A holland hatóságok által 2020. április 29-én benyújtott stabilitási program 2020-ra a GDP 1,1 %-ának megfelelő többlettel számol. A költségvetési előrejelzés egy olyan makrogazdasági forgatókönyvön alapul, amely 2020-ra 1,4 %-os GDP-növekedést irányoz elő, és már nem tekinthető reálisnak. A Holland Pénzügyminisztérium azonban április 24-én költségvetési tájékoztatót küldött a Parlamentnek, amelyben 2020-ban a GDP 11,8 %-ának megfelelő hiányról számolt be, amely meghaladja a Szerződésben szereplő, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, és ahhoz nem marad közel.

2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, hogy tekintettel a Covid19-járvány miatt várható súlyos gazdasági visszaesésre, a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

3. Érdemleges tényezők

A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét említett kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”.

Ezeket a tényezőket tovább pontosítja az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése, amely arról is rendelkezik, hogy kellő figyelmet kell fordítani „minden olyan egyéb tényezőre, amely az érintett tagállam véleménye szerint érdemleges a hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelés átfogó értékelése szempontjából, és amelyet az adott tagállam a Tanács és a Bizottság elé terjesztett”.

Ami a hiánykritériumnak való 2020. évi megfelelést illeti – az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint –, mivel a GDP-arányos államadósság-ráta meghaladja a 60 %-os referenciaértéket és nem teljesül a kettős feltétel – vagyis az, hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése csak átmeneti –, az érdemleges tényezők nem vehetők figyelembe a Hollandiára vonatkozó, túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során.

A jelenlegi helyzetben a 2020 tekintetében figyelembe veendő további kulcsfontosságú tényező a Covid19-világjárvány gazdasági hatása, amely igen jelentős mértékben befolyásolja a költségvetési helyzetet, és rendkívül bizonytalan kilátásokat eredményez. A világjárvány miatt sor kerül az általános mentesítési rendelkezés alkalmazására is.

3.1. A Covid19-világjárvány

A Covid19-világjárvány súlyos gazdasági sokkhoz vezetett, amelynek számottevő negatív hatása van az Európai Unió egészében. A GDP-növekedésre jelentett következmények a járvány időtartamától és a nemzeti hatóságok által, valamint európai és világszinten a járvány terjedésének lassítása, a termelőkapacitások védelme és az aggregált kereslet támogatása érdekében hozott intézkedések időtartamától függnek majd. Hollandia olyan költségvetési intézkedéseket fogadtak el, amelyek célja, hogy növeljék az egészségügyi rendszerek kapacitását, és segítséget nyújtsanak a válság által különösen súlyosan érintett egyéneknek és ágazatoknak. Jelentős likviditástámogatási intézkedések és egyéb garanciák elfogadására is sor került. Részletesebb információk függvényében az illetékes statisztikai hatóságoknak meg kell vizsgálniuk, hogy az említett intézkedések azonnali hatással vannak-e az államháztartási egyenlegre, vagy sem. Az említett intézkedések a gazdasági tevékenység visszaesésével együtt a költségvetési hiány és az államadósság jelentős mértékű megnövekedéséhez fognak vezetni.

3.2. A középtávú gazdasági helyzet

A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése számos feltételezésen alapul, amelyeket rendkívüli mértékű bizonytalanság jellemez. A holland kormány 2020. március 15-től a Covid19-járvány megfékezésére irányuló korlátozó intézkedéseket vezetett be. 2020. május 6-án ismertették a kijárási korlátozások feloldásának lépéseit. A közösségi kontaktusok korlátozására vonatkozó intézkedések továbbra is érvényben vannak, és a kormány a távmunka alkalmazását tanácsolja. Az iskolákat és napköziket bezárták, de 2020. május 11-én részben újra megnyitották. Az éttermeket, bárokat és kulturális intézményeket is bezárták, de 2020. június 1-jétől – korlátozások mellett – újra megnyithatják őket. 2020. szeptember 1-ig tilos engedélyköteles eseményeket rendezni és beltéri sporttevékenységeket folytatni. A 2020. évi makrogazdasági kilátások jórészt a korlátozó intézkedések időtartamától függnek.

A 2019. évi 1,8 %-os növekedést követően a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése 2020-ra a reál-GDP 6,8 %-os csökkenését vetíti előre, tükrözve a gazdasági tevékenységnek a korlátozó intézkedések és a kereslet példátlan visszaesése által okozott zavarát. A háztartások kiadásainak csökkenése miatt a magánfogyasztási kiadások várhatóan csökkenni fognak. Emellett a kedvezőtlen munkanélküliségi várakozások és a negatív jóléti hatások várhatóan növelik az elővigyázatossági megtakarításokat, ami tovább csökkenti a háztartások kiadásait. A gyenge kereslet, a nagy fokú bizonytalanság, az alacsony kapacitáskihasználás, valamint a hitelhez való korlátozott hozzáférés miatt az állóeszköz-beruházások az előrejelzések szerint 2020-ban jelentősen csökkenni fognak. A vállalkozások kötelező bezárása és a gazdasági tevékenység hirtelen visszaesése az előrejelzések szerint kedvezőtlen hatást gyakorol majd a foglalkoztatásra az érintett ágazatokban. Hollandia rendkívül nyitott gazdaságként különösen érzékeny a világkereskedelem összeomlására.

Összességében a makrogazdasági kilátásokat a világjárvány időtartamával és gazdasági hatásával kapcsolatos rendkívüli bizonytalanság jellemzi. Ez enyhítő tényező annak értékelése során, hogy Hollandia 2020-ban megfelel-e a hiánykritériumnak.

3.3. A középtávú költségvetési helyzet

Az eredményadatok és a Bizottság előrejelzése alapján Hollandia 2019-ben megfelelt a középtávú költségvetési célnak.

Hogy elkerülje a gazdaság strukturális károsodását, a holland kormány a hirtelen gazdasági visszaesésre és az egyes ágazatokban a kereslet szinte teljes mértékű elpárolgására válaszul jelentős sürgősségi intézkedéscsomagot fogadott el, amelynek költségvetési hatása 2020-ban a GDP több mint 2,5 %-át teszi ki. Ezek az intézkedések a válság által leginkább sújtott területekre irányulnak, és a foglalkoztatás védelmére és a háztartások vásárlóerejére, valamint az adóhalasztásra és a hitelgaranciákra összpontosítanak annak érdekében, hogy támogassák a magánszektorba irányuló hiteláramlást, és megakadályozzák, hogy az átmeneti likviditási problémák fizetőképességi problémákká alakuljanak át (a kormány által nyújtott kezességvállalás a lehetséges költségvetési hatásukra vonatkozó statisztikai értékelés tárgyát képezi). A stabilitási program 2020. évi aktualizált változata és a tavaszi költségvetési tájékoztató ismerteti a meghozott intézkedéseket, és úgy becsüli, hogy azok mérete meghaladja a 20 milliárd EUR-t (a GDP 2,7 %-a).

A 2020. évi költségvetést továbbá befolyásolja a gazdasági tevékenység visszaesése. A gazdasági sokkot övező bizonytalanságok miatt nehéz megbecsülni az automatikus stabilizáció költségvetésre gyakorolt hatását. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése és a tavaszi költségvetési memorandum szerint az automatikus stabilizáció az előrejelzések szerint a GDP mintegy 5 %-ával növeli a hiányt. Az Eurostat eredményszemléletű elszámolásra vonatkozó iránymutatásával összhangban a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzésében az adóhalasztás várhatóan nem lesz azonnali hatással a 2020. évi hiányra.

3.4. Az államadósság középtávú alakulása

A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság a 2019. évi, a GDP 48,6 %-ának megfelelő értékről 2020-ra várhatóan 62,1 %-ra emelkedik. Az adósságfenntarthatósági elemzés a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése alapján frissült. Az elemzés szerint a kockázatok ellenére középtávon fenntartható marad az adóssághelyzet, amely figyelembe vesz jelentős enyhítő tényezőket is (többek között az adósságprofilt). Mindenekelőtt, noha a Covid19-válság következtében romlik az adóssághelyzet, az alapforgatókönyv szerinti adósságráta középtávon várhatóan fenntartható (csökkenő) pályán lesz (1. ábra).