INDOKOLÁS

1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének (1) bekezdése értelmében az Unió környezetpolitikájának egyik célja a regionális vagy világszintű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten való ösztönzése. Ez magában foglalja a különböző fajok, így a bálnák globális védelmét is. Az Európai Unió elkötelezett a bálnák és más cetfélék védelme iránt, ezért hatékony védelmüket biztosító környezetvédelmi jogszabályokat alkotott.

2. Az élőhelyvédelmi irányelv[1] IV. melléklete felsorolja az összes cetfélét. Az uniós vizeken tehát minden bálnafaj védettséget élvez a szándékos zavarással, befogással vagy leöléssel szemben. Az irányelv a vadonból befogott egyedek tartását, szállítását, kereskedelmét, illetve cseréjét is tiltja. Mint ahogyan azt sem engedélyezi, hogy teljesen vagy részlegesen visszaállítsák az uniós vizekben élő bálnaállomány kereskedelmi célú vadászatát. A bálnaállományok vándorló életformáját figyelembe véve egyértelmű, hogy az élőhelyvédelmi irányelv csak akkor érheti el maradéktalanul a célját, ha azzal egyenértékű nemzetközi keretszabályzat lép életbe.

3. A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtására irányuló, a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet[2] tiltja a cetfélék elsődlegesen kereskedelmi célú behozatalát az Európai Unióba[3]. A magas szintű védelmet tovább fokozza a közösségi tengervédelmi stratégia[4] és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv[5], amely a tengerek és óceánok környezeti állapotának általános optimalizálásával várhatóan szintén hozzájárul a bálnák védelméhez.

4. A bálnákkal kapcsolatban az uniós környezetvédelmi politika végső célja tehát a legmagasabb fokú védelem. A fentiekben ismertetett környezetvédelmi szabályozás a kiterjedt jogharmonizációnak köszönhetően magas szintű védelmet garantál.

5. A bálnákkal kapcsolatos uniós szakpolitika mindaddig nem lehet eredményes az uniós vizeken, amíg nem társul hozzá következetes nemzetközi fellépés. Az EU integrált tengerpolitikájának keretében a Bizottság a nemzetközi ügyekkel kapcsolatos európai érdekek koordinálására törekszik.

6. Nemzetközi szinten a világ bálnaállományainak kezelése és a bálnafajok védelmének felügyelete a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) hatáskörébe tartozik, amely a bálnavadászat szabályozásáról szóló, 1946-ban aláírt nemzetközi egyezménnyel (a továbbiakban: az Egyezmény) jött létre. Az Egyezmény célja „a bálnaállományok hatékony megőrzésének és szakszerű kezelésének biztosítása, és ezzel a bálnavadászati ágazat akadálytalan fejlődésének lehetővé tétele” (az Egyezmény preambuluma). Az IWC-nek kizárólag az Egyezményt aláíró kormányok lehetnek a tagjai. Az Európai Unió csak az Egyezmény módosításával válhatna az IWC tagjává, e módosításhoz azonban valamennyi IWC-tagnak ratifikálnia kellene a jegyzőkönyvet. A Bizottság 1992-ben javaslatot[6] fogadott el az Egyezményhez való csatlakozási tárgyalások megkezdéséről, a Tanács ugyanakkor még nem tett további lépéseket a javaslattal kapcsolatban. Az Európai Unió mindazonáltal megfigyelőként részt vesz az IWC munkájában. Az IWC reformjával kapcsolatban jelenleg folyó tárgyalásokkal összefüggésben a Bizottság támogat minden olyan törekvést, amely az Egyezmény felülvizsgálatára irányul, és ezzel lehetőséget teremt az EU IWC-tagságára.

7. A kereskedelmi bálnavadászatot az IWC-ben részt vevő országok többsége által elfogadott moratórium alapján 1986-ban felfüggesztették. A tilalom fő oka a különböző bálnaállományok állapotát érintő tudományos elemzések bizonytalansága volt. Azóta az IWC üléseinek rendszeresen visszatérő legfontosabb kérdése, hogy eléggé megerősödtek-e már a bálnaállományok ahhoz, hogy a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó tilalmat ellenőrzött formában fel lehessen oldani.

8. Az évek során az IWC tagsága a szervezet kettős feladatából (a bálnavadászat szabályozása és a bálnák védelme) fakadóan erősen megosztottá vált: az országok egyik része támogatja, másik része ellenzi a bálnavadászatot. A jelentősebb bálnavadász országok (pl. Japán, Izland, Norvégia) mindig is következetesen a moratórium ellen foglaltak állást, és tudományosnak nevezett célból vagy egyéb kivételekre hivatkozva továbbra is folytatják a bálnavadászatot.

9. Az IWC által megállapított, a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó általános érvényű tilalom összhangban van az EU fenti jogszabályokban tükröződő politikáival. Fontos, hogy az IWC világszerte biztosítsa a bálnák hatékony védelmét. Az EU-nak így az IWC minden ülésén kifejezésre kell juttatnia az ilyen javaslatokkal kapcsolatos álláspontját.

10. Összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lojális együttműködés elvével, valamint az Európai Unió nemzetközi képviseletének egységességére vonatkozó elvvel, elengedhetetlen, hogy a tagállamok az IWC-ülésekre oly módon készüljenek fel, hogy előzőleg a Tanácsban közös állásfoglalást alakítanak ki. Az EU megfigyelői státuszából eredő korlátok miatt az állásfoglalást az Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok közösen képviselik az IWC-n belül. Szintén rendkívül fontos, hogy az IWC-tagsággal még nem rendelkező két tagállam felgyorsítsa csatlakozása folyamatát. Az Európai Uniónak csak együttes fellépéssel és egységes uniós álláspont kialakításával lehet esélye arra, hogy a bálnák védelmében megfelelő és hatékony nemzetközi keretszabályozást dolgozzon ki és léptessen érvénybe.

11. Ennek érdekében a Bizottság olyan határozati javaslatot terjeszt a Tanács elé, amely a következő jogi alapokon nyugszik: a Szerződés 192. cikke (környezetvédelmi politika) és 218. cikkének (9) bekezdése olyan álláspontok kialakítását illetően, amelyeket az Unió a megállapodásokkal felállított testületekben képvisel, amennyiben e testületeknek joghatással bíró határozatot kell hozniuk. Figyelemmel arra, hogy az Európai Uniónak a jelen körülmények között az IWC vonatkozásában lényegében környezetvédelmi célok elérésére kell törekednie, javasolt e határozat jogalapjából elhagyni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkét. Ez azonban nincs joghatással a Szerződésnek a 38. cikkével és I. mellékletével összefüggésben értelmezett 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében gyakorolt kizárólagos uniós hatáskörre a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzése terén, valamint a 2371/2002/EK tanácsi rendeletnek[7] megfelelően a közös halászati politika hatálya alá tartozó élő vízi erőforrások terén. A szóban forgó rendelet hatálya alá tartozó élő vízi erőforrások védelmét és kezelését érintő jövőbeni tárgyalásokra nézve azonban az említett cikk elhagyása nem jelenthet precedenst.

12. Az Egyezmény jegyzékének módosítására irányuló IWC-döntések joghatással bírnak, minthogy a megszabott időszakon belül ratifikálás nélkül is hatályossá válnak[8]. Japán a tilalom hatályba lépése óta gyakorlatilag minden IWC-ülésen javasolja, hogy az Egyezmény jegyzékének módosításával bizonyos körülmények között engedélyezzék a bálnavadászatot, sőt egyes állományok vonatkozásában de facto oldják fel a tilalmat. Az Unió nem tudja állásfoglalása kialakításával kapcsolatos belső eljárását azt követően megkezdeni és lezárni, hogy a többi IWC-tag előterjesztette módosító javaslatait, mert javaslatokat egészen a mindenkori IWC-ülés előtti hatvanadik napig elő lehet terjeszteni. A Tanács viszont már előzetesen ki tudja alakítani a jövőbeni IWC-üléseken képviselendő közösségi álláspontot, mivel az Unió egyrészt a bálnavadászati tevékenységek összességét átfogó nemzetközi szabályozási keret kidolgozását, másrészt általában véve a kereskedelmi célú bálnavadászatra kivetett moratórium feloldására tett kezdeményezések elutasítását támogatja.

13. Az Unió ezen túlmenően a jegyzék módosítására irányuló azon javaslatokat is támogatja, amelyek célja védett területek kijelölése a bálnák számára.

14. E tanácsi határozatjavaslat a Környezetvédelmi Tanács által 2009. március 2-án a Bizottság javaslata[9] alapján elfogadott tanácsi határozatra épül. A 2009-es tanácsi határozat elfogadása lehetővé tette, hogy az Unió számos kérdésben összehangolja álláspontját az IWC évi három ülésén, valamint a kapcsolódó, ülésszakok közötti üléseken.

A fentiek szellemében a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) következő öt ülésén, illetve a kapcsolódó, ülésszakok közötti üléseken az Unió álláspontját e határozat melléklete alapján szükséges kialakítani.

2011/0221 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezménynek és jegyzékének módosításaira vonatkozóan az Európai Unió nevében a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság következő öt ülésén, illetve a kapcsolódó, ülésszakok közötti üléseken képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 191. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[10],

mivel:

1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az Unió környezetpolitikájának egyik célja a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten való ösztönzése.

2. Az Európai Unió vonatkozásában a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv (a továbbiakban: az élőhelyvédelmi irányelv)[11] minden cetfajt uniós érdekeltségű fajként sorol fel, és megköveteli, hogy a tagállamok tartsák fenn ezen fajok kedvező védettségi állapotát, illetve állítsák azt helyre területük azon részein, amelyekre a Szerződés alkalmazandó. Az irányelv IV. melléklete felsorolja az összes cetfélét. Az uniós vizeken tehát minden bálnafaj védettséget élvez a szándékos zavarással, befogással vagy leöléssel szemben. Az irányelv a vadonból befogott egyedek tartását, szállítását, kereskedelmét, illetve cseréjét is tiltja.

3. A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtására irányuló, a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet[12] tiltja a cetfélék elsődlegesen kereskedelmi célú behozatalát az Európai Unióba[13].

4. A bálnák vándorló fajok. Következésképpen a bálnákkal kapcsolatos európai uniós szakpolitikák és jogi szabályozás eredményesebbek lesznek az uniós vizeken, ha hozzájuk következetes nemzetközi fellépés társul.

5. Nemzetközi szinten a világ bálnaállományainak kezelése és a bálnafajok védelmének felügyelete a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) hatáskörébe tartozik, amely a bálnavadászat szabályozásáról szóló, 1946-ban aláírt nemzetközi egyezménnyel (a továbbiakban: az Egyezmény) jött létre. Az IWC tagjai csak kormányok lehetnek. Jelenleg 25 EU-tagállam[14] vesz részt az IWC munkájában. A megfigyelői státusszal rendelkező EU-t a Bizottság képviseli az IWC-ben.

6. A kereskedelmi bálnavadászatot az IWC-ben részt vevő országok többsége által elfogadott moratórium alapján 1986-ban felfüggesztették. A jelentősebb bálnavadász országok mindig is következetesen a moratórium ellen foglaltak állást, és állítólagos tudományos vagy egyéb kivételes indokokra hivatkozva nem hagytak fel a bálnavadászattal.

7. A 2008 júniusában Santiago de Chile-ben megtartott 60. ülése óta az IWC a szervezeti reform lehetőségéről folytat egyeztetést. Fontos, hogy a tagállamok – szem előtt tartva egy hatékony nemzetközi keretszabályozás létrehozásának célját – valamennyi megbeszélésen konstruktív részvételre törekedjenek.

8. Tekintettel az IWC-ben küszöbön álló változásokra és arra, hogy az Unió álláspontjának figyelembe kell vennie az ezen változásokból fakadó új fejleményeket, a Bizottság további javaslatokat fog benyújtani a határozat szükséges mértékű módosításaira.

9. Az IWC tevékenységére nézve az Egyezmény jegyzékének előírásai irányadóak, amelyek az egész világra kiterjedően szabályozzák a bálnavadászati tevékenységet. A jegyzék az Egyezmény melléklete, és annak szerves részét képezi. A jegyzék rögzíti a bálnaállományok védelmével és felhasználásával kapcsolatos részletes szabályokat. Rendelkezései és azok módosításai kötelező érvényűek a felekre nézve, kivéve, ha valamely fél formálisan kifogást emel egy módosítással kapcsolatban az ICRW V. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

10. A jegyzék módosítására irányuló, az IWC keretében elfogadott határozati javaslatok joghatással rendelkezhetnek, és kihatással lehetnek az Unió politikai célkitűzéseire, valamint a cetfélékkel kapcsolatos uniós jogi szabályozásra. Az IWC ülésein rendszeresen határozathozatalra benyújtott javaslatok némelyike – fogási kvóták megállapításával vagy gazdálkodási intézkedések alkalmazásával – a bálnavadászati tevékenység engedélyezését vagy védett területek kijelölését célozza, ezért szükségessé teszi uniós állásfoglalás kialakítását.

11. Tekintettel arra, hogy az Európai Uniónak a jelen körülmények között az IWC vonatkozásában lényegében környezetvédelmi célok elérésére kell törekednie, illetve a hasonló tárgyban 2008-ban folytatott megbeszélések fényében célszerűségi okokból javasolt e határozat jogalapjából elhagyni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkét. Ez azonban nincs joghatással a Szerződésnek a 38. cikkével és I. mellékletével összefüggésben értelmezett 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a tengeri biológiai erőforrások, és ezzel a 2371/2002/EK tanácsi rendelet[15] értelmében a közös halászati politika hatálya alá tartozó élő vízi erőforrások megőrzése tekintetében gyakorolt kizárólagos uniós hatáskörre. A szóban forgó rendelet hatálya alá tartozó élő vízi erőforrások védelmét és kezelését érintő jövőbeni tárgyalásokra nézve azonban az említett cikk elhagyása nem jelenthet precedenst.

12. A tagállamokat az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése szerint a lojális együttműködés elve köti, és az uniós jog keretein kívül nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek érinthetik az uniós szabályozást vagy megváltoztatják annak hatályát. Nagyon fontos, hogy az Európai Unió előzetesen egyeztetett uniós állásfoglalások alapján egységes álláspontot képviseljen annak érdekében, hogy saját érdekeit hatékonyan érvényre tudja juttatni harmadik felekkel szemben. Az uniós részvétel hitelét a határozott, összehangolt uniós állásfoglalás adja.

13. Mivel az Európai Unió megfigyelői státusszal rendelkezik az IWC-ben, az Unió hatáskörébe tartozó területekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács határozza meg és az Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok képviselik.

14. Az Európai Unió IWC-n belüli pozíciójának megerősítése érdekében támogatni szükséges a bálnavadászat szabályozásáról szóló, 1946-ban aláírt nemzetközi egyezmény azon módosítását, amely révén az EU az IWC tagjává válhat.

15. Az IWC soron következő öt ülésén, illetve a kapcsolódó, ülésszakok közötti üléseken az Unió és a tagállamok szoros együttműködésére lesz szükség annak biztosításához, hogy az Egyezményt vagy annak jegyzékét érintő bármely módosítás összhangban legyen az Unió politikáival és szabályozásával,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) soron következő öt ülésén, illetve a kapcsolódó, ülésszakok közötti üléseken képviselt európai uniós állásfoglalásnak összhangban kell lennie az e határozat mellékletében foglaltakkal; az állásfoglalást az Európai Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok közösen képviselik.

2. cikk

Ha az 1. cikkben említett állásfoglalást az IWC-ülések előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk vélhetően befolyásolják, vagy ha azonnali javaslat kerül előterjesztésre olyan kérdésekben, amelyekről még nem jött létre uniós állásfoglalás, akkor a szóban forgó javaslatról koordináció révén – akár azonnali – állásfoglalást kell kialakítani, mielőtt a javaslatot szavazásra bocsátanák.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

1. Az Unió átfogó célkitűzése az IWC vonatkozásában a bálnaállományok védelmét és kezelését biztosító, hathatós nemzetközi keretszabályozás biztosítása, amely garantálja a bálnák védettségi állapotának hosszú távú, lényeges javulását és az IWC ellenőrzése alá von minden bálnavadászati műveletet.

2. Az Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok az IWC határozati javaslataival kapcsolatban az alábbi álláspontot képviselik az IWC soron következő öt ülésén (a kapcsolódó, ülésszakok közötti üléseket is beleértve):

16. Támogatják a jegyzékben szereplő, a kereskedelmi célú bálnavadászatra elrendelt moratórium fenntartását;

17. Elutasítanak minden új, az Egyezményben nem tárgyalt bálnavadászati módra vonatkozó javaslatot, kivéve azokat, amelyek a helyi fogyasztást szolgáló bálnavadászatot érintik, tilalmat rendelnek el a nemzetközi kereskedelemre, továbbá garantálják a bálnák védettségi állapotának hosszú távú, lényeges javulását, központi szerepet biztosítanak a tudományos bizottság számára az említett bálnavadászati tevékenységek további feltételeinek megállapítására, egyúttal az IWC ellenőrzése alá helyezik az IWC tagjai által végzett valamennyi bálnavadászati műveletet;

18. Támogatják azokat a javaslatokat, amelyek célja védett területek kijelölése a bálnák számára;

19. Támogatják az őslakosok önfenntartását szolgáló, de a kérdéses állományok megőrzését nem veszélyeztető bálnavadászat kezelésére irányuló javaslatokat, kellő figyelemmel az elővigyázatosság elvére és a tudományos bizottság ajánlásaira, amennyiben a bálnavadászati műveletek megfelelően vannak szabályozva, és a bálnafogások összessége a fenntarthatóság és a helyi felhasználáshoz kapcsolódó önfenntartási szükségletek határán belül marad;

20. Támogatják az IWC hatáskörén kívül eső „tudományos célú bálnavadászat” megszüntetésére irányuló javaslatokat;

21. Támogatják a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezmény (ICRW) felülvizsgálatára irányuló mechanizmust és ütemezést meghatározó javaslatokat (amely felülvizsgálat kiterjed a tudományos célú bálnavadászatra, a tilalom ellenére folytatott bálnavadászatra, valamint a cetféléket fenyegető új és kialakulóban lévő veszélyforrásokra) annak érdekében, hogy valamennyi bálnavadászati tevékenység ténylegesen az IWC ellenőrzése alá kerüljön; Az ICRW felülvizsgálatát érintően emellett olyan javaslatokra is szükség van, amelyek garantálják a későbbi megbízható és rendszeres felülvizsgálatot, valamint a felülvizsgálat végrehajtásához megfelelési mechanizmust és részletes menetrendet biztosítanak;

22. Érvényre juttatják azon kívánalmat, hogy az ICRW felülvizsgálatára irányuló javaslatok között helyet kapjon annak a lehetősége, hogy az EU az IWC tagjává válhasson és az üléseken saját maga képviseletében lehessen jelen.

[1] A 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.)

[2] HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

[3] A bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatalának közös szabályairól szóló 348/81/EK tanácsi rendelet alapján a rendelet mellékletében felsorolt, bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a behozatal nem kereskedelmi célt szolgál.

[4] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében (COM(2005) 504 végleges).

[5] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 2008/56/EK irányelve a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról.

[6] Tervezet: A Tanács határozata a bálnavadászat szabályozásáról szóló, 1946. december 2-án Washingtonban létrejött egyezmény módosításáról szóló tárgyalásokon a Bizottságnak a Közösség nevében való részvételéről, COM (92) 316.

[7] A Tanács 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról, HL L 358, 2002.12.31., 59–80. o.

[8] Lásd az Egyezmény V. cikkét. A 3. bekezdés szerint, amennyiben nem emelnek kifogást, a jegyzéket érintő módosítások kilencven napon belül kötelező érvényűvé válnak a részes felekre nézve.

[9] COM(2008) 711 végleges.

[10] HL C ., , . o.

[11] HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

[12] HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

[13] A bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatalának közös szabályairól szóló 348/81/EK tanácsi rendelet alapján a rendelet mellékletében felsorolt, bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a behozatal nem kereskedelmi célt szolgál.

[14] Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia (2011. április).

[15] A Tanács 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról, HL L 358, 2002.12.31., 59–80. o.