Az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is hatékonyan működik, és javulást mutat a közigazgatási ügyek hatékonysága terén. Mind az ügyintézési idő (2018-ban 435 napról 2019-ben 397 napra), mind a lezárási arány (a 2018. évi 97,1 %-ról 2019-ben 109 %-ra) javult a közigazgatási ügyek tekintetében 2019-ben, és ezzel megfordította a korábbi évek tendenciáit, amikor a közigazgatási ügyek hatékonysága csökkent. Ez a hatékonyságnövekedés a folyamatban lévő közigazgatási ügyek számának csökkenéséhez is vezetett, bár az továbbra is viszonylag magas, 100 lakosra 1,0 ügy jut. A polgári és kereskedelmi peres ügyeket tekintve a teljesítménymutatók stabilak maradtak (a lezárt ügyek aránya pedig némileg javult, a 2018. évi 97,2 %-ról 2019-ben 98,8 %-ra nőtt). Az érdekelt felek szerint úgy tűnik, hogy a Covid19-világjárvány eddig nem gyakorolt jelentős hatást az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságára. Annak megértése érdekében, hogy a beérkező polgári ügyek száma miért csökken folyamatosan, az Igazságügyi Minisztérium tanulmányt készíttetett a témában.

A 2019. évi „jogállamisági paktum” végrehajtása folyamatban van, azonban a bírói karon belüli munkaerő-felvétel tekintetében továbbra is fennállnak hosszabb távú kihívások. A „jogállamisági paktum” keretében előrelépés történt a tartományokban a bírák és ügyészek további 2000 álláshelyének létrehozása és betöltése terén. A szövetségi tartományok többségében létrehozták az összes kijelölt álláshelyet (némelyik tartományban a kötelezettségeiken túlmutatóan), a többi szövetségi tartományban pedig 2021 decemberéig minden fennmaradó álláshelyet létre fognak hozni. A szövetségi szinten tervezett álláshelyeket is létrehozták. A szövetségi kormány és a tartományok által a paktum végrehajtásának helyzetéről készített közös jelentést 2021. június 10-én terjesztették elő, amely arra a következtetésre jutott, hogy a végrehajtás jól haladt, megjegyezve különösen, hogy eddig több mint 2 700 bírói és ügyészi álláshelyet hoztak létre, és 2 500 álláshelyet töltöttek be. Az érdekelt felek azonban úgy vélik, hogy további beruházásokra van szükség, különösen az igazságszolgáltatás új feladatainak növelése érdekében, ezért javasolták a jogállamisági paktum kiterjesztését. Az igazságügyi miniszterek konferenciájának 2021. június 16-i határozatában a 16 tartomány együttesen kérte a jogállamisági paktum 2021 utáni folytatását és kiterjesztését, többek között az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálására irányuló beruházások finanszírozása céljából. Amint azt a 2020. évi jogállamisági jelentés már megállapította, a közelgő nyugdíjhullámok fényében továbbra is kihívásokkal kell szembenézni a bíróságok és az ügyészségek munkaerő-felvételének hosszú távú helyzetét illetően; az érdekelt felek továbbra is rámutatnak a bírák és ügyészek kezdő fizetései versenyképességének problémájára, valamint az ezzel összefüggésben a különböző tartományok bérszintjei között továbbra is fennálló különbségek kérdésére. A tartományok – különösen Németország keleti részén – számos kezdeményezést indítanak annak érdekében, hogy az elkövetkezendő években az újraegyesítést követően felvett bírák nyugdíjba vonulását megelőzően a végzett hallgatókat az igazságügyi szakmák felé tereljék.

Németország jól működő szabályozási kerettel rendelkezik a tömegtájékoztatás szabadságára és sokszínűségére vonatkozóan. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv átültetése során naprakésszé tették a német médiajogi keretet, különösen a 2020 novemberében hatályba lépett tartományközi médiaegyezmény révén. A média és az illetékes szabályozó hatóságok függetlenségének mértéke továbbra is magas. A német jog garantálja a média tulajdonviszonyainak megfelelő átláthatóságát. A szilárd jogi keret ellenére a fő probléma továbbra is az újságírók fizikai biztonsága, különösen a tüntetéseken való tudósítás során. E tekintetben 2020-at jelentős számú, újságírók elleni agresszióra vonatkozó regisztrált eset jellemezte.

A korrupció megelőzésére adott stratégiai válasz további pozitív fejleményeket eredményezett, kiegészítve a már meglévő korrupcióellenes keretet. Németország korszerűsíti a szövetségi közigazgatásban tapasztalható korrupció megelőzésére irányuló stratégiai keretét. Egy új törvény 2022 januárjáig bevezeti a lobbinyilvántartást, de nem irányoz elő „jogalkotási lábnyomot”. Továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a parlamenti képviselők másodlagos tevékenységeinek szabályozásában és a vagyonnyilatkozatokra vonatkozó szabályokban, bár folyamatban van némi javulás. A politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályok bizonyos joghézagokat tartalmaznak, többek között a szponzorálást illetően, míg az adományok felső határa túl magasnak tekinthető. A korrupcióból eredő pénzügyi kár jelentősen csökkent, a klasszikus készpénzes vesztegetés visszaesésével. A nem pénzbeli megvesztegetés egyéb formái, például az ingyenes rendezvényjegyek és az üzleti és politikai magánvacsorák révén gyakorolt esetleges jogtalan befolyásolás kerülnek egyre inkább előtérbe. Németország világviszonylatban vezető szerepet tölt be a külföldi hivatalos személyt megvesztegető személyek büntetőeljárás alá vonásában, azonban nincs jogi rendelkezés a vállalkozások büntetőjogi felelősségére vonatkozóan.

A német igazságszolgáltatási rendszer, amelyet a tartományoknak az igazságszolgáltatásban betöltött fontos szerepe jellemez, továbbra is nagyon magas szintű bírói függetlenséget élvez. Olyan jogalkotási javaslat megvitatása van folyamatban, amely az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának fényében korlátozza az igazságügyi miniszterek azon hatáskörét, hogy egyedi ügyekben utasításokat adjanak az ügyészeknek. Jelenleg folynak a megbeszélések egyes elnöklő bírák kiválasztási kritériumairól a szövetségi bíróságokon, miután a bírák kritikával illették a tapasztalatra vonatkozó követelmények javasolt megszüntetését. A 2019. évi „jogállamisági paktum” keretében előrelépés történt a bírák és ügyészek további álláshelyeinek létrehozása terén. Amint azt a 2020. évi jogállamisági jelentés megállapítja, a bírák közelgő nyugdíjba vonulási hulláma fényében továbbra is fennállnak hosszú távú kihívások az igazságszolgáltatásban történő munkaerő-felvétel tekintetében. A kezdeményezések tovább javítják az igazságszolgáltatás digitalizálását. Több tartományban is létrehoztak nemzetközi ügyekre összpontosító kereskedelmi szakbíróságokat, amelyek angolul is működhetnek. Az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is hatékonyan működik, és javulást mutat a közigazgatási ügyek terén.

A médiaszervezetek részesültek a Covid19-hez kapcsolódó támogatási programok előnyeiből. Németországban továbbra is magas a médiapluralizmus általános szintje. Az érdekelt felek ugyanakkor rámutatnak arra, hogy számos regionális és helyi sajtóorgánum gazdasági nehézségekkel küzd, ami regionális szinten veszélyezteti a vélemények sokféleségét. A médiaszereplők pályázhattak a német kormány általános segítségnyújtási programjaira, amelyek célja a Covid19-világjárvány vállalkozásokra és szabadúszókra gyakorolt gazdasági hatásának kezelése volt. Emellett a rádiós műsorszolgáltatás ágazata célzott támogatási programot kapott. Míg az állami támogatási rendszerek enyhítették a Covid19-világjárvány hatását, a Médiapluralizmus Monitor aggodalmának ad hangot az ágazat hosszú távú fenntarthatóságát illetően, még akkor is, ha a médiaszereplők lassan képesek több bevételt termelni a digitális ajánlatokból.

A politikai pártok finanszírozását külön törvény szabályozza, észszerűen visszatartó erejű szankciókkal. A politikai pártok kötelesek éves pénzügyi jelentéseket benyújtani a szövetségi parlament elnökének, beleértve a politikai pártok eszközeiről, forrásairól, bevételeiről és kiadásairól szóló jelentéseket a kampányidőszakban és a kampányon kívüli időszakokban egyaránt . Pontatlanságok esetén az érintett fél az adott helytelen információ kétszeresének megfelelő összeggel szankcionálható. Aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a párt jövedelemszerzése és az arról való jelentéstétel között jelentős idő telik el . Az 50 000 EUR összeget meghaladó adományokat haladéktalanul jelenteni kell, és közzé kell tenni a szövetségi parlament honlapján. A 10 000 EUR feletti adományokat az éves jelentésben kell közzétenni, míg a névtelen adományok felső határa 500 EUR, a készpénzes adományok esetében pedig 1 000 EUR. A nemzetközi bírálók többször is rámutattak arra, hogy alacsonyabb küszöbértékekre és szigorúbb nyilvántartásra van szükség . A támogatás továbbra is széles körben szabályozatlan annak ellenére, hogy fontos kormányzati tisztviselőkhöz való hozzáférést lehet megvásárolni vele.

2021 márciusában elfogadták az érdekképviseletek lobbinyilvántartásának bevezetéséről szóló új szövetségi törvényt, amely 2022. január 1-jén lép életbe. A jogszabály célja, hogy növelje az átláthatóságot a szövetségi döntéshozatali folyamat során. Szabályokat vezet be a német szövetségi parlamentet, a kormányt és a minisztériumokat célzó lobbitevékenységekre vonatkozóan. Az érdekelt felek elismerik a tervezett széles körű személyi hatályt, beleértve a nevükben lobbizó ügyvédeket és tanácsadó cégek ügyfeleit is . Az olyan szereplők azonban, mint a szakszervezetek, a munkáltatói szervezetek, az egyházak és a vallási közösségek, amelyek Németország legfontosabb lobbistái, mentesülnek a kötelező nyilvántartásba vételi kötelezettség alól. A lobbitevékenységekbe fektetett összegekre vonatkozó pénzügyi információk nyújtása szintén önkéntes alapon történik. A nyilvántartásba vétel követelménye továbbá csak a vezető kormányzati tisztviselőkkel való találkozókra vonatkozik. A minisztériumok technikai szintje, ahol a legtöbb lobbitevékenységre rendszeresen sor kerül, nem szerepel benne, ami azt jelenti, hogy az ilyen találkozókról nem születik eredmény. A megfelelés elmulasztása 50 000 EUR-ig terjedő szankcióval sújtható. Az elektronikus lobbinyilvántartás 2022. január 1-jén kezdi meg működését, és azt a Parlament (Bundestag) kezeli. A „jogalkotási lábnyom” bevezetése, amely lehetővé tenné az egyes jogalkotási szövegek befolyásolására és az azokhoz való hozzájárulásra törekvő érdekképviselők nyomon követését, nem kapta meg a szövetségi szintű politikai többség támogatását a lobbinyilvántartásról folytatott vitában. A Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) azt is ajánlotta, hogy javítsák a jogalkotási javaslatokhoz való külső hozzájárulások átláthatóságát. Továbbra is aggodalomra ad okot a forgóajtó-jelenségre vonatkozó német szabályok következetes alkalmazása, beleértve az eltérő visszavonulási időket és a feletteseknek az államtitkárok és a főigazgatók jövőbeli foglalkoztatására vonatkozó döntésével kapcsolatos széles mérlegelési jogkört.

A bejelentett korrupciós esetek száma nőtt, azonban a korrupció által a társadalomra gyakorolt általános pénzügyi kár csökkent. A széles körben bűncselekménynek minősülő korrupció visszaszorítására irányuló német rendőrségi erőfeszítésekkel kapcsolatos információk nyilvánosan elérhetők. A korrupcióról szóló legutóbbi hivatalos szövetségi rendőrségi jelentés 2019-ben 5 428 rendőrségi nyilvántartásba vett korrupciós ügyről számolt be . Ez jelentős, 42,7 %-os növekedés 2018-hoz képest. A jelentés a gyanúsítottak számának kismértékű, 3,3 %-os növekedését is jelzi. A csúszópénzt elfogadó személyek közül 67 % tisztviselő volt. A közbeszerzés a leginkább érintett ágazat. A készpénzben történő klasszikus csúszópénz-kifizetések csökkennek, és így a korrupció által okozott pénzügyi kár 61,2 %-kal csökkent, ami 2019-ben 47 millió EUR-t jelentett. Ehelyett a nem pénzbeli megvesztegetés és az esetleges jogtalan befolyásolás más formái kerülnek előtérbe, ideértve elsősorban az olyan ingyenes rendezvényekre szóló jegyek biztosítását, amelyek egyébként nem érhetők el a nyilvánosság számára, valamint a magánvacsorákat, ahol az üzleti élet képviselői találkoznak a politikusokkal. A parlamenti vizsgálóbizottságok rendszeresen bizottsági üléseket hívnak össze és tartanak a kormány vagy szövetségi minisztériumok tagjait érintő magas szintű korrupciós ügyek kezelése érdekében. Aggályok merültek fel a korrupcióval kapcsolatos pénzügyi bűncselekményekre vonatkozó állítások felderítésére és kivizsgálására irányuló kapacitással kapcsolatban . Az ügyhátralékkal kapcsolatos aggályok eloszlatása érdekében Németország Pénzügyi Információs Egysége bejelentette, hogy a következő három évben 800 főre növeli kapacitását, és a kockázati területek azonosítására külön szoftvert vezet be . A külföldi vesztegetési esetekben Németország holdingtársasággokkal szembeni végrehajtása továbbra is aggasztóan alacsony mértékű, annak ellenére, hogy vezető szerepet tölt be a külföldi vesztegetést elkövető személyek vizsgálatában, büntetőeljárás alá vonásában és szankcionálásában .

A keret némi javulása ellenére továbbra is kihívást jelent a civil társadalmi szervezetek adómentességével kapcsolatos bizonytalanság. Általánosságban elmondható, hogy a civil társadalom mozgástere továbbra is „nyitottnak” tekinthető, és továbbra is szilárd keret áll rendelkezésre a civil társadalom számára. Az adótörvény 2020. decemberi reformja a civil társadalmi szereplők további kategóriáit vezette be a közhasznú nonprofit szervezetek adómentessége alá tartozó tevékenységekhez. Ez a reform azonban nem kezelte a Szövetségi Pénzügyi Bíróság 2019. évi ítélete által okozott bizonytalanságot, amelyet az adómentesség hatályáról szóló, 2020. decemberi ítélet is megerősített. Az ítélkezési gyakorlat szerint a civil társadalmi szervezetek általában véve nem vehetnek részt politikai ügyekben, hanem csak akkor, ha ez feltétlenül szükséges az adótörvénykönyvben foglalt tevékenységek folytatásához. Bár semleges módon tájékoztathatják a nyilvánosságot, a gyakorlatban e feltételek értelmezése jelentős bizonytalanságot teremt a civil társadalmi szervezetek, különösen az emberi jogok és a demokrácia védelme terén aktív szervezetek számára. Az érdekelt felek szerint az adómentes státusz elvesztésével kapcsolatos aggodalmak arra késztethetik a civil szervezeteket, hogy tartózkodjanak a potenciálisan érzékeny kérdésekben való állásfoglalástól, és arról számolnak be, hogy az adózási státuszhoz kapcsolódó jogi lépések fenyegetései politikai taktikaként is alkalmazhatók. Ezen túlmenően az újonnan létrehozott Német Szövetségi Alapítvány a Civil Társadalmi Felelősségvállalásért és Önkéntességért, amely 2020 júliusában kezdte meg működését, és amely több szövetségi minisztérium közös kezdeményezésén alapul, 2020-ban 20 millió eurós költségvetéssel támogatási programot hozott létre annak érdekében, hogy segítse a civil társadalmi szervezeteket a Covid19-világjárvány hatásainak kezelésében.

A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések elfogadásának keretét több alkalommal módosították, és az intézkedéseket átfogó bírósági felülvizsgálatnak vetették alá. A világjárványhoz kapcsolódó intézkedések meghozatalára a fertőzéssel szembeni védelemről szóló törvény (IfSG) alapján kerül sor, amely lehetővé teszi a tartományoknak (a fertőzéssel szembeni védelemről szóló törvény alapján intézkedések elfogadására hatáskörrel rendelkező) kormányai számára, hogy rendelet útján korlátozásokat vezessenek be. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben 2020 márciusában a szövetségi kormány azon hatáskörét is kiterjesztették, hogy intézkedéseket hozzon az IfSG keretében. E felhatalmazások többségét csak addig lehet gyakorolni, amíg a Bundestag „járványhelyzetet” hirdetett ki, amelyet bármikor visszavonhat, és amelyet háromhavonta újra meg kell erősítenie. A szövetségi parlament szerepének hiányáról folytatott vitákat követően 2020 novemberében módosításokat fogadtak el a parlamenti ellenőrzés fokozása érdekében, elsősorban a rendelet által hozható intézkedések egységes listájának bevezetésével, amelyet korábban a törvény nem határozott meg. A 2021 áprilisában elfogadott további módosítások úgynevezett „felfüggesztő eljárást” vezettek be, amely bizonyos korlátozó intézkedések szövetségi törvénnyel történő automatikus bevezetését irányozza elő, amennyiben egy városban vagy körzetben a Covid19-esetek három napon keresztül elérik a meghatározott küszöbértéket. Jelentős vita folyt az ilyen rendelkezések alkotmányosságáról és arányosságáról. A világjárvány körülményeihez való alkalmazkodás érdekében a szövetségi parlament megváltoztatta eljárási szabályzatát, lehetővé téve az elektronikus szavazást a bizottságokban, és csökkentette a plenáris ülésen történő szavazáshoz szükséges határozatképességet. A világjárvány kapcsán hozott intézkedéseket átfogó bírósági felülvizsgálatnak vetették alá, elsősorban a tartományok közigazgatási felsőbíróságai és alkotmánybíróságai, és 2020 végéig több mint 6 000 ügyet vettek nyilvántartásba. Ezen ügyek közül sokat eddig csak sürgősségi eljárásban kezeltek, és az alaphatározat még nem született meg. Márciusig az Alkotmánybírósághoz 321 alkotmányjogi panasz érkezett a Covid19-intézkedésekkel kapcsolatban, amelyből az Alkotmánybíróság 273-at zárt le.

Aggályok merültek fel a jogalkotási folyamat átláthatósága és a rövidebb konzultációs időszakok tendenciája miatt. Általában véve szilárd keret áll rendelkezésre a jogalkotási folyamat érdekelt feleivel való konzultációhoz. 2020 szeptemberében a szövetségi kormány létrehozott egy platformot is, amely egyesíti a különböző minisztériumok weboldalait, ahol tájékoztatást ad az érdekelt felek (korai) bevonásának lehetőségeiről. A tartományok igazságügyi minisztereinek konferenciája által 2020 novemberében kiadott állásfoglalás azonban hangsúlyozta, hogy elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy a tartományok konzultáljanak a jogszabálytervezetekről, és kérte, hogy a Bundestag indokolatlan késedelem nélkül vizsgálja meg a Bundesrat jogalkotási javaslatait. Emellett az érdekelt felek aggodalmuknak adtak hangot a hosszadalmas és összetett javaslatok vizsgálatát célzó rövidebb konzultációs időszakok rendszeres előfordulása, valamint a hivatalos konzultációs eljárást megelőzően a jogalkotási folyamatot befolyásoló hozzájárulások átláthatóságának általános hiánya miatt. A GRECO 2020 decemberében azt is ajánlotta, hogy azonosítsák és tegyék közzé a konzultációk hivatalos megindítása előtt beérkezett jogalkotási javaslatokhoz nyújtott jelentős külső hozzájárulásokat is. Bár a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben is sor került a konzultációs időszakok lerövidítésére, az érdekelt felek ezt szélesebb körű tendenciának tekintik.

A tömegtájékoztatás sokszínűségével és szabadságával foglalkozó központ (2021), 2021. évi médiapluralizmus-monitor.

Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (2016), 19. sz. vélemény: A bírósági elnökök szerepe.

Az Európai Unió Bírósága (2020), 58/20. számú sajtóközlemény.

Az igazságügyi miniszterek konferenciája (2020), Az országmunkacsoport jelentése: „Németország mint igazságügyi helyszín: A gazdasági jogvitákban eljáró bíróságok/Kereskedelmi bíróságok megerősítése (Bericht der Länderarbeitsgruppe „Justizstandort Deutschland: Stärkung der Gerichte in Wirtschaftsstreitigkeiten/Commercial Courts) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2020/Herbstkonferenz_2020/Top-I-25-Bericht-der-Laenderarbeitsgruppe-Justizstandort-Deutschland---Staerkung-der-Gerichte-in-Wirtschaftsstreitigkeiten.pdf ).

Az igazságügyi miniszterek konferenciája (2020), A föderalizmus erősítése a gyakorlatban – Az országok részvétele a szövetségi jogalkotási javaslatokban és a szövetségi kormány jogalkotási kezdeményezéseinek kezelése (Föderalismus in der Praxis stärken – Die Beteiligung der Länder an Gesetzgebungsvorhaben des Bundes und die Behandlung von Gesetzesinitiativen des Bundesrates durch die Bundesregierung) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2020/Herbstkonferenz_2020/Top-I-8-Foerderalismus-in-der-Praxis-staerken---Die-Beteiligung-der-Laender-an-Gesetzgebungsvorhaben.pdf ).

Az igazságügyi miniszterek konferenciája (2021), Határozat – A személyi állomány fenntartható növelése és az igazságszolgáltatás digitalizációjának előmozdítása – Jogállamisági paktum 2.0. (Personalverstärkungen nachhaltig fortsetzen und Digitalisierung der Justiz vorantreiben – Pakt für den Rechtsstaat 2.0) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2021/Fruehjahrskonferenz_2021/TOP-I_-1-u-I_-20---Pakt-fuer-den-Rechtsstaat.pdf ).

Bundeskriminalamt (2020), Bundeslagebild Korruption 2019 (Szövetségi Bűnügyi Rendőrség, 2020, Szövetségi korrupciós körkép, 2019), ( https://www.bka.de/SharedDocs/Downloads/DE/Publikationen/JahresberichteUndLagebilder/Korruption/korruptionBundeslagebild2019.html;jsessionid=BB07C9D8DF5A361AB3C08080C0AC57C7.live0612?nn=28078 ).

Civicus, Monitor tracking civic space (Civiltér-figyelő) – Németország ( https://monitor.civicus.org/country/germany/ ).

Deutsche Richterzeitung (2020), A korona előrelépéseket eredményez a digitalizáció terén (Corona führt zu Digtialisierungsschub).

Deutsche Richterzeitung (2020), A koronavírus okozta válság több ezer ügyet eredményez (Corona-Krise sorgt für tausende Verfahren).

Deutsche Richterzeitung (2021), Paktum köztes időközi eredményekkel (Pakt mit durchwachsener Zwischenbilanz).

DRB (2021), A szövetségi tartományok közötti jelentős bérkülönbségek (Große Besoldungsunterschiede zwischen den Bundesländern) ( https://www.drb.de/newsroom/presse-mediencenter/nachrichten-auf-einen-blick/nachricht/news/grosse-besoldungsunterschiede-zwischen-den-bundeslaendern ).

Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Németországban.

Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla.

Európai Bizottság (2021. június 9.), júniusi kötelezettségszegési csomag – kulcsfontosságú határozatok. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/inf_21_2743

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers on the role of public prosecution in the criminal justice system.

Európa Tanács, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Germany (Platform az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítására – Németország). ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/germany ).

Európai Újságíró Szövetség (2021), Németország: 252 támadás a médiamunkások ellen 2020-ban ( https://europeanjournalists.org/blog/2021/01/21/germany-252-attacks-against-media-workers-in-2020/ ).

European Network on National Human Rights Institutions (2021), A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében a European Network on National Human Rights Institutionstől beérkezett hozzájárulás.

Gesellschaft für Freiheitsrechte (2021), A Gesellschaft für Freiheitsrechte hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.