Nagy kockázatot jelentenek Európa biztonságára nézve azok a szervezett bűnözői struktúrák, amelyek képesek olyan kifinomult műveletek végrehajtására, amelyek a migránscsempészéssel kapcsolatos szolgáltatások teljes körét lefedik a teljes útvonalon, különös tekintettel az e bűnszervezetek felsőbb rétegeihez tartozó személyekre. A migránscsempészéssel foglalkozó hálózatok mintegy 50 %-a többféle bűncselekményben elkövetésében vesz részt, így az emberkereskedelemben, a kábítószer-kereskedelemben, a jövedéki adóval kapcsolatos csalásban, a tűzfegyver-kereskedelemben és a pénzmosásban is. A bűnszervezetek egyre gyakrabban szerveznek színlelt házasságokat kifinomult csalási rendszerek keretében, és nyereségre tesznek szert abból, hogy főként kiszolgáltatott helyzetben lévő nőket olyan tevékenységre vesznek rá, amely látszólag „könnyű pénzkeresetet” kínál, azonban a kizsákmányolás és a visszaélés hálójába zárja őket.

Az embercsempészek különböző fizetési rendszereket használnak, az online módszerektől az olyan rejtett bankolási rendszerekig, ahol a letétbe helyezett pénzt a megállapodás szerinti szolgáltatás nyújtását követően vehetik fel. A digitális csempészés új kihívást jelentenek a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok számára, mivel az embercsempészek egyre gyakrabban használják a digitális szolgáltatásokat és eszközöket, például a közösségi médiát és a mobilalkalmazásokat a toborzáshoz, a kommunikációhoz és a pénzátutaláshoz, a migránsok felvételéhez és átadásához, a navigáció biztosításához, a dokumentumokról és jegyekről készült képek és videók megosztásához, sőt a bűnüldözési tevékenységek nyomon követéséhez is.

A csempészhálózatok képesek gyorsan a körülményekhez igazítani az általuk kínált illegális szolgáltatásokat. Működésük földrajzi elhelyezkedésüktől és környezetüktől függően eltérő lehet. Különböző szolgáltatásokat kínálnak, például különböző közlekedési módokat, az útvonal mentén található biztonságos házakat és a hamis úti okmányokat. A légi közlekedésben kulcsfontosságú szerepet játszik a személyazonosító igazolványokkal és vízumokkal kapcsolatos közokirat-hamisítás, míg a szárazföldi útvonalakon a járművekben való elrejtés vagy akár a határokon való gyalogos átkelés is része az utazásnak.

A migránscsempészés kulcsfontosságú tevékenység a bűnszervezetek számára, amelyet a folyamatos kereslet tart fenn. Ez a kereslet várhatóan fenn fog maradni, több okból is: a demográfiai növekedés társadalmi-gazdasági nehézségekkel, a munkalehetőségek hiányával, hátrányos megkülönböztetéssel, instabilitással, konfliktusokkal, környezetkárosodással és éghajlatváltozással jár együtt, miközben az EU-t gazdasági, politikai, társadalmi és környezeti szempontból stabilabb régióként tartják számon; a félretájékoztatás és az embercsempészek hamis narratívája arra készteti a migránsokat, hogy veszélyes utakat válasszanak olyan ígéretek alapján, amelyek nem felelnek meg a valóságnak. Emellett közép- és hosszú távon a világjárvány egészségügyi, gazdasági, társadalmi és politikai következményei is ösztönözhetik az Európába irányuló irreguláris migrációt, és ezáltal fenntarthatják az embercsempészek szolgáltatásai iránti keresletet. A múltban az elhúzódó munkanélküliség által különösen sújtott országok a tehetősebb országok felé irányuló migránscsempészés és emberkereskedelem szempontjából egyaránt származási országgá váltak. Emellett a gazdasági feltételek romlása az EU-ban növelheti az olcsó munkaerő iránti keresletet a feketepiacon, ami nagyobb valószínűséggel vonzza az irreguláris migránsokat, és munkaerő-kizsákmányoláshoz, többek között kényszermunkához vezet.

Bár uniós szinten sikerült előrehaladást elérni, és kiépültek a szükséges struktúrák, például az Europol keretében létrejött a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja , valamint megszilárdult az uniós tagállamok bűnüldöző szervei, az érintett uniós ügynökségek és a partnerországok közötti operatív együttműködés, aminek köszönhetően sikerült néhány bűnszervezetet felszámolni, a migránscsempészés továbbra is komoly kihívást jelent, amelyet folyamatosan, összehangoltan és közösen kell kezelni.

2019–2020-ban Nigerben tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányra került sor a migrációval kapcsolatos tájékozott döntéshozatal előmozdítása érdekében. A kampány a migrációval kapcsolatos személyes tanácsadás és szélesebb körű közösségi rendezvények, valamint online és a médiában megjelenő tájékoztatás révén, közvetlen közösségi szerepvállalás formájában valósult meg. A személyes konzultációkon 10 580 Nigeren áthaladó személy vett részt, akik több mint 20 származási országból érkeztek – közülük 7 502 fő számolt be arról, hogy nagyobb tudatosságra tett szert a fő kockázati területekkel kapcsolatban.

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust) kulcsfontosságú szerepet tölt be a migránscsempészésre adott igazságszolgáltatási válaszlépések javításában. Az Eurojust fokozatosan növelte az e területen folytatott tevékenységekhez nyújtott támogatását. 2020-as adatok szerint 217 összetett ügy esetében került sor határokon átnyúló igazságügyi koordinációra. Az Eurojust 71 közös nyomozócsoport megvalósítását támogatta a migránscsempészési ügyekben folytatott bűnügyi nyomozásokhoz kapcsolódóan. A migránsok csempészésével foglalkozó, bírák és ügyészek számára létrehozott tematikus csoport elősegíti a kihívások azonosítását, valamint a migránscsempészési ügyek kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása során azonosított bevált gyakorlatok és tanulságok cseréjét.

A migránscsempészés elleni megújult, egész Európára kiterjedő küzdelemnek foglalkoznia kell a tartósan fennálló kihívásokkal, ugyanakkor reagálnia kell a jelenlegi helyzetben felmerülő új kihívásokra is. Az új intézkedéseknek a migránscsempészés elleni uniós cselekvési terv (2015–2020) eredményein kell alapulniuk, előmozdítva a fő szakpolitikai mérföldkövek megvalósítását és a migránscsempészés elleni operatív keret végrehajtását.

2021 júniusa óta egy olyan új és komoly fejlemény észlelhető, amelynek célja az Európai Unió és tagállamai destabilizálása: Belarusz az uniós szankciókkal szembeni retorzióként szervezetten, állami támogatással több harmadik országból (főként Irakból, valamint a Kongói Köztársaságból, Kamerunból, Szíriából és más országokból) – általában érvényes vízummal rendelkező vagy vízummentességet élvező – migránsokat csempész az EU-ba légi úton. Belarusz bejelentette a 2020-ban megerősített uniós visszafogadási megállapodás felfüggesztését, és megtagadta a Belaruszon átutazó irreguláris migránsok visszavételét. A migránscsempészek kihasználták a helyzetet, különösen a belarusz hatóságok intézkedéseit, és illegális szolgáltatásokat és online iránymutatást nyújtanak a migránsok számára azzal kapcsolatban, hogy miként léphetnek be jogellenesen Belaruszba és hogyan léphetnek be az EU külső határán át szabálytalanul Litvániába, Lettországba vagy Lengyelországba.

A csempészés nem áll meg az EU külső határain. Az EU-n belüli jogellenes mozgáshoz történő szervezett segítségnyújtás kínálata szerteágazó. A csempészhálózatok továbbra is kihasználják az EU-n belüli, Spanyolországból, Olaszországból vagy Görögországból Franciaországba, Németországba és más országokba vezető útvonalakat, megkönnyítve az irreguláris migránsok szárazföldön, gyalog vagy járművekkel, vízi és vagy légi úton történő mozgását. Általános módszer a zárt térben történő elrejtés vagy a bérelt gépkocsik használata. Az embercsempészek az interneten és olyan helyeken kínálják szolgáltatásaikat, ahol a legtöbb migráns megfordul, például a befogadó állomások környékén. Az embercsempészek közokirat-hamisítással teszik lehetővé a légi utazást, és időnként olyan szolgáltatásokat is kínálnak, amelyek lehetővé teszik a migránsok tartózkodási jogállásának legalizálását. Az irreguláris migránsok gyakran próbálnak egyes Unión belüli országokba vagy az Egyesült Királyságba jutni azért, mert ott tartózkodnak családtagjaik, barátaik vagy a diaszpóra tagjai, illetve úgy vélik, hogy ott a legjobbak a kilátásaik arra, hogy munkát találjanak és önmagukról gondoskodjanak. Egyre több bizonyíték van arra, hogy az embercsempészek megkönnyítik a nemzetközi védelemben részesülő személyek jogellenes mozgását.

A közép-mediterrán útvonalon az Olaszországba és Máltára érkezők száma 2020-hoz képest folyamatosan nőtt. A nyugat-mediterrán/atlanti-óceáni útvonalon Algéria vált kulcsfontosságú kiindulási ponttá Spanyolország szárazföldi területei felé, és a nyugat-afrikai útvonal mentén egyre gyakoribb célponttá váltak a Kanári-szigetek. 2019 augusztusa óta fokozatosan nőtt a Kanári-szigeteken a felderített illegális tengeri határátlépések száma, 2020 augusztusa óta pedig exponenciális növekedést észleltek. A kelet-mediterrán útvonalon a Görögországba és Bulgáriába irányuló migrációs áramlatok az idők során összességében csökkentek, ám folyamatosan jelen vannak. Továbbra is nagy a kereslet a a migránscsempészés iránt Nyugat-Balkánon áthaladó migránsok körében. A Covid19-világjárványra válaszul bevezetett utazási korlátozások eredményeként 2020-ban és 2021-ben nőtt a Nyugat-Balkánon maradó migránsok száma. A Szíriához vagy Dél-Szudánhoz hasonló országok folyamatos instabilitásának következtében fennmaradhat vagy fokozódhat a migrációs nyomás. Az Afganisztánban jelenleg zajló válság tovább növelheti a kényszerű lakóhelyelhagyás, a régióbeli migrációs áramlatok és az EU-ba irányuló migránscsempészés kockázatát. A 2021. szeptember 21-i tanácsi következtetésekkel összhangban az EU regionális politikai együttműködési platformot is kezdeményez Afganisztán közvetlen szomszédaival annak érdekében, hogy segítse a negatív továbbgyűrűző hatások megelőzését a régióban, valamint támogassa a gazdasági rezilienciát és a regionális gazdasági együttműködést, akárcsak a humanitárius és védelmi szükségleteket.

Bár az útvonalak a fokozott határvédelmi intézkedésekre és határellenőrzésekre, bűnüldözési tevékenységekre vagy biztonsági kockázatokra reagálva gyorsan változhatnak, viszonylag stabilak azok a csempészési csomópontok, ahol csempészek szolgáltatásai iránti kereslet és ezek kínálata egymásra talál. Ezek általában olyan fővárosok vagy nagyvárosok, amelyek a fontos migrációs útvonalak kereszteződésénél helyezkednek el. A migránscsempészek proaktív módon toboroznak potenciális migránsokat, többek között az útvonalakkal, kockázatokkal és a célországokra jellemző körülményekkel kapcsolatos félretájékoztatási kampányok révén. A csempészhálózatok még mindig elsősorban a Földközi-tenger térségében húzódó három útvonalat (a nyugat-, közép- és kelet-mediterrán útvonalat), valamint a (gyakran atlanti-óceáni útvonalnak is nevezett) nyugat-afrikai útvonalat használják arra, hogy irreguláris migránsokat hozzanak be az EU-ba. Becslések szerint az EU-ba irányuló migránscsempészés 85–90 %-a tengeri úton valósul meg.

-A partnerországok nemzeti és helyi hatóságai operatív kapacitásának kiépítése az irreguláris migráció megelőzése és megakadályozása érdekében, adott esetben a meglévő struktúrákra építve vagy külön koordinációs központok létrehozásával. Meg kell erősíteni a partnerországok arra szolgáló kapacitását is, hogy segítséget nyújtsanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő embereknek, különösen a gyermekeknek és a nőknek, akik erőszaknak, kizsákmányolásnak, bántalmazásnak és emberkereskedelemnek lehetnek kitéve.

-Hozzájárulás a szilárd jogi keretek létrehozásához, illetve a meglévők megerősítéséhez, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton történő csempészetéről szóló ENSZ-jegyzőkönyvre építve. Amennyiben a partnerországok még nem részes felei az ENSZ-jegyzőkönyvnek, az EU az UNODC-vel együttműködve ösztönzi és támogatja körükben a jegyzőkönyv megerősítését. Ez kulcsfontosságú lépés a migránscsempészés hatékony megakadályozásához és büntetőeljárás alá vonásához annak érdekében, hogy az embercsempészeket a származási országokban letartóztathassák és megbüntethessék bűncselekményeikért. Szilárd jogi keretekre van szükség a tagállamokkal és az uniós ügynökségekkel, köztük az Europollal, a Frontexszel és az Eurojusttal való hatékony együttműködéshez is.

Emellett strukturált és összehangolt megközelítésre van szükség annak érdekében is, hogy hatékonyan és gyorsan lehessen reagálni az állami szereplők által elősegített irreguláris migrációra, és ezt többoldalú és nemzetközi fórumokon is meg kell vitatni.

Nemzetközi szinten a migránscsempészés elleni küzdelemhez továbbra is aktív együttműködésre van szükség az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), az Interpollal, egyéb nemzetközi és regionális szervezetekkel, valamint más donorokkal. Az EU-nak folytatnia kell az aktív együttműködést az ENSZ-szel és annak szakosodott ügynökségeivel, különösen az UNODC-vel és annak a migránsok csempészésével foglalkozó munkacsoportjával.

Az EU már létrehozott sikeres együttműködési kereteket a partnerországokkal, amelyek hozzájárulnak az irreguláris migráció és az embercsempészés elleni küzdelemhez. Az eddigi intézkedések és erőfeszítések azonban szétaprózottak, és az embercsempészés továbbra is egyre nagyobb aggodalomra ad okot mind az EU, mind a partnerországok számára. Összehangoltabb és strukturáltabb megközelítésre van szükség a szinergiák fokozása, a meglévő eszközök hatékonyságának maximalizálása és az új kihívások kezelése, a embercsempészés megelőzése, valamint a nyomozások, büntetőeljárások és ítéletek hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. Az új paktummal összhangban az EU-nak ezért a meglévő együttműködési keretekre kell építenie, és célzott és testre szabott, embercsempészés elleni operatív partnerségeket kell kialakítania az EU felé vezető migrációs útvonalak mentén fekvő harmadik országokkal vagy régiókkal. Az embercsempészés elleni operatív partnerségeknek szerves részét kell képezniük az EU és a származási és tranzitországok közötti átfogó migrációs partnerségeknek, és támogatniuk kell a regionális és nemzetközi együttműködést.

Bár az elmúlt években az EU jelentős előrelépést tett az embercsempészek elleni küzdelem terén, továbbra is vannak kihívások, és újak is megjelentek – mindez megerősített intézkedéseket és megújított átfogó megközelítést tesz szükségessé. Ez vonatkozik mind a partnerországokkal, mind az EU-n és tagállamain belül folytatott erőfeszítéseinkre, a bűnszervezetek elleni küzdelemre, az együttműködés fokozására és a bűnüldöző szervek által a migránscsempészés elleni küzdelem terén végzett munka támogatására.

Regionális szinten a vallettai közös cselekvési terv támogatta az Európa és Afrika közötti migrációirányítás javítását. Az EU, annak tagállamai és az észak-afrikai partnerek közötti, 2020. júliusi miniszteri konferencia megerősítette a migránscsempészés megelőzése és az ellene való küzdelem iránti kölcsönös elkötelezettséget. 2021. május 10–11-én magas szintű szemináriumot szerveztek az EU és az afrikai partnerek részvételével, amelyben újólag megerősítették a résztvevők elkötelezettségét az irreguláris migráció és a migránscsempészés elleni küzdelemmel, a visszaküldési és visszafogadási eszközök létrehozásával, valamint a legális migrációval és mobilitással kapcsolatos kérdések közös kezelése iránt. 2018 óta a niamey-i folyamat támogatja az EU, annak tagállamai, valamint a nyugat- és észak-afrikai országok közötti együttműködést a migránscsempészés és az emberkereskedelem megelőzése és leküzdése érdekében. Emellett az EU támogatásával 2019-ben létrehozott kartúmi regionális operatív központ (ROCK) támogatta a bűnüldözési együttműködést és az információmegosztást, és ennek során 245 hírszerzési jelentést készített, és 19 letartóztatást eredményezett. Az EU jelentős forrásokat fordít a partnerországok támogatására is, különösen az EU szomszédságában, megerősítve határigazgatásukat, valamint a szárazföldi és tengeri kutatási-mentési műveletek végrehajtására való képességüket.

Ezen túlmenően alapvető fontosságú a közös nevező kialakítása arról, hogy milyen módon kezelhető a migráció minden körülmények között, annak biztosítása érdekében, hogy az ellenfelek ne használhassák ki ezután is a közös, hatékony és méltányos rendszer hiányát. Az új paktum magában foglal minden olyan elemet – többek között egy, a rendes eljárásoktól való ideiglenes eltéréseket válság idején lehetővé külön eszközt, – amely szükséges ahhoz, hogy a tagállamok képesek legyenek kezelni az előttük álló különböző típusú kihívásokat, ezért alapvető fontosságú, hogy a Tanács és az Európai Parlament gyorsan előrelépést tegyen a paktumra irányuló tárgyalások terén.

Az EU Belarusszal közös külső határán bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények a rendkívül aggasztó események legújabb példái, és azt mutatják, hogy a szoros együttműködés és a folyamatos éberség kulcsfontosságú a külső határok védelméhez, valamint az állami szereplők által elősegített irreguláris migráció megelőzéséhez és az arra való reagáláshoz. A tagállamok, az uniós intézmények és az uniós ügynökségek (nevezetesen a Frontex, az EASO és az Europol) gyorsan reagáltak az EU keleti határán gyorsan változó eseményekre, és támogatást nyújtottak a nyomásnak közvetlenül kitett országoknak, mindenekelőtt az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül. A migrációs felkészültségi és válságkezelési mechanizmus uniós hálózatának alkalmazása biztosította a legfrissebb helyzetismeretet valamennyi érdekelt fél számára, és lehetővé tette az időben történő és koordinált operatív reagálást. Emellett a Bizottság sürgősségi pénzügyi támogatást is nyújt Litvániának a rövid távú szükségletek kielégítéséhez azért, hogy a politikai célokra eszközként használt migránsok számára méltó befogadási feltételeket lehessen biztosítani, valamint középtávú támogatást nyújt a külső határok védelméhez a szervezett irreguláris migráció ellensúlyozása érdekében.

A közös biztonság- és védelempolitikai missziók operatív tevékenységei is támogathatják a fogadó tagállamok hatóságait. Megbízást lehetne adni arra, hogy stratégiai tanácsadást nyújtsanak a jogi keretek, stratégiák és cselekvési tervek kidolgozásához vagy reformjához, valamint kapacitásépítést kínáljanak a határigazgatás, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködés, a személyazonossággal és az okmányokkal való visszaélés stb. terén.

A Bizottság a főképviselővel, a tagállamokkal és a partnerországokkal együtt elindítja és végrehajtja ezeket az embercsempészés elleni operatív partnerségeket, megerősítve a migránscsempészek elleni közös célok megvalósítása iránti kölcsönös elkötelezettséget. E célból a Bizottság az egyes útvonalak tekintetében a partnerországokkal magas szintű konferenciákat is szervez, hogy elemezze a meglévő kihívásokat, előmozdítsa az együttműködést, támogassa a technikai munkacsoportok ajánlásait, és számba vegye a migránscsempész-hálózatok elleni küzdelem terén elért eredményeket. Az embercsempészés elleni operatív partnerségeket a partnerországokkal és -régiókkal együttműködve mindenekelőtt a kelet-mediterrán/nyugat-balkáni útvonal mentén fogják létrehozni, az útvonal egészére kiterjedő megközelítés alapján, amely a selyemútra és az észak- és nyugat-afrikai országokra is kiterjed.

A Bizottság a főképviselővel és a tagállamokkal együtt szisztematikusan elő fogja mozdítani az együttműködést a migránscsempészés mint az EU és a partnerországok közötti kapcsolatok kölcsönös érdeklődésére számot tartó kérdés kezelése terén. Támogatni fogják a partnerországokat és -régiókat a migránscsempészés megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos tényleges szükségletek meghatározásában, figyelembe véve sajátos helyzetüket, beleértve a csempészés helyi közösségeket érintő társadalmi-gazdasági vonatkozásait is. E szükségletek alapján az embercsempészés elleni operatív partnerségeket olyan koherens keretként fogják kialakítani, amely magában foglalja a releváns elemeket a fenti felsorolásnak megfelelően.

Az áldozatok jogairól szóló irányelv kötelező erejű jogokat biztosít a bűncselekmények valamennyi áldozata és családtagjaik számára. Az áldozatok jogait megkülönböztetésmentesen érvényesíteni kell az áldozatok vonatkozásában, tartózkodási jogállásuktól függetlenül. A Bizottság tanulmányt fog készíteni a tartózkodási engedélyről szóló irányelv végrehajtásáról is. Ez az irányelv határozza meg az emberkereskedelem áldozatává vált vagy csempészett, az illetékes hatóságokkal együttműködő harmadik országbeli állampolgárok számára kiállított tartózkodási engedélyekre vonatkozó szabályokat.

Az EU-ba érkező migráns gyermekek egyharmada kísérő nélküli kiskorú. Ők rendkívül kiszolgáltatott csoportot alkotnak, így különböző kockázatokkal szembesülnek, többek között emberkereskedelem áldozataivá válhatnak. Az EU-ba való megérkezésüket követően számos kísérő nélküli kiskorú eltűnik, mielőtt a menekültügyi hatóságok nyilvántartásba vennék őket. Az emberkereskedők a befogadó állomásokat használják fel a potenciális áldozatok azonosítására és az olyan célországokba történő szállítás megszervezésére, ahol a gyermekek és más kiszolgáltatott személyek kizsákmányolására kerül sor. Az emberkereskedelem elleni irányelv kötelező erejű szabályokat ír elő az emberkereskedelem megelőzése, a bűnözők hatékony büntetőeljárás alá vonása és az áldozatok védelme érdekében. Az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia (2021–2025) meghatározza az érintett irányelv végrehajtásának támogatására irányuló bizottsági tervet, és megállapítja, hogy értékelni kell az irányelvet. Az értékelés eredménye alapján a Bizottság mérlegelni fogja annak felülvizsgálatát. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is támogatni fogja a tagállamokat az emberkereskedelem elleni irányelv végrehajtásában, különös tekintettel a nemspecifikus és gyermekközpontú szempontokra.

Az EU területére való megérkezést követően mindenekelőtt azonosítani kell a sajátos igényekkel rendelkező migránsokat, és a megfelelő szervezetek által nyújtott támogatáshoz kell őket irányítani. E tekintetben fontos szerepet kap a jövőben bevezetendő, belépést megelőző előszűrés, amely az uniós ügynökségek, különösen a Frontex és az EASO támogatásával valósul meg. Eközben az uniós ügynökségek a befogadási feltételekről szóló irányelvvel és a menekültügyi eljárásokról szóló irányelvvel összhangban addig is további támogatást nyújtanak a tagállamoknak az azonosításhoz és az áldozatsegítő rendszerekhez irányításhoz.

A Bizottság emellett fokozni fogja az uniós vívmányok végrehajtásának nyomon követését annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő, hatékony és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókat lehessen alkalmazni annak kockáztatása nélkül, hogy büntetendők legyenek a veszélybe került migránsoknak humanitárius segítséget nyújtó személyek. A Bizottság szoros kapcsolatot fog kialakítani a tagállamok nemzeti hatóságaival, hogy információkat gyűjtsön az elősegítésről szóló csomag végrehajtásáról, és amennyiben ez szükséges, az uniós jog megsértése esetén kötelezettségszegési eljárást fog indítani. A Bizottság tervei szerint 2023-ban jelentést tesz az elősegítésről szóló csomag végrehajtásáról, kitérve a 2020. évi iránymutatás végrehajtására is. A Bizottság szükség esetén javasolni fogja a jogi keret felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az EU képes legyen végrehajtani az ezen uniós cselekvési terv által létrehozott szakpolitikai keretet, hogy reagáljon az e területen folyamatosan változó kihívásokra.

Az EU-n belül az elősegítésről szóló csomag meghatározza a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz való segítségnyújtás bűncselekményét, és rögzíti a kapcsolódó büntetőjogi szankciókat. Az elősegítésről szóló csomag előírja a tagállamok számára, hogy megfelelően szankcionáljanak bárkit, aki szándékosan segítséget nyújt valamely harmadik ország állampolgárának abban, hogy egy uniós ország területére beutazzon, illetve azon átutazzon, vagy anyagi haszonszerzés céljából abban, hogy egy uniós tagállam területén tartózkodjon. Elsődleges célja a migránscsempészésért felelős bűnszervezetekkel szembeni fellépés. Az elősegítésről szóló csomag 2017. évi értékelése arra a következtetésre jutott, hogy a csomag eredményessége céljainak megvalósítását nézve egyelőre csak részleges. Az értékelésben megállapították, hogy az eszköz bizonyos vonatkozásait pontosítani lehetne, például a bűncselekmény fogalommeghatározását azáltal, hogy nagyobb jogbiztonságot nyújtanak a bűnsegély és a humanitárius segítségnyújtás közötti különbségtétel tekintetében, ugyanakkor a csomag egyéb kulcsfontosságú elemeinek – például a tagállamok büntetőjogi kerete általános közelítésének – eredményességét pozitívan, illetve semlegesen értékelték. Bár az elősegítésről szóló csomag rendelkezéseit az irányelv hatálya alá tartozó valamennyi tagállam átültette, a megbízható, átfogó és összehasonlítható adatok hiánya miatt nem lehetett értékelni, hogy a csomag milyen hatást gyakorolt a büntetőeljárások és a bűnösséget megállapító ítéletek tényleges szintjére. A végrehajtással kapcsolatos tudásalap javítása érdekében a tagállamoknak javítaniuk kell az Európai Unió statisztikai hivatala (Eurostat) számára szolgáltatott adatok minőségét és elérhetőségét. A Bizottság támogatni fogja a bevált gyakorlatok cseréjét, és iránymutatást fog nyújtani a migránscsempészéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontokon keresztül.

Az EU átülteti az uniós jogba az ENSZ által elfogadott szankciókat. E tekintetben a Biztonsági Tanács Líbiával foglalkozó bizottsága 2018. június 7-én felvett hat Líbiában tevékenykedő emberkereskedőt és embercsempészt a vagyoni eszközök befagyasztásának, utazási tilalomnak és egyéb intézkedéseknek a hatálya alá tartozó személyek és szervezetek szankciós jegyzékébe. Az Európai Unió Tanácsa 2018. június 14-én átültette ezeket az intézkedéseket az uniós jogba. Az ENSZ szintjén elfogadott szankciók átültetése mellett az EU adott esetben igénybe veheti a rendelkezésére álló saját autonóm eszközeit is. Az EU 2020. december 7-én elfogadott globális emberi jogi szankciórendszere olyan keretet alakított ki, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy fellépjen a világszerte elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekért és visszaélésekért felelős, érintett vagy azokkal összefüggésbe hozható személyekkel és szervezetekkel szemben. Ez az új szankciórendszer kiterjed többek között az emberkereskedelemre, valamint a migránscsempészek által elkövetett emberi jogi visszaélésekre, amennyiben ezek a visszaélések széles körben elterjedtek, szisztematikusak vagy a közös kül- és biztonságpolitikai célok tekintetében egyéb módon súlyos aggodalomra adnak okot.

Elfogadhatatlan, hogy az Európába irányuló és Európán belüli migránscsempészés során a migránsok életüket veszítik, illetve a bántalmazás és kizsákmányolás különböző formáival szembesülnek. A migránsok alapvető jogait mindenkor biztosítani kell, elsőként a kiszolgáltatott helyzetben lévőkre összpontosítva. Az egyúttal bűncselekmények áldozataivá is váló migránsok gyakran kiszolgáltatott helyzetben vannak, és nehézségekbe ütközhetnek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén. Az áldozatok jogairól szóló irányelv számos olyan jogot meghatároz, amelyek a bűncselekmények valamennyi áldozatát megilleti, többek között a támogatás és a védelem tekintetében, amelyeket minden körülmények között biztosítani kell. Az EU-nak segítséget és védelmet kell nyújtania a csempészett migránsoknak, különösen a kiszolgáltatott csoportoknak, például a gyermekeknek és a nőknek.

3.3Az együttműködés megerősítése, valamint a bűnüldöző szervek és az igazságszolgáltatás munkájának támogatása

A migránscsempészek gyorsan alkalmazkodnak a változó körülményekhez, ahogy ez a Covid19-világjárvány alatt is megmutatkozott. A sikeres fellépéshez agilisabb, a változó körülményekhez alkalmazkodó bűnüldözési és igazságügyi együttműködési keretekre van szükség, amelyek a megerősített operatív együttműködésre és információcserére támaszkodnak.

Építeni kell a 2015–2020-as időszakra vonatkozó, migránscsempészés elleni uniós cselekvési terv keretében végrehajtott operatív tevékenységekre, és tovább kell erősíteni a nemzeti hatóságok közötti és az uniós ügynökségekkel folytatott együttműködést. Az uniós ügynökségeknek – beleértve az EASO-t, a Frontexet, az Europolt és az Eurojustot – fokozniuk kell az ügynökségek közötti stratégiai információcserét és elemzést. Együtt kell működniük a migránscsempészés eseteinek korai szakaszában annak érdekében, hogy kiegészítő megbízatásaikat felhasználják a nemzeti hatóságok támogatására, építve a stratégiai elemzési jelentések EASO, Frontex és Europol általi sikeres közös kidolgozására. A digitális csempészés elleni küzdelem, a hatékony pénzügyi nyomozások és vagyonvisszaszerzés lefolytatása, valamint a közokirat-hamisítás elleni küzdelem érdekében a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak új célzott intézkedéseket kell kidolgozniuk az operatív együttműködés és információcsere fokozása érdekében.

3.3.1A migránscsempészés elleni bűnüldözési operatív együttműködés fokozása

A bűnüldözési nyomozásoknak nem szabad megelégedniük a kisebb bűnözők letartóztatásával. Döntő fontosságú fokozni a szervezett bűnözés struktúráinak felszámolására irányuló erőfeszítéseket, az Európára nézve nagyobb kockázatot jelentő csoportokra és a bűnszervezeteken belül a ranglétra magasabb fokán álló személyekre összpontosítva. A nyomozásoknak az EU-ban működő ilyen bűnszervezeteket kell megcélozniuk, és el kell lehetetleníteniük üzleti modelljeiket. Ezáltan várhatóan növekedni fog a nyomozások, büntetőeljárások és a bűnösséget megállapító ítéletek száma, különösen a nagy jelentőségű célpontok tekintetében.

Az előző évek sikeres intézkedéseire építve a tagállamoknak és az operatív partnereknek optimálisan ki kell használniuk az Europol keretén belül a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja által nyújtott speciális szolgáltatásokat, és az információs központon keresztül meg kell osztaniuk a bevándorlási összekötő tisztviselőktől, a közös operatív partnerségektől, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai missziókból és műveletekből származó információkat. Ha a tagállamok – az Europol bevonásával – megszilárdítanák a Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazás (SIENA) használatát, elkerülhetnék a hírszerzési kép széttöredezettségét. A szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó, 2021–2025-ös uniós stratégiával összhangban a Bizottság fokozni fogja az Europol és a partnerországok közötti együttműködésről szóló tárgyalásokat annak érdekében, hogy megkönnyítse a személyes adatok nyomozási célú cseréjét.

Az Europol operatív munkacsoportjai továbbra is támogatják és összehangolják a tagállamok és a többek között a partnerországokból származó operatív partnerek erőfeszítéseit az azonosított nagy jelentőségű célpontokkal kapcsolatos közös nyomozások során. Az EU-ban aktív bűnszervezetekkel szembeni, bűnüldözési operatív információn alapuló összehangolt fellépés fokozása érdekében a tagállamoknak támogatniuk kell a migránscsempészés és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó, 2019-ben létrehozott közös összekötői munkacsoport munkáját.

Az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) kulcsfontosságú eszköz ezen uniós cselekvési terv végrehajtásához, valamint a nemzeti és európai szereplők közötti együttműködés fokozásához. A Belső Biztonsági Alap és az Europol költségvetésének EMPACT-keretéből finanszírozott EMPACT a 2022–2025-ös időszak prioritásainak egyikeként határozza meg a migránscsempészés elleni küzdelmet. Az e prioritáshoz kapcsolódó konkrét intézkedések meghatározása során a tagállamoknak és az uniós ügynökségeknek multidiszciplináris és integrált megközelítést kell alkalmazniuk a 2022–2025-ös ciklus releváns uniós bűnügyi prioritásainak tekintetében, amely beépül a nemzeti és uniós stratégiákba és fellépésekbe.

Az összes érintett szolgálat – például a bűnüldözés, a munkaügyi ellenőrzések és a befogadó állomásokat kezelő szolgálatok – közötti nemzeti szintű koordináció javítása érdekében a tagállamoknak meg kell erősíteniük szerepvállalásukat a migránscsempészéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontok munkájában. A nemzeti kapcsolattartó pontoknak a Bizottság által létrehozott hálózata ösztönözni fogja a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok migránscsempészés elleni nemzeti stratégiáinak kidolgozása érdekében. Hasonlóképpen, a bevándorlási összekötő tisztviselők európai hálózata (ILO-hálózat) továbbra is támogatni fogja a migránscsempészés elleni küzdelmet szolgáló kapacitásépítést a partnerországokban, akárcsak a partnerországokkal folytatott operatív információcserét.

Folytatni kell a Mare közös műveleti csapat által az irreguláris migráció elősegítőivel szembeni összehangolt, bűnüldözési operatív információkon alapuló fellépések végrehajtása terén megvalósított sikeres intézkedéseket, felhasználva – a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben most jelentősebb szerephez jutó – európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) és a közös információmegosztási környezet által biztosított információkat. A Frontexnek oly módon kell alkalmaznia a tengeri területen megerősített elemzési képességeit, hogy teljes mértékben kihasználja megbízatását a külső határokra és a határok előtti területekre vonatkozó információk szolgáltatására. A Frontexnek továbbra is segítenie kell a tagállamok bűnüldöző hatóságait és az Europolt azáltal, hogy naprakész képet ad a nyomon követendő, azonosítandó, lefoglalandó és – a vonatkozó bűnügyi nyomozások lezárultával– elidegenítendő gyanús hajókról, és információkat kell cserélnie az ilyen hajókról az Europollal.

Az új paktummal a Bizottság a külső határokra vonatkozóan egy olyan zökkenőmentes eljárást javasolt, amely a belépést megelőző előszűrésből, a határon folytatott menekültügyi eljárásból és a határon folytatott gyors kiutasítási eljárásból áll, azaz integrálja a jelenleg különálló eljárásokat. Az új, belépést megelőző előszűrés elő fogja segíteni az összes érintett nemzeti hatóság és uniós ügynökség közötti szorosabb együttműködést, többek között a csempészéssel kapcsolatos információk és bűnüldözési operatív információk gyűjtése terén. Emellett a felülvizsgált Eurodac-rendelet csökkenteni fogja az irreguláris migránsok lehetőségeit az EU külső határainak átlépését követő, EU-n belüli jogellenes mozgásra azáltal, hogy kötelezővé teszi a szabálytalan belépés és tartózkodás nyilvántartásba vételét, valamint lehetővé fogja tenni az irreguláris migránsokra vonatkozó információk tárolását és keresését. A Bizottság felszólítja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy haladjanak tovább az előszűrésről szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalásokkal, és kezeljék prioritásként az Eurodac-rendelet elfogadását.

3.3.2A migránscsempészés elleni igazságügyi együttműködés megerősítése

A migránscsempész-hálózatok felszámolása és az elkövetők bíróság elé állítása érdekében az igazságügyi hatóságokat a migránscsempészési ügyekre vonatkozó nyomozások korai szakaszában is be kell már vonni. A bűnüldözési együttműködéshez hasonlóan a migránscsempészésre adott igazságügyi válasznak is az EU-szerte működő, nagy kockázatot jelentő és nagy jelentőségű bűnszervezetek megcélzására és felszámolására kell helyeznie a hangsúlyt.

E cél eléréséhez szoros együttműködésre van szükség az igazságügyi hatóságok között. Az Eurojust elé utalt migránscsempészési ügyek száma azonban viszonylag alacsony. A tagállamoknak szélesebb körben kellene igénybe venniük az Eurojust által nyújtott támogatást, különösen a közös nyomozócsoportok és az olyan operatív eszközök esetében, mint a koordinációs értekezletek és az ügyekkel kapcsolatos információk cseréjére szolgáló koordinációs központok. Az ügyészek Eurojuston belül 2020-ban létrehozott, migránscsempészéssel foglalkozó fókuszcsoportja megerősíti a gyakorlati szakemberek között a meglévő kihívásokra, tendenciákra és lehetséges megoldásokra vonatkozóan zajló információcserét, ideértve az adminisztratív eljárásokkal való visszaélések – például a színlelt házasságok – kezelését is. A fókuszcsoport vitafórumot kínál a tagállamok és az Eurojusttal együttműködési megállapodást kötött országok bírái és ügyészei számára.

Továbbá a bűnüldöző szervek és az igazságszolgáltatás közötti együttműködés támogatása érdekében az Eurojustnak és az igazságügyi hatóságoknak is részt kell venniük a migránscsempészés és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó közös összekötői munkacsoportban. Az Eurojustnak és az igazságügyi hatóságoknak tovább kell fokozniuk az EMPACT-ban való részvételüket, az Eurojustot pedig szorosabban be kell vonni az Europol információs központjának információmegosztási tevékenységeibe. A Bizottság tárgyalásokat fog kezdeni az Eurojust és különböző harmadik országok közötti együttműködésről szóló megállapodásokról annak érdekében, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó, 2021–2025-ös uniós stratégiával összhangban lehetővé tegye az Eurojusttal való igazságügyi együttműködést.

A menekültügyi és befogadási szolgálatok a migránsoknak nyújtott tájékoztatással, a csempésztevékenységekre utaló mutatóknak a menekültügyi meghallgatások során történő feltárásával, valamint a befogadási szolgálatok által tett megfigyelésekkel segíthetik a csempésztevékenységek kivizsgálását és büntetőeljárás alá vonását. Az ilyen információkat adott esetben az ügyészségek rendelkezésére kell bocsátani. A menekültügyi és befogadási szolgálatok és a nemzeti ügyészségek közötti információcserét – az Eurojust támogatásával és a tagállamok bevonásával – összehangolt megközelítés révén meg kell erősíteni.

3.3.3A digitális csempészés, a pénzügyi nyomozások és az okmányokkal való visszaélés terén jelentkező új kihívások kezelése

A migránscsempészésre adott megújított bűnüldözési és igazságügyi válasznak képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan alkalmazkodjon a bűnözői tevékenységek folyamatosan változó környezetéhez. Mindenekelőtt foglalkozni kell a digitális csempészéssel, a pénzügyi nyomozásokkal és a vagyonvisszaszerzéssel, valamint az okmányokkal való visszaéléssel.

A migránscsempészés dinamikájáról alkotott világos, valós idejű kép folyamatos kialakításához meg kell erősíteni a közösségimédia-figyelést. Ez segítene felkészülni a közeljövőben várható fejleményekre és előre jelezni a középtávú tendenciákat. Ezt az eszközt a bűnszervezetek tevékenységeinek megfigyelésére és a partnerországokban az EU-ba irányuló jövőbeli migrációs mozgásokra hatást gyakorló általános fejlemények nyomon követésére alkalmaznák. A Frontexnek – az adatvédelmi szempontok figyelembe vétele mellett –alkalmaznia kell megfigyelési kapacitásait a közösségi médiában, hogy javítsa a jövőben várható irreguláris migrációs mozgásokra vonatkozó kockázatelemzést. A Frontexnek e területen harmadik országokkal is együtt kell működnie, többek között információcsere és kapacitásépítés révén.

A digitális csempészésben részt vevő migránscsempész-hálózatok felszámolása érdekében az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó egységének támogatásával meg kell erősíteni a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok arra irányuló kapacitását, hogy felvegyék a küzdelmet e hálózatok online jelenlétével szemben, és azzal szemben, ahogyan a modern technológiákat kommunikációs céljaikra felhasználják. Speciális képzést kell biztosítani, többek között az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL) és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat támogatásával, valamint biztosítani kell a nyomozóegységek számára a műszaki eszközök és szoftverek rendelkezésre állását.