A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EURÓPAI UNIÓ 2011. ÉVI HITELFELVÉTELI ÉS HITELNYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGEIRŐL /* COM/2012/0419 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1........... Bevezetés. 3 2........... Az Európai Unió hitelnyújtási tevékenységei 3 2.1........ Fizetésimérleg-támogatás (BOP-mechanizmus) 3 2.1.1..... BOP-műveletek 2011-ben. 3 2.2........ Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) 5 2.2.1..... EFSM-műveletek 2011-ben. 6 2.3........ Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) 8 2.3.1..... MFA-műveletek 2011-ben. 9 2.4........ Euratom-hitelek. 9 2.4.1..... Euratom-műveletek 2011-ben. 9 3........... Az Európai Unió hitelfelvételi tevékenysége. 10 3.1........ BOP. 11 3.2........ Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) 11 3.3........ MFA.. 12 3.4........ Euratom.. 13 4........... Európai Beruházási Bank. 14 4.1........ Az EBB hitelnyújtási tevékenységei 14 4.2........ Az EBB hitelfelvételi tevékenységei 14 5........... A pénzügyi stabilitás biztosítása az euroövezetben. 15 5.1........ Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás. 15 5.2........ Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) 16 5.3........ Európai stabilitási mechanizmus (ESM) 16 1. BEVEZETÉS A Tanácsnak az Európai Unió különféle hiteleszközeit létrehozó határozatai előírják, hogy a Bizottság évente tájékoztassa az Európai Parlamentet és a Tanácsot az eszközök hasznosításáról. A fenti tájékoztatási követelmények teljesítése érdekében e jelentés valamennyi eszköz tekintetében ismerteti a hitelnyújtási műveleteket és a hozzájuk kapcsolódó hitelfelvételi tevékenységeket. 2. Az Európai Unió hitelnyújtási tevékenységei A harmadik országoknak és a tagállamoknak a Bizottság – az érintett ország földrajzi elhelyezkedésétől és az elérni kívánt céloktól függően – tanácsi határozatok alapján nyújt pénzügyi segítséget. A pénzügyi műveletek általában az uniós költségvetés garanciavállalásával együtt járó tőkepiaci forrásokból finanszírozott bilaterális hitelnyújtás formájában valósulnak meg[1]. 2.1. Fizetésimérleg-támogatás (BOP-mechanizmus) Az egyes tagállamok fizetési mérlegéhez az Unió középtávú hitelek formájában nyújt támogatást, általában összekötve azt a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és más nemzetközi pénzügyi szervezetek, például az EBB, az EBRD vagy a Világbank, illetve más tagállamok által bilaterális alapon nyújtott pénzügyi segítséggel. A BOP-mechanizmust kivételes jelleggel, eseti alapon lehet igénybe venni erre vonatkozó tanácsi határozat alapján. A kedvezményezettek közé tartozhatnak azok az euróövezeten kívüli tagállamok, amelyek fizetési mérlege komoly nehézségekkel szembesül. Célja, hogy enyhítse a kedvezményezett tagállam külső finanszírozási nehézségeit és helyreállítsa a fizetési mérleg megfelelő állapotát. Folyósítására az előírt gazdaságpolitikai feltételek teljesítésekor kerülhet sor, amelyeket a Bizottság és a tagállam a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal (EFC) folytatott konzultáció után, még a hitelmegállapodás előtt aláírt egyetértési megállapodásban rögzítenek. Ezen intézkedések végrehajtásának ellenőrzése nélkül nem kerülhet sor a további hitelrészletek folyósítására. A nemzetközi gazdasági és pénzügyi válságra válaszul 2008-ban újraaktiválták a fizetésimérleg-támogatást, valamint 2008 decemberében[2] a hitelfolyósítási keretet 12 milliárd EUR-ról 25 milliárd EUR-ra, majd 2009 májusában[3] 50 milliárd EUR-ra emelték, hogy a fizetésimérleg-támogatás iránti esetleges további igények a későbbiekben is gyorsan kielégíthetők legyenek. 2011. december 31-éig Magyarország[4], Lettország[5] és Románia[6],összesen 14,6 milliárd EUR összegű támogatáshoz jutott, amelyből 2011 végéig 13,4 milliárd EUR-t folyósítottak. 1. táblázat: Fizetésimérleg-támogatás 2011. december 31-i állapot szerint (milliárd EUR-ban) Ország || Megítélt összeg || Folyósított összeg || Visszatérített összeg || Tartozásként fennálló összeg || A hitel átlagos futamideje (évben) Magyarország || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Lettország || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Románia || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Összesen || 14,6 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.1.1. BOP-műveletek 2011-ben 2011-ben két részletben összesen 1 350 milliárd EUR összeget folyósítottak: 2. táblázat: A BOP-mechanizmus keretében 2011-ben folyósított hitelek (millió EUR-ban) Ország || Határozat || A részletfolyósítás ideje || Lejárat || Kupon || Folyósított összeg Románia || 2009/459/EK || 2011.3.24. || 2018.4.4. || 3,25% || 1.200 || || 2011.6.22. || 2018.10.4. || 3,13% || 150 Összesen || || || || || 1.350 A Magyarországnak nyújtott pénzügyi támogatás 2010 novemberében, Lettországé pedig 2012 januárjában járt le. Következésképp a Magyarország számára elkülönített összegből fennmaradó 1 milliárd EUR és a Lettország számára elkülönített összegből fennmaradó 0,2 milliárd EUR nem kerül kifizetésre a jelenlegi BOP-műveletek keretében. A már kifizetett 5 milliárd EUR összegű fizetésimérleg-támogatáson felül a Tanács 2011. május 12-én határozott a Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról[7], amelynek folyósítására még nem került sor. 2.2. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) A 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 122. cikkének (2) bekezdése[8] alapján létrehozta az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (EFSM). Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus teljes egészében az uniós költségvetés által garantált, és legfeljebb 60 milliárd EUR hitel nyújtható belőle. A Bizottság az Európai Unió nevében jogosult a tőkepiacokon vagy közvetlenül a pénzügyi intézményektől beszerezni a forrásokat. Az EFSM alkalmazásához – az EU–IMF együttes strukturális kiigazítási és támogatási programjának keretében – szigorú feltételek kapcsolódnak. Az EFSM keretében pénzügyi támogatás minősített többséggel hozott tanácsi határozat értelmében nyújtható. A Bizottság egyetértési megállapodást köt az érintett tagállammal, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított általános gazdaságpolitikai feltételeket. A Bizottság ezt követően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az egyetértési megállapodásról. A gazdaságpolitikai feltételeket rendszeresen felülvizsgálják, szükség esetén pedig kiigazítják[9]. A Bizottság rendszeresen jelentést készít a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak és a Tanácsnak az EFSM-rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy továbbra is fennállnak-e azok a rendkívüli események, amelyek a rendelet elfogadását indokolták[10]. 2.2.1. EFSM-műveletek 2011-ben Az EFSM eszközt 2011-ben aktiválták Írország és Portugália esetében, e két kedvezményezett országnak nyújtandó legfeljebb 22,5 milliárd EUR, illetve 26 milliárd EUR összegű hitel-előirányzattal. Az EFSM-műveletet, az IMF-et és egyéb tagállamokat is magában foglaló összes kötelezettségvállalás legfeljebb 85 milliárd EUR-t, illetve78 milliárd EUR-t tesz ki a két említett ország esetében: 3. táblázat: A kötelezettségvállalások részletei (milliárd EUR) Ország || Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) || Az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) || IMF || Egyéb || Összesen Írország || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugália || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Összesen || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * 4,8 milliárd EUR más tagállamoktól (Egyesült Királyság, Svédország, Dánia) és 17,5 milliárd EUR az ír államtól. A 2011/77/EU tanácsi határozat[11] és a 2011/344/EU tanácsi határozat[12] értelmében 2011-ben Írországnak 13 900 millió EUR-t, Portugáliának pedig 14 100 millió EUR-t folyósítottak. 4. táblázat: Az EFSM-művelet keretében 2011-ben folyósított hitelek (millió EUR-ban) Ország || Határozat || Megítélt összeg || A részletfolyósítás ideje || Folyósított összeg || Kupon || Lejárat || A hitel átlagos futamideje (évben) Írország || 2011/77/EU || 22,500 || 2011.1.12. || 5,000 || 2,50 % || 2015.12.4. || 4,9 || || || 2011.3.24. || 3,400 || 3,25 % || 2018.4.4. || 5,8 || || || 2011.5.31. || 3,000 || 3,50 % || 2021.6.4. || 6,9 || || || 2011.9.29. || 2,000 || 3,00 % || 2026.9.4. || 8,1 || || || 2011.10.6. || 500 || 2,375% || 2018.10.4. || 8,0 Részösszeg || || || || 13,900 || || || 8,0 Portugália || 2011/344/EU || 26,000 || 2011.5.31. || 1,750 || 3,50% || 2021.6.4. || 10,0 || || || 2011.6.1. || 4,750 || 2,75% || 2016.6.3. || 6,4 || || || 2011.9.21. || 5,000 || 2,75% || 2021.9.21. || 7,9 || || || 2011.9.29. || 2,000 || 3,00% || 2026.9.4. || 9,0 || || || 2011.10.6. || 600 || 2,375% || 2018.10.4. || 8,9 Részösszeg || || || || 14,100 || || || 8,9 Összesen || || 48,500 || || 28,000 || || || 2012-ben további folyósításokra került sor: - január 16-án: 1 500 millió EUR Írország és 1 500 millió EUR Portugália részére, valamint - március 5-én: 3 000 millió EUR Írország részére, - április 24-én: 1 800 millió EUR Portugália részére, - május 4-én: 2 700 millió EUR Portugália részére. Az EFSM-művelet keretében tartozásként fennálló összeg összesen 38 500 millió EUR-ra növekedett. Ezen túlmenően az euróövezet és az uniós intézmények állam- és kormányfőinek 2011. július 21-i, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében történő hitelnyújtásról szóló következtetéseivel összhangban határozat született a lejárati határidők meghosszabbításáról és a kamatláb-felár csökkentéséről[13]. A maximális átlagos futamidő 7,5 évről 12,5 évre emelkedett, a hitel egyes részfolyósításainak futamideje pedig legfeljebb 30 évig meghosszabbítható. Ezenfelül a kedvezményezett országnak nyújtott hitelek árrését eltörölték. Ennek eredményeként a kedvezményezett ország csak az uniós finanszírozás teljes költségét fizeti. E határozatokat visszamenőleg alkalmazni fogják valamennyi részfolyósítás tekintetében. 2.3. Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) A makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a tagjelölt, potenciális tagjelölt és szomszédos országoknak a fizetési mérleggel kapcsolatos rövid távú problémáik megoldásában és az államháztartás stabilizálásában, továbbá hogy ösztönözze a strukturális reformok végrehajtását. Az MFA-támogatást különleges és ideiglenes jelleggel, szigorú gazdaságpolitikai feltételek alapján nyújtják. Az MFA-műveletek általában kiegészítik az IMF kiigazítási programjait. Az MFA-támogatás vissza nem térítendő támogatás és/vagy kölcsön formáját öltheti. A Bizottság 2011 januárjában a kölcsön vagy a vissza nem térítendő támogatás alkalmazása közötti döntés kritériumait ismertető részletes feljegyzést készített a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság részére, amely elfogadta azt. A kritériumok két alapvető kategóriába sorolhatók: a támogatott ország gazdasági és társadalmi fejlettségének szintje[14], illetve adósságának fenntarthatósága és visszafizetési kapacitása. A pénzügyi támogatás nyújtásához a Világbank és az IMF által alkalmazott kritériumokat szintén figyelembe veszik. A módszertan és a Bizottság által használt mutatók kiválasztása az MFA-ról szóló 2010-es jelentést kísérő szolgálati munkadokumentumban[15] került bemutatásra. A Bizottság javaslatot tett az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról[16]. A keretrendelet hatékonyabbá teszi a döntéshozatali folyamatot, miközben összehangolja azt a többi uniós pénzügyi támogatási eszközzel. Ezen túlmenően, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után az MFA-határozatok meghozatala a rendes jogalkotási eljárás keretében (együttdöntés) történik. Ha a kedvezményezett ország nem teljesíti visszafizetési kötelezettségét, akkor a Bizottság aktiválhatja a külső fellépésekre képzett garanciaalapot[17], amivel elkerülhető a kapcsolódó bizottsági hitel törlesztésének elmaradása[18]. Az MFA-műveletek részletes leírása a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett éves bizottsági jelentésben található[19]. 2.3.1. MFA-műveletek 2011-ben 2011-ben a Bizottság javasolta makroszintű pénzügyi támogatás nyújtását Grúzia és a Kirgiz Köztársaság számára, de döntések még nem születtek. Erre vonatkozóan 2012 folyamán várható döntés. 2012 februárjában Egyiptom 500 millió EUR összegű MFA iránti kérelmet nyújtott be, amely részben vissza nem térítendő támogatás formájában folyósítható, és kiegészítené az IMF és egyéb donorok által nyújtott forrásokat. A Bizottság és az IMF jelenleg – az Egyiptom kérésére küldendő válasz előkészítési folyamata során – elemzi a külső finanszírozási szükségleteket. 2011 júliusában két hitelfolyósításra került sor: - 100 millió EUR Szerbiának a 2009-ben elfogadott határozat szerinti első folyósításként[20]: - 26 millió EUR Örményországnak a 2009-ben elfogadott határozat szerinti első folyósításként[21]: 2012 februárjában Örményország részére az MFA-művelet szerinti második és egyben utolsó folyósításra 39 millió EUR összegben került sor. Ezen túlmenően 2011-ben összesen 55 millió EUR vissza nem térítendő kölcsön került folyósításra (35 millió EUR Örményország és 20 millió EUR Moldova részére[22]). 2.4. Euratom-hitelek Az Euratom-hitelnyújtási eszköz a tagállamok (77/270/Euratom tanácsi határozat) vagy egyes harmadik országok (Ukrajna, Oroszország, illetve Örményország; 94/179/Euratom tanácsi határozat) projektjeinek finanszírozására használható. A Tanács 1990-ben a hitelfelvétel határát 4 milliárd EUR-ban állapította meg, amelyből mintegy 3,4 milliárd EUR folyósítását hagyták jóvá és hajtották végre. A Bizottság 2002-ben a hitelfelvételi határ 4 milliárd EUR-ról 6 milliárd EUR-ra való emelését javasolta, a Tanács még nem döntött az ügyben. 2.4.1. Euratom-műveletek 2011-ben 2011-ben nem hoztak határozatot hitelnyújtási műveletekről, és folyósítások sem történtek. 3. Az Európai Unió hitelfelvételi tevékenysége A Tanács által jóváhagyott hitelnyújtási tevékenységek finanszírozásához szükséges forrásokat a Bizottság jogosult mind az Európai Unió, mind az Euratom nevében a tőkepiacon beszerezni. A hitelfelvétel és hitelnyújtás fedezeti műveletként történik, ami biztosítja, hogy az uniós költségvetést nem terheli kamat- vagy árfolyamkockázat[23]. A fennálló hitelfelvételekhez mindig fennálló hitelnyújtás kapcsolódik. 5. táblázat: Az Európai Unió hitelfelvétele összesen – fennálló tőkeösszegek(1) (millió EUR) || ESZAK f.a.(1) (2) || Euratom (1) || BOP || MFA || Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) || Az Európai Unió teljes hitelfelvétele 2008 || 266 || 484 || 2,000 || 654 || || 3,404 2009 || 214 || 481 || 9,200 || 584 || || 10,479 2010 || 219 || 466 || 12,050 || 500 || || 13,235 2011 || 225 || 447 || 11,400 || 590 || 28,000 || 40,662 (1)A valutakonverzióhoz használt árfolyamok mindig az adott év december 31-i árfolyamok. (2)Az Európai Szén- és Acélközösség 2002 óta felszámolás alatt áll. Az ESZAK által kibocsátott utolsó kötvény 2019-ben jár le. || 3.1. BOP A BOP-mechanizmus keretében 2011 márciusában egy 1,2 milliárd EUR összegű hitelt kellett felvenni a piacon. A zökkenőmentes és hatékony végrehajtás biztosítása érdekében született az a döntés, hogy ezen forrásokat az EFSM-program keretében Írországnak nyújtandó hitelhez szükséges forrásokkal együtt kerüljenek felvételre (3,4 milliárd EUR). Júniusban további 0,15 milliárd EUR-t vettek fel Romániának. 6. táblázat: Uniós kötvények kibocsátása 2011-ben (milliárd EUR) Ország || Leírás || Kibocsátás dátuma || A lejárat napja || Méret (EUR) Románia || 4,6 mrd EUR 3,25%/2018 || 2011.3.24. || 2018.4.4. || 1,20 (+ 3,4 az Írországnak nyújtott EFSM-támogatásra) Románia || 0,15 mrd EUR 3,125%/2018 || 2011.6.22. || 2018.10.4. || 0,15 Összesen || || || || 1.350 3.2. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) Az Európai Unió nevében a Bizottságnak – Írország és Portugália részére nyújtott támogatás finanszírozása érdekében – jelentős összegeket kellett felvennie az EFSM-program keretében. Az EU-részesedést (kiegészülve az IMF-fel és az EFSF-fel) viszonylag gyorsan sikerült elhelyezni, mivel az EU az EFSF-hez képest már jól ismert kibocsátó volt. Az EFSM-program korai ütemezésnek köszönhetően az EU nevében 28 milliárd EUR összegű, rekordmértékű kibocsátás valósult meg az EFSM részére, amelyet hat (kötvénysorozatonként legalább 3 milliárd EUR névértékű) uniós benchmarkkötvényen és egy kisebb tranzakción keresztül finanszíroztak. Ezen uniós kötvények iránt nagy lett a piaci kereslet, aminek eredményeként a kötvényeket jelentősen túljegyezték. Valamennyi fontos befektetőcsoport és különösen a hosszú távú befektetők (befektetési alapok, vagyonkezelők, biztosítási és nyugdíjalapok), valamint a hivatalos intézmények vásárolták ezen uniós kötvényeket[24]. Ezen uniós kötvények másodlagos piaci teljesítménye pozitívan alakult, és megerősítette az EU-nak mint benchmarkkötvények kibocsátójának szilárd pozícióját. A 15 éves futamidejű kötvényt illetően az EU az International Financing Review-tól elnyerte a szupranacionális szervezetekből és kormányzati szervekből álló referenciacsoport, a „Sovereign Supranational Agency Sector – az év ügylete díját”, a Euromoney-tól pedig „az év ügylete” díjat. 7. táblázat: Az EFSM-finanszírozás és hitelfolyósítások áttekintése (milliárd EUR) Ország || A felvétel napja || A lejárat napja || Méret Írország || 2011.1.5. || 2015.12.4. || 5,00 Írország (Románia részére további 1,2 a BOP-mechanizmus révén, lásd fent) || 2011.3.17. || 2018.4.4. || 3,40 Írország (3), Portugália (1,75) || 2011.5.24. || 2021.6.4. || 4,75 Portugália || 2011.5.25. || 2016.6.3. || 4,75 Portugália || 2011.9.14. || 2021.9.21. || 5,00 Írország (2), Portugália (2) || 2011.9.22. || 2026.9.4. || 4,00 Írország (0,5), Portugália (0,6) || 2011.9.29. || 2018.10.4. || 1,10 Összesen || || || 28,00 2012-ben további kötvénykibocsátásokra került sor: - in January: 3 milliárd EUR (1,5 milliárd EUR Írország és 1,5 milliárd EUR Portugália részére), valamint - márciusban: 3 milliárd EUR Írország részére, - áprilisban: 1,8 milliárd EUR Portugália részére, - májusban: 2,7 milliárd EUR Portugália részére. 38,5 milliárd EUR-ra növelve az EFSM részére felvett összeget. 3.3. MFA 2011-ben két hitelfelvételi műveletet hajtottak végre sikeresen (100 millió EUR Szerbia részére és 26 millió EUR Örményország részére). Mindkettőt zárt körű kibocsátással finanszírozták. 8. táblázat: Zárt körű uniós kibocsátás 2011 folyamán (millió EUR-ban) Ország || Leírás || Kibocsátás dátuma || A lejárat napja || Méret Szerbia || EU 3,382%/2019 || 2011.7.5. || 2019.7.12. || 100 Örményország || EU 3,691%/2026 || 2011.7.20. || 2026.7.27. || 26 Összesen || || || || 126 3.4. Euratom 2011-ben az Euratomhoz kapcsolódó hitelfelvételi művelet nem történt. 4. Európai Beruházási Bank 4.1. Az EBB hitelnyújtási tevékenységei Az EBB vagy közvetlenül nyújt az egyes beruházási projekteknek finanszírozást, vagy pénzügyi közvetítőkön keresztül finanszírozza a kkv-k vagy helyi hatóságok és önkormányzatok által vállalt kisebb horderejű projekteket. Az EBB hitelgaranciát, technikai segítségnyújtást és kockázati tőkét is biztosít. 2011-ben az EBB 61 milliárd EUR összértékű finanszírozási szerződést írt alá (összehasonlítva a 2010. évi 72 milliárd EUR-val), amely a 2008 előtti hitelnyújtási szintekre való fokozatos visszatérést jelzi a 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben tett kivételes kiegészítő hitelnyújtási erőfeszítéseket követően. Az uniós tagállamokban végrehajtott finanszírozás 54 milliárd EUR-t tett ki. Erre az összegre nem vonatkozik uniós garancia. Az EU-n kívüli finanszírozási műveletek vonatkozásában 7,3 milliárd EUR-ról szóló szerződést írtak alá, amelyből 3,1 milliárd EUR az uniós garancia által fedezett külső mandátum keretében kerül kifizetésre. Az EBB finanszírozási tevékenysége hatással van az EU költségvetésére, ha az uniós garanciával, EU/EBB kockázatmegosztási eszközeivel vagy egyéb vegyes mechanizmusokkal társul. Elsősorban a külső mandátum keretében nyújtott EBB-hitelek (előcsatlakozás, déli és keleti szomszédság, Ázsia, Latin-Amerika és Dél-Afrika) élvezik a szuverén, illetve politikai kockázatokra fedezetet nyújtó uniós költségvetési garancia előnyét. Az EBB 2011. évi külső hitelezési tevékenységéről a Bizottság 2012 második felében külön jelentést fog kiadni. Az EBB az uniós költségvetést is bevonó kockázatmegosztási finanszírozási eszközöket kezel az uniós szakpolitikák támogatására (ilyen például a kutatási és fejlesztési projektekhez kapcsolódó kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus és a TEN-közlekedési projektekre vonatkozó hitelgarancia)[25]. 4.2. Az EBB hitelfelvételi tevékenységei 2011-ben az Európával kapcsolatos aggodalmak növekedésével egyre barátságtalanabbnak bizonyultak a piacok, ennek ellenére az első tíz hónapban az EBB képes volt fenntartani a stabil finanszírozási szinteket és a piaci hozzáférést. Ezt követően novemberben és decemberben a piaci finanszírozás biztosítása különösen nehézkessé vált. Ekkor a az európai államkötvényekkel kapcsolatos piaci fejlemények miatt jelentősen emelkedtek a hozamok és visszaesett a kereslet, legalábbis a legtöbb európai kibocsátó ezt tapasztalta. A legbizonytalanabb időszak decemberre tehető, amikor a Standard and Poor’s és Fitch megfigyelés alá vette az EBB minősítését. Ilyen körülmények között életbevágóan fontosnak bizonyult az EBB arra irányuló erőfeszítése, hogy viszonylag korán teljesítse finanszírozási programját, és október végéig sikerült is ezt megvalósítania. A 76 milliárd EUR értékű kibocsátás volt az eddigi második legnagyobb (a 2010–ben 67 milliárd EUR összegű kibocsátás történt). 5. A pénzügyi stabilitás biztosítása az euroövezetben A globális gazdasági és pénzügyi válságra válaszul a Tanács és az euróövezeti tagállamok határoztak az euróövezeti és az egész európai pénzügyi stabilitás megőrzésére irányuló intézkedésekről. Ezen intézkedések az alábbiak. 5.1. Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás Az euróövezeti pénzügyminiszterek Görögország támogatására vonatkozó 2010. május 2-i egyhangú egyetértését[26] követően egy 110 milliárd EUR összegű pénzügyi csomagot tartalmazó, Görögország megsegítésére irányuló hároméves közös programot hoztak létre az IMF-fel, amelyet a görög hatóságoknak a Bizottsággal, az IMF-fel és az EKB-val folytatott tárgyalásait követően létrehozott program alapján kialakított szigorú politikai feltételrendszerhez kötöttek[27]. Az euróövezeti tagállamokból származó hozzájárulások 80 milliárd EUR-t, az IMF-től származók pedig 30 milliárd EUR-t tesznek ki. 2011. december 31-én a Görögországnak nyújtott folyósítások összesen 73 milliárd EUR-t tettek ki (52,9 milliárd EUR az euróövezeti tagállamokból és 20,1 milliárd EUR az IMF-től[28]). A Bizottság szerepe A Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás értelmében a Bizottság nem tölt be hitelnyújtói és hitelfelvevői szerepet. Az Európai Unió tagállamainak képviselői 2010. május 5-én azonban arról állapodtak meg, hogy a támogatást nyújtó euróövezeti tagállamok – mint hitelezők – között 2010. május 8-án megkötött megállapodásban rögzítettek szerint[29] megbízzák a Bizottságot az összevont kétoldalú kölcsönök koordinálásával és kezelésével kapcsolatos feladatok végrehajtásával. A bizottsági szerep nem jár sem a bizottsági kiadások, sem az EU költségvetésében lévő bármely más kiadási tétel növelésével[30]. 2012. március 28-tól kezdődően a fennmaradó, le nem hívott összegeket törölték. A megállapodás pénzügyi feltételeit is kiigazították, a lejárat végső határidejét 15 évre, a türelmi időt pedig 10 évvel meghosszabbították. Ezenfelül 1,5%-ra csökkentették a kamatfelárat. 5.2. Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) Az európai pénzügyi stabilitási eszközt az euróövezeti tagállamok luxemburgi bejegyzésű, saját tulajdonukban lévő társaságként hozták létre az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i ülésén hozott döntések alapján. Az EFSF az euróövezeti tagállamok által garantált kötvényeket bocsáthat ki a nehéz helyzetben lévő euróövezeti tagállamoknak való továbbkölcsönzés céljából, amelynek feltételeit – az Európai Központi Bank és az IMF közreműködésével – a Bizottsággal kell megtárgyalni, illetve azokat az eurócsoportnak kell jóváhagynia. Az EFSF-kölcsönhöz nem kapcsolódik az uniós költségvetés garanciavállalása. A Bizottság saját hitelfelvevői tevékenységét összehangolja az EFSF tevékenységével azoknál a programoknál, amelyek finanszírozásában mindketten részt vesznek, hogy ily módon optimalizálják tőkepiaci tevékenységüket az időzítés tekintetében. 5.3. Európai stabilitási mechanizmus (ESM) Egy új állandó válságkezelési mechanizmus, az európai stabilitási mechanizmus (ESM) létrehozásáról 2012. február 2-án született megállapodás. Az európai stabilitási mechanizmusról szóló szerződés hatálybalépése 2012 közepére tervezett, miután azt jóváhagyta a 17 euróövezeti tagállam. Az európai stabilitási mechanizmus át fogja venni az EFSF és az EFSM által jelenleg ellátott feladatokat, szükség esetén pedig pénzügyi támogatást biztosít az euróövezet tagállamainak. E célból az ESM jogosultságot kap arra, hogy forrást gyűjtsön pénzügyi eszközök kibocsátása vagy pénzügyi és egyéb megállapodások, illetve az ESM-tagokkal, pénzügyi intézményekkel vagy egyéb harmadik felekkel kötött megállapodások révén. Az ESM kezdeti maximális hitelnyújtási képessége 500 milliárd EUR-ban került meghatározásra, ideértve az EFSF fennálló hitelnyújtási képességét. [1] A Bizottság hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységének részletes bemutatása az alábbi honlapon érhető el: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm [2] A Tanács 1360/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról. [3] A Tanács 431/2009/EK rendelete (2009. május 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról. [4] A Tanács 2008. november 4-i 2009/102/EK határozata. [5] A Tanács 2009. január 20-i 2009/290/EK határozata. [6] A Tanács 2009. május 6-i 2009/459/EK határozata. [7] A Tanács 2011/288/EU határozata (2011. május 12.) a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [8] A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése pénzügyi támogatás nyújtásáról rendelkezik olyan tagállamok számára, amelyek általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzdenek. [9] A felülvizsgálatot – az EKB-val konzultálva – a Bizottság végzi és legalább félévente sor kerül rá. A kiigazítási program szükségesnek ítélt változtatásait a Bizottság megvitatja a kedvezményezett tagállammal. A Tanács a Bizottság javaslatára, minősített többséggel eljárva határoz az eredeti általános gazdaságpolitikai feltételek esetleges kiigazításáról, és jóváhagyja a kedvezményezett tagállam által elkészített felülvizsgált kiigazítási programot. [10] A jelentést a 407/2010/EU tanácsi rendelet hatálybalépésétől számított fél éven belül és azt követően félévente kell benyújtani (a rendelet 9. cikke értelmében). [11] A Tanács 2011/77/EU végrehajtási határozata (2010. december 7.) az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 34.o.). [12] A Tanács 2011/344/EU végrehajtási határozata (2011. május 30) a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.5.30., 88.o.). [13] A Tanács 2011/682/EU (2011. október 11.) végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról és a Tanács 2011/683/EU (2011. október 11.) a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról (HL L 269., 2011.10.14., 31. és 32.oldal). [14] Az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem a javasolt elsődleges mutatószám. [15] SEC(2011) 874 végleges. [16] COM(2011) 396 végleges. [17] Lásd: a Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete. Az MFA-kölcsönökkel kapcsolatban nemteljesítés eddig nem fordult elő. [18] Jóllehet a hitel visszafizetéséhez az EU költségvetése megfelelő garanciát nyújt, a garancialap likviditási tartalékként működik, amely az EU költségvetését védi a nemteljesítésekhez kapcsolódó fizetési lehívások kockázata ellen. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2010) 418 dokumentumban és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SEC(2010) 968) található. [19] 2011-re vonatkozóan még nem tették közzé. 2010 esetében lásd a COM(2011) 408 végleges dokumentumot. [20] A Tanács 2009/892/EK határozata (2009. november 30.). [21] A Tanács 2009/890/EK határozata (2009. november 30.). [22] A Tanács és az Európai Parlament 2010/0162/COD határozata (2010. szeptember 7.). [23] Az EFSM-rendelet lehetővé teszi az előfinanszírozást, mivel általa a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy „a tervezett kifizetések között a legalkalmasabb időpontban hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél, annak érdekében, hogy optimális szinten tartsa a finanszírozási költségeket, valamint megőrizze az Unió kibocsátójaként kivívott hírnevét a piacokon”. [24] Az EU hitelfelvételi műveletekről bővebb tájékoztatás a befektetői tájékoztatóban található: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_en.pdf [25] A Bizottság az EB, az EP és a Tanács közötti intézményközi megállapodás 49. pontjával összhangban az éves költségvetési eljárás keretében beszámol a Tanácsnak és a Parlamentnek az uniós költségvetés által finanszírozott új pénzügyi eszközök végrehajtásáról. [26] A támogatást a Bizottság által központilag összevont, a többi euróövezeti tagállamtól származó kétoldalú kölcsönök formájában, a 2010. április 11-i nyilatkozatban meghatározott feltételek szerint nyújtják. [27] A feltételek legfőbb elemeit a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i tanácsi határozat tartalmazza (2010/320/EU). A feltételek további részleteit a görög hatóságok és az euróövezeti tagállamok nevében eljáró Bizottság közötti egyetértési megállapodásban rögzítették. [28] További részletek a Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodásról az alábbi honlapon olvashatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm [29] Ezen feladatok közé tartozik többek között a Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás tárgyalásainak lefolytatása és annak aláírása a támogatást nyújtó euróövezeti tagállamok nevében és azok iránymutatásai szerint; számlanyitás az EKB-nál a hitelezők nevében, és e számla használata a hitelezők nevében teljesített kifizetések és a hitelfelvevő általi fizetések feldolgozására; a folyósítások folyamatának koordinációja; egyes számítások elvégzése; a kifizetések hitelezők közötti megosztása; a hitelezők tájékoztatása a hitelkeret-megállapodás megsértéseiről, valamint a megállapodás alóli mentességre és a megállapodás módosítására irányuló kérelmekről. [30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf