EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.7.25. 
SEC(2011) 938 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
polgári és kereskedelmi ü gyekben a határokon átn yúló követelésbeha jtás me gkönn yítése 
érdekében ideiglenes számlazárolást elrendel ő európai végzés létrehozásáról 
{COM(2011) 445 végleges} 
{SEC(2011) 937 végleges}  
 
HU 1   HU 1. BEVEZETÉS  
E kezdeményezés célja, hogy az Európai Un ión belüli bankszámla-zárolás elérhet őségének és 
hatékonyságának javítása révén el ősegítse a határokon átnyúl ó követelésbehajtást. A 
kezdeményezés hozzá fog járulni a vállalkozások – különösen a kkv-k (kis- és középvállalkozások), a fogyasztók és a családok bizalmának er ősítéséhez, hogy teljes kör űen 
kihasználhassák az egységes piac kínálta lehet őségeket. Ez egybecseng a Bizottságnak az 
európai gazdaság fellendülésének er ősítését célzó Európa 2020 st ratégiában meghatározott 
integrált felfogásával. 
1.1. Szakpolitikai megbízatás és meglév ő eszközök 
A 2009. évi stockholmi program megállapítja, hogy a „jog érvényesülésén alapuló európai 
térségnek az egységes piac keretein belül folytatott gazdasági tevékenyég támogatását kell szolgálnia”. Ezért a program „felké ri a Bizottságot, hogy tegyen megfelel ő javaslatokat a 
bankszámlák és az adósok vagyonának tekintetében hozott ítéletek Unión belüli végrehajtása 
hatékonyságának javítására”. A stockholmi pr ogram végrehajtásáról szóló bizottsági 
cselekvési terv hivatkozik  a „bankszámlák letiltásáról  szóló rendeletre” irányuló 
kezdeményezésre. A polgári igazságszolgáltatás terén meglév ő eszközök a végrehajtással nem 
foglalkoznak. 
1.2. Konzultáció és szakért ői vélemények 
A Bizottság a kezdeményezés el őkészítésekor 2003-ban közzétett egy összehasonlító 
tanulmányt és 2006 októberében eg y zöld könyv keretében nyilvános  konzultációt folytatott. 
A hatásvizsgálat kidolgozását alátámas ztó empirikus adatok egy további küls ő tanulmány és 
az európai üzleti tesztpanel révén kerültek összegy űjtésre. A Bizottság emellett szervezett 
nyilvános meghallgatást és több me gbeszélést végrehajtási szakért őkkel. A Bizottságon belüli 
szolgálatközi csoport további  észrevételekkel szolgált . A hatásvizsgálatot a hatásvizsgálati 
testület  felülvizsgálta. A jelentés e fe lülvizsgált változatában a következ ő módon vettük 
figyelembe a testület véleményében kiadott ajánlásokat : i. a probléma elemzése meger ősítést 
nyert azáltal, hogy részletesebb en kifejtésre kerültek a határokon átnyúló követelésbehajtás 
szakaszai és az e területen a Brüsszel  I. rendelet felülvizsgálatát követ ően fennmaradó 
problémák, különösen az intézk edés gazdasági hatásainak megbecsléséhez használt 
feltételezések lettek pontosabbak, ii. a kiinduló helyzet értékelése kib ővült, és kiegészült az 
előnyben részesített lehet őség hozzáadott értékének kiemelésév el; iii. a hatások értékelése 
megfelelőbb lett, különösen azáltal, hogy a jogal kotási javaslat fontos elemeit tükröz ő
 
alopciókat részletesebb értékelésnek ve tették alá, külön ö sszpontosítva az új 
kezdeményezéssel bevezetett határid őkre. iv. Végezetül pontosításra kerültek a jogi fogalmak 
és a melléklet szószedettel egészült ki. 
1.3. Az alapvet ő jogok tiszteletben tartása 
Az alapvet ő jogokra gyakorolt hatás érté kelése megtörtént annak bi ztosítására, hogy a javasolt 
rendszer teljes mértékben tiszteletben tartsa az Alapjogi Chartában lefektetett jogokat és 
elveket. A Bizottság kezdeményezése a következ ő fő rendelkezéseket érinti: a hatékony 
jogorvoslathoz való  jog (47. cikk els ő albekezdése), a tisztességes eljáráshoz való jog (47. 
cikk második albekezdése), az emberi méltósághoz  való jog (1. cikk), a tulajdonhoz való jog 
(17. cikk), a családi élet hez való jog (7. cikk) és az ad atvédelemhez való jog (8. cikk). 
 
HU 2   HU 2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. A határokon átnyúló követelésbehajtás problémája 
Jelenleg a másik tagállamban követe lését behajtani kívánó hitelez ő jelentős nehézségekkel 
szembesül. Ezek a nehézségek egyaránt jele ntkeznek a) az ügy érdemében folyó eljárással 
összefüggésben, melynek során a bíróság az ügy teljes tényállásának és  jogkérdéseinek teljes 
körű elemzése alapján hoz joger ős bírósági határozatot, és b) az ideiglenes intézkedéssel 
kapcsolatos eljárásban, melyben a bírósá g az ügy összefoglaló elemzése alapján id őközi 
döntést hoz, ilyen a bankszámla zárolásának elrendelése. A szakpolitikai megbízatással 
összhangban ez a kezdeményezés az adós va gyonának zárolására szolgáló ideiglenes 
intézkedések elérésének megkönnyítését, valami nt a bírósági határozatok Európai Unióban 
történő végrehajtása hatékonyságának javításá t állítja a középpontba . Jelenleg a bels ő piac 
lehetővé teszi az adós számára pénzének egyi k bankszámláról szinte azonnal egy másikra 
történő átvitelét, ezzel megkönnyítve számára a végrehajtás megkerülését. Másfel ől azonban a 
hitelezőnek aligha van esélye arra, hogy követelése megfizetésének biztos ítására ugyanilyen 
gyorsasággal zároltathassa az adós kü lföldi bankszámláját. A hitelez őnek nehézséget okozhat 
az adós bankszámláinak fellelése is, különö sen határokon átnyúló helyzetekben. Ennek 
eredményeként számos hitelez ő képtelen igényét külföldr ől sikerrel behajtani, vagy pedig 
nem is tartja érdemesnek, hogy ezt megkí sérelje és leírja a követelését. 
2.2. Az eljárás különböz ő szakaszai 
A zárolási végzés megszerzéséne k és végrehajtásának különböz ő szakaszait az alábbi ábra 
szemlélteti. 
A hitelez ő
zárolási
végzést kérZárolási
végzés
kibocsátvaVégrehajthatóvá
nyilvánítási
eljárás*Számla
zárolvaFeltételek és 
eljárás:
- nemzeti jog
A hitelez ő
zárolási
végzést kérZárolási
végzés
kibocsátvaSzámla
zárolvaFeltételek 
és eljárás:
uniós jogA hitelez ő
zárolásivégzést kérZárolási
végzés
kibocsátvaSzámla
zárolvaFeltételek és eljárás:
nemzeti jog2) A Brüsszel I. rendelet felülvizsgálata:
3) Javasolt kezdeményezés:1) Jelenlegi jogi helyzet:
Nincs 
végrehajthatóványilvánítási 
eljárás = 
automatikus
végrehajthatóság
Nincs 
végrehajthatóvá
nyilvánítási eljárás = 
automatikus
végrehajthatóság* c s a ka za d ó s
előzetes
meghallgatásávalVégrehajtás és
számlainfor-
mációkelérhetősége:
-n e m z e t ij o g
Végrehajtás és
hozzáférés a 
számla-
információkhoz:
- uniós jogÚJÚJÚJ
Végrehajtás és
számlainfor-mációk
elérhetősége:
-n e m z e t ij o g
 
 
HU 3   HU Sok tagállamban a hitelez ő már az ügy érdemére vonatkozó eljárás megindítása el őtt kérhet 
ideiglenes intézkedést az adós vagyonának befa gyasztására. Ha az ideiglenes intézkedést a 
kibocsátás helyét ől eltérő tagállamban kell végrehajtani, a hitelez őnek a határozatot ott 
végrehajthatóvá kell nyilvánítt atnia (az ún. végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban). A 
hatályos Brüsszel I. rendelet értelmében le hetséges a végrehajthatóvá nyilvánítás más 
tagállamban kibocsátott ideiglenes intézked és vonatkozásában, kivéve, ha azt az adós 
meghallgatásának mell őzésével hozták (ezek az ún. ex parte végzések). A Brüsszel I. rendelet 
felülvizsgálatával a végrehajthatóvá nyilván ítás követelményét meg kell szüntetni, azaz a 
valamely tagállamban meghozott határozat ok– a másik fél meghallgatásának mell őzésével 
hozottak is – egy másik tagállamban automa tikusan végrehajthatóak lesznek. A zárolási 
végzések végrehajtására azonban továbbra is  kizárólag a nemzeti jog lesz irányadó. 
2.3. A jelenlegi problémák okai 
1. probléma: A zárolási végzések kibocs átásának feltételei Unió-szerte eltér őek: ez a hitelez ő 
számára a letiltási végzés megszerzését egye s tagállamokban más tagállambeli eljárásnál 
nehezebbé teszi. Az eltérések például a bíró ság által a végzés kibocsátásához megkövetelt 
bizonyosság fokához kapcsolódnak (pl. a hhoz a külön feltételhez, hogy fennálljon annak 
jelentős kockázata, hogy az ítélet végs ő soron történ ő végrehajtása ellehetetlenül).  
2. probléma: Az adós bankszámlájára vonatkozó  információk beszerzésének nehézségei:  A 
hitelező számára sok tagállamban nehéz annak fe lderítése, hogy az adós bankszámláját mely 
pénzintézetnél vezeti. Vannak olyan tagállam ok is, amelyekben nem lehet a bankoktól annak 
közlésére kötelez ő végzést kérni, hogy az adósnak van-e náluk számlája. Más országokban 
azonban a végrehajtó hatóságok hozzáférhetnek az adónyilvántartásokhoz. A családi tartás 
területén a tartási rendelet létrehoz egy rendszert a hitelez ők azon központi hatóságok általi 
adminisztratív támogatására, amelyek bete kinthetnek a hatósá gok birtokában lév ő 
információkba. 
3. probléma: A zárolási végzés költsége határokon átnyúló ügyekben magasabb:  A Brüsszel I. 
rendelet felülvizsgálata körülbelül 2000 EUR – a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás átlagos költsége – megtakarítást eredményez a hitelez ők számára. A határokon átnyúló ügyek jelenleg 
azonban többletköltségeket generálnak. Ez els ősorban az eljárás helye szerinti országban 
működési engedéllyel rendelkez ő további ügyvéd igénybevételé nek szükségességét jelenti. 
Költségekkel jár még az iratokna k a bíróság által elfogado tt hivatalos nyelvre történ ő
 
lefordítása vagy az iratok határokon átnyúló kézbesítése.  
4. probléma: A tagállami nemzeti végrehajtási  rendszerek és a végrehajtási eljárások 
hosszának eltérései: Európában még belföldi ügyekbe n is 1–30 nap között mozoghat a 
követelés behajtására vonatkozó bírósági  határozat kézbesíté séhez szükséges id ő. Határokon 
átnyúló ügyekben a késedelmek általában még jelent ősebbek. A nemzeti végrehajtási 
rendszerek eltérései is további végrehajtási késedelemh ez vagy akár végrehajthatatlansághoz 
is vezethetnek. Néhány tagállamban a végreh ajtást a bírósági re ndszeren kívül álló 
végrehajtók végzik, másokban azt a bíróság vagy központi közigazgatási szerv végzi. 
2.4. A probléma nagyságrendje 
A határokon átnyúló követelésbehajtás els ősorban a más tagállamokkal keresked ő vagy ott 
szolgáltatás okat nyújtó vállalkozásokat  érinti. A határokon átnyúl ó, esetlegesen biztosítható 
rossz kintlév őségek nagysága a különböz ő adatforrások szerint 1,12–2 milliárd EUR közé 
becsülhet ő. Egy közelmúltbeli Eurobarometer-felmérés szerint a fogyasztók  továbbra  is 
vonakodnak a határokon átnyúló vásárlástól. A távvásárlást folytató fogyasztók 14 %-a 
 
HU 4   HU tapasztalt problémákat az ügylet során. A fogyaszt ók több mint fele nehéznek tartja a polgári 
igazságszolgáltatás más uniós tagállamban történ ő igénybevételét. A határokon átnyúló 
„problémás” tartási  követelések pénzbeli értéke évente akár 268 millió EUR-ra is becsülhet ő. 
A tartási követelések hitelez őinek helyzete a tartási rendelet következtében némileg javulni 
fog. 
2.5. Az uniós fellépés szükségessége 
A határokon átnyúló helyzetekre bevezetend ő új, számlazárolási euró pai eszköz a bírósági 
határozatok kölcsönös elismerésén és végrehajtá sán fog múlni, és megszüntetné a polgári 
eljárások megfelel ő működésének akadályait is. Ekként az eszköz az EUMSZ 81. cikke a) és 
f) pontjának hatálya alá is tartozna, amely sz intén fellépést igényel különösen abban az 
esetben, ha az a bels ő piac megfelel ő működéséhez szükséges. A szubszidiaritást illet ően a 
problémák (nevezetesen az eljárás költségei, az adós vagyona megismerésének nehézségei és 
a hatástalan polgári eljárá sjogi szabályok) egyértelm űen határokon átnyúló vonatkozásúak, és 
azokat a tagállamok önállóan nem képesek megfelel ően megoldani. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A kezdeményezés általános célkit űzései a következ ők: a polgárok és a vállalkozások – 
különösen a kkv-k – határokon átnyúló követelései behajtásának el ősegítése, a keresked ők 
bizalmának er ősítése, az adósok fizetési moráljának javítása, a több tagállamot érint ő 
kereskedelem kockázatainak mérséklése, illetve az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javítása. 
Az egyedi célkit űzés a határokon átnyúló vé grehajtási eljárás eredményességének fokozása 
azáltal, hogy a hitelez ők az illetékes bíróság helyét ől függetlenül azonos feltételek mellett 
szerezhetnek zárolási végzést vagy zárolta thatnak bankszámlákat, és információkat 
szerezhetnek az adósaik bankszámlájának hollétére vonatkozóan, továbbá csökkenek a 
határokon átnyúló helyzetekben viselt költség eik és tudatosítják az európai eljárás 
elérhetőségét. 
4. KIVÁLASZTOTT SZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A. lehetőség: A Brüsszel I. rendelet felülvizsgálata utáni helyzet fenntartása.  E lehetőség 
szerint a Bizottság a Brüsszel I. rendelet 2010 decemberében elfogadott felülvizsgálatára 
irányuló javaslaton túl más intézkedést nem tesz.  
B. lehetőség: Ideiglenes bankszámlazárolást elrendel ő európai végzés létrehozása. Ez a 
lehetőség új és önálló, biztosítéki hatású európai eljárást hozna létre, amely kiegészítené a 
nemzeti jog alapján létez ő jogorvoslatokat anélkül, hogy az uniós tagállamoknak nemzeti 
polgári eljárásjogukat vagy végr ehajtási rendszerüket módosíta niuk kellene. Az európai 
eljárás szabályozná a számlazárolási végzés kibocsátásának eljárását, illetve annak a 
célszámlát vezet ő bank általi végrehajtásá ra vonatkozó szabályokat. 
C. lehetőség: A bankszámlák zárolására vonatkozó nemzeti szabályok harmonizálása. Ez a 
lehetőség a bankszámlák határokon átnyúló letiltásá ra vonatkozó nemzeti polgári e ljárásjogi 
szabályokat harmonizálná e gy európai irányelv révén. 
 
HU 5   HU 5. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉRTÉKELÉSE ÉS HATÁSVIZSGÁLAT  
5.1. A. lehetőség: A Brüsszel I. rendelet felülviz sgálata utáni (ha elfogadásra kerül) 
helyzet fenntartása  
a) Elérend ő célkitűzések: A jelenlegi helyzet fenntartása nem járna hatással az azonosított 
problémákra és nem járulna hozzá a fent ebb kifejtett konkrét szakpolitikai célkit űzések 
eléréséhez.  
b) Gazdasági hatás: A jelenlegi helyzetben belföldi visz onylatban 60 %-kal több vállalkozás 
kér az adós bankszámlájának zárolására vonatkoz ó ideiglenes intézkedést, mint határokon 
átnyúló ügyekben1. Ez azt jelenti, hogy a vállalkozások kevésbé veszik igénybe követeléseik 
zárolási végzés útján történ ő kifizettetése biztosításának lehet őségét határokon átnyúló 
ügyletekben, mint belföldi ügyekben, és en nek eredményeként t öbb határokon átnyúló 
követelés kerül leírásra, mint belföldi . Ez az összeg 441–800 millió EUR összegben 
számszerűsíthető2. A határokon átnyúló követelésbehajtá s nehézségei eltántorítják a 
vállalkozásokat – különösen a kkv-kat – és  a fogyasztókat az egységes piac teljes 
kihasználásától. A Brüsszel I. rendelet felülvizsgálatának eredményeképpen várható, hogy 
határokon átnyúló helyzet ben a zárolási végzéseket igénybe vev ő vállalkozások száma a 
jelenlegi helyzethez képest  10 % körüli mértékben n őni fog, ami a becslések szerint a 
befagyasztott követelések 68–120 millió EUR-ra növekedését eredményezi. 
c) Alapvet ő jogok: A jelenlegi helyzet nem ütközne az Eu rópai Unió Alapjogi Chartájának 
követelményeibe, tekintve, hogy a Charta csak arra kötelezi a tagáll amokat, hogy az uniós jog 
végrehajtásakor tartsák tiszteletb en az abban lefektetett jogokat, és jelenleg nincsen a polgári 
bírósági határozatok végrehaj tására vonatkozó uniós eszköz. 
d) Az érdekeltek álláspontja: Nem érkezett a kizárólag a jelenlegi helyzet fenntartására 
irányuló kérés. 
5.2. B. lehetőség: Ideiglenes számlazárolást elrendel ő európai végzés 
a) A szakpolitikai célkit űzések elérésének eredményessége: A B. lehet őség megvalósítja a 
polgárok és a vállalkozások határok on átnyúló követelései behajtása el ősegítésének általános 
szakpolitikai célkit űzését azáltal, hogy egyszer űsíti a határokon  átnyúló követelés 
biztosítására szolgáló letiltá si végzés megszerzését. A sajátos szakpolitikai célkit űzést is 
jelentős mértékben megvalósítja. Lehet ővé fogja tenni a hitelez ő számára egy hatékony és 
egységes európai eljárásnak az EU valamennyi  tagállamában azonos feltételek mellett történ ő 
igénybevételét – pl. az adós el őzetes meghallgatása nélkül, ezzel meg őrizve az intézkedés 
meglepetésjellegét, továbbá az adós ba nkszámlái hollétére v onatkozó információk 
követelésbehajtó magánügynökségek vagy nyomozó ügynökségek szolgáltatásainak igénybevétele nélküli beszerezhet őségét. Mérsékelni fogja az ügyvé di és fordítási költségeket 
is. A bankok és végrehajtók költségeit átláthat óbbá fogja tenni azáltal, hogy a tagállamokat e 
szolgáltatások tekintetében egységes rögz ített díj megállapítására kötelezi. Lehet ővé fogja 
                                                
 
1 Ez a határokon átnyúló számlazárolási végzést kér ő vállalkozások 11,6 %-os arányának és a belföldön 
ugyanilyen intézkedést kér ők 19,2 %-os arányának különbsége.  
2 A banki intézmények mintája alapján készült becslés 1,12 milliárd EUR mínusz 678 millió EUR, 
aminek eredménye 440 millió EUR, a második becslés pedig 2 milliárd EUR mínusz 1,2 milliárd EUR 
volt, és ennek eredménye 800 millió EUR. 
 
HU 6   HU tenni a hitelez ő számára a számlazárolási végzés gyor sabb megszerzését és végrehajtását 
azáltal, hogy határid őket vezet be az eljárás egye s kulcsfontosságú lépéseire. 
b) Gazdasági hatás:  A B. lehet őség kedvez ő gazdasági hatást fejtene ki és hozzájárulna az 
összesen 55 milliárd EUR rossz kintlév őség csökkentéséhez. Id ővel lehetővé fogja tenni a 
vállalkozások számára évente további mintegy 373–600  millió  EUR rossz kintlév őség 
behajtásának biztosítását, ezze l a számlazárolási végzésekkel biztosított rossz kintlév őségek 
általános szintjének évi 679 millió–1,2 milliárd EUR-ról 1,12–2  milliárd  EUR-ra történ ő 
növelését . A jelenleg több tagállamot érint ő kereskedelemmel foglalkozó vállalkozások 
becsült költségmegta karítása évente 81,9–149  millió  EUR között lenne3. A B. lehet őség 
különösen a kkv-k  javát szolgálná és valószín űleg több vállalkozást és  fogyasztót ösztönözne 
az egységes piac kínálta lehet őségek teljes kör ű kihasználására. Az adósok fizetési 
magatartását valószín űleg javítaná a nemfizetés hathatós (a követelés összegének a fizetési 
késedelmekr ől szóló irányelvben már el őírt emelésén túli) szankcionálása. A számlazárolási 
végzések számának növekedése a bankokra gyakorolt kedvez őtlen gazdasági hatás 
kockázatát hordozza azokban az országokban, ahol jelenleg a bankok az intézkedés 
végrehajtásáért díjat nem számíthatnak fel. 
c) Társadalmi hatás: A B. lehet őség a tartási rendele t végrehajtásával együttesen várhatóan 
lehetővé teszi majd a tartási követelések hitelez őinek, hogy tartozásuk jelent ős részét 
behajtsák az ellenszegül ő adósoktól.  
d) A tagállamokra gyakorolt hatás: A végrehajtási költségek lényegesen alacsonyabbak, 
mint a nemzeti szabál yok harmonizálása lehet őségének költségei. A bírák és a végrehajtó 
tisztviselők oktatási költségei alacsony egyszeri költs éget jelentenének. Azok a tagállamok, 
amelyek igazságszolgáltatási rendszere jelenl eg viszonylag lassú, magasabb végrehajtási 
költségekkel szembesülhet nek az eljárási határid ők betartása érdekében. A B. lehet őség 
tiszteletben tartaná a tagállamok jogi hagyományait. 
e) Alapvet ő jogok: A B. lehet őség javítaná a hitelez ő követeléseinek hath atós behajtásához 
fűződő jogát. Az új eljárás egyidej űleg biztosítaná, hogy az adós  jogai is védelemben 
részesüljenek, az alapjogi char ta követelményeivel teljes ö sszhangban, konkrétan azáltal, 
hogy azonnali és megfelel ő jogorvoslati lehet őséget kapna a letiltás i rendelvény ellen, és 
annak biztosításával, hogy a megélhetéséhez szük séges összegek a végrehajtás alól mentesek 
lennének. Az eszköznek biztosítania kellene, hogy az adós személyes adatait tisztességesen és 
jogszerűen kezeljék, az adatfeldolgozás  egyetlen célja a követelés összegének zárolása lenne, 
az adós adatait a szükségesnél hosszabb ideig nem tárolnák, és az ad ós jogosult adatainak 
feldolgozása ellen fellépni. 
f) Az érdekeltek álláspontja:  Az érdekeltek jelent ős része és az Európai Parlament is 
felhívást intézett a határokon átnyúló követelésbehajtás teki ntetében európai eszköz 
létrehozására. 
                                                 
3 Ez azt feltételezi, hogy a vállalkozások átlagosan 10 órányi ügyvédi díjat takaríthatnak meg, ami uniós 
átlagban ügyenként 2410 EUR-t jelent. Ezt az összeget meg kell szorozni a határokon átnyúló 
számlazárolási végzések jelenlegi becsült éves s zámával, ami 34 000 és 61 828 EUR között van.  
 
HU 7   HU 5.3. C. lehet őség: A bankszámlák zárolására vonatkozó nemzeti szabályok 
harmonizálása  
a) Elérend ő célkitűzések:  Ez a lehet őség is részben megvalósítaná a fentebb kifejtett 
szakpolitikai célkit űzéseket, noha a B. lehet őségnél kisebb mértékben. A C. lehet őség 
azonban nem tenné lehet ővé, hogy nemzeti eljárások a harmoni zált „európai” eljárás mellett 
továbbéljenek. 
b) Gazdasági hatás: A C. lehet őség gazdasági hatása némileg eltérne a B. lehet őségétől. 
Noha összehangolná a számlazárolási végzés ek kibocsátásának feltételeit pl. annak 
biztosításával, hogy azokat az EU-ban mi ndenütt azonos feltételek mellett lehessen 
megszerezni, az eljárási különbségek továbbra is  fennmaradnának, ha a harmonizációs eszköz 
nem foglalkozna (pl. irányelv révén) a tagállami eljárásjogo k minden részletvonatkozásával. 
Ezért a C. lehet őség nem érné el az egyöntet űség ugyanolyan fokát, mint amilyent egy 
rendeletben létrehozott önálló európai eljárá s megvalósítana. A fennmaradó tagállami nemzeti 
eljárásjogi és végrehajtási  jogi különbségek valószín űleg továbbra is szükségessé tennék a 
számlazárolási végzést kérelmezése/végrehajtása szerinti tagállamban m űködési engedéllyel 
rendelkez ő ügyvéd igénybevételét.  Ezért a C. lehet őség alapján nem lehetne ugyanakkora 
költségcsökkentést elér ni, mint a B. lehet őség szerint. A C. lehet őségnek ezért valószín űleg 
kevésbé kedvez ő gazdasági hatásai lennének a kkv-kra , amelyek ritkábban rendelkeznek 
vállalati jogi osztállyal és ezért általá ban a nagyvállalatoknál érzékenyebbek a jogi 
költségekre. 
c) Tagállamok: A C. lehet őség alapján a tagállamoknak az irányelvben harmonizált 
szabályokat át kellen e ültetniük a nemzeti jogukba. A C. lehet őség végrehajtása ennélfogva 
költségesebb lenne, és jobban beavat kozna a nemzeti jogi hagyományokba.  
d) Alapvet ő jogok:  A C. lehet őség kedvez ő hatást gyakorolna a hitelez ő eredményes 
végrehajtáshoz f űződő jogára. A Charta kérelmezett védelmére vonatkozó követelményeinek 
betartása ugyanígy szükséges lenne. 
6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Jelmagyarázat:  ++ = igen kedvez ő hatás; 0 = semleges hatás vagy a hatás hiánya; - - = igen 
kedvezőtlen hatás. 
Szakpolitikai választási 
lehetőségek A 
célkitűzések 
elérésének eredményessége Gazdaság
i hatás: A tagállamokra 
gyakorolt hatás Alapvető 
jogok 
A. lehetőség: A Brüsszel I. 
rendelet felülvizsgálata utáni helyzet fenntartás 0 0 0 0 
B. lehet őség: Ideiglenes 
számlazárolást elrendel ő 
európai végzés ++ ++ 1) végrehajtási 
költségek – 
2) Jogi hagyományok 
0 + 
 
HU 8   HU C. lehet őség: A 
számlazárolási végzésekre vonatkozó nemzeti szabályok harmonizálása + 
+ 1) végrehajtási 
költségek – –  
2) jogi hagyományok 
– –  + 
Következésképpen az A. lehet őség nem hatékony a szakpolitikai célkit űzés elérésében, mivel 
továbbra is fennmaradna a számlazárol ási végzések megszerzésének eltér ő feltételei és a 
végzés nemzeti jogrendszereken belüli eltér ő hatásai terén jelentkez ő jelenlegi akadály. A C. 
lehetőség nem biztosítja ugyanazokat a gazdasági és társadalmi el őnyöket, mint a B. lehet őség 
és szükségtelen beavat kozást jelentene a nemzeti jogre ndszerekbe. A legátfogóbb megoldást a 
B. lehetőség kínálja, ezért a B. lehetőség az előnyben részesített lehet őség. 
A B. lehet őségen belüli  alopciók  vizsgálata a következ ő: Elsőként az európa i eljárás lehet ővé 
tenné a hitelez ő számára a számlazárolási végzések általánosságban az adós meghallgatása 
nélküli ( ex parte ) megszerzését, ezzel meg őrizve az intézkedés meglepetésjellegét. 
Másodszor: az ügy érdemére  joghatósággal rendelkez ő bíróságnak lenne joghatósága a 
számlazárolási végzés kibocsátására is. Meg kell majd határozni, hogy további bíróságok – 
azaz az adós lakóhelye szerinti bíróságok – illet ékesek lesznek-e az adós kifogásainak 
elintézésére. Harmadszor: rendelkezések tennék lehet ővé a hitelez ő számára az adós 
bankszámláját vezet ő pénzintézetre vonatkozó információk megszerzését: vagy a bíróság által 
kiadott közlési végzés kötelezné az adott tagállamban lév ő összes bankot annak ellen őrzésére, 
hogy az adósnak van-e náluk szám lája, vagy pedig a bíróság vagy a végrehajtó hatóságok 
kapnának közvetlen hozzáférést a szükséges információkat tartalmazó állami nyilvántartásokhoz. Végezetül a határid őket illetően: az európai eljárás a nemzeti eljárással 
legalább megegyez ő gyorsaságú végrehajtást ig ényelne, vagy külön határid őket vezethetne be 
– pl. a végzés kibocsátására, annak a banknak és az adósnak kézbesítésére, vagy az adós 
felülvizsgálati kérelm ében a döntéshozatalra.