HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 322/39

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 322/11

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„GENISSE FLEUR D’AUBRAC”

EK-szám: FR-PGI-005-0257-15.10.2002

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Génisse Fleur d’Aubrac”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.1. osztály – Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A „Génisse Fleur d’Aubrac” az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője (még nem ellett nőnemű szarvasmarha), amelyet 24 és 42 hónapos kor között vágnak le.

A hasított test főbb jellemzői a következők:

— tömeg: legalább 280 kg,

— húsosság: E, U és R az EUROP-minősítés szerint,

— faggyúborítottság: 2. és 3. osztály az EUROP-minősítés szerint,

— pH-érték ≤ 6, a levágást követő 24 órában, a hosszú hátizomban a 13. ágyékcsigolyánál mérve,

— minimális érlelési időtartam: levágás után 7 napon át,

— mentes a következő külső hibáktól: a külső faggyú nem megfelelő eltávolítása, bagócslárva-betegség nyoma, vérömleny (haematoma).

A „Génisse Fleur d’Aubrac” húsa élénk vörös színű, enyhén márványos, viszonylag kevés zsírral átszőtt.

A tőkehús egész vagy fél hasított test formájában (frissen), elsődlegesen darabolva (frissen), darabolásra alkalmas húsrész formájában (frissen vagy fagyasztva), darabolt húsrészek (fagyasztva) vagy kiskereskedelmi húsrészek formájában (frissen vagy fagyasztva) kerül értékesítésre.

3.3. Nyersanyagok:

Nem alkalmazandó.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A születéstől az elválasztásig

A borjú az istállóban és a legelőn az anyaállat tejét szopja. A legelőre hajtástól kedvére legel. Az elválasztás természetes úton, a születés után legalább 6 hónappal történik. A mesterséges tápszer használata tilos. Ha az éghajlati viszonyok miatt szükséges, a tenyésztő az elválasztást megelőző néhány hónapban adhat koncentrált takarmánykiegészítőt.

Az elválasztástól a hízlalásig

A tápláléknak alapvetően a gazdaságból kell származnia, kivéve azokat az eseteket, ahol az ettől való eltérést a kivételes éghajlati viszonyok (például szárazság) szükségessé teszik. A takarmány az alábbiakból áll:

— egyéves és/vagy évelő vadnövényfajok,

— fűfélék, hüvelyesek vagy mindkettő alkotta időszakos legelőről származó takarmány,

— állandó, természetes legelőről származó takarmány.

A takarmányt zölden (fű), szárítva (széna) és/vagy nedvesen tartósított (szilázs) formában lehet az állatnak adni. A javarészt a gazdaságból származó takarmányból álló takarmányadag mellett kiegészítő takarmány adható.

A takarmánygyártótól beszerzett vagy a gazdaságban előállított koncentrált takarmány-kiegészítő kizárólag a következőkből állhat: gabonafélék/gabonatermékek vagy -melléktermékek/olajos magvak/olajos magvakból készült termékek vagy melléktermék (olajpogácsa)/hüvelyesekből készült termékek és melléktermékek/gumókból, gyökerekből vagy gyümölcsből készült pép/melasz/szárított lucerna/tejtermékek/növényi olajok és zsírok/ásványi anyagok (karbonát, foszfát, só, magnézium)/élesztő és mellékterméke. Csak a vonatkozó előírásoknak megfelelő adalékanyagok alkalmazhatók.

Az állat 18 hónapos korától kezdve kukoricát semmilyen formában nem kaphat.

Hízlalás

Az állattartás legalább 4 hónapos befejező szakasza a hízlalás, amelyet az állat az istállóban vagy legelőn tölt. Az üsző a javarészt a gazdaságból származó takarmányból álló takarmányadag mellett kiegészítő takarmányt is kap. A takarmánygyártótól beszerzett vagy a gazdaságban előállított koncentrált takarmánykiegészítő kizárólag az elválasztástól a hízlalásig terjedő időszakra vonatkozó részben szereplő pozitív listát alkotó összetevőkből áll, és egy állatnak legfeljebb 400 kg adható belőle. Az állat 18 hónapos korától kezdve kukoricát semmilyen formában nem kaphat.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „Génisse Fleur d’Aubrac” a „Génisse Fleur d’Aubrac” OFJ földrajzi területén születik, nő fel, valamint itt hizlalják. A tenyészet telephelyének, valamint valamennyi érintett épületnek és legelőnek egyaránt – beleértve (a „Génisses Fleur d’Aubrac” tartása során) a vándorlegeltetés által érintett területeket is – az OFJ földrajzi területén belül kell elhelyezkednie.

A „Génisses Fleur d’Aubrac” születéstől a levágásig egy és ugyanazon tenyésztőnél nő fel, illetve legfeljebb egyszer cserélhet gazdát. Az utóbbi esetben az új – és egyben utolsó – gazdának az állatot legalább 4 hónapig kell tartania.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” levágása az OFJ földrajzi területén történik. Az állat szállítása – a beiktatott pihenőket leszámítva – nem haladhatja meg a 4 órát. A korlátozás hátterében az a szándék áll, hogy a szállítás során figyelmet fordítsanak az üszők jóllétére és el lehessen kerülni a hosszú utazás okozta stresszt, amely kihat a húshozamra és a húsminőségre. A szállítóknak ezért a szállítási időt a lehető legrövidebbre kell korlátozniuk, hogy a tenyésztők által az előállítási szakaszban tett erőfeszítések ne vesszenek kárba.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

Nem alkalmazandó.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az eredetigazolás („Certificat de Garantie de l’Origine”) és a címke az alábbiakat tartalmazza:

— kategória: üsző,

— a termék kereskedelmi megnevezése: „Génisse Fleur d’Aubrac”,

— az ellenőrző szerv neve és címe,

— OFJ-szimbólum,

— „Génisse née de mère de race Aubrac et de père de race Charolais” felirat (az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője)

— „Elevage alternant pâturage et étable” felirat (vegyes tartás, istállóban és legelőn),

— „Génisse née et élevée en Pays de l'Aubrac” felirat (Aubrac-ban született és nevelt üsző),

— az állat nemzeti azonosító száma.

4. A földrajzi terület rövid meghatározása:

A „Génisse Fleur d’Aubrac” OFJ földrajzi területe négy megye (Averyron, Cantal, Haute-Loire és Lozère) 313 települését foglalja magában.

Aveyron megye

Bozouls, Campagnac, Entraygues-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Mur-de-Barrez, Pont-de-Salars, Rodez-Nord, Saint-Amans-des-Côts, Saint-Chely-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt, Sainte-Geneviève-sur-Argence, Salles-Curan, Sévérac-le-Château kantonok: valamennyi település.

Conques kanton: Conques, Saint-Félix-de-Lunel és Sénergues települések.

Marcillac-Vallon kanton : Muret-le-Château és Salles-la-Source települések.

Rodez-Est kanton: Rodez-Est és Sainte-Radegonde települések.

Rodez-Ouest kanton: Rodez-Ouest település.

Vézins-de-Lévezou kanton: Saint-Laurent-de-Lévézou, Ségur és Vézins-de-Lévézou települések.

Cantal megye

Chaudes-Aigues, Pierrefort, Ruynes-en-Margeride, Saint-Flour-Nord, Saint-Flour-Sud kantonok: valamennyi település.

Massiac kanton: Bonnac, La Chapelle-Laurent, Ferrières-Saint-Mary, Saint-Mary-le-Plain, Saint-Poncy és Valjouze települések.

Murat kanton: Neussargues-Moissac település.

Haute-Loire megye

Pinols kanton: Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Desges és Pinols települések.

Saugues kanton: Chanaleilles, Croisances, Esplantas, Grèzes, Saint-Christophe-d’Allier, Saint-Vénérand, Saugues, Thoras, Vazeilles-Près-Saugues és Venteuges települések.

Lozère megye

Aumont-Aubrac, Le Bleymard, Chanac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Marvejols, Mende-Nord, Mende-Sud, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Chély-d’Apcher és Saint-Germain-du-Teil kantonok: valamennyi település.

La Canourgue kanton: Banassac, Canilhac, La Canourgue, Saint-Saturnin és La Tieule települések.

Florac kanton: Les Bondons település.

Massegros kanton: Le Recoux település.

Pont-de-Montvert kanton: Fraissinet-de-Lozère, Le Pont-de-Montvert és Saint-Maurice-de-Ventalon települések.

Villefort kanton: Altier és La Bastide-Puylaurent települések.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

Az Aubrac vidéke a Francia-középhegység déli részének néhány kisebb, hegyes, természetes régióját foglalja magában. Az elsődleges, vulkanikus eredetű hegyek a vidék jellegzetes, meghatározó elemei. Az átlagosan 600 métert meghaladó tengerszint feletti magasságban elhelyezkedő területet hosszú és rideg tél, valamint meglehetősen bőséges éves csapadékmennyiség jellemzi. A vidék túlnyomórészt legeltetésre alkalmas területeket foglal magában: természetes réteket („devèzes” a helyi szóhasználatban), lápokat és kifutókat, cserjés legelőket, valamint bazalt, gránit vagy palás hegyvidéki, illetve magashegyi legelőket.

A magasság és a domborzati viszonyok hatására a területen a hegyi füves területeken alapuló „pásztorgazdálkodás” honosodott meg.

5.2. A termék sajátosságai:

A „Génisse Fleur d’Aubrac”, az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője olyan eredeti és egyedülálló termék, amely egy rusztikus szarvasmarhafajta és egy híres húsmarhafajta erényeit egyesíti. A megfelelő tenyésztésről Aubrac vidékének nagy gyakorlattal és tapasztalattal rendelkező tenyésztői gondoskodnak. A keresztezésnek köszönhetően az üsző teljesítménye mind a növekedés, mind a hízás terén kimagasló: gyors növekedés és kiváló hústermelő képesség jellemzi.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” tartása ötvözi a legeltetést és az istállózást, ami az Aubrac vidékére jellemző éghajlati viszonyokkal függ össze. Ez az állattartással összefüggő tevékenységek tekintetében két nagy időszakot határoz meg:

— a nyári – április/májustól november/decemberig tartó – időszakot, amikor az állatok szabadon legelnek,

— a téli – november/decembertől április/májusig tartó – időszakot, amikor az állatok az istállóban az eltárolt takarmánnyal táplálkoznak.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” húsa élénk vörös színű, enyhén márványos, viszonylag kevés zsírral átszőtt.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Génisse Fleur d’Aubrac” OFJ alapja a termékkel szorosan összefüggő szakismeret és hírnév.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztőinek nagy szakértelméről tanúskodik az Aubrac vidékén meghonosított egyedi állattartási forma, amelyet a legeltetésre alkalmas természetes területek igénybevétele, az anyatehén-állomány külterjes tartása, a rendszert meghatározó robusztus faj, az Aubrac kiválasztása, valamint egy hozzáadott értéket képviselő termék megvalósítására való törekvés jellemez.

Az Aubrac vidékén kialakult állattartás alapja a fű/gyep használata. A tenyészet földrajzi elhelyezkedésével összefüggésben az állattartást a következő sajátosságok jellemzik:

— Nagy magasságban (úgy 1 000 méter körül) a túlnyomórészt vulkanikus talaj és a bő, rendszeres csapadék hatására a teljes legeltetési időszakban nő a fű. A mezőgazdasági üzem területének nagy része állandó legelő, ahol az állatok legelhetnek. Ez a terület továbbá fontos magashegyi legelőterület.

— Közepes magasságban (800–1 200 méteren) – szinte Aubrac vidékének felét lefedő – nagyobb kiterjedésű terület található, amelyet nyáron könnyen kiszáradó, gránitos talaj jellemez. A számos kifutó és természetes rét azonban egész nyáron lehetővé teszi a legeltetést.

— Kis magasságban (800 méter alatt), a gránitos terület előhegyein a talaj hamar kiszárad. Nyáron az itt erősen hiányzó fű miatt az állományt a magashegyi területeken lehet csak legeltetni.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” előállítási folyamata során a legeltetést és az istállózást kombinálni kell. A takarmány túlnyomó része a gazdaság készleteiből származik.

A külterjes, legeltetésen alapuló takarmánygazdálkodás következtében ugyan az állomány sűrűsége nem túl magas, de tükrözi az érintett terület természetes gazdagságát. Általában kizárólag – a különösen savanyú talaj alacsony pH-értéke miatt szükséges – meszezőanyagok használatával és a szerves trágya (szilárd és hígtrágya) megfelelő adagolásával az állománysűrűség a (leggazdagabb) bazaltos területeken 1 SZÁE/ha, a gránitos, palás vagy vöröshomokköves (mennyiségi szempontból valamivel alacsonyabb természetes kapacitású, de a tavaszi legeltetés során megegyező minőségű) területeken pedig körülbelül 0,6–0,8 SZÁE/ha.

Az Aubrac fajtához tartozó anyaállat edzettségének köszönhetően a térség hátrányos jellemzőiből erényt tud kovácsolni, mivel a nehezebb, hosszú téli időszakokban képes testének tartalékait mozgósítani, a kíméletesebb időszakokban (a tavaszi és nyári legelés során) pedig újabb tartalékokat képezni. Rendszeresen és könnyen ellik: kockázat nélkül, minden évben egy borjat. A Charolais bikával való keresztezésből származó utódoknak köszönhetően az Aubrac vidék már megközelítőleg egy fél évszázada fontos gazdasági szereplő a marhahústermelésben. Mivel célkitűzés az állat minőségének – sokszor szigorú válogatással elért – növelésével létrehozott hozzáadott érték elérése, egyre több tenyésztő dönt a „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztése mellett; ez a fajta ugyanis az Aubrac fajtához képest nagyobb hústermelő képességgel rendelkezik, ugyanakkor ahhoz hasonlóan finomabb csontozat és ízletes hús jellemzi.

Hosszú időre visszamenőleg bizonyított az Aubrac vidékére jellemző azon állattartási rendszer nagy jelentősége, amelynek központi elemét képezi a magashegyi, nyári legeltetés. A hegyekben a 20. század folyamán a sajtkészítés helyét fokozatosan átvette a külterjes hústermelés, és a helyi Aubrac szarvasmarhafajta, valamint a Charolais fajta keresztezésének az 1960-as évektől végbemenő gyors elterjedése végül a „Génisse Fleur d’Aubrac” kialakulásához vezetett.

A „Génisse Fleur d’Aubrac”-ról a sajtó először 1991-ben tesz említést a terméknek szentelt ünnep kapcsán. A „Génisse Fleur d’Aubrac” név alatt először 1991 októberében értékesítettek állatokat. Azóta a „Génisse Fleur d’Aubrac” az általános és szaksajtóban egyaránt rendszeresen felbukkan. A „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztői, valamint érdekvédő egyesülete („Association des produits de l’Aubrac”) 1997-ben az „Editions du Seuil” kiadó gondozásában megjelenő „Guide des Produits du Terroir” (regionális termékek kalauza) kiválósági elismerésében („Label Excellence Terroir”) részesültek. 2002. május 27-én a tízezredik „Génisse Fleur d’Aubrac” eladása alkalmából több mint 200 szakember és helyi képviselő gyűlt össze, hogy megünnepelje az eseményt, amelyről a helyi sajtó is megemlékezett. A tenyésztők szakkiállításokon és vásárokon vesznek részt, így jelen voltak 2004 márciusában a párizsi nemzetközi mezőgazdasági szakkiállításon („Salon International de l’Agriculture”), valamint 2005 novemberében Marseille-ben („Salon de la boucherie et du goût”) és 2006 áprilisában Marvejols-ban („Salon des produits et des filières de qualité”). A „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztői – a henteseknél kifüggesztett – plakátok, valamint – a szakkiállításokon, vásárokon és egyéb rendezvényeken terjesztett – reklámanyagok és az értékesítési helyeket felsoroló prospektusok útján rendszeres kapcsolatban állnak a fogyasztókkal. A „Génisse Fleur d’Aubrac” ezenkívül már több éve sikeresen szerepel olyan versenyeken és évente megrendezett eseményeken, mint a „Fête de la Transhumance” vagy a laguiole-i „Festival du bœuf gras de Pâques” Aveyron megyében.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCAnnexesGenisseFleurdAubrac.doc