értékelné az uniós intézményeket, akkor az EU-nak nem lenne teljes szavazati joga a GRECO plenáris ülésén[24].

Korlátozott szavazati jogú tagság

A GRECO alapszabálya – a részvétel típusának említése nélkül – kimondja, hogy az uniós részvétel módozatait a részvételre irányuló meghívásról szóló határozat rögzíti majd. Az EU tehát korlátozott szavazati jogú taggá is válhat.

Ily módon a GRECO-nak nem kellene értékelnie az EU-t, viszont az EU sajátosságainak és hatásköreinek figyelembevételével a két szervezetnek meg kellene vizsgálnia az uniós intézmények értékelésének lehetőségét a szükségletek, a megvalósíthatóság és a lehetséges hatás szempontjából.

A GRECO 50. plenáris ülése azonban hangsúlyozta, hogy bár elismerik, hogy az EU sajátosságai miatt esetleg speciális intézkedésekre lesz szükség, az uniós intézmények GRECO általi értékelésének holmi ködös lehetőségnél többet kell jelentenie (a vizsgálatnak fokozatosan lehetővé kell tennie az EU értékelését).

A korlátozott szavazati jogú tagság révén az EU-nak hozzá kell járulnia a GRECO költségvetéséhez, bár ez kisebb mértékű[25], mint a teljes jogú tagság esetében. Az EU szavazhatna eljárási, pénzügyi és költségvetési kérdésekben[26]. Nem szavazhatna a GRECO plenáris ülésén az értékelési és megfelelési jelentésekről, nem lenne képviselője a GRECO Hivatalában, és nem vehetne részt az elnök és az alelnök megválasztásában. Az EU képviseltetné magát a GRECO plenáris ülésén, részt venne a vitákban, ajánlásokat tenne az értékelési/megfelelési jelentésekkel kapcsolatban, és adott esetben megfigyelőt küldhetne a tagállamokban[27], tagjelölt, potenciális tagjelölt és egyéb országokban tett országlátogatásokra. Az EU ajánlásokat fogalmazhatna meg az értékelés és a nyomon követés szervezésével kapcsolatban.

A GRECO-ban való uniós részvétel gyakorlati feltételeit a Bizottság a GRECO-val közösen rendszeresen (pl. ötévente) felülvizsgálná, az esetleges módosításokat kölcsönös megegyezéssel fogadnák el.

Ez az együttműködés a következő kiindulási pontokat biztosítaná az uniós antikorrupciós jelentéshez: a GRECO által a tagállamokról rendelkezésre álló értékelési és megfelelési jelentések alapján végzett összehasonlító elemzés, és a legfontosabb teljesítetlen ajánlások megjelölése. Ez a korlátozott tagság nagymértékben megvalósítaná a 3. szakaszban említett konkrét célkitűzéseket, mivel lehetővé tenné az EU számára, hogy részt vegyen a tagállamok értékelésében. Bár az EU az értékelési folyamatban nem rendelkezne döntéshozatali jogkörrel, tevékenyen részt vehetne a végrehajtásban, és olyan fellépéseket ösztönözhetne, amelyek a számára fontos szakpolitikai területeket célozzák. A GRECO és az EU közötti együttműködés politikai súlya növekedne, és megszűnne a kettős munka. Az uniós intézmények GRECO általi értékelésének kérdését prioritásként kellene kezelni a tárgyalások során. Az egyszerűsített részvétel előnyei azonban egyértelműbbek lennének akkor, ha az EU-nak nem kellene elköteleznie magát az intézményeire irányuló értékelés mellett.

Közös program

Ez pénzügyi hozzájárulást igényelne, az EU a GRECO-nak vissza nem térítendő támogatást nyújtana előre meghatározott eredmények eléréséhez. A közös program meghatározott időszakra (2–3 év) szólna, amely megújítható lenne. Az EU és a GRECO közötti ilyen jellegű célzott együttműködésre már van példa. Az Európa Tanács kiemelt partnerként vesz részt a keleti partnerségben, amelyben tapasztalatokkal segíti az EU-t és a keleti partnerség országait.

Ahhoz, hogy a partnerség politikai súlya növekedjen, a GRECO-val egyetértési vagy egyéb megállapodás aláírására kerülhet sor, ilyen például az Európa Tanács és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége között létrejött megállapodás.

A célkitűzések tekintetében a közös program egyrészt a GRECO uniós tagállamokra vonatkozó, létező értékelési/megfelelési jelentéseinek alapján összeállított összehasonlító elemzés, másrészt a teljesítetlen ajánlások megjelölése révén biztosíthatja a jövőbeli uniós antikorrupciós jelentés információforrását. Ezáltal elkerülhető az átfedés. Az ehhez szükséges költségvetés még alacsonyabb lenne, mint a korlátozott szavazati jogú tagság esetében (évente megközelítőleg 200 000–250 000 EUR, amit az összehasonlító jelentésekre, a logisztikai költségekre, műhelyekre stb. fordítanának).

A közös program azonban néhány konkrét célkitűzés megvalósítása mellett sem valósítaná meg a fő célkitűzést, a GRECO szakértelme és az EU politikai befolyása közötti szinergiák megteremtését. A két szervezet közötti partnerség kevesebb nyilvánosságot kapna, és az EU is kevésbé venne részt a GRECO értékeléseiben. Ez a fajta együttműködés tisztán technikai jellegűnek tekinthető, amelyben az EU szerepét nézve inkább szerződő fél, mint partner. A hozzáadott érték tehát kisebb, mint a GRECO-ban való részvétel esetében.

KÖVETKEZTETÉS

Felkérjük a Tanácsot, hogy vizsgálja meg a jelentésben felsorolt lehetőségeket.

Az EU kibővített hatásköreire és a korrupció elleni átfogó uniós politika szükségességére tekintettel a Bizottság véleménye szerint a Stockholmi Program célkitűzéseinek megvalósításához a GRECO-ban való részvétel, azaz a tagság a megfelelő megoldás . Mivel a jövőbeli uniós jelentéstételi mechanizmus a tagállamok korrupció elleni erőfeszítéseinek vizsgálatára, az uniós tendenciák azonosítására és az uniós szintű politikai és jogi előterjesztésekre irányul, a GRECO-ban való részvétel egyszerűsítené a nyomon követést. Az együttműködés nagyobb nyilvánosságot kapna, és elkerülnénk a hatáskörök átfedését.

A teljes jogú vagy a korlátozott szavazati jogú tagság ezenfelül kölcsönösen hasznos lenne, egyrészt a korrupció elleni intézkedések nyomon követésében szerzett GRECO-tapasztalat, másrészt az EU tagállamokra gyakorolt politikai befolyása révén. Valószínű tehát, hogy ez a forma az uniós jelentéstételi mechanizmussal együtt lendületet biztosítana az EU-27 korrupcióellenes politikájának hatékonyabb végrehajtásához.

A Bizottság előzetes megbeszéléseket folytatott a GRECO-titkársággal azzal a céllal, hogy megállapítsák, melyek a lényegi kérdések és lehetséges alternatívák a GRECO-ban való uniós részvétel jogi és gyakorlati megvalósításával kapcsolatban. A gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából a korlátozott szavazati jogú tagság lehetséges és megfelelő megoldásként tárgyalható, ebben az esetben azonban kiemelten kell foglalkozni az uniós intézmények GRECO általi értékelésével, ami teljes jogú tagságot kívánna.

Az EU GRECO-ban való részvételének részleteit (részvételi forma, az Európa Tanács szerveiben való részvétel, gyakorlati feltételek, költségvetési hozzájárulás) alaposan meg kell tárgyalni a GRECO-val. Ezt szem előtt tartva a Bizottság felkéri majd a Tanácsot, hogy engedélyezze a GRECO-ban való uniós részvételről folytatandó tárgyalások megnyitását . A tárgyalásokat az EU és az Európa Tanács közötti együttműködésre érvényes alábbi általános alapelvek szem előtt tartásával folytatnák le:

- az uniós hatáskörök sajátosságai és korlátai, lehetővé téve azonban, hogy az EU határain belül szigorúbb normákat követeljen meg;

- európai szinten a korrupcióval szemben koordináltabb megközelítést biztosító kiemelt munkakapcsolat. Az EU számára rendkívül fontos az értékelési körök korai szakaszaiban és az országjelentések megfogalmazásában való részvétel, a tagállami értékelések összehasonlító elemzése, valamint a teljesítetlen ajánlások megjelölése. Ezért cserébe a GRECO-ban való uniós tagság nagyobb ismertséget biztosítana a GRECO számára, valamint lehetővé tenni, hogy az uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus keretein belül figyelembe vegyék és adott esetben nyomon kövessék a GRECO ajánlásait.

Végezetül, a GRECO plenáris ülésével való megállapodáson felül az EU GRECO-ban való részvételét az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának is támogatnia kell, mivel ez a testület kezdeményezi a hivatalos részvételi eljárás megindítását. Ennek megfelelően a korrupció elleni uniós küzdelemről szóló közleményben felkérik a tagállamokat, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságában támogassák az EU GRECO-ba való felvételére irányuló kérelmet .

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Igazgatási és kontrollrendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

A Bizottság határozata az időszakos értékelés eszközéül szolgáló uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus létrehozásáról, valamint Jelentés az Európai Uniónak az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjában (GRECO) való részvételének módozatairól

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[28]

Belügy

Biztonság és a szabadságjogok védelme

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[29]

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Stockholmi cselekvési terv – A súlyos bűncselekmények és a szervezett bűnözés elleni védelem

Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

2. sz. konkrét célkitűzés

Az EU bűncselekmények megelőzésére, leküzdésére és következményeik korlátozására irányuló képességének javítása

Alcélok[30]:

Uniós antikorrupciós jelentés

1. a jelentés megszövegezése, közzététele és terjesztése

2. szakértőkkel való konzultáció (szakértői csoport felállítása)

3. civil társadalom bevonása

4. a nemzeti kutatási összekötők hálózatának létrehozása és működtetése

5. tapasztalatcsere

A GRECO-ban való uniós részvétel

6. a GRECO-titkárság információi alapján az uniós tagállamok összehasonlító elemzése és a teljesítetlen ajánlások megjelölése.

7. uniós GRECO-tagság

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

18 05 – Biztonság és a szabadságjogok védelme

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

Az uniós antikorrupciós jelentés bizonyos időközönként értékelni fogja a 27 tagállam korrupcióellenes erőfeszítéseit, egyértelmű képet ad majd az adott időszak helyzetéről, bemutatja a hiányosságokat és az uniós tendenciákat. Célja, hogy ösztönözze a tagállamokat a korrupció elleni határozottabb fellépésre, és előkészítse a jövőbeli uniós politikai fellépéseket.

A GRECO-ban való uniós részvétel biztosítaná a két mechanizmus közötti szinergiát.

Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

Az uniós antikorrupciós jelentést a Bizottság készíti majd kétévente. A Bizottság munkáját szakértői csoport, a helyi kutatási összekötői hálózat és a civil társadalom által adott értékelések fogják segíteni. A Bizottság állandóan felügyeli majd a szakértők tevékenységét, és figyeli a kutatási összekötők és a civil társadalom hozzájárulását. Minden értékelési körben ellenőrzik majd az előző jelentésekben foglalt ajánlások teljesítését.

A GRECO-ban való uniós részvétel módozatairól szóló jelentés elfogadását követően a Bizottság felkéri majd a Tanácsot, hogy adjon felhatalmazást az Európa Tanáccsal folytatandó tárgyalások megkezdésére. Amennyiben az EU részt vesz majd a GRECO munkájában, a Bizottság a megerősített együttműködés eredményei tükrében rendszeresen (kb. ötévente) felülvizsgálja majd a részvétel gyakorlati feltételeit.

A javaslat/kezdeményezés indoklása

Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A Bizottság minden értékelési körben kiválaszt néhány átfogó, az adott pillanatban az EU számára jelentőséggel bíró elemet, illetve az egyes tagállamokra vonatkozó konkrét kérdéseket. Ezeket már létező normák alapján kiválasztott, illetve újonnan kialakított mutatók segítségével értékelik majd.

A Bizottság munkáját segítik:

– az antikorrupciós csomagot követően elfogadandó külön bizottsági határozat útján felállítandó szakértői csoport , amely tanácsot ad a mutatók, a tagállami teljesítmény értékelése, a bevált módszerek és az uniós tendenciák azonosítása, az ajánlások és az esetleges uniós javaslatok tekintetében.

– a Bizottság által közbeszerzési eljárással kiválasztott, a civil társadalom és a tudományos élet képviselőiből álló helyi kutatási összekötői hálózat , amely az egyes tagállamokban gyűjti majd a vonatkozó információkat.

– civil társadalmi értékelés (ajánlattételi felhívást követő szerződéskötés alapján ). A civil társadalmi szervezeteket arra ösztönzik majd, hogy jelentkezzenek a tagállamok antikorrupciós erőfeszítéseinek tárgyköralapú értékelésére.

A tagállamok, helyi NGO-k és egyéb érdekelt felek érdekében megfontolandó a tapasztalatcsere bevezetése, amelynek keretében a bevált módszereket és hiányosságokat beszélik meg, problémákra hívják fel a figyelmet, illetve képzéseket tartanak. A tapasztalatcsere elindításáról és a lebonyolítással kapcsolatos részletekről elegendő később dönteni, ha már az első jelentés elkészítésének előkészületei előrehaladottabb állapotban vannak.

Az uniós részvételből adódó többletérték

A Stockholmi Program olyan transznacionális fenyegetésnek tekinti a korrupciót, amely kihívást jelent az EU belső biztonságára. Uniós szinten kell fellépni, mivel a korrupcióhoz kapcsolódó problémákat a tagállamok egyedül nem képesek megfelelően megoldani.

A korrupció elleni küzdelem fokozása azokon a szakpolitikai területeken is fontos, amelyek sok uniós erőforrást igényelnek. Az EU rendelkezik a szükséges politikai befolyással, ezért alkalmasabb arra, hogy megpróbálja élénkíteni az Unió és a tagállamok korrupció elleni politikáit.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Jelenleg nincs olyan uniós szintű mechanizmus, amely egységesen mérné a korrupcióellenes politikák végrehajtását. Uniós szinten a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos együttműködési és ellenőrzési mechanizmus az egyetlen olyan nyomonkövetési eszköz, amely a korrupcióellenes intézkedésekkel is foglalkozik. Ez az eszköz képes volt bizonyos mértékben fenntartani, illetve újraéleszteni a reformlendületet.

Az éves értékelésekből, mutatókból és minőségvizsgálatokból az derül ki, hogy a civil társadalmi szervezetek (pl. a Transparency International) munkája világszerte több országban is a politikai napirend részévé tette a korrupció elleni küzdelmet, és politikai nyomást gyakorolva sürgeti a reformokat.

A nemzetközi szintű fontosabb értékelési mechanizmusok (a GRECO, az OECD megvesztegetés elleni munkacsoportja és az ENSZ Korrupció elleni Egyezménye) egyértelmű hasznuk ellenére sem tökéletesek, mert nem képesek nemzeti szinten további politikai nyomást gyakorolni. Az EU különleges befolyása révén megteremtheti ezt a nyomást. Az új antikorrupciós jelentés tényszerű, célirányos, szókimondó és rugalmas eszköz kíván lenni.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

Az EU antikorrupciós csomagja a fehérgazdaság védelmére irányuló szélesebb bizottsági stratégiai kezdeményezés részét képezi, ami a Bizottság új, csalás elleni stratégiáját és a vagyonvisszaszerzésre irányuló jogalkotási kezdeményezést is magában foglalja. E javaslat figyelembe veszi a másik két kezdeményezést is.

Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

( A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

- ( Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- A végrehajtás az uniós antikorrupciós jelentés esetében a bizottsági határozat elfogadását, a GRECO-ban való uniós részvétel esetében az EU csatlakozását követően kezdődik. Ez a pénzügyi kimutatás a végrehajtás első öt évére vonatkozik.

- Ezt követően válik teljessé a működés.

Tervezett irányítási módszer(ek)[31]

( Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[32]

- ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

Megjegyzések

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.

Az uniós antikorrupciós jelentést 2013-tól kezdődően kétévente teszik közzé. A végrehajtást nyomon fogják követni és értékelni fogják. Lehetséges mutatók: az EU korrupciós érzékelési indexen elért helyezése, a nemzeti korrupcióellenes stratégiák, bejelentett korrupciós esetek, új antikorrupciós politikák/módszerek megjelenése, a Bizottság által támogatott kölcsönös tanulási tevékenységek száma, a tudatosság szintje, a jogszabályok átültetéséhez és végrehajtásához igénybe vett idő, az átláthatóság érzékelése. A GRECO által a tagállamoknak tett, még teljesítetlen ajánlásokat az uniós jelentéstételi mechanizmus feldolgozza.

Igazgatási és kontrollrendszer

Felismert kockázat(ok)

– negatív fogadtatás a tagállamok részéről, a létező mechanizmusokkal való átfedéstől és a közigazgatásra nehezedő további tehertől való félelem.

– nehézkes információgyűjtés, a szakértők, kutatók és civil társadalmi szervezetek passzivitása.

Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Az új jelentéstételi mechanizmus hatékonyságának rendszeres ellenőrzése. Az első értékelésre a második antikorrupciós jelentés közzétételét követően kerülne sor. A Bizottság ezt követően ötévente bocsátana ki értékelő jelentést; az ebben foglalt megállapítások alapján fontolóra veszi a mechanizmus módosítását vagy továbbfejlesztését.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

A pénzügyi következményekkel járó előkészítő tevékenységeket (szakértői csoport, kutatási összekötői hálózat, a jelentéstervezet elkészítéséhez szükséges fellépés, a civil társadalom bevonása, a tapasztalatcsere-program, a GRECO-ban való részvétel) pénzügyi szempontból a Bizottság kontrollálja és a Számvevőszék ellenőrzi.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés………………………………] | diff./nem diff. ([33]) | EFTA-országokból[34] | tagjelölt országokból[35] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

3A | 18 05 09 – Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem | diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

- Új költségvetési sor szükséges

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés………………………………] | diff./nem diff. | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

[XX.YY.YY.YY] | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | Szám: 3A | Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |

millió EUR (három tizedesjegyig)

( Humánerőforrás | 0.165 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 1.333 |

( Egyéb igazgatási kiadások | 0.009 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.197 |

Belügyi Főigazgatóság ÖSSZESEN | Előirányzatok | 0.174 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 1.530 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE |

Humánerőforrás | 0.165 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 1.333 |

Egyéb igazgatási kiadások (2. alcél – szakértői csoport)[46] | 0.009 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.197 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege | 0.174 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 1.530 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[47] bele nem tartozó előirányzatok |

Humánerőforrás |

Egyéb igazgatási kiadások |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege |

ÖSSZESEN |

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés igényel humánerőforrást.

- ( A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | 2015. év |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 1.3[48] | 2.3 | 2.3 | 2.3 | 2.3 |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[49] |

XX 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) |

XX 01 04 yy [50] | – a központban[51] |

– küldöttségeknél |

XX 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetett kutatásban) |

10 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN |

Az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím 18 .

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Ülések/konferenciák koordinációja és szervezése, adatfeldolgozás és -értékelés, a szakértői csoport és a kutatási összekötői hálózat titkársági feladatainak ellátása, az uniós antikorrupciós jelentések megfogalmazása, a GRECO-val való együttműködés stb. |

Külső személyzet |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[52].

Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- ( A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

- A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

év N | év N+1 | év N+2 | év N+3 | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető | Összesen |

év N | év N+1 | év N+2 | év N+3 | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

…………. jogcímcsoport | | | | | | | | | |Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

[1] HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

[2] COM(2011) 308.

[3] Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának (99)5. sz. határozata a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) felállításáról.

[4] A Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) felállításáról szóló (99)5. sz. miniszteri bizottsági határozat melléklete.

[5] A GRECO 1999. október 4–6. között elfogadott eljárási szabályzata.

[6] Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának (97)24. sz. határozata.

[7] A korrupcióról szóló polgári jogi egyezményt 1999. november 4-én fogadták el, és 2002. november 1-jén lépett hatályba.

[8] A korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményt 1999. január 27-én fogadták el, és 2002. július 1-jén lépett hatályba.

[9] A korrupcióról szóló büntetőjogi egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvét 2003. május 15-én fogadták el, és 2005. február 1-jén lépett hatályba.

[10] COM(2003) 317.

[11] A Tanács 2008/801/EK határozata (HL L 287., 2008.10.29.).

[12] A GRECO értékelései következtében néhány tagállamban (Szlovénia, Finnország, Észtország, Lettország) fontos változások történtek a pártfinanszírozás jogi és intézményi keretében.

[13] A 2005-ös GRECO értékelési jelentés például nem hívta fel a figyelmet azon rendszerhibák súlyosságára, amelyek nem sokkal ezt követően a pénzügyi válsághoz kapcsolódóan korrupciós botránysorozatot váltottak ki.

[14] A hivatal tagjai: a GRECO elnöke és alelnöke, valamint a szavazásra jogosult GRECO-tagok öt képviselője. A hivatal készíti el az éves cselekvési program tervezetét, az éves tevékenységi jelentés tervezetét, véleményezi a költségvetési tervezetet, országlátogatásokat szervez, javaslatot tesz az értékelő csoportok tagjaira, összeállítja a GRECO plenáris ülésének napirendjét, valamint javaslatot tesz arra, hogy mely rendelkezéseket értékeljék.

[15] Bár az összehasonlító elemzés többletmunkát jelentene a GRECO-titkárság számára, ez már létező értékelési/megfelelési jelentésekből indulna ki, és nem jelentene új lépést az értékelési folyamatban. Csak a GRECO által már elvégzett munkát vinné tovább.

[16] Az Egészségügyi Világszervezet például az Európai Gyógyszerkönyvvel kapcsolatban megfigyelői státusszal rendelkezik.

[17] A GRECO alapszabályának 5. cikke.

[18] A GRECO eljárási szabályzatának 2. pontja: „Az Európai Közösség részvétele”.

[19] A Miniszteri Bizottság 2002. február 21-én elfogadott (2002)3 határozata (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp).

[20] Létrehozta az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának (87)2 határozata (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm).

[21] A teljes jogú tagság esetén a GRECO tehát értékelné az EU-t.

[22] Lásd a 6. lábjegyzetet.

[23] C(2011) 3673.

[24] A GRECO alapszabálya 8. cikkének (6) bekezdése.

[25] Mivel a korlátozott szavazati jogú tagság korlátozza az értékelési folyamatban való részvétel lehetőségét is, az ehhez a tevékenységhez kapcsolódó költségeket levonják a GRECO-költségvetéshez való uniós hozzájárulás összegéből (a hozzájárulás tehát nem haladná meg az évi 300 000 EUR-t).

[26] Ezekben a kérdésekben egy szavazattal rendelkezne.

[27] A GRECO plenáris ülése hangsúlyozta, hogy ehhez a tagállam beleegyezése szükséges.

[28] Tevékenységalapú irányítás: ABM Activity-Based Management , tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB Activity-Based Budgeting .

[29] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[30] Az alcélokra való felosztás a 3.2. pont alatt szereplő, a kiadásokra gyakorolt becsült hatás lebontását könnyíti meg.

[31] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[32] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.

[33] Differenciált/nem differenciált előirányzat.

[34] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[35] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[36] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[37] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[38] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

[39] Lásd a 3.2.3. szakaszban (igazgatási kiadások) a 2. alcélt (szakértői csoport).

[40] A Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem uniós program keretében célzott (a pénzügyi és a gazdasági bűncselekményekre vonatkozó) ajánlattételi felhívások révén arra ösztönzik a civil társadalmi szervezeteket, hogy jelentkezzenek a tagállamok korrupció elleni erőfeszítéseinek tárgyköralapú értékelésére. Jelenleg nem ismert a szerződések száma és tárgyköre.

[41] Közbeszerzési eljárások. A szerződő félnek hálózatot kell létrehoznia a 27 helyi kutatási összekötő részvételével, és biztosítania kell a koordinációt és a logisztikát.

[42] Összekötőként átlagosan 30 000 EUR költséggel, 50 munkanappal számolva (havi jelentések, 2–3 konkrét témára vonatkozó összehasonlító elemzés/tanulmány és adatgyűjtés).

[43] A tapasztalatcsere elindításáról és a lebonyolítással kapcsolatos részletekről elegendő később dönteni, ha már az első jelentés elkészítésének előkészületei előrehaladottabb állapotban vannak. Az egyik lehetőség a közbeszerzési eljárás keretében történő létrehozás (azaz a szerződő felet kérjük fel arra, hogy évente körülbelül ötször szervezzen műhelyt vagy egyéb tapasztalatmegosztó lehetőséget). A költségeket körülbelül 50 résztvevőre és 5 előadóra számítottuk, személyenként 1 000 EUR költséggel, ehhez eseményenként 100 000 EUR adódik a szervezési/logisztikai/terjesztési és kommunikációs feladatokra.

[44] Valószínűleg tárgyalásos eljárás révén való szerződéskötéssel, mivel az adatok csak a GRECO-nak állnak rendelkezésére, és mivel a tagállami értékelésben való jártasság szükséges hozzá.

[45] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[46] 9 000, illetve 47 000. A becslések szerint a csoport 17 szakértőből áll majd, és 2012-től évente ötször ülésezik. Lehetséges, hogy egy ülésre 2011-ben is sor kerül. Szakértőnkénti átlagköltség – 550 EUR).

[47] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[48] A személyek száma.

[49] CA = szerződéses alkalmazott; INT = átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; LA = helyi alkalmazott; SNE = kirendelt nemzeti szakértő.

[50] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).

[51] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[52] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[53] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.