HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 374/5

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 374/06)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„LINGOT DU NORD”

EU-szám: FR-PGI-0105-01312 – 2015.2.11.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

A módosítás iránti kérelmet az Association „LINGOT DU NORD” nyújtotta be.

Cím: 21, rue Duhamel Liard ZAE des Petits Pacaux BP 84 59660 Merville Tel. +33 328496532 Fax +33 328483654 E-mail: lingot-du-nord@wanadoo.fr

A szervezet a „Lingot du Nord” OFJ előállításában részt vevő valamennyi termelőt egyesíti, vagyis 24, (a 2013. évi idényben) összesen 57 ha vetésterületen gazdálkodó termelőt, illetve egy csomagolóüzemet. A szervezet ily módon jogosult arra, hogy a termékelírás módosítását kérje.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

— ☐ A termék elnevezése — ☒ A termék leírása — ☒ Földrajzi terület — ☒ A származás igazolása — ☒ Az előállítás módja — ☐ Kapcsolat — ☒ Címkézés — ☒ Egyéb: A csoportosulás és az ellenőrző szerv kapcsolattartási adatainak frissítése és a csomagolásra vonatkozó követelmények módosítása

4. A módosítás típusa

— ☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása — ☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

5.1. A termék leírása

— A növény leírásának elhagyása, mivel a „Lingot du Nord” OFJ kizárólag a babszemekre vonatkozik.

— A termék leírásának módosítása és ezáltal összhangba hozása a fizikai tulajdonságokra vonatkozó hivatalos nomenklatúrával: a „nem vesealakúak, formájuk majdnem kerek, egyik végük gyakran lapos” szöveget az „ellipszis alakúak, egyenesek és a végeiken gyakran csapottak” leírás váltja fel.

— A méretre vonatkozó követelmények módosítása az ellenőrzések egyszerűsítése érdekében: az átlagos hosszúság meghatározása egy célérték helyett (16 mm) egy értéktartomány (15–16 mm) megjelölésével történik, a legkisebb és a legnagyobb „Lingot” babszem hossza közötti különbséget a hosszúság (6 mm) helyett egy arány (50 %) határozza meg.

— A közönséges szárazbabbal való összehasonlítására rendezett kóstolópróbákra tett hivatkozás elhagyása. A hivatkozás célja a termék jobb minőségének kiemelése volt, ami nem része a földrajzi területtel való kapcsolat leírásának. A termék meghatározott minőségének leírásához a módosítás átveszi az azonosított leíró elemeket.

— Az érzékszervi leírás pontosításra került: jellegzetes gesztenyeíz. A szükségtelen leíró elemek törlésre kerültek: az egyenletes méret az átlagos hosszúságot meghatározó mérettartomány bevezetésével fölöslegessé vált, a vékony héj és a fehér szín korábban említésre került.

5.2. Földrajzi terület

— A földrajzi terület kibővítése a jelenlegi területtel határos tíz településsel, amelyek a következők: Armentières, Aubers, Bois-Grenier, Erquinghem-Lys, Frelinghien, Fromelles, Houplines, La Chapelle-d’Armentières, Le Maisnil, Radinghem-en-Weppes. Ezek a települések megfelelnek a jelenleg bejegyzett terület meghatározására vonatkozó kritériumoknak.

— A kötelezően a földrajzi területen végrehajtandó műveletek pontosítása a „Lingot du Nord” bab termesztésének megkezdésétől a csomagolás előtti válogatásig.

— A leírás kiegészítése a földrajzi terület térképével.

5.3. A származás igazolása

— A táblázat kiegészítése a különböző szakaszok és a kapcsolódó nyomonkövethetőség feltüntetésével: az előállítási mód módosításának megfelelően azon kötelezettség megszüntetése, miszerint a vetőmagokat a földrajzi területen kell előállítani.

5.4. Az előállítás módja:

— A termesztési séma aktualizálása. A termékleírásban már nem szereplő szakaszok (vetőmagok előállítása, növény-egészségügyi kezelések) kikerültek a sémából.

— A téli művelésre, nitrogénkezelésre és növény-egészségügyi kezelésekre vonatkozó követelmények törlése, mivel ezek a termesztési gyakorlatok nem tekintendők a földrajzi terület sajátosságainak.

— A vetőmagoknak az OFJ földrajzi területén történő előállítására vonatkozó kötelezettség megszüntetése: a „Lingot” bab vetőmagjait megtámadhatja egy a Xanthomonas fajtához tartozó baktérium, amely zsírfoltosságot okoz. Azokban a régiókban, amelyeket nem nyilvánítottak fertőzésmentesnek – mint például Nord-Pas-de-Calais, ahol a földrajzi terület is található – a vetőmagokat meg kell vizsgálni. Fertőzés esetén az érintett tételeket meg kell semmisíteni. A csoportosulás úgy döntött, hogy a vetőmaghiány kockázatának kiküszöbölése érdekében lemond arról, hogy a vetőmagokat a földrajzi területen kell előállítani. A földrajzi területtel való kapcsolatot és a termék sajátosságait e kötelezettség megszüntetése nem érinti.

— Az engedélyezett fajták jegyzékének módosítása: az engedélyezett fajták jegyzéke, amely eddig kizárólag a „Lingot” fajtát tartalmazta, kiegészül a „Lingot-típusú” fajtákkal. Az egyes fajták az alábbi lépéseket magában foglaló kiválasztási eljárást követően kerülnek be a jegyzékbe: — a GEVES (az új növényfajtákra vonatkozó szakvéleményeket készítő és a vetőmagok minőségét ellenőrző közérdekű testület, egyben Franciaországban egyedül illetékes hivatalos szerv) segítségével annak az ellenőrzése, hogy az adott fajta a termékleírásban meghatározott „Lingot-típushoz” tartozik-e, — a jegyzékbe történő felvételre kijelölt fajta földrajzi területen belüli termesztésének tesztelése a talaj klimatológiai adottságaihoz való alkalmazkodás biztosítása érdekében; — érzékszervi vizsgálatok annak ellenőrzése céljából, hogy a fajta rendelkezik-e a termék érzékszervi tulajdonságaival, amelyek a vékony és puha héj, az omlós textúra és a jellegzetes gesztenyeíz.

— A fajták jegyzékét a csoportosulás hagyja jóvá, és azt eljuttatják a termelőknek, az ellenőrző szervnek és az illetékes ellenőrző hatóságoknak. A földrajzi területtel való kapcsolatot mindez nem érinti, mivel a kiválasztási folyamat azt hivatott biztosítani, hogy a meghatározott minőség az új fajtával is elérhető legyen.

— A csírázási arány (legalább 80 %) törlése: ez az arány a vetőmagnak a „Lingot du Nord” bab termelői általi előállításához kapcsolódott annak érdekében, hogy a vetőmagok minősége generációról generációra fennmaradjon. A minősített vetőmagok kizárólagos használatából kifolyólag ez a kritérium már nem szükséges.

— A mezőgazdasági gyakorlatok aktualizálása: a sorok közötti maximális távolság a gépek fejlődésének megfelelően 45 cm-ről 75 cm-re nő. A vetéssűrűség nem változik.

— A „Lingot” bab érettségének – amelynek a betakarítás szempontjából van jelentősége – meghatározása. levelek 80 %-ának lehullásával kapcsolatos kritérium ellenőrzése nehézkes. Ezt az első sárga hüvelyek megjelenése váltja fel – a hüvelyek az éréskor megsárgulnak –, ami megbízhatóbban jelzi, hogy a növény közvetlenül az érés előtti szakaszban van. A „Lingot du Nord” babot ekkor betakarítják, és a termés a szárítási szakasz alatt érik meg teljesen.

— A szárítóállványok meghatározásának bevezetése: „A szárítóállványok a felső végükön zárókupakkal összeerősített vagy huzallal egymáshoz rögzített botokból álló gúlák, amelyekre a talajtól számított kb. 40 cm-es magasságban egy körbe futó tartókötelet erősítenek. A növényszárat a tartókötelekre helyezik, és a gúla belsejében meghagynak egy függőleges kürtőt, hogy a levegő szabadon keringhessen.” A hatályos termékleírásban ezek az állványok meghatározás nélkül szerepeltek, márpedig jellegzetes felépítésük fontos ahhoz, hogy a babszemek héja vékony és puha maradhasson. Ezen állványok felépítésének jellemzőit tehát rögzíteni kell.

5.5. címkézés:

— Kizárólag az OFJ-re vonatkozó címkézési szabályok jelennek meg. A nemzeti jogszabályok által előírt feliratok törlése.

— Az Európai Unió „OFJ” logójának kötelező feltüntetése.

5.6. Egyéb

— Kérelmező csoportosulás: frissültek a csoportosulás kapcsolattartási adatai. A csoportosulás bemutatásával kapcsolatos adatok törlésre kerültek.

— A termék típusa: a termékosztály elnevezése aktualizálásra került: „1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva”.

— A kiszerelés és a csomagolás módja: a csomagolással kapcsolatos néhány elem pontosításra került: — a különböző engedélyezett csomagolások méretére vonatkozó követelmények (250 vagy 500 grammos kartondoboz, 10, 25 vagy 50 kg-os jutazsák) megszüntetése, mivel a méret nincs hatással a termék minőségére. Csak az engedélyezett tárolóeszközök típusai (háló, mikroperforált tasak, kis kartondoboz, jutazsák vagy bármilyen más, nem légmentesen zárt csomagolóeszköz) maradtak meg; — a második csomagolás (válogatás nélküli egyszerű újracsomagolás, ami nem tartozik az előállítás szakaszai közé) fogalmának törlése. A termesztési séma módosult, mivel már nincs szükség két csomagolási szakasz megkülönböztetésére; — a csomagolási típusok (hálók, ládák, kartondobozok stb.) megszüntetése, mivel az nem tartozik hozzá a nyomonkövethetőséghez.

Az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozások frissítése. Nemzeti követelmények: a nemzeti szabályozás által előírt, a legfőbb ellenőrizendő elemeket tartalmazó táblázat bevezetése.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„LINGOT DU NORD”

EU-szám: FR-PGI-0105-01312 – 2015.2.11.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Elnevezés

„Lingot du Nord”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Lingot du Nord” a Phaseolus vulgaris L. fajhoz tartozó száraz fehérbab, amelyet a szabad levegőn, az egyik végükön összeerősített botokból álló gúlaszerű állványokon („perroquet”) szárítanak.

A „Lingot du Nord” babot egy „Lingot-típusú” fajtából állítják elő, amelyet törpenövésű jellege, virágainak fehér színe, valamint végein csapott, elliptikus alakú és fehér színű babszemei határoznak meg.

A „Lingot du Nord” bab jellemzői a következők:

— elliptikus, egyenes és a végein gyakran csapott forma,

— a fehértől a törtfehérig terjedő szín,

— vékony és puha héj,

— 15-16 mm átlagos hosszúság, a legrövidebb és a leghosszabb babszem hossza közötti különbség legfeljebb 50 %.

A „Lingot du Nord” bab a következő érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik: szájban olvadó, keményítőtől mentes, lágy állag, jellegzetes gesztenyeíz.

A „Lingot du Nord” bab fogyasztói értékesítésre szánt egységben vagy ömlesztett kiszerelésben forgalmazható.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Lingot du Nord” bab termesztésének kezdetétől a csomagolás előtti válogatásig minden műveletet a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Lingot du Nord” bab csomagolásához hálót, mikroperforált tasakot, kis kartondobozt, jutazsákot vagy bármilyen más, nem légmentesen zárt csomagolóeszközt alkalmaznak.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A hatályos szabályozás sérelme nélkül a címkén fel kell tüntetni:

— az OFJ nevét: „Lingot du Nord”;

— az Európai Unió „OFJ” logóját.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület a Lys folyó vidékén található következő településeket foglalja magában:

Nord megyében: Armentières, Aubers, Bailleul, Bois-Grenier, Erquinghem-Lys, Estaires, Frélinghien, Fromelles, Haverskerque, Hazebrouk, Houplines, La Chapelle-d’Armentières, La Gorgue, Le Doulieu, Le Maisnil, Merris, Merville, Morbecque, Neuf-Berquin, Nieppe, Radinghem-en-Weppes, Steenbecque, Steenwerck, Strazeele, Thiennes, Vieux-Berquin.

Pas-de-Calais megyében: Berguette, Busnes, Calonne-sur-la-Lys, Festubert, Fleurbaix, Gonnehem, Guarbecque, Hinges, Isbergues, La Couture, Ham-en-Artois, Laventie, Lestrem, Lillers, Locon, Lorgies, Mont-Bernanchon, Neuve-Chapelle, Richebourg, Robecq, Sailly-sur-la-Lys, Saint-Floris, Saint-Venant, Vieille-Chapelle.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

A „Lingot du Nord” OFJ földrajzi területe egybeesik a Lys folyó vidékének területével, amely egy körülbelül 25 km széles és 45 km hosszú, jól behatárolt vidék francia Flandriában.

A Lys folyó termékeny vidéke a folyó melletti nagy kiterjedésű medencében terül el, amelyet északról a Flandriai-hegység, nyugaton az Artois-fennsík, délen Nord-Pas-de-Calais bányamedencéje, délkeleten a Weppes-dombság és a Deûle folyó, északkeleten pedig Ferrain dombjai határolnak. E hatalmas síkság a flandriai harmadidőszaki agyagos-homokos alapkőzet süllyedésének és a tenger többszöri – harmad- és negyedidőszaki – előrenyomulásának (az utolsó ilyen esemény a VIII. században következett be) hatására alakult ki. A harmadidőszaki agyagot a negyedidőszakban négy métertől több tíz méterig terjedő vastagságú löszréteg (a szélerózió hatására kialakult iszaplerakódás) fedte be, teljesen letakarva az eredeti domborzatot, és egy szinte tökéletesen sík – ma nyílt mezőgazdasági terület képét mutató – felszínt alkotott: a terület magassága mindenütt 30 méter alatti, a Lys folyó árterében pedig körülbelül 15 méter.

A Lys folyó vidékét sűrű, az ember által részben csatornákba terelt vízhálózat szövi át, ennek köszönhetően alapvetően agyagos-iszapos hordalék rakódott le és finomszemcsés, tápanyagokban gazdag, általában 20 % feletti agyagtartalmú talaj alakult ki.

Az éves csapadékmennyiség mintegy 700–800 mm, az Artois fennsíkon pedig kicsit több, ott meghaladja az 1 000 mm-t.

Az éghajlatot egyenletes, enyhe hőmérsékletek és – különösen nyáron – kiegyensúlyozott hőingadozás jellemzi. A Lys folyó vidékén az ősz gyakran napsütéses, augusztusban és szeptemberben pedig kevéssé csapadékos.

A levegő nedvességtartalma ezzel együtt megfelelő, a szárazság igen ritka.

A „Lingot du Nord” bab termesztése nagyon régi időkre nyúlik vissza a Lys folyó vidékén, hiszen e tevékenység nyomai 1856-ig visszamenőleg fellelhetők az Armentières, Hazebrouk és Merville települések környékén.

E növény termesztését már ezen időszak óta egy eredeti, a régió termelői által kidolgozott babszárítási módszer jellemzi: a faállványokon történő szabadtéri szárítás.

A szárítóállványokat „indián sátor” alakban összeerősített botok alkotják, amelyeken a talajtól körülbelül 40 cm-es magasságban felerősített tartókötelek futnak körbe. A növényszárakat a tartókötelekre helyezik.

E régi szárítási módszer nyoma már 1865 óta fellelhető. A növényszárakat akkoriban még egyszerűen rudakra akasztották. A jelenlegi, szárítóállványos technikát megelőző rudas szárítási módszerről több korai mű is részletes említést tesz (például az Archives de l’Agriculture du Nord de la France 1. kötetének 311–312. oldala).

A szárítóállványokat, amelyek voltaképpen több egymáshoz erősített rúdból állnak, újabban, az 1970-es évektől alakították ki.

Ez a szárítási módszer – azaz az állványok megrakása – egyrészt sajátos szaktudást, másrészt – mivel a művelet nem gépesíthető – sok munkaerőt igényel.

A csépléshez a szemek vékony héja miatt szintén sajátos szakértelemre van szükség. A „Lingot” babot hagyományos cséplőkben, vagyis olyan búzacséplő gépekben cséplik, amelyek cséplődobját úgy alakították át, hogy az lassabban forogjon.

A Lys folyó vidéke hagyományosan vegyes gazdálkodású, kisgazdaságoknak otthont adó régió. A régió tulajdonviszonyai nemigen teszik lehetővé az erőteljes gépesítést. A Lys folyó vidéke hasznos mezőgazdasági területét a burgonya-, szárazbab- (Lingot du Nord és veteménybab) és zöldségültetvények teszik ki. Így aztán – A. Cassez 1950. évi feljegyzése szerint – „a Lys folyó völgyében a Lingot du Nord a legelterjedtebb babfajta”.

A „Lingot du Nord” bab termesztésének fejlődése a családokban rendelkezésre álló munkaerőnek is köszönhető. E babfajta termesztése egy másodlagos jellegű termesztés, amely jól beleillik a Lys völgyében működő kis családi gazdaságok tevékenységébe.

A termék sajátosságai

A „Lingot du Nord” az alábbi tulajdonságokkal rendelkező száraz fehérbab:

— elliptikus, egyenes és a végein gyakran csapott formájú babszemek,

— a fehértől a törtfehérig terjedő szín,

— vékony és puha héj,

— omlós, keményítőtől mentes textúra,

— jellegzetes gesztenyeíz.

Merville település környékén hagyományos tevékenységnek számít a „Lingot du Nord” bab termesztése, amely nagy hírnévnek örvend egész Franciaországban és különösen abban a régióban, ahonnan származik, valamint Dél-Franciaországban, ahol a hagyományos ételek egyik összetevőjeként használatos. Vékony és puha héjának és omlós textúrájának köszönhetően kiválóan felhasználható egytálételek, például az úgynevezett „cassoulet” elkészítéséhez.

Ok-okozati viszony

A „Lingot du Nord” földrajzi területével való kapcsolat a bab meghatározott minőségi jegyein, valamint hírnevén alapul.

A „Lingot du Nord” jellemzőit alapvetően a talaj klimatológiai adottságai, a „Lingot-típusú” vetőmag használata és a helyi szakértelem határozza meg, mely utóbbinak több mint száz éve változatlanul része a faállványon történő szabadtéri szárítás.

A Lys völgyének jellemzője a már a legfelső talajrétegszintekben is megfigyelhető magas agyagtartalom. A talajok ily módon tápanyagban nagyon gazdag termőréteget biztosítanak, ami kedvező a „Lingot” bab termesztéséhez, ugyanis ezt a babfajtát nagyon sekélyen ültetik. A talaj magas agyagtartalma, amely lehetővé teszi, hogy a bab elegendő vizet vegyen fel, a „Lingot du Nord” kiváló ízének és jó főzési tulajdonságaira is hatással van. E rendkívül kedvező körülményeknek köszönhetően a növényben felhalmozódik a keményítő, amely a főzést követően is megmarad a szemekben, biztosítva azok jó állagát. A talaj szerkezete miatt ráadásul a talaj víztartalma nem túlságosan magas, így a felső 50 cm-es rétegben, amely a bab átlagos gyökerezési mélységének felel meg, nem figyelhetők meg a hidromorf talajok jellemzői.

Másrészről a Lys folyó vidékén a levegő nedvességtartalma kisebb, mint a szomszédos lille-i régióban. Ez az egész évben jellemzően egyenletesen eloszló csapadék, valamint a felszíni rétegszintekben megfelelő arányban jelen lévő, a vizet hatékonyan levezető iszap kedvező hatással van a bab fejlődésére, hiszen a növénynek laza, sem túl száraz (ami akadályozná a bab csírázását), sem túl nedves (ami a bab rothadását okozná) talajra van szüksége.

Végezetül ősszel is gyakran jelentős a napsütéses napok száma, és augusztusban és szeptemberben kevés csapadék hullik, ami lehetővé teszi, hogy a „Lingot du Nord” a hüvelyekben teljesen beérjen, és hogy szárítása a hagyományos szárítási eljárással, vagyis a szabad levegőn, faállványon történjen. Ráadásul, ebben az időszakban az uralkodó szélirány – keleti, északi és északkeleti – kedvez a bab szárításának.

A termesztési gyakorlatok szintén meghatározzák a „Lingot du Nord” bab minőségét.

A „Lingot du Nord” babszemek jellegzetes elliptikus alakja és a végein gyakran csapott formája, illetve a fehértől a törtfehérig terjedő színe a „Lingot-típusú” vetőmagok használatának köszönhető, amelyeket a Lys folyó vidékén honos hagyományos babtermesztési gyakorlatok során választottak ki.

A „Lingot du Nord” vékony héja és omlós textúrája a sajátos betakarítási és szárítási eljárások eredménye.

A földrajzi területen, ahol a családtagok munkavégzésén alapuló gazdaságok a jellemzőek, a termelők eredeti szárítási technikát dolgoztak ki: a babot akkor takarítják be, amikor még nem teljesen érettek, mert ellenkező esetben a magok kiperegnének a hüvelyből. A növényt learatják és a talajon részben megszárítják, majd a fából készült szárítóállványokra helyezik őket. Az állványok szerkezete – a középen húzódó „kürtő” miatt – biztosítja a levegő szabad áramlását, valamint megóvja a babot az esetleges esőktől, mivel a víz nem tud mélyen behatolni a kazal belsejébe. A bab így természetes módon jut el a teljes érettség állapotába.

Ez a szárítási módszer ténylegesen befolyásolja a termék minőségét, mivel elősegíti, hogy a bab héja ne keményedjen meg és vékony maradjon. A. Cassez már 1950-ben felhívta a figyelmet arra, hogy „a friss termés a legjobb, a babszemek gyorsabban megfőttek, mint az öreg babszemek”.

A héj vékonysága indokolja egyébiránt, hogy a „Lingot” babot hagyományos búzacséplővel cséplik, hogy a babszemek ne törjenek össze és héjuk ne sérüljön meg, ami az arató-cséplőgép alkalmazása esetében elkerülhetetlen.

Az arató-cséplőgépek használata még ma is tilos, és kizárólag az adott év termése forgalmazható az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel.

Így a „Lingot” bab fejlődésének kedvező éghajlatnak és talajnak, a fajták kiválasztásának és az eredeti termesztési gyakorlatoknak köszönhetően a „Lingot du Nord” termesztése hagyományos tevékenységgé vált Merville és Armentières környékén, ahol először tett szert hírnévre.

A „Lingot du Nord” hagyományos hírnevéről tanúskodik, hogy már az 1867. évi világkiállításon is bemutatták, és e hírnév gyorsan elterjedt egész Franciaországban, különösen délen. Nem véletlen hát, hogy Castelnaudary vendéglősei már 1938-ban is a „Lingot du Nord” babfajtát ajánlották a „cassoulet” elkészítéséhez.

A „Lingot du Nord” bab rendszeresen szerepel a vendéglők és ínyencéttermek, valamint a Nord-Pas-de-Calais megye tájjellegű ételeit kínáló „Tables Régionales du Nord-Pas-de-Calais” csoportosulás mintegy tucatnyi éttermének étlapján. Az utóbbi mozgalom Nord és Pas-de-Calais megye vendéglőseit egy közös szándék jegyében fogja össze, a régió gasztronómiájának népszerűsítése és a helyi specialitások kínálatának előnyben részesítése céljából.

Lille környékén, Saint-André-lez-Lille városában minden évben megrendezésre kerül a „Ducasse à Pierrots” rendezvény. Az 1920-as évek óta minden évben megtartott hagyományos eseményen a vendégek asztalára a „Lingot du Nord” babból és füstölt kolbász hozzáadásával készülő, „Pierrot” nevű helyi étel kerül.

Végül pedig, Calonne-sur-la-Lysben 1999 óta minden év októberének első vasárnapján megtartják a „Lingot du Nord” vásárt. A vásáron megtekinthető a bab cséplésének folyamata, és az esemény a „Lingot du Nord” bab kóstolásával ér véget.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8d51b634-115a-4fe9-b21e-4b1c6b2d2bd2

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.