Egyedi és célzott kialakításuk miatt a vidékfejlesztés keretébe tartozó önkéntes intézkedések voltak a leghatékonyabbak a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás ösztönzésében. A végrehajtási döntések nagymértékben befolyásolták ezen intézkedések általános hatását. Ezen túlmenően a mezőgazdasági termelők és erdészek csak korlátozott mértékben vezették be ezeket, főleg az összetett támogathatósági feltételek és a prémiumok túl alacsony mértéke miatt, amelyek – különösen bizonyos termőterületeken – nem ösztönzik a változást. Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások olyan gyakorlatokat támogattak, amelyek korlátozzák a talaj szervesanyag-tartalmának csökkenését, fokozzák a talaj biológiai sokféleségét és csökkentik a talajszennyezést (még akkor is, ha a szántóterületeken a csökkentett művelés konkrét területekre korlátozódott).

A képzéseken a mezőgazdasági termelők ugyanazon csoportjai vesznek részt, ami azt jelenti, hogy nehéz megszólítani a szélesebb közösséget, és fontos a társaktól való tanulás fokozása. A mezőgazdasági tanácsadás alapvető eszköznek számít a gazdálkodási gyakorlat megváltoztatásában, de továbbra is fontos kérdés a szakképzett és pártatlan tanácsadási szolgáltatások biztosítása. Arra is szükség van, hogy a tanácsadók naprakész ismeretekkel és készségekkel rendelkezzenek.

Lehetne még inkább stratégiai módon felhasználni a KAP eszközeit, több szinergiát találni, és az ismeretek cseréjére és a tanácsadásra szolgáló, jól bevált struktúrákra támaszkodni egyes tagállamokban.

4.A teljesítményalapú KAP felé

1.8.A KAP következő, 2023–2027 közötti időszakára vonatkozó tanulságok

2021-ben az Európai Parlament és a Tanács megállapodott a KAP új kialakításáról, amely számos tanulságot von le a 2014–2020-as időszak korábbi szakpolitikájából.

Az éghajlat és a biológiai sokféleség kiemelt helyet foglal el az új KAP 10 egyedi célkitűzése között. Az élelmiszerrendszerek kihívásainak vonatkozásában új hangsúlyt kapnak az élelmiszerekkel, az egészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos tényezők. A következő időszakban a szakpolitika a gazdálkodási módszer modernizálására törekszik az ismeretek cseréje, az innováció és a digitalizáció elősegítésével, amelyek a fenntarthatóság három (gazdasági, környezeti és társadalmi) dimenziójára kiterjedő valamennyi KAP-célkitűzés alapját képezik.

Az új KAP keretében minden tagállamnak az összes eszközt egyetlen tervbe (a KAP stratégiai tervbe) kell beépítenie, és az eszközöket bizonyítékokra kell alapoznia. Az új KAP jórészt megszünteti a közvetlen támogatás egységes megközelítését. A tagállamok rugalmasabban alakíthatják ki és ötvözhetik a szakpolitikai eszközöket. A megfelelő környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépés, a generációs megújulás és az újraelosztás biztosítása érdekében az uniós szintű támogatás egy részét ezekre a konkrét területekre különítik el.

A Parlament és a Tanács feloldotta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó politika bizonyos korlátait. A Parlament és a Tanács megerősítette a KAP-kifizetésekre vonatkozó alapvető követelmények szempontjait, és pótolta a szénkészletek védelme, a magas biodiverzitású tájképi jellegzetességek és a talajvédelem terén fennálló hiányosságokat. Nagyobb teret kapnak az önkéntes fellépések a közvetlen kifizetések keretében létrehozandó ökorendszerek révén, kiegészítve a régóta fennálló vidékfejlesztési eszközt és a megfelelő mértékű alkalmazást ösztönző rugalmasabb prémiumokat. Ezeknek a változásoknak az a célja, hogy inkább ösztönözzék a mezőgazdasági termelőket a fenntartható mezőgazdaságban történő szerepvállalásra, ahelyett, hogy megmondanák nekik, hogy mit és hogyan csináljanak. Értékük azonban a finanszírozott intézkedések minőségétől függ. Az adminisztratív terhek csökkentése és az eljárások egyszerűsítése fontos lesz a tájékoztatás és a felhasználás javítása érdekében is. További biztosítékot jelent az uniós jogszabályokkal való szoros kapcsolat és a tagállamok azon kötelezettsége, hogy nemzeti terveikben az előző időszakhoz képest ambiciózusabb célokat tűzzenek ki.

Az élelmezésbiztonság továbbra is szakpolitikai prioritás. Annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az EU-ban mindenhol képesek legyenek élelmiszert termelni, a közvetlen támogatás továbbra is viszonylag hatékony eszköznek számít a mezőgazdasági jövedelmek támogatására egy piacorientált rendszerben. A Parlament és a Tanács megállapodott abban, hogy a tagállamok közvetlen kifizetéseinek 10 %-át kötelezően átcsoportosítják a kisebb gazdaságok számára. Az ugyanazon kedvezményezettnek nyújtott nagy összegű közvetlen támogatást azonban továbbra is önkéntes alapon csökkenthetik és maximalizálhatják a tagállamok. Ezenkívül meglehetősen széles körűek az arra vonatkozó kritériumok, hogy ki nyújthat be közvetlen kifizetések iránti kérelmet.

Szem előtt tartva az értékeléseket és az egyre növekvő társadalmi aggályokat, a KAP-támogatásnak most először az lesz a feltétele, hogy a mezőgazdasági termelők tartsák be a mezőgazdaságban dolgozók alapvető uniós szociális és munkavállalói jogait.

A vidéki területek vonzerejének növeléséhez e szakpolitikát integrálni kell a nemzeti szakpolitikákba. Különösen a mezőgazdasági generációs megújulásra irányuló politikának kell ilyen integrált megközelítésen alapulnia, amelyet jelentős KAP-finanszírozás támogat.

A „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában támogatott célkitűzések elérése érdekében az agrárpolitikának részét kell képeznie az élelmiszerrendszer nagyobb mértékű átalakításának is. Hasonlóképpen, a vidéki területekre vonatkozó hosszú távú jövőkép tartalmazza a területfejlesztéssel kapcsolatban levont számos tanulságot. Ez pedig további hozzájárulással szolgál az új KAP-hoz.

Az új jogi keret szilárd alapot biztosít, de a stratégiai tervek minősége és végrehajtása 2023-tól döntő fontosságú lesz a célok megvalósítása szempontjából. A Bizottság 2020. évi ajánlásai meghatározták azokat a kulcsfontosságú területeket, amelyekre a terveknek összpontosítaniuk kell, figyelembe véve a zöld megállapodás stratégiáinak célkitűzéseit. A 2022-es év egy újabb mérföldkő lesz ebben a folyamatban, amikor is a Bizottság értékeli és jóváhagyja ezeket a terveket.

1.9.Új teljesítmény-, monitoring- és értékelési keret

Az új teljesítmény- és értékelési keret kevesebb, valamint minden terület és finanszírozási forrás tekintetében észszerűsített mutatót tartalmaz. A keret az eredménymutatókra vonatkozó számszerűsített célokkal rendelkező valamennyi célkitűzést lefedi, ami lehetővé teszi a jobb nyomon követést. Az eredménymutatók kapcsolatot teremtenek az uniós fellépés és annak célja(i) között, hogy mérni lehessen a KAP stratégiai terv céljainak megvalósítása terén elért haladást. Ez jól mutatja a KAP teljesítményének éves előrehaladását, de a tényleges szakpolitikai hatás értékeléséhez a Bizottság részletes értékeléseket is végez.

Az új KAP számos hasznos változtatást tartalmaz az általános adatminőség javítása érdekében: nagyobb mértékben kell hagyatkozni a tagállami értesítésekre és statisztikákra; új mutatók vonatkoznak a biológiai sokféleségre, a növényvédő szerekre és az állategészségügyre; valamint a teljesítménymutatók megbízhatóságának növelését célzó új műholdas területmegfigyelő rendszer. A célkitűzések és a hatás- és eredménymutatók közötti ok-okozati összefüggések tisztázása érdekében a gazdálkodási gyakorlatokkal kapcsolatban részletesebb adatgyűjtésre és az alapul szolgáló ismeretek bővítésére kerül sor. Az új KAP célja, hogy csökkentse a mezőgazdasági termelőkre és a közigazgatásokra nehezedő terheket azáltal, hogy feltérképezi az adatmegosztás javításának lehetőségeit.

Ami a jövőbeli értékeléseket illeti, a KAP 2023 és 2027 közötti végrehajtására vonatkozó első adatok csak 2025-ben állnak majd rendelkezésre. Tekintettel arra, hogy nehéz összeegyeztetni a szakpolitikai ciklust az adatgyűjtéshez szükséges idővel – beleértve az uniós fellépés hatásainak érvényesüléséhez szükséges időt is –, fontos hosszú távú megközelítést alkalmazni az adatok rendelkezésre állásával és az értékeléseknek a teljesítményértékeléshez való hozzájárulásával kapcsolatban.

5.Következtetések

2014 és 2020 között a KAP keretében hozott intézkedések gazdasági, környezeti, társadalmi és politikai uniós hozzáadott értéket teremtettek. Elsősorban a következők tartoznak ide:

·a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának támogatása és a vidéki területek szükségleteinek kezelése, különösen a távoli és alacsony népsűrűségű területeken, ezáltal erősítve a regionális és társadalmi kohéziót;

·stabil, biztonságos és egészséges élelmiszer-ellátás biztosítása;