A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A MIKRO- ÉS NANOELEKTRONIKAI ALKATRÉSZEKRE ÉS RENDSZEREKRE IRÁNYADÓ EURÓPAI STRATÉGIA /* COM/2013/0298 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A MIKRO- ÉS NANOELEKTRONIKAI ALKATRÉSZEKRE ÉS RENDSZEREKRE IRÁNYADÓ EURÓPAI STRATÉGIA 1. Bevezetés A mikro- és nanoelektronikai elemek és rendszerek[1] nemcsak a digitális termékekhez és szolgáltatásokhoz elengedhetetlenek, hanem minden főbb gazdasági ágazatban előmozdítják az innovációt és a versenyképességet. Az elektronikus alkatrészeknek köszönhetjük, hogy korunk gépjárművei, repülői és vonatai biztonságosabbak, energiahatékonyabbak és kényelmesebbek. Ugyanez vonatkozik az ágazatok széles körére, például az orvosi és egészségügyi felszerelésekre, a háztartási berendezésekre, az energiahálózatokra és a biztonsági rendszerekre is. Ezért a mikro- és nanoelektronika a kulcsfontosságú alaptechnológiáknak egyike[2], és alapvető a fontosságú az európai uniós növekedés és foglalkoztatás szempontjából. Ez a közlemény stratégiát határoz meg az európai mikro- és nanoelektronikai ipar versenyképesség-növelő és növekedésserkentő képességének fokozására. A felülvizsgált iparpolitikával[3] összhangban a cél az, hogy Európa e technológiák kifejlesztésének és ipari alkalmazásának élvonalában maradjon, ugyanakkor pedig az egész gazdaságban kedvező hatások jelentkezzenek. A stratégia regionális, országos és uniós szintű szakpolitikai eszközöket mozgósít, beleértve a kutatás-fejlesztés és az innováció (K+F+I) pénzügyi támogatását, a tőkeberuházáshoz juttatást (CAPEX), valamint a vonatkozó szabályozás fejlesztését és alkalmazásának javítását is. A stratégia Európa erősségeire[4] és a regionális kiválósági klaszterekre épül. A stratégia az értéklánc egészére kiterjed az anyag- és gépgyártástól a mikro- és nanoelektronikai elemek és rendszerek kifejlesztéséig és tömeggyártásáig. A terület fontossága és az uniós érdekeltek előtt álló kihívások miatt gyors és határozott fellépésre van szükség annak érdekében, hogy az európai innovációban és értékláncokban ne maradjon gyenge láncszem. E fellépésnek a következőkre kell összpontosulnia: · a mikro- és nanoelektronikában történő vezető ipari szerepvállalás európai ütemtervét előmozdító beruházások idevonzása és megfelelő irányba terelése; · uniós szintű mechanizmus létrehozása a mikro- és nanoelektronikai K+F+I tagállami, európai uniós és magánszektorbeli forrásokból történő támogatásának kombinálása és összpontosítása érdekében; · intézkedések Európa versenyképesebbé tételére – tekintettel a versenyfeltételek globális kiegyenlítésére az állami támogatások szempontjából –, a vállalkozásfejlesztés és a kkv-k támogatására, valamint a készséghiány felszámolására. 2. Miért alapvető fontosságú a mikro- és nanoelektronika Európa szempontjából? 2.1. Egy fontos iparág, amelyben jelentős növekedési lehetőségek rejlenek, és amely gazdaságilag nagy horderejű A világ iparának jelentős része a mikro- és nanoelektronikán alapul. A mikro- és nanoelektronika szerepe tovább fog nőni, mivel a leendő termékek és szolgáltatások a korábbiaknál digitálisabbak lesznek, ahogy az alábbi ábra szemlélteti. · 2012-ben ez az ágazat önmagában 230 milliárd EUR globális üzleti forgalmat bonyolított le[5]. A világon mintegy 1 600 milliárd EUR értékben vannak mikro- és nanoelektronikai elemeket tartalmazó termékek. · A mikro- és nanoelektronikai cikkek világpiaca – a közelmúltbeli pénzügyi és gazdasági visszaesés ellenére is – évi 5%-kal nőtt 2000 óta. A növekedés a jelenlegi évtized hátralevő részében is várhatóan hasonló mértékű lesz. · A jelenleg az egész világra vetítve összesen 3 000 milliárd EUR értéket képviselő[6] digitális ágazat nagyarányú növekedésének hátterében elsősorban az e területen zajló innováció üteme áll. · Európában a mikro- és nanoelektronikai ágazat közvetlenül 200 000 embernek, közvetetten pedig több mint 1 000 000 embernek ad munkát[7], és folyamatosan további képzett munkaerőt igényel. · A mikro- és nanoelektronikai ágazatnak az egész gazdaságra gyakorolt hatása a világ GDP-jének 10%-ára tehető[8]. 2.2. A társadalmi kihívások kezelése szempontjából kulcsfontosságú technológia A mikro- és nanoelektronikai elemek szerepe nem korlátozódik a személyi számítógépek és a mobil eszközök számítási teljesítményére. Érzékelő és vezérlő funkciójuk[9] is van, például az energiafogyasztás csökkentését szolgáló intelligens fogyasztásmérők és intelligens hálózatok, vagy az egészségügyi ellátásban és az idősgondozásban alkalmazott implantátumok és orvostechnikai eszközök esetében. Ezenkívül a biztonság, a védelem és a hatékonyság növelésének építőköveiként is alkalmazzák őket közlekedési és környezetmegfigyelési rendszerekben. Ma semmilyen társadalmi kihívás nem oldható meg sikeresen az elektronika nélkül. 3. A mikro- és nanoelektronikai ipar változásai 3.1. A technológia fejlődése új lehetőségeket teremt A technológia fejlődése és a gazdasági tevékenység átalakulása két fő nyomvonalon halad. Az egyik nyomvonal az elemek nanoléptékű miniatürizálása felé vezet, az iparág által kijelölt nemzetközi technológiafejlesztési ütemterv[10] szerint. Ez a „more Moore” nyomvonal, amelynek célja a teljesítmény fokozása, a költségek csökkentése és az energiafogyasztás mérséklése[11]. A második nyomvonalnak az a célja, hogy egy chip funkcióit mikroléptékű elemek – például nagy teljesítményű tranzisztorok és elektromechanikus kapcsolók – beépítésével bővítse. Ezt nevezzük „more than Moore” nyomvonalnak. Az innováció számos fontos területen – például az energiahatékony épületek, az intelligens városok és az intelligens közlekedési rendszerek esetében – ez utóbbi nyomvonalon halad. A kutatások ezenkívül teljesen új, áttörő technológiák és rendszerfelépítések kidolgozására is irányulnak. Ezt gyakran „beyond CMOS” („CMOS-on túli”)[12] nyomvonalként is említik. Ehhez multidiszciplináris kutatásra, a fizikai és kémiai jelenségek mélyreható ismeretére és mérnöki kiválóságra van szükség. A termelési költségek csökkentése érdekében továbbá az iparág fokozatosan növeli a mikro- és nanoelektronikai cikkek gyártásához használt kiinduló anyagdarab[13] méretét. Az ilyen jellegű termelésiszabvány-váltáshoz jelentős K+F+I- és CAPEX-beruházások szükségesek. 3.2. K+F+I: növekvő költségek és kiéleződő verseny A további miniatürizálás a K+F+I-re és a CAPEX-re fordítandó kiadások növekedésével jár. A mikro- és nanoelektronikai iparban a K+F+I intenzitása 2000 és 2009 között 11%-ról 17%-ra nőtt[14]. Ez a tendencia folytatódni látszik. Ilyen mértékű beruházások csak tömeggyártással fedezhetők. Az iparág konszolidálása folyamatban van. Ennek nyomán olyan helyzet alakulhat ki, amelyben a világon csak nagyon kevés szereplő marad, és előfordulhat, hogy Európában egy sem. 10%-ra becsülik azt a világpiaci részesedést, amellyel egy félvezetőgyártónak rendelkeznie kell ahhoz, hogy fedezni tudja a technológiai fejlődés követéséhez szükséges beruházásokat. A cégek tehát világméretű szövetségekre lépnek: ilyen például a New York-i központú IBM alliance, amely a 300 mm-es szeletek technológiája köré szerveződik, vagy a Global 450 Consortium, amely a 450 mm-es szeletekre összpontosít. Európában az újgenerációs technológiák fejlesztése elsősorban az olyan élvonalbeli kutatóközpontokban történik, mint a LETI[15], a Fraunhofer[16] és az imec[17], az iparág szereplőivel szoros együttműködésben. Maga a kutatás is egyre globálisabb jelleget ölt, s ezen belül Ázsia egyre inkább a szabadalmi jogok és a képzett munkaerő hazájaként lép fel. 3.3. Újfajta vállalkozási és termelési modellek A mikro- és nanoelektronikai ipar összképe gyökeresen megváltozott: az elmúlt 15 évben a tömeggyártás jelentős része Ázsiába tevődött át[18]. 2011-re valamivel 10% alá csökkent Európa egészének a világtermelésből való részesedése. Az Egyesült Államok pedig – az országbeli vállalkozások e területen felmutatott sikerei ellenére – csupán a termelés 16%-ának ad otthont. Mivel a termelési létesítmények (ún. „fab”-ek) létrehozása egyre költségigényesebb, az új létesítmények helyének megválasztásakor sokat nyom a latban, hogy a helyi hatóságok milyen pénzügyi ösztönzőket tudnak ajánlani. A képzett munkaerő rendelkezésre állásán kívül jelentős szerephez jutnak az adókedvezmények, a telekszerzési lehetőségek, az energia olcsósága és az egyéb ösztönzők is[19]. További fontos tendencia, hogy terjedőben van a termelés-kiszervezési modell (ún. „foundry”-modell)[20]. A „foundry”-k gyors fejlődésnek indultak Ázsiában: máris 10%-os részesedésre tettek szert a világ elektronikusalkatrész-termeléséből. Ezzel párhuzamosan egyre több az olyan, termelési létesítmény nélküli (ún. „fabless”) cég[21], amely chiptervek értékesítéséből tesz szert bevételre. Mivel ezek a „fabless” cégek nem termelnek, általános költségeik nem olyan számottevőek, mint a gyártással foglalkozó cégeknek. Idővel azonban kérdésessé válhat a termelési kapacitás igénybevételének biztonságos volta, a „foundry”-k ugyanis a tervezési és prototípusgyártási szakaszra is kiterjesztenék kínálatukat, miáltal képet alkothatnának a végtermékekről. E kockázat kiküszöbölésére egyes cégek, amelyek termékeiket maguk tervezik, korlátozott számban saját gyártósorokat is fenntartanak (ez az úgynevezett „fab-lite”-modell). 3.4. Az eszközgyártók szerepe kulcsfontosságú az értékláncban A termelési eszközök fejlődése nélkülözhetetlen a további miniatürizáláshoz és a chipek funkcióbővítéséhez. Az eszközgyártók tehát az értéklánc kulcsfontosságú részeivé váltak: nem véletlen, hogy a nemzetközi technológiai szövetségekben főszerepet játszanak. 4. Európa erős és gyenge oldalai 4.1. Az iparág kiválósági központok és egész Európára kiterjedő, szerteágazó ellátási láncok köré szerveződik A világ többi részéhez hasonlóan a mikro- és nanoelektronikai ipar Európában is a főbb regionális termelési és tervezési helyszínek köré összpontosul. Három fontos kutatási és termelési központ található Drezda (DE), Grenoble (FR), illetve Eindhoven-Leuven (NL-BE) környékén: ezek mindegyike valamelyest szakosodott a „more Moore”, a „more than Moore”, illetve az eszközök és anyagok területére. Ezenkívül Dublin (IE) térsége az európai mikroprocesszor-gyártás jelentős helyszíne, Cambridge (UK) pedig a kis energiafogyasztású – a jelenlegi mobileszközök és táblagépek nagy részében alkalmazott – mikroprocesszorok tervezésében élen járó vállalkozásnak ad otthont. Ez a klaszterekbe szerveződés és regionális szakosodás alapvető fontosságú az ágazat további fejlődése szempontjából. Az ellátási lánc azonban, amelyre támaszkodik, egész Európára kiterjed. Ebbe olyan, kisebb méretű, de igen innovatív és szakosodott klaszterek is beletartoznak, mint amelyek Graz és Bécs (AT), Milánó és Catania (IT), illetve Helsinki (FI) térségében találhatók. Európa három mikro- és nanoelektronikai nagyvállalatot mondhat magáénak, melyek üzleti forgalmukat tekintve 2012-ben a 8. (STMicroelectronics), a 10. (Infineon), illetve a 12. (NXP) helyen álltak világszinten. Európa továbbá néhány jelentős tengerentúli vállalat (például a GlobalFoundries és az Intel cég) beruházási kedvét is sikeresen felkeltette. Európa mikro- és nanoelektronikai iparát igen versenyképes és kiterjedt értéklánc és számos kkv-t magában foglaló vállalkozói ökoszisztéma szolgálja ki. A fontosabb ipari létesítmények regionális klaszterekbe vannak ágyazva, ahogy fentebb már kifejtettük. 4.2. Élszerep az alapvető vertikális piacokon, tág szegmensek szinte teljes mellőzése Európa alig van jelen a számítógépek és a nagyközönségnek szánt berendezések alkatrészeinek gyártásában, márpedig ez a piac egészének jelentős hányadát képezi. A gépjármű-elektronika, az energetikai alkalmazások és a gyártásautomatizálás területén ugyanakkor élen jár (kb. 50%, 40%, illetve 35% részesedést ér el a világtermelésből). Európának ezenkívül továbbra is erőssége a mobiltávközlési elektronika tervezése is. Az európai vállalkozások – köztük sok kkv is – világelső az intelligens mikrorendszerek, például az orvosi implantátumok és az érzékeléstechnológiák területén. Bár ezek egyelőre réspiacoknak számítanak, igen gyorsan (jellemzően évi 10%-nál gyorsabb ütemben) bővülnek. További nagy előny, hogy Európa vezető pozícióban van a kis energiafogyasztású alkatrészek gyorsan növekvő piacán. 4.3. Vitathatatlanul az élvonalban az alapanyagok és az ipari eszközök területén A legfontosabb alapanyag- és eszközellátók közül többnek, például a jelentős piaci részesedéssel rendelkező ASML és SOITEC cégnek is Európa ad otthont. E vállalkozásokat számos beszállító – köztük sok kkv – szolgálja ki szerte Európában. Ezek az európai eszköz- és alapanyag-ellátók páratlan jártassággal rendelkeznek az optikától a lézerekig, a finommechanikától a vegyészetig terjedő területek fejlett technológiáiban. A mikro- és nanoelektronika fejlődésében elismerten fontos szerepet játszanak: erre utal például az is, hogy félvezetőgyártó nagyvállalatok a közelmúltban stratégiai részesedésre tettek szert az ASML cégben[22]. 4.4. Az uniós cégek beruházásai egyelőre viszonylag szerények Noha az európai cégek beruházásai abszolút értékben jelentősek (milliárd eurós nagyságrendűek), a világ más részeihez képest viszonylag szerénynek mondhatók. Európa azonban üzletileg továbbra is igen vonzó a fogyasztásának volumene miatt, amely több mint 20%-os világpiaci részesedésnek felel meg. Nem vehető azonban biztosra, hogy Európa elektronikai ipara a jövőben is vonzani fogja a beruházásokat. Kiélezett verseny folyik a világ többi részével. A kutatás-fejlesztési és innovációs közberuházások és a magánberuházásokat vonzó politikai intézkedések igen széttöredezettek az Európai Unióban, még akkor is, ha az elmúlt öt évben javult a helyzet. Ez éles ellentétben áll azzal, hogy az európai mikro- és nanoelektronikai K+F+I világszínvonalon áll és a nemzetközi szereplők számára igen vonzó. 5. Az eddigi európai erőfeszítések 5.1. Regionális és nemzeti erőfeszítések a kiválósági klaszterek megszilárdítására Az elmúlt 15 évben regionális szinten jelentős erőfeszítések történtek az ágazat ipari és technológiai klasztereinek kialakítása érdekében. A legsikeresebb klaszterek olyan, hosszú távú, kitartó stratégiák eredményei, amelyek többféle intézkedésből – adókedvezmények, kutatási közintézmények K+F+I-beruházásai, az ipar és a tudományos körök közötti élénk együttműködés, világszínvonalú infrastruktúra, az értéklánc döntő elemeinek lefedése és dinamikus üzleti környezet – tevődnek össze. Az ágazat szempontjából ugyanilyen fontos a készségek és ismeretek megléte. Mivel kihívást jelent a K+F+I növekvő költségigénye, a világméretű verseny kiélezettsége és az európai értéklánc bizonyos részeinek erodálódása (amely például a komponensek rendszerbe foglalásának szakaszát érinti), nélkülözhetetlen, hogy az értékláncok mentén és az innovációs ökoszisztémákban sokkal szorosabbá váljon az uniós szintű együttműködés. 5.2. Az uniós szintű K+F+I-beruházások bővítése és jobb összehangolása Az Európai Unió kutatási és fejlesztési programjaiban kezdettől fogva szerepelnek mikro- és nanoelektronikai K+F+I-beruházások. Az EUREKA program jelentős mikro- és nanoelektronikai kutatási klaszterrel is rendelkezik[23]. Tízéves stagnálás után[24] az uniós K+F+I-támogatásokra szánt összeg 2011-ben fokozatos – évi 20%-os – növekedésnek indult, így 2013-ban már 200 millió EUR volt a költségvetési keret. A kutatás-fejlesztési és innovációs törekvések célirányossága és a kritikus tömeg elérése érdekében a Bizottság, a tagállamok és a magánszereplők 2008-ban köz-magán társulást alakítottak egy közös vállalkozás (ENIAC JU) formájában[25]. Az ENIAC JU köz- és magáneredetű K+F+I-beruházásai 2013 végéig várhatóan elérik a 2 milliárd EUR-t, amihez hozzájönnek még a hetedik keretprogram 1 milliárd EUR összegű mikro- és nanoelektronikai beruházásai. 5.3. Technológiai áttörések, ugyanakkor hiányosságok az innovációs láncban Az uniós K+F+I-támogatás elsősorban a technológiák következő két nemzedékére való felkészülés célját szolgálja[26]. E programok révén az iparág lépést tudott tartani a további miniatürizálás mindenkori előrelahadásával. Szintén e programoknak köszönhető, hogy sikerült kifejleszteni azokat az intelligens rendszereket, amelyeket például gépjárművekben és orvosi rendszerekben mostanában kezdenek alkalmazni. Az uniós K+F+I-programok azonban ezidáig az innovációs folyamat kezdeti szakaszait, vagyis a technológiáknak a laboratóriumi szintig történő validálását támogatták[27]. Emögött az a megfontolás állt, hogy a későbbi, a végtermékhez már közelebb álló szakaszokat érdemes az iparra hagyni, tekintettel e szakaszok jelentős beruházásigényére. Ezáltal azonban az innovációs lánc kirívóan hiányossá vált. Ahhoz, hogy a kutatás és az innováció támogatása elérje célját és áthidalja az úgynevezett „halál völgyét”, jobban át kell fognia az innovációs lánc egészét, vagyis nem szorítkozhat egy vállalkozásra, régióra vagy tagállamra. Az ENIAC JU a közelmúltban kísérleti gyártósorok létrehozását szorgalmazta, kifejezetten az érettség előrehaladott fokán lévő technológiák céljára. A magánszereplők és a közszervek egyaránt nagy érdeklődést mutattak e kísérleti gyártósorok iránt, ami igazolja stratégiai fontosságukat. 6. A fejlődés útja: az európai ipari stratégia A javasolt stratégia a kulcsfontosságú alaptechnológiákat érintő európai kezdeményezésre és a „Horizont 2020” kutatási, fejlesztési és innovációs jogalkotási javaslatra[28] épül. Középpontjában a mikro- és nanoelektronikai ágazat kihívásaihoz szabott intézkedések állnak. 6.1. A cél: visszafordítani az Európai Unió világpiaci részesedésének hanyatlását Európa nem engedheti meg magának, hogy veszítsen mikro- és nanoelektronikai tervező- és gyártókapacitásából. Ez ugyanis jelentős részeket veszélyeztetne fontos ipari ágazatok értékláncában, és Európát olyan alaptechnológiáktól fosztaná meg, amelyek szükségesek társadalmi kihívásai orvoslásához. A kínálkozó lehetőségek bősége és az iparág kihívásai halaszthatatlanná teszik az ezen a területen Európa-szerte tett erőfeszítések fokozását és összehangolását. Olyan ipari stratégiára van szükség, amely az Európai Uniót visszaállítja a növekedés pályájára, és termelését egy évtizeden belül olyan szintre emeli, amely nagyobb összhangban van a világ GDP-jéből való részesedésével. A részletes célok a következők: · Gondoskodni kell a kulcsfontosságú európai iparágak versenyképességéhez szükséges mikro- és nanoelektronikai háttér meglétéről. · El kell érni, hogy a fejlett gyártási rendszerekbe többet ruházzanak be Európában, és hogy az értéklánc minden pontján – a tervezéstől a gyártásig – versenyképesebbé váljon az ipar. · Továbbra is élen kell járni az eszköz- és anyagellátásban, például olyan területeken, mint a „more than Moore” és az energiahatékony komponensek. · Élre kell törni a chiptervezésben a gyorsan növekvő piacokon, így különösen a komplex komponensek tervezésében. 6.2. Összpontosítsunk Európa erősségeire, támaszkodjunk Európa vezető kiválósági klasztereire és szilárdítsuk meg őket Ahogy már említettük, Európa mikro- és nanoelektronikai erősségei közé tartozik tudományos kutatói közösségének kiválósága és iparának vezető szerepe egyes vertikális piacokon. Ezenkívül ha Európára mint szerves egészre tekintünk, azt látjuk, hogy ipara és technológiái az értéklánc minden pontján jelen vannak, és felölelik az ipari eszközöket, az alapanyagokat, a gyártást, a tervezést, valamint az erős fogyasztói ipart. Ha Európa ezeket az erősségeit igyekszik hasznosítani, és mozgósítja a szükséges erőforrásokat, a mikro- és nanoelektronikai ágazat egyik főszereplőjévé válhat. Az erőforrások mozgósításához össze kell hangolni a regionális, nemzeti és európai szintű intézkedéseket. Ez bizalomteljes légkört fog teremteni, és elő fogja mozdítani Európa gyártási kapacitásának megújulását és növekedését. Kiemelten fontos megszilárdítani és hasznosítani a kutatási és technológiai szervezetek – a létesítmények és a munkatársak – kiválóságát. E szervezeteknek „felkapott helyekké” kell válniuk a szakterület tehetséges mérnökei és kutatói körében, és az ökoszisztémák középpontjában kell állniuk, hogy vonzóvá váljon a gyártásba és a tervezésbe történő magánberuházás. A ráfordítások minél jobb megtérülését és a kiválóságot szolgálja, ha az EU intelligens szakosodási stratégiájának[29] megfelelően a főbb kutatási és technológiai létesítmények továbbhaladnak az egymást kiegészítő szakosodás útján, és együttműködésük fokozódik. Ez tehát a siker egyik záloga. Annak érdekében, hogy az elektronika minden ipari ágazatban még szélesebb körű alkalmazásra találjon, és élni lehessen az interdiszciplinaritásból adódó lehetőségekkel, fokozni kell a több országra és ágazatra kiterjedő – a fogyasztói ipart is felölelő – együttműködést. 6.3. Meg kell ragadni a nem szokványos területeken kínálkozó lehetőségeket, és támogatni kell a kkv-k növekedését A kkv-k kulcsszerepet játszanak olyan feltörekvő területeken, mint a műanyag-elektronika, a szerves elektronika, az intelligens integrált rendszerek és általában a tervezés. Ezért fontos cél, hogy a kkv-k szervesebben beépüljenek az értékláncokba, és hozzáférhessenek a legkorszerűbb technológiákhoz és K+F+I-létesítményekhez. Az egész gazdaság – és különösen a nem technológiai irányultságú kkv-k – innovációkészségének ösztönzéséhez elengedhetetlen támogatni azokat a kiválósági központokat, amelyek segítik a mikro- és nanoelektronikai vívmányoknak a legkülönbözőbb termékekben és szolgáltatásokban való meghonosodását. A fogyasztói ipar, a közszervek, valamint a mikro- és nanoelektronikai cikkeket kínáló kis- és nagyvállalkozások között kiépülő, az egész Európai Uniót átszövő partnerségek segíteni fognak az olyan, gyors növekedéssel kecsegtető területek feltárásában, mint az elektromos gépjárművek, az energiahatékony épületek, az intelligens városok és a különféle internetes mobilszolgáltatások. 7. Az intézkedések 7.1. Úton e terület beruházásainak európai stratégiai ütemterve felé A cél a köz- és magánberuházások nagyobb mennyiségben történő idevonzása és e beruházásoknak a vezető szerepvállalást szolgáló, az iparág által kijelölt ütemterv megvalósítása felé terelése. A köz- és magánberuházásoknak arányosaknak kell lenniük a kihívásokkal. A cél az, hogy az uniós, nemzeti és regionális szintű kutatás-fejlesztési és innovációs köz- és magánberuházások teljes éves összege meghaladja az 1,5 milliárd EUR-t, vagyis hét évre vonatkoztatva a költségvetési keret több mint 10 milliárd EUR-ra emelkedjen. A Bizottság ennek érdekében tovább folytatja a párbeszédet az érdekelt felekkel, és létre fogja hozni az elektronikai iparág vezető szereplőinek csoportját (Electronic Leaders Group), amelynek feladata lesz, hogy kidolgozza az európai iparstratégiai ütemtervet, és segítsen annak végrehajtásában. Az ütemterv Európa erősségeire fog épülni, és három, egymást kiegészítő irányt fog követni: · A „More than Moore” technológiai nyomvonal kifejlesztése a 200 mm-es és 300 mm-es szeletekre vonatkozóan. Ezáltal Európa megőrizheti és bővíteni tudja vezető szerepét[30] egy évente mintegy 60 milliárd EUR forgalmat lebonyolító és 13%-kal bővülő piacon. Ennek közvetlen hatására minőségi munkahelyek fognak létrejönni, különösen a kkv-kben. · A „More Moore” technológiai nyomvonalon való továbbhaladás a 300 mm-es szeletek esetében, a miniatürizálás végletekig vitele érdekében. A beruházás révén várhatóan fokozottan növelhető az európai termelés ezen a több mint 200 milliárd EUR értékű piacon[31]. · Újfajta gyártási technológia kifejlesztése a 450 mm-es szeletek esetében. A beruházás kezdetben az európai eszköz- és alapanyag-gyártóknak lesz előnyös – ők jelenleg a világelsők ezen az évente mintegy 40 milliárd EUR forgalmat jelentő piacon –, öt-tíz éven belül pedig az egész iparágat határozott versenyelőnyhöz fogja juttatni. Az ütemterv legkésőbb 2013 végéig elkészül, és konkrét intézkedéseket fog tartalmazni különösen a gyártás és a tervezés európai kiválósági klasztereinek megerősítésére (lásd a 4.1. szakaszt) és az egész értékláncnak a partnerségek és szövetségek felé történő megnyitására. A közszektor, az Európai Bizottság, a tagállamok és a regionális hatóságok intézkedései a következőkből fognak állni: · A K+F+I-tevékenységek előmozdítása intézményfinanszírozással és az ütemtervbe illeszkedő intézkedések támogatásával. Célzott és összehangolt beavatkozásokat[32] kell mozgósítani a kritikus tömeg elérése és a ráfordítások minél jobb megtérülése érdekében. · Az innováció támogatása érdekében olyan, fejlett gyártási és irányítási infrastruktúra kiépítése – az iparággal partnerségben –, amellyel áthidalható az innovációs láncban lévő szakadás, és összekapcsolható a tervezés a tényleges tömeges alkalmazással. · A CAPEX kölcsönökkel vagy saját tőkével – különösen a regionális alapokból és az Európai Beruházási Bank innovációs (EBB) innovációs támogatási programjai révén – történő finanszírozásának megkönnyítése. Ezzel összefüggésben az Európai Bizottság 2013 februárjában egyetértési megállapodást írt alá az EBB-vel, s abban a kulcsfontosságú alaptechnológiák beruházási prioritásként szerepeltek. A Bizottság az iparág számára előkészíti a terepet az értéklánc egészére kiterjedő összefogáshoz, valamint az ütemterv továbbfejlesztéséhez és rendszeres aktualizálásához. Az ütemtervet a tagállamok, a regionális hatóságok és az Európai Bizottság külön-külön, illetve közösen – többek között egy közös technológiai kezdeményezés és az EUREKA kezdeményezés révén – támogatni fogják. Így a regionális strukturális alapok felhasználása a lehető legcélirányosabbá tehető, egyebek mellett a kedvezményezett klaszterek intelligens szakosodásának és az európai strukturális és beruházási alapok biztosította pénzügyi eszközök alkalmazásának köszönhetően[33]. Az iparág szereplőinek vállalniuk kell, hogy fenntartják és bővítik tervezési és gyártási tevékenységeiket Európában, és hogy az ütemtervet – a kutatási és technológiai szervezetek, illetve a tudományos közösség segítségével – rendszeresen aktualizálják a piaci tendenciáknak és a technológia mindenkori állásának megfelelően. 7.2. Közös technológiai kezdeményezés: háromszereplős modell a nagyszabású projektekhez A Bizottság az EUMSZ 187. cikke alapján közös technológiai kezdeményezés létrehozását fogja javasolni[34] a több ország iparági és tudományos szereplőinek együttműködésével megvalósuló K+F+I-re fordítható erőforrások projektszintű egyesítése céljából. A közös vállalkozás létrehozása céljából előterjesztésre kerülő tanácsi rendelet egyúttal megszüntetne két meglévő, a beágyazott számítástechnikai rendszerek, illetve a nanoelektronika területén működő (ARTEMIS, illetve ENIAC elnevezésű) közös vállalkozást, melyek létrejötte a hetedik keretprogramhoz kötődik. Az új közös technológiai kezdeményezés – a Horizont 2020 keretprogram „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” kiemelt célkitűzése keretében – három, egymással összefüggő területet fog érinteni: · Tervezési technológiák, gyártási eljárások és integrálás, ipari eszközök és alapanyagok a mikro- és nanoelektronika területén. · Eljárások, módszerek, eszközök és platformok, referenciatervek és ‑architektúrák a beágyazott/kiberfizikai rendszerek területén. · Az intelligens rendszerek multidiszciplináris megközelítései. A meglévő közös technológiai kezdeményezések kapcsán levont tanulságoknak[35] megfelelően az új közös technológiai kezdeményezés finanszírozási struktúrája egyszerűbb lesz. A kezdeményezés elsősorban a tőkeintenzív intézkedéseket[36] fogja támogatni, például a kísérleti gyártósorokat vagy a felsőbb – 8-ig terjedő – technológiai készültségi szintekhez kapcsolódó nagy léptékű demonstrációs projekteket, a fentiekben kifejtettek szerint. Ehhez háromszereplős finanszírozási modell alkalmazására lesz szükség az Európai Bizottság, a tagállamok és az iparág közreműködésével. Mindez elő fogja segíteni a beruházási stratégiák összehangolását Európa-szerte. A végrehajtás a Horizont 2020 keretprogram alapelveit fogja követni, és összhangban lesz a több területet érintő kulcsfontosságú alaptechnológiákra vonatkozó, e technológiák termékeny kölcsönhatását előmozdítani hivatott munkaprogrammal. A közös technológiai kezdeményezéshez nyújtott támogatás kiegészítéseképpen uniós finanszírozásban részesülnek a technológiai K+F-tevékenységek és az elsősorban a kkv-kre irányuló innovációs cselekvések. A finanszírozás ki fog terjedni a mikro- és nanoelektronika új területeire (lásd a 6.3. szakaszt), így azokra a területekre is, amelyek a kulcsfontosságú alaptechnológiák – például a fejlett anyagok, az ipari biotechnológia, a fotonika, a nanotechnológia és a korszerű gyártási rendszerek – közül egyszerre többet is igénybe vesznek[37]. A leendő közös technológiai kezdeményezés keretében továbbá a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy az állami támogatások jóváhagyása hogyan egyszerűsíthető és gyorsítható fel, például egy, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti közös európai érdeket szolgáló projekt révén. 7.3. A horizontális versenyképességi intézkedések kamatoztatása és felkarolása Az elektronikai magánberuházások idevonzásához magas képesítésű, mérnöki és technikusi végzettségű munkaerőre és jól képzett tudósokra van szükség. Az IKT-ágazat egészéhez hasonlóan a mikro- és nanoelektronikai ágazatban is egyre nagyobb a készséghiány, és nem áll összhangban a készségek kereslete, illetve kínálata. A Bizottság a digitális jártassággal kapcsolatos kezdeményezés útján továbbra is támogatni fogja az iparágban való elhelyezkedéshez szükséges digitális jártasság megszerzését, és a közelmúltban megalakította „az IKT-készségek és - munkahelyek nagykoalícióját”. A mikro- és nanoelektronika esetében döntő fontosságú, hogy az iparág már a tanulmányok korai szakaszában vonzóvá tegye magát a fiatal nemzedékek szemében. Az iparági erőfeszítések, valamint az ilyen irányú regionális és nemzeti szintű kezdeményezések kiegészítéseképpen a Bizottság továbbra is társfinanszírozni fog olyan Horizont 2020 projekteket, amelyek célja a legújabb mikro- és nanoelektronikai képzési és oktatási anyagok fejlesztése és terjesztése, valamint a fiatal vállalkozók figyelmének felkeltésére szolgáló kampányok támogatása. Az Európai Bizottság továbbá most dolgozza ki azt az uniós „készségkörképet”, amely naprakész előrejelzést fog adni a készségkínálat és a munkaerő-piaci igények 2020-ig várható alakulásáról, s ezáltal átláthatóbbá fogja tenni a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszerét – ez utóbbi jelenti a kapcsolódási felületet a foglalkoztatás, az oktatás a képzés között –, és elő fogja segíteni a mobilitást. A Bizottság – a kutatási és technológiai szervezetek, a felsőoktatási intézmények, valamint a nemzeti és regionális hatóságok közreműködésével – olyan közös létesítmények és szolgáltatások kialakítására fog törekedni, amelyeket a kezdő vállalkozások, a kkv-k és más felhasználók szerte Európában igénybe vehetnek a mikro- és nanoelektronikai technológiákon végzett tesztek és kezdeti kísérletek céljára. A mikro- és nanoelektronikai innovációkat tartalmazó cikkek – például egészségügyi és biztonsági berendezések – közbeszerzése továbbá kedvezőbb feltételeket fog teremteni e területek piaci fejlődéséhez. 7.4. Nemzetközi viszonylat Az Európai Bizottság elő fogja mozdítani a nemzetközi együttműködést a mikro- és nanoelektronikai ágazatban, különösen azokon a területeken, ahol kölcsönös előnyökre lehet számítani, például a nemzetközi technológiai ütemtervek, referenciaértékek és szabványok kialakításában, a nanoanyagokkal kapcsolatos egészségügyi és biztonsági kérdésekben[38], valamint a 450 mm-es szeletméretre való átállás előkészítésében és a „CMOS-on túli” haladó kutatásban. Az Európai Bizottság a többoldalú és kétoldalú vitafórumokon továbbra is erőfeszítéseket fog tenni a versenyfeltételek átláthatóbbá és globális szinten egyenlőbbé tétele érdekében, ami a kereskedelmet, illetve a piacot torzító tényezők visszaszorításával érhető el. Ezenkívül az iparág szereplőit támogatni fogja az ágazati kereskedelmi tárgyalásokon és a nemzetközi vitát igénylő kérdésekben, például a szabadalomgyűjtő cégek problémája kapcsán. 8. Következtetés Európa nem tehet mást, mint amit más stratégiai területek, például a repüléstechnika és az űripar esetében is tett: ambiciózus mikro- és nanoelektronikai iparstratégiát kell követnie. Ilyen stratégia az is, amely ebben a közleményben szerepel, és amely egy, a területre vonatkozó európai ütemterven alapul. A közlemény az intelligens regionális szakosodás, valamint az értéklánc és az innovációs lánc egészére terjedő együttműködés mellett foglal állást. A beruházásoknak és a világ legtehetségesebbjeinek idevonzásához szükséges kritikus tömeg eléréséhez egyesíteni kell az uniós, nemzeti és regionális szinten e területen mozgósítható pénzügyi erőforrásokat. E pénzügyi erőforrásokat pedig Európa élvonalbeli klasztereire kell összpontosítani. Ez utóbbiak továbbfejlesztése révén valamennyi európai vállalkozás – tevékenységi helyétől függetlenül – lehetőséget fog kapni a mikro- és nanoelektronika legkorszerűbb vívmányainak alkalmazására. A mellékelt cselekvési terv összefoglalja a teendőket. MELLÉKLET || Fontosabb intézkedések || Közreműködők || Időzítés 1. || Párbeszéd az érdekelt felekkel, az elektronikai iparág vezető szereplőinek csoportja (Electronics Leaders Group) létrehozása az európai elektronikai iparstratégiai ütemterv kidolgozására és végrehajtásának elősegítésére || Európai Bizottság, iparági szereplők || Legkésőbb 2013 végéig || Az intelligens szakosodás előmozdítása, az európai strukturális beruházási alapok és a Horizont 2020 keretprogram szerinti pénzügyi eszközök alkalmazása || Európai Bizottság, tagállamok || Folyamatban van – fokozni kell || Az európai termelésbe történő tőkeberuházás biztosításához szükséges eszközök előteremtése a kulcsfontosságú alaptechnológiákról az EBB-vel kötendő egyetértési megállapodás keretében || Európai Beruházási Bank, iparági szereplők || 2014. első negyedév 2. || Tanácsi rendelet elfogadása és az új, háromszereplős közös technológiai kezdeményezés útjára indítása || Európai Bizottság, tagállamok, iparági szereplők || 2014 eleje || Annak feltérképezése a leendő közös technológiai kezdeményezés keretében, hogy az állami támogatások jóváhagyása hogyan egyszerűsíthető és gyorsítható fel, például egy, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti közös európai érdeket szolgáló projekt révén. || Európai Bizottság, tagállamok, iparági szereplők || 2013. harmadik negyedév 3. || Folyamatos párbeszéd a kutatási és technológiai szervezetekkel, a régiókkal és a tagállamokkal a mikro- és nanoelektronikai ökoszisztéma európai szintű megerősítése érdekében || Európai Bizottság, tagállamok, régiók, kutatási és technológiai szervezetek || Folyamatban van – fokozni kell || A kezdő vállalkozások, kkv-k, felsőoktatási intézmények és felhasználók által tesztelés és kezdeti kísérletezés céljára igénybe vehető közös létesítmények létrehozása a Horizont 2020 keretprogram keretében || Kutatási és technológiai szervezetek, Európai Bizottság || 2014. első negyedév || Beruházás az építőkövekbe (oktatás, képzés); a műszaki fejlődés szempontjából kedvező környezet kialakulásának előmozdítása Európában || Tagállamok, tudóstársadalom || 2014. első negyedév – 2020. negyedik negyedév 4. || Piaci húzóerő kifejtésére alkalmas – az elektronikai alkalmazásokban gazdag termékekre összpontosuló, többféle eszközhöz, például közbeszerzéshez folyamodó – stratégia kialakítása és végrehajtása || Iparági szereplők, tagállamok, régiók, Európai Bizottság || Legkésőbb 2014 második negyedévéig || Olyan politikai cselekvések kidolgozása, amelyek a kereskedelmet, illetve a piacot torzító tényezők visszaszorítása révén – a félvezetőkkel foglalkozó kormány‑ és hatóságközi találkozó keretében (Government and Authorities Meeting on Semiconductors, GAMS) is – az egész világban egyenlő versenyfeltételek létrehozására irányulnak || Európai Bizottság, iparági szereplők || Folyamatban van – fokozni kell [1] E közleményben a továbbiakban „mikro- és nanoelektronika”. A fogalom a nanoléptékű tranzisztoroktól a több funkciót egyetlen chipen egyesítő mikroléptékű rendszerekig terjed. [2] COM(2012) 341 final. [3] COM(2012) 582 final: „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” [4] Pl. a gépjárműipari, energetikai és gyáripari ágazatoknak szánt elektronikai termékek. [5] World Semiconductor Trade Statistics (WSTS), 2012 (http://www.wsts.org/) [6] Digiworld jelentés, IDATE 2012 (http://www.idate.org) [7] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf [8] Lásd: Európai Félvezetőipari Szövetség (European Semiconductor Industry Association, ESIA), versenyképességi jelentés, 2008 „Mastering Innovation Shaping the Future” [„Innovációirányítás, jövőformálás”] (https://www.eeca.eu/data/File/ESIA_Broch_CompReport_Total.pdf) [9] Érzékelőnek nevezünk minden olyan eszközt, amely a környezetnek valamilyen fizikai jellemzőjét méri: ilyen például a hőmérő. A vezérlők olyan berendezések, amelyek cselekvéseket hajtanak végre, például dolgokat be- vagy kikapcsolnak, vagy egy operatív rendszeren beállításokat végeznek: ilyenek például a kapcsolók.. [10] International Technology Roadmap for Semiconductors (ITRS) (http://www.itrs.net) [11] A Moore-törvény a teljesítmény-költség arány 18-24 hónaponkénti megkétszereződésére utal. [12] CMOS-nak nevezzük (a Complementary Metal-Oxide Semiconductor – magyarul komplementer fém-oxid félvezető – rövidítése alapján) a „more Moore” nyomvonalon alkalmazott integráltáramkör-építési szabványtechnológiát. [13] A mikro- és nanochipek gyártása kerek anyagdarabokból – úgynevezett „szeletekből” – indul ki. A technológiák egymást követő nemzedékeit a gyártáshoz használt szeletek átmérője különbözteti meg. A gyártáshoz jelenleg 200 mm-es és 300 mm-es szeleteket használnak. Ezután várhatóan a 450 mm-es szeletek következnek. [14] OECD információs technológiai kilátások (http://www.oecd.org/internet/ieconomy/oecdinformationtechnologyoutlook2010.htm) [15] A LETI a francia CEA kutatás-fejlesztési szervezet intézménye. Szakterületét a nanotechnológiák és alkalmazásaik képezik, a vezeték nélküli eszközöktől a biológiai, egészségügyi és fotonikai alkalmazásokig (http://www-leti.cea.fr). [16] A német Fraunhofer-Gesellschaft a magán- és közvállalkozások által közvetlenül hasznosítható, társadalmilag kiemelten hasznos alkalmazott kutatással foglalkozik. Több intézetének is az integrált áramkörök és rendszerek állnak a tevékenysége központjában (http://www.fraunhofer.de). [17] A belga imec világszínvonalú nanoelektronikai kutatást folytat, és a tudományos eredmények hasznosítása érdekében partnerségeket alakít ki az IKT, az egészségügy és az energetika területén (http://www.imec.be). [18] A dél-koreai vállalkozások tőkekiadásainak aránya például 2005 és 2012 között 13%-ról 27%-ra emelkedett. [19] Lásd: Semiconductor Industry Association (SIA): „Maintaining America's Competitive Edge: Government Policies Affecting Semiconductor Industry R&D and Manufacturing Activity” [„Amerika versenyelőnyének megőrzése: a félvezetőipar K+F és gyártási tevékenységét érintő kormánypolitikák”] , 2009. március (http://www.semiconductors.org/clientuploads/directory/DocumentSIA/Research%20and%20Technology/Competitiveness_White_Paper.pdf). [20] „foundry”-nak (azaz magyarul öntödének) nevezzük az olyan vállalkozást, amely üzemekkel rendelkezik, és gyártási szolgáltatásokat nyújt termelési létesítmény nélküli (ún. „fabless”) ügyfeleknek. [21] „fabless” cégnek nevezzük az olyan vállalkozást, amely az alkatrészeit maga tervezi, de gyártásukat kiszervezi (egy „foundry”-nak). [22] Lásd: http://www.asml.com/asml/show.do?ctx=5869&rid=46974 – „A program részeként az Intel, a TSMC és a Samsung cégek mindegyike ASML-részvényeket vásárol összesen 3,85 milliárd EUR készpénzösszegben, s ezzel együttesen 23 százalék kisebbségi tulajdonrészt szereznek az ASML-ben.” [23] http://www.catrene.org/ [24] Az éves keret ezalatt kb.130 millió EUR volt. [25] Az EUMSZ 187. cikke alapján. [26] A nemzetközi technológiafejlesztési ütemtervnek (http://www.itrs.net) megfelelően. [27] A fejlesztés alatt álló technológiák érettségi fokát technológiai készültségi szintben (Technology Readiness Level, TRL) szokás meghatározni. Az 1-től 4-ig terjedő szintekkel jellemzően a K+F kezdeti szakaszait jelölik, az 5–8. szint pedig a prototípusgyártásnak és a működési környezetben történő tényleges rendszervalidálásnak felel meg. [28] COM(2011) 809 végleges. [29] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home [30] Európának a világtermelésből való részesedése jelenleg több mint 30% ezen a nyomvonalon. [31] Európa termelési részesedése 9% körüli, de a miniatürizálásért folyó versenyben Európa még mindig a technológiai élvonalban van. [32] Regionális, nemzeti és uniós szintű programok keretében. [33] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home [34] A javaslat hatásait a róla készülő hatásvizsgálat fogja ismertetni. A költségvetési hatásokról a pénzügyi kimutatás fog beszámolni. [35] Az ARTEMIS és az ENIAC közös technológiai kezdeményezés első időközi értékelése, 2010. http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/artemis_and_eniac_evaluation_report_final.pdf [36] Az ENIAC közös vállalkozás keretében a kísérleti gyártósorokra jelenleg cselekvésenként 50–120 millió EUR köztámogatás jut. [37] Lásd COM(2012) 582 final, III.A.1.ii) pont [38] COM(2012) 572 final: A nanoanyagokra vonatkozó második szabályozásbeli áttekintés.