SZAKKIFEJEZÉSEK MAGYARÁZATA

A befektetőknek nyújtott kedvezmények : Az ellenőrzés keretében alkalmazott kifejezés azon helyzetek leírására, amikor a közszféra számára nem biztosított a pari passu elve, mert a magánszférát (pl. kereskedelmi bankok, magánbefektetők) kedvezményes elbánásban részesítik. Ez azt jelenti, hogy a visszafizetési jogok tekintetében a közszférabeli alapokat alacsonyabb kategóriába sorolják.

Alap : Pénzügyi konstrukciók egy vagy több alapkezelő által, meghatározott befektetési politikák és célok szerint kezelt elkülönített portfoliója. Az alap lehet önálló jogalany, illetve egy pénzintézeten belül külön pénzügyi egység. Az alap külön elszámolást vezet, és függetlenül működik. Ebben a dokumentumban az "alap" kifejezés a társfinanszírozásban részesülő konstrukciókat, míg az "Alap" a Strukturális Alapot jelöli.

Alapkezelő : Valamely alap beruházási stratégiájának végrehajtásáért és pénzügyi eszközökből álló portfoliójának kezeléséért felelős, szerződés szerinti általános partner vagy jogalany.

CEB : Az Európa Tanács Fejlesztési Bankja.

CIP : Versenyképességi és innovációs keretprogram. Lásd alább az "EIP" szócikket.

DG : Főigazgatóság.

EBA : Európai Beruházási Alap (Az EBB-csoport célzott alapja, amely kkv-k részére biztosít tőke- és garanciaeszközöket).

EBB : Európai Beruházási Bank.

EBRD : Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank.

EIP : Vállalkozási és innovációs program. A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság kkv-kat célzó, a Versenyképességi és innovációs keretprogram részét képező alapja, amelynek kezelését a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság felügyelete mellett az EBA látja el. Az 1639/2006/EK határozat alapján ez a kkv-kat támogató rendszer öt eszközt foglal magában, amelyek közül a következő három célja a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása: a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott I. és II. eszköz (GIF I és GIF II), valamint a kkv-garanciakeret (SMEG). Ezek a MAP-eszközök folytatásaként jöttek létre (lásd alább).

ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap.

ERP : Európai újjáépítési program. Ennek az ellenőrzésnek a keretében a német Marshall-alapok és azok továbbvihető alapjai tartoznak ide. Az ERP nem meghatározott programidőszakra szól, és azt nem regionális szinten hajtják végre. Lévén, hogy a németországi vállalkozások javára állandóan rendelkezésre álló "örökalapról" van szó, az alap rulírozó; a továbbvihető finanszírozás nem alakítható át vissza nem térítendő támogatássá. A KfW az ERP-alapok vagyonkezelője és azok kezelésében a regionális irányító hatóságok nem vesznek részt. Az ERP-ről és a németországi Marshall alapokról a KfW weboldalán olvasható bővebb tájékoztatás.

ETH vállalkozásalapítási program : Európai technológiai hitelkeret vállalkozásalapításhoz (lásd a "MAP" szócikket).

Felszámolás : Egy alap felszámolása. E folyamat lépései a (holding)alap valamennyi eszközének értékesítése, a hitelezők kifizetése, a fennmaradó eszközök szétosztása a tulajdonosok között, majd az alap megszüntetése.

Finanszírozási hiány : Eltérés a pénzügyi források kínálata és az azok iránti kereslet között. A jelen ellenőrzés keretében a finanszírozási hiány csak az egy adott uniós területen működő kkv-k számára kínált különböző típusú pénzügyi konstrukciók esetében tapasztalható hiányra utal.

Forgó eszköz (működő tőke) : Egy vállalkozás nem befektetett eszközeinek (rövid lejáratú készlet+ követelések+készpénz-egyenértékek+készpénz) és rövid lejáratú kötelezettségeinek (rövid lejáratú kötelezettségek+előlegfizetések) különbözete.

Garancia : Ennek az ellenőrzésnek a keretében valamely fél (a garanciaalap) kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy előre meghatározott garanciaráta mellett átvállalja a pénzügyi közvetítő (bank) által egy kkv-nak nyújtott hitel nemteljesítésekor esedékes főkövetelést és kamatokat. A hitelező számára a garancia minden esetben hordoz bizonyos kockázatot, és a kölcsönért továbbra is a kkv-t terheli a felelősség. A garancia első felszólításra vagy később is hatályba léphet.

GIF : A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (lásd az "EIP" szócikket).

Holdingalap : Jogi személyiséggel rendelkező alap, amely több tőkealapban, garanciaalapban vagy kölcsönalapban is irányítást biztosító részesedéssel rendelkezik.

Irányítási költségek : A jelenlegi ellenőrzés keretében az irányítási költségek mindazon költségek, amelyek a pénzügyi konstrukciók irányításával összefüggésben a pénzügyi közvetítőt vagy a kkv-t terhelik. Ilyen költségek többek között az ügyviteli díjak, a garanciadíjak, a kezelési díjak, a tagsági díjak, az ellenőrzési díjak, a teljesítménydíjak, az eljárási díjak, valamint az alapkezelő állandó költségei. A kamatfizetések és az osztalék nem minősül irányítási költségnek.

Irányító hatóság : Olyan tagállami hatóság, amely a tagállam nevében a strukturális alapok (többek között az ERFA) irányítását végzi.

ISME : Csúcstechnológiát alkalmazó tevékenységeket végző innovatív kkv.

JEREMIE : Mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (a Bizottság és az EBB-csoport közös kezdeményezése kkv-k finanszírozására kizárólag a strukturális alapok felhasználásával).

KfW : A Kreditanstalt für Wiederaufbau a kkv-k finanszírozása terén nagy tapasztalattal rendelkező német szövetségi fejlesztési bank. Többek között az Európa Tanács Fejlesztési Bankja által megbízott alvállalkozóként nemzetközi pénzintézetként működik a közép- és kelet-európai kkv-finanszírozási piacon.

kkv : Kis- és középvállalkozás (a Bizottság meghatározása szerint). A 2007–2013 közötti programozási időszakban ez kisvállalat is lehet.

Kölcsön : Pénz kamatra történő hitelezése a kölcsönfelvevőnek, aki köteles a kölcsön összegét visszafizetni.

Közfinanszírozás : A jelen ellenőrzés keretében és a strukturális alapokról szóló rendeletekkel összhangban a pénzügyi konstrukciók finanszírozásához nyújtott minden olyan támogatás, amelynek forrása az EU, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok költségvetése, valamint hasonló források.

Kritikus tömeg : Az alap mérete és a megtérülés közötti viszony függvényében meghatározott összeg. Nagyobb beruházások esetén kedvezőbb megtérülési arány érhető el és jellemzően csökkennek a tranzakciós költségek.

MAP : Többéves vállalat- és vállalkozásfejlesztési program, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság kkv-kat célzó programja, amelynek irányítását a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság felügyelete mellett az EBA végzi. A 2000/819/EK határozatot, majd az 1776/2005/EK határozattal történő módosítást követően a programot a két következő, az EBA által irányított és kkv-kat célzó eszköz révén hajtották végre: ETH vállalkozásalapítási program (kockázatitőke-eszközök, "ETH vállalkozásalapítási program") és kkv-garanciakeret (garanciaeszközök, "SMEG"). A MAP utódprogramja a Versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP)/Vállalkozási és innovációs program (EIP) (lásd fent).

Mezzanine : A hitelből finanszírozott kivásárlási ügyletekben gyakran alkalmazott, rendkívül jövedelmező adósságfinanszírozási forma, amely sok esetben opciót vagy jogot biztosít egy vállalat részvényeinek kedvezményes áron történő megvételére. A mezzanine finanszírozás gyakran alárendelt, átváltható kölcsönök formájában valósul meg.

Mikrohitel : A jelen ellenőrzés keretében (az uniós meghatározás szerinti) mikrovállalkozásoknak nyújtott kis összegű (rendszerint legfeljebb 25000 EUR) kölcsön. A hitellel a mikrovállalkozások többnyire ingyenes üzleti tanácsadásra és mentorálásra is jogosultak.

MOITAL : Izrael Állam Ipari, Kereskedelmi és Munkaügyi Minisztériuma (Ministry of Industry, Trade and Labour of the State of Israel).

MoU : Egyetértési Megállapodás.

Nem visszatérítendő támogatás : Az Unió vagy valamely tagállami közintézmény által biztosított, nem visszatérítendő költségvetési hozzájárulás. "Köztámogatás"-ként vagy "szubvenció"-ként is ismert.

Nemteljesítés : A jelen ellenőrzés keretében az az eset, amikor egy kkv elmulasztja a hitele szerződéses feltételek szerinti törlesztését. Garancia esetében a nemteljesítés akkor következik be, amikor a garanciát lehívják, és a garanciaalap, az ellengarancia-alap vagy mindkettő kötelezettséget vállal a hátralékos összeg kifizetésére.

NUTS : Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques. Az Eurostat által használt terminológia. Az ERFA-val összefüggésben a Bizottság az ún. NUTS-2 régiókat alkalmazza.

Örök eszköz : Határozatlan idejű vagy lejáratú pénzügyi konstrukció vagy alap.

Pari passu elve : Jogi kifejezés, amely arra utal, hogy a visszafizetési jogok tekintetében két vagy több pénzügyi eszköz azonos kategóriába tartozik. A pari passu elv ellentéte a befektetőkkel/magánszférával szembeni kedvezményes elbánás.

Pénzintézet : Olyan cég, amelynek fő tevékenysége pénzügyi jellegű, például betétgyűjtés, pénzeszközök befektetése vagy kereskedés. Valamennyi pénzintézet pénzügyi közvetítő.

Pénzügyi konstrukciók : Az Európai Bizottság által használt kifejezés, amely a strukturális alapokból a kkv-k finanszírozáshoz jutásának, a városfejlesztésnek és az energiahatékonyságnak a javítására kínált különféle visszatérítendő finanszírozást jelöl. A jelen ellenőrzés keretében ezek az eszközök a kkv-kat célzó tőke-, hitel- és garanciaeszközök.

Pénzügyi közvetítő : A tőkekínálati és tőkekeresleti források között közvetítőként eljáró jogalany (pl. bank, holdingalap, alap).

Rulírozás : E fogalom azt a gyakorlatot jelöli, mely szerint a pénzügyi konstrukciókhoz nyújtott hozzájárulásokat az első felhasználást (vagy ciklust) követően visszaforgatják (azaz újra felhasználják, újrahasznosítják).

SBIC : Kisvállalkozásokban érdekelt befektetési társaságok programja. Az SBIC az Egyesült Államok Kisvállalkozási Hivatalán (Small Business Administration – SBA) keresztül elérhető pénzügyi segítségnyújtási programok egyike. A programot az amerikai Szenátus 1958-ban indította el, hogy áthidalja a vállalkozók tőkeigénye és a hagyományos finanszírozási források közötti szakadékot. A program felépítése egyedi, amennyiben az SBIC-k magántulajdonban lévő, magánkezelés alatt álló, az SBA engedélye alapján és felügyelete alatt működő befektetési alapok, amelyek saját tőkéjük, valamint SBA-garanciával felvett kölcsönök felhasználásával sajáttőke- és hitelből finanszírozott beruházásokat végeznek bizonyos kritériumokat teljesítő kisvállalkozásokban. Kormányzati támogatással működő holding alap, amely hosszú távú tőkebefektetést végez magántulajdonban lévő és magánkezelés alatt álló befektetési cégeknél (engedélyesek). Az SBA az SBIC program keretében nem fektet be közvetlenül kisvállalkozásokba. Az SBA támogatását területi megkülönböztetés nélkül nyújtja.

SMEFF : Kkv-finanszírozási eszköz, a Bővítési Főigazgatóság Phare-programjának keretében ("Támogatás Lengyelország és Magyarország gazdaságának átalakításához").

Szivárgási hatás : Minden olyan hatás, amely csökkenti a kkv-knak nyújtott finanszírozáshoz rendelkezésre álló összegeket.

Továbbvihető finanszírozás : Egy adott alapnak a közszférabeli hozzájárulásból eredő várható többlete, amely, miután az alap valóban kitermelte, kkv-k támogatására használható.

Tőke : Saját tőkeeszközök (equity) vagy azzal egyenértékű eszközök (pl. átváltható vagy alárendelt kölcsönök) formájában egy vállalkozásba befektetett vagy abban tartósan elhelyezett kockázati tőke.

Tőkeáttételi hatás : E teljesítményellenőrzés keretében a tőkeáttételt abban mérjük, hogy egy EUR kifizetett (uniós vagy tagállami) köztámogatás hány EUR olyan (köz- vagy magán-) támogatást eredményezett, amelyet a kkv-k finanszírozására fordítottak. A II. melléklet vázlatos áttekintést ad arról, hogyan működik a tőkeáttétel a pénzügyi konstrukciók fő kategóriái esetében, valamint arról, hogy hogyan értelmezendő a tőkeáttétel fogalma az ERFA-val összefüggésben.

Vállalkozásátadás : Vállalkozás, vállalat vagy ezek egy részének átruházása a tulajdonos által más személy részére.

VC : Kockázati tőke. A tőkefinanszírozás sajátos formája új, kis méretű vagy tőzsdén nem jegyzett nagy kockázattal járó vállalkozások számára.

ÖSSZEFOGLALÁS

I. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) az uniós gazdaság gerincét képezik, munkahelyeket, innovációt és jólétet teremtenek. A kkv-k ugyanakkor finanszírozási hiányban szenvednek, ugyanis nem jutnak hozzá azokhoz a finanszírozási formákhoz és összegekhez, amelyekre adott pillanatban szükségük lenne.

II. Az Európai Unió elsősorban a vállalkozáspolitika és a kohéziós politika keretében ösztönzi a vállalkozói tevékenységet.

III. A kohéziós politika többnyire vissza nem térítendő támogatásokat nyújt, és az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) keretében egyre több pénzügyi konstrukciót is biztosít.

IV. A pénzügyi konstrukciók visszatérítendő és rulírozó eszközök, amelyek biztosítják, hogy a kkv-k több egymást követő csoportja is igénybe vehesse ezeket.

V. A Számvevőszék ellenőrzése az ERFA által a 2000–2006 és a 2007–2013 közötti programozási időszak során társfinanszírozásban részesített pénzügyi konstrukciókat vizsgálta. Az ellenőrzés eredményei egy projektekből álló minta közvetlen vizsgálatán, valamint a Bizottság és a tagállamok irányítási, nyomon követési és tájékoztatási rendszereinek értékelésén alapulnak.

VI. Az ellenőrzés fő célja annak megállapítása volt, hogy a kkv-kat célzó pénzügyi konstrukciókra fordított ERFA-kiadások eredményesek és hatékonyak voltak-e.

VII. A Számvevőszék megállapította, hogy az intézkedések eredményességét és hatékonyságát súlyos hiányosságok ásták alá, ami elsősorban annak tudható be, hogy a strukturális alapokra vonatkozó hatályos szabályozási keret nem megfelelő:

a) A kkv-k finanszírozási hiányának kimutatása, ahol készült ilyen, jelentős hiányosságokkal bírt.

b) A strukturális alapokról szóló, eredetileg vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó rendeleteknek négy alapvető hiányosságuk van, mivel nem térnek ki a pénzügyi konstrukciók sajátosságaira (lásd: 119. bekezdés).

c) A támogatások jelentős késéssel jutnak el a kkv-khoz, és a kkv-kat célzó többi uniós programmal összehasonlítva az ERFA csak kevés magánberuházást tudott vonzani.

VIII. A Számvevőszék javaslatai a következők:

a) Amikor pénzügyi konstrukciókra tesz javaslatot, az irányító hatóság gondoskodjon arról, hogy javaslatát a finanszírozási hiány kielégítő színvonalú kimutatásával megfelelően alátámassza, beleértve a finanszírozási hiány számszerűsített elemzését is.

b) A pénzügyi konstrukciókat is tartalmazó operatív programok jóváhagyásakor a Bizottság ellenőrizze, hogy azok összhangban vannak-e a kkv-finanszírozási hiányra vonatkozó kimutatásokkal, és győződjön meg ezen kimutatások megfelelő színvonaláról.

c) A strukturális alapokról szóló rendeletek előkészítése során a jogalkotó és a Bizottság orvosolja a jelentésben említett egyes konkrét hiányosságokat (lásd: 48–77. bekezdés). Általánosabb szinten a jogalkotó és a Bizottság úgy biztosítson megfelelőbb szabályozási keretet, hogy a pénzügyi konstrukciók kialakítását és végrehajtását a strukturális alapok szabályozási keretének hibái, földrajzi korlátozások és szóróhatások ne befolyásolják.

d) A Bizottság gondoskodjon a kifejezetten a pénzügyi konstrukciók számára létrehozott, megbízható és szakmai szempontból megalapozott monitoring és értékelési rendszerről. Ennélfogva a Bizottság nyomon követési, beszámolási és ellenőrzési folyamataiban a pénzügyi eszközöket külön kell választani a vissza nem térítendő támogatásoktól, és átláthatóvá kell tenni a kkv-knak ténylegesen kifizetett pénzösszegeket. A Bizottságnak és a tagállamoknak a pénzügyi konstrukciókra vonatkozóan kisszámú mérhető, releváns, célzott és egységes eredménymutatót kell elfogadniuk.

e) A Bizottság vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy felhasználásra kész pénzügyi konstrukció struktúrákat és kkv-finanszírozási eszközöket (pl. jogdíjfizetéssel egybekötött támogatásokat, speciálisan az adott célra kialakított befektetési eszközöket) bocsásson a tagállamok rendelkezésére a lebonyolítás felgyorsítása és az irányítási költségek csökkentése érdekében.

f) A tagállamok a Bizottság segítségével törekedjenek arra, hogy valamennyi kkv-knak szánt és ERFA-társfinanszírozásban részesülő pénzügyi konstrukciót tagállamonként egyetlen operatív programban (OP) egyesítsenek. Ez ésszerűsítené a tervezési folyamatot, és kiküszöbölné a késések egyik legfőbb feltárt okát.

g) Azon túl, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletben meghatározza a tőkeáttétel és az újrahasznosítás fogalmát, a Bizottság a holdingalap vagy alap típusától függően írjon elő kötelező érvényű szerződési feltételeket a minimálisan elvárt tőkeáttételi arányokra, a minimális visszaforgatási időszakokra és a tőkeáttételi mutató számításához felhasználandó adatokra vonatkozóan.

h) Amennyiben a fenti ajánlások a kohéziós politika keretében nem hajthatók végre, a Számvevőszék felkéri a jogalkotót és a Bizottságot, hogy mérlegeljék, milyen egyéb módokon valósítható meg a kkv-knak pénzügyi konstrukciók keretében nyújtott támogatás. Ebben az esetben az ilyen konstrukciókat olyan programokkal kell alátámasztani, amelyeket központilag a Bizottság, a Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködő speciálisan az adott célra kialakított befektetési eszközök, vagy közvetlenül a tagállamok irányítanak.

BEVEZETÉS

1. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) [1] az uniós gazdaság gerincét képezik, hiszen ők képviselik a vállalkozások 99%-át [2]. A pénzügyi piacok azonban nem szívesen fektetnek be kkv-kba, azokat ugyanis a nagyvállalatoknál kockázatosabbnak ítélik meg, különösen ha az innovatív piacokon tevékenykednek.

2. A kkv-k európai megfigyelőközpontja [3] szerint az európai kkv-k számára gondot jelent a finanszírozáshoz jutás. Az egyes tagállamokat különösen súlyosan érintő pénzügyi válság tovább rontotta a helyzetet.

3. Mivel a közszférának fontos szerepet kell játszania a kkv-ágazat támogatásában, különösen a megfelelő finanszírozás biztosításával, a Bizottság különböző módokon tette lehetővé a finanszírozáshoz való hozzáférést.

AZ EURÓPAI UNIÓ KOHÉZIÓS POLITIKÁJA

4. Az uniós kohéziós politika célja, hogy az egyes régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentésével megerősítse az Unión belül a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót. A kohéziós politika keretében az ERFA kimondottan lehetőséget biztosít arra, hogy – túlnyomórészt egyszeri támogatásokkal, amelyeket természetükből adódóan a kedvezményezettnek nem kell visszafizetnie – a kkv-k finanszírozáshoz jussanak.

5. A Bizottság és a legtöbb tagállam az ERFA 2000–2006 közötti programozási időszakában és még inkább a 2007–2013 közötti programozási időszakban az uniós kohéziós politikával összefüggésben pénzügyi konstrukciókat (visszatérítendő eszközöket) alkalmazott. E teljesítményellenőrzés tárgya az ERFA hatálya alá tartozó ilyen pénzügyi konstrukciók kialakítása.

PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK ÚTJÁN NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS KKV-K RÉSZÉRE A KOHÉZIÓS POLITIKÁN KÍVÜL

6. Mivel a kkv-k finanszírozásának biztosítása és javítása ekkora jelentőséggel bír, az Unió két fő eszköz révén támogatta a kkv-k finanszírozáshoz jutását:

a) Egyedi programok, például a Többéves vállalat- és vállalkozásfejlesztési program (MAP) kidolgozásával, amelyet a Vállalkozási és innovációs program (EIP) követett. 2001 és 2013 között a MAP és az EIP együttes összege 1,6 milliárd EUR. E programok végrehajtásáért az Európai Beruházási Alap (EBA) felel. A Számvevőszék nemrégiben ellenőrizte a MAP és az EIP részét képező kkv-garanciakeretet (SMEG) [4].

b) Az Európai Beruházási Bank (EBB) (2001 és 2010 között) hozzávetőleg 70 milliárd EUR értékben hajtott végre a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó hitelprogramokat. E programok túlnyomó részét az EBB saját forrásaiból, uniós költségvetési támogatás nélkül finanszírozták [5].

TÁMOGATÁS PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK FORMÁJÁBAN KKV-K RÉSZÉRE AZ ERFA KERETÉBEN

7. Az elmúlt két programozási időszakban a Bizottság a kohéziós politika eszközeivel szorgalmazta a segítségnyújtás pénzügyi konstrukciók által biztosított, visszatérítendő formáit. A Bizottság szerint ez az Unió tagállamaiban pénzügyi konstrukciókra lekötött, összesen kb. 12 milliárd EUR uniós költségvetési forrást jelent, a következők szerint [6]: 1,6 milliárd EUR (2000–2006) és 10,4 milliárd EUR (2007–2013), amely összegekből 1,5 milliárd EUR-t, illetve 7,9 milliárd EUR-t a pénzügyi konstrukciókat támogató holdingalapok vagy alapok részére fizettek ki.

8. A számadatok indikatív jellegűek, ezért azokat körültekintően kell kezelni [7], különösen a 2007–2013 közötti programozási időszak vonatkozásában [8]. Ennek elsősorban az az oka, hogy a Bizottság nem rendelkezik részletes adatokkal a pénzügyi konstrukciók finanszírozására vonatkozóan [9]. Ezenfelül továbbra sem ismert, milyen mértékben részesültek a kkv-k a holdingalapoknak és az alapoknak odaítélt összegekből.

9. A programozási időszakonként érintett teljes összegekről rövid összefoglalás található az I. mellékletben.

10. A rendelet értelmében [10] a pénzügyi konstrukciókat jelenleg három célra lehet felhasználni: vállalatokat, elsősorban kkv-kat támogató alapok, városfejlesztési alapok és az energiahatékonyságot ösztönző alapok számára.

11. Ugyanez a rendelet előírja, hogy a tagállamok három különböző módon vonhatják be az EBA-t a pénzügyi konstrukciós eszközök végrehajtásába:

Értékelések, azaz a kkv-k finanszírozási hiányára vonatkozó kimutatások készítése céljából.

Holdingalapként; ez jelenleg nyolc tagállamban és három régióban valósul meg [11].

A nemzeti vagy regionális hatóságok tanácsadójaként.

PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓKAT ALKALMAZÓ MECHANIZMUSOK

12. A finanszírozáshoz való hozzáférés csak a pénzügyi közvetítők aktív közreműködésével valósulhat meg, amelyek a köztámogatásokat a kkv-knak szánt pénzügyi konstrukciókká alakítják át. A köztámogatásokat a magánszféra által biztosított további források egészíthetik ki, ezzel növelve a kkv-k rendelkezésére álló teljes befektetési összeget; a Számvevőszék így határozza meg a tőkeáttételi hatást. A II. mellékletben a pénzügyi konstrukciók egyes kategóriáira vonatkozóan vázlatosan ismertetjük a tőkeáttételi hatást.

13. Az operatív programokból származó források többsége egy kiválasztott (az EBA, nemzeti intézmények vagy mások által kezelt) holdingalaphoz kerülnek, majd innen jutnak el a kiválasztott közvetítőkhöz (lásd az ábrát). Más esetben a pénzeszközöket közvetlenül a kiválasztott pénzügyi közvetítőknek folyósítják. A pénzügyi konstrukciók esetében a kedvezményezettek a pénzügyi közvetítők, míg a kkv-k a végső címzettek.

ÁBRA

FORRÁSOK MOZGÁSA AZ OPERATÍV PROGRAMOKTÓL A KKV-KIG (EGYSZERŰSÍTETT SZEMLÉLTETŐ ÁBRA)

+++++ TIFF +++++

14. A pénzügyi konstrukciók három fő típusát különböztethetjük meg: tőke-, hitel- és garanciaeszközök. Valamennyihez igénybe vehető ERFA-társfinanszírozás, de ehhez teljesíteni kell az uniós és nemzeti támogatási feltételeket (pl. vállalkozásátruházás, forgóeszköz, állami támogatás).

15. A tőkeeszközök és a kölcsönök esetében a tőkeértékesítésből, illetve az adósságtörlesztésből származó bevételeket elvben vissza kell forgatni más kkv-kat támogató, egyéb pénzügyi konstrukciók finanszírozásába; ez a visszaforgatás.

16. Ami a garanciákat illeti, tényleges pénzkiadásra csak nemteljesítés esetén van szükség. Ha nincs nem fizető adós, akkor amint a szerződéses feltételek teljesültek, a garanciákra fenntartott keretösszeg felszabadítható.

17. A Bizottság által a közelmúltban közzétett stratégiai dokumentumok értelmében nagyon valószínű, hogy a következő programozási időszakban a pénzügyi konstrukciós eszközöket továbbfejlesztik [12]. A Bizottság illetékes szervezeti egysége, a Regionális Politikai Főigazgatóság valóban úgy véli, hogy a pénzügyi konstrukciók legfőbb előnye a támogatásokkal szemben a tőkeáttétel és a visszaforgathatóság. A pénzügyi konstrukciók további, gyakran említett előnye még, hogy:

a) Piacbarát feltételekkel fenntartható támogatást tudnak nyújtani a kkv-k részére.

b) Javítják a hatóságok és a kkv-k pénzügyi szakértelmét és know-how-ját.

c) A vissza nem térítendő támogatásokhoz képest a kkv-k befektetési projektjei számára több előfinanszírozást tudnak nyújtani.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

18. Az ellenőrzés fő célja annak megállapítása volt, hogy a kkv-kat célzó pénzügyi konstrukciókra [13] fordított ERFA-kiadások eredményesek és hatékonyak voltak-e.

19. A Számvevőszék az alábbi fő eredményességi és hatékonysági szempontokat vizsgálta:

a) A kkv-finanszírozási hiány kimutatásának színvonala.

b) Az ERFA-keret megfelelősége a pénzügyi konstrukciók végrehajtása szempontjából.

c) A pénzügyi konstrukciók eredményessége és hatékonysága az eredmények tükrében.

20. A Számvevőszék az ellenőrzést a Bizottságnál és öt tagállamban (Egyesült Királyság, Magyarország, Németország, Portugália és Szlovákia) végezte el. A Bizottság által szolgáltatott számadatok alapján a 2000–2006, illetve a 2007–2013 közötti programozási időszakban erre az öt tagállamra jutott a pénzügyi konstrukciós eszközökre fordított ERFA-juttatások kb. 46%-a, illetve 30%-a. A tagállamok kiválasztásakor ügyeltünk arra, hogy az ellenőrzés az érintett pénzügyi konstrukciók és támogatási struktúrák tekintetében kellően változatos, földrajzi szempontból pedig kiegyensúlyozott legyen.

21. A vizsgált minta 34, az ERFA keretében társfinanszírozásban részesített műveletet tartalmazott, 24-et a 2000–2006, és 10-et a 2007–2013 közötti programozási időszakból. Az I. melléklet áttekintést nyújt a jelentésben szereplő lekötött és kifizetett összegekről, megjelölve azoknak az összes ERFA-forráshoz viszonyított arányát.

22. Az ellenőrzés keretében dokumentumvizsgálat zajlott, valamint a kkv-kat támogató pénzügyi konstrukciós intézkedések és eszközök tervezéséért, végrehajtásáért és irányításáért felelős különböző hatóságok és pénzügyi közvetítők képviselőivel interjúk készültek.

23. Az ellenőrzés számára adatokkal szolgáltak továbbá a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: a Számvevőszék) által a két programozási időszakban végzett pénzügyi ellenőrzések, a másodlagos elemzés, valamint a Bizottságnál és az EBA-nál végzett könyvvizsgálat [14].

24. Az EBA-nál végzett ellenőrzés az ERFA hatálya alá tartozó, a kkv-kat támogató pénzügyi konstrukciós intézkedésekkel összefüggésben nyújtott három EBA-szolgáltatás közül kettőt vizsgált; a kkv-finanszírozási hiányára vonatkozó értékelések előkészítését és a holdingalapként való közreműködést.

25. A teljesítményértékelésnél a Számvevőszék nemzetközileg elismert programokat [15] és egyes központilag irányított uniós programok [16] összehasonlító adatait tekintette mérvadónak. Ezen programok beavatkozási logikája hasonlít a kohéziós politika kkv-finanszírozási programjaihoz (eltekintve a tágabb hatókörű területi kohéziós célkitűzéstől). Közös céljuk tudniillik a pénzügyi konstrukciók vállalkozásélénkítő hatásával elérendő gazdasági növekedés és állásteremtés.

ÉSZREVÉTELEK

A KKV-NÁL MUTATKOZÓ FINANSZÍROZÁSI HIÁNY KIMUTATÁSÁNAK SZÍNVONALA

26. A kkv-kat finanszírozó különböző típusú pénzügyi konstrukciók iránti kereslet és kínálat közötti eltérés, az úgynevezett finanszírozási hiány indokolja a piacokon történő állami beavatkozást. A kkv-k valódi finanszírozási igényeinek eredményes teljesítése érdekében az ERFA hatálya alá tartozó konstrukciókat a finanszírozási hiány megbízható értékelése alapján kell meghatározni [17].

27. A Számvevőszék megvizsgálta a finanszírozási hiány kimutatásának minőségét és különösen azt, hogy ezek a kimutatások:

a) Meghatározták és számszerűsítették-e, hogy a kkv-kat célzó pénzügyi konstrukciós intézkedések támogatására a közszféra milyen fellépéseire van szükség.

b) Összefüggésben álltak-e a kapcsolódó operatív programokkal.

c) Valamennyi érdekelt fél számára kellő időben rendelkezésre álltak-e.

28. Noha az EBA finanszírozási hányra vonatkozó kimutatásai szabványos módszertan (azaz közös sablon) alapján készültek, színvonalukat tekintve rendkívül egyenetlenek voltak. A Számvevőszék ugyanakkor megállapította, hogy a Svédországban tapasztalható finanszírozási hiányra vonatkozó EBA-értékelés helyes gyakorlatnak minősül, és ezt alkalmazta viszonyítási alapként (lásd az 1. háttérmagyarázatot).

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EBA KIMUTATÁSA A FINANSZÍROZÁSI HIÁNYRÓL SVÉDORSZÁG ESETÉBEN – PÉLDA A HELYES GYAKORLATRA

Az EBA finanszírozási résre vonatkozó, 2007 januárjában véglegesített kimutatása az alábbiakat tartalmazta:

a kkv-k finanszírozási igényei és a kínálat teljes körű, nemzeti szintű értékelése a pénzügyi konstrukciók típusai szerint, adott esetben figyelembe véve a regionális sajátosságokat;

azok a területek, amelyeken megalapozottan megállapítható vagy nem megállapítható a finanszírozási hiány létezése;

hivatkozások a korábbi ERFA-támogatásra és a finanszírozáshoz jutást segítő egyéb uniós programokra, beleértve az EBB-csoport szerepét;

a kkv-k finanszírozásához nyújtott, társfinanszírozásban részesülő támogatás tervezett szerkezetére vonatkozó információk (forráselosztás), ideértve a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtott operatív programmal való kapcsolatot is;

tájékoztatás arra vonatkozóan, mely lehetséges pénzügyi közvetítők alkalmasak a támogatás lebonyolítására.

2000–2006: ÁLTALÁBAN NEM KÉSZÜLTEK KIMUTATÁSOK A FINANSZÍROZÁSI HIÁNYRÓL

29. A 2000–2006 közötti programozási időszakban a Bizottság és a tagállamok többnyire nem mérték fel a kkv-kat érintő finanszírozási rést. Noha a kkv-kat támogató pénzügyi konstrukciós intézkedésekre 1,6 milliárd EUR-t fordítottak, a finanszírozási hiány értékelése nem volt kötelező, és a Bizottság ajánlást sem tett erre.

30. A strukturális alapokról szóló rendeletben [18] előírt előzetes értékelések nem foglalták magukban a kkv-finanszírozási hiány megfelelő kimutatását. Portugáliában például a kkv-programokat a finanszírozási hiány előzetes kimutatása nélkül támogatták, míg Németországban (Berlin és Észak-Rajna-Vesztfália régiókban) a kimutatások általános jellegűek voltak, és nem bizonyos, hogy az érintett szervek valóban felhasználták azokat.

2007–2013: JELENTŐS HIÁNYOSSÁGOK

31. A 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan nincs olyan jogi előírás, amely az operatív program szintjén kötelezővé tenné a kkv-finanszírozási réssel kapcsolatos kimutatás elkészítését és felhasználását. A Bizottság azonban – felismerve azok hasznos voltát – az EBA-val közösen úgy határozott, hogy társfinanszírozást nyújt a tagállamok kérésére díjmentesen elvégzett finanszírozásirés-kimutatásokhoz [19]. Ezeket a kimutatásokat a kkv-k finanszírozáshoz jutását szolgáló célok és források kijelölése érdekében felhasználnák az operatív programok kidolgozásakor.

32. 2006 és 2009 között az EBA 20 tagállam saját kérésére 55 finanszírozási hiányra vonatkozó kimutatást készített, amelyek közül az ellenőrzés során a Számvevőszék 18-at vizsgált meg. Az ellenőrzésbe bevont tagállamok finanszírozási résre vonatkozó kimutatásain túl spanyolországi, franciaországi és lengyelországi kimutatások áttekintésére is sor került, mivel a kimutatások többsége ebben a három tagállamban készült.

AZ EBA MEGHATÁROZTA ÉS SZÁMSZERŰSÍTETTE A KÖZSZFÉRA CSELEKVÉSÉNEK SZÜKSÉGESSÉGÉT

33. Az EBA a finanszírozási résre vonatkozó vizsgált kimutatások mindegyike esetében számszerűsítette a finanszírozási rést, és megállapította, hogy a kkv-knak címzett konstrukciók érdekében szükség van a közszféra fellépésére.

34. Az EBA ugyanakkor csak elvétve utalt az ERFA keretében vagy azon kívül a kkv-k finanszírozáshoz jutásához nyújtott korábbi uniós támogatásokra. Ha és amikor említett ilyen támogatást, nem törekedett tanulságok megfogalmazására.

AZ OPERATÍV PROGRAMOKKAL VALÓ EGYÉRTELMŰ KAPCSOLAT HIÁNYA

35. Az EBA finanszírozási résre vonatkozó kimutatása a vizsgált esetek egyikében sem mutatott rá az ERFA vonatkozó operatív programjával való összefüggésre. Az EBA a finanszírozási résre vonatkozó kimutatásokat az operatív program eljárásától függetlenül, gyakran késve készítette el, ami az operatív program intézkedéseiből származó forrásoknak a pénzügyi konstrukciók számára történő optimálisnál kedvezőtlenebb elosztását eredményezte.

36. Következésképpen, amikor időszerűvé vált a (tagállamok és a holdingalap-kezelők közötti) keretmegállapodások tárgyalása, nyilvánvalóvá váltak az operatív programoknak a finanszírozási résre vonatkozó értékelésben nem említett jelentős korlátai (pl. a különböző típusú eszközök közötti forráselosztás, területi korlátozások, nyomon követési és jelentéstételi követelmények).

37. A lengyel regionális hatóságok például a finanszírozási résre vonatkozó öt regionális kimutatás színvonalával nem voltak megelégedve [20]. Máshol az értékeléseket az operatív programok végrehajtásakor nagyrészt figyelmen kívül hagyták (pl. Andalúzia, Magyarország).

38. A Bizottság nem írta elő az EBA-tól megrendelt, finanszírozási résre vonatkozó elemzések független értékelését vagy minőség-ellenőrzését. Az EBB ugyanakkor készített értékelést, amelyben a finanszírozási résre vonatkozó kimutatásokat "részben nem kielégítő"-nek ítélte, és elsősorban a finanszírozási hiány kimutatási folyamatában tapasztalható késéseket bírálta, valamint "különféle külső problémákat", többek között szabályozási problémákat említett [21].

A FINANSZÍROZÁSI HIÁNYRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁSOKAT NEM MINDEN ESETBEN HOZTÁK NYILVÁNOSSÁGRA

39. A kkv-kat támogató finanszírozási kínálat optimális mérete és minősége érdekében az érdekeltek körében minél inkább tudatosítani kell a kkv-k konkrét finanszírozási igényeit. Ez azt jelenti, hogy az irányító hatóságokkal egy időben a pénzügyi közvetítők és a kkv-k különböző érdekcsoportjai részére is elérhetővé kell tenni a finanszírozási résre vonatkozó kimutatások teljes szövegét.

40. Az egyetértési megállapodást megszegve [22] az esetek többségében az említett kimutatásoknak nem tették közzé a teljes szövegét, ehelyett a Bizottság csupán összefoglalókat adott ki.

ALKALMAS-E AZ ERFA-KERET A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK MŰKÖDTETÉSÉRE?

41. A tagállamok, valamint a számos érintett régió és pénzintézet számára a kkv-k eredményes és hatékony finanszírozáshoz juttatása szempontjából kulcsfontosságú a megfelelő szabályozási és igazgatási keret megléte.

42. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy:

a) A jogi és irányítási keretek kellően figyelembe veszik-e a különböző pénzügyi konstrukciók sajátos jellegét.

b) Az ERFA – mint pénzügyi konstrukciókat biztosító mechanizmus – alkalmazása elősegítette-e a hatékony pénzgazdálkodást.

c) A Bizottság felügyeleti és tájékoztatási rendszere megfelelt-e a célnak.

A KÜLÖNBÖZŐ PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK SAJÁTOS JELLEGÉT NEM VESZIK KELLŐEN FIGYELEMBE

43. A strukturális alapokról szóló hatályos rendeletek [23] kimondják, hogy a pénzügyi konstrukciók magukban foglalják a kockázatitőke-alapokat (a tőkefinanszírozás egy formája), a hitel- és a garanciaalapokat. A rendeletek a tőke-, hitel- és garanciaalapokra vonatkozóan, amelyek a nem visszatérítendő eszközöktől (támogatások) és egymástól is alapvetően különböznek, nem tartalmaznak további különös rendelkezéseket. A költségvetési rendelet [24] szintén nem célzottan a pénzügyi konstrukciókról szól.

44. Ebből az következik, hogy a Bizottság a kkv-knak nyújtott visszafizetendő segítségnyújtást a nem visszatérítendő támogatásokkal közös jogi keret szerint szabályozza.

45. A Bizottság felismerte, hogy ez problémát okozhat. A 2010. évi belső ellenőrzési jelentés [25] például megállapította, hogy a szabályozási és stratégiai keret nem a leghatékonyabban segíti elő a célok elérését, valamint hogy a rendszer kialakításának hiányosságai komolyan alááshatják a teljesítményt és a Bizottság jó hírnevét.

46. A Bizottság segíteni kívánt a tagállamoknak abban, hogy jobban átlássák, hogyan kellene alkalmazni a strukturális alapokról szóló rendeleteket a pénzügyi konstrukciók támogatása céljából, ezért elsőként két – korlátozott hatályú – értelmezést tett közzé 2007 júliusában és 2008 decemberében. A Bizottság csak 2011 februárjában, azaz négy évvel a jelenlegi programozási időszak kezdetét követően adott ki a kifejezetten a pénzügyi konstrukciós eszközökre vonatkozó átfogó értelmezést, amely megkülönbözteti a pénzügyi konstrukciók főbb típusait.

47. A Bizottság 2011. februári értelmezése ugyanakkor jogilag nem kötelező érvényű, és nem szünteti meg a strukturális alapokról szóló rendeletek négy fő hiányosságát:

A tőkeáttételre és a finanszírozás visszaforgatására vonatkozó előírások elégtelensége.

Annak lehetősége, hogy a pénzügyi konstrukciókra indokolatlan költségvetési juttatásokat kössenek le.

Indokolatlan kedvezmények lehetősége a magánszféra számára.

A forgóeszközökre vonatkozó egyértelmű támogathatósági feltételek hiánya.

A TŐKEÁTTÉTELRE ÉS A FINANSZÍROZÁS VISSZAFORGATÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK ELÉGTELENSÉGE

48. Az első hiányosság az, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek nem tartalmaznak egyértelmű rendelkezést általában az alapok tőkeáttételéről és a rulírozó alapokról, illetve különösen arról, hogyan és mennyi ideig alkalmazandók ezek a fogalmak [26]. Amint azt a Bizottság több ízben is hangsúlyozta, ezek a jelenlegi programozási időszakban a pénzügyi konstrukciós eszközök, sőt a strukturális alapok meghatározó jellemzői is [27].

49. A strukturális alapokról szóló rendeletek nem írnak elő konkrét időtartamot (10, 20, 30 év) vagy visszaforgatási együtthatót (legalább egyszer, kétszer, háromszor) a még nem kimerített továbbvihető finanszírozás újbóli felhasználására vonatkozóan. Ezenkívül a tőke-, hitel- és garanciaalapok tőkeáttételi hatásának működése alapvetően eltérő, amit a rendeletek nem tükröznek.

50. Noha a 2011. februári értelmezés elismeri, hogy a pénzügyi konstrukcióknak különböző típusai vannak, azok tőkeáttételi hatásáról csak érintőlegesen, az ilyen hatás előnyeit kiemelve tesz említést, ám annak fogalmát nem határozza meg, illetve nem ír elő tőkeáttételi követelményeket (tőkeáttételi arány, a továbbvihető finanszírozás gyakorisága és újrafelhasználása) [28].

51. Az alapok rulírozó jellegét illetően az értelmezés iránymutatással szolgál és szorgalmazza, hogy az első befektetési ciklust követően visszatérített közforrásokat "az operatív programhoz tartozó ugyanazon régióban végzett ugyanazon tevékenységtípusnak juttassák ismét" [29]. Az irányító hatóságok ennek ellenére minden esetben széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a továbbvihető finanszírozás újrafelhasználása tekintetében, amennyiben van ilyen, e források ugyanis bármikor visszaalakíthatók nem visszatérítendő támogatássá [30], mérsékelve ezzel a pénzügyi konstrukciós eszközök előnyeit.

52. Andalúziában például a felszámolási rendelkezés mindössze megemlíti, hogy a fennmaradó likvid forrásokat át kell adni a regionális kincstárnak, és azokat a regionális kormány szabadon felhasználhatja. Ez azt jelenti, hogy a továbbvihető finanszírozás a regionális kormány rendes kiadásaira, illetve támogatás formájában a kisvállalkozásoktól eltérő gazdasági szereplők javára fordítható [31].

53. Ezenfelül, amint az a 78–83. bekezdésben olvasható, a meglévő felügyeleti és tájékoztatási rendszerek nem teszik lehetővé annak igazolását, hogy a befektetési stratégia, a kilépési alapelvek és a felszámolásra vonatkozó rendelkezések [32] eredményesen követelték-e meg a továbbvihető finanszírozás visszaforgathatóságát. A Bizottság tehát nem kap elég információt ahhoz, hogy nyomon követni és ellenőrizni tudja a források rulírozó jellegét.

ANNAK LEHETŐSÉGE, HOGY A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓKRA INDOKOLATLAN KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁSOKAT KÖSSENEK LE

54. A második hiányosság az, hogy a strukturális alapokról szóló hatályos rendeletek értelmében [33] a holdingalapokat működtető tagállamokra az operatív program élettartama során nem vonatkozik a kötelezettségvállalások automatikus visszavonása, amennyiben a holdingalapból nem történt kifizetés.

55. Amint azt a 32. bekezdésben említettük, a tagállamokat nem kötelezték a kkv-finanszírozási résre vonatkozó kimutatások elkészítésére. A jogalkotó ezáltal lehetővé tette, hogy a pénzügyi konstrukciókhoz indokolatlanul nagy összegű előirányzatokat rendeljenek.

56. A Bizottságnak csak a program lezárásakor, több mint két évvel a hétéves programozási időszak végét követően nyílik majd módja arra, hogy orvosolja a helyzetet.

57. Az ilyen túlzó forráselosztásra szemléletes példával szolgál egy olaszországi garanciaalap (lásd a 2. háttérmagyarázatot).

A MAGÁNSZFÉRÁNAK NYÚJTOTT INDOKOLOTLAN KEDVEZMÉNY LEHETŐSÉGE

58. A harmadik hiányosság az, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek [34] további pontosítás nélkül megengedik a magánszféra számára biztosított kedvezőbb bánásmódot a közszférával, ebben az esetben a strukturális alapokkal szemben. Ez a kedvezmény konkrétan úgy jelenik meg, hogy a szerződésekben az ERFA-nak nem a magán-társfinanszírozókkal azonos visszafizetési feltételeket biztosítanak (a pari passu elve nem érvényesül).

59. A kedvezmény lehet indokolt, ha célja, hogy a költség-visszatérítés és a jobb kockázat/megtérülés arány lehetőségét növelve magánberuházókat vagy hitelezőket vonzzon. Ennek alkalmazását azonban körültekintően igazolni kell, hiszen az korlátozza a kkv-k következő hulláma számára a kellő mennyiségű továbbvihető finanszírozási forrás biztosítására fordítható kapacitást.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

TÚLZÓ FORRÁSELOSZTÁS ESETE: ERFA-GARANCIÁK OLASZORSZÁGBAN (SZARDÍNIA)

A szardíniai irányító hatóság nem kérte a finanszírozási hiány kimutatását. Figyelembe véve az irányító hatóság üzleti tervében [35] célként kitűzött tízszeres tőkeáttételi hatást és 65%-os átlagos garanciarátát, az alap részére nyújtott 233 millió EUR összegű juttatás legalább 3585 millió EUR összegű új garanciákat eredményezne, ami 51%-kal magasabb, mint az új garanciáknak az üzleti tervben jelzett legmagasabb várt összege.

Ez az összes szardíniai vállalkozás összes hiteltartozása (jelenleg 11803 millió EUR) közel 38%-ának felel meg, ami irreális elképzelés. 2011 közepéig ebből az alapból a teljes 233 millió EUR keretösszegből 1,5 millió EUR-t kötöttek le. Erre a hatalmas keretösszegre nem vonatkozik a kötelezettségvállalások automatikus visszavonása.

60. Ennélfogva az irányító hatóságoknak fel kell mérniük, fennáll-e a kedvezményes bánásmód ténye, és hogy az indokolt-e [36]. Minderről azonban sem a strukturális alapokról szóló hatályos rendeletek, sem pedig a Bizottság értelmezései nem rendelkeznek részletesebben.

61. Angliában három esetben állapították meg a kedvezmények indokolatlan alkalmazását: London, Merseyside és Yorkshire, valamint Humber régiókban. Továbbá, ha csak a holdingalap egyik alapjánál történt volna nemteljesítés, a holdingalapnak először a teljesítő alapok kárára ki kellett volna egyenlítenie a banki tartozást.

62. A negyedik esetre Magyarországon derült fény, ahol a tőkebefektetők hozamkorlátozási záradék révén biztosították befektetéseik megtérülését az állami támogató kárára, és az általuk vállalt kockázatot kárenyhítési záradék alkalmazásával korlátozták. Ennek eredményeképpen minden kockázat az állami beruházót terheli, a haszonból ugyanakkor nem részesül megfelelő mértékben.

A FORGÓESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ EGYÉRTELMŰ TÁMOGATÁSI FELTÉTELEK HIÁNYA

63. A negyedik hiányosság a forgóeszközökre vonatkozó támogathatósági feltételeket érinti, amelyekkel a strukturális alapokról szóló rendeletek nem foglalkoznak. 2011. februári állásfoglalásában a Bizottság úgy véli, hogy a nem vállalatalapításra vagy -bővítésre irányuló tervhez kapcsolódó forgóeszköz finanszírozását e pénzügyi konstrukciókból nem szabad támogatni [37].

64. A nem egyértelmű "növekedési tőke" kifejezés használata és a forgóeszköz felhasználására vonatkozó számos kivétel értelmezési zavart okozott a tagállamok pénzintézetei körében. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a forgóeszközök támogathatóságát "eseti alapon kell megvizsgálni és végrehajtani, megfelelően figyelembe véve és betartva a vonatkozó állami támogatási jogszabályokat és előírásokat" [38].

65. E jogbizonytalanság következményei megmutatkoztak például Magyarországon, ahol az irányító hatóság azt állapította meg, hogy a Bizottság feltételei nehezen értelmezhetők, azokat nem lehet nyomon követni, és olyan mértékben növelik a pénzügyi közvetítők kockázatait, hogy utóbbiaknak már nem áll érdekükben az ERFA keretében forgóeszközhitelt nyújtani.

AZ ERFA ADOTTSÁGAI A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK ESETÉBEN AKADÁLYOZTÁK A HATÉKONY PÉNZGAZDÁLKODÁST

66. Elsősorban a területi jelleg és a kritikus tömeg hiánya (szóróhatás) az ERFA azon jellemzői, amelyek a pénzügyi konstrukciók esetében akadályozták a hatékony pénzgazdálkodást. Ezek a tulajdonságok a különböző programozási időszakok alatt mindvégig befolyásolták az ERFA teljesítményét.

ERFA: A KKV-KAT TÁMOGATÓ ALAPOK SZÁMÁRA MESSZEMENŐ KÖVETKEZMÉNYEKKEL JÁRÓ TERÜLETI JELLEG

67. Az ERFA első meghatározó jellemzője a területi megközelítés. Végrehajtásához a 27 tagállamot 271 statisztikai szempontok szerint körülhatárolt régióra osztották, azaz a legtöbb esetben a NUTS 2 szintre [39].

68. Ez a megközelítés ellentétes a Bizottság azon kijelentésével, miszerint az európai vállalkozásoknak egy fokozottan világszintűvé váló versenyben kell helyt állniuk, és az innováció olyan globális jelenség, amely zárt környezetben nem lehet sikeres és fenntartható [40]. Az ERFA-ból társfinanszírozott visszatérítendő támogatásoktól eltérően a Bizottság által kezelt többi, kkv-kat célzó pénzügyi konstrukcióra (EHT vállalkozásalapítási program, GIF, kkv finanszírozási eszköz (SMEFF), SMEG stb.) nem vonatkoznak ilyen uniós területi korlátozások.

69. A Számvevőszék továbbá számos olyan helyes gyakorlati példát talált az Unión belül (Németország) és kívül (Egyesült Államok és Izrael), ahol nem alkalmaztak regionális korlátozást. Ezek közül néhányat a 3. háttérmagyarázat ismertet részletesebben.

70. E regionális megosztottság miatt nem alkalmazhatók a pénzügyi konstrukciókhoz kapcsolódó olyan jellemző mutatók, mint például a külföldi tőke százalékos aránya a kkv-k mérlegében, a banki közvetítési díjak, a nemteljesítési arány, az elutasított hitelkérelmek aránya vagy a tőke és a tartozás aránya. Ezek a statisztikák regionális szinten, vagy legalább az ERFA-támogatás alapjául szolgáló területi egységek szintjén sok esetben nem is állnak rendelkezésre.

AZ ERFA NEM AKADÁLYOZZA MEG A KRITIKUS TÖMEGET EL NEM ÉRŐ ALAPOK LÉTREHOZÁSÁT (SZÓRÓHATÁS)

71. Az operatív programok forráselosztási folyamata során a kkv-finanszírozás terén többnyire járatlan hatóságok úgy osztják el a köztámogatásokat az alapok között, hogy azok mérete gyakran nem éri el a kritikus tömeget. Ennek oka nem csupán a fent említett területi megközelítés, hanem az is, hogy számos különféle gazdasági, környezeti, társadalmi és területi célkitűzéssel rendelkező, eltérő tematikus operatív programok létezhetnek.

72. A finanszírozáshoz jutás a kritikus tömegnél kisebb méretű alapokból nagy valószínűséggel nem biztosítható fenntartható módon. Ez azért van, mert az állandó költségek és a beruházásokhoz vagy hitelekhez kötődő kockázatok nem oszthatók meg megfelelő számú kkv között [41].

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

HELYES GYAKORLATI PÉLDÁK MÁS KKV-PROGRAMOKON BELÜL

Németországban az európai újjáépítési program (ERP) nem meghatározott programidőszakra szól, és azt nem regionális szinten hajtják végre. Lévén, hogy a németországi vállalkozások javára állandóan rendelkezésre álló "örökalapról" van szó, az alap ténylegesen rulírozó, a továbbvihető finanszírozás nem alakítható át vissza nem térítendő támogatássá.

Az Egyesült Államokban a kisvállalkozásokban érdekelt befektetési társaságok programja (SBIC), illetve Izrael Állam Ipari, Kereskedelmi és Munkaügyi Minisztériumának (MOITAL) [42] K+F alap, Yozma és Technológiai Inkubátorok programja regionális megkülönböztetés nélkül biztosítja a kisvállalkozások finanszírozáshoz jutását. Az SBIC a pénzügyi közvetítők akkreditációjára és ellenőrzésére koncentrál, míg a MOITAL szigorúan a csúcstechnológiát alkalmazó kkv-kra összpontosít.

A fenti programok mindegyike más, kiemelt szempontokra helyezi a hangsúlyt, noha Németországban, az Egyesült Államokban és Izraelben is léteznek jelentős regionális eltérések.

73. A 2000–2006 közötti programozási időszakban az Egyesült Királyságban, illetve Németországban 433, illetve 204 millió EUR-t apróztak el, előbbi esetében 31 régió (régiónként átlagosan kb. 14 millió EUR), utóbbi esetében pedig 21 régió között (régiónként átlagosan kb. 10 millió EUR). Konkrétan 14 regionális finanszírozási struktúra 10 millió EUR-nál is kevesebb pénzt fordíthatott a Berlin, London, Észak-Rajna-Vesztfália és a West Midlands fejlett és sűrűn lakott régióiban tevékenykedő kkv-k több pénzügyi konstrukció keretében történő finanszírozására. Berlinben ráadásul az alapoknak különbséget kellett tenniük a kkv-k között aszerint, hogy azok telephelye öt különböző területi egység melyikében található [43].

74. Az 1. táblázatban egyes alapok mérete látható négy különböző uniós régióra vonatkozóan, adott esetben a magántámogatás összegét is beleértve.

1. TÁBLÁZAT

AZ ALAPOK MÉRETE BERLIN, ÉSZAK-RAJNA-VESZTFÁLIA, LONDON ÉS A WEST MIDLANDS ERFA-RÉGIÓKBAN (AZ ALAPOKAT NÉV NÉLKÜL TÜNTETJÜK FEL)

Megjegyzés:EKB GBP/EUR árfolyam 2008. 12. 31-én (a kifizetések lezárási időpontja): 1,0499.

ORSZÁG | RÉGIÓ | AZ ALAP NEVE | AZ ALAP MÉRETE (millió EUR) |

NÉMETORSZÁG | Berlin | A hitelalap (1. célkitűzési kategória) | 4,52 |

A hitelalap (2. célkitűzési kategória) | 7,22 |

A tőkealap (1. célkitűzési kategória) | 1,26 |

A tőkealap (2. célkitűzési kategória) | 4,14 |

Észak-Rajna-Vesztfália | D tőkealap | 0,41 |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | London | O tőkealap (2. célkitűzés) | 7,98 |

N tőkealap (2. célkitűzés) | 5,95 |

H hitelalap (hitelműveletek) | 3,62 |

G hitelalap | 1,88 |

H hitelalap (mezzanine műveletek) | 0,82 |

West Midlands | P tőkealap | 13,12 |

L tőkealap | 13,08 |

J hitelalap | 7,08 |

Q tőkealap | 6,23 |

M tőkealap | 3,46 |

I hitelalap | 1,00 |

75. Három alap esetében – London, Észak-Rajna-Vesztfália, illetve a West Midlands régióban – a kockázati profil és az alap kis mérete együtt az alap teljes portfolióját veszélybe sodorta, mivel a vállalt kockázat nem volt kellően diverzifikált.

76. A 2007–2013 közötti programozási időszakban továbbra is fennáll annak a veszélye, hogy az ERFA irányító hatóságai elaprózzák a kkv-k finanszírozását. Az ellenőrzés idején nem volt bizonyítható, hogy az érintett régiókban az alapok méretüknél fogva rendelkeztek a szükséges kritikus tömeggel. Ennek egy szemléletes példáját mutatja be a 4. háttérmagyarázat (Szlovákia).

77. Ezzel szemben kedvez a kritikus tömegű holdingalapok és alapok felállításának, ha nemzeti törvényei értelmében egy tagállam saját területét egyetlen régióként kezelheti (Litvánia), illetve ha egy adott operatív program keretében több régióra vonatkozóan írhat elő pénzügyi konstrukciós intézkedéseket (Portugália). Mindez a végrehajtást is megkönnyíti, mivel csak egy irányító hatóság közreműködésére van szükség.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A KRITIKUS TÖMEG HIÁNYA SZLOVÁKIÁBAN

Szlovákiában például a kritikus tömegnél kisebb méretű alapokat kezdetben – a holdingalap-kezelőként eljáró EBA határozott javaslata ellenére – akár öt különböző nemzeti operatív programból finanszírozták.

A kritikus tömeg hiányának problémáját tovább súlyosbította a "támogatott" és "nem támogatott" terület bizottsági fogalmainak – az uniós állami támogatási szabályoknak való megfeleléssel összefüggő – alkalmazása, mely fogalmak nem kapcsolódnak a kkv-finanszírozási hiány fogalmához.

Annak érdekében, hogy mentességet kapjanak az állami támogatási szabályok alól, a szlovák hatóságok Pozsonyt "nem támogatott terület"-ként határozták meg. A szlovák kkv-k egyharmada és Szlovákia kutatás-fejlesztési potenciáljának fele a főváros térségében található. Ennélfogva számos kkv elesett a garanciaeszközök által biztosított előnyöktől, és tőkeeszközök formájában rendkívül csekély összegben részesült.

A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK FELÜGYELETI ÉS TÁJÉKOZTATÁSI RENDSZERE NEM IGAZODIK A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK SPECIÁLIS JELLEGÉHEZ

78. A pénzügyi konstrukciók, a megosztott irányítás, valamint az állami támogatási és a strukturális alapokra vonatkozó szabályok által teremtett bonyolult helyzet a Bizottság, az irányító hatóságok és a kedvezményezettek (a pénzügyi közvetítők) közötti célzott tájékoztatási, kommunikációs és felügyeleti rendszerek létrehozását tette szükségessé. Ezenfelül, tekintettel a 2007–2013 közötti szabályozási keret új rendelkezéseire, a tagállamok és más érdekeltek különösen igényelték a Bizottság útmutatását és tanácsait.

79. A tagállamok és az irányító hatóságok a 2000–2006 és a 2007–2013 közötti programozási időszakban egyaránt a Regionális Politikai Főigazgatóság földrajzilag illetékes irodáival tarthatják a kapcsolatot. A Főigazgatóság belső ellenőrzésének eredményei szerint az irodák munkáját az elégtelen információáramlás és az átláthatóság hiánya jellemezte [44].

80. A 2007–2013 programozási időszak során a Bizottság külön osztályt hozott létre többek között a kkv-knak nyújtott, ERFA által támogatott finanszírozási eszközök kezelésére. A legtöbb munkatárs azonban a kkv-kat támogató pénzügyi konstrukciókhoz nem kapcsolódó feladatokat kapott.

81. A gyakorlatban teljes munkaidős egyenértékben kifejezve mindössze három alkalmazott foglalkozott a kkv-kat támogató pénzügyi konstrukciós eszközökkel. Mivel a többi főigazgatósággal nem került sor tudás- és tapasztalatcserére [45], és mivel a tagállamok és az érdekeltek számára nem állt rendelkezésre megfelelő informatikai alkalmazás, a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő útmutatást és tanácsadást nyújtson.

82. Az ERFA számára létrehozott kohéziós politikai monitoring eszközök [46] a pénzügyi konstrukciók esetében nem megfelelők, vagy azokat nem igazították hozzá az utóbbiak igényeihez.

a) Az éves végrehajtási jelentések, az Egyesült Királyság kivételével nem számolnak be kifejezetten a pénzügyi konstrukciós eszközök teljesítményéről.

b) A monitoringbizottságok jogi hatásköre az operatív programok szintjére terjed ki [47]. Ennélfogva többnyire nem áll módjukban megvizsgálni a különböző típusú pénzügyi konstrukciós eszközök egyedi jellemzőit.

c) Az operatív programok mutatói nem tesznek különbséget a pénzügyi konstrukciók (visszatérítendő eszközök) és a támogatások (nem visszatérítendő eszközök) között [48]. Ezért a legtöbb alkalmazott mutató – a fejlődés eredményorientált makromutatói [49]– nem használható a pénzügyi konstrukciós eszközök terén elért haladás méréséhez.

83. E hiányosságot felismerve a Bizottság 2011. februári állásfoglalásában azt az ajánlást intézte a 27 tagállamhoz, hogy több mint 100 javasolt mutató eredményeiről számoljanak be [50].

A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK EREDMÉNYESSÉGE ÉS HATÉKONYSÁGA AZ EREDMÉNYEK TÜKRÉBEN

84. Annak értékelésekor, vajon az ERFA eredményesen és hatékonyan biztosítja-e a pénzügyi konstrukciókat, a Számvevőszék azt vizsgálta, hogy igazak-e az alábbi kijelentések, és ha igen, milyen mértékben:

a) A kkv-k finanszírozása késve teljesült.

b) Az indokolatlan irányítási költségek csökkentették a kkv-k finanszírozására ténylegesen rendelkezésre álló összeget (szivárgási hatások) [51].

c) A közforrásoknak sikerült magánfinanszírozást generálni.

HATÁRIDŐK GYAKORI BE NEM TARTÁSA

85. A kkv-k finanszírozáshoz juttatásának időszerű voltát az egyes operatív programok kezdetéhez – 1999/2000 és 2007 – viszonyítva állapíthatjuk meg.

86. Eltekintve a hírnév lejáratásától, amelyet a finanszírozási programokhoz való hozzáférés késedelmes biztosítása okozhat, a késések következtében előfordulhat, hogy a Bizottság a 2007–2013 közötti és azt követő programozási időszakokban nem fogja tudni újra felhasználni az érintett forrásokat.

87. Ha a kkv-finanszírozási források folyósítása késedelmet szenved, az alapok addig nem tudják elkölteni azt a pénzt, amelyre a kkv-k pénzügyi konstrukciók formájában jogosultak lehetnének. Az irányító hatóság szempontjából ez azt jelenti, hogy szívesebben alkalmazzák az alternatív megoldást, azaz a kkv-knak nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat.

88. A késések fő okait mindkét programozási időszakra vonatkozóan a 2. táblázat foglalja össze. A késések valamennyi tagállamra általánosan jellemzőek voltak. A késések egyes okai a jelenlegi programozási időszakban ismét felmerültek, és a "magánbefektetésekhez való hozzájutás"-on kívül a késéseket immár nem az ingadozó pénzügyi körülmények, hanem igazgatási, jogi, szervezeti vagy stratégiai okok magyarázzák.

2. TÁBLÁZAT

AZ ERFA PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓINAK VÉGREHAJTÁSA SORÁN TAPASZTALT KÉSÉSEK FŐ OKAI

Megjegyzés:A késések nem feltétlenül érintik a pénzügyi eszközök valamennyi típusát; az operatív program jóváhagyásától számított két éven belüli késéseket nem vettük figyelembe; az ellenőrök egyszerűsítették a kategóriákat; minden kategória tényadatokon alapul.

A KÉSÉSEK OKAI | TAGÁLLAMOK VAGY RÉGIÓK |

2000–2006

Időigényes szervezés és tárgyalások | Berlin, London, Észak-Rajna-Vesztfália, Portugália, West Midlands |

Állami támogatási problémák a 2. célkitűzés hatálya alá tartozó régiókban | London, Észak-Rajna-Vesztfália, West Midlands |

Európai bizottsági útmutatás az alapok felépítéséről | Berlin, London |

Magánbefektetésekhez való hozzájutás | London |

2007–2013

Időigényes szervezés és tárgyalások | Görögország, London, Magyarország, Lengyelország, Szlovákia |

Magánbefektetésekhez való hozzájutás | London, West Midlands, Magyarország |

Adminisztratív okok | Andalúzia, Görögország, Lengyelország, Szardínia |

Az irányítási költségekről folytatott tárgyalások | Lengyelország, Szlovákia |

Irányítási megállapodások | Görögország, Szlovákia |

A forgóeszközök támogathatóságával kapcsolatos bizonytalanság | Magyarország |

A tárgyaló fél nem irányító hatóság | Szlovákia |

89. Az alábbi bekezdésekben néhány szemléletes példát mutatunk be, egyet a korábbi és hármat a jelenlegi programozási időszakból.

90. Németországban a 2000–2006 közötti programozási időszakban az alapok rendkívül későn léptek működésbe, aminek következtében Berlin és Észak-Rajna-Vesztfália területén legalább három alap nem tudta felhasználni a kkv-k finanszírozására előirányzott 24,4 millió, 13,6 millió, illetve 2,6 millió EUR-t. Ez az eredetileg tervezett összeghez képest az alapok 18–87%-kal alacsonyabb kihasználását jelentette.

91. Görögországban a holdingalapra vonatkozó megállapodást 2007 júniusában, még jóval az állami adósságválság kibontakozása előtt aláírták. 2011. június 30-ig a 250 millió eurós holding alapnak csupán 0,21%-át fizették ki kkv-knak. A görög kkv-k csak 2011 áprilisától kezdtek ERFA-támogatásban részesülni. Mivel a Hellén Köztársaság és az EBA korán aláírta a holdingalapra vonatkozó megállapodást, a holdingalap-kezelő közvetlen ajánlattételi felhívásokat írhatott volna ki, ha a tagállam nem késleltette volna a holdingalap irányításával kapcsolatos intézkedéseket, többek között azáltal, hogy ezeket az érintett irányító hatóságokon és az alap befektetési tanácsán belüli kinevezésektől tette függővé.

92. Szlovákiában a kkv-k 2011 júniusáig – tehát öt évvel azután, hogy az EBA és a Szlovák Köztársaság aláírta az Egyetértési Megállapodást – nem jutottak ERFA-finanszírozáshoz. A források egyes operatív programokból történő elosztásáról és a holdingalap létrehozásának végleges feltételeiről csak 2011 januárjában állapodtak meg. A pénzügyi közvetítőket még nem választották ki, miközben az irányítási költségek 2009 októbere óta folyamatosan gyűlnek.

93. Lengyelországban 2008-tól 2011 júniusáig a kkv-k nem jutottak finanszírozáshoz az ERFA-ból. Miután a Lengyel Köztársaság úgy döntött, hogy nem az EBA-t nevezi ki holdingalap-kezelőnek, saját fejlesztési bankját, a Bank Gospodarstwa Krajowegót jelölte ki ebbe a pozícióba, amelynek öt regionális hatósággal kellett megállapodnia az irányítási költségek egységes rendszeréről. A lengyel Regionális Fejlesztési Minisztérium a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (JEREMIE) elnevezésű kezdeményezéssel kapcsolatos jogi és szervezési nehézségekre hivatkozott, és különösen hangsúlyozta, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek összetett jellegére tekintettel azok tág értelmezésére van szükség [52].

SZIVÁRGÁSI HATÁSOK

94. Szokásos piaci gyakorlat, hogy a pénzügyi közvetítők irányítási költségeket róhatnak a kkv-kra. Az ERFA keretében azonban ezeket a költségeket a legtöbb esetben közvetlenül az operatív programból fizetik ki a pénzügyi közvetítőknek, az alapkezelési költségek térítéseként vagy visszatérítéseként [53].

A KKV-KAT TERHELŐ TOVÁBBI DÍJAK...

95. A Bizottság útmutatója (ideértve a 2007. és 2011. évi két állásfoglalást) nem határozza meg azokat a feltételeket, amelyek biztosítanák, hogy a kkv-kat csak olyan költségekkel terheljék, amelyeket a velük összefüggésben a pénzügyi közvetítők által vállalt kockázat vagy nyújtott szolgáltatás indokol.

96. A német Szász-Anhalt tartományban és Észtországban az érintett irányító hatóság által kijelölt pénzügyi közvetítők a kkv-kra terhelték a refinanszírozási és az eljárási költségeket, amit a Számvevőszék a 2009. évi ellenőrzése során állapított meg. A refinanszírozási és eljárási költségek a pénzügyi közvetítők rendes működési költségeihez tartozó tételek.

97. A szokásos piaci díjakon túl Angliában is fizettettek irányítási, kezelési, monitoring és egyéb díjakat a kkv-kkal. A Bizottság az angliai régiókban folytatott ellenőrzések részeként jelenleg vizsgálja, hogyan befolyásolja majd a kezelési és monitoring díjak státusa a program lezárásakor a támogatható költségekről benyújtott elszámolásokat.

...NEM MINDEN ESETBEN ÁTLÁTHATÓK

98. Mivel a Bizottság jogértelmezése szerint nem a kkv a kedvezményezett, és mivel a tagállamok az irányítási költségeket nem minden esetben helyesen számolják el, előfordul, hogy a kkv-kra terhelt irányítási költségek összege nem állapítható meg.

99. A 16 vizsgált tőkealap közül négy esetben a rendelkezésre álló adatok hiánya miatt az ellenőrzés időpontjában nem lehetett megbecsülni az irányítási költségeket.

100. Észak-Rajna-Vesztfáliában például sem az irányító hatóság, sem a kijelölt alapkezelő nem tudott információval szolgálni a régióban felmerült tényleges irányítási költségekről. Az alkalmazott kamatláb kiszámítására vonatkozó dokumentációt – ideértve az irányítási költségek finanszírozásának haszonkulcsát is – nem tudták bemutatni. Az egyik induló vállalkozásokat támogató tőkealap esetében a kkv-k támogatásának járulékos költségeit (többek között a külső tanácsadók díjait) is e forrásokból finanszírozták, de a költségekről ott sem tudtak áttekintést adni.

101. Az irányítási költségekkel kapcsolatos megbízható adatok hiánya nem korlátozódik a tőkealapokra, hanem átfogóbb problémát jelent. A 34 ellenőrzött művelet közül 11-ben nem lehetett megállapítani az irányítási költségek mértékét, mivel ezekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre adatok, vagy azok nem voltak megbízhatók.

AZ ERFA-NAK NEM SIKERÜLT SZÁMOTTEVŐ MAGÁNBEFEKTETÉST BEVONNI

102. A Bizottság és a kkv-támogatás terén tevékenykedő más nemzetközi szereplők (lásd a 25. bekezdést) úgy vélik, hogy a kkv-k pénzügyi eszközök révén történő támogatásának egyik legfőbb előnye a magántőke bevonása [54]. Ennek tükrében a Számvevőszék tőkeáttétel alatt azt érti, hogy milyen mértékben sikerült magánfinanszírozást bevonni (lásd: 5. háttérmagyarázat):

103. Amikor a közfinanszírozás csak uniós forrásokból érkezik (mint pl. a központilag irányított uniós programok esetében), mindkét számítási módszer ugyanazt az eredményt adja. Viszont a kohéziós politika esetében a helyzet merőben más: az operatív programokat a tagállamok is társfinanszírozzák, ami általában közfinanszírozás, országos, regionális vagy egyéb fajta köztámogatás formájában jelentkezik a gyakorlatban [55].

104. Míg az operatív programok esetében a Bizottság a tagállami társfinanszírozást multiplikátor hatásként könyveli el, a Számvevőszék által alkalmazott képletben ez nem számít bele a tőkeáttételi hatásba. A tagállami társfinanszírozás nem egyedi jellemzője a pénzügyi konstrukcióknak, hiszen bármelyik kohéziós szakpolitikai projektben jelen van, így többek között a hagyományos, vissza nem térítendő támogatásoknál is.

105. A holdingalapok esetében az ellenőrzés nem állapított meg a tőkeáttételből eredő jelentős mértékű magánberuházást. Ez mindkét programozási időszakra igaz. Az irányító hatóság és a pénzügyi közvetítők között létrejött finanszírozási megállapodások – néhány egyesült királyságbeli tőkealap kivételével, ahol kötelező tőkeáttételi követelmények vonatkoznak a magánbefektetőkre – jellemzően nem írnak elő konkrét tőkeáttételi követelményeket.

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

TŐKEÁTTÉTEL

A Számvevőszék az alábbi módon számította ki a tőkeáttétel mértékét:

A Számvevőszék számítási módszerét alkalmazva a II. melléklet vázlatos áttekintést ad arról, hogyan működik a tőkeáttételi hatás a pénzügyi konstrukciók fő kategóriái esetében és az ERFA-val összefüggésben, valamint hogyan értelmezendő a tőkeáttétel fogalma. Az 1,00 tőkeáttételi arány például azt jelenti, hogy egyáltalán nem történt magánfinanszírozás.

2011-ben a Bizottság kialakította a multiplikátor-hatás fogalmát, ami a következőt foglalja magában:

A Számvevőszék által alkalmazott tőkeáttételi aránynak és a Bizottság által alkalmazott multiplikátor aránynak megegyezik a számlálója. A nevezőnél viszont a Számvevőszék az összes közfinanszírozást beszámítja, míg a Bizottság csak az uniós hozzájárulást veszi figyelembe.

106. A tőke- és hiteleszközök esetében a Számvevőszék megállapította, hogy az elért tőkeáttétel mértéke nem volt jelentős, és elmaradt az összehasonlításul szolgáló referenciaértékektől. A garanciaeszközök ezzel szemben rendkívül nagy tőkeáttételi hatást eredményeztek.

AZ ERFA TŐKEESZKÖZEINEK TŐKEÁTTÉTELI HATÁSA

107. E pénzügyi konstrukció esetében a Számvevőszék ellenőrzése az alábbiakra terjedt ki:

a) a csúcstechnológiát alkalmazó kkv-kat (ISME) támogató öt kockázatitőke-alap;

b) a csúcstechnológia-ágazatot kisebb mértékben vagy egyáltalán nem célzó tizenkét kockázatitőke-alap.

108. A 3. táblázatban látható, hogy az elért tőkeáttételi arány értéke 1 (nem történt magánfinanszírozás) és 2,75 között változott.

109. A Számvevőszék az ETH vállalkozásalapítási programot vette összehasonlítási alapul, amely központi bizottsági finanszírozásban részesül, és amely valamennyi jogosult pénzügyi közvetítő számára elérhető egyetlen alapkezelő, az EBA, mint meghatalmazott irányítása alatt. A programot a kockázati tőke számára hozták létre, és elsősorban meglehetősen kockázatos kkv-kat támogat.

110. Az ETH vállalkozásalapítási program összesített tőkeáttételi aránya 1998 és 2008 között 4,6, míg 2001 és 2008 között 6,5 volt. Ráadásul a Bizottság számára még bevételt is termelt [57]. Németországban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban az ERFA ugyanilyen aktív volt, és az ETH vállalkozásalapítási program az országok fenti sorrendjében a következő tőkeáttételi arányokat teljesítette: 4,88, 5,93 és 5,03 [58]. Ugyanakkor a 2000 áprilisa és 2010 júniusa közötti időszakban az ellenőrzött ERFA-alapok (lásd: 3. táblázat) tőkeáttételi mutatója 1,09 és 2,75 között volt.

3. TÁBLÁZAT

AZ ELLENŐRZÖTT TŐKEALAPOK TŐKEÁTTÉTELI HATÁSA (AZ ALAPOKAT NÉV NÉLKÜL TÜNTETJÜK FEL)

Megjegyzések:

- Az E és az F tőkealap az ellenőrzési látogatás időpontjában a beruházás induló szakaszában volt.

- A tőkeáttételi arányok kiszámítása az ellenőrzés során az alapkezelő vagy az irányító hatóság által szolgáltatott adatok alapján történt.

Tagállam | Az alap neve | Termékleírás | Tőkeáttételi arány |

Csúcstechnológiába beruházó alapok

Németország | B tőkealap | Kockázati tőke (csúcstechnológia-ágazat) | 2,26 |

Egyesült Királyság | L tőkealap | Kockázati tőke (csúcstechnológia-ágazat) | 2,01 |

Egyesült Királyság | M tőkealap | Kockázati tőke (korai szakasz, csúcstechnológia-ágazat) | 1,95 |

Egyesült Királyság | N tőkealap | Kockázati tőke (korai szakasz, csúcstechnológia-ágazat) | 1,89 |

Németország | D tőkealap | Kockázati tőke (korai szakasz, csúcstechnológia-ágazat) | 1,33 |

Egyéb alapok

Németország | A tőkealap | Kockázati tőke (több ágazat) | 2,75 |

Portugália | G tőkealap | Kockázati tőke, alapkezelő | 2,22 |

Portugália | H tőkealap | Kockázati tőke (több ágazat) | 2,12 |

Egyesült Királyság | O tőkealap | Kockázati tőke (korai szakasz, kreatív ágazat) | 1,89 |

Németország | C tőkealap | Kockázati tőke (több ágazat) | 1,88 |

Egyesült Királyság | P tőkealap | Filmalap | 1,78 |

Magyarország | E tőkealap | Kockázati tőke (több ágazat) | 1,72 |

Magyarország | F tőkealap | Kockázati tőke (több ágazat) | 1,43 |

Portugália | I tőkealap | Kockázati tőke (idegenforgalmi ágazat) | 1,33 |

Egyesült Királyság | Q tőkealap | Kockázati tőke (korai szakasz, kreatív ágazat) | 1,09 |

Szlovákia | J tőkealap | Kockázati tőke a pozsonyi régión kívül | - |

Szlovákia | K tőkealap | Kockázati tőke a pozsonyi régióban | - |

AZ ERFA HITELESZKÖZEINEK TŐKEÁTTÉTELI HATÁSA

111. Az 4. táblázatból összehasonlító adatok nélkül is világos, hogy a 10 hitelalap közül öt egyáltalán nem vonzott magánberuházást, míg a többi hitelalap nagyon korlátozott tőkeáttételt ért el.

112. A Számvevőszék számára az uniós kkv-finanszírozási eszköz (SMEFF) szolgált viszonyítási alapul. A SMEFF azon közép- és kelet-európai országokban működött uniós csatlakozásuk előtt, melyek 2004-ben, illetve 2007-ben léptek be az EU-ba. A SMEFF nemzetközi pénzintézetek útján vissza nem tértendő támogatást nyújtott (elsősorban teljestményösztönzéshez, de szakmai segítségnyújtáshoz is) a helyi pénzügyi közvetítők hálózatainak [59]. Ezen támogatások előfeltétele volt jól működő rendszer felállítása és a kkv hitelportfólió előre meghatározott mértékű rulírozása.

113. Az uniós SMEFF olyan sikeresen tudott magánfinanszírozást bevonni, hogy a tőkeáttételi mutató általában 5 fölött volt, de volt 12,5-re, illetve 19,2-re is példa [60]. 1998 és 2009 júniusa között – a végrehajtást lebonyolító pénzügyi közvetítőtől függően – a SMEFF Magyarországon 12,5-szeres, Szlovákiában pedig 4-10-szeres tőkeáttételi mutatót ért el.

AZ ERFA GARANCIAESZKÖZEINEK TŐKEÁTTÉTELI HATÁSA

114. Az ellenőrzés során kevesebb garanciaalap vizsgálatára került sor (hat alap, lásd az 5. táblázatot), mivel az Egyesült Királyság és a németországi ellenőrzött régiók nem alkalmaznak ERFA-garanciákat.

115. Az elért tőkeáttételi arányok között rendkívül nagy eltérések mutatkoztak, a legmagasabb érték 171 volt. Még az egyik – a működését csak 2008 novemberében megkezdő – magyarországi garanciaalapnál tapasztalt legalacsonyabb arány (4,16) is meghaladta a tőke- és hitelalapok legjobb eredményeit. Ezek a tőkeáttételi szintek hasonlatosak a kkv-garanciakeret (SMEG, lásd a 6. Bekezdés (a) pontját) teljesítményéhez, amely 2001 és 2006 között összesítve minden közforrásból elköltött EUR után 67 EUR befektetést eredményezett [61].

4. TÁBLÁZAT

AZ ELLENŐRZÖTT HITELALAPOK TŐKEÁTTÉTELI HATÁSA (AZ ALAPOKAT NÉV NÉLKÜL TÜNTETJÜK FEL)

Megjegyzések: A tőkeáttételi arányok kiszámítása az ellenőrzés során az alapkezelő vagy az irányító hatóság által szolgáltatott adatok alapján történt.

Tagállam | Az alap neve | Termékleírás | Tőkeáttételi arány |

Egyéb alapok

Egyesült Királyság | G hitelalap | Szociális vállalkozásoknak nyújtott hosszú távú, előre sorolt hitelek | 1,67 |

Egyesült Királyság | H hitelalap (2 konstrukció) | Előre sorolt hitelek (több ágazat) | 1,67 |

Egyesült Királyság | I hitelalap | Előre sorolt hitelek (több ágazat) | 1,41 |

Magyarország | B hitelalap | mikrohitelek, kis összegű hitelek | 1,33 |

Magyarország | C hitelalap | Mikrohitelek (több ágazat) | 1,10 |

Németország | A hitelalap | Mikrohitelek, hitelek | 1,00 |

Magyarország | D hitelalap | Kkv-knak nyújtott hitelek | 1,00 |

Magyarország | E hitelalap | Forgóeszköz-hitelek | 1,00 |

Magyarország | F hitelalap | Forgóeszköz-hitelek | 1,00 |

Egyesült Királyság | J hitelalap | Mikrohitelek (több ágazat) | 1,00 |

5. TÁBLÁZAT

AZ ELLENŐRZÖTT HITELALAPOK TŐKEÁTTÉTELI HATÁSA (AZ ALAPOKAT NÉV NÉLKÜL TÜNTETJÜK FEL)

Tagállam | Az alap neve | Termékleírás | Tőkeáttételi arány |

Portugália | B garanciaalap | Garanciák | 171,00 |

Portugália | C garanciaalap | Garanciák | 114,00 |

Portugália | D garanciaalap | Garanciák | 80,00 |

Portugália | E garanciaalap | Ellengaranciák | 11,00 |

Magyarország | A garanciaalap | Garanciák | 4,16 |

Szlovákia | F garanciaalap | Első veszteségre nyújtott portfolió-garancia | – |

Megjegyzések: A tőkeáttételi arányok kiszámítása az ellenőrzés során az alapkezelő vagy az irányító hatóság által szolgáltatott adatok alapján történt.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A KKV-KNÁL MUTATKOZÓ FINANSZÍROZÁSI HIÁNY KIMUTATÁSÁNAK SZÍNVONALA

116. A 2000–2006 közötti programozási időszakban a legtöbb esetben nem készült értékelés a kkv-finanszírozási hiány meglétéről.

117. A 2007–2013 közötti programozási időszakban, ahol készült ilyen értékelés, az azt állapította meg, hogy szükség van a közfinanszírozás különböző formáira, valamint számszerűsítette a kkv-finanszírozási hiányt. A 2007–2013 közötti programozási időszakban a finanszírozási hiányról készült értékeléseket ugyanakkor jelentős minőségi hiányosságok jellemzik. Különös hibájuk, hogy nem teremtettek összefüggést a különböző programjuttatások és a feltárt finanszírozási hiány között, ami elengedhetetlen lett volna.

118. A finanszírozási hiányra vonatkozó kimutatásokat, illetve az ezek alapjául szolgáló folyamatok jellemzését tartalmazó dokumentumokat nem vetették alá független minőségvizsgálatnak.

1. AJÁNLÁS

a) Amikor pénzügyi konstrukciós intézkedésekre tesz javaslatot, az irányító hatóság gondoskodjon arról, hogy javaslatát a finanszírozási hiány elfogadható színvonalú kimutatásával megfelelően alátámassza, beleértve a finanszírozási hiány számszerűsített elemzését is.

b) A pénzügyi konstrukciókat tartalmazó operatív programok jóváhagyásakor a Bizottság ellenőrizze, hogy azok összhangban vannak-e a kkv-finanszírozási hiányra vonatkozó kimutatásokkal, és győződjön meg ezen kimutatások megfelelő színvonaláról.

MENNYIRE ALKALMAS AZ ERFA-KERET A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK MEGVALÓSÍTÁSÁRA?

119. A strukturális alapokról szóló, eredetileg vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozóan létrejött rendeleteknek négy alapvető hiányosságuk van, mivel nem térnek ki a pénzügyi konstrukciók sajátosságaira. Ezek a hiányosságok az alapok tőkeáttételi hatására és rulírozó jellegére vonatkozó előírások elégtelensége, a pénzügyi konstrukciókhoz nyújtott juttatások indokoltsága, a magánszférának nyújtott kedvezmények alkalmazására vonatkozó feltételek és a forgóeszközökre vonatkozó támogathatósági feltételek terén jelentkeznek. A Bizottság csak 2011 febrárjában – a jelenlegi programozási időszak kezdete után négy évvel – adott ki a pénzügyi konstrukciókról átfogó és releváns magyarázatokat tartalmazó állásfoglalást. (lásd a 47. bekezdést).

120. Mivel a társfinanszírozásban részesülő pénzügyi konstrukciók lebonyolításával nagyszámú hatóságot bíztak meg, azt az ERFA-támogatási összeget, amely egy egységes kereten belül elvben az adott tagállam minden kkv-ja számára elérhető lenne, számos uniós régió között kellett felosztani, így több alap nem érte el a kritikus tömeget.

121. Noha egyes helyszíneken felállítottak ugyan monitoring és tájékoztatási rendszereket, ezek nem voltak alkalmasak arra, hogy tájékoztassanak a forrásokkal való hatékony pénzgazdálkodásról, vagy azt figyelemmel kísérjék. Ezért a 2000–2006 közötti programozási időszak tapasztalatai ellenére a Bizottság nem tudott közölni olyan lényeges információkat, amelyek a bizottsági kohéziós politika keretében tevékenykedő döntéshozók és érdekeltek számára hasznosak lettek volna.

2. AJÁNLÁS

a) A strukturális alapokról szóló rendeletek előkészítése során a jogalkotó és a Bizottság orvosolja a jelentésben említett egyes konkrét hiányosságokat (lásd a 49-78. bekezdést). Általánosabb szinten a jogalkotó és a Bizottság biztosítson megfelelőbb szabályozási keretet ahhoz, hogy a pénzügyi konstrukciók kialakítását és megvalósítását a strukturális alapok szabályozási keretének hibái, földrajzi korlátozások és szóróhatások ne befolyásolják.

b) A Bizottság gondoskodjon a kifejezetten a pénzügyi konstrukciók számára létrehozott, megbízható és szakmai szempontból megalapozott monitoring és értékelési rendszerről. Ennélfogva a Bizottság felügyeleti, beszámolási és ellenőrzési folyamataiban a pénzügyi konstrukciókat külön kell választani a vissza nem térítendő támogatásoktól, és átláthatóvá kell tenni a kkv-knak ténylegesen kifizetett pénzösszegeket (lásd a 8. bekezdést). A Bizottságnak és a tagállamoknak a pénzügyi konstrukciókra vonatkozóan kisszámú mérhető, releváns, célzott és egységes eredménymutatót kell elfogadniuk.

A PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓK EREDMÉNYESSÉGE ÉS HATÉKONYSÁGA AZ EREDMÉNYEK TÜKRÉBEN

122. A kkv-kat támogató pénzügyi konstrukcióknak az ERFA keretében történő végrehajtását gyakorta késedelmek jellemezték. A késések 2000–2006 közötti programozási időszakban tapasztalt okai közül néhány a 2007–2013 közötti programozási időszakban ismét felmerült.

123. Ezenfelül az ERFA-ból társfinanszírozásban részesülő pénzügyi konstrukciókat az irányítási költségek tekintetében szivárgási hatások is érintették. Így egyes kkv-nak úgy számoltak fel pótlólagos költségeket, hogy azok nem álltak arányban a vállalt kockázattal, és az irányítási költségek kimutatása sem volt mindig átlátható.

124. A garanciaalapok kivételével az ERFA-ból társfinanszírozott alapok által elért – a Számvevőszék módszere szerint számított – tőkeáttételi arány rendkívül alacsony volt.

3. AJÁNLÁS

a) A Bizottság vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy felhasználásra kész pénzügyi konstrukciós struktúrákat és kkv-finanszírozási eszközöket (pl. jogdíjfizetéssel egybekötött támogatások, speciális befektetési eszközök) bocsásson a tagállamok rendelkezésére a végrehajtás felgyorsítása és az irányítási költségek csökkentése érdekében. Az ilyen struktúrákat bemutató példákat a III. melléklet tartalmazza.

b) A tagállamok a Bizottság segítségével törekedjenek arra, hogy valamennyi kkv-knak szánt és ERFA-társfinanszírozásban részesülő pénzügyi konstrukciót tagállamonként egyetlen operatív programban egyesítsék. Ez ésszerűsítené a tervezési folyamatot, és kiküszöbölné a késések egyik legfőbb feltárt okát.

c) Azon túl, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletben meghatározza a tőkeáttételi hatás és az újrahasznosítás fogalmát, a Bizottság a holdingalap vagy alap típusától függően írjon elő kötelező érvényű, szerződésben kikötött célértékeket a minimális tőkeáttételi arányokra és a minimális visszaforgatási időszakokra, és határozza meg, hogy a tőkeáttételi mutatók számítását milyen adatok alapján kell végezni.

ÁLTALÁNOS AJÁNLÁS

Amennyiben a fenti ajánlások a kohéziós politika keretében nem hajthatók végre, a Számvevőszék felkéri a jogalkotót és a Bizottságot, hogy mérlegeljék, milyen egyéb módokon valósítható meg a kkv-knak pénzügyi konstrukciók keretében nyújtott támogatás. Ebben az esetben az ilyen konstrukciókat olyan programokkal kell támogatni, amelyeket központilag a Bizottság; a Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködő speciális befektetési alapok; vagy közvetlenül a tagállamok irányítanak.

Ezt a jelentést a II. kamara Harald NOACK úr, számvevőszéki tag elnökletével 2012. január 11-i ülésén fogadta el Luxembourgban.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Ebben a jelentésben a kkv-knak a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti meghatározását alkalmazzuk (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.). A kkv 250-nél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató vállalkozás, amelynek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t. Ezenkívül eleget kell tennie az autonóm jogállásra vonatkozó követelménynek is.

[2] "Giving SMEs the credit they need – A szükséges hitel biztosítása a kkv-k részére", The magazine of enterprise policy, Európai Bizottság, 2009.2.12., és COM(2005) 551 végleges, 2005.11.10.

[3] A kkv-k európai megfigyelőközpontja, Vizsgálati jelentés, 2006. november – 2007. január, Eurobarometer gyorsfelmérés.

[4] A kkv-garanciakeret számvevőszéki ellenőrzésének célja (4/2011. sz. különjelentés) az volt, hogy többek között a kialakítás és tervezés, a műveletek irányítása és a célkitűzések megvalósítása szempontjából értékelje a kkv-garanciakeret (lásd a "Szakkifejezések magyarázata"című fejezetet) eredményességét. A Számvevőszék megállapította, hogy a napi működés irányítási kerete megfelelő. A jelentés teljes szövege a Számvevőszék honlapján olvasható: http://eca.europa.eu.

[5] Az EBB következő dokumentumai alapján összesített, becsült összeg: A kkv-kkal folytatott konzultáció 2007/2008-ban, 2008. május; 2006. évi éves jelentés, 2007. június; és 2010. évi éves jelentés, 2011. május.

[6] Az összegek az Európai Bizottság SFC adatbázisából származnak, a 2011. június 8-i állapot szerint.

[7] A Bizottság illetékeseinek közlése szerint a tagállamok tévesen értelmezték a juttatások besorolására vonatkozó szabályokat, és előfordulhatott, hogy a pénzügyi konstrukcióktól eltérő finanszírozási formákat is figyelembe vettek.

[8] Erre az időszakra vonatkozóan a pénzügyi eszközök olyan vállalkozások számára kínált eszközöket is tartalmaznak, amelyek nem felelnek meg az uniós kkv-fogalom meghatározásának, valamint magukban foglalnak városfejlesztési és energiahatékonysági projekteket is.

[9] Lásd a Számvevőszék 2010. évi éves jelentésének 4.32. bekezdését.

[10] A Tanács 2006. július 11-i 1083/2006/EK rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).

[11] Az EBA jelenleg Bulgáriában, Cipruson, Görögországban, Lettországban, Litvániában, Máltán, Romániában és Szlovákiában, valamint a franciaországi Languedoc-Roussillon régióban, illetve az olaszországi Campania és Szicília régiókban tevékenykedik holdingalap-kezelőként.

[12] Az uniós költségvetés felülvizsgálata, COM(2010) 700 végleges, 2010. október 19., 4. és 20. o.; 2010. évi irányítási terv (végleges változat), Regionális Politikai Főigazgatóság, 2010. május 10., 6–7. o.; Ötödik jelentés a gazdasági, szociális és területi kohézióról, 2010. november, (előzetes változat), xv–xvi. és 213–218. o.

[13] A jelenlegi ellenőrzés keretében ezek az eszközök a kkv-kat célzó tőke-, hitel- és garanciaeszközök (lásd a Szakkifejezések magyarázatát).

[14] Ez Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lengyelország és az Egyesült Királyság tekintetében számos további észrevétellel szolgált.

[15] A németországi ERP, a MOITAL programjai Izraelben, az Amerikai Egyesült Államok SBIC-programja. Lásd még: III. melléklet.

[16] ETH vállalkozásalapítási program és GIF a tőkebefektetési eszközöknél; SMEFF a hiteleszközöknél; és KKV Garanciakeret a garanciaeszközöknél.

[17] Lásd: a Bizottság 1828/2006/EK rendelete ( 2006. december 8.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról, 44. cikk (1) bekezdés (HL L 371., 2006.12.27., 1. o.); valamint az Európai Bizottság és az EBA közötti 2006. májusi Egyetértési Megállapodás.

[18] A Tanács 1999. június 21-i rendelete a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 161., 1999.6.26., 1. o.).

[19] Az Európai Bizottság és az EBA közötti 2006. májusi Egyetértési Megállapodás, 4. pont, (2) bekezdés; 2. o. A jogalapot lásd az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 45. cikkében (Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére).

[20] Poznani konferencia a JEREMIE programról, 2008. április 8., a Regionális Politikai Főigazgatóság feljegyzése a 2008. május 23-i aktához; valamint a Regionális Politikai Főigazgatóság "Contribution from GU to the JEREMIE Steering Committee" című, 2008. június 24-i belső feljegyzése. Kiküldetési jelentés, Varsó, 2008. július 17., a Regionális Politikai Főigazgatóság feljegyzése a 2008. július 28-i aktához.

[21] A konstrukciók értékelése, az EBB összefoglaló jelentése (Tanulságok, iv. o.,) a Bizottság észrevételeivel (megjelenés dátuma: 2011. szeptember).

[22] Bizottság/EBA Egyetértési Megállapodás, Az értékelések eredményei, 2. o., 2006. május 30.

[23] A 2007–2013 közötti programozási időszakra az 1828/2006/EK bizottsági rendelettel végrehajtott 1083/2006/EK tanácsi rendelet és annak későbbi módosításai. A 2000–2006 közötti programozási időszakra az 1685/2000/EK bizottsági rendelettel végrehajtott 1260/1999/EK tanácsi rendelet és annak későbbi módosításai.

[24] A Tanács 2002. június 25-i, 2007. április 14-én módosított 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről.(HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

[25] Tanácsok a Regionális Politikai Főigazgatóság belső ellenőrzési és tanácsadó csoportjától (végleges jelentés), 2010. március 4., a 6–10. oldalról származó észrevételek.

[26] A 106–113. bekezdés részletesen ismerteti a tőke- és hiteleszközök esetében elért csekély tőkeáttételi arányt.

[27] Többek között például: A regionális politikai biztos és az EBA ügyvezető igazgatója által aláírt 2006. május 30-i Bizottság/EBA Egyetértési Megállapodás, 4. o.; Negyedik jelentés a gazdasági és szociális kohézióról, 2007. május 30., 3–4. o.; a tagállamokhoz intézett COCOF/07/0018/01 értelmezés, 2007. július 16., 4. o.

[28] "Az operatív programból származó közforrások esetében egynél több pénzügyi konstrukciós eszköz kiválasztásával érhető el a legerősebb tőkeáttételi hatás, aminek célja, hogy a lehető legnagyobb arányban vonjon be forrásokat és szakértelmet a magánszférából, valamint maximalizálja az operatív program befektetési és fejlesztési célkitűzéseinek elérését szolgáló lehetőségeket. (...)", COCOF/10/0014/00 értelmezés, 2.2.2. pont.

[29] COCOF/10/0014/00 értelmezés, 9.2.3. pont.

[30] Lásd a következőket: A Bizottság 2000. július 28-i 1685/2000/EK rendelete a strukturális alapok által társfinanszírozott tevékenységek kiadásainak támogathatósága tekintetében az 1260/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (HL L 193., 2000.7.29., 39. o.) (Melléklet, 8. szabály, 2.6. feltétel); és az 1828/2006/EK rendelet, 43. cikke.

[31] A Számvevőszék 2010. évi éves jelentése, 4.33. bekezdés, 4.4. c) példa.

[32] Az Európai Bizottság által az 1828/2006/EK módosított bizottsági rendelet 43. cikkében meghatározott rendelkezések.

[33] Az 1083/2006/EK rendelet 44. cikke.

[34] Az 1685/2000/EK és az 1828/2006/EK módosított bizottsági rendeletek.

[35] Az irányító hatóság üzleti tervét az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban a "beruházási stratégiával és tervezéssel" egyenértékűnek kell tekinteni, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló 1828/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló 2009. szeptember 1-jei 846/2009/EK bizottsági rendelet által előírt módosításnak megfelelően (HL L 250., 2009.9.23., 1. o.).

[36] Az előző programozási időszakban a Bizottság elismerte, hogy óvintézkedésekkel minimálisra kell szorítani a kockázatitőke- és kölcsönpiaci verseny torzulásait (lásd az 1685/2000/EK módosított bizottsági rendeletben szereplő 2.6. feltételt).

[37] COCOF/10/0014/00 állásfoglalás, 3.2.6. és 3.2.7. pont.

[38] Az Európai Bizottság 2009. február 12-i válasza az EBA 2008. december 11-i levelére.

[39] Az 1260/1999/EK rendelet 13. cikke és az 1083/2006/EK rendelet 35. cikke. Ezt az értelmezést a Regionális Politikai Főigazgatóság a 2010. december 1-jén tartott ellenőrzési ülésen megerősítette a Számvevőszék felé.

[40] SEC(2005) 433 végleges, 2005.4.6.; COM(2005) 121 végleges, 2005.4.6.

[41] "Comparative Study of Venture Capital and Loan Funds Supported by the Structural Funds", a Regionális Politikai Főigazgatóság megbízásából készült zárójelentés (Stratégiai és Értékelési Szolgáltatások Központja – Centre for Strategy & Evaluation Services, 2007).

[42] Lásd a III. mellékletet.

[43] Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 3., 4. és 6. cikkének alkalmazásában. 1. célkitűzés (állandó vagy átmeneti területek), 2. célkitűzés (állandó vagy átmeneti területek) és támogatásra nem jogosult területek.

[44] Tanácsok a Regionális Politikai Főigazgatóság belső ellenőrzési és tanácsadó csoportjától (zárójelentés) 2010. március 4.

[45] Tanácsok a Regionális Politikai Főigazgatóság belső ellenőrzési és tanácsadó csoportjától (zárójelentés) 2010. március 4.

[46] Az 1260/1999/EK rendelet 34–37. cikke és az 1083/2006/EK rendelet 63–68. cikke.

[47] Az 1260/1999/EK tanácsi rendelet 35. cikke és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 65. cikke. A Számvevőszék az Egyesült Királyságban két kivételt állapított meg Londonban és a West Midlands régióban, ahol a monitoring bizottságok kifejezetten a pénzügyi konstrukciós intézkedések és eszközök programozása céljából ültek össze.

[48] A 2000–2006 közötti programozási időszakban Angliában és Németországban ellenőrzött régiókban megállapítást nyert, hogy a kkv-knak vagy a kkv-kat támogató szervezeteknek nyújtott támogatások nagy részét a Bizottság által a "pénzügyi konstrukciók" mutató alá sorolt összegek tartalmazták. A 2007–2013 közötti programozási időszakban a Bizottság által létrehozott "pénzügyi konstrukciók" mutató teljesen megszűnt.

[49] Pl. "megtartott és új munkahelyek", "helyi kezdeményezéseket támogató intézkedések", "jobb minőséget kínáló vállalkozások" stb.

[50] COCOF/10/0014/00 állásfoglalás, II. melléklet, Ellenőrzési jelentés mintája (Európai Bizottság, 2011. február).

[51] A jelenlegi teljesítmény-ellenőrzés keretében a Számvevőszék csak az indokolatlan irányítási költségek okozta szivárgási hatásokat vizsgálta.

[52] A lengyel Számvevőszékhez intézett, 2011. január 3-i levél, amelynek tartalmát a Számvevőszék a Regionális Politikai Főigazgatóság belső aktái alapján ellenőrizte.

[53] A COCOF/10/0014/04 állásfoglalás 2.6. pontja alapján.

[54] A Bizottságnak az uniós hitel- és tőkefinanszírozásról szóló COM(2011) 662 sz. közleménye szerint tőkeáttételt (más szóval emelőhatást) a nemzetközi pénzügyi intézményeken keresztüli társfinanszírozáson vagy a végső kedvezményezetteknek a bankok és a garanciaintézmények által nyújtandó pótlólagos hitelállományon keresztül lehet elérni (a közlemény a végső kedvezményezettek alatt a kkv-kat érti).

[55] Nagyon ritkán fordul elő, hogy a tagállam által nyújtott társfinanszírozás forrása piaci feltételek mellett felvett hitel.

[56] Ide értendő az ERFA-ból származó támogatás és az ERFA esetében megszokott módon a tagállam által biztosított társfinanszírozás is. A rendeletek társfinanszírozási szabályaival összhangban az Egyesült Királyságban kivételesen a magánszféra biztosította a tagállami finanszírozást; ezt az összeget "a tartalom elsődlegessége a formával szemben" elvet alkalmazva magán-, és nem közfinanszírozásként számolták el.

[57] A DG ENTR megbízásából készített külső értékelés az EIP-ről, a xi., 63. és 67. old., 2009. április 30. Ez a számadat a MAP (2001–2005) korábbi és független – szintén a DG ENTR megbízásából készített – értékelése alapján is hitelesnek tűnik: itt is megemlítik, hogy az ETH vállalkozásalapítási program tőkeáttételi aránya már 2004-ben 4,00 volt. Az EBA 2009. júniusi negyedéves beszámolójának adatai alapján (melyet a 2009-es értékelés után adtak ki), a tőkebefektetési eszközök tőkeáttéeli aránya az 1998-ban indult programokban 4,91, míg a 2001-ben indult programok esetében 6,52 volt.

[58] Németországban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban teljesített súlyozott arányszámok, az ETH vállalkozásalapítási program éves jelentésének ( 2009 okt. 21.) 3a és 3b táblázata alapján (az adatok a 2009. jún. 30-i állapotokat tükrözik).

[59] A Bizottság három pénzintézettel működött együtt: EBRD, az Európa Tanács Fejlesztési Bankja/KfW és az EBB.

[60] SMEFF – Az EBB féléves jelentése, 2009, 1. o.; EU/EBRD KKV finanszírozási eszköz, féléves operatív jelentés, 2009. június, 70. o.

[61] Zárójelentés a MAP-ról (SMEG), 2006. december 31., 7. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI KONSTRUKCIÓKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KIFIZETÉSEK

2000–2006 |

Ellenőrzött tagállam | Kötelezettségvál-lalások (millió EUR) | % | Kifizetések (millió EUR) | % |

Egyesült Királyság | 433 | 27 | 410 | 27 |

Magyarország | – | – | – | 0 |

Németország | 204 | 13 | 170 | 11 |

Portugália | 106 | 7 | 88 | 6 |

Szlovákia | – | – | – | 0 |

Összesen | 742 | 46 | 668 | 45 |

ÖSSZESEN (EU) | 1596 | 100 | 1497 | 100 |

Forrás: Európai Bizottság (Regionális Politikai Főigazgatóság).

Megjegyzések:

Az összesített százalékértékek a tizedesjegy előtti kerekítés miatt különbözhetnek.

A 2000–2006 közötti programozási időszakban a végső címzettek kizárólag kkv k voltak.

A 2007–2013 közötti időszakban a pénzügyi eszközök olyan vállalkozások számára kínált eszközöket is tartalmaznak, amelyek nem felelnek meg az uniós kkv-fogalom meghatározásának, valamint magukban foglalnak városfejlesztési és energiahatékonysági projekteket is.

Az adatokat – legalábbis a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan – körültekintéssel kell kezelni, mivel a tagállamok tévesen értelmezték a juttatások besorolására vonatkozó szabályokat, és előfordulhatott, hogy a pénzügyi konstrukcióktól eltérő finanszírozási formákat is figyelembe vettek.

2007-2013 |

Ellenőrzött tagállam | Juttatások (millió) | % | Kifizetések (millió EUR) | % |

Egyesült Királyság | 614 | 6 | 230 | 3 |

Magyarország | 770 | 7 | 669 | 8 |

Németország | 1,370 | 13 | 710 | 9 |

Portugália | 292 | 3 | 233 | 3 |

Szlovákia | 30 | 0 | 27 | 0 |

Összesen | 3,075 | 30 | 1,868 | 24 |

ÖSSZESEN (EU) | 10393 | 100 | 7879 | 100 |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A TŐKEÁTTÉTEL FOGALMÁNAK VÁZLATOS ÁTTEKINTÉSE A TŐKE-, HITEL- ÉS GARANCIAESZKÖZÖK TEKINTETÉBEN

TŐKE

+++++ TIFF +++++

Tőkeáttételi arány:

Tőkeáttételi arány: 4

Megjegyzés:

Ez a sematikus áttekintő ábra csupán szemléltetésül szolgál.

A közpénzekből nyújtott támogatás az operatív program finanszírozásának felel meg.

HITEL

+++++ TIFF +++++

Tőkeáttételi arány:

Tőkeáttételi arány: 6

Megjegyzés:

Ez a sematikus áttekintő ábra csupán szemléltetésül szolgál

A közpénzekből nyújtott támogatás az operatív program finanszírozásának felel meg.

GARANCIÁK

+++++ TIFF +++++

Tőkeáttételi arány:

Tőkeáttételi arány: 20

Megjegyzés:

Ez a sematikus áttekintő ábra csupán szemléltetésül szolgál.

A közpénzekből nyújtott támogatás az operatív program finanszírozásának felel meg.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

PÉLDÁK FELHASZNÁLÁSRA KÉSZ ESZKÖZÖKRE ÉS SPECIÁLIS KONSTRUKCIÓKRA

JOGDÍJFIZETÉSSEL EGYBEKÖTÖTT TÁMOGATÁSOK: AZ IZRAELI MOITAL PÉLDÁJA

Izraelben a kkv-kat célzó támogatási programok többsége (K+F alap, Technológiai Inkubátorok, Heznek stb.), noha nem visszatérítendő támogatásokat nyújtanak, a kifizetést csak akkor teljesítik, ha a kedvezményezett kkv vállalja, hogy sikeres megvalósítás esetén jogdíjat fizet. A jogdíjakat az értékesítések vagy a nyereség alapján számítják ki. A jogdíjakkal egybekötött támogatások előnye, hogy a pénzügyi tervezési eszközöknél egyszerűbbek, mégis a kutatás-fejlesztés területén potenciállal rendelkező kkv-kat segítik. További információkért lásd a következő oldalt: http://www.moital.gov.il/.

VAGYONKEZELŐ ALAPOK

Európai újjáépítési program (ERP): Az ERP a KfW által kezelt, a németországi vállalkozások javára fordítható nemzeti "örökzöld alap", amelynek egyik legfontosabb jellemzője, hogy rulírozó jellegű. További információkért lásd a következő oldalt: http://www.bundesfinanzministerium.de/.

Az izraeli Yozma Alap: A korábbi állami tulajdonú alap a közpénzek és magánbefektetői források együttes befektetése alapján működött, minimálisan előírt 2,5-szeres tőkeáttételi arány mellett. A csúcstechnológiát alkalmazó ágazatokban tevékenykedő izraeli induló vállalkozásokba fektetett be. E program egyik fő jellemzője, hogy az izraeli kormány és a magánberuházók a pari passu elve alapján egyenlő arányban osztoztak a nyereségen. Mivel a magánszférabeli partnerek számára felkínálták azt a lehetőséget, hogy az első öt évben megvásárolják a kormány részesedését a finanszírozási időszak végéig érvényes, a jogdíjak összegével kiegészített LIBOR+1 kamatra, a kormány ezt a jövedelmet később új alapokba fektethette be vagy új kkv-k támogatására fordíthatta. Az izraeli kormánynak a Yozma programból 40 millió USD profitja származott. További információkért lásd a következő oldalt: http://www.yozma.com/overview/.

Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz: A Bizottság európai Progress mikrofinanszírozási eszköze nem közvetlenül a kkv-kat támogatja, hanem az uniós országok mikrofinanszírozással foglalkozó intézményeit segíti a kkv-k hitelezésében. Ennek keretében garanciákat nyújt a mikrofinanszírozási intézményeknek, átvállalva az őket érintő kockázatok egy részét, valamint támogatott eszközök (azaz hitel- és tőkeeszközök) révén növeli mikrohiteleik volumenét. További információkért lásd a következő oldalt: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hu&catId=836.

A Délkelet-Európa Európai Alap (EFSE): A Délkelet-Európa Európai Alap fő beruházási tevékenysége a délkelet-európai régióban és a kelet-európai térségben partnerként kiválasztott hitelintézetek által nyújtott előre sorolt vagy alárendelt hitelkeretek refinanszírozása, amelynek keretében a kölcsönfelvevő vállalja, hogy e forrásokat továbbkölcsönzi a végső célcsoportoknak, többek között mikro- és kisvállalkozásoknak és alacsony jövedelmű háztartásoknak. Az Alapot széles körben támogatják például nemzetközi pénzintézetek (pl. EBRD, EBB, KfW stb.), a Bizottság, valamint állami és magán pénzintézetek. További információkért lásd a következő oldalt: http://www.efse.lu/.

--------------------------------------------------