A félidős értékelés – az EaSI-rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások alapján – a program célkitűzéseinek elérése terén megtett eredményeket értékelte, valamint azt, hogy a program továbbra is releváns-e, továbbá a program hatékonyságát, erőforrás-felhasználását, más eszközökhöz viszonyított szakpolitikai koherenciáját, uniós hozzáadott értékét és irányítását is vizsgálták Az értékelés célja az volt, hogy a program működtetésével kapcsolatos kiigazításokat javasoljon a jövőbeli végrehajtás során elérhető teljesítmény javítása, valamint a 2020 utáni időszakra való felkészüléshez való hozzájárulás érdekében.

Az értékelés az eredményesség javításának több módjára is rávilágított. A PROGRESS-nek amellett, hogy továbbra is az érdekeltek számára releváns és általuk értékelt szakpolitikai témákra (foglalkoztatás és munkakörülmények) összpontosít, javítania kell a szociálpolitikai kísérletek megvalósítására irányuló erőfeszítéseket azáltal, hogy felülvizsgálja az erre való összpontosítást, valamint a projektek értékelésére és kiválasztására vonatkozó eljárásait, továbbá megkönnyíti e projektek szélesebb körű alkalmazását. Az EURES esetében meg kell fontolni hosszabb (legalább 2 éves) végrehajtási időszak biztosítását, amelyhez a pályázati felhívások kezelésével járó adminisztratív terheket csökkentő intézkedések kapcsolódnának annak lehetővé tétele érdekében, hogy az érdekelt felek megfelelően kidolgozhassák és végrehajthassák a projekteket, mérhessék azok eredményességét és biztosíthassák fenntarthatóságukat. A mikrofinanszírozás/szociális vállalkozások terület esetében az EaSI második végrehajtási időszakában javasolt a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra való nagyobb összpontosítás, például a pályázati felhívásokban a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok arányára/számára vonatkozó célérték meghatározása révén.

A gyakorlatban az erőforrások három programterület közötti rugalmasabb elosztása (az EaSI-rendeletben meghatározott jelenlegi indikatív minimális százalékos arányok helyett) nagyobb teret biztosítana szükség esetén a területek közötti költségvetés-átcsoportosításra. Ez különösen hasznos lehetne a mikrofinanszírozás/szociális vállalkozások terület számára, ahol a kiadások a kereslettől függenek. A nagyobb rugalmasság az újonnan felmerülő igényekre (például az új kezdeményezésekre, mint az „Európai Szolidaritási Testület”, „A szociális párbeszéd új kezdete”, az „új európai készségfejlesztési program” vagy az Európai Munkaügyi Hatóság) való reagálási képességet is fokozná.

Hasonlóképpen, a különböző országok bevált gyakorlatainak – a szociális kísérletezést is ideértve – operatív szinten szélesebb körben történő terjesztése felhívja a figyelmet az innovatív gyakorlatokra és segíti a nemzeti és helyi szintű szereplőket abban, hogy jobb szolgáltatásokat és termékeket kínáljanak. Ezért az uniós szintű hálózatok fenntartása kulcsfontosságú a különböző szakpolitikai menetrendeknek a különböző kormányzati szintek és a részt vevő országok közötti összehangolásához.

Az egymástól való tanulási tevékenységek témái – például a fiatalokat, menedékkérőket, menekülteket és tartósan munkanélküli személyeket célzó munkaerőpiaci integrációs intézkedések, a jövőbeli készségigények – szorosan követték a foglalkoztatási iránymutatásokban és a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere szerinti ciklus részeként elfogadott országspecifikus ajánlásokban rögzített prioritásokat. Az európai szemesztert az EaSI által finanszírozott más elemzési tevékenységek is támogatták, így különösen a foglalkoztatási és szociális fejlesztési jelentés és a munkaerő-felmérés. Elemzési tevékenységeiben a programnak előnyben kell részesítenie a bevált gyakorlatok részt vevő országok politikai döntéshozói közötti cseréjét egymástól való tanulási, figyelemfelhívási és terjesztési tevékenységek révén.

A PROGRESS és a mikrofinanszírozás/szociális vállalkozás terület fontos szerepet játszhat ebben a folyamatban azzal, hogy előnyben részesíti a társadalmi befogadással kapcsolatos tevékenységeket és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok, azaz a társadalmi és pénzügyi kirekesztődés kockázatának kitett emberek finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését. Az EURES-nek továbbra is finanszíroznia kell az egyértelmű gazdasági igénnyel rendelkező csoportokat megcélzó projekteket (mint például „Az első EURES-állásod” és a határokon átívelő partnerségek).

A rendelkezésre álló korlátozott adatkészletek ellenére az EaSI valamennyi általános és egyedi célkitűzésének elérése terén van haladás. Az EaSI segítette az uniós szakpolitikák által a társadalmi befogadásra és a szegénység csökkentésére gyakorolt hatások tudatosítását, a határokon átnyúló munkavállalási lehetőségek ismertségének javítását, az innovatív intézkedések gyors kipróbálását és végrehajtását, továbbá a mikrofinanszírozási hitelek hozzáférhetőségének és a vállalkozói lét támogatásának növelését. Az EaSI szakpolitikai változásokat is előmozdított összehasonlító kutatások, párbeszéd és kapacitásépítés révén, és ezáltal lehetővé tette a különböző érdekelt felek számára a szociál-gazdaságpolitika kialakításának és végrehajtásának befolyásolását a programban részt vevő országokban.

Az értékelésnek ugyanakkor nyilvánvaló korlátai vannak. Kevés projekt fejeződött be 2016-ra, ami korlátozta a rendelkezésre álló adatok körét, míg más megkezdett projektek keretében még nem volt idő arra, hogy összeállítsák az eredmények és hatások teljes körű bemutatását. Ezenkívül kevés referenciamutató áll rendelkezésre, mivel nincs olyan program, amely nagyságrendjét és lefedettségét illetően az EaSI-val összehasonlítható lenne. Az EaSI teljesítményét ezért az uniós és nemzeti szakpolitikai kezdeményezéseket is magában foglaló tágabb támogatási rendszerben betöltött szerepével összefüggésben kell vizsgálni. E korlátozások ellensúlyozása/enyhítése érdekében a félidős értékelés az értékelési bizonyítékok számos forrását vetette össze, mennyiségi és minőségi módszereket és eszközöket kombinált, biztosította az adatforrások átláthatóságát és következetesen összevetette a megállapításokat az érdekeltektől származó információkkal.

Összességében véve, míg a program átfogó költségvetése elegendő, a három terület közötti rugalmasabb átcsoportosítást kell lehetővé tenni a tervezett és a tényleges kötelezettségvállalások közötti eltérések minimalizálása és a három terület közötti – szükség esetén történő – optimális költségvetés-átcsoportosítás biztosítása érdekében.

3.4.Koherencia

A program koherenciájának az értékelésen alapuló általános megítélése szerint a program elődjét alkotó három programot egy egyszerűsítési kezdeményezés keretében vonták össze az EaSI ernyője alá. Az értékelés ugyanakkor megállapítja, hogy a három terület közötti szinergiák kihasználására irányuló törekvések ellenére e területek viszonylag önállóan működnek. A program valamennyi tevékenységének nagyobb hangsúlyt kellene helyeznie egy koherens programstruktúra lehetséges előnyeire, mivel az elősegítené számos kihívás interdiszciplináris megoldását.

Ami a más uniós programokkal való összhangot illeti, az EaSI a legnagyobb mértékben az ESZA-val áll összhangban. A PROGRESS és más olyan uniós programok, mint az ESZA, az Erasmus+, a Horizont 2020 és a COSME, kiegészítik egymást az egyedi célkitűzéseket, tevékenységeket és kedvezményezetteket illetően. Megállapítást nyert továbbá, hogy az EURES és az európai területi együttműködés program (Interreg) is kiegészíti egymást. A mikrofinanszírozás/szociális vállalkozás terület is összhangban állónak tűnik más uniós szintű mikrofinanszírozási eszközökkel. Ezek az eszközök vagy a kkv-ket támogatják (mint a COSME pénzügyi garancia), vagy a nagy piaci tőkeértékűig terjedő vállalatokat (InnovFin), míg az EaSI csak mikro- vagy szociális vállalkozásokat támogat. Az említett egyéb eszközök továbbá nagyobb finanszírozási összegeket (InnovFin és COSME) és a pénzügyi termékeket illetően nagyobb változatosságot is kínálnak. Csupán a kedvezményezettek bizonyos csoportjaira összpontosítanak bizonyos országokban, míg a mikrofinanszírozás/szociális vállalkozás terület minden részt vevő országra kiterjed.

Ugyanakkor az EaSI és a más uniós eszközök egymás kiegészítő jellege ellenére a további koherenciát akadályozza a beavatkozások logikájának és a forrásokra vonatkozó szabályoknak a különbözősége. A különböző szabálykönyvek (a költségvetési rendelet a pénzügyi eszközökre vonatkozóan, és a közös rendelkezésekről szóló rendelet a strukturális alapokra vonatkozóan) párhuzamos fennállása miatt kihívást jelent a különböző források közötti komplementaritás kiaknázása. Konkrét mechanizmusokat kell kialakítani a különböző uniós alapok közötti szinergiák elősegítése érdekében, lehetővé téve például azt, hogy az EaSI keretében tesztelt szociális kísérletezést ESZA-finanszírozással szélesebb körben alkalmazni lehessen vagy meg lehessen többszörözni. A szabályok áramvonalasítása segítheti ezen egymást kiegészítő jelleg és szinergiák potenciáljának maximalizálását.

Nemzeti szinten nem állapítottak meg jelentős átfedést az EaSI és a nemzeti eszközök/programok célkitűzései között. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció rávilágított többek között az egyetértésre annak fontosságát illetően, hogy minden uniós szintű eszköztípust fenntartsunk, még ha megfigyelhetők is kisebb átfedések az uniós és a nemzeti szintű eszközök között. Ezeket az átfedéseket ki lehetne küszöbölni azzal, ha tovább erősítjük a nemzeti, regionális és helyi érdekelt felek részvételét az EaSI tevékenységeiben, valamint eszközöket, átadható/összehasonlító ismereteket és releváns támogatást bocsátunk rendelkezésükre a szociális kérdések kezelésére irányuló beavatkozások kialakításához és végrehajtásához.

3.5.Uniós hozzáadott érték

Az EaSI hatályát és nagyságrendjét tekintve kimutatható uniós hozzáadott értéket nyújtott a nemzeti és a regionális támogatáshoz képest. Az EaSI megszüntetése számos ágazatban következményekkel járna. Nem valószínű, hogy más nemzeti vagy regionális finanszírozási rendszerek képesek lennének arra, hogy különböző részt vevő országokban és nem kormányzati szervezetek uniós szintű hálózatain keresztül támogassák a szakpolitikai kísérletezést úgy, ahogy azt jelenleg az EaSI teszi. Ezenkívül az EaSI a legalkalmasabb eszköz az EU egészére kiterjedő olyan eredmények, például összehasonló adatbázisok, tanulmányok és egymástól való tanulási tevékenységek szempontjából, amelyek más kormányzati szinteken nem jelentenek elsőrendű prioritást.

Emellett nincsenek más olyan, rendelkezésre álló uniós erőforrások, amelyeket kifejezetten a határokon átnyúló partnerségek céljára alakítottak volna ki, noha az ERFA Interreg programjai – az érintett tagállamok általi programozás esetén – támogathatnak foglalkoztatási politikákat határrégiókban. A szociális beruházási piac támogatása az EaSI-tól származó finanszírozás hiányában valószínűleg szintén lassulna, ami EU-szerte a szociális vállalkozási tevékenység visszaeséséhez és ezekben az ágazatokban a munkalehetőségek csökkenéséhez vezetne. Az uniós támogatás erőteljes jelzésként szolgál a nemzeti szintű változások ösztönzéséhez és elősegíti a szakértelem és a know-how országok közötti átadását.

Az EaSI program keretében végzett munka túlterjed a pénzügyi eszközök kezelésén: számos intézkedést segít elő a szociális finanszírozási piacok ökoszisztémájának kialakítása érdekében. Ilyenek például a szociális finanszírozás kínálati és keresleti oldalának kialakítását szolgáló támogatások, de nem pénzügyi kezdeményezések is, mint a mikrohitel nyújtására vonatkozó magatartási kódex, amely segíti a színvonal emelését a mikrohitelezési ágazatban. Ez összhangban áll a Bizottság egyik céljával, nevezetesen a magánfinanszírozás növelését szolgáló pénzügyi eszközök használatának növelésére és a szociális finanszírozási piacokon új rendszerszintű fejlemények ösztönzésére irányuló céllal.

Folyamatos erőfeszítésre van azonban szükség, főként az EaSI tevékenységeire vonatkozó kommunikáció és eredményeinek terjesztése tekintetében. Az érdekelt felek igénylik a további információkat, és úgy vélik, hogy a jobb terjesztés révén jelentős előnyöket tudnának elérni, különösen a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, az eredményeket, az országspecifikus példákat és bevált gyakorlatokat, naprakésszé tett honlapokat és adatbázisokat, a kommunikációhoz használt nyelvek szélesebb körét, valamint a tág közönség számára hozzáférhetőbb tartalmat illetően.

3.6.Az EaSI irányítása

Az EaSI-t az Európai Bizottságon belüli A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóság egy egysége koordinálja, amely felelős a program hatályának és finanszírozásának kidolgozásáért, valamint előhaladásának figyelemmel kíséréséért és értékeléséért. Az egységet e feladatában a főigazgatóság operatív egységeiből származó koordinátorok és az EaSI-bizottság támogatja, ez utóbbit a részt vevő tagállamok egy-egy képviselője alkotja.

Az értékelés megállapította továbbá, hogy az EaSI-bizottság tagjai technikai kérdésekkel kapcsolatos ismereteinek elmélyítése érdekében hasznos lenne tematikus munkacsoportok kialakítása. Bizonyos témák esetében a szakértői útmutatás eseti igénybevételét is potenciálisan hasznosnak tekintik. Az értékelés rámutatott továbbá, hogy a bizottság tagjai nem rendelkeznek elegendő információval a kiválasztott és országukban végrehajtott projektekről vagy az értékelési eljárást követően elutasított projektekről. A jelentkezőknek több visszajelzést kell adni az elutasított pályázatokról, hogy javítani tudják pályázataikat. Több információt kell megfelelő időben megosztani a bizottsággal, hogy az információkat könnyen továbbítani tudja a pályázati felhívásokra való jelentkezés iránt esetlegesen érdeklődő szervezeteknek.

Hasonlóképpen, szükségesnek tekintik a más bizottságokkal való nagyobb mértékű együttműködést az információcsere érdekében, valamint a rendszeresebb megbeszéléseket az EaSI-bizottság és a Bizottság között.

4.Általános következtetés

A félidős értékelés rávilágított, hogy milyen módokon javítható az EaSI végrehajtása a jelenlegi többéves pénzügyi keret (TPK) vége előtt, nevezetesen a nagyobb mértékű belső költségvetési rugalmasság, a különleges támogatást igénylő csoportok megcélzása, az eljárások egyszerűsítése, a belső koherencia javítása és az EaSI más alapokkal való összekapcsolása révén. Különösen a finanszírozás jobb áramvonalasítása járhatna érezhető hatással az EaSI relevanciájára, hatékonyságára, koherenciájára, valamint eredményességére és uniós hozzáadott értékére nézve. Ezt 2017–2020 között meg lehetne valósítani a különböző uniós alapok közötti megfelelő kapcsolatok vagy az azokat összekapcsoló új mechanizmusok útján.

2020 után A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által kezelt valamennyi alapot – köztük az EaSI-t is – összefogó, Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) elnevezésű átfogó alap egyetlen, könnyen használható interfészt fog biztosítani a kedvezményezettek számára, csökkenteni fogja a széttöredezettséget és fokozni fogja az alapok közötti szinergiákat, megteremtve ezzel a hatékonyabb szakpolitikai végrehajtás és uniós hozzáadott érték feltételeit.