ISSN 1831-0893
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
2012
HU
5. sz. különjelentés
A KÖZÖS KÜLKAPCSOLATI INFORMÁCIÓS 
RENDSZER (CRIS)

A KÖZÖS KÜLKAPCSOLATI 
INFORMÁCIÓS RENDSZER (CRIS)5  2012. sz. különjelentés
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Tel. +352  4398-1
Fax +352  4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
5  2012. sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusadatok a kiadvány végén találhatók.
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2012
ISBN 978-92-9237-608-6
doi:10.2865/96590
© Európai Unió, 2012
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Luxembourg
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés
	 RÖVIDÍTÉSEK 	ÉS	FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
I–IX	 ÖSSZEFOGLALÁS
1–16	 BEVEZETÉS
1–6	 AZ	ELLENŐRZÉS 	TERÜLETE
7–13 	 A	CRIS 	ISMERTETÉSE
14–16 	 SZABÁLYOZÁSI 	KERETRENDSZER
17–23	 AZ	ELLENŐRZÉS 	HATÓKÖRE 	ÉS	MÓDSZERE
24–74	 ÉSZREVÉTELEK
24–44 	 	BIZONYOS 	HIÁNYOSSÁGOK 	ELLENÉRE 	A CRIS 	FEJLESZTÉSE 	KIFEJEZETTEN 	ABBA 	AZ	IRÁNYBA 	HALAD,	 HOGY 	
ELEGET 	TEGYEN 	A BIZOTTSÁG 	IGÉNYEINEK
24–29	 	A	RENDSZERFEJLESZTÉSI 	PROJEKTEK 	MOST 	MÁR 	MEGFELELŐEN 	MEGHATÁROZOTT 	IGÉNYEKET 	VESZNEK 	
FIGYELEMBE
30–35	 SZÜKSÉG 	VAN	A CRIS 	SZEREPÉNEK 	NAPRAKÉSZ 	MEGHATÁROZÁSÁRA
36–41	 AZ 	ADATKÓDOLÁSSAL 	KAPCSOLATOS 	HIÁNYOSSÁGOK
42–44	 A 	RENDSZER 	TOVÁBBRA 	SEM	ELÉGGÉ 	FELHASZNÁLÓBARÁT
45–57	 A	CRIS 	IRÁNYÍTÁSA 	MÉG 	NEM 	BIZTOSÍTJA 	ELÉG 	EREDMÉNYESEN 	AZ	ADATINTEGRITÁST
49–52 	 	HIÁNYZÓ 	ADATREKORDOK
53–56	 	ÉRVÉNYTELEN 	ADATREKORDOK
57	 	KÉSEDELMES 	ADATRÖGZÍTÉS
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)4
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)58–74	 A	RENDSZER 	ÉS	ADATAI 	SZÁMÁRA 	NEM 	BIZTOSÍTOTT 	A MEGFELELŐ 	BIZTONSÁG
58–62	 HIÁNYZIK 	AZ	ADATBIZTONSÁGGAL 	KAPCSOLATOS 	FELADATKÖRÖK 	VILÁGOS 	MEGHATÁROZÁSA
63–67	 	A	RENDSZER 	ADATTITKOSSÁG- 	ÉS	ADATINTEGRITÁS-MEGŐRZŐ 	KÉPESSÉGÉT 	CSORBÍTÓ 	HIÁNYOSSÁGOK 	
68–72	 HIÁNYOS 	RENDSZERDOKUMENTÁCIÓ
73–74	 A 	SZEMÉLYES 	ADATOK 	FELDOLGOZÁSÁNAK 	NEM 	MEGFELELŐ 	NYOMON 	KÖVETÉSE
75–81 	 KÖVETKEZTETÉSEK 	ÉS	AJÁNLÁSOK
A	BIZOTTSÁG 	VÁLASZAI
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)5
(Adat-) 	kódok : Az adatbázisban a  többi adat csoportosításához felhasznált adatértékek.
(Az	adatok) 	biztonság(a) : Az adatok biztonsága az információs rendszer azon képességére vonatkozik, hogy meg tudja 
őrizni az adatok titkosságát, integritását és hozzáférhetőségét.
(Az	adatok) 	rendelkezésre 	állás(a) : Az információs rendszerek azon képessége, hogy az ütemtervekkel, határidőkkel és 
teljesítménnyel kapcsolatban meghatározott feltételek mellett végre tudnak hajtani egy adott feladatot.
(Az	adatok) 	integritás(a) : Garantálja, hogy az információs rendszert és a  feldolgozott adatokat csak szándékos és jog -
szerű intézkedés révén lehessen módosítani, valamint hogy a  rendszer pontosan és teljes mértékben a  várt eredményt 
érje el.
(Az	adatok) 	titkosság(a) : Az adatok, illetve az információs rendszer egészének vagy egy részének (például algoritmusok, 
programok és dokumentáció) bizalmas jellege, amelyhez csak felhatalmazott személyek, szervek és eljárások révén lehet 
hozzáférni.
ABAC : A Bizottság eredményszemléletű számviteli rendszere, amely a  korábbi Sincom2, pénzforgalmi szemléletű számvi -
teli rendszer helyébe lépett.
ABAC  adattárház : A Bizottság információs rendszere, amely konszolidált pénzügyi és számviteli adatokat szolgáltat.
CRIS : Közös Külkapcsolati Információs Rendszer
DG: Főigazgatóság
EFA-k : Európai Fejlesztési Alapok
EOM : eredményorientált monitoring
EuropeAid : Az Európai Bizottság Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósága – EuropeAid (korábban: EuropeAid 
Együttműködési Hivatal és Fejlesztési Főigazgatóság)
ICS: Belsőkontroll-előírás
Információs 	rendszer : Az adatfeldolgozási feladatok elvégzése érdekében alkalmazott eszközök, módszerek, eljárások, 
valamint adott esetben személyek, munkatársak összessége.
Informatikai 	irányítás : Azon irányítási és szervezeti struktúrák és eljárások, amelyek biztosítják, hogy a  szervezet infor -
mációtechnológiája a  szervezet stratégiáit és célkitűzéseit szolgálja.
IT: Információtechnológia, informatika
OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési SzervezetRÖVIDÍTÉSEK ÉS 
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)6
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)OLAS : Online számviteli rendszer. A  Bizottság által az EFA-k műveleteinek támogatásához 2008-ig alkalmazott 
információs rendszer.
RELEX : A „relations extérieures”, azaz „külkapcsolatok” kifejezésre utaló francia mozaikszó.
Személyes 	adatok : Az azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ; 
az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azo -
nosító számra vagy a  személy fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy társadalmi azonosságára 
vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén.
Személyes 	adatok 	feldolgozása : A személyes adatokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett 
bármely művelet vagy műveletek összessége, mint például a  gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átala -
kítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, lekérdezés, felhasználás, (továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon 
történő hozzáférhetővé tétel révén történő) közlés, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve 
megsemmisítés.
Személyes 	adatok 	kezelője 	(adatkezelő) : Az a  közösségi intézmény vagy szerv, a  főigazgatóság, az egység 
vagy más szervezeti egység, amely egyedül vagy másokkal közösen meghatározza a  személyes adatok feldol -
gozásának célját és módját.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)7
ÖSSZEFOGLALÁS
I.	
A CRIS a  Bizottság által a  külkapcsolatok irányításának 
támogatása céljából bevezetett információs rendszer. 
A rendszer funkciói folyamatosan bővültek azóta, hogy 
2002-ben működésbe lépett. Mostanra az egyrészt az 
Unió általános költségvetéséből, másrészt az Európai 
Fejlesztési Alapokból (EFA) finanszírozott külső fellé -
pésekkel kapcsolatos irányítás, beszámolás és doku -
mentáció legfontosabb, referenciaértékű információs 
rendszerévé vált.
II.
A CRIS révén a  Bizottság valamennyi  – akár a  köz-
pontban, akár az uniós külképviseleteken  – külkap -
csolatokkal foglalkozó munkatársa közös adatbázissal 
dolgozhat. A  rendszer adatokat szolgáltat az irányí -
tás különböző szakaszairól, a  programozástól kezdve 
a végrehajtáson át a  nyomon követésig, az érintett 
fellépések műveleti és pénzügyi vonatkozásait is bele -
értve. Ezenkívül a  CRIS a  Bizottság ABAC elszámolási 
rendszerét is ellátja pénzügyi adatokkal.
III.
Az ellenőrzés arra az átfogó kérdésre keresett választ, 
hogy a  CRIS eredményesen szolgálja-e ki a  Bizottság 
információs igényeit. A  Számvevőszék különösen azt 
vizsgálta, hogy megfelelően alakították-e ki a  CRIS 
rendszert ahhoz, hogy eredményesen kiszolgálhassa 
a Bizottság igényeit, és hogy az általa szolgáltatott 
információ megbízható-e. Az ellenőrzés részeként 
sor került a  rendszer bizottsági dokumentációjának 
felülvizsgálatára, valamint a  CRIS adataival kapcsolatos 
tartalmi ellenőrzések elvégzésére.
IV.
A Számvevőszék következtetése szerint a  CRIS több -
nyire eredményes abban a  tekintetben, hogy ele -
get tesz a  Bizottság külső fellépésekkel kapcsolatos 
információs igényeinek. A  rendszer azonban még 
tízéves fejlesztés után is hiányosságokat mutat. Ezek 
főleg a  CRIS és a  Bizottság számviteli rendszerének 
viszonyára, az adatkódolással kapcsolatos hibákra, az 
adatintegritás biztosítása terén megfigyelhető nem 
megfelelő eredményességre, valamint általánosabb 
értelemben a  rendszer és adatainak nem kielégítő 
biztonságára vonatkoznak. Észrevételeink közül több 
is megerősít a  Számvevőszék korábbi jelentéseiben 
szereplő egyes egyéb észrevételeket.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)8
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)V.
Mostani fejlesztési állapotában a  CRIS jól meghatá -
rozott és dokumentált információs igényeket vesz 
figyelembe. A  rendszer irányításában legutóbb bekö -
vetkezett előrelépések ellenére azonban a  CRIS szerepe 
továbbra sincsen naprakész módon meghatározva. 
Különösen az nem tűnt ki, hogy miért kell a  CRIS-nek 
feleslegesen megkettőznie a  Bizottság számviteli rend -
szerének egyes funkcióit.
VI.
Miután a  rendszert 2005 és 2008 között évekig nem 
eléggé összehangolt módon fejlesztették, a  CRIS 
adatkódjai nincsenek megfelelően meghatározva. Ez 
különösen összetetté és hibaérzékennyé tette a  CRIS 
adatösszesítési folyamatát. Különösen akkor kell fenn -
tartásokkal kezelni a  CRIS adatait, ha a  külső segélyek -
ről kedvezményezett országok, pénzügyi eszközök vagy 
szakpolitika-területek szerinti lebontásban kérünk le 
összesített adatokat.
VII.
Ami a  CRIS adatintegritását illeti, a  Számvevőszék meg -
állapítása szerint egyes adatrekordok vagy hiányoz -
tak, vagy nem voltak érvényesek, illetve naprakészek. 
Mindez csökkentette a  rendszer mint irányítási eszköz 
hatékonyságát és eredményességét.
VIII.
A Bizottság továbbra sem biztosította kellőképpen 
a rendszer és adatai biztonságát. A  felhasználói hoz -
záférési jogok kezelésére ugyan léteztek eljárások, ám 
a CRIS adatbiztonsági felelősségi köreinek egyértelmű 
meghatározására nem került sor. Egyes rendszerhi -
ányosságok csorbították továbbá az adattitkosság 
és -integritás megőrzésének hatékonyságát és ered -
ményességét. A  Számvevőszék azt is megállapította, 
hogy nem volt megfelelő a  személyes adatok feldol -
gozásának felügyelete.IX.
Észrevételei alapján a  Számvevőszék a  következő aján -
lásokat fogalmazza meg annak érdekében, hogy a  CRIS 
eredményesebben szolgálja ki a  Bizottság információs 
igényeit:
a) Meg kell határozni a  CRIS mint információs rend -
szer szándékolt szerepét, különösen a  Bizottság 
ABAC elszámolási rendszeréhez való viszonyában. 
A Bizottság kiváltképp igyekezzék csökkenteni az 
ABAC funkcióinak a  CRIS-ben előforduló szükség -
telen megkettőzését.
b) Úgy kell ésszerűsíteni a  CRIS adatkódjegyzékeit, 
hogy azok egyediek legyenek, adatértékeik pedig 
kölcsönösen kizárólagosak. Az adatok megbízha -
tóságának szavatolása végett felül kell vizsgálni 
és meg kell erősíteni továbbá az adatminőség 
jelenlegi kontrollmechanizmusait (ellenőrzése -
ket, eljárásokat). Célozzák ezek az intézkedések 
különösen azt, hogy a  CRIS eredményesen és ha -
tékonyan tudjon összesített adatokat szolgáltatni 
kedvezményezett országok, pénzügyi eszközök és 
szakpolitika-területek szerinti lebontásban.
c) Tekintettel arra, hogy a  CRIS felhasználói számosak 
és sokfélék, a  jövőbeni fejlesztések fordítsanak kel -
lő figyelmet a  rendszer felhasználóbarát voltának 
fokozására.
d) Meg kell határozni a  CRIS adatbiztonságának irá -
nyításával kapcsolatos felelősségi köröket; átfogó 
informatikai kockázatelemzést kell végrehajtani; 
kellő figyelmet kell fordítani a  személyes és pénz -
ügyi adatok védelmére.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)9
BEVEZETÉS
AZ	ELLENŐRZÉS 	TERÜLETE
1.	 A külső fellépések a  Bizottság által az Európai Unión kívüli országokban 
végrehajtott beavatkozásokból állnak, beleértve az Európai Unió bőví -
tését, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban végzett fejlesztési 
tevékenységet, valamint a  külső kereskedelmi politikát is. A  külső fel -
lépések irányítása részben a  Bizottság brüsszeli központjából, részben 
a világ számos országában található uniós külképviseletekről történik. 
2010-ben a  Bizottság által a  külső fellépések tekintetében vállalt összes 
kötelezettség 11  107 millió eurót tett ki1.
2.	 Az elmúlt évtizedben a  Bizottság a  külső fellépések irányítására vonatkozó 
eljárásainak harmonizálására és egyszerűsítésére törekedett. A  Bizottság 
elsősorban a  végrehajtásért felelős szervezeti egységek egységesítése 
érdekében tett lépéseket. Ezzel egyidejűleg a  korábbi heterogén infor -
mációs rendszerek integrációjával egy harmonizált információs rendszer, 
a Közös RELEX Információs Rendszer (CRIS) bevezetését tűzte ki célul. 
A rendszerrel szemben az volt az elvárás, hogy képes legyen „azonna -
li pénzügyi információkat szolgáltatni a  projektekről és programokról” 
a külső fellépések vonatkozásában.
3.	 Az információs rendszerek az adatfeldolgozási feladatok elvégzése érde -
kében alkalmazott eszközök, módszerek, eljárások összességét, valamint 
adott esetben az érintett személyeket, munkatársakat is magukban fog -
lalják2. Egy adott szervezeten belül rendszerint azért vezetnek be infor -
mációs rendszereket, hogy azok tájékoztatást nyújtsanak az alkalmazottak 
és a vezetőség számára a  tervezéssel, nyomon követéssel, ellenőrzéssel 
és beszámolással kapcsolatos feladataik ellátásához.
4.	 Amikor 2002-ben megkezdte működését, a  CRIS funkciói a  projektek 
pénzügyi végrehajtásához kapcsolódtak. Feladatköre azóta folyamato -
san bővült, és a  külső fellépések irányításának egyre több pénzügyi és 
műveleti aspektusát támogatja. A  CRIS ma már a  programozási szakasztól 
kezdve a  végrehajtáson át a  nyomon követésig az érintett fellépések 
valamennyi szakaszára kiterjed.1 8 445 millió euró az Unió 
általános költségvetéséből, 
2662 millió euró pedig 
az EFA-kból származik. 
Forrás : A Bizottság „2011. 
évi jelentés az Európai 
Unió fejlesztéspolitikájáról 
és külső támogatási 
politikájáról, valamint ezek 
2010. évi végrehajtásáról” 
című szolgálati 
munkadokumentuma 
(SEC(2011) 880 végleges), 
amely a „2011. évi 
jelentés az Európai Unió 
fejlesztéspolitikájáról és külső 
támogatási politikájáról, 
valamint ezek 2010. évi 
végrehajtásáról” szóló 
dokumentumot (COM(2011) 
414 végleges) kíséri. 
2 A Bizottság 2006. 
augusztus 16-i C(2006) 3602 
határozata az Európai 
Bizottság informatikai 
rendszereinek biztonságára 
vonatkozó szabályokról.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)10
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)3 2011. január 1-jén 
a korábbi AIDCO 
(EuropeAid Együttműködési 
Hivatal) és a volt DEV 
(Fejlesztési) Főigazgatóság 
szolgálatai a Fejlesztési 
és Együttműködési 
Főigazgatóságban 
(EuropeAid) egyesültek; 
a korábbi AIDCO 
Főigazgatóság közismert 
nevét – EuropeAid – 
most az új Fejlesztési 
és Együttműködési 
Főigazgatóság - EuropeAid 
használja.
4 2011. január 1-jén 
a volt Külkapcsolati 
Főigazgatóság megszűnt, és 
tevékenységeinek többségét 
az Európai Külügyi Szolgálat 
(EKSZ) vette át. Pénzügyi 
tevékenységei a Külpolitikai 
Eszközökért Felelős 
Szolgálathoz (FPI) kerültek.5.	 A CRIS fő felhasználói az EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigaz -
gatóság3, a Bővítési Főigazgatóság és a  Külpolitikai Eszközökért Felelős 
Szolgálat4. E szervezeti egységek főleg a  külső fellépésekkel kapcsolatos 
pénzügyi adatoknak a  Bizottság számviteli rendszerébe (ABAC) törté -
nő beviteléhez szükséges adatbeviteli interfészként használják a  CRIS-t. 
A pénzügyi tranzakciókat a  CRIS-ben indítják el, ahová bevezetik az ada -
tokat, majd az ABAC-ba történő automatikus továbbítás előtt ellenőrzik 
azokat, hogy ne kelljen kétszer kódolni. Ezenkívül a  külkapcsolati prog -
ramokkal és projektekkel kapcsolatos műveleti adatokat  – például az 
ellenőrzési és nyomon követési tevékenységek eredményeit  – szintén 
bevezetik a  CRIS-be, abban dolgozzák fel és tárolják. Az ilyen adatok 
hasznosak lehetnek az irányítás és a  döntéshozatal, valamint a  külső fel -
lépések végrehajtásának általános nyomon követése szempontjából.
6.	 A belső kontrollok eredményeinek rögzítésével és kimutatásával kapcso -
latos szerepe miatt a  CRIS ma már a  Bizottság külső fellépések irányítására 
vonatkozó belsőkontroll-rendszerének kulcsfontosságú eleme.
A	CRIS 	ISMERTETÉSE
7.	 A CRIS számítógépesített információs rendszer, amely túlnyomóan szá -
mítástechnikai és távközlési berendezéseken (hardver) és elektronikus 
eljárásokon (szoftver) alapul. A  szoftveres rész alapvetően egy adatbázis -
ból, az adatbevitelhez és a  kereséshez szükséges webalapú felhasználói 
interfészből és a  Bizottság ABAC elszámolási rendszeréhez kapcsolódó 
interfészből vagy linkből áll. Miután a  CRIS egy közös központi adatbá -
zissal dolgozik, a  Bizottságnál és az uniós külképviseleteken valamennyi 
felhasználó ugyanazokkal az adatokkal dolgozhat.
8.	 A felhasználói interfész struktúráját különböző modulok alkotják. Ezek 
legnagyobbrészt a  projekt különböző szakaszainak és éves irányítási 
ciklusainak felelnek meg, amint az az 1. ábrán  látható, részben pedig 
a rendszer kezelésében van szerepük.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)11
1.	ÁBRA
A	PROJEKT- 	ÉS	ÉVES 	IRÁNYÍTÁSI 	CIKLUS 	KEZELÉSE 	A CRIS 	MODULJAI 	RÉVÉN
A projekt-/irányítási ciklus szakasza A legfontosabb érintett CRIS-modulok
A szakpolitikai
és országstratégia kialakítása
A fellépés előkészítése
Végrehajtás és beszámolásProgramozás
Pénzügyi előrejelzések
Határozatok
Ajánlati felhívás/
pályázati felhívás
A potenciális pályázók adatbázisába
történő online regisztráció (PADOR)
Jogi személyek adatállománya/
Bankszámlák adatállománya
Keretszerződések
Projektek
Szerződések
Pénzügyi garanciák
Számlák/ki/f_izetések
Bevételi előrejelzések
Vissza/f_izetési felszólítások
Ellenőrzés
Eredményorientált monitoring 
(EOM)
Értékelések
Forrás : Európai Számvevőszék.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)12
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)9.	 Egy általános CRIS-modul többek között a  következőket teszi lehetővé 
felhasználói számára:
 οbejegyzések létrehozása, módosítása és érvényesítése;
 οbejegyzések keresése;
 οbejegyzések és a  kapcsolódó adatok megtekintése és vizsgálata, ame -
lyek közül néhányat a  rendszer automatikusan számol ki;
 οdokumentumok csatolása a  bejegyzésekhez;
 οa különböző modulok bejegyzéseinek összekapcsolása.
10.  A „Szerződések” modul például elvileg lehetővé teszi a  felhasználók 
számára, hogy egy adott kedvezményezettnek odaítélt szerződéssel 
kapcsolatos valamennyi bejegyzésre rákeressenek. Az így azonosított, 
szerződéssel kapcsolatos bejegyzés általában  – egyéb adatok mellett  – 
tartalmazza a  szerződés számát, a  szerződés rövid ismertetését, státusát 
és típusát, az illetékes szervezeti egység és személyek nevét, az érintett 
földrajzi körzetet, a  szerződés aláírásának és lejártának napját, valamint 
a szerződéses összeget és az érintett költségvetési tételeket. Magának 
a szerződésnek a  szkennelt másolatát és kapcsolódó mellékleteit is 
csatolják a  bejegyzéshez. Továbbá a  szerződéssel kapcsolatos bejegy -
zést például a  kedvezményezettől beérkezett számláknak megfelelően 
a számlákkal kapcsolatos modul több bejegyzésével összekapcsolják. 
Ilyen módon a  felhasználó ebből a  bejegyzésből kiindulva az érintett 
fellépéssel kapcsolatos valamennyi bejegyzést meg tudja tekinteni, vala -
mint közvetlenül betekinthet a  kapcsolódó dokumentumok elektronikus 
változatába.
11.  A CRIS felhasználói interfész két másik eszközzel egészül ki. Ezek:
 οa CRIS adattárház nevű beszámolói rendszer, amely lehetővé teszi 
a felhasználók számára, hogy összesítsék a  CRIS adatait;
 οa CRIS tudásbázisa, egy dokumentálási rendszer, amelynek révén 
a felhasználók hozzáférhetnek a  CRIS felhasználói dokumentumaihoz.
12.  Az évek során a  CRIS felhasználóinak száma folyamatosan nőtt. 2010-ben 
5 000 egyéni felhasználó vette igénybe a  CRIS-t, több mint 3  000-en az 
Unió külképviseletein, amint az a  Táblázatból  kiderül. Egy átlagos hét -
köznap átlagban körülbelül 3  000 felhasználói belépésre került sor.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)13
13.  A CRIS fejlesztését és karbantartását az Unió általános költségvetésének 
előirányzataiból és az EFA-kból finanszírozzák. A  CRIS fejlesztésére, kar -
bantartására és támogatására igényelt teljes költségvetési összeg az évek 
során egyre nőtt, és 2011-ben 13 millió eurót tett ki. Ezt a  költségve -
tést az EuropeAid kezeli, amely a  rendszert használó, illetve támogató 
más főigazgatóságokkal együttműködve irányítja a  CRIS fejlesztését és 
karbantartását. 
A felhasználók megoszlása A felhasználók száma 2010-benA felhasználói belépések száma 
2010-ben
Az EU külképviseletei 3 095 62% 562 861 70,5%
EuropeAid 1 319 26% 178 993 22,5%
Korábbi RELEX Főigazgatóság 164 3% 7 404 1%
Bővítési Főigazgatóság 277 6% 44 373 5,5%
Humanitárius Segélyek és Polgári Véde -
lem Főigazgatósága (ECHO)45 1% 1 222 0%
Egyéb főigazgatóságok és szervezeti 
egységek105 2% 3 683 0,5%
ÖSSZESEN 5 005 100% 798 536 100%TÁBLÁZAT 	
A	CRIS 	FELHASZNÁLÓINAK 	SZÁMA 	2010-BEN
Forrás : A Számvevőszék által a CRIS adatai alapján összeállított számadatok.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)14
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)5 A Tanács 2002. június 
25-i 1605/2002/EK, Euratom 
rendelete az Európai 
Közösségek általános 
költségvetésére alkalmazandó 
költségvetési rendeletről 
(HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).
6 A Bizottság 2002. 
december 23-i 2342/2002/EK, 
Euratom rendelete az Európai 
Közösségek általános 
költségvetésére alkalmazandó 
költségvetési rendeletről 
szóló 1605/2002/EK, 
Euratom tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 357., 
2002.12.31., 1. o.). Konkrétan 
a 48. cikk mondja ki, hogy az 
igazgatási és belsőkontroll-
rendszerek és eljárások céljai 
közé tartozik a megbízható 
pénzügyi és igazgatási 
információk biztosítása.
7 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2000. december 
18-i 45/2001/EK rendelete 
a személyes adatok közösségi 
intézmények és szervek 
által történő feldolgozása 
tekintetében az egyének 
védelméről, valamint az ilyen 
adatok szabad áramlásáról 
(HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).
8 Lásd: 2. lábjegyzet.SZABÁLYOZÁSI 	KERETRENDSZER
14.  Az Európai Unió költségvetési rendelete5, valamint annak végrehajtási 
szabályai6 meghatározzák a  költségvetés végrehajtására vonatkozó alap -
elveket. A  rendelet leszögezi többek között, hogy az engedélyezésre 
jogosult tisztviselőknek megfelelő szervezeti struktúrákat és kontroll -
mechanizmusokat kell létrehozniuk, valamint be kell számolniuk intéz -
ményüknek kötelezettségeik teljesítéséről. A  rendelet a  pénzügyi infor -
mációs rendszerrel kapcsolatban is konkrét rendelkezéseket tartalmaz.
15.  A 45/2001/EK rendelet7 szabályokat ír elő az egyének védelmére vonatko -
zóan a  személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő 
feldolgozása tekintetében.
16.  A Bizottság C(2006) 3602 határozata8 biztonsági intézkedésekről ren -
delkezik a  Bizottság informatikai rendszerei és az azokban feldolgozott 
információk hozzáférhetőségét, integritását és titkosságát fenyegető 
veszélyekkel szembeni védelem céljából.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)15
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE
17.  Az ellenőrzés arra az átfogó kérdésre keresett választ, hogy a  CRIS meg -
felelően eleget tesz-e a  Bizottság külső fellépésekkel kapcsolatos infor -
mációs igényeinek.
18.  Ez az átfogó kérdés a  következő három részre tagolható:
a) Úgy alakították-e ki a  CRIS-t, hogy eredményesen eleget tegyen a  Bizottság 
igényeinek? (lásd: 24–44. bekezdés)
b) Megbízhatók-e a  CRIS által szolgáltatott információk? (lásd: 45–57. bekezdés)
c) Elegendő védelmet biztosított-e a  Bizottság a  CRIS és annak adatai számára? 
(lásd: 58–74. bekezdés)
19.  A kifejezetten az ellenőrzés a) és c) alkérdéséhez kapcsolódó munka 
során többnyire a  vonatkozó dokumentumokat elemezték, valamint 
a Bizottság munkatársai által az ellenőrzéshez kapcsolódó megkérde -
zések során adott magyarázatokat elemezték. Ez a  munka elsősorban 
a CRIS-ben 2005  óta történt fejleményekre vonatkozott, de górcső alá 
vettek 2000 és 2005 közötti eseményeket is, amennyiben rendelkezés -
re állt vonatkozó dokumentáció. Az ellenőrzés e  része a EuropeAidre 
összpontosított, amely központi szerepet játszik a  CRIS fejlesztésében. 
2011  májusában a  Számvevőszék egy elektronikus felmérést is végzett 
az Unió külképviseletein a  CRIS felhasználói körében.
20.  Az ellenőrzés második része  – b) alkérdés  – annak vizsgálatából állt, hogy 
a CRIS által nyújtott információk megbízhatóak voltak-e. Erre a  CRIS ada -
taival kapcsolatos tételes ellenőrzések formájában került sor. E  vizsgá -
latokat a  CRIS adatbázisból közvetlenül importált adatokon végezte el 
a Számvevőszék 2011. március végén. A  vizsgálatok annak ellenőrzésére 
irányultak, hogy a  CRIS adataival kapcsolatos bejegyzések teljes körűek, 
érvényesek, következetesek és naprakészek voltak-e.
21.  Az ellenőrzés hatóköre kiterjedt valamennyi  – egyrészt az Unió általános 
költségvetéséből, másrészt az EFA-kból származó  – olyan előirányzatra, 
amelynek kezelését a  CRIS segítségével oldják meg.
22.  Hatékonysági megfontolásból az ellenőrzés a  CRIS 21 modulja közül 
nyolcra összpontosított: ezek közé pénzügyi és operatív modulokat is 
beválasztottak9. A Számvevőszék így a  kiválasztott modulokat illetően 
részletesebben vizsgálódhatott, miközben nem tévesztette szem elől az 
egész rendszer átfogó képét sem.
23.  Az ellenőrzésnek nem volt célja a  CRIS szakmaibb jellegű vizsgálata  – 
ahogy az egy informatikai audit során történne  –, és a  CRIS karbantartása 
és fejlesztése költséghatékonyságának vizsgálatát sem tűzte ki célul.9 Az ellenőrzés céljából 
a „Határozatok” , „Szerződések” , 
„Jogi személyek 
adatállománya” , „Számlák” , 
„Pénzügyi előrejelzés” , 
„Ellenőrzés” , „Értékelések” és 
„EOM” modulokat választotta 
ki a Számvevőszék.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)16
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)BIZONYOS 	HIÁNYOSSÁGOK 	ELLENÉRE 	A CRIS 	
FEJLESZTÉSE 	KIFEJEZETTEN 	ABBA 	AZ	IRÁNYBA 	
HALAD, 	HOGY 	ELEGET 	TEGYEN 	A BIZOTTSÁG 	
IGÉNYEINEK
A	RENDSZERFEJLESZTÉSI 	PROJEKTEK 	MOST 	MÁR 	MEGFELELŐEN 	
MEGHATÁROZOTT 	IGÉNYEKET 	VESZNEK 	FIGYELEMBE
24.  Az informatikai irányítás „azon irányítási és szervezeti struktúrákkal és 
eljárásokkal foglalkozik, amelyek biztosítják, hogy a  szervezet informá -
ciótechnológiája támassza alá és ösztönözze a  szervezet stratégiáit és 
célkitűzéseit”10.
25.  A Bizottság belsőkontroll-előírásai szerint megfelelő IT-irányítási struk -
túrákat kell bevezetni11. Pontosabban:
 οMinden egyes főigazgatóságnak megfelelően meg kell szerveznie 
saját információs rendszereinek irányítását;
 οAz információs rendszer összes fejlesztésére kiterjedő éves „schéma 
directeur”-t (IT-főterv) kell készíteni;
 οAz adott főigazgatóság tulajdonában lévő minden egyes információs 
rendszernek rendelkeznie kell egy egyértelműen meghatározott üzleti 
tulajdonossal, hogy az képviselje a  felhasználók érdekeit, és a  rend -
szereket egy irányító testületnek kell felügyelnie;
 οAz információs rendszerrel kapcsolatos összes új projektet a  jövőbeli 
elvárásokat tartalmazó, a  projektet ismertető dokumentum alapján 
kell jóváhagyni;
 οValamennyi új információs rendszert a  Bizottság egységes projektirá -
nyítási és -fejlesztési módszereinek felhasználásával kell kifejleszteni.
26.  Ezen intézkedések főleg azt célozzák, hogy az információs rendszerek fej -
lesztésével kapcsolatos projektek figyelembe vegyék a  szervezet igényeit, 
és hogy e  projektek kialakításuk révén eredményesen tudják kiszolgálni 
azokat12.10 Az IT Governance Institute® 
által adott meghatározás, 
amint azt a Bizottsághoz 
intézett, a Bizottságon belüli 
információtechnológiai 
irányítás fejlesztéséről 
szóló, 2004. október 20-i 
SEC(2004) 1267 közlemény 
idézi.
11 7. sz. belsőkontroll-előírás. 
Lásd még: SEC(2004) 1267.
12 A SEC(2004) 
1267 közlemény 
a következőképpen 
rendelkezik: „Az információs 
rendszerek fejlesztésével 
kapcsolatos összes 
projektnek »döntés-
előkészítő tanulmányt/
megvalósíthatósági 
tanulmányt« kell készítenie, 
amelyben kifejtik a rendszer 
létrehozásának okát, mire 
szolgál, a tervek szerint 
hogyan éri ezt el, milyen 
hatást fejt ki a szervezetre, és 
mennyibe fog kerülni” .ÉSZREVÉTELEK
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)17
27.  A Számvevőszék megállapította, hogy 2005 és 2008 között az információs 
igények felmérése és rangsorolása nem szervezett módon történt, és át -
tekinthető dokumentálásukra sem került sor. Ez olyan rendszerfejleszté -
sekhez vezetett, amelyek nem vették kellőképpen figyelembe a  Bizottság 
igényeit, sőt szélsőséges esetekben haszontalan fejlesztéseket idézett elő 
(lásd: 1. háttérmagyarázat ). Az IT-projektek többségének irányítása is 
viszonylag informális maradt, kivéve az EFA-k támogatásához korábban 
alkalmazott információs rendszer, az OLAS átvételére irányuló jelentős 
projektet.
28.  2008-tól kezdve a Bizottság átfogóbb IT-irányítási struktúrát vezetett be 
a CRIS-nél. Az információs igényeket most már módszeresen azonosítják 
és elemzik. Jelenleg a EuropeAid információs rendszerek fejlesztésével 
kapcsolatos valamennyi új projektjét egy jövőképet tartalmazó doku -
mentum alapján kell jóváhagyni, amely ismerteti a projekt célkitűzéseit, 
kockázatait és eszközeit. Ennek alapján a EuropeAidnek éves „schéma 
directeur”-t (IT-főterv) kell készítenie, amelyben felsorolja az információs 
rendszerek fejlesztésével kapcsolatban tervezett valamennyi projektet. 
Minden egyes projekthez kijelölnek egy üzleti tulajdonost, hogy az kép -
viselje a felhasználók érdekeit; a jelentősebb projekteket egy irányító 
testület felügyeli.
29.  A EuropeAid ezenfelül most már alkalmaz projektirányítási módszereket, 
és dokumentálják az információs rendszerek fejlesztésével kapcsolatos 
új projekteket.
1.	HÁTTÉRMAGYARÁZAT
AZ	„ÉRTÉKELÉSEK” 	MODULT 	SOHASEM 	ALKALMAZTÁK
A Bizottság 2004-es munkadokumentuma emlékeztetett arra, hogy a  CRIS „Értékelések” modulját a  kül-
képviseletek és operatív részlegek által irányított félidős és végleges értékelések teljes áttekintésének 
biztosítása céljából tervezték. Ezt a  modult azonban sohasem használták, és nem is tartalmaz egyetlen 
bejegyzést sem. A  Bizottság nem tudta dokumentálni, hogy ez miért van így.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)18
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)13 Lásd: 12. lábjegyzet.
14 A CRIS létrehozása óta 
egymás után a következő 
információs rendszerek 
funkcióit és adatait vette 
át: Griot (a korábbi DGIA 
Főigazgatóság rendszere, 
2002-ben), Désirée (a korábbi 
DGIB Főigazgatóság 
rendszere, 2002–2003-
ban), MIS (a korábbi DGVIII 
Főigazgatóság információs 
rendszere, 2003–2004-ben) 
és az OLAS (a korábbi DEV 
Főigazgatóság információs 
rendszere, 2008-ban).SZÜKSÉG 	VAN 	A CRIS 	SZEREPÉNEK 	NAPRAKÉSZ 	MEGHATÁROZÁSÁRA
30.  A helyes gyakorlat megköveteli, hogy az információs rendszerek fejlesz -
tésével kapcsolatos valamennyi projektre vonatkozóan készüljenek olyan 
dokumentumok, amelyben kifejtik a  rendszer létrehozásának okát, hogy 
mire szolgál, és a  tervek szerint hogyan éri el célját13. A Számvevőszék 
megvizsgálta, hogy a  CRIS egészének kifejlesztése vonatkozásában ös z-
szeállítottak-e ilyen dokumentációt.
31.  A Számvevőszék talált olyan dokumentumokat, amelyek tanúsága szerint 
a Bizottság 2000-ben azzal a  céllal döntött a  CRIS fejlesztése mellett, 
hogy képes legyen „azonnali pénzügyi információkat szolgáltatni a  pro-
jektekről és programokról” a  külső fellépések vonatkozásában, valamint 
különösen, hogy „helyes képet adjon a  kötelezettségvállalások és kifize -
tések országokban és a  különböző földrajzi régiók szektoraiban történő 
elosztásáról”. A  CRIS-t arra szánták, hogy kiegészítse a  Bizottság elszá -
molási rendszerét azáltal, hogy a  külügyi területnek megfelelőbb, testre 
szabott funkciókat és információkat biztosít.
32.  Ilyen módon 2002-től 2004-ig az első CRIS-modulok főként a  külső fel -
lépések bizonyos pénzügyi irányítási vonatkozásaira  – például határoza -
tokra, szerződésekre és számlákra  – irányultak. Azóta azonban a  rendszer 
funkciói folyamatosan bővültek, különösen olyan értelemben, hogy a  ma 
már külső fellépések egyre több operatív aspektusát is felöleli. A  CRIS 
fokozatosan új modulokkal egészült ki, a  meglévőket pedig átalakították 
(lásd: 2. ábra ). A CRIS más információs rendszerek feladatait is átvet -
te, s  ennek következtében ma már a  külső fellépések jelentős részét 
átfogja14. 2005-ben jelentős változásokat kellett foganatosítani, amikor 
a CRIS-ben bevezették az eredményszemléletű számviteli funkciókat. 
2008-ban újabb jelentős változást hozott az OLAS feladatainak átvétele 
(lásd: 27.  bekezdés).
33.  2002 óta jelentős fejlemények következtek be a  Bizottság számviteli 
rendszerében is. Ez különösen 2005 óta biztosít számos új funkciót  – pl. 
a szerződések regisztrációját  –, ugyanis ekkor vezették be az eredmény -
szemléletű számvitelt, az ABAC pedig felváltotta a  korábbi Sincom2 szám -
viteli rendszert.
34.  Noha tehát a  CRIS-en és az ABAC-on belül is lényeges változások mentek 
végbe, a  Számvevőszék egyetlen olyan dokumentumot sem talált, amely 
aktuálisan nyilatkozott volna a  CRIS szándékolt szerepéről a  Bizottság 
általános információs rendszerében, annak célkitűzéseiről, illetve az általa 
támogatott műveletek pontos köréről.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)19
2.	ÁBRA
A	CRIS 	FEJLŐDÉSÉNEK 	BEMUTATÁSA 	
ÚJ CRIS-MODULOKFEJLESZTÉSEK A CRIS ÉS AZ ABAC
KÖZÖTTI INTERFÉSZEN
PÉNZÜGYI ELŐREJELZÉSKERETSZERZŐDÉSEK
EOMSZÁMLÁK
(Jelentős változások)VISSZAFIZETÉSEKBEVÉTELI ELŐREJELZÉSEKPÉNZÜGYI GARANCIÁKELLENŐRZÉSPÉNZÜGYI ELŐREJELZÉS 
(1. változat)SZERZŐDÉSEK
SZÁMLÁK
DAC-FORMANYOMTATVÁNYOK
AJÁNLATI/ PÁLYÁZATI FELHÍVÁSOK
PROGRAMOZÁSHATÁROZATOK
KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
KIFIZETÉSEK
SZERZŐDÉSEK
SZÁMLÁK
VISSZAFIZETÉSEK
GARANCIÁK
1999-2002
2002
2003
2004ÉV
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Forrás : Európai Számvevőszék.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)20
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS) 35.  Különösen az említendő, hogy nem határozták meg megfelelően a  CRIS-
nek az ABAC-hoz való viszonyát, így az ABAC több funkciója is meg -
ismétlődik a  CRIS-ben. Nem volt világos, hogy milyen értéktöbblettel 
jár, ha a  pénzügyi tranzakciók kódolását nem közvetlenül az ABAC-ban, 
hanem a  CRIS-ben végzik el (lásd: 2. háttérmagyarázat ). Mivel azonban 
a CRIS és az ABAC kölcsönösen függ egymástól, a EuropeAid informatikai 
humán erőforrásainak körülbelül egyharmadát az köti le, hogy az ABAC 
fejlesztésének megfelelően frissíti a  CRIS-t, s  így nem vethető be a  külső 
fellépésekkel kapcsolatos műveletekben. 
AZ	ADATKÓDOLÁSSAL 	KAPCSOLATOS 	HIÁNYOSSÁGOK
36.  Az információs rendszerekben az adatkódok alkalmazása lehetővé teszi, 
hogy kimutatások készítése céljából automatikus eszközökkel vissza le -
hessen keresni az adatrekordokat, valamint konszolidálni lehessen azo -
kat. Ennélfogva egy adott rendszer hatékonysága és eredményessége az 
adatrekordok könnyű visszakeresése és konszolidálása szempontjából 
nagymértékben az adatkódok minőségétől és egységességétől függ.
37.  2000-ben azt a  célt tűzték ki a  CRIS számára, hogy legyen képes azonnali 
és összevont pénzügyi információval szolgálni a  külső fellépésekre vonat -
kozó projektekről és programokról (lásd: 31. bekezdés). A  Számvevőszék 
megvizsgálta, hogy a  CRIS-ben úgy határozták-e meg az adatkódokat, 
hogy azok eredményesen hozzájáruljanak e  célkitűzés eléréséhez.
2.	HÁTTÉRMAGYARÁZAT
NEM 	HATÉKONY 	A CRIS 	ÉS	AZ	ABAC 	KÖZÖTTI 	ADATTOVÁBBÍTÁS
A CRIS és az ABAC közötti interfész nem könnyíti meg az adatcserét. Az ABAC tulajdonképpen auto -
matikus ellenőrzéseket végez a  pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adatok hiánytalanságát és követke -
zetességét illetően, mielőtt rögzíti azokat. Mivel az ABAC által végrehajtott ellenőrzések nem mindig 
egyeznek meg a  CRIS ellenőrzéseivel, a  pénzügyi tranzakciók adatai időnként elakadnak a  CRIS-ből az 
ABAC-ba történő továbbításkor, azaz az érvényesítési eljárás késői szakaszában. Ilyen esetben az adato -
kat korrigálni kell, és újra érvényesíteni kell őket a  CRIS-ben, majd másodszor is továbbítani az ABAC-ba.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)21
38.  A Számvevőszék megállapította, hogy az egymást követő, nem elég 
szervezetten történt rendszerfejlesztések miatt (lásd: 27. bekezdés) 
a több mint száz kódjegyzékből számos kétszer is szerepelt. Idővel 
a dupla adatkódjegyzékek eltéréseket mutathatnak. Ezenkívül az adat -
összevonást és -egyeztetést is bonyolultabbá, hosszadalmassá teszik, 
és hibák is könnyebben előfordulnak. Néhány évvel ezelőtt elindítottak 
egy projektet, hogy a  CRIS-ben szereplő adatkódok elrendezését éssze -
rűsítsék egy közös táblázatban való tárolás révén. A  projektet azonban 
nem fejezték be, és a  rendszer hibrid állapotban maradt, azaz bizonyos 
adatkódjegyzékeket továbbra is külön táblázatban tároltak.
39.  A Számvevőszék néhány olyan kódjegyzéket is talált, amelyekben bi -
zonyos értékek nem voltak kölcsönösen kizárólagosak, ami megakadá -
lyozta az eredményes adatösszevonást. A  számlákkal kapcsolatos modul 
például  – sok más CRIS-modulhoz hasonlóan  – földrajzi területekre vo -
natkozó kódok jegyzékével dolgozik. E  jegyzéken belül bizonyos kódok 
országokat jelöltek, míg mások országcsoportokat. Ezért az egy bizonyos 
országban a  kifizetésekkel kapcsolatban rögzített adatok némelyike az 
adott ország kódjára vonatkozott, míg mások az ország körüli nagyobb 
földrajzi régió kódjára. E  helyzet következtében a  CRIS nem használható 
fel minden nehézség nélkül arra, hogy meghatározzák az adott országban 
a kedvezményezettek javára történt kifizetések teljes összegét, vagy kilis -
tázzák az adott országot érintő kifizetéseket. A  3. háttérmagyarázatban 
található egy ezzel kapcsolatos példa.
40.  Ehhez hasonlóan a  CRIS révén azt sem lehet könnyen kiszámítani, hogy 
összesen mekkora összeget fordítottak egy bizonyos szakpolitika-terü -
letre, vagy hogy mennyi finanszírozás történt egy adott pénzügyi esz -
közből. Nem csoda, hiszen a  számos CRIS-modulból származó bejegy -
zéseknek egy adott tartományban történő egyesítéséhez felhasznált 
tartományok jegyzéke elegyíti a  földrajzi területeket (például Ázsia), 
a pénzügyi eszközöket (például TACIS15) és a  tematikus politikákat (pél -
dául élelmezésbiztonság). 15 Szakmai segítségnyújtás 
a Független Államok 
Közösségének.
3.	HÁTTÉRMAGYARÁZAT
FÖLDRAJZI 	TERÜLETRE 	VONATKOZÓ 	NEM 	EGYÉRTELMŰ 	KÓDOK 	
A KIFIZETÉSEKKEL 	KAPCSOLATBAN 	RÖGZÍTETT 	ADATOKBAN
A CRIS-ben a  kifizetésekkel kapcsolatban rögzített egyik adat Tanzániára vonatkozhat, egy másik pe -
dig a  Dél-Szahara elnevezésű földrajzi területre. A  Tanzániára vonatkozó kifizetések jegyzéke az elsőt 
tartalmazná, a  másodikat nem, bár előfordulhat, hogy a  második kifizetés egy részét a  valóságban 
Tanzániába továbbították.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)22
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)16 A 2005. pénzügyi évre 
vonatkozó, EFA-król szóló éves 
jelentésében a  Számvevőszék 
a következőket állapította meg: 
„A számítógépes irányítási 
információs rendszer (CRIS)  – 
különösen kódrendszeré -
nek – hiányosságai nem teszik 
lehetővé a  Bizottság központi 
szolgálatai számára, hogy min -
denre kiterjedően, hatékonyan 
felügyeljék a  mikroprojektekkel 
kapcsolatos programokat. 
Megemlíthetjük például azt, 
hogy a  mikroprojektekkel 
kapcsolatban végrehajtott 
vagy a  végrehajtás folya -
matában lévő programok 
megbízható jegyzékét még 
mindig nehéz összeállítani. Ez 
egy általánosabb, nem csupán 
a mikroprojektekkel kapcso -
latos programokra jellemző 
probléma (…)” .  
A 2006. pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentésében 
a Számvevőszék a  következőt 
is megjegyezte: „A Közös Relex 
Információs Rendszer (CRIS) 
adatokat szolgáltat a  projektek 
napi irányításához. Jórészt az 
adatmeghatározás korlátai 
miatt a  pénzügyi információk 
bizonyos kívánatos elemzései 
nem szerezhetők meg a  rend -
szerből.”  
„A civil szereplők közösségi 
fejlesztési együttműködés -
be történő bevonásának 
a Bizottság általi irányítása" 
című, 4/2009.  sz. különje -
lentésében a  Számvevőszék 
a következőt állapította meg: 
„Pillanatnyilag nincs olyan 
adatforrás a  EuropeAidben, 
amellyel könnyedén lehívhatók 
lennének a  civil szereplők szá -
mára nyújtott finanszírozással 
kapcsolatos adatok (...). A  CRIS-
ben szereplő adatok nem 
teljesek, és nem megbízható 
a műveletek azonosítása.”
17 Lásd: 12. lábjegyzet.
18 A 2008. pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentésében 
a Számvevőszék megállapítot -
ta, hogy fennállnak „a rendszer 
(CRIS) felhasználói által gyakran 
tapasztalt technikai korlátok, 
amelyek befolyásolhatják 
a feldolgozott tranzakciók sza -
bályszerűségét (gyakori, hogy 
előfordulnak olyan esetek, 
hogy a  kifizetéseket a  kitűzött 
határidők után teljesítik a  rend -
szer leállása miatt)” .41.  E helyzetből adódóan a  CRIS-ben található adatok  – főleg a  pénzügyi ada -
tok – jelentés céljából történő összevonása különösen bonyolulttá vált. Ez 
a helyzet hátrányos a  CRIS mint beszámolási és irányítási eszköz hatékony -
sága és eredményessége szempontjából16.
A	RENDSZER 	TOVÁBBRA 	SEM 	ELÉGGÉ 	FELHASZNÁLÓBARÁT
42.  A Bizottsághoz intézett, a  Bizottságon belüli informatikai irányítás fej -
lesztéséről szóló közlemény17 szerint az információs rendszereknek 
felhasználóközpontúnak kell lenniük, és eleget kell tenniük a  felhasználói 
igényeknek. A  felhasználóknak így viszonylag könnnyű visszajelzést ad -
niuk arról, hogy eredményesen kiszolgálják-e igényeiket az információs 
rendszerek.
43.  2011 májusában a  Számvevőszék felmérést végzett az Unió külképviseletein 
a CRIS felhasználói körében, hogy megvizsgálja, milyen mértékben érintik 
bizonyos kérdések a  CRIS felhasználók e  csoportját. 92 külképviseletből 44 
küldte vissza a  kérdőívekre adott válaszait. A  válaszok elemzése alapján 
a következő fontosabb következtetések vonhatók le:
 οA CRIS felhasználóinak tapasztalata szerint előfordul, hogy a  rendszer 
hosszú időre és gyakran leáll (a 44 külképviseletből 14 számol be arról, 
hogy a  rendszer több mint egy hétre leállt).
 ο2010-ben a  válaszadó külképviseletek közül szinte mindegyik (44-ből 41) 
tapasztalt késedelmeket a  tranzakciók kódolása, illetve érvényesítése 
terén a  CRIS kialakításával kapcsolatos hiányosságok miatt18.
 ο44-ből 21 válaszadó gondolta úgy, hogy az értelmezéssel vagy a  for-
dítással kapcsolatos nehézségek miatt bizonyos adatkódokat időnként 
találomra állapítottak meg.
 οA 44-ből hat külképviselet számolt be arról, hogy a  CRIS miatt bekö -
vetkezett késedelmek költséget jelentenek a  Bizottságnak; e  külképvi -
seletek közül kettő állapított meg becsült szankciókat, illetve az egyik 
esetben 300 eurós, a  másikban pedig 3  000 eurós veszteséget.
44.  A Számvevőszék felmérésének eredményeit támasztja alá az a  két felmérés, 
amelyet a  Bizottság 2008-ban és 2010-ben végzett a  Bizottság központi 
részlegeinél és az Unió külképviseletein a  CRIS felhasználóinak körében. 
E felmérések tanúsága szerint a  felhasználók véleménye a  rendszerrel kap -
csolatban továbbra is elegyes, habár javult, amint azt a  3. ábra  is mutatja. 
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)23
A	CRIS 	IRÁNYÍTÁSA 	MÉG 	NEM 	BIZTOSÍTJA 	ELÉG 	
EREDMÉNYESEN 	AZ	ADATINTEGRITÁST
45.  Ahhoz, hogy egy információs rendszer eredményes legyen, nem elég, 
hogy adatokat szolgáltat; az adatok integritását is biztosítania kell. Az 
adatintegritás az információs rendszer azon képességét fejezi ki, hogy 
pontosan és teljes mértékben, vagyis megbízható módon a  várt ered -
ményt nyújtsa19.
46.  A biztonság szempontjából a  Bizottság a  CRIS-t kritikus rendszernek te -
kinti, vagyis olyannak, hogy ha a  rendszer működése vagy integritása 
veszélyben forogna, az veszélyeztethetné a  Bizottság pozícióját más in -
tézmények, a  tagállamok vagy más felek vonatkozásában20.19 A Bizottság C(2006) 3602 
határozata.
20 A C(2006) 3602 bizottsági 
határozat megállapítja, 
hogy a  kritikus fontosságú 
rendszerek „olyan rendszerek, 
amelyek sértetlensége, 
illetve rendelkezésre állása 
tekintetében bekövetkező 
veszteség veszélyeztetheti 
a Bizottság pozícióját 
más intézmények, 
a tagállamok vagy a  többi 
fél vonatkozásában; 
előfordulhat például, hogy 
a Bizottságról vagy más 
intézményekről a  tagállamok 
vagy a  közvélemény rosszabb 
képet alakítanak ki, nagyon 
súlyos előítélettel viseltetnek 
jogi vagy természetes 
személyek iránt, túllépik 
a költségvetést, vagy jelentős 
pénzügyi veszteség keletkezik, 
ami igen komoly hátrányos 
következményekkel jár 
a Bizottság pénzügyeire nézve” .
3.	ÁBRA
A	RENDSZER 	BIZONYOS 	VONATKOZÁSAIVAL 	KAPCSOLATBAN 	A CRIS-FELHASZNÁLÓK 	
VÉLEMÉNYÉNEK 	ALAKULÁSA 	2008 	ÉS	2010 	KÖZÖTT, 	EGY 	1-TŐL 	(ROSSZ) 	5-IG 	(KIVÁLÓ) 	
TERJEDŐ 	SKÁLÁN
1 2 3 4 5Általános értékelésInformációk
a kézikönyvekbenA kézikönyvekhez 
való hozzáférésBiztonságReakcióképességElérhetőségFelhasználóbarát
jellegFunkciókMegbízhatóságKeresés
2010 2008
Forrás : A Bizottság munkadokumentuma – A 2010-es „CRIS – az Ön véleménye” című felmérés eredményei, 2011. február.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)24
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)47.  A Bizottság számos módon igyekszik biztosítani a  CRIS adatintegritását:
 οA CRIS szoftvere automatizált ellenőrzéseket tartalmaz;
 οA CRIS-ben kódolt minden egyes tranzakciót több különböző tisztvi -
selőnek kell érvényesítenie;
 οA EuropeAiden belül a  tisztviselők kisebb csoportja, az adatminő -
séggel foglalkozó csoport adatminőség-ellenőrzéseket végez, és ko -
ordinálja a  nagyszámú téves adat javítását, illetve a  hiányzó adatok 
pótlását21;
 οA belső és külső ellenőrzésről szóló jelentések rendszeresen felhívják 
a figyelmet az adatminőséggel kapcsolatos rendszerjellegű problé -
mákra, és ajánlásokat fogalmaznak meg;
 οVégezetül a  pénzügyi tranzakciók mintáin elvégzett utólagos ellen -
őrzések szintén feltárnak adatminőségi problémákat.
48.  A Számvevőszék egy sor CRIS-adatrekorddal kapcsolatban tételes el -
lenőrzéseket végzett annak igazolására, hogy az információs rendszer 
eredményes volt-e az adatok integritásának biztosítása tekintetében.  
A  Számvevőszék közelebbről azt vizsgálta meg, hogy az érintett adatre -
kordok hiánytalanok, érvényesek és naprakészek voltak-e:
HiánytalanAz összes tranzakciót rögzítették, és valamennyi vonatkozó adatmezőt 
kitöltötték.
ÉrvényesAz adatok az információs rendszer egészében megegyeznek (a rög -
zített adatok nem mondanak ellent egymásnak), és az adatrekordok 
a helyszínen rögzített állapotot tükrözik.
Naprakész Az információt kellő időn belül rögzítették.
HIÁNYZÓ 	ADATREKORDOK
49.  A Számvevőszék talált olyan, számlákkal kapcsolatos bejegyzéseket, ame -
lyeket a  CRIS helyett közvetlenül az ABAC-ban kódoltak. Ezért a  CRIS-ben 
időnként egyszeri, nagy összegű kifizetéseket kellett létrehozni, hogy 
a CRIS-ben és az ABAC-ban szereplő végösszegek szinkronban legyenek. 
A Számvevőszék 118 ilyen szinkronizáló célú bejegyzést talált (2009-
ben 31-et, összesen 65 millió euró értékben, 2010-ben pedig 87-et  
175 millió  euró értékben). Az egyösszegű kifizetések rögzítése nem 
pótolta a  CRIS-ben a  részletes nyilvántartás hiányát. Először is ezeket 
a bejegyzéseket nem rendelték egy konkrét földrajzi területhez (lásd: 39. 
bekezdés). Amiatt, hogy a  számlákkal kapcsolatos bejegyzéseket közvet -
lenül az ABAC-ban kódolják, a  CRIS kevésbé képes összevont információt 
szolgáltatni.21 A Bizottság 
irányítással kapcsolatos 
dokumentumai szerint 
2010-ben az adatminőséggel 
foglalkozó csoport 
80 000 rendellenességet tárt 
fel az adatok tekintetében, 
és ezek közül több mint 
70 000 javítását koordinálta.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)25
50.  Nem éltek szisztematikusan azzal a  lehetőséggel, hogy az adatrekordok -
hoz dokumentumokat lehet csatolni. A  lezárt vagy folyamatban lévő ha -
tározatokkal kapcsolatos, 2010-ben frissített bejegyzések egyharmadához 
például nem csatoltak dokumentumot. A  2009-ben vagy 2010-ben aláírt, 
lezárt vagy folyamatban lévő szerződésekkel kapcsolatos bejegyzések 
14%-ához sem csatoltak dokumentumot. Ez csökkenti a  rendszer haté -
konyságát és eredményességét a  projektirányítás és a  dokumentumok -
hoz való hozzáférés tekintetében.
51.  Ezen túlmenően a  Számvevőszék olyan esetekkel is találkozott, amikor 
nem használták ki a  CRIS által biztosított, a  különböző modulokból szár -
mazó és ugyanazon projektre vonatkozó bejegyzések összekapcsolá -
sának lehetőségét, ami lehetővé tenné a  felhasználók számára, hogy 
átnézhessék az egy adott fellépéssel kapcsolatos összes bejegyzést (lásd: 
10. bekezdés). A  szerződésekkel kapcsolatos 105  000 bejegyzésből példá -
ul 9 000-et (9%) nem kapcsoltak semmilyen finanszírozási határozathoz. 
A lezárt vagy folyamatban lévő ellenőrzésekkel kapcsolatos 3  000 adat -
bejegyzésből több mint 300-at22 (10%) pedig nem kapcsoltak semmilyen, 
szerződéssel vagy határozattal kapcsolatos bejegyzéshez23. Ez csökkenti 
a CRIS mint projektirányítási eszköz hatékonyságát.
52.  Az OECD Fejlesztési Segítségnyújtás Bizottságának (DAC) tagjaként a  Bi-
zottság rendszeresen beszámol az OECD-nek a  külső segítségnyújtási te -
vékenységeiről. Ez magában foglalja az érintett tevékenységeknek a  stan -
dard osztályozás (DAC ágazati kódok) szerinti csoportosítását. A  CRIS-ben 
a szerződésekkel és projektekkel kapcsolatos bejegyzések egy adott DAC 
ágazati kódhoz köthetők. Míg majdnem az összes, szerződésekkel kap -
csolatos bejegyzést hozzákapcsolták egy ilyen kódhoz, ezt a  projektek -
kel kapcsolatos bejegyzéseknek csupán 30%-a esetében tették meg. Így 
nem lehet felhasználni a  CRIS adatait az OECD DAC kódrendszere szerinti 
megbízható statisztika elkészítéséhez (lásd: 4. háttérmagyarázat ).22 Ezek a külső műveletekkel 
kapcsolatos azon 
ellenőrzésekre vonatkoznak, 
amelyeket általában 
a Bizottsággal szerződéses 
viszonyban álló, külső 
könyvvizsgáló társaságok 
végeznek el.
23 Amint azt a 2004-es 
pénzügyi évről szóló éves 
jelentésében a Számvevőszék 
megállapította: „Minden − 
még a végrehajtó szervezetek 
által szerződésben 
kiadott − ellenőrzésre 
vonatkozó adatot rögzíteni 
kell a CRIS-rendszerben, 
és hozzá kell kapcsolni 
a megfelelő projektirányítási 
információkhoz.” 
A Számvevőszék a 2005-ös 
pénzügyi évről szóló éves 
jelentésében is hasonló 
ajánlást tett.
4.	HÁTTÉRMAGYARÁZAT
A	PROJEKTEK 	NEM 	SOROLHATÓK 	BE	DAC 	ÁGAZATI 	KÓD 	SZERINT
Mivel a  CRIS-ben szereplő, projektekre vonatkozó bejegyzéseknek mindössze 30%-a kapcsolódik DAC 
ágazati kódhoz, ezért például a  „Vízbázisvédelem” modulba tartozó projektekre történő keresés ered -
ménye nagy valószínűséggel nem adná ki a  teljes listát, és így megbízható sem lenne. 
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)26
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)24 A 2008. pénzügyi 
évre vonatkozó éves 
jelentésében a Számvevőszék 
a következőket állapította 
meg: „A tranzakciók vizsgálata 
során megállapítást 
nyert, hogy a CRIS-ben 
tárolt adatok nem mindig 
teljesen pontosak. Egyrészt 
a kifizetésekkel, másrészt 
a kötelezettségvállalásokkal 
kapcsolatos adatok 
összevonásában mutattak ki 
hibákat (olyan projektek és/
vagy szerződések esetében 
például, amelyeknél 
a CRIS-országkódot 
helytelenül rögzítették). 
Más hibák a Bizottság 
pénzügyi beszámolójának 
megbízhatóságát 
befolyásolhatják (például 
a bankgaranciák lejáratának 
napja; a projekt-/
szerződésirányítási módozat 
kategorizálása)” .ÉRVÉNYTELEN 	ADATREKORDOK
53.  A Számvevőszék egy esetben sem bukkant kettős pénzügyi nyilvántar -
tásra, azaz olyan tranzakcióra, amelyet egynél többször rögzítettek volna.
54.  Felmerültek viszont olyan bejegyzések, amelyek mögött nem volt tény -
leges pénzügyi tranzakció vagy műveleti esemény. E  bejegyzéseket 
(melyeket a  CRIS felhasználói általában „dummy-bejegyzéseknek” vagy 
„álbejegyzéseknek” neveznek) olykor a  rendszer technikai korlátainak 
áthidalására hozták létre. Konkrétan a  CRIS-ben 2009-ben és 2010-ben 
lezárt, szerződésekkel kapcsolatos 15  000 bejegyzésből 100 bizonyult 
„álbejegyzésnek”. Ha ilyen bejegyzések fordulnak elő, az torzíthatja az 
összevont adatokat, megzavarhatja a  felhasználókat, hibákat idézhet elő 
és csökkentheti a  hatékonyságot.
55.  A Számvevőszék ellentmondó adatértékeket tartalmazó bejegyzéseket 
talált a  CRIS-ben. Például:
 οA 6 000 ellenőrzött bejegyzés 2%-a ideiglenes státusú volt, jóllehet 
más adatok szerint már szerepeltek a  záró jelentésben.
 οA 2009-es vagy 2010-es szerződésekkel kapcsolatos, lezárt 2  300 be -
jegyzés 7%-ánál a  szerződés aláírásának dátuma későbbi, mint a  vég-
rehajtás megkezdésének időpontja.
 οA határozatokkal kapcsolatos 5  000 bejegyzés 1%-a ideiglenes státusú 
volt, jóllehet a  lezárásukra meghatározott időpont már elmúlt.
 Az ilyen következetlenségek gyakran téves adatrekordok vagy adminiszt -
ratív hibák meglétére utalnak24.
56.  A Számvevőszék talált olyan bejegyzéseket, amelyek tekintetében elté -
rések tapasztalhatók a  CRIS és az ABAC adattárház  – a Bizottságnak az 
irányítás számára egyesített pénzügyi és számviteli információk nyújtá -
sára szolgáló központi rendszere  – között.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)27
25 Lásd: 2. lábjegyzet.
26 A költségvetési rendelet 
61. cikke a következőt mondja 
ki: „Minden intézmény 
kinevez egy számvitelért 
felelős tisztviselőt, aki az 
egyes intézményekben 
felel a következőkért: (...) 
a számviteli rendszerek 
megállapítása és 
érvényesítése, és adott 
esetben az engedélyezésre 
jogosult tisztviselő által 
a számviteli információk 
szolgáltatására vagy 
igazolására megállapított 
rendszerek érvényesítése (...)” .
27 A költségvetési rendelet 
végrehajtási szabályai az 
57. cikkben a következőket 
állapítják meg: „Amennyiben 
az engedélyezésre 
jogosult tisztviselő által 
létrehozott pénzügyi 
igazgatási rendszerek 
adatokat szolgáltatnak az 
intézmény elszámolásáról, 
vagy az említett 
elszámolások adatainak 
megalapozására szolgálnak, 
úgy a számvitelért felelős 
tisztviselő hozzájárulása 
szükséges az ilyen rendszerek 
bevezetéséhez vagy 
módosításához” .KÉSEDELMES 	ADATRÖGZÍTÉS
57.  Ami a  CRIS-ben történő adatrögzítést illeti, a  Számvevőszék talált olyan 
bejegyzéseket, amelyek esetében késedelmek fordultak elő az adott ügy -
let és annak a  rendszerben történő rögzítése tekintetében. A  Bizottság 
előírása szerint például a  számlákat a  beérkezésüktől számított öt na -
pon belül kell rögzíteni. 2010-ben azonban a  számláknak csak a  felét 
rögzítették a  CRIS-ben ezen időtartamon belül, a  számlák 13%-át pedig 
még a  beérkezésüktől számított egy hónap elteltével sem rögzítették. 
2010-ben hasonlóképpen átlagosan hat hét telt el az ellenőrzési jelen -
tések Bizottsághoz történő beérkezése és a  CRIS megfelelő ellenőrzési 
nyilvántartásához való csatolása között.
A	RENDSZER 	ÉS	ADATAI 	SZÁMÁRA 	NEM 	
BIZTOSÍTOTT 	A MEGFELELŐ 	BIZTONSÁG
HIÁNYZIK 	AZ	ADATBIZTONSÁGGAL 	KAPCSOLATOS 	FELADATKÖRÖK 	
VILÁGOS 	MEGHATÁROZÁSA
58.  A Bizottság informatikai rendszereinek biztonságáról szóló C(2006) 3602 
bizottsági határozat25 megállapítja, hogy minden egyes főigazgatónak ki 
kell jelölnie legalább egy helyi információbiztonsági tisztviselőt, akinek 
feladata annak biztosítása, hogy az IT- és rendszerszolgáltatók megfelelő 
biztonsági intézkedéseket vezessenek be. A  határozat azt is kimondja, 
hogy a  főigazgatóságok átruházhatják biztonsági terveik végrehajtá -
sának és irányításának egészét vagy egy részét horizontális szervezeti 
egységekre, például az Informatikai Főigazgatóságra. Ilyen esetekben 
azonban a  főigazgatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az érintett szer -
vezeti egység megtegye a  szükséges biztonsági intézkedéseket. Az át -
ruházás feltételeinek rögzítése érdekében szolgáltatási megállapodást 
kell kidolgozni a  felek között, amely elsősorban a  végrehajtás nyomon 
követésére szolgáló intézkedéseket határozza meg.
59.  A költségvetési rendelet kimondja továbbá, hogy az intézmény szám -
vitelért felelős tisztviselőjének feladata a  számviteli információk szol -
gáltatására vagy igazolására megállapított rendszerek érvényesítése26. 
A költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak előírása szerint az 
ilyen rendszerek módosításához a  számvitelért felelős tisztviselő hozzá -
járulása szükséges27.
60.  A Számvevőszék megállapította, hogy a  CRIS felhasználói hozzáférési 
jogainak megadására, fenntartására és megszüntetésére vonatkozó el -
járásokat és feladatokat dokumentálták. Általánosabb szinten ugyanak -
kor nem határozták meg egyértelműen a  CRIS irányítására vonatkozó 
feladatköröket. Konkrétan a  CRIS nem tartozott a EuropeAid helyi infor -
mációbiztonsági tisztviselőjének felelősségi körébe.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)28
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)28 A Számvevőszék által 
végzett ellenőrzés idején 
az EFA-kból finanszírozott 
műveletekkel kapcsolatos 
számviteli információk 
vonatkozásában még nem 
validálták a CRIS-t.
29 12. sz. belső ellenőrzési 
előírás.
30 Lásd: 2. lábjegyzet.61.  Nem született aláírt szolgáltatói megállapodás a EuropeAid, a  CRIS rend -
szer tulajdonosa és az Informatikai Főigazgatóság között, amely utób -
bira a EuropeAid hatásköröket ruházott át, különösen a  CRIS szoftverét 
és adatait tartalmazó szerverek biztonságának biztosítása tekintetében. 
Ilyen dokumentum hiányában nem egyértelmű, hogy melyek az egyes 
érintett főigazgatóságok feladatai.
62.  2008 júliusában a  Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az Unió általá -
nos költségvetése által finanszírozott műveletekkel kapcsolatos számviteli 
információk szolgáltatására vagy igazolására alkalmas helyi rendszerként 
validálta a  CRIS-t28. Annak ellenére azonban, hogy 2010-ben jelentős mó -
dosításokat hajtottak végre a  rendszeren, a  CRIS-t mégsem tüntették fel 
a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének az adott évre vonatkozóan 
bejelentett módosítások jegyzékében, ellentétben a  költségvetési rendelet 
végrehajtási szabályai által előírtakkal (lásd: 59. bekezdés).
A	RENDSZER 	ADATTITKOSSÁG- 	ÉS	ADATINTEGRITÁS-MEGŐRZŐ 	
KÉPESSÉGÉT 	CSORBÍTÓ 	HIÁNYOSSÁGOK
63.  A Bizottság belső ellenőrzési előírásai értelmében a  főigazgatóságok által 
alkalmazott informatikai rendszerek számára védelmet kell biztosítani 
a titkosságukat és integritásukat fenyegető veszélyekkel szemben29.
64.  A Számvevőszék két olyan esetet talált, amely aggályokat vet fel a  CRIS-
nek az adatok titkosságának (lásd: 65. bekezdés) és integritásának (lásd: 
67. bekezdés) megőrzésére vonatkozó képességével kapcsolatban.
65.  Az adatok titkossága főleg azon adatok bizalmas jellegére vonatkozik, 
amelyekhez csak felhatalmazott személyek férhetnek hozzá30. A CRIS ese -
tében a  rendszernek a  Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságnál 
(EuropeAid), a  Bővítési Főigazgatóságnál, a  Humanitárius Segélyek és 
Polgári Védelem Főigazgatóságánál (ECHO), a  Külpolitikai Eszközökért 
Felelős Szolgálatnál dolgozó állandó és külső bizottsági felhasználói, va -
lamint a  Bizottságnak az Unió külképviseletein dolgozó munkatársai au -
tomatikusan megkapják a  rendszerhez való hozzáférést. Kérelem alapján 
megadják a  hozzáférést az ugyanezen szervezeti egységek ideiglenesen 
alkalmazott külső felhasználói, valamint más szervezeti egységek és az 
Európai Számvevőszék munkatársai számára is. Bizonyos esetekben az 
intézményeken kívüli felhasználók is hozzáférhetnek a  rendszerhez.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)29
66.  A CRIS azonban nem tartalmaz olyan általános mechanizmust, amely 
a felhasználók hozzáférési jogait bizonyos adatkategóriákhoz való hozzá -
férésre korlátozná. Két konkrét esetben ad hoc  technikai mechanizmust 
kellett kidolgozni, hogy a  bizalmas dokumentumokhoz ne férhessen hoz -
zá valamennyi felhasználó31. E két kivételtől eltekintve a  CRIS valamennyi 
felhasználója automatikus hozzáféréssel rendelkezik a  CRIS-ben szereplő 
összes adathoz. Ez a  helyzet kétségessé teszi a  CRIS adatainak titkosságát, 
főleg a  rendszer kisszámú külső felhasználója esetében.
67.  Az adatok integritásának biztosítása érdekében intézkedések szükségesek 
annak garantálására, hogy az információs rendszert és a  feldolgozott 
adatokat csak szándékos és jogszerű intézkedés révén lehessen módo -
sítani32. Egyéb funkciók mellett a  CRIS olyan mechanizmusokat is tartal -
maz, amelyek a  pénzügyi megbízottak számára lehetővé teszik, hogy 
érvényesíthessék a  tranzakciókat a  rendszerben33. A Számvevőszék talált 
olyan, felhatalmazott felhasználó által rögzített pénzügyi érvényesítése -
ket, amelyeket egy másik személy módosított.
HIÁNYOS 	RENDSZERDOKUMENTÁCIÓ
68.  A rendszerdokumentáció fontos eszköz az IT-fejlesztők és rendszerfelhasz -
nálók számára az adatok biztonságának és különösen integritásának biz -
tosításához. A  dokumentáció révén megérthető, hogyan kezeli a  rendszer 
az adatokat, és hogyan kell értelmezni az adatokat és a  kódokat. Különö -
sen fontos, hogy a  dokumentációnak köszönhetően a  fejlesztők a  rend -
szer átalakításakor is meg tudják őrizni annak ellentmondásmentességét, 
a felhasználók pedig a  megfelelő adatokat a  megfelelő helyre tudják 
bevezetni. A  költségvetési rendelet végrehajtási szabályai megállapítják, 
hogy a  költségvetés végrehajtásával kapcsolatos műveletek feldolgozá -
sára alkalmazott számítógépes rendszerekhez azok teljes és naprakész 
leírására van szükség34. Minden ilyen leírásnak meg kell határoznia az 
összes adatmező tartalmát, és ismertetnie kell, hogyan kezeli a  rend -
szer az egyes műveleteket. Azt is részletesen bemutatja, hogy a  rendszer 
hogyan garantálja minden egyes művelet esetében a  teljes ellenőrzési 
nyomvonal meglétét.
69.  A Számvevőszék megállapította, hogy az ellenőrzéshez kiválasztott nyolc 
CRIS-modulból kettő esetében hiányzott az adatmezők tartalmának do -
kumentációja, azaz az adatjegyzék (lásd: 22. bekezdés). A  másik hat mo -
dul vonatkozásában az adatjegyzék hiánytalan és naprakész volt.31 Az „Ajánlati felhívás” 
modulhoz és a szerződésekkel 
kapcsolatos, bizalmasnak 
minősített bejegyzésekhez 
ad hoc  felhasználói 
hozzáférési korlátozásokat 
fejlesztettek ki.
32 Lásd: 2. lábjegyzet.
33 A költségvetési rendelet 
84. cikke a következőt 
mondja ki: „Ha a bevételi 
és kiadási műveletek 
kezelése számítógépes 
rendszerekkel történik, 
úgy a dokumentumokat 
számítógépes vagy 
elektronikus eljárással is alá 
lehet írni” .
34 A 2342/2002/EK, Euratom 
rendelet 107. cikke.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)30
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)70.  A funkcionális elemzés dokumentációja  – amely ismerteti, hogy a  rend -
szer hogyan dolgozza fel az egyes műveleteket  – az ellenőrzéshez kivá -
lasztott összes modul esetében rendelkezésre állt. Általánosabb szinten 
azonban a  rendszer technikai felépítését nem dokumentálták megfele -
lően. Hiányzott például a  CRIS-ben található különböző adattáblázatok 
közötti egységet biztosító kapcsolatok dokumentációja35.
71.  A Számvevőszék azt is megállapította, hogy  – az „Értékelések” modultól 
eltekintve, amelyet nem alkalmaztak (lásd: 1. háttérmagyarázat ) – min -
den egyes ellenőrzött modul esetében rendelkezésre áll egy felhasználói 
kézikönyv. Hét esetből háromban azonban a  kézikönyv részben elavult, 
illetve hiányos volt.
72.  A CRIS magában foglal egy ellenőrzési nyomvonalat biztosító rendszert, 
amely elvileg lehetővé teszi az adatmódosítási előzménylisták helyreál -
lítását, azaz annak nyomon követését, hogy egy adott adatbejegyzéssel 
kapcsolatban melyik felhasználó és mikor hajtott végre műveleteket. Az 
ellenőrzési nyomvonal adatai azonban nem álltak a  felhasználók rendel -
kezésére a  CRIS felhasználói interfészén; csak az informatikai munkatársak 
férhettek hozzájuk, értelmezésükhöz pedig a  rendszer informatikai felépí -
tésének alapos ismeretére volt szükség. Emiatt az ellenőrzési nyomvonal 
potenciális használhatósága külön kérelmen alapuló kivételes esetekre 
korlátozódik.
A	SZEMÉLYES 	ADATOK 	FELDOLGOZÁSÁNAK 	NEM 	MEGFELELŐ 	
NYOMON 	KÖVETÉSE
73.  A 45/2001/EK rendelet szabályokat ír elő a  személyes adatok feldolgozá -
sára vonatkozóan, többek között azt, hogy az adatkezelőnek előzetesen 
értesítenie kell a  Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét36.
74.  Az adatkezelők négy értesítést küldtek a  Bizottság adatvédelmi tisztvi -
selőjének a  személyes adatok CRIS-ben történő feldolgozásáról. Az egyik 
a CRIS egészére vonatkozott, a  másik három pedig bizonyos modulok -
ra. A  Számvevőszék azonban olyan dokumentumokat talált, amelyek 
személyes adatokat tartalmaznak, és amelyeket úgy csatoltak a  CRIS-
bejegyzésekhez, hogy erre az említett értesítések egyike sem utalt. Ezek 
a dokumentumok több mint 2000, különböző CRIS-modulokban szereplő 
bejegyzésekhez csatolt életrajzot tartalmaztak, amelyekhez ilyen módon 
valamennyi CRIS-felhasználó hozzáférhetett (lásd: 65 és 66. bekezdés).35 Egységet biztosító 
kapcsolat lenne például, hogy 
a „Szerződések” modulban 
szereplő bejegyzés nem 
törölhető a rendszerből, 
amennyiben a „Kifizetések” 
modulban megtalálható 
bejegyzés hivatkozik rá; 
ez a sajátos kapcsolat 
biztosítaná, hogy egy adott 
kifizetés mindig köthető 
legyen egy szerződéshez, 
hogy ne legyenek „árva” 
kifizetések.
36 A 45/2001/EK rendelet 
25. cikke megállapítja: 
„Az adatkezelő minden 
adatfeldolgozási műveletről 
és az egy azonos célt vagy 
több egymással összefüggő 
célt szolgáló adatfeldolgozási 
műveletek sorozatáról 
előzetesen értesíti az 
adatvédelmi tisztviselőt.”
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)31
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
75.  A Számvevőszék következtetése szerint a  CRIS többnyire eredményes 
abban a  tekintetben, hogy eleget tesz a  Bizottság külső fellépésekkel 
kapcsolatos információs igényeinek. A  rendszer azonban még tízéves 
fejlesztés után is hiányosságokat mutat. Ezek főleg a  CRIS és a  Bizott -
ság számviteli rendszerének viszonyára, az adatkódolással kapcsolatos 
hibákra, az adatintegritás biztosítása terén megfigyelhető nem megfe -
lelő eredményességre, valamint általánosabb értelemben a  rendszer és 
adatainak nem kielégítő biztonságára vonatkoznak. Észrevételeink közül 
több is megerősít a  Számvevőszék korábbi jelentéseiben szereplő egyes 
egyéb észrevételeket.
76.  Amikor 2002-ben működésbe léptette a  CRIS-t, a  Bizottságnak az volt 
a célja, hogy azonnali és összevont pénzügyi információval tudjon szol -
gálni a  projektekről és programokról a  külső fellépések terén. Azóta 
a CRIS folyamatos átalakuláson ment keresztül, hogy eleget tegyen az 
új, konkrét információs igényeknek, és ezek a  fejlemények jelentősen 
módosították a  rendszert. A  külső fellépések pénzügyi vonatkozásai 
mellett a  CRIS most már több operatív mozzanatra is kiterjed. Időköz -
ben a  Bizottság számviteli információs rendszere is fejlődött, és több 
új funkciót is magában foglal. Az említett változások ellenére azonban 
a CRIS szerepének és célkitűzéseinek új meghatározására nem került 
sor. A  CRIS szerepének meghatározása már elavult a  Bizottság számviteli 
rendszerének szerepéhez képest, amelynek egyébként sok funkcióját 
megkétszerezi.
Meg kell határozni a CRIS mint információs rendszer szándékolt szere -
pét, különösen a Bizottság ABAC elszámolási rendszeréhez való viszo -
nyában. A Bizottság kiváltképp igyekezzék csökkenteni az ABAC funk -
cióinak a CRIS-ben előforduló szükségtelen megkettőzését. 1.	AJÁNLÁS
77.  2008 óta a  Bizottságnak sikerült intézkedéseket tennie annak biztosítá -
sára, hogy a  CRIS fejlesztései megfelelően meghatározott információs 
igényeknek tegyenek eleget. A  CRIS fejlesztésével kapcsolatos valamen y-
nyi projektet most már a  jövőképet tartalmazó dokumentum alapján 
hagyják jóvá, amely ismerteti a  projekt célkitűzéseit, kockázatait és esz -
közeit. Ezen túlmenően jelenleg már projektirányítási módszereket is 
alkalmaznak.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)32
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)78.  Miután a  CRIS rendszert 2005 és 2008 között, nem eléggé összehangolt 
módon fejlesztették, ezért a  rendszer adatkódjai nincsenek megfelelően 
meghatározva. A  Számvevőszék megállapította, hogy számos kódjegy -
zék kétszer is szerepel, miközben előfordulnak olyanok is, amelyek nem 
kölcsönösen kizárólagos kódokat tartalmaznak. Ebből következően az 
adatok összesítése különösen összetetté vált, ami növeli a  hibakockáza -
tot. Különösen azt nem könnyű elérni, hogy a  CRIS a  külső fellépésekről 
kedvezményezett országokra, pénzügyi eszközökre vagy szakpolitikára 
lebontott összesített adatokkal szolgáljon.
79.  Ami a  CRIS adatintegritását illeti, a  Számvevőszék megállapítása szerint 
egyes adatrekordok vagy hiányoztak, vagy nem voltak érvényesek, illet -
ve naprakészek. Mindez csökkentette a  rendszer mint irányítási eszköz 
hatékonyságát és eredményességét.
Úgy kell ésszerűsíteni a CRIS adatkódjegyzékeit, hogy azok egyediek 
legyenek, adatértékeik pedig kölcsönösen kizárólagosak. Az adatok 
megbízhatóságának szavatolása végett felül kell vizsgálni és meg kell 
erősíteni továbbá az adatminőség jelenlegi kontrollmechanizmusait 
(ellenőrzéseket, eljárásokat). Célozzák ezek az intézkedések különö -
sen azt, hogy a CRIS eredményesen és hatékonyan tudjon összesített 
adatokat szolgáltatni kedvezményezett országok, pénzügyi eszközök 
és szakpolitika-területek szerinti lebontásban.2.	AJÁNLÁS
80.  Az uniós külképviseleteken dolgozó CRIS-felhasználók körében végzett 
számvevőszéki felmérés tanúsága szerint ezeknek a  felhasználóknak gond -
jaik vannak a  rendszer alkalmazásával. Konkrétan arról számoltak be, hogy 
a rendszer gyakran és hosszú időre leáll, a  rendszer kialakításával kapcso -
latos hiányosságok miatt késedelmek fordulnak elő a  tranzakciók rögzítése 
terén, és nehézségek tapasztalhatók az adatkódok értelmezése során. 
Tekintettel arra, hogy a CRIS felhasználói számosak és sokfélék, a jövő -
beni fejlesztések fordítsanak kellő figyelmet a rendszer felhasználóbarát 
voltának fokozására.3.	AJÁNLÁS
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)33
81.  A Számvevőszék megállapította, hogy a  Bizottság továbbra sem biztosí -
totta kellőképpen a  rendszer és adatai biztonságát. A  felhasználói hozzá -
férési jogok kezelésére ugyan léteztek eljárások, ám a  CRIS adatbiztonsági 
felelősségi köreinek egyértelmű meghatározására nem került sor. Egyes 
rendszerhiányosságok csorbították továbbá az adattitkosság és  -integri -
tás megőrzésének hatékonyságát és eredményességét. A  Számvevőszék 
azt is megállapította, hogy nem volt megfelelő a  személyes adatok fel -
dolgozásának felügyelete.
Meg kell határozni a CRIS adatbiztonságának irányításával kapcsolatos 
felelősségi köröket; átfogó informatikai kockázatelemzést kell végre -
hajtani; kellő figyelmet kell fordítani a személyes és pénzügyi adatok 
védelmére.4.	AJÁNLÁS
Ezt a  jelentést Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökletével a  III. kamara 
a 2012. március 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.
A Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)34
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI
ÖSSZEFOGLALÁS
IV.
Lásd a  Bizottság 75. bekezdésre adott válaszát.
V.
A CRIS szerepére vonatkozóan, lásd a  Bizottság 76. bekez -
désre adott válaszát, valamint az 1. ajánlást.
A megkettőzött funkciókra vonatkozóan, lásd a  Bizott -
ság 35. és 76. bekezdésre adott válaszát, valamint az 
1. ajánlást.
VI.
Lásd a  Bizottság 78. bekezdésre adott válaszát.
VII.
Lásd a  Bizottság 79. bekezdésre adott válaszát.
VIII.
Lásd a  Bizottság 81. bekezdésre adott válaszát.
IX.	a)
A CRIS a  Bizottság Külkapcsolati Főigazgatóságának számí -
tógépes irányítási információs rendszere1. Ez egy integrált 
rendszer, amely magában foglal egy közvetlen interfészt 
a Bizottság számviteli rendszerével (ABAC), ezzel egysze -
rűsítve azon eszközök számát, amelyet a  külső együttmű -
ködés területén dolgozó személyi állomány használ min -
dennapi munkája során. A  célkitűzéseket a  „Stratégie des 
systèmes d’information de la DG EuropeAid jusque 2016 ” című 
dokumentumban határozták meg 2011 decemberében.
IT-környezetének racionalizálási folyamata során, a  Bizott -
ság jelenleg valamennyi ilyen rendszerének jobb integrá -
cióján munkálkodik. Az ABAC funkciók megkettőzésének 
csökkentésére irányuló célkitűzést azáltal valósítják meg, 
hogy az ABAC webalapú szolgáltatásai révén közvetlenül 
a CRIS-ből érik el az ABAC-funkciókat. A  EuropeAid részt 
vesz az ezzel kapcsolatosan indított, a  Bizottság egészére 
kiterjedő kísérleti projektben.
1 Az ECHO tekintetében csak részben.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)35
A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI
BEVEZETÉS
2.
Lásd a  Bizottság CRIS-re vonatkozó meghatározását 
a IX a). bekezdésben.
A CRIS-t már a  kezdetektől fogva, azaz 2002-ben is üze -
meltetési igazgatási, valamint pénzügyi igazgatási célokra 
tervezték. Abban az időben az üzemeltetési igazgatási 
szempontokkal (alapvető üzemeltetési folyamatok) az 
„Intézkedés/Projekt ” és a  „Programozás” modulokban 
foglalkoztak.
ÉSZREVÉTELEK
27.
A Számvevőszék által vázoltak a  2009 előtt uralkodó hely -
zetre vonatkoznak, ugyanis akkor új irányítás került felál -
lításra és az információtechnológiai egységet is átszer -
vezték. Jelenleg egy teljes körűen dokumentált folyamat 
(felismerés, jóváhagyás, rangsorolás, elemzés, fejlesztés, 
tesztek) előzi meg a  rendszerek valamennyi változtatását. 
A Bizottság elvégezte működési folyamatainak modellezé -
sét is, amelynek célja jobban összehangolni azokkal a  rend -
szer funkcionális specifikációit.
1.	háttérmagyarázat	
A CRIS-rendszerben lévő korlátozott „Értékelések” modult 
azzal a  céllal hozták létre, hogy az értékelések nagyon 
egyszerű adatbázisát alkossa, jelentéstételi célokra. Ezt 
követően, amikor kiderült, hogy miként alakultak az igé -
nyek valójában, és azok összetettebbek, mint eredetileg 
tervezték, végül úgy döntöttek, hogy egy ambiciózusabb 
projektet alakítanak ki „projektciklus-irányítási értékelés” 
néven, amely képes az egész értékelési folyamat támogatá -
sára egy teljesen új technikai architektúrában. Ez a  projekt 
a tervek szerint 2013-ban lesz működőképes, és kétségkívül 
több hozzáadott értéke lesz az egész értékelési folyamat 
számára.
31.
Az az igény volt a  CRIS felállításának és kifejlesztésének 
egyik fő célkitűzése, hogy racionalizálják a  korábbi három, 
DG1A, DG1B és DG8 rendszert e  három szolgálat összevo -
nását követően. A  Bizottság nem kívánta továbbra is fenn -
tartani a  három különböző rendszert az ABAC rendszerhez 
kapcsolódó különböző interfészekkel.IX.	b)
A Bizottság folytatja azokat a  jelenlegi erőfeszítéseket, 
amelyek a  CRIS rendszerbeli adatellenőrzésre és a  rendszer -
ben történő adathitelesítés folyamatának javítására irányul -
nak. Már történtek különféle intézkedések ezen a  területen, 
mint például adatbirtokosok kijelölése 2009 elejétől azzal 
a céllal, hogy kezeljék az adatkódokat és meghatározzák 
a végrehajtandó előírásokat.
IX.	c)
Az üzemelési környezet komplexitása és a  felhasználók sze -
repének és felelősségének sokfélesége elkerülhetetlenül 
vezet bizonyos komplexitáshoz egy ilyen integrált rend -
szerben. Mindazonáltal, a  Bizottság elfogadja az ajánlást. 
A rendszer még inkább felhasználóbaráttá tétele fő célki -
tűzés, többek között a  következő projektekben:
 — a többszintű költségvetési kötelezettségvállalásra vo -
natkozó projekt a  „Szerződések” és „Határozatok” modu -
lok területén;
 — a számlaegyszerűsítési projekt; valamint
 — az „Ellenőrzés” modul újratervezése.
IX.	d)
Átfogó információtechnológiai kockázatelemzés kezdődik 
2012 folyamán és a  Bizottság kinevezi a  CRIS helyi informá -
cióbiztonsági tisztviselőjét.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI36
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)34.
A CRIS szerepének meghatározására vonatkozóan, lásd 
a IX a). bekezdésre adott választ.
A célkitűzéseket a  2011 decemberi „ Stratégie des systèmes 
d’information de la DG EuropeAid jusque 2016 ” című doku -
mentumban határozták meg.
35.
A CRIS lehetőséget ad a  felhasználóknak arra, hogy a  pro-
jektjeikkel kapcsolatos működési és pénzügyi adatokat 
egyetlen integrált eszközön keresztül kezeljék.
A funkciók megkettőzése tekintetében abban az időben, 
amikor a  CRIS-t felállították, a  funkciók megkettőzősének 
bizonyos szintje elkerülhetetlen volt, mivel nehéznek bizo -
nyult a  központi rendszer közvetlen használata (a SINCOM 
II akkor nem volt webalapú) a  decentralizációs folyamat 
során frissen kinevezett különféle uniós küldöttségeken. Az 
új számviteli rendszer (ABAC Workflow) 2005-ben történt 
bevezetését követően, valamint a  következő évek fő priori -
tásainak (EFA-integráció, új modulok) meghatározása után, 
a Bizottság megkezdte a  helyzet javítását IT-környezetének 
racionalizálásával összhangban. Ez a  2010-ben kezdődött 
folyamat szükség esetén tisztázni fogja az egyes bizott -
sági alkalmazások szerepét, és a  rendszerek beolvadásához 
vagy összeolvadásához vezet, így a  funkciók megkettőzése 
jelentősen csökken.
A funkciók megkettőzése nem jár együtt bármiféle meg -
kettőzéssel az adatkódolás folyamata során.
A CRIS és az ABAC egymástól való kölcsönös függését 
illetően, 2011 decemberében finomították a  forrásokra 
gyakorolt hatást, így az új becslés az informatikai források 
egyhatodára vonatkozik.
2.	háttérmagyarázat	
Az új ABAC-architektúra valamennyi helyi rendszer szá -
mára elérhetővé teszi validálási szolgáltatásait. Ennek 
megfelelően, mielőtt rögzítésre megküld egy tranzakciót az 
ABAC-ba, a  CRIS ezeket a  validálási szolgáltatásokat fogja 
használni, vagy azért, hogy tájékoztassa a  végfelhasználó -
kat a  kódolási hibákról, hogy azok elvégezhessék a  szüksé -
ges korrekciókat, vagy azért, hogy amennyiben az adatok 
helyesek, automatikusan aktiválják az ABAC rögzítési funk -
cióit. A  jelenlegi architektúrában az ABAC a  tranzakcióknak 
az adatbázisban történő előzetes tárolása nélkül nem teszi 
elérhetővé az értékelési funkciókat. Ennek következtében 
a CRIS helyileg kifejlesztett ellenőrzéseket végez, mielőtt az 
interfészen keresztül az ABAC-ba továbbítaná az adatokat. 
Ez magyarázza, hogy miért kell egyelőre a  validálást a  CRIS-
ben elvégezni.38.
A k ódok k ezelésére vonatk ozóan jelenleg k ét pro -
jekt van folyamatban azzal a  céllal, hogy kezeljék az 
adatkódjegyzékek megkettőzésének problémáját. Az első 
arra irányul, hogy centralizálja és összevonja a  referencia -
adatokat, valamint replikációs szolgáltatásokat kínáljon 
az informatikai rendszerek számára. A  második az elsőnek 
a folytatása, és az a  célja, hogy átalakítsa a  kódjegyzékek 
CRIS-ben való tárolásának módját.
Mindkét, 2010-ben kezdett és 2014-ig folyamatosan fejlesz -
tendő projekt jelentős javulást eredményez majd ebben 
a tekintetben.
39.
A Számvevőszék által említett esetben előfordulhat, hogy 
a földrajzi övezetek önmagukban véve nem kölcsönösen 
kizárólagosak: egy adott ország ugyanis mindig egy vagy 
több adott földrajzi terület része, ami elkerülhetetlen átfe -
désekhez vezethet.
Az adatösszevonás Számvevőszék által ismertetett bonyo -
lultsága inkább abból fakad, hogy a  Bizottság nagyon 
sokféle programot és folyamatot kezel a  külső fellépések 
keretében. Tehát e  bonyolultság nem feltétlenül a  CRIS-nek 
tulajdonítható.
3.	háttérmagyarázat	
A Számvevőszék által említett helyzet elkerülhetetlen az 
egy adott országban igazgatott programok sokfélesége 
miatt. Ugyanis a  külső segély kedvezményezettje lehet egy 
több országra kiterjedő régió is. Számos esetben azonban 
könnyen megoldható ez a  probléma a  megbízható operatív 
nyomon követésnek köszönhetően, valamint a  különböző 
meglévő CRIS-kódok kombinálásával.
40.
A CRIS-ben rendelkezésre álló további kritériumokat fel 
lehet használni az adott pénzügyi eszközre vonatkozó 
kiadások teljes összege összevonásának tökéletesítésére. 
Például a  vonatkozó költségvetési tételeket fel lehet hasz -
nálni az adott pénzügyi eszközre vonatkozó kiadások össze -
gének felismerésére. Ehhez hasonlóan a  „fellépés által ked -
vezményezett terület” mezőt fel lehet használni az adott 
országra vonatkozó kiadások összegének felismerésére.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)37
A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI
41.
A pénzügyi adatok összevonásának bonyolultsága inkább 
közvetlenül a  külső fellépések keretébe tartozó bizott -
sági fellépések jellegéhez k apcsolódik , mint a  CRIS 
hiányosságaihoz.
43.	Első 	francia 	bekezdés
A CRIS egy hétnél hosszabb leállása 2011 januárjában tör -
tént, mert a  EuropeAid és a  Fejlesztési Főigazgatóság egye -
sült, és létrehozták az Európai Külügyi Szolgálatot (EEAS), 
valamint a  Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálatot (FPI).
Ez azonban kivételes körülménynek tekinthető. A  Bizottság 
általában szorosan figyelemmel kíséri a  leállásokat. 2011-
ben, a  fenti helyzettől eltekintve, a  CRIS az idő több mint 
99%-ában rendeltetésszerűen működött.
Mivel ez egy webalapú alkalmazás, a  rendszer rendelke -
zésre állása a  küldöttségeken egyéb technikai rétegek 
(hálózatok, helyi szerverek…) rendelkezésre állásától is 
függ.
43.	Második 	francia 	bekezdés
2011 elején jelentős erőfeszítésekre került sor e  tervezés -
beli hiányosságok kezelésére, és ezekre továbbra is sor 
kerül. A  felhasználók informatikai támogatására vonatkozó 
feladatok átalakítása is növelte a  szolgáltatás minőségét. 
Ennek következtében a  2011-ben rögzített incidensek 
száma strukturálisan csökkent 2010-hez viszonyítva.
43.	Harmadik 	francia 	bekezdés
Az összevonás bonyolultsága tükrözi a  működési folyama -
toknak és maguknak a  szabályozásoknak a  komplexitását és 
sokféleségét.
Ennek a  komplex üzemelési környezetnek köszönhetően 
a CRIS összegyűjti a  specifikus kódolást a  központi pénz -
ügyi rendszer által előírt osztályozási kódok számára. 
Amennyiben tervbe van véve a  működési módok felülvizs -
gálata (pl. új pénzügyi rendelet/végrehajtási szabályok), 
különös figyelmet szentelnek annak, hogy elvégezzék az 
említett törzsadatok összehangolt, átfogó felülvizsgálatát. 
Ezenfelül a  rendelkezésre álló információk áramlása jelen -
tősen javult az elmúlt években (tudásbázis, az új verziókkal 
kapcsolatos rendszeres ismertetők, CRIS Support Twitter-
fiók, USM hálózatok stb.).49.
A szinkronizáló számlák célja, hogy naprakésszé tegyék a  CRIS 
„Határozatok” (1. szintű kötelezettségvállalások) és „Szerződé -
sek” (2. szintű kötelezettségvállalások) modulban felhasznált 
összegeket minden olyan esetben, amikor egyes tranzakciókat 
nem lehet a  CRIS-en keresztül feldolgozni a  funkcionális kor -
látozottság miatt, vagy mert a  végrehajtást olyan szolgálatok 
végzik, amelyek nem használhatják a  CRIS-t. Ezen technikai 
korlátok miatt, az említett  tranzakciókat közvetlenül az ABAC-
ban vagy egy más helyi rendszer segítségével kell feldolgozni. 
Emiatt később szinkronizálási eljárásra van szükség.
A szinkronizálásnak nem az a  célja, hogy megismételjen min -
den statisztikai információt, amelyet máshonnan már megkap -
hattak, hanem hogy egyszerűen egyeztesse a  CRIS-ben és az 
ABAC-ban szereplő azon összegeket, amelyeket a  megfelelő 
kötelezettségvállalásokra használtak fel egy adott időszak alatt 
(rendszerint a  teljes költségvetési évben).
A CRIS-en keresztül bonyolított tranzakciók teljes számához 
viszonyítva, nagyon korlátozott azon esetek száma, ahol szink -
ronizálás szükséges. Az országkódok révén még ezekben az 
esetekben is mindig rendelkezésre áll a  határozatokkal és 
szerződésekkel kapcsolatos valamennyi statisztika. Ezekre az 
esetekre vonatkozóan azonban, a  kedvezményezett országok 
szerinti számlákról/kifizetésekről szóló statisztikákat közvetle -
nül az ABAC adattárházból kell megkapni.
50.
Egy 2009. október 8-i utasítást követően kötelező a  szerződé -
sekre és határozatokra vonatkozó adatrekordokhoz dokumen -
tumokat csatolni. Ezt az utasítást később kiegészítették szá -
mos specifikus fejlesztéssel a  CRIS-ben, amelyek kiterjesztették 
a tranzakció-validálás blokkolásának lehetőségét, abban az 
esetben, ha a  szükséges dokumentumok nincsenek azokhoz 
megfelelően csatolva.
Ezeket az új elemeket 2010 novemberében vezették be.
51.
2011 szeptembere óta, a  Számvevőszék által azonosított, szer -
ződésekkel kapcsolatos adatbejegyzéseket automatikusan 
összekapcsolják a  finanszírozásról szóló határozattal kapcsola -
tos adatbejegyzéssel. Az ellenőrzésekkel kapcsolatos adatbe -
jegyzések a  legtöbb esetben (96%) 2009-nél korábbiak, ami -
kor még lehetséges volt bármely felhasználó számára anélkül 
lezárni egy ellenőrzéssel kapcsolatos CRIS-adatbejegyzést, 
hogy azt összekapcsolta volna egy ellenőrzött szerződéssel. 
Azóta a  rendszer  – rendkívül egyedi esetek kivételével  – már 
nem engedélyezi ezt. Ezek az egyedi esetek (a Számvevőszék 
által jelentett esetek fennmaradó 4%-a) magukban foglalják 
a STABEX ( az exportjövedelmek stabilizációja ) pénzeszközökre 
vonatkozó ellenőrzéseket, a  nemzetközi szervezetek szabály -
szerűségi értékelését, amelyek jellegüknél fogva nem kapcso -
lódnak egyetlen ellenőrzött szerződéshez sem.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI38
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)52.
2009-ig a  CRIS-t a  DAC jelentéstételi rendszer egyik infor -
mációforrásaként használták, bár az adatok minősége miatt 
az adatokat át kellett dolgozni, és manuális ellenőrzéseket 
végeztek, mielőtt az OECD felé a  jelentéstételre sor került 
volna.
A z ó t a  j e l e n t ő s  e r ő f e s z í t é s e k e t  t e t t e k  a  D A C -
formanyomtatvány kódolási folyamatának javítása érde -
kében, és jelenleg ennek eredményeként valamennyi 
DAC-formanyomtatványt megfelelően csatolnak az összes 
új projektekkel kapcsolatos adatbejegyzésekhez. A  DAC-
kódok előzetes vizsgálatát központilag végzik el valamen y-
nyi projektre vonatkozóan (RESPCAD-láttamozás).
A CRIS-ből rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák sze -
rint a  2009-től datált projektek legalább 84%-a és a  szer-
ződések 95%-a rendelkezik egymáshoz kapcsolódó DAC-
formanyomtatvánnyal, szem előtt tartva, hogy a  CRIS-t 
használó főigazgatóságok közül nem mindegyik használja 
egyúttal a  DAC-formanyomtatványt is.
Továbbá 2010-ben megkezdődött a  2003-ból származó és 
későbbi tranzakciókra (valamint 2003 előtti nyílt projek -
tekre) vonatkozó régebbi adatok frissítése, amit 2012-ben 
valósítanak meg.
4.	háttérmagyarázat	
Lásd a  Bizottság 52. bekezdésre adott válaszát.
54.
A Bizottság hivatalos terminológiájában az „álbejegyzé -
seket” „technikai kötelezettségvállalások” bejegyzéseknek 
nevezik. Ennek a  problémának a  kezelése érdekében, 2010-
ben egy „többszintű költségvetési kötelezettségvállalásra 
vonatkozó projekt” elnevezésű projekt indult. Ez lehetővé 
teszi egy szerződéssel kapcsolatos egyetlen adatbejegyzés 
több különböző típusú költségvetési kötelezettségvállalás -
hoz kapcsolását. Mihelyt ezt a  projektet teljes mértékben 
végrehajtják, nem kell többé „technikai kötelezettségválla -
lások” bejegyzést létrehozni.
55.	Első 	francia 	bekezdés
A Bizottság elismeri, hogy a  Számvevőszék jelentésében 
szereplő ellenőrzési bejegyzéseket már le kellett volna 
zárni a  Számvevőszék ellenőrzésének idejére. Ez részben 
néhány olyan „működési szabálynak” tudható be, amelyek 
megakadályozzák, hogy a  végfelhasználó megadja végle -
ges jóváhagyását, és ezzel lezárja az adatbejegyzést. Azóta 
ezeknek az eseteknek több mint a  felét lezárták. A  CRIS 
„Ellenőrzés” moduljának következő verziójában egyszerűsí -
tik és kiigazítják az ellenőrzésekkel kapcsolatos bejegyzé -
sek lezárására vonatkozó eljárásokat, hogy lehetővé tegyék 
a bejegyzések késedelem nélküli lezárását.55.	Második 	francia 	bekezdés
A Számvevőszék által azonosított esetek mintegy egyhar -
mada szokásos helyzettel kapcsolatos (megkötött támoga -
tási szerződések, amelyeknél a  tevékenységek kezdetének 
időpontja megelőzi az aláírás, a  költségvetési támogatási 
intézkedések vagy egyéb technikai kötelezettségvállalások 
[pro forma bejegyzés ] időpontját), amelyekre vonatkozóan 
kódolható az aláírás időpontja, azonban ez nem releváns 
vagy kötelező.
55.	Harmadik 	francia 	bekezdés
Ez a  helyzet egy fejlesztési hiba következménye, amelyet 
már régen kijavítottak (a legutóbbi határozat a  mintában 
2005-re nyúlik vissza). Abban az időben, amikor újranyi -
tottak egy határozatot, a  lezárás időpontját nem törölték 
automatikusan.
Annak lehetősége, hogy egy ilyen hibát elkövetnek, már 
nem áll fenn a  CRIS folyamatos javításának köszönhetően, 
az elmúlt években vagy jelenleg is foglalkoznak megoldá -
sukkal a  folyamatban lévő fejlesztési projektekben.
56.
Az ABAC adattárház (forrásadat: ABAC Workflow) és a  CRIS 
adatai közötti következetlenségek néha leállásokat vagy 
a közvetlenül az ABAC-ban történő kivételes műveleteket 
követően lépnek fel, azonban azokat figyelemmel kísérik, 
és korrekciós, valamint szinkronizáló eljárások követik. 
A pénzügyi adatok CRIS-ben történő feldolgozásának mód -
ját a  Bizottság számvitelért felelős tisztviselője rendszere -
sen validálja.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)39
A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI
57.
A számlák rögzítését illetően egy 2012-ben induló 
IT-projekt megvizsgálja a  kódolási folyamat egyszerűsíté -
sének valamennyi lehetőségét, különös tekintettel a  bruttó 
összegek kódolására, amely komplex számítást követel 
meg az adatrögzítőtől.
Az ellenőrzésekkel kapcsolatos csatolmányokat illetően, 
a Bizottság nemrég jelentősen csökkentette az átlagos 
késedelmet a  végleges ellenőrzési jelentések átvétele és 
azoknak a  CRIS-ben egy ellenőrzési bejegyzéshez történő 
csatolása között. Az ellenőrzési bejegyzések CRIS-ben való 
rögzítésének sebessége azonban nem jár számviteli követ -
kezményekkel, és csekély hatása van az irányítási informá -
ciókra, feltéve, hogy a  megkövetelt jelentéstételi célokhoz 
megfelelő időben rögzítik a  bejegyzéseket.
60.
A kifejezetten a  CRIS-hez rendelt helyi információbizton -
sági tisztviselő kinevezése átfogóan kezeli majd a  CRIS biz -
tonsági irányítására vonatkozóan a  feladatkörök nem kielé -
gítő meghatározottságának kérdését.
61.
Az Informatikai Főigazgatóság (DG DIGIT ) egyetértési 
megállapodást írt alá a  EuropeAid egyes információs rend -
szereire vonatkozóan. Az egyik közülük a  CRIS-rendszerrel 
kapcsolatos. A  CRIS-t „kritikus” rendszerként is definiálták, 
és ebből az okból a  DG DIGIT létrehozott egy biztonsági 
mentési (backup) rendszert. 
62.
A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője helyi rendszer -
ként rendszeresen validálja a  CRIS-t, a  legutóbbi validálás 
2011 decemberében történt. A  jövőben javulni fognak 
a belső eljárások arra vonatkozóan, hogy a  jelentős válto -
zásokat időben továbbítsák a  Bizottság számvitelért felelős 
tisztviselője felé.
65.
A CRIS hozzáférési eljárása mind az ECAS hitelesítési rend -
szert, mind a  „Commission Enterprise Directory” csoportos 
tagságon alapuló hitelesítési rendszerét használja.
Az összes többi hozzáférési engedélyt egyértelműen meg -
határozott hozzáférési engedélyezési eljárást követően 
adják meg, amelyhez megfelelő jóváhagyások és láttamoz -
tatások szükségesek.66.
A Bizottság a  CRIS újratervezésre irányuló többéves tevé -
kenységének keretén belül reagál az észrevételre, és 2014-
ben felülvizsgálja a  biztonsági szabályokat, különösen 
a külső és belső felhasználókra vonatkozó biztonságirányí -
tással kapcsolatos projekten keresztül.
67.
Az adatminőség garantálása céljából adatkorrekciós eljá -
rást kell létrehozni hibás adatok meglétére vonatkozó 
hivatalos értesítések esetére. A  szóban forgó módosítások 
csak abban az esetben fordulnak elő, amennyiben a  CRIS 
leállása után vagy utófeldolgozást követően az IT-egység 
elvégzi a  szükséges adatkorrekciókat. Ezeket a  támogató, 
a fejlesztő vagy az adatminőséggel foglalkozó csoport 
alkalmazza. Eljárásokat hoztak létre annak biztosítása érde -
kében, hogy az ilyen intézkedéseket kérőlap útján kezde -
ményezzék, amelyet az érintett modul üzemeltetési veze -
tőjének kell validálnia. A  módosításokat először a  működés 
előtti környezetben kell végrehajtani, azután validálja az 
üzemeltetési vezető, majd végül pedig alkalmazni kell 
azokat.
69.
A Számvevőszék által meghatározott két modul és amelyek 
esetében hiányzott az adatjegyzék: 
 — az „Értékelések” modult felváltja a  „Projektciklus-irányítá -
si értékelés” modul (lásd még az 1. háttérmagyarázatra 
adott választ),
 — az „Eredményorientált monitoring” (EOM) modul foko -
zatosan megszűnik 2012-ben.
70.
A Bizottság javítani fog a  dokumentáción a  folyamatban 
lévő többéves CRIS-újratervezési munkája keretében.
71.
Abban a  három esetben, ahol a  felhasználói kézikönyv 
elavult volt, a  helyzet időközben javult.
 — az Ellenőrzések kézikönyvet 2011 szeptemberében 
frissítették;
 — a Pénzügyi előrejelzések kézikönyvet 2011 decemberé -
ben frissítették; valamint
 — a Jogi személyek adatállománya (LEF) kézikönyvet 2012-
ben frissítik.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI40
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)72.
Az adatmódosítási előzménylisták helyreállítása a  rendszer -
ben két különböző szinten lehetséges:
 οtechnikai szinten, valóban van egy ellenőrzési nyomvo -
nalat biztosító rendszer, amely csak a  komplex karban -
tartási műveleteket jól ismerő informatikai munkatársak 
számára hozzáférhető;
 οfunkcionális szinten, valamennyi felhasználó utánanéz -
het,
 — hogy miként változtak az adatok az érintett adatbejegy -
zéshez tartozó záradékban szolgáltatott információk 
megtekintésével és
 — megjeleníthetik a  lehetséges korrekciókra való hivat -
kozásokat, amelyeket az informatikai szolgálatok dol -
goztak fel az érintett tranzakciókra vonatkozóan, az 
első francia bekezdésben leírtak szerint. Ez másfelől 
lehetővé teszi számukra a  hozzáférést az ezekre a  kor-
rekciókra vonatkozó megfelelő dokumentációhoz (azaz 
egyértelműsítő jelentés).
74.
A CRIS-bejegyzésekhez csatolt dokumentumokban megje -
lenő önéletrajz és egyéb személyes adatok a  szerződések 
mellékletei, és mint ilyenek magától értetődően szerepel -
nek a  CRIS-re vonatkozó DPO-752 értesítésben („a CRIS-
nek tárolási kapacitása van az igazoló okiratokat illetően 
is. A  CRIS-ben tárolt dokumentumok főleg szerződések és 
számlák”). A  személyes adatok előfordulását a  nevezett 
dokumentumokban azonban nem említik kifejezetten az 
értesítésben. Hangsúlyozni kell, hogy az igazoló okiratok 
„passzív” tárolás tárgyát képezik, anélkül hogy az alkalma -
zás tovább feldolgozná azokat. Ennek következtében azok 
nem tartalmaznak kereshető adatokat, azaz nem lehetsé -
ges a  keresési művelet a  CRIS-ben egy adott személy csa -
tolmányban megjelenő neve alapján.KÖVETKEZTETÉSEK	ÉS	AJÁNLÁSOK
75.
A CRIS a  Bizottságon belül meglévő számos helyi rend -
szer egyike, és mint ilyen támogatja a  rendszert használó 
főigazgatóságok specifikus működési igényeit. Ezenfelül, 
mivel a  pénzügyi funkciókat is támogatja, így interfésszel 
kapcsolódik a  Bizottság központi számviteli rendszeréhez.
A CRIS 2002-ben indult működése óta, a  Bizottság jelentő -
sen javította a  rendszert. Az adatkódolásra vonatkozó pél -
dát véve, a  Bizottság átfogó szintű közös osztályozási rend -
szert hozott létre. Ezeket egyelőre nem teljes mértékben 
egységesítették, mivel a  korábban meglévő CRIS szerződési 
adatbázis miatt bonyolult az integráció. Jelentős erőfeszíté -
sek történtek azonban ezen a  területen az elmúlt években, 
például egy CRIS/ABAC szerződésekkel foglalkozó szolgá -
latközi munkacsoport felállítása révén.
Az adatok sértetlenségére vonatkozóan, monitoring -
eljárásokat hoztak létre, majd utólagos feldolgozásokat 
végeztek, és végrehajtották/javították a  rendszerbeli műkö -
dési szabályokat. Ezenfelül megállapították az adatkódok -
hoz kapcsolódó felelősségi köröket a  CRIS-ben, továbbá 
technikai fejlesztések folynak a  2014 végéig befejezendő 
többéves projekt keretében.
76.
A Bizottság megkezdte IT-környezetének racionalizálási 
folyamatát, amelynek fő célkitűzése a  párhuzamos rendsze -
rek azonos vagy hasonló eljárásainak kiküszöbölése, vala -
mint a  főigazgatóság-specifikus igények intézményi szintű 
megoldásokba történő integrálása.
A pénzügyi és számviteli aspektusokra vonatkozóan ez 
a racionalizálási folyamat lehetővé teszi majd az ABAC-
funkcióknak a  CRIS-ből történő közvetlen elérését az ABAC-
webszolgáltaltások révén.
1.	ajánlás
A CRIS a  Bizottság Külkapcsolati Főigazgatóságának szá -
mítógépes irányítási információs rendszere. Ez a  Bizottság 
számviteli rendszeréhez (ABAC) közvetlenül kapcsolódó 
interfészt tartalmazó integrált rendszer csökkenti azon 
eszközök számát, amelyet a  külső együttműködéssel fog -
lalkozó állomány használ mindennapi munkája során. A  cél-
kitűzéseket a  „Stratégie des systèmes d’information de la DG 
EuropeAid jusque 2016 ” című dokumentumban határozták 
meg 2011 decemberében.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)41
A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI
Az IT-környezetének racionalizálási folyamata során, 
a Bizottság jelenleg valamennyi rendszerének jobb integ -
rációján munkálkodik. Az ABAC-funkciók megkettőzésének 
csökkentésére irányuló célkitűzést azáltal valósítják meg, 
hogy az ABAC webalapú szolgáltatásai révén közvetlenül 
a CRIS-ből érik el az ABAC-funkciókat. A  EuropeAid részt 
vesz az ezzel kapcsolatosan indított, a  Bizottság egészére 
kiterjedő kísérleti projektben.
78.
Az adatösszevonás bonyolultsága inkább abból fakad, hogy 
a Bizottság nagyon sokféle programot és folyamatot kezel 
a külső fellépések keretében, és nem tudható be automa -
tikusan a  CRIS-nek. Valóban, a  Számvevőszék által szolgál -
tatott példára vonatkozóan, ugyanis a  külső segély kedvez -
ményezettje lehet egy több országra kiterjedő régió is.
Ezeket az eseteket kivéve azonban, a  Bizottság abban 
a helyzetben van, hogy a  CRIS-en keresztül megbízható 
összevont adatokat szolgáltasson országokra, pénzügyi 
eszközökre és szakpolitikai területekre lebontva.
79.
Egyes adatok bevitelét tekintve fennállt némi késede -
lem, és hiányoznak bizonyos dokumentumok, amelyeket 
csatolni kellett volna a  CRIS-ben, azonban nem hiányzik 
pénzügyi és/vagy egyéb kritikus információ a  CRIS-ben. 
Jelenleg is folytatnak erőfeszítéseket azon idő csökken -
tése érdekében, amely során az információt a  CRIS-ben 
jelentik. Továbbá az adatok minőségének kérdését illetően 
általában véve jelentős előrelépés történt az elmúlt három 
évben:
 — Az adatbirtokosokat kinevezték, mint a  vonatkozó ada -
tokért felelősöket.
 — Létrehoztak egy adatminőséggel foglalkozó csoportot, 
amely monitoringintézkedéseket teljesít, és korrekciós 
lépéseket hajt végre.
 — Adatminőséggel kapcsolatos irányítás végrehajtása 
folyik.
2.	ajánlás
A Bizottság folytatja azokat a  jelenlegi erőfeszítéseket, 
amelyek a  CRIS rendszerbeli adatellenőrzésre és a  rend -
szerben történő adathitelesítés folyamatának javítására irá -
nyulnak. Különböző lépéseket tettek ezen a  területen, mint 
például az adatbirtokosok kinevezése 2009 elején azzal 
a céllal, hogy az adatkódokat kezeljék, és meghatározzák 
a végrehajtandó előírásokat.80.
Mivel ez egy webalapú alkalmazás, a  rendszer rendelke -
zésre állása a  küldöttségeken elsősorban egyéb technikai 
rétegek (hálózatok, helyi szerverek…) rendelkezésre állá -
sától függ. Ezek közül néhány nem tartozik a  Bizottság 
felelősségi körébe, ez a  helyzet például az Európai Külügyi 
Szolgálat intézménye által irányított hálózat esetében. 
Az alkalmazásra és az adatbázisszerverekre vonatkozóan 
a Bizottság a  rendszer magas szintű rendelkezésre állását 
tapasztalta. 2011-ben például, kivéve a  CRIS több mint egy 
hétig tartó leállását, amely a  korábbi EuropeAid és Fej -
lesztési Főigazgatóság összevonásának, valamint az Euró -
pai Külügyi Szolgálat és a  Külpolitikai Eszközökért Felelős 
Szolgálat létrehozásának volt köszönhető, a  CRIS az időszak 
99%-ában rendeltetésszerűen működött.
A Bizottság általános (rendszer) és helyi (tranzakció) szinten 
egyaránt folyamatosan törekszik a  rendszer hiányosságai -
nak minimálisra csökkentésére. Mostanra kiépült az átfogó 
irányítás, amely lehetővé teszi a  leállást okozó hiányos -
ságok korai észlelését/korrekcióját. Számos intézkedésre 
került sor a  teljesítések minőségének javítása érdekében, 
amelyek között megtalálhatjuk a  kódok felülvizsgálatát, 
a végrehajtás előtti technikai és funkcionális elemzést, 
valamint teszteléseket.
Az adatkódokkal kapcsolatos kommunikációt a  CRIS-
tudásbázis igénybevétele révén ésszerűsítették, és többek 
között az új verziókra vonatkozó heti ismertetők rendsze -
res elkészítésével és a  kézikönyvek rendszeres frissítésével 
javították.
3.	ajánlás
Az üzemelési környezet sokszínűsége és a  felhasználók sze -
repének és felelősségének különbözősége szükségképpen 
bizonyos mértékű bonyolultságot idéz elő egy ilyen integ -
rált rendszerben. Mindazonáltal, a  Bizottság elfogadja az 
ajánlást. A  rendszer még inkább felhasználóbaráttá tétele 
fő célkitűzés, többek között a  következő projektekben: 
 — a többszintű költségvetési kötelezettségvállalásra vo -
natkozó projekt a  „Szerződések” és „Határozatok” modu -
lok területén;
 — a számlaegyszerűsítési projekt; valamint
 — az „Ellenőrzés” modul újratervezése.
5/2012. sz. különjelentés – A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)A BIZOTTSÁG  
VÁLASZAI42
81.
A CRIS helyi információbiztonsági tisztviselőjének kineve -
zésével orvosolják a  rendszer nem kellő védelmének kér -
dését. A  titkosság biztosítására a  Bizottság egyértelműen 
meghatározta a  hozzáférésre vonatkozó engedélyezési 
eljárásokat. Ezenfelül a  CRIS-ben a  bizalmasnak nyilvánított 
adatokhoz való hozzáférés korlátozott. A  külső felhaszná -
lók hozzáférési jogainak javítása kérdését az elkövetkező 
években fogják kezelni egy 2014-ig befejezendő specifikus 
projekt útján. A  személyes adatok CRIS-ben történő keze -
lésére vonatkozóan a  Bizottság a  45/2001/EK rendeletben 
megállapított szabályokat, valamint a  Bizottság adatvé -
delmi tisztviselője által bejelentett és hitelesített eljáráso -
kat alkalmazza.
4.	ajánlás
Átfogó információtechnológiai kockázatelemzés kezdődik 
2012 folyamán, és a  Bizottság kinevezi a  CRIS helyi informá -
cióbiztonsági tisztviselőjét.
Európai Számvevőszék
5/2012.	sz.	különjelentés
A	közös	külkapcsolati	információs	rendszer	(CRIS)
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala
2012 – 42 oldal – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-608-6
doi:10.2865/96590

HOGYAN 	JUTHAT 	HOZZÁ 	AZ	EURÓPAI 	UNIÓ 	KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes	 kiadványok:
• az EU-könyvesbolton (EU Bookshop) keresztül (http://bookshop.europa.eu);
•  az Európai Unió képviseletein és küldöttségein keresztül.  
A képviseletek és küldöttségek elérhetőségeiről a http://ec.europa.eu weboldalon tájékozódhat, illetve 
a +352 2929-42758 faxszámon érdeklődhet.
Megvásárolható	 kiadványok:
• az EU-könyvesbolton keresztül (http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses	 kiadványok	 (az	Európai Unió Hivatalos Lapjának 	sorozatai,	 az	Európai Bírósági 
Határozatok Tára 	stb.):
•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnerein keresztül  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ-AB-12-004-HU-C
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
A CRIS A BIZOTTSÁG ÁLTAL A KÜLKAPCSOLATOK IRÁNYÍTÁSÁNAK TÁMO -
GATÁSA CÉLJÁBÓL BEVEZETETT INFORMÁCIÓS RENDSZER, AMELY LEHE -
TŐVÉ TESZI, HOGY A  KÜLKAPCSOLATOK IRÁNYÍTÁSÁVAL FOGLALKOZÓ 
VALAMENNYI MUNKATÁRS KÖZÖS ADATBÁZISSAL DOLGOZZON. A REND -
SZER ADATOKAT SZOLGÁLTAT AZ IRÁNYÍTÁS KÜLÖNBÖZŐ SZAKASZAIRÓL, 
ÉS A BIZOTTSÁG ABAC ELSZÁMOLÁSI RENDSZERÉT IS ELLÁTJA PÉNZÜGYI 
ADATOKKAL. A SZÁMVEVŐSZÉK KÖVETKEZTETÉSE SZERINT A CRIS TÖBB -
NYIRE EREDMÉNYESEN TESZ ELEGET A BIZOTTSÁG KÜLSŐ FELLÉPÉSEKKEL 
KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓS IGÉNYEINEK. A RENDSZER AZONBAN MÉG 
TÍZÉVES FEJLESZTÉS UTÁN IS HIÁNYOSSÁGOKAT MUTAT. EZEK FŐLEG A CRIS 
ÉS A BIZOTTSÁG SZÁMVITELI RENDSZERÉNEK VISZONYÁRA, AZ ADATKÓ -
DOLÁSSAL KAPCSOLATOS HIBÁKRA, AZ ADATINTEGRITÁS BIZTOSÍTÁSA 
TERÉN MEGFIGYELHETŐ NEM MEGFELELŐ EREDMÉNYESSÉGRE, VALAMINT 
ÁLTALÁNOSABB ÉRTELEMBEN A RENDSZER ÉS ADATAINAK NEM KIELÉGÍTŐ 
BIZTONSÁGÁRA VONATKOZNAK.