1.Bevezetés

Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja új és váratlan kihívások elé állította az Európai Uniót és az egész világot. Miközben Európa országaiban még javában zajlik a Covid19-világjárvány utáni helyreállás, az orosz invázió háborút és pusztítást hozott Európába, fokozza a geopolitikai instabilitást és megzavarja a világgazdaságot.

Az EU továbbra is szolidaritást vállal Ukrajnával és az ukrán néppel. 2014 óta az EU és tagállamai több mint 1 milliárd EUR humanitárius és korai helyreállítási támogatást biztosítottak Ukrajna számára. Ukrajna orosz megszállása nyomán az EU megnövelte a támogatást, és makroszintű pénzügyi támogatás, költségvetési támogatás, sürgősségi segélyek, válságreagálás és humanitárius segítségnyújtás formájában összesen több mint 4 milliárd EUR érkezett Ukrajnába az ország gazdasági, társadalmi és pénzügyi rezilienciájának fokozása érdekében. Az EU továbbá 2 milliárd EUR összegű katonai támogatást is mozgósított az Európai Békekeretből. Az EU az orosz invázióra gyorsan és határozottan reagált azzal is, hogy szigorú következményekkel járó szankciókat fogadott el Oroszországgal szemben.

Február 24. után az EU-ba kezdtek áramlani az orosz agresszió elől menekülők. Eddig több mint 6,2 millió ukrán állampolgár érkezett az Unióba. Bár néhányan kezdenek visszatérni Ukrajnába, és az érkezők száma lassan stabilizálódik, sok emberről van szó, és még több is jöhet. A menekültek érkezésének hatásai tagállamonként mások és mások. Egyes tagállamok és régiók nagyon sok érkezőt fogadtak, az átmeneti védelemben részesülők száma nyolc tagállamban meghaladja az ország népességének 1%-át, Lengyelországban és Csehországban annak 3%-át is.

A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek fogadására és az uniós társadalmakba való gyors integrációjára irányuló erőfeszítések példa nélküliek. A tagállamok erőfeszítéseit megsokszorozták a helyi hatóságok és a civil szervezetek, amelyek továbbra is a humanitárius szükségletek kezelésének élvonalában vannak: szálláshelyeket, ruházatot, higiéniai cikkeket és pszichológiai támogatást biztosítanak.

Az Európai Unió példa nélküli intézkedésekkel és finanszírozással próbálja kielégíteni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek szükségleteit. Az EU most először aktiválta az ideiglenes védelemről szóló irányelvet, így azonnali és kollektív ideiglenes védelmet biztosított az orosz agresszió elől menekülő emberek számára. Az ideiglenes védelem hozzáférést biztosít az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz, így jelenleg mintegy félmillió ukrán gyermek részesül iskoláztatásban a befogadó országokban.

Az uniós polgári védelmi mechanizmus (RescEU) keretében elérhető uniós támogatást is azonnal mozgósították, akárcsak a 2014–2020-as időszakból a belügyi alapok keretében még rendelkezésre álló forrásokat. Emellett a „Stand Up for Ukraine” elnevezésű donorkonferenciát követően a belügyi alapokból 400 millió EUR-t juttatnak sürgősségi segélyként a leginkább érintett tagállamok számára. E források egy részét a helyi és regionális hatóságokhoz, valamint civil szervezetekhez kell irányítani, elismerve kulcsfontosságú szerepüket az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek fogadásában.

A helyzet kezelésének sürgősségére figyelemmel számos javaslat került elfogadásra a kohéziós finanszírozás rugalmasságának növelése és a tagállamok abból való támogatása érdekében. Az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) elnevezésű, egymást követő csomagok segítik a tagállamokat a sürgősségi támogatás és egyes olyan szolgáltatások nyújtásában, mint az ideiglenes szállás, az élelmiszer- és vízellátás vagy az orvosi ellátás.

A CARE lehetővé tette különösen a 2014–2020-as kohéziós programok keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) rugalmas felhasználását az e migrációs kihívások kezelésére irányuló projektek javára. A hadművelet időpontjától kezdve visszamenőlegesen lehet igényelni uniós támogatást a menekültek szükségleteinek fedezése érdekében sürgősen meghozott intézkedésekhez.

Ezenkívül személyre szabható egységköltség került bevezetésre az e kihívások kezelése során a kedvezményezettekre és a tagállami közigazgatásokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében.

A Bizottsághoz bejelentett kiadások teljes visszatérítésének lehetősége 2022. június 30-ig meghosszabbításra került, és a REACT-EU forrásaiból biztosított előfinanszírozási keretet az EU jelentősen növelte, további 3,5 milliárd EUR összegű előleg kifizetésére biztosítva lehetőséget, hogy enyhítse a tagállamok államháztartására nehezedő terhelést.

Ez a finanszírozás most is igénybe vehető a harmadik országok állampolgárainak hosszú távú integrációját célzó, személyre szabott megoldások kidolgozására, például a lakhatással, az oktatással, a foglalkoztatással, az egészségüggyel, a társadalmi befogadással, az ápolással, illetve további szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos beruházásokra. Alapvető fontosságú azonban minél hamarabb kiigazítani a programokat, hogy a finanszírozás oda áramoljon, ahol a legnagyobb szükség van rá.

A megtett erőfeszítések ellenére az igények továbbra is nőnek. A civil társadalom, a helyi és regionális önkormányzatok és a tagállamok is felhívták a Bizottság figyelmét egyes nehézségekre, amelyekbe az orosz agresszió elől menekülők megsegítése során ütköztek. Aggályaikat az Európai Parlament és az Európai Tanács is megismételte, és a Tanács május 30–31-i rendkívüli ülésén felkérte a Bizottságot, hogy „a többéves pénzügyi kereten belül terjesszen elő új kezdeményezéseket ezen erőfeszítések támogatására”.

A korábbi erőfeszítésekre építve a Bizottság ma újabb intézkedéscsomagot fogadott el a kohéziós politika rugalmasságának további növelése és a háború következményeinek kezelésére való felhasználása érdekében, és 3,5 milliárd EUR összegű likviditást biztosított. Az ún. FAST-CARE intézkedéseknek köszönhetően a tagállamok könnyebben és gyorsabban hozzáférhetnek majd az ukrajnai háború elől menekülők szükségleteinek kielégítéséhez szükséges finanszírozáshoz, miközben továbbra is támogathatják Európa régióinak helyreállítását.

2.További rugalmas segítség a kohéziós politikából a háború következményeinek kezelésére

Az Ukrajna elleni orosz agressziós háború nemcsak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges érkezéséhez vezetett, hanem súlyosbította a nyersanyagok – többek között az energia és az élelmiszer – árának emelkedését is, és újabb szűk keresztmetszeteket okozott az ellátásban. E kihívások megoldása a világjárvány kezelésére és a helyreállítás megerősítésére fordított rendkívüli támogatásokon felüli erőfeszítéseket igényel, és tovább terheli a tagállamok államháztartását. Így a legtöbb tagállamban a költségvetési hiány és az adósságszint emelkedett, és az elkövetkező években is várhatóan meghaladja a világjárvány előtti szintet. Ezzel összefüggésben a Bizottság átfogó kohéziós politikai intézkedéscsomagra tett javaslatot, kiegészítendő a korábbi kezdeményezéseket. A CARE-intézkedéseket a területeknek nyújtott rugalmas segítségnyújtással (FAST – CARE) kell kiegészíteni, két pillérre építkezve: egyrészről olyan jogalkotási javaslatokra van szükség, amelyek még nagyobb rugalmasságot biztosítanak a kohéziós politika keretében nyújtandó további előfinanszírozáshoz, másrészt pedig kiegészítő, nem jogalkotási intézkedésekre is az alapok lehető leghatékonyabb felhasználása és a felmerülő igényekre való reagálás érdekében. A javasolt jogalkotási intézkedések közé tartoznak a következők:

-további 3,5 milliárd EUR összegű, 2022-ben és 2023-ban fizetendő előfinanszírozás elérhetővé tétele, amely gyorsan további likviditást biztosít valamennyi tagállam számára.