Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozásról /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Háttér-információk A 2014-2020-as időszakra szóló „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram egyik fő célja az európai ipar megerősítése a kutatási és innovációs tevékenység támogatásán keresztül számos ipari ágazatban. Kiemelten előirányozza az olyan köz-magán társulások létrehozását, amelyek hozzájárulnak az Európára váró legfontosabb kihívások kezeléséhez. Az EU-ban működő bioalapú iparágak jelentős mértékben hozzájárulhatnak az Európa 2020 stratégiában és annak „Innovatív Unió”, „Erőforrás-hatékony Európa”, és „Iparpolitika a globalizáció korában” elnevezésű kiemelt kezdeményezéseiben megfogalmazott célkitűzések teljesítéséhez. Ezt több, a közelmúltban indított, európai uniós szakpolitikai kezdeményezés is elismerte, köztük a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerség[1], az Intelligens szakosodási stratégia tagállamok és régiók számára[2], valamint a hetedik környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó javaslat. Az európai biogazdasági stratégiát bemutató, 2012. február 13-án elfogadott közlemény[3] cselekvési terve keretében köz-magán társulások létrehozását javasolja a bioalapú iparágakban. A növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében erősebb európai ipar létrehozásáról szóló bizottsági közlemény[4] megismétli, hogy fontos lenne az EU ipari szakpolitikája kontextusában egy bioalapú köz-magán társulás létrehozása egy közös technológiai kezdeményezés formájában, mely egyben összhangban van a Köz-magán társulások a Horizont 2020” keretprogramban: erős eszköz az európai innováció és növekedés fokozására című bizottsági közleményben[5] foglaltakkal. A Régiók Bizottsága szintén hangsúlyozta a bioalapú termékek és bioalapú társadalom szerepének fontosságát Európában az Európai Biogazdasági Stratégiára vonatkozó, 2012. november végi véleményében[6]. Tekintetbe véve a tágabb gazdasági és társadalmi fenntarthatóság kérdéseket és a fogyasztókat érintő következményeket, a Bizottság – az üzemanyagok piacának működésére vonatkozó tágabb tanulmány[7] keretében – jelenleg a fogyasztók szempontjából tanulmányozza a bioüzemanyagokat. A bioalapú iparágak terén létrehozandó közös technológiai kezdeményezés indoklása és céljai A bioalapú iparágak olyan iparágak, amelyek megújuló biológiai erőforrásokat használnak fel bioalapú termékek és bioüzemanyagok előállításához. A termelés rendszerint biofinomítókban zajlik és gyakran bioalapú eljárásokon alapul. A bioalapú iparágak korábban különálló elsődleges termelők (pl. szerves hulladékok kezelői) és iparágak összekapcsolásával új értékláncokat hoznak létre, amivel új lehetőségeket nyitnak meg számos meglévő piaci szereplő előtt. Egyre több feldolgozóipari (pl. vegyi termékek, bioüzemanyag, cellulózpép és papír, cukor és keményítő), valamint technológiai (különösen ipari biotechnológiai és műszaki) vállalkozás kíván részben vagy teljesen átállni a fenntartható, megújuló bioalapú erőforrásokra és/vagy termékekre. Ez a közös technológiai kezdeményezés elsősorban a nem ehető növényi részek (pl. fa, mezőgazdasági és erdészeti maradékok) és a biológiai úton lebomló hulladékok bioalapú termékké és bioüzemanyaggá alakításával foglalkozik, további átalakítás és ipari felhasználás céljára. A nem ehető növényi részek, más néven lignocellulóz anyagok általában heterogének, és különféle összetett biomolekulából (cellulóz, hemicellulóz, lignin) épülnek fel. A lignocellulóz anyagok átalakításához szükséges technológiát „fejlettebbnek” tartják az ehető növényi részek átalakításához jelenleg használt technológiáknál, és folyamatosan fejlesztik. Az így kapott termékek és eljárások ezért „fejlettnek” minősülnek. A bioalapú iparágak az EU biogazdaságának sarokkövét jelentik a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából. Bár a bioalapú termékek és a bioüzemanyag jelenleg az európai biogazdaság 2 trillió EUR éves forgalmának csupán mintegy 3 %-át, 22 millió munkahelyének pedig csupán 1 %-át teszik ki[8], a bioalapú iparágak várhatóan gyorsabban és erősebben növekednek majd, mind a biogazdaság hagyományos ágazatai[9],[10]. Különböző forrásokból származó becslések szerint: · A biofinomítókba szánt biomassza értéklánc potenciális bevétele globális szinten 2020-ra meghaladhatja 200 milliárd EUR-t[11]; · A bioalapú eljárások részaránya a vegyi gyártási folyamatokon belül a 2005-ös 2 % alatti szintről 2025-re 25 %-ra emelkedhet[12]; · Az uniós bioalapú vegyi termékek (köztük bioműanyagok, biokenőanyagok, biooldószerek, bioalapú felületaktív anyagok és vegyi alapanyagok) előállítási volumenének növekedési rátája 2020-ig elérheti az évi 5,3 %-ot, ami a piac 40 milliárd EUR-s bővülését és csak a biokémiai ágazatban 90000 új munkahely létrejöttét eredményezheti[13]; · 2020-ra lehetővé válik akár 75 milliárd liter bioetanol előállítása versenyképes áron, ami kb. 15 milliárd EUR pluszbevételt eredményezne a mezőgazdasági szektor számára[14]. Az európai bioalapú iparágak és azok értékláncai lehetőségeinek kiaknázáshoz és versenyképességének biztosításához a globális piacon több nehézséget kell leküzdeni: · A biomassza alapanyagot Európában, fenntartható módon kell előállítani, nem kívánt negatív következmények nélkül, mint például a biodiverzitás csökkenése, a földhasználat közvetett módosulása vagy az élelmezésbiztonság romlása. · A különböző szereplőknek, köztük a mezőgazdaságnak, az erdészetnek és a hulladékkezelőknek az értéklánc teljes hosszára kiterjedő együttműködést kell kialakítaniuk, hogy ezen ágazatok jelenlegi széttagoltságának és elszigeteltségének megszüntetésével hatékonyabbá váljon az erőforrások felhasználása. · Új eljárásokat kell kidolgozni az alapanyagok szétválogatására, előkezelésére és bioalapú termékké, illetve bioüzemanyaggá történő átalakítására. Az eljárások hatékonyságának növelése és a hozam optimalizálása érdekében a legkülönfélébb, egymástól gyökeresen különböző technológiai lehetőségre (pl. enzimes vagy termokémiai eljárások) vonatkozóan kell egyidejűleg előrelépést elérni intenzív, szerteágazó kutatás révén. · Jelentős befektetéseket kell végrehajtani a technológia és az infrastruktúra léptékének növelése érdekében az egymástól gyökeresen eltérő technológiai lehetőségek relatív előnyeinek értékeléséhez és a legjobb opció(k) kiválasztásához. Ez egyrészt a már létező bioalapú iparágak (pl. cellulózpép- és papírgyárak, bioüzemanyagok, keményítő, vegyi anyagok stb.) további fejlesztését, másrészt új, skálázható biofinomító-modellek kidolgozását jelenti. · Az új bioalapú termékek és bioenergia/bioüzemanyag sikeres elterjedéséhez szükség van a fogyasztókkal való elfogadtatásukra, valamint szabványok, címkézési és tanúsítási rendszerek kidolgozására. A termékek árainak helyesen kell tükrözniük az externáliákat, valamint a fogyasztók számára biztosítani kell a termékek közötti választáshoz szükséges tájékoztatást, így például az adott termék teljes életciklusához tartozó előnyökre vonatkozó információkat. A bioalapú iparág értékláncai (az elsődleges termeléstől, a biofinomítóktól az ipari felhasználókig és a fogyasztói márkákig) összetettek, csakúgy, mint azok a technológiai és innovációs kihívások, amelyek az iparágban rejlő társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi potenciál felszabadításához szükségesek. Csak egy erős stratégiával, egy jól felépített és megfogalmazott kutatási és innovációs programmal és hosszú távú, stabil pénzügyi kötelezettségvállalással érhető el, hogy egy programba tömörüljenek azok az Európa különböző részein fellelhető kompetenciák, amelyekkel elérhetők a szükséges áttörések, és biztosítható az a meggyőzőerő és kritikus tömeg, amellyel jelentős mértékű magánberuházás mozgósítható. A bioalapú iparágak terén javasolt közös technológiai kezdeményezés céljai: · Hozzájárul a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés céljainak megvalósításához az erőforrásokat hatékonyabban felhasználó, fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság létrehozása és a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás erősítése érdekében, különösen a vidéki térségekben, olyan fenntartható, versenyképes bioalapú európai iparágak fejlesztése révén, melyek alapját a biomasszát fenntartható módon beszerző, fejlett biofinomítók képezik; és különösen: · Olyan technológiák demonstrációja, melyek új kémiai összetevők, új anyagok és új fogyasztási cikkek létrejöttét teszik lehetővé európai biomasszából, kiváltva a fosszilis eredetű alapanyagokat; · Üzleti modellek kidolgozása, melyek – többek között az ágazatok közötti kapcsolatok kialakítása és a több ágazatra kiterjedő klaszterek támogatása révén – biztosítják az értéklánchoz kapcsolódó gazdasági szereplők integrálódását a biofinomítók biomasszával történő ellátásától a bioalapú anyagok, vegyi és üzemanyagok fogyasztóiig; és · A bioalapú anyagokhoz, vegyi és üzemanyagokhoz kapcsolódó technológiákat és üzleti modelleket megvalósító, kiemelt biofinomító üzemek létesítése, melyek a költségek és a teljesítmény terén elért előrelépésnek köszönhetően versenyképesek a fosszilis eredetű alternatívákkal szemben. Korábbi tapasztalatok felhasználása Az EU az elmúlt évtizedek során sokféle projektet finanszírozott, melyek hozzájárultak a bioalapú iparágak fejlődéséhez. Az EU kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjai teszik ki az EU teljes K+F ráfordításának közel 6 %-át, valamint az európai közfinanszírozású K + F tevékenység azon 15 %-ának a túlnyomó részét, amelynek finanszírozása több ország együttműködése keretében történik. A Kutatási és Technológiafejlesztési Hetedik Keretprogram „Együttműködés” egyedi programjának 2. témaköre (Élelmiszerek, mezőgazdaság és halászat, biotechnológia) keretében jelenleg 100 biotechnológiai projekt részesül finanszírozásban, az EU mintegy 400 millió EUR hozzájárulásával. Tekintetbe véve a biofinomítók multidiszciplináris jellegét, a Kutatási Főigazgatóság 2008-ban közös felhívást tett közzé a biofinomítókra vonatkozóan, az „Együttműködés” program négy témájára kiterjedően (2. téma, 5. téma, 4. téma, (nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák), 6. téma (környezetvédelem)). Három kiemelt, együttműködésen alapuló projekt (BIOCORE, EUROBIOREF és SUPRABIO) került kiválasztásra 2009-ben finanszírozásra, együttesen mintegy 50 millió EUR uniós hozzájárulással. Az elmúlt évek tapasztalatai megerősítik, hogy Európa erős kutatási alappal rendelkezik a bioalapú iparágak terén, és létesült néhány sikeres biofinomítóüzem-projekt mind uniós, mind regionális és nemzeti szinten. Az uniós és regionális szinten alkalmazott finanszírozási mechanizmusok – különösen nagy és integrált biofinomító projektek és regionális biogazdasági klaszterek – a helyes irányba mutatnak, mivel egy értékláncon alapuló szemléletet követnek, mely kiterjed a kutatási, demonstrációs és bevezetési tevékenységekre is, és ösztönzi a határokon átnyúló együttműködést. Ennek ellenére nem sikerült elérniük azt a kritikus tömeget, amely szükséges lett volna a széttagozódás megszüntetéséhez és egységes értékláncok kialakulásához az európai bioalapú iparágakban. Bármely finanszírozásai mechanizmus még jobb hatást érhetett volna el, ha a bioalapú iparágakra vonatkozó egységes, hosszú távra szóló jövőkép része lett volna, és ha nagyobb támogatást kaptak volna a demonstrációs és bevezetési tevékenységek. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Az itt tárgyalt közös technológiai kezdeményezés előkészítése a források széles körével folytatott egyeztetést foglalta magában: · A javasolt bioalapú köz-magán társulásra vonatkozó, 2012. szeptember 21. és 2012. december 14. között folytatott nyilvános konzultáció során 638 érvényes válasz érkezett. A válaszok 64,6 %-a a magánszektorból, 24,6 % a felsőoktatásból, 8,8 %-a a közszektorból és 2 %-a a civil szervezetektől érkezett. A 27 tagállam közül 19-ből érkezett hozzászólás, a legtöbb Lengyelországból, majd Hollandiából, Németországból, Spanyolországból, Franciaországból, Belgiumból, Svédországból, Finnországból, Olaszországból, Ausztriából, az Egyesült Királyságból, Romániából, a Cseh Köztársaságból, Portugáliából, Dániából, Írországból, Magyarországról, Görögországból és Szlovákiából. Szinte minden válaszadó (94,3 %) uniós fellépést tartott szükségesnek; 86,9 %-uk vélte úgy, hogy egy köz-magán társulás lenne a legmegfelelőbb mechanizmus a bioalapú iparágakkal kapcsolatos kutatási és innovációs program végrehajtására a „Horizont 2020” keretprogram keretében, és volt azon a véleménye, hogy ez pozitív társadalmi-gazdasági hatásokkal járna. A kiemelkedő üzenetek között volt még, hogy szükség lenne az uniós fellépés megerősítésére, a versenyképesség javítására és az uniós fellépés egyértelmű céljainak megfogalmazására a bioalapú iparágak tekintetében. A konzultáció eredményeinek bemutatására és megvitatására az érintett felek számára 2013. január 9-én, Brüsszelben tartott rendezvényen került sor, 162 résztvevővel. Az online nyilvános konzultációról készült teljes jelentés a hatásvizsgálat része; a nyomtatott változat a tervek szerint 2013 júniusában kerül közzétételre. · A biogazdasági stratégia megvalósítása keretében több rendezvényre került sor, melyek lehetőséget biztosítottak az érintettekkel való rendszeres, kiterjedt kapcsolattartásra a hatásvizsgálat elkészítése során. Ezek között volt a Kutatási Főigazgatóság és a Régiók Bizottsága által 2012. október 12-én „Partnerség az európai régiók biogazdaságáért” címmel megrendezett konferencia. A konferencia tájékoztatást nyújtott a bioalapú iparágakra vonatkozóan létesítendő köz-magán társulás lehetőségéről, és regionális tevékenységek példáin keresztül hangsúlyozta a biogazdasági partnerségek lehetséges előnyeit. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság külön tájékoztatta a konferencia résztvevőit az EU vidékfejlesztési szakpolitikájának részét képező intelligens szakosodási stratégiáról. Javasolta, hogy ahol ésszerű, ott a befektetések a biogazdaságra összpontosuljanak. · Sor került több, a biogazdasággal, bioalapú termékekkel és bioüzemanyaggal kapcsolatos tanulmány vizsgálatára. · Egy tíz külső, a bioalapú iparágak értékláncának különböző részeit jól ismerő ellenőrből álló csoportot kértek fel arra, hogy segítsék a Kutatási Főigazgatóságot a fenti adatok összegyűjtésében és a hatásvizsgálat elvégzésében. Hatásvizsgálat A javasolt rendeletet a javaslatot kísérő, bizottsági hatásvizsgálat támasztja alá. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat összefoglalása Ez a javaslat a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó, Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 187. cikke értelmében történő létrehozására vonatkozik. A közös vállalkozás a 2024. december 31-ig tartó időszakra jön létre. Központja a belgiumi Brüsszelben lesz. Alapítója az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint a Biobased Industries Consortium (BIC). Tevékenységét az alapítók közösen finanszírozzák. A Bizottság és a BIC egyenlő mértékben járul hozzá a közös kezdeményezés működési költségeihez. A kutatási és demonstrációs tevékenység finanszírozása a BIC tagvállalatok pénzügyi és nem pénzügyi (személyi állomány, felszerelések, fogyóeszközök stb.) hozzájárulásaiból és az Európai Unió pénzügyi hozzájárulásaiból történik. Az EU által biztosított erőforrások mértéke a „Horizont 2020” keretprogram szabályainak megfelelően az adott tevékenység típusától függően változik. A közös vállalkozás nyitva áll az új tagok előtt is, amennyiben azok erőforrásokkal járulnak hozzá a célok eléréséhez. A Bizottság az iparági BIC-tagoknak megfelelő jogokkal és szavazatokkal képviselteti magát az irányító testületben. Jogalap A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke. A „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályait alkalmazni kell. Tekintettel azonban e kezdeményezés sajátos működési szükségleteire, meg kell adni az e szabályoktól való eltérés lehetőségét. Jelen pillanatban a javaslat erre a lehetőségre azonban nem tér ki, azért, hogy ne veszélyeztesse az eltérések legmegfelelőbb jogalapjáról/eljárási modalitásairól folyó intézményközi egyeztetések sikerét. E megbeszélések még mindig folyamatban vannak a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló, európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslattal (COM(2011) 0810 – 2011/0399 (COD) kapcsolatos jogalkotói munka keretében. Az eltérések lehetőségét egy későbbi szakaszban fogjuk a szövegbe felvenni, az említett egyeztetések eredményétől függően. Az eltérésnek köszönhetően az innovációval kapcsolatos cselekvéseken kívüli cselekvések tekintetében korlátozni lehet az olyan jogalanyok finanszírozhatóságát, mint a kkv-k vagy a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, de mindeközben a magánberuházások optimális szintű mozgósítása is biztosított. Szubszidiaritás és arányosság A javaslat olyan területre vonatkozik, mely nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, ezért a szubszidiaritás elve érvényesül. A javaslat alapját képező szakpolitikai célok csak uniós szintű fellépéssel érhetők el, a következő fő okok miatt: (1) Az itt felismert nagy kutatási és kihívás több országra kiterjedő jellege és összetettsége miatt, ami a több ágazatból és országból érkező, egymást kiegészítő ismeretek és anyagi források egyesítését teszi szükségessé. Egyetlen tagállam, vállalat vagy más érintett fél sem tudja a problémát saját maga megoldani. (2) A koordinációs feladatok és az erőforrások olyan nagy volumenűek, hogy megvalósításuk csak európai szinten elképzelhető. (3) Tekintettel a más, vezető gazdaságokban (USA, Brazília, Kína, Kanada) már működő vagy kialakítás alatt álló, hasonló, versengő kezdeményezésekre, csak egy európai szinten megvalósuló, nagyszabású cselekvés jelent elegendő vonzerőt az ágazatok számára ahhoz, hogy Európában eszközöljenek beruházásokat. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet rendelkezései nem terjeszkednek túl azon, ami a célok megvalósításához szükséges. A jogi aktus típusának megválasztása A javasolt rendelet jelentősen növeli a köz- és magánberuházásokat a kutatási és innovációs tevékenységek területén, melyek célja az európai bioalapú iparágak versenyképességének növelése és munkalehetőségek létrehozása, különösen a vidéki területeken. A közös vállalkozás az uniós ráfordításokon keresztül olyan szinten mozgósíthatja a magánszektor erőforrásait, ami a hagyományos – a programozásra és finanszírozásra vonatkozó stratégiai, hosszú távú megközelítést nélkülöző – eszközökkel nem lenne elérhető. A közös vállalkozás működésének időtartama alatt minden 1 EUR közpénz 2,8 EUR-t mozgósít a magánszektorban. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás teljes költségvetése (a készpénz és a természetbeni hozzájárulásokat is beleértve) 200 millió EUR. Az ágazat ezen felül 1800 millió EUR beruházásra vállalt kötelezettséget az e közös technológiai kezdeményezés céljait szolgáló, nagy demonstrációs és kiemelt üzemek létesítése terén. Az Európai Unió (ideértve az EFTA-t) hozzájárulásának maximális összege 1000 millió EUR[15], mely a „Horizont 2020” keretprogram költségvetéséből kerül kifizetésre. A közös vállalkozás működési költségeit az EU és a BIC az indulástól egyenlő arányban viseli. Az igazgatási költségek a közös vállalkozás fennállása alatt nem haladhatják meg a 60 millió EUR-t. A közös vállalkozás által végrehajtott kutatási és demonstrációs tevékenységeket, melyek a „Horizont 2020” keretprogramból társfinanszírozhatók, az EU és a BIC közösen finanszírozza. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK Felülvizsgálat Az EU éves jelentést készít a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás által elért eredményekről, és 2017. december 31-ig félidős felülvizsgálatot végez. Az uniós hozzájárulás megvalósítására vonatkozó mentesítést a Tanács javaslatára az Európai Parlament adja meg, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. 2013/0241 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozásról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 187. cikkére és 188. cikkének első bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére[16], Tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[17], Mivel: (1) A köz-magán társulások közös technológiai kezdeményezés formájában történő létrehozását eredetileg az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet irányozta elő[18]. (2) Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat[19] konkrét, támogatandó köz-magán társulásokat határozott meg. (3) A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. …..-i …/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[20] célja, hogy a „Horizont 2020” keretprogram és a magánszektor anyagi erőforrásainak köz-magán társulásokban történő egyesítésével növelje a kutatás és innováció terén elért hatást azokon a kulcsfontosságú területeken, amelyeken a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességei céljainak eléréséhez és a társadalmi kihívások leküzdéséhez. Az Unió e társulásokban való részvétele a Szerződés 187. cikke alapján, az 1982/2006/EK határozat értelmében létrehozott közös vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi hozzájárulás formájában valósulhat meg (4) A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló, 2013. …-i …/2013/EU tanácsi határozatnak[21] megfelelően a „Horizont 2020” keretprogramban létrehozott közös vállalkozások részesíthetők támogatásban, az említett határozatban rögzített feltételeknek megfelelően. (5) Az Európa 2020 stratégia[22] kiemeli, az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéséhez kedvező beruházási feltételeket kell teremteni a tudás és az innováció terén. Az Európai Parlament és a Tanács egyaránt jóváhagyta ezt a stratégiát. (6) A Bio-based Industries Consortium (a továbbiakban: BIC konzorcium) a köz- és magánszféra érintett feleivel folytatott széles körű konzultáció alapján kidolgozott egy jövőképet és egy stratégiai innovációs és kutatási tervet. A stratégiai innovációs és kutatási terv ismerteti azokat a fő technológiai és innovációs kihívásokat, amelyeket a fenntartható, versenyképes európai bioalapú iparágak létrehozásához le kell küzdeni, és meghatározza a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés keretében folytatandó kutatási, demonstrációs és bevezetési tevékenységeket. (7) A BIC konzorcium egy non-profit szervezet, mely a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezést támogató iparági csoport képviseletére jött létre. Tagsága, mely nagyvállalatokból, kis- és középvállalkozásokból (kkv), regionális klaszterekből, európai szakmai szövetségekből, valamint európai technológiai platformokból áll, lefedi a teljes bioalapú értékláncot. A BIC konzorcium célja az európai bioalapú iparágak technológiai és gazdasági fejlődésének biztosítása és ösztönzése. A bioalapú értéklánchoz kapcsolódó minden érdekelt kérheti felvételét a konzorciumba. A konzorcium a nyitottság és átláthatóság elvét alkalmazza a tagság tekintetében, biztosítva az iparág széles körű részvételét. (8) Az „innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2012. február 13-i bizottsági közlemény[23] és különösen az ahhoz tartozó cselekvési terv egy olyan köz-magán társulás létrehozását tartja szükségesnek, amely támogatja a fenntartható, versenyképes bioalapú iparágak és értékláncok létrehozását Európában. Tekintetbe véve a nem kőolaj-alapú társadalommá való átalakulást, a közlemény célja a biomasszát elállító és feldolgozó ágazatok integrációjának erősítése, hogy az élelmezésbiztonság, a természeti erőforrások fogyása és a környezetvédelmi célok összeegyeztethetőek legyenek a biomassza ipari és energiatermelési célokra történő felhasználásával. (9) Az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közlemény[24] megerősíti a bioalapú iparágak stratégiai fontosságát Európa jövőbeni versenyképessége szempontjából, amelyet a „Vezető piacok – egy kezdeményezés Európa számára” című, 2007. december 21-i bizottsági közlemény azonosított[25], továbbá hangsúlyozza, hogy szükség van egy, a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezésre. (10) A bioalapú iparágak és a hozzájuk tartozó értékláncok összetett, komoly technológiai és innovációs kihívások elé néznek. Újonnan létrejött ágazatként a bioalapú iparágaknak meg kell küzdeniük a technikai kompetenciák szétszórtságával és a ténylegesen rendelkezésre álló erőforrásokra vonatkozó, nyilvánosan elérhető adatok korlátozottságával ahhoz, hogy fenntartható, versenyképes értékláncokat hozhassanak létre. Ezeknek a kihívásoknak a leküzdéséhez fókuszált, egységes módon, európai szinten el kell érni a kritikus tömeget a tevékenység volumene, a kiválóság és az innovációs potenciál tekintetében. (11) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezésnek mérsékelnie kell azokat a piaci kudarcokat, amelyek elriasztják a magánberuházásokat az európai bioalapú iparágak piaci hasznosítás előtti fázisú kutatási, demonstrációs és bevezetési tevékenységeitől. Ezen belül különösen gondoskodnia kell megbízható biomassza-ellátásról, figyelembe véve az egyéb, versengő társadalmi és környezetvédelmi igényeket, valamint támogatnia kell a fejlett feldolgozási technológiákat, nagy volumenű demonstrációs tevékenységeket és szakpolitikai eszközöket, hogy mindezek révén csökkentse a kutatási és innovációs beruházások kockázatát a magánszektor számára a fenntartható, versenyképes bioalapú termékek és bioüzemanyagok fejlesztése terén. (12) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezésnek egy olyan köz-magán társulásnak kell lennie, amely fokozza a fenntartható bioalapú európai ipari ágazatok fejlesztését elősegítő beruházásokat. Környezeti és társadalmi-gazdasági előnyökkel kell járnia az európai polgárok számára, fokoznia kell Európa versenyképességét, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy Európa kulcsszereplővé váljon a fejlett bioalapú termékek és bioüzemanyagok kutatása, demonstrálása és bevezetése terén. (13) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés célja egy kutatási és innovációs tevékenységi program végrehajtása Európában, amely felméri a bioalapú anyagok előállítására alkalmas, megújuló biológiai erőforrások rendelkezésre állását, és ennek alapján támogatja a fenntartható bioalapú értékláncok létrehozását. Ezeket a tevékenységeket a bioalapú értéklánc különböző pontjaihoz kapcsolódó érintett felek közötti együttműködés útján kell megvalósítani, ideértve az elsődleges gyártó és feldolgozó iparágakat, a fogyasztói márkákat, a kis- és középvállalkozásokat, a kutatási és technológiai központokat, valamint az egyetemeket. (14) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés céljainak tartalma, a mozgósítandó pénzügyi és technikai erőforrások mértéke, az erőforrások és finanszírozás terén szükséges hatásos koordináció és szinergia szükségessége az Unió fellépését teszi szükségessé. Ezért szükséges a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó közös vállalkozás létesítése, jogalanyként. (15) A közös vállalkozás célját a kutatási és innovációs tevékenységeknek a köz- és magánszektor erőforrásait felhasználva kell támogatni. Ehhez a közös vállalkozásnak nyílt, versenyszerű pályázatokat kell hirdetnie a kutatási, demonstrációs és bevezetési tevékenységek támogatására. (16) A maximális hatás elérése érdekében a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozásnak erős szinergiát kell kialakítania a többi uniós programmal, például az oktatás, a környezetvédelem, a versenyképesség és a kis- és középvállalkozások terén, valamint a kohéziós politika és a vidékfejlesztés politika pénzeszközeivel, ami konkrétan hozzájárulhat a nemzeti és regionális kutatási és innovációs kapacitások erősítéséhez az intelligens szakosodási stratégiák kontextusában. (17) A közös vállalkozás alapító tagjai az Unió és a IC konzorcium. (18) A közös vállalkozás szervezeti és működési szabályait az alapszabályában kell rögzíteni, a jelen rendelet részeként. (19) A BIC konzorcium írásban vállalta, hogy a közös vállalkozás területére eső kutatási tevékenységeket olyan struktúrában folytatja, amely jól illeszkedik a köz-magán társulás jellegéhez. Megfelelő, hogy a BIC konzorcium egy jóváhagyó levél aláírásával fogadja el a jelen rendelet mellékletét képező alapszabályban foglaltakat. (20) Céljai eléréshez a közös vállalkozásnak főként nyílt, versenyszerű pályázati felhívás alapján kell pénzügyi támogatást kell nyújtania a résztvevőknek. (21) A magánszektorbeli tagok hozzájárulása nem korlátozódhat a közös vállalkozás igazgatási költségeire és a közös vállalkozás által támogatott kutatási és innovációs cselekvések megvalósításához szükséges társfinanszírozásra. (22) A hozzájárulásuknak kapcsolódnia kell a magánszektorbeli tagok által folytatandó további tevékenységekhez is, melyeket az erre vonatkozó tervben kell rögzíteni; a mozgósító hatás megfelelő áttekintése érdekében ezeknek a további tevékenységeknek a bioalapú iparágakra vonatkozó tágabb, közös technológiai kezdeményezéshez való hozzájárulásnak kell lenniük. (23) A közös vállalkozás által finanszírozott közvetett cselekvésekben való részvételnek meg kell felelnie a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló, 2013. …-i …/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[26] foglaltaknak. (24) A közös vállalkozásnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást a 966/2012/EU rendeletben és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben[27] meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a közvetett irányításra vonatkozó szabályokkal összhangban kell kezelni. (25) Az e rendelet alapján uniós pénzügyi támogatásban részesülő felek ellenőrzését úgy kell elvégezni, hogy az igazgatási teher a …/2013/EU rendeletnek [„Horizont 2020” keretprogram] megfelelően csökkenjen. (26) Az Unió és a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó közös vállalkozás egyéb tagjainak pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a ráfordítási ciklus teljes időtartama alatt, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, észlelését és kivizsgálását, az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzését, valamint adott esetben az igazgatási és pénzügyi büntetések alkalmazását, a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban. (27) A Bizottság belső ellenőrének ugyanazon hatásköröket kell gyakorolnia a BBI Közös Vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett. (28) A Szerződés 287. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió által létrehozott testületek, irodák és ügynökségek létesítő okirata kizárhatja az adott testület, iroda vagy ügynökség bevételi és kiadási nyilvántartásainak a Számvevőszék által történő vizsgálatát. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdése értelmében a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikke alá tartozó testületek nyilvántartásait független könyvvizsgáló szervezetnek kell vizsgálnia, melynek véleményt kell mondania többek között a nyilvántartások megbízhatóságáról és az abban szereplő ügyletek jogszerűségéről és szabályosságáról. A nyilvántartások kettős vizsgálatának elkerülése érdekében indokolt, hogy a közös vállalkozás nyilvántartásait a Számvevőszék ne vizsgálja. (29) A közös vállalkozás létrehozásának elősegítése érdekében a Bizottság feladata a közös vállalkozás létrehozása és kezdeti működtetése, amíg a közös vállalkozás operatív kapacitása lehetővé nem teszi a saját költségvetésének végrehajtását. (30) Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvének megfelelően a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó közös vállalkozásnak az ipari kutatásnak és innovációnak az Unió teljes területén történ erősítésére vonatkozó célja nem érhető el megfelelően a tagállamok által, ezért az ismétlés elkerülése, a kritikus tömeg fenntartása és a közfinanszírozás optimális kihasználásának biztosítása okán az Unió által jobban megvalósítható; ez a rendelet az ezeknek a céloknak a megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem haladja meg azt, ami ehhez szükséges. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Létrehozás (1) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtása érdekében egy, a Szerződés 187. cikke szerinti közös vállalkozás (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás) jön létre a 2014. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakra. (2) A BBI Közös Vállalkozás egy köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervnek minősül, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet[28] 209. cikkében említettek szerint. (3) A BBI Közös Vállalkozás jogi személyiséggel rendelkezik. Mindegyik tagállamban a legszélesebb körű jogi képességekkel bír, amelyeket az adott tagállam jogszabályai a jogi személyiségnek biztosítanak. Jogosult különösen ingóságok és ingatlanuk vásárlására és eladására, valamint jogi eljárásokban való részvételre. (4) A BBI Közös Vállalkozás székhelye Brüsszelben, Belgiumban található. (5) A BBI Közös Vállalkozás alapszabályait a melléklet tartalmazza. 2. cikk Célok A BBI Közös Vállalkozás céljai a következők: a) hozzájárul a „Horizont 2020” keretprogram létrehozásáról szóló, 2013.….-i …/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és különösen a „Horizont 2020” egyedi program létrehozásáról szóló, 2013.….-i …/2013 tanácsi határozat …. részének végrehajtásához. b) hozzájárul a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés céljainak megvalósításához az erőforrásokat hatékonyabban felhasználó, fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság létrehozása és a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás erősítése érdekében, különösen a vidéki térségekben, olyan fenntartható, versenyképes bioalapú európai iparágak fejlesztése révén, melyek alapját a biomasszát fenntartható módon beszerző, fejlett biofinomítók képezik; és különösen: c) olyan technológiák demonstrációja, melyekkel új kémiai összetevők, új anyagok és új fogyasztási cikkek létrejöttét teszik lehetővé európai biomasszából, kiváltva a fosszilis eredetű alapanyagokat; d) üzleti modellek kidolgozása, melyek - többek között az ágazatok közötti kapcsolatok kialakítása és a több ágazatra kiterjedő klaszterek támogatása révén – biztosítják a teljes értéklánchoz kapcsolódó gazdasági szereplők integrálódását a biofinomítók biomasszával történő ellátásától a bioalapú anyagok, vegyi és üzemanyagok fogyasztóiig; és e) a bioalapú anyagokhoz, vegyi és üzemanyagokhoz kapcsolódó technológiákat és üzleti modelleket megvalósító, kiemelt biofinomító üzemek létesítése, melyek a költségek és a teljesítmény terén elért előrelépésnek köszönhetően versenyképesek a fosszilis eredetű alternatívákkal szemben. 3. cikk Uniós pénzügyi hozzájárulás (1) Az igazgatási költségekre és a működési költségekre a BBI Közös Vállalkozásnak nyújtott uniós hozzájárulás maximális összege, beleértve az EFTA előirányzatokat is, 1000 millió EUR. A hozzájárulást az Unió általános költségvetésében a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi programhoz rendelt előirányzatokból kell kifizetni, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontjában, 60. és 61. cikkében meghatározott, a rendelet 209. cikkében említett szervekre vonatkozó rendelkezések szerint. (2) Az uniós pénzügyi hozzájárulásra vonatozó szabályok felhatalmazáson alapuló megállapodásban és éves átutalási megállapodásokban kerülnek rögzítésre egyrészt az Unió részéről a Bizottság, másrészt a BBI Közös Vállalkozás között. (3) A (2) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló megállapodás kitér a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (3) bekezdésében, 60. és 61. cikkében és a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 40. cikkében rögzített elemekre, valamint többek között az alábbiakra: a) a BBI Közös Vállalkozás hozzájárulására vonatkozó követelmények a megfelelő teljesítménymutatók tekintetében, a…/EU határozat [„Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program] II. melléklete szerint; b) a BBI Közös Vállalkozás hozzájárulására vonatkozó követelmények a monitorozás tekintetében, a…/EU határozat [„Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program] III. melléklete szerint; c) a BBI Közös Vállalkozás működésére vonatkozó egyedi teljesítménymutatók; d) a Bizottság terjesztési és beszámolási kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges adatszolgáltatásokra vonatkozó szabályok; e) az emberi erőforrások felhasználása és módosítása, különösen a funkcionális csoport, osztály és kategória szerinti toborzás, az átsorolás és az alkalmazottak létszámát érinti változtatások. 4. cikk Az Uniótól eltérő tagok hozzájárulásai (1) A BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai legalább összesen 2800 millió EUR hozzájárulást fizetnek, illetve fizettetnek az őket alkotó jogalanyokkal az 1. cikkben meghatározott időszak során. (2) Az (1) bekezdésben említett hozzájárulás az alábbiakból áll: a) a BBI Közös Vállalkozás számára a mellékletben foglalt alapszabály 12. cikkének (2) bekezdése, 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja, továbbá 12. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint nyújtott hozzájárulások. b) az Uniótól eltérő tagok, illetve az azokat alkotó jogalanyok által az 1. cikkben meghatározott időszak során nyújtott, legalább 1800 millió EUR természetbeni hozzájárulás, mely a BBI Közös Vállalkozás munkatervében nem szereplő olyan további tevékenységek megvalósítási költségeit tartalmazza, amelyek hozzájárulnak a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés céljaihoz. E költségeket a vonatozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően egyéb uniós finanszírozási programokból lehet támogatni. Ilyen esetben az uniós finanszírozás nem helyettesíti az Uniótól eltérő tagok vagy az azokat alkotó jogalanyok által természetben teljesített a hozzájárulásokat. A b) pontban említett költségek a BBI Közös Vállalkozás által pénzügyileg nem támogathatóak. A megfelelő tevékenységeket a további tevékenységek éves tervében kell rögzíteni, feltüntetve ezeknek a hozzájárulásoknak a közelítő értékét. (3) A BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagja minden év január 31-ig beszámol a BBI Közös Vállalkozás irányító testületének az egyes korábbi pénzügyi években nyújtott, a (2) bekezdés szerinti hozzájárulások értékéről. (4) A mellékletben foglalt alapszabály 2. cikkének b) pontjában és 12. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett hozzájárulások értékének meghatározása céljára a költségeket az adott személy szokásos költségelszámolási gyakorlata szerint kell kimutatni, az adott személy illetősége szerinti ország hatályos számviteli standardjainak és a hatályos nemzetközi számviteli standardoknak / nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak megfelelően. A költségeket az adott személy által megbízott, független, külső könyvvizsgáló igazolja. A hozzájárulások értékének megállapítását a BBI Közös Vállalkozás ellenőrzi. További bizonytalanság esetén a BBI Közös Vállalkozás auditálhatja. (5) A Bizottság megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti a BBI Közös Vállalkozásnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, vagy elindíthatja a mellékletben foglalt alapszabály 20. cikke (2) bekezdésében említett végelszámolási eljárást, amennyiben a tagok, illetve az azokat alkotó jogalanyok nem, vagy csak késve, illetve részben teljesítik a (2) bekezdésben említett hozzájárulásokat. 5. cikk Pénzügyi szabályok A BBI Közös Vállalkozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében és a …/EU rendeletben [Felhatalmazáson alapuló rendelet a köz-magán társulásokra vonatkozó költségvetésirendelet-mintáról] foglaltaknak megfelelően elfogadja saját pénzügyi szabályait. 6. cikk Alkalmazottak (1) A BBI Közös Vállalkozás által alkalmazottaira a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben[29] rögzített, Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei és az e személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak ezen alkalmazási feltételei érvényesítése céljából az Unió intézményei közötti megállapodás útján elfogadott szabályok vonatkoznak. (2) A BBI Közös Vállalkozás alkalmazottai tekintetében az irányító testület gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei által a munkaszerződés megkötésére felhatalmazott hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei). Az irányító testület a személyzeti szabályzat 110. cikkének megfelelően, a személyzeti szabályzat 2. cikke (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 6. cikke alapján határozatot fogad el arról, hogy a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit az ügyvezető igazgatóra ruházza, meghatározva azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a hatáskör átruházása felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató szintén átruházhatja ezeket a hatásköröket. Amennyiben kivételes körülmények szükségessé teszik, az irányító testület határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását és a hatásköröknek az utóbbi által történt esetleges további átruházását, és saját maga gyakorolhatja azokat, vagy átruházhatja azokat valamely tagjára, illetve a közös vállalkozás valamely, az ügyvezető igazgatótól eltérő alkalmazottjára. (3) Az irányító testület a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei tekintetében. (4) A humánerőforrásokat a BBI Közös Vállalkozás létszámterve határozza meg, funkcionális csoportok és besorolási fokozatok szerint lebontva az ideiglenes pozíciók számát, a szerződéses alkalmazottak számát teljes munkaidős egyenértékben kifejezve, az éves költségvetéssel összhangban. (5) A BBI Közös Vállalkozás személyi állománya ideiglenes alkalmazottakból és szerződéses alkalmazottakból áll. (6) A személyi állománnyal kapcsolatos minden költséget a BBI Közös Vállalkozás visel. 7. cikk Kirendelt nemzeti szakértők és gyakornokok (1) A BBI Közös Vállalkozás igénybe vehet olyan kirendelt nemzeti szakértőket és gyakornokokat, akik nem állnak az alkalmazásában. A kirendelt nemzeti szakértők számát teljes munkaidős egyenértékben kifejezve szerepeltetni kell az e rendelet 6. cikke (4) bekezdése szerinti személyzeti tájékoztatásban, az éves költségvetéssel összhangban. (2) Az irányító testület határozatban fogadja el a nemzeti szakértőknek a BBI Közös Vállalkozáshoz történő kirendelésére és a gyakornokok igénybe vételére vonatozó szabályokat. 8. cikk Kiváltságok és mentességek A BBI Közös Vállalkozásra és annak személyi állományára az Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó. 9. cikk A BBI Közös Vállalkozás felelőssége (1) A BBI Közös Vállalkozás szerződéses felelősségét a vonatkozó szerződéses kikötések és az adott megállapodásra, határozatra vagy szerződésre vonatkozó hatályos jog szabályozza. (2) Nem szerződéses felelősség esetén a BBI Közös Vállalkozás a tagállamok jogszabályaira általánosságban érvényes elveknek megfelelően jóvátételt nyújt az alkalmazottai által munkaköri feladataik teljesítése során okozott károkért. (3) A BBI Közös Vállalkozás által az (1) és (2) bekezdésben említett felelősség alapján kifizetett összegek, valamint az ezzel kapcsolatban felmerült költségek és kiadások a BBI Közös Vállalkozás ráfordításának minősülnek, és a BBI Közös Vállalkozás erőforrásaiból fedezendők. (4) A BBI Közös Vállalkozás kizárólag maga felel a kötelezettségei teljesítéséért. 10. cikk A Bíróság hatásköre; hatályos jog (1) A Bíróság hatásköre a Szerződésben meghatározott feltételek fennállása esetén, valamint az alábbi esetekben áll fenn: a) a tagok közötti, a jelent rendelet tárgyához kapcsolódó vita; b) ha azt a BBI Közös Vállalkozás által kötött megállapodásban, határozatban vagy szerződésben szereplő, választottbíráskodásra vonatkozó kikötés előírja; c) a BBI Közös Vállalkozás alkalmazottai által a munkaköri feladataik teljesítése során okozott károkért nyújtandó kártérítéssel kapcsolatos vitákban; d) a BBI Közös Vállalkozás és annak alkalmazottai közötti vitákban, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiben rögzített korlátok között és feltételek szerint. (2) Az e rendeletben és az uniós jog más aktusaiban nem szabályozott kérdések esetén annak az államnak a joga érvényesül, ahol a BBI Közös Vállalkozás székhelye található. 11. cikk Értékelés (1) A Bizottság 2017. december 31-ig időközi értékelést készít a BBI Közös Vállalkozásról. A Bizottság az értékelés megállapításait és a kapcsolódó észrevételeit 2018. június 30-ig közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. (2) Az (1) bekezdésben említett időközi értékelés megállapításai alapján a Bizottság a 4. cikk (5) bekezdése szerint járhat el, vagy más megfelelő intézkedést tehet. (3) A BBI Közös Vállalkozás végelszámolásától számított hat hónapon belül, de legkésőbb a mellékletben foglalt alapszabály 20. cikkében említett végelszámolási eljárás megindításától számított két éven belül a Bizottság elvégzi a BBI Közös Vállalkozás záróértékelését. A záróértékelés eredményei bemutatásra kerülnek az Európai Parlament és a Tanács részére. 12. cikk Mentesítés (1) A BBI Közös Vállalkozásnak nyújtott uniós hozzájárulás tekintetében a költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítés az Európai Parlament által a Tanács javaslatára a Bizottságnak megadott mentesítés részét képezi, a Szerződés 319. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően. (2) A BBI Közös Vállalkozás teljes körűen együttműködik a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és megadja a szükséges kiegészítő tájékoztatásokat. Ezzel kapcsolatban megkérhetik, hogy képviseltesse magát az érintett intézményekkel és szervekkel folytatott megbeszéléseken, és segítse a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének a munkáját. 13. cikk Utólagos ellenőrzések (1) A közvetett cselekvések ráfordításaira vonatkozó utólagos ellenőrzések a …/EU rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] 23. cikkének megfelelően kerülnek lebonyolításra, a „Horizont 2020” keretprogram közvetett cselekvéseinek keretében. (2) Az egységesség érdekében a Bizottság az (1) bekezdésben említett ellenőrzések elvégzéséről dönthet. 14. cikk A tagok pénzügyi érdekeinek védelme (1) A mellékletben foglalt alapszabály 16. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás hozzáférést biztosít a Bizottság alkalmazottainak, a Bizottság által felhatalmazott egyéb személyeknek, valamint a Számvevőszéknek a telephelyeihez és helyiségeihez, valamint az ellenőrzéseik elvégzéséhez szükséges minden információhoz, ideértve az elektronikus formátumú információkat is. (2) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat hajthat végre az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[30] és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[31] rögzített rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően annak megállapítására, hogy előfordult-e az Unió pénzügyi érdekeit befolyásoló csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység az e rendelet alapján finanszírozott valamely megállapodással, döntéssel vagy szerződéssel kapcsolatban. (3) Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtásából eredő szerződéseknek, megállapodásoknak és döntéseknek olyan kikötéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a BBI Közös Vállalkozást, a Számvevőszéket és az OLAF-ot az ilyen auditok és vizsgálatok elvégzésére, az adott szervezet hatásköreinek megfelelően. (4) A BBI Közös Vállalkozás megfelelő belső és külső ellenőrzések elvégzésével vagy elvégeztetésével biztosítja a tagjai pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét. (5) A BBI Közös Vállalkozás csatlakozik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között az OLAF belső vizsgálataira vonatkozóan 1999. május 25-én létrejött intézményközi megállapodáshoz[32]. A BBI Közös Vállalkozás elfogadja az OLAF belső vizsgálatainak elősegítéséhez szükséges intézkedéseket. 15. cikk Titoktartás A 16. cikk sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás biztosítja azoknak az érzékeny információknak a védelmét, melyek közlése sérthetné a BBI Közös Vállalkozás tagjai vagy a tevékenységeiben részt vevők érdekeit. 16. cikk Átláthatóság (1) A BBI Közös Vállalkozás birtokában lévő dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[33] vonatkozik. (2) A BBI Közös Vállalkozás irányító testülete gyakorlati szabályokat fogadhat el az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása érdekében. (3) A 10. cikk sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás által a 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében meghozott határozatok ellen a Szerződés 228. cikkében meghatározott feltételek szerint panasz nyújtható be az ombudsmanhoz. 17. cikk Részvételi és terjesztési szabályok A BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott cselekvésekre a …./EU rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai] vonatkozik. Az említett rendeletnek megfelelően a BBI Közös Vállalkozás minősül a finanszírozó szervnek, és nyújt pénzügyi támogatást a közvetett cselekvések részére, a mellékletben foglalt alapszabály 1. cikkében foglaltak szerint. 18. cikk Támogatás a befogadó állam részéről A BBI Közös Vállalkozás és a székhelye szerinti állam között igazgatási megállapodás jöhet létre, melyben az adott állam kiváltságokat és mentességeket, valamint egyéb támogatást biztosíthat a BBI Közös Vállalkozás részére. 19. cikk Kezdeti cselekvések (1) A Bizottság feladata a közös vállalkozás létrehozása és kezdeti működtetése, amíg a közös vállalkozás operatív kapacitása lehetővé nem teszi a saját költségvetésének végrehajtását. A Bizottság az uniós jognak megfelelően, a többi taggal együttműködve és a BBI Közös Vállalkozás illetékes szerveinek bevonásával hajt végre minden szükséges cselekvést. (2) Ennek érdekében a) amíg az irányító testület által a mellékletben található alapszabály 8. cikke szerint kinevezett ügyvezető igazgató meg nem kezdi feladatainak ellátását, a Bizottság megbízhat egy bizottsági tisztviselőt az ügyvezető igazgató pozíciójának ideiglenes betöltésével és feladatainak ellátásával, melyben korlátozott számú bizottsági tisztviselő segítheti: b) az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésétől eltérően az ideiglenes igazgató gyakorolja a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit; c) a Bizottság ideiglenesen korlátozott számú bizottsági tisztviselőt bízhat meg. (3) Az ideiglenes ügyvezető igazgató engedélyezhet minden kifizetést, melyet a BBI Közös Vállalkozás éves költségvetésében szereplő előirányzatok fedeznek és melyeket az irányító testület jóváhagyott, valamint megállapodásokat és szerződéseket köthet, illetve döntéseket hozhat, ideértve – a BBI Közös Vállalkozás létszámtervének elfogadását követően – a munkavállalói szerződéseket is. (4) Az ideiglenes ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozás ügyvezető igazgatójával egyetértésben, az irányító testület jóváhagyásával meghatározza azt a napot, amelyen a BBI Közös Vállalkozás képessé válik a saját költségvetésének végrehajtására. E naptól kezdve a Bizottság nem vállal kötelezettségeket és nem teljesít kifizetéseket a BBI Közös Vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatban. 20. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. A Tanács részéről Az elnök MELLÉKLET A BIOALAPÚ IPARÁGAK KÖZÖS VÁLLALKOZÁS ALAPSZABÁLYA 1. Feladatok A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az alábbi feladatokat látja el: a) biztosítja a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés létrejöttét és fenntartható irányítását; b) mozgósítja a köz- és a magánszektor szükséges erőforrásait; c) szoros, hosszú távú együttműködést alakít ki az Unió, az iparág és az egyéb érdekeltek között; d) biztosítja a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés hatékonyságát; f) eléri a hosszú távú program beindításához szükséges kritikus tömeget a kutatás terén; g) nyomon követi a BBI Közös Vállalkozás céljainak elérését; h) anyagi segítséget nyújt a kutatási és innovációs közvetett cselekvésekhez, elsősorban támogatások formájában; i) tájékoztatási, kommunikációs, hasznosítási és terjesztési tevékenységek a …/2013/EU rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] 22. cikke rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával; j) elvégzi az e rendelet 2. cikkében foglalt célok eléréséhez szükséges egyéb feladatokat. 2. Tagok (1) A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás tagjai a következők: a) az Unió, melyet a Bizottság képvisel, b) a jelen alapszabály jóváhagyó levél útján történő elfogadásától a Bio-based Industries Consortium Aisbl (a továbbiakban: BIC konzorcium), egy Belgium jogszabályai szerint létrejött non-profit szervezet (regisztrációs szám: 0521-857-822), melynek állandó irodája Brüsszelben (Belgium) található. 3. Változások a tagságban (1) Bármely jogi személy kérheti a felvételét a BBI Közös Vállalkozás tagjai közé, amely közvetve vagy közvetlenül támogatja a kutatást és az innovációt valamely tagállamban vagy a „Horizont 2020” keretprogramhoz társult országban, amennyiben hozzájárul a 12. cikkben említett, a BBI Közös Vállalkozás jelen rendelet 2. cikkében rögzített céljainak elérését szolgáló finanszírozáshoz, és elfogadja a BBI Közös Vállalkozás alapszabályát. (2) A BBI Közös Vállalkozásra vonatkozó új tagfelvételi kérelmet az irányító testületnek kell címezni, mellékelve az irányító testület összetételének az 5. cikk szerinti módosítására vonatkozó javaslatot. (3) Az irányító testület a kérelem elbírálásánál azt veszi figyelembe, hogy mennyire releváns és milyen hozzáadott értéket képvisel a jelentkező a BBI Közös Vállalkozás céljainak elérése tekintetében. Ezt követően dönt a kérelemről. (4) A BBI Közös Vállalkozás bármely tagja megszüntetheti a tagságát. A tagság megszüntetése a többi tagnak küldött értesítéstől számítva lép életbe, és visszavonhatatlan. A volt tagot ettől kezdve semmilyen kötelezettség nem terheli azokon kívül, amelyeket a BBI Közös Vállalkozás a tagság megszűnését megelőzően jóváhagyott vagy nála felmerültek. (5) A BBI Közös Vállalkozásban való tagság kizárólag az irányító testület előzetes beleegyezésével ruházható át harmadik félre. (6) A BBI Közös Vállalkozás a tagságban e cikk szerint bekövetkezett változás esetén weboldalán azonnal közzéteszi a BBI Közös Vállalkozás aktualizált taglistáját, feltüntetve a változás életbe lépésének napját. 4. A BBI Közös Vállalkozás szervezete (1) A BBI Közös Vállalkozás szervei: a) az irányító testület; b) az ügyvezető igazgató; c) a tudományos bizottság; d) az államok képviselőinek csoportja. (2) A tudományos bizottság és az államok képviselőinek csoportja a BBI Közös Vállalkozás tanácsadó testületei. 5. Az irányító testület összetétele (1) Az irányító testület összetétele a következő: – a Bizottság öt képviselője; – a magánszektorbeli tagok öt képviselője, melyek közül legalább egynek egy kis- vagy középvállalkozást kell képviselnie. 6. Az irányító testület működése (1) A Bizottság a szavazati jogok 50 %-át birtokolja. A Bizottság szavazata nem osztható meg. A magánszektorbeli tagok azonos számú szavazattal rendelkeznek. A tagok maximálisan törekednek a konszenzus elérésére. Amennyiben konszenzus nem érhető el, a irányító testület legalább az összes szavazat 75 %-os többségével hozza meg a határozatát, beleszámítva a távol lévők szavazatait is. (2) Az irányító testület két évre választja meg az elnökét. (3) Az irányító testület évente két rendes ülést tart. A Bizottság, a magánszektorbeli tagok többsége vagy az elnök kérésére rendkívüli ülést tarthat. Az irányító testület üléseit az elnök hívja össze; az ülésekre általában a BBI Közös Vállalkozás székhelyén kerül sor. Az ügyvezető igazgató jogosult a tanácskozásban részt venni, de szavazati joggal nem rendelkezik. Az államok képviselői csoportjának elnöke megfigyelőként vehet részt az irányító testület ülésein. Az irányító testület eseti alapon megfigyelőként más személyeket is meghívhat az üléseire, különösen az uniós regionális hatóságok, illetve a civil társadalom képviselőit. A tagok képviselői személyesen nem felelnek az irányító testület képviselőjeként tett cselekedeteikért. Az irányító testület elfogadja saját eljárásrendjét. 7. Az irányító testület feladatai (1) Általánosságban az irányító testület felel a BBI Közös Vállalkozás stratégiai irányításáért és működéséért, és felügyeli a tevékenységei végrehatását. (2) Az irányító testület különösen az alábbi feladatokat látja el: a) értékeli, elfogadja vagy visszautasítja a 3. cikk szerinti tagfelvételi kérelmeket; b) határoz a BBI Közös Vállalkozás azon tagjai tagságának megszüntetéséről, amelyek nem tesznek eleget a kötelezettségeiknek; c) az e rendelet 5. cikkének megfelelően elfogadja a BBI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályait; d) elfogadja a BBI Közös Vállalkozás éves költségvetését, beleértve a létszámtervet, mely funkcionális csoportok és besorolási fokozatok szerint lebontva tartalmazza az ideiglenes pozíciók számát, valamint a szerződéses alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők számát, teljes munkaidős egyenértékben kifejezve; e) az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően gyakorolja a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit; f) kinevezi és felmenti az ügyvezető igazgatót, meghosszabbítja az ügyvezető igazgató kinevezését, valamint útmutatást nyújt számára és nyomon követi a teljesítményét; g) az ügyvezető igazgató javaslatára jóváhagyja a 9. cikk (5) bekezdésében említett programiroda szervezeti felépítését; h) a tudományos bizottsággal és az állami képviselők csoportjával folytatott konzultációt követően, az ügyvezető igazgató javaslatára elfogadja az éves munkatervet és a hozzá tartozó, kiadásokra vonatkozó becsléseket; i) a magánszektorbeli tagok javaslatára, szükség esetén egy eseti tanácsadó csoporttal való konzultációt követően elfogadja az e rendelet 4. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett, további tevékenységekre vonatkozó éves tervet; j) elfogadja az éves beszámolót; k) elfogadja az éves tevékenységi jelentést, ideértve a kapcsolódó kiadásokat is; l) gondoskodik a BBI Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlegének létrehozásáról, szükség szerint; m) jóváhagyja a felhívásokat és adott esetben az azokhoz kapcsolódó pályázási, kiértékelési, kiválasztási, elbírálási és felülvizsgálati eljárásokat; n) jóváhagyja a finanszírozásra kiválasztott cselekvések listáját; o) az ügyvezető igazgató javaslatára létrehozza a BBI Közös Vállalkozás kommunikációs politikáját; p) adott esetben lefekteti a végrehajtási szabályokat, az e rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően; q) adott esetben lefekteti a nemzeti szakértőknek a BBI Közös Vállalkozáshoz történő kirendelésére és a gyakornokok igénybe vételére vonatozó szabályokat, az e rendelet 7. cikkével összhangban; r) adott esetben tanácsadó csoportokat hoz létre a BBI Közös Vállalkozás szervein felül; s) adott esetben benyújtja a Bizottságnak a BBI Közös Vállalkozás bármely tagja által javasolt, e rendelet módosítására vonatkozó kérelmeket; t) felel minden feladatért, amely nem tartozik kifejezetten a BBI Közös Vállalkozás valamely szervéhez, melyeket hozzárendelhet a BBI Közös Vállalkozás bármely szervéhez. 8. Az ügyvezető igazgató kinevezése, elbocsátása, illetve megbízatásának meghosszabbítása (1) Az ügyvezető igazgatót az irányító testület nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltek közül, egy nyílt, átlátható kiválasztási folyamatot követően. Adott esetben a Bizottság bevonja a BBI Közös Vállalkozás egyéb tagjainak képviseletét a kiválasztási folyamatba. A kiválasztási eljárás előválogatási szakaszában biztosítani kell a BBI Közös Vállalkozás egyéb tagjainak megfelelő képviseletét. Ennek érdekében a BBI Közös Vállalkozás magánszektorból érkező tagjai közös megegyezéssel egy képviselőt és egy megfigyelőt neveznek ki az irányító testület nevében. Az ügyvezető igazgató a személyi állomány része és az Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 2. cikke a) pontja értelmében a BBI Közös Vállalkozás ideiglenes alkalmazottja. (2) Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötésekor a BBI Közös Vállalkozást az irányító testület elnöke képviseli. (3) Az ügyvezető igazgató megbízatása három évre szól. Ezen időszak végéig a Bizottság, amely a magánszektorbeli tagokat megfelelő módon bevonja a folyamatba, értékeli az ügyvezető igazgató teljesítményét, valamint a BBI Közös Vállalkozás előtt álló feladatokat és kihívásokat. (4) Az irányító testület, a (3) bekezdésben említett értékelés figyelembevételével készült bizottsági javaslat alapján eljárva, egy alkalommal – legfeljebb négy évre – meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását. (5) Amennyiben az ügyvezető igazgató megbízatását meghosszabbították, a teljes időszak végén nem vehet részt az ugyanazon pozícióra vonatkozó kiválasztási eljárásban. (6) Az ügyvezető igazgató elbocsátása csak az irányító testület határozatával lehetséges, amelyet a testület a Bizottság javaslata alapján hoz meg; a Bizottság a magánszektorbeli tagokat megfelelő módon bevonja a folyamatba. 9. Az ügyvezető igazgató feladatai (1) Az ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozás legmagasabb szintű operatív vezetője, akinek feladata a szervezetnek az irányító testület döntéseinek megfelelő napi irányítása. (2) Az ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozás törvényes képviselője. Beszámolással az irányító testületnek tartozik. (3) Az ügyvezető igazgató hajtja végre a BBI Közös Vállalkozás költségvetését. (4) Az ügyvezető igazgató önállóan ellátott feladatai különösen következők: a) elkészíti és elfogadásra az irányító testület elé terjeszti az éves költségvetés tervezetét, beleértve a hozzá tartozó létszámtervet, mely funkcionális csoportok és besorolási fokozatok szerint lebontva tartalmazza az ideiglenes pozíciók számát, valamint a szerződéses alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők számát, teljes munkaidős egyenértékben kifejezve; b) elkészíti és elfogadásra az irányító testület elé terjeszti az éves munkatervet és a hozzá tartozó, kiadásokra vonatkozó becsléseket; c) jóváhagyásra az irányító testület elé terjeszti az éves beszámolót; d) elkészíti és jóváhagyásra az irányító testület elé terjeszti az éves tevékenységi jelentést, ideértve a hozzá tartozó kiadásokat; e) jóváhagyásra az irányító testület elé terjeszti a finanszírozásra kiválasztott cselekvések listáját; f) aláírja az egyes megállapodásokat és döntéseket; g) aláírja a beszerzési szerződéseket; h) végrehajtja a BBI Közös Vállalkozás kommunikációs politikáját; i) az irányító testület által az e rendelet 6. cikk (2) bekezdése szerint átruházott hatáskörök határain belül megszervezi, irányítja és felügyeli BBI Közös Vállalkozás működését és személyi állományát; j) létrehoz egy hatékony és eredményes belső ellenőrzési rendszert, biztosítja annak működését, és az azt érintő minden jelentős változásról beszámol az irányító testületnek; k) gondoskodik a kockázatértékelések és kockázatkezelés végrehajtásáról; l) megteszi a BBI Közös Vállalkozás céljai elérésének értékeléséhez szükséges egyéb intézkedéseket; m) elvégzi az irányító testület által az ügyvezető igazgatóra ruházott vagy hozzárendelt egyéb feladatokat. (5) Az ügyvezető igazgató programirodát hoz létre az ebből a rendeletből eredő támogatási feladatok elvégzésére, melyért az ügyvezető igazgató felel. A programiroda a BBI Közös Vállalkozás alkalmazottaiból áll, és különösen az alábbi feladatokat látja el: a) támogatást nyújt a számviteli rendszer létrehozásához és irányításához, a BBI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályainak megfelelően; b) az éves munkatervben rögzítettek szerint kezeli a felhívásokat, valamint a megállapodásokat vagy határozatokat, ideértve azok koordinálását; c) biztosítja a BBI Közös Vállalkozás tagjai és más szervei számára a feladataik elvégzéséhez szükséges információkat és támogatást, és eleget tesz az egyedi kéréseiknek; d) a BBI Közös Vállalkozás szerveinek titkárságaként működik, és támogatást nyújt az irányító testület által létrehozott esetleges tanácsadó csoportoknak. 10. Tudományos bizottság (1) A tudományos bizottság maximális létszáma tíz fő. Tagjai közül választja meg az elnökét. (2) Tagjainak kiegyensúlyozott módon kell képviselniük a tudomány, az ipar, a kis- és középvállalkozások, a nem kormányzati szervezetek és a szabályozó szervek világszerte elismert szakértőit. A tudományos bizottság tagjainak együttesen olyan tudományos kompetenciával és szakértelemmel kell rendelkezniük, mely alapján a tudományon alapuló ajánlásokat tehetnek a BBI Közös Vállalkozás felé. (3) Az irányító testület határozza meg a tudományos bizottság összetételére vonatkozó konkrét szempontokat és a kiválasztási eljárást, valamint nevezi ki tagjait. Az irányító testület figyelembe veszi az államok képviselőinek csoportja által javasolt potenciális jelölteket. (4) A tudományos bizottság az alábbi feladatokat látja el: a) tanácsot ad az éves munkatervbe bekerülő tudományos prioritásokkal kapcsolatban; b) tanácsot ad az éves tevékenységi jelentésben bemutatott tudományos eredményekkel kapcsolatban. (5) A tudományos bizottság évente legalább egyszer ülésezik. Az ülést az elnök hívja össze. (6) A tudományos bizottság az elnök jóváhagyásával más személyeket is meghívhat az üléseire. (7) A tudományos bizottság elfogadja saját eljárásrendjét. 11. Az államok képviselőinek csoportja (1) Az államok képviselőinek csoportja az egyes tagállamok és a „Horizont 2020” keretprogramhoz társult országok egy-egy képviselőjéből áll. Tagjai közül választja meg az elnökét. (2) Az államok képviselőinek csoportja évente legalább egyszer ülésezik. Az ülést az elnök hívja össze. Az üléseken részt vesz az ügyvezető igazgató és az irányító testület, vagy azok képviselője. Az államok képviselői csoportjának elnöke megfigyelőként más személyeket is meghívhat az ülésekre, különösen az uniós regionális hatóságok, a civil társadalom, illetve a kis- és középvállalkozások szövetségeinek képviselőit. (3) Az államok képviselőinek csoportja különösen az alábbi kérdésekben tekinti át az információkat, és ad véleményt: a) a BBI Közös Vállalkozás programjának végrehajtása és céljainak elérése; b) stratégiai irány aktualizálása; c) kapcsolat a „Horizont 2020” keretprogrammal; d) éves munkatervek; e) kis- és középvállalkozások bevonása. (4) Az államok képviselőinek csoportja emellett tájékoztatást ad és közvetítőként lép fel a BBI Közös Vállalkozás felé az alábbi kérdésekben: a) idevágó nemzeti és regionális kutatási és innovációs programok állása, az együttműködés potenciális területeinek azonosítása, ideértve az idevágó technológiák bevezetését; b) nemzeti vagy regionális szintű konkrét intézkedések terjesztési célú rendezvények, szakmai műhelyek és kommunikációs tevékenységek kapcsán; c) a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezéssel összefüggő terjesztési célú tevékenységekkel kapcsolatos, nemzeti vagy regionális szintű konkrét intézkedések; (5) Az államok képviselőinek csoportja saját kezdeményezése alapján ajánlásokat készíthet a BBI Közös Vállalkozás számára szakmai, vállalatirányítási és pénzügyi kérdésekben, különösen, ha azok nemzeti vagy regionális érdekeket érintenek. A BBI Közös Vállalkozás tájékoztatja az államok képviselőinek csoportját az ilyen ajánlások sorsáról. (6) Az államok képviselőinek csoportja elfogadja saját eljárásrendjét. 12. Finanszírozási források (1) A BBI Közös Vállalkozást az Unió és Uniótól eltérő többi tagja vagy az azokat alkotó jogalanyok közösen finanszírozzák, részletekben fizetett pénzügyi hozzájárulások, valamint olyan közvetett cselekvések költségei formájában, melyeket a BBI Közös Vállalkozás nem térít vissza. (2) A BBI Közös Vállalkozás igazgatási költségei nem haladhatják meg a 60 millió EUR-t; fedezetüket a pénzügyi hozzájárulások biztosítják, melyek éves alapon, egyenlően oszlanak meg az Unió és az Uniótól eltérő tagok között. Amennyiben az igazgatási költségekre szánt hozzájárulás egy része nem kerül felhasználásra, a BBI Közös Vállalkozás működési költségeire fordítható. (3) A BBI Közös Vállalkozás működési költségeit az alábbiak fedezik: a) az Unió pénzügyi hozzájárulása; b) az Uniótól eltérő tagok pénzügyi hozzájárulása; c) az Uniótól eltérő tagok, illetve az azokat alkotó jogalanyok által nyújtott, természetbeni hozzájárulás, az általuk végzett közvetett cselekvések költségei formájában, levonva azokból az Unió vagy a BBI Közös Vállalkozás által e költségekhez nyújtott esetleges hozzájárulást. (4) Az Uniótól eltérő tagok által a (3) bekezdés b) pontjában említett, működési költségekhez nyújtott hozzájárulás összege az e rendelet 1. cikkében rögzített időszak során legalább 182,50 millió EUR. (5) A BBI Közös Vállalkozás költségvetését alkotó erőforrások az alábbi hozzájárulásokból állnak: a) a tagok pénzügyi hozzájárulása az igazgatási költségekhez; b) a tagok pénzügyi hozzájárulása a működési költségekhez; c) a BBI Közös Vállalkozás esetleges bevételei; d) egy pénzügyi hozzájárulások, erőforrások és bevételek. A tagok által a BBI Közös Vállalkozás részére fizetett hozzájárulás kamatai a közös vállalkozás bevételének minősülnek. (6) A BBI Közös Vállalkozás minden erőforrását és minden tevékenységét az e rendelet 2. cikkében rögzített célokra kell fordítani. (7) A BBI Közös Vállalkozás által létrehozott, illetve az e rendelet 2. cikkében rögzített célok teljesítése céljából ráruházott eszközök a közös vállalkozás tulajdonát képezik. (8) A BBI Közös Vállalkozás 20. cikk szerinti végelszámolása esetén azonban a kiadásokat meghaladó bevétel nem kerül kifizetésre a BBI Közös Vállalkozás tagjainak. 13. Pénzügyi kötelezettségvállalások A BBI Közös Vállalkozás pénzügyi kötelezettségvállalásai nem haladhatják meg a költségvetésében rendelkezésére álló vagy a tagok által vállalt hozzájárulások összegét. 14. Pénzügyi év A pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart. 15. Operatív és pénzügyi tervezés (1) Az ügyvezető igazgató elfogadásra az irányító testület elé terjeszti az éves munkaterv tervezetét, mely tartalmazza a kutatási és az innovációs tevékenységek részletes tervét, az igazgatási tevékenységeket, valamint az ezekhez tarozó, a következő évre vonatkozó becsült ráfordításokat. A munkaterv tervezetében szerepelnie kell a 12. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összhangban nyújtandó hozzájárulások becsült értékének is. (2) Az éves munkatervet a tárgyévet megelőző év végéig el kell fogadni. Az éves munkatervet nyilvánosan elérhetővé kell tenni. (3) Az ügyvezető igazgató elkészíti a következő évre vonatkozó éves költségvetési tervezetet, és elfogadásra az irányító testület elé terjeszti. (4) Az irányító testületnek az éves költségvetést a tárgyévet megelőző év végéig el kell fogadnia. (5) Az éves költségvetést ki kell igazítani, figyelembe véve az Unió költségvetésébe beállított hozzájárulás összegét. 16. Operatív és pénzügyi beszámolás (1) Az ügyvezető igazgató évente beszámol az irányító testületnek a feladatai ellátásáról, a BBI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályainak megfelelően. Az ügyvezető igazgató minden év február 15-éig jóváhagyásra az irányító testület elé terjeszti a BBI Közös Vállalkozás által az előző naptári évben - különösen az adott évre szóló éves munkatervhez képest - elért haladásról szóló éves tevékenységi jelentést. A jelentésben tájékoztatást kell adni többek között az alábbiakról: a) elvégzett kutatási, innovációs és egyéb cselekvések, és az azokhoz kapcsolódó ráfordítások; b) a benyújtott cselekvések, a résztvevők típusa szerint lebontva, ideértve a kkv-kat is, valamint országok szerinti bontásban; c) a finanszírozásra kiválasztott cselekvések, a résztvevők típusa szerint lebontva, ideértve a kkv-kat is, valamint országok szerinti bontásban, megadva a BBI Közös Vállalkozás által az egyes résztvevőknek és cselekvéseknek nyújtott hozzájárulást. (2) Az irányító testület által elfogadott éves tevékenységi jelentést nyilvánosan elérhetővé kell tenni. (3) A BBI Közös Vállalkozás évente benyújtja a Bizottság számára a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének megfelelő jelentést. (4) A BBI Közös Vállalkozás elszámolását független könyvvizsgáló szervezet vizsgálja meg, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének megfelelően. A BBI Közös Vállalkozás elszámolását a Számvevőszék nem vizsgálja. 17. Belső ellenőrzés A Bizottság belső ellenőre ugyanazon hatásköröket gyakorolja a BBI Közös Vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett. 18. A tagok felelőssége; biztosítás (1) A tagoknak a BBI Közös Vállalkozás adósságaiért viselt pénzügyi felelőssége nem haladja meg az igazgatási költségekhez való, már befizetett hozzájárulásaik összegét. (2) A BBI Közös Vállalkozás megfelelő biztosítást köt és tart fenn. 19. Összeférhetetlenség (1) A BBI Közös Vállalkozás, annak szervei és alkalmazottai elkerülik az összeférhetetlenséget a tevékenységek végrehajtása során. (2) A BBI Közös Vállalkozás irányító testülete szabályokat fogadhat el a tagokra, a szervekre és a személyi állományra vonatkozóan az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére céljából. Ezeknek a szabályoknak tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, melyek kizárják a tagoknak az irányító testületet alkotó képviselőit érintő összeférhetetlenséget. 20. Végelszámolás (1) A BBI Közös Vállalkozás az e rendelet 1. cikkében meghatározott időszak végén végelszámolásra kerül. (2) A végelszámolási eljárás automatikusan elindul, ha a Bizottság vagy minden magánszektorbeli tag kilép a BBI Közös Vállalkozásból. (3) A BBI Közös Vállalkozás végelszámolási eljárásnak lebonyolítására az irányító testület felszámolót nevez ki, akinek eleget kell tennie az irányító testület döntéseinek. (4) A BBI Közös Vállalkozás végelszámolásakor a közös vállalkozás eszközei szolgálnak a kötelezettségei és a végelszámolási költségek fedezeteként. Az esetleges fennmaradó rész a végelszámoláskor felosztásra kerül a tagok között, a BBI Közös Vállalkozásnak nyújtott pénzügyi hozzájárulásuk arányában. A felosztás során az Uniónak jutó részt az Unió költségvetésébe kell visszavezetni. (5) A BBI Közös Vállalkozás által kötött megállapodások és elfogadott határozatok, valamint a közös vállalkozás fennállását meghaladó érvényességű beszerzési szerződések megfelelő kezelése érdekében eseti eljárást kell létrehozni. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozásról szóló tanácsi rendeletre 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[34] Szakpolitikai terület: „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram Tevékenység: Társadalmi kihívások: „Élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, valamint a biogazdaság”, és „Kulcsfontosságú alaptechnológiák (BIOKET)” ipari vezető szerep 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[35] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Cél(ok) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A BBI Közös Vállalkozás létrehozása egy új köz-magán társulási rendszerként a Bizottság és az iparág között, a kutatás és az innováció finanszírozására. Versenyszerű pályázati felhívások, kiértékelés és projektkiválasztás szervezése úgy, hogy a tudományos, kkv és más, a BBI Közös Vállalkozás pénzeszközeivel támogatott partnerekkel közösen, a tagállamban vagy a „Horizont 2020” keretprogramhoz társult országban megvalósított, kiválasztott, együttműködésen alapuló kutatási projekteket az iparág társfinanszírozza; 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) a) olyan technológiák demonstrációja, melyek új kémiai összetevők, új anyagok és új fogyasztási cikkek létrejöttét teszik lehetővé elő európai biomasszából, kiváltva a fosszilis eredetű alapanyagokat; b) üzleti modellek kidolgozása, melyek – többek között az ágazatok közötti kapcsolatok kialakítása és a több ágazatra kiterjedő klaszterek támogatása révén – biztosítják a teljes értéklánchoz kapcsolódó gazdasági szereplők integrálódását a biofinomítók biomasszával történő ellátásától a bioalapú anyagok, vegyi és üzemanyagok fogyasztóiig; és c) a bioalapú anyagokhoz, vegyi és üzemanyagokhoz kapcsolódó technológiákat és üzleti modelleket megvalósító, kiemelt biofinomító üzemek létesítése, melyek a költségek és a teljesítmény terén elért előrelépésnek köszönhetően versenyképesek a fosszilis eredetű alternatívákkal szemben. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) a) A BBI Közös Vállalkozással támogatási megállapodást kötött projektek pénzügyi és tudományos vonatkozásainak monitorozása és utánkövetése. b) A BBI Közös Vállalkozás tevékenységéhez szükséges ajánlattételi felhívások szervezése. c) A BBI Közös Vállalkozás minden eljárásának kialakítása és végrehajtása. d) A BBI Közös Vállalkozás terjesztési tevékenységeinek megszervezése. e) A BBI Közös Vállalkozáshoz kapcsolódó egyéb tevékenységek szervezése. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A magánszektor kutatási beruházásainak jelentős növekedése, a következőkkel: – Öt új építőelem a vegyipar számára 2020-ig – Ötven új bioalapú anyag 2020-ig – Öt kiemelt biofinomító üzem 2020-ig A piaci hasznosításhoz szükséges idő lerövidítése, az alábbiakkal: – Harminc új fogyasztási cikk 2020-ig – Tíz új bioalapú értéklánc 2020-ig – Kis- és középvállalkozások széles körű részvétele. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. Egy mennyiségi és minőségi teljesítménymutatókból (KPI) álló szett kerül kidolgozásra a BBI Közös Vállalkozás végrehajtásának követésére. Ezek a fő teljesítménymutatók mérni fogják a közös vállalkozás által az EU versenyképességére és a bioalapú és megújuló iparágak kutatási környezetére gyakorolt hatást. A mennyiségi mutatók mérése nagy léptékben, összehasonlító, szisztematikus módon történik, míg a mennyiségi megközelítés esettanulmányokat és technikai auditokat foglal magában. A fő teljesítménymutatókat a közös vállalkozás elindulása előtti években fennálló helyzethez mint kiindulási alaphoz viszonyítva vizsgálják, hogy megállapítható legyen a vállalkozás addicionális hatása a fennállása alatt. A közös vállalkozás haladását folyamatosan ellenőrzik, egy objektív, ellenőrizhető mutatókból álló csomag alapján, mely az alábbiakat tartalmazza: – közszektorbeli (EK és egyéb), valamint magánszektorbeli finanszírozás monitorozása; – addicionalitás utánkövetése; – projektek kiválasztása és finanszírozás hozzárendelése; – technikai monitorozás a program jól meghatározott, specifikus mérföldköveihez viszonyítva; – ütemterv betartása; – piaci penetráció kvantitatív mérése a célágazatokban; – kkv-k és az új tagállamok részvételi szintje; – fenntarthatósági indikátorok. Félidőben a Bizottság megbízásából független szakértők értékelik a közös vállalkozást. Az értékelés kiterjed a közös vállalkozás színvonalára és hatékonyságára, a célok elérésének mértékére, valamint javaslatot tesz a program esetleges kiigazítására, illetve szükség esetén egy kilépési stratégia megfontolására. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Egy közös vállalkozás létrehozása egy új köz-magán társulási struktúraként a Bizottság és az iparág között, a kutatás és az innováció finanszírozására. Versenyszerű pályázati felhívások, kiértékelés és projektkiválasztás szervezése úgy, hogy kiválasztott, együttműködésen alapuló kutatási projekteket az iparág társfinanszírozza. A BBI Közös Vállalkozással támogatási megállapodást kötött projektek pénzügyi és tudományos vonatkozásainak monitorozása és utánkövetése. A BBI Közös Vállalkozás minden eljárásának kialakítása és végrehajtása, ideértve a pénzügyi könyvvizsgálatot is. A BBI Közös Vállalkozás terjesztési és kommunikációs tevékenységeinek megszervezése. A BBI Közös Vállalkozáshoz kapcsolódó egyéb tevékenységek szervezése. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Egy uniós szintű, összehangolt megközelítés a bioalapú iparágak fejlődése szempontjából is fontos, mert a hozzájuk tartozó értékláncok létrejöttéhez kapcsolatot kell teremteni az erős mezőgazdasági és erdészeti ágazatokkal rendelkező, valamint az erős technológiai és ipari bázissal rendelkező érdekeltek között. Ezek eltérő régióban vagy tagállamban működhetnek, ami tovább bonyolíthatja a már így is összetett helyzetet. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Egyes kis léptékű, tagállami és regionális kezdeményezések felismerték, hogy a biogazdaság sikeres fejlődése nagymértékben függ az országok közötti együttműködés hatékonyságától. Ez tükröződik a nemzeti és regionális biogazdasági klaszterek - például az IAR és a Wagralim, vagy a CLIB2021 és a BE-BASIC – közötti, növekvő számú együttműködésben. Bár ezek a régiók és klaszterek közötti együttműködések első látásra ígéretesek, gyakran érződik rajtuk a finanszírozási szintek és szabályok közötti eltérések hatása. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Elképzelhető összeegyeztethetőség a „Horizont 2020” keretprogram és a Strukturális Alapok között a kutatási tevékenység - különösen az innováció – támogatása terén. Figyelembe kell venni az eltérő új jogi kereteket, programozási mechanizmusokat és részvételre vonatkozó megközelítéseket. A „Horizont 2020” keretprogram finanszírozási cselekvései és a tagállamok és régiók pénzeszközei között lehetséges a szinergia. Mivel a köz-magán társulás fontos szerepet játszik a kutatási és innovációs tevékenységek és az intelligens szakosodási stratégia alapján létrehozott regionális klaszterek közötti kapcsolat megteremtésében, hasznos lehet ezeknek a finanszírozási forrásoknak az ötvözéséhez és a cselekvés hatékonyságának fokozásához. Emellett szinergia állhat fenn az új pénzügyi eszközökhöz, pl. az EBB RSFF (kockázatmegosztó finanszírozási eszközhöz) való hozzáférés terén, a bevezetés tekintetében. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik X A javaslat/kezdeményezés 2014.1.1-től 2024.12.31-ig van érvényben X Pénzügyi hatás 2014.1.1-től 2020.12.31-ig a vállalási előirányzatokra vonatozóan X Pénzügyi hatás 2014.1.1-től 2024.12.31-ig a kifizetési előirányzatokra vonatozóan ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – Azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[36] ¨ Közvetlen irányítás a Bizottság által az alábbiakon keresztül: ¨ Végrehajtó ügynökségek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal X Közvetett irányítás az alábbiak költségvetés-végrehajtási feladatokkal történő megbízása révén: ¨ Nemzetközi szervezetek és azok ügynökségei (nevezze meg); ¨ Az Európai Beruházási Bank; X a költségvetési rendelet 209. cikkében említett szervek; ¨ Közjogi szervek; ¨ A magánjog hatálya alá tartozó, közcélú feladatokat ellátó szervek, amelyek megfelelő pénzügyi garanciát nyújtanak; ¨ Egy tagállam magánjoga hatálya alá tartozó, köz-magán társulás végrehajtásával megbízott szervek, amelyek megfelelő pénzügyi garanciát nyújtanak; ¨ Az EUSZ V. címe értelmében a közös kül- és biztonságpolitikában egyedi cselekvés végrehajtásával megbízott, a vonatkozó alapaktusban megjelölt személyek. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A BBI Közös Vállalkozás nyomon követése közvetítő kapcsolattartókon keresztül, valamint az alapszabály 6. és 16. cikkében leírt módon történik. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Belső kontroll keret A Bizottság a felhatalmazás alapján által engedélyezésre jogosult tisztviselő útján biztosítja, hogy a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó közös vállalkozásra vonatkozó szabályok teljes mértékben összhangban álljanak a költségvetési rendelet 60. cikkével. A nyomon követési szabályok, köztük a közös vállalkozás irányító testületében való tagság, valamint a beszámolási megállapodások biztosítják, hogy a Bizottság szolgálatai a Kollégium és a Költségvetési Hatóság elszámoltathatósági követelményeinek is eleget tegyenek. A közös vállalkozás belső kontroll kereteinek alapja a következő: -a belső kontroll szabványok végrehajtása, melyek legalább a Bizottságéval egyenértékű garanciákat nyújtanak; -a legjobb projektek egyedi értékeléssel történő kiválasztására és jogi instrumentumokká történ átalakítására vonatkozó eljárások; - projekt- és szerződésmenedzsment minden projekt teljes élettartama alatt; -a kifizetési kérelmek 100 %-ának előzetes ellenőrzése, ideértve az audit tanúsítások beszerzését és a költség-módszertan előzetes tanúsítását; - a kifizetési kérelmek egy részének utólagos ellenőrzése a „Horizont 2020” keretprogram utólagos ellenőrzései részeként; - a projektek eredményeinek tudományos étékelése. Különféle intézkedések kerülnek bevezetésre a közös vállalkozáson belüli összeférhetetlenség kockázatának csökkentésére, így különösen: a Bizottság és az iparági partnerek egyenlő szavazati joggal rendelkeznek az irányító testületben; az igazgató a Bizottság javaslatára az irányító testület választja; az alkalmazottak függetlensége; közzétett kiválasztási szempontok alapján, független szakértők által végzett értékelések, fellebbezési mechanizmussal; az érdekeltségekre vonatkozó teljes körű nyilatkozatok. A közös vállalkozás egyik fő feladata az etikus és szervezeti értékek lefektetése, amit a Bizottság nyomon követ. 2.2.2. Az ellenőrzések költsége és haszna A Bizottság belső ellenőre ugyanazon hatásköröket gyakorolja a BBI Közös Vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett. Ezenfelül az irányító testület – szükség szerint – belső ellenőrzési részleget is létrehozhat a közös vállalkozáson belül. Engedélyezésre jogosult tisztviselőként a közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának feladata egy költséghatékony belső kontroll és irányítási rendszer bevezetése. A bevezetett belső kontroll rendszerről a Bizottságnak kell beszámolnia. A Bizottság az általa kialakítandó jelentési rendszer segítségével, valamint a közös vállalkozáson keresztül uniós támogatásban részesülő személyek körében végzett utólagos ellenőrzések eredményei alapján követi nyomon a megfelelési problémák kockázatát; ez utóbbiakra a „Horizont 2020” keretprogram egészét lefedő utólagos ellenőrzések részeként kerül sor. A kontroll rendszer kialakításánál figyelembe kell venni, hogy az uniós támogatásban részesülők és a jogalkotó hatóság is erősen úgy érzi, hogy a 2 %-os hibaarány eléréséhez szükséges ellenőrzési teher túlzottá vált. Ez azzal a veszéllyel jár, hogy csökkenti az Unió kutatási programjának vonzerejét és ezen keresztül negatív hatást fejt ki az uniós kutatásra és az innovációra. Az Európai Tanács 2011. február 4-én megállapította, hogy „elengedhetetlen a K+F+I ösztönzésére szolgáló uniós eszközök egyszerűbbé tétele, megkönnyítendő a legjobb tudósokkal és a leginnovatívabb vállalkozásokkal való együttműködést; ehhez különösen arra van szükség, hogy az érintett intézmények megállapodjanak a bizalom és az ellenőrzés, valamint a kockázatvállalás és a kockázatkerülés közötti új egyensúly kialakításában” (lásd: EUCO 2/1/11 REV1, Brüsszel, 2011. március 8.). Az Európai Parlament a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló. 2010. november 11-i állásfoglalásában (P7_TA(2010)0401) kifejezetten támogatja a nagyobb hibakockázatot a kutatások finanszírozásában, és „aggályosnak találja, hogy a jelenlegi rendszer és a hetedik keretprogram irányítási gyakorlata túlságosan ellenőrzésorientált, és ezért az erőforrások pazarlásához, alacsonyabb részvételhez és kevésbé vonzó kutatási környezethez vezet; aggodalommal jegyzi meg, hogy az ún. “zéró kockázatvállalási tolerancia” alapján működő jelenlegi irányítási rendszer láthatólag inkább a kockázatok megelőzésére és nem a kezelésükre törekszik”. Ezért az érdekeltek és az intézmények körében is elfogadott, a hibaarány mellett hogy a célok és érdekek teljes skáláját, különösen a kutatási szakpolitika sikerét, a nemzetközi versenyképességet és a tudományos kiválóságot figyelembe kell venni. Ugyanakkor egyértelműen szükség van a költségvetéssel való hatékony és eredményes gazdálkodásra, valamint a csalások és a pazarlás megelőzésére. A fentebb említettek szerint a Bizottság az általa létrehozandó jelentési rendszer segítségével, valamint a közös vállalkozáson keresztül uniós támogatásban részesülő személyek körében végzett utólagos ellenőrzések eredményei alapján követi nyomon a megfelelési problémák kockázatát; ez utóbbiakra a „Horizont 2020” keretprogram egészét lefedő utólagos ellenőrzések részeként kerül sor. 2.2.3. A megfelelési problémák várható kockázatának szintje Amint azt a Bizottság a „Horizont 2020” keretprogramra vonatkozó pénzügyi kimutatásban jelentette, a végső cél a fennmaradó hibák arányának a program teljes életciklusa alatt elköltött ráfordítás 2 %-a alá csökkentése, és ennek érdekében több egyszerűsítő intézkedést vezetett be. Emellett azonban figyelembe kell venni a fenti célokat és a kontroll költségét is. Miután a közös vállalkozás részvételi szabályai alapvetően megegyeznek azokkal, amelyeket a Bizottság fog alkalmazni, a Bizottság kedvezményezettjeihez hasonló kockázati profilú kedvezményezetti populációban a hibák szintje várhatóan hasonló lesz ahhoz, amit a Bizottság a „Horizont 2020” keretprogramra vonatkozóan megállapított, azaz annak ésszerű biztonsággal kijelenthető hogy a több éves ráfordítási periódus alatt az éves kockázati szint a 2–5 %-os tartományban marad, azzal, hogy a végső cél a fennmaradó hibák szintjének minél inkább 2 % közelébe történő leszorítása a több éves programok végére, figyelembe véve minden audit, korrekciós és visszaszerzési intézkedés pénzügyi hatását. A résztvevők részéről várt hibaarányt érintő részletes információkat a „Horizont 2020” keretprogramra vonatkozó pénzügyi kimutatás tartalmazza. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A Bizottság gondoskodik arról, hogy közös vállalkozás az irányítási eljárás minden szakaszában alkalmazza a csalás elleni eljárásokat. A „Horizont 2020” keretprogramra vonatkozó javaslatok esetében elvégezték azok csalásbiztossá tételét és a hatásuk felmérését. A javasolt intézkedések összességében várhatóan pozitív hatással lesznek a csalás elleni küzdelemre, különösen, hogy nagyobb hangsúlyt kapott a kockázaton alapuló ellenőrzés és a fokozottabb tudományos értékelés és kontroll. A Bizottság gondoskodik megfelelő intézkedések bevezetéséről, amelyekkel biztosítható, hogy az e rendelet alapján finanszírozott cselekvések megvalósításakor az Unió pénzügyi érdekeit a csalás, korrupciós és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megfelelő megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések, szabálytalanság észlelésekor pedig a tévesen kifizetett összegek visszaszerzése és adott esetben hatékony, arányos, és kellő riasztó erővel bíró büntetések védjék. A Bizottság biztosítja, hogy a közös vállalkozás szorosan együttműködik a Bizottság szolgálataival minden csalással és szabálytalansággal kapcsolatos kérdésben. A Számvevőszék dokumentumok és helyszíni ellenőrzés alapján ellenőrzési joggal rendelkezik minden támogatásban részesülő személy, vállalkozó és alvállalkozó fölött, amely a program keretében uniós pénzt kapott. Az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat hajthat végre a finanszírozásban közvetve vagy közvetlenül érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben rögzített eljárásoknak megfelelően annak megállapítására, hogy előfordult-e az Unió pénzügyi érdekeit befolyásoló csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység az uniós finanszírozással kapcsolatos bármely megállapodással, döntéssel vagy szerződéssel kapcsolatban. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás 1A fejezet – versenyképesség a növekedésért és munkahelyekért || Diff./nem diff. || EFTA- országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 1A || 08 02 07 32 – Társadalmi kihívások - Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás || Diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait tartalmazó éves költségvetését finanszírozza: - 08.020201 Vezető szerep a nanotechnológiák, fejlett anyagok, biotechnológia, valamint fejlett gyártási és feldolgozási technológiák terén: 15 % - 08.020302 Az élelmezésbiztonság javítása, fenntartható mezőgazdaság létrehozása, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, valamint a biogazdaság: 85 % Az egyes költségvetési tételekhez tartozó éves pénzügyi hozzájárulásokat az alábbi táblázat tartalmazza. millió EUR (három tizedesjegyig) Költségvetési tétel || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || öszesen 08.020201 Vezető szerep a nanotechnológiák, fejlett anyagok, biotechnológia, valamint fejlett gyártási és feldolgozási technológiák terén || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21, 318 || 21,529 || 23,867 || 150,000 08.020302 Az élelmezésbiztonság javítása, fenntartható mezőgazdaság létrehozása, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, valamint a biogazdaság || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000 Total || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1.000,000 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1A || 1A fejezet – versenyképesség a növekedésért és munkahelyekért Költségvetési tétel: 08 02 07 32 – Társasalmi kihívások - Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás millió EUR (három tizedesjegyig) BBI Közös Vállalkozás || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021-2024 || ÖSSZESEN 1. cím – Személyzeti kiadás || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632 2. cím – Infrastrukturális és működési kiadás || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,292 || 1,068 || 12,368 3. cím – üzemi kiadás || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3a) || 50,000 || 200,000 || 160,500 || 136,000 || 139,500 || 141,000 || 153,000 || 0 || 980,000 Kifizetési előirányzatok || (3b) || 0 || 130,000 || 94,660 || 95,680 || 106,996 || 119,776 || 216,444 || 216,444 || 980,000 A BBI Közös Vállalkozáshoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1.000,000 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1.000,000 A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az iparággal történő költségmegosztáson alapul. A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1A || „Igazgatási kiadások” || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021-2024 || ÖSSZESEN Kutatási Főigazgatóság || ||  Humánerőforrás || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917  Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KUTATÁSI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 A többéves pénzügyi keret 1A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021-2024 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 || || 1.002,917 Kifizetési előirányzatok || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1.002,917 3.2.2. A BBI Közös Vállalkozás előirányzataira gyakorolt becsült hatás ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020-2024 || összes || || || || || || Típus [37] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[38] Teljesen új összetevők léptéknövelése és igazolása demonstrációs léptékben a vegyipar számára || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés - Öt új összetevő a vegyipar számára || Összetevők || 30,000 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,00