[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.2.

COM(2011) 110 végleges

A BIZOTTSÁG IDŐKÖZI JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A HORVÁTORSZÁGI REFORMOKRÓL AZ IGAZSÁGÜGY ÉS AZ ALAPVETŐ JOGOK TERÜLETÉN ( 23. TÁRGYALÁSI FEJEZET)

A BIZOTTSÁG IDŐKÖZI JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A HORVÁTORSZÁGI REFORMOKRÓL AZ IGAZSÁGÜGY ÉS AZ ALAPVETŐ JOGOK TERÜLETÉN ( 23. TÁRGYALÁSI FEJEZET)

BEVEZETÉS

A Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2010-2011” című, 2010. november 9-én elfogadott közleménye[1] szerint „a Bizottság szoros figyelemmel fogja követni Horvátország előrelépését az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok területén, és 2011 első negyedévében helyzetfelmérést készít”. A Bizottság ezért teszi közzé e jelentését. A Bizottság megjegyezte, hogy a csatlakozási tárgyalások e fejezete meggyőző és hiteles eredmények felmutatását követeli meg, és ezért valószínűleg az utolsó olyan fejezetek között lesz, amelyeket ideiglenesen lezárnak.

Az igazságszolgáltatással kapcsolatosan, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén elért kézzelfogható eredmények nagyon fontosak az EU bővítési folyamatának hitelessége szempontjából. Ez összhangban áll az EU megújított bővítési konszenzusával, amit az Európai Tanács 2006 decemberében elfogadott el.

Horvátországgal 2010 júniusában nyitották meg az igazságügyről és az alapvető jogokról szóló csatlakozási tárgyalásokat (23. fejezet), miután a Tanács megállapította, hogy Horvátország teljesíti a fejezet megnyitásához szükséges tárgyalási nyitókritériumokat. Az EU-nak a fejezet megnyitásáról szóló közös álláspontjában az állt, hogy az e fejezetről szóló tárgyalások akkor zárhatók le ideiglenesen, ha Horvátország teljesíti a fejezet lezárásához szükséges tárgyalási zárókritériumokat (a továbbiakban: a zárókritériumok), amelyek a következő négy területet fedik le: 1) igazságszolgáltatás; 2) a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem; 3) alapvető jogok és 4) az ICTY-vel való együttműködés. A tíz kritérium nagy részét alkritériumokra bontották, amelyek az intézkedések végrehajtására és az elért eredmények számbavételére koncentrálnak.

Ez a jelentés a Bizottság folyamatos nyomon követésének részét képezi, amely a Horvátország által az igazságügy és az alapvető jogok területén elért haladásra irányul. A jelentés a Bizottság által összegyűjtött és elemzett információkon alapul, különös tekintettel a horvát hatóságoktól származó információkra. A Bizottság számos célzott szakértői értékelő küldetés eredményére is támaszkodott, melyek során az uniós tagállamok vezető beosztású bírái, ügyészei és rendőrtisztei tekintették át a horvátországi helyzetet. Egyéb információforrásokat is használt, többek közt különböző nemzetközi és nem kormányzati szervezetektől származó információkat.

A következő szakaszok áttekintik a Horvátország által az igazságügy és az alapvető jogok terén a kritériumok teljesítése érdekében tett lépéseket, és felhívja a figyelmet azokra a legfontosabb területekre, ahol még orvoslásra váró hiányosságokat találtak.

A JELENLEGI HELYZET TERÜLETEK SZERINT

Igazságügy

1. zárókritérium: Horvátország aktualizálja igazságügyi reformstratégiáját és cselekvési tervét, és biztosítja hatékony végrehajtásukat.

Horvátország aktualizálta a kért dokumentumokat, és a végrehajtás tekintetében javította az igazságügyi reformok irányításához rendelkezésre álló intézményi kapacitásokat, köztük a jogalkotást követő felügyeletet.

2. zárókritérium: Horvátország erősíti az igazságszolgáltatás függetlenségét, elszámoltathatóságát, pártatlanságát és szakértelmét.

Számos intézkedést tettek az igazságszolgáltatás függetlenségének erősítése érdekében, többek közt alkotmánymódosítások útján; ide tartozik például az állami bírói tanács és az állami ügyészi tanács tagjai kinevezésére vonatkozó új eljárás. Horvátországban jelenleg folyik az állami bírói tanács és az állami ügyészi tanács reformjának és megerősítésének folyamata, melynek célja ezen intézmények szakértelmének, pártatlanságának és politikai vagy más befolyástól való függetlenségének biztosítása, különösen a bírók és ügyészek kinevezése, előmenetele és fegyelmi eljárásaik terén. Az Állami Bíró- és Ügyészképző Intézet megkezdte tényleges működését.

Horvátország azonban még mindig nem tud meggyőző eredményeket felmutatni a tekintetben, hogy a bírók és államügyészek felvétele és kinevezése egységes, átlátható, objektív és országos szinten alkalmazandó kritériumok alapján történik. Mivel az állami bírói tanácsot és az állami ügyészi tanácsot csak a közelmúltban hozták létre, még nem volt lehetőségük annak bizonyítására, hogy képesek elszámoltatható módon szabályozni saját működésüket.

Horvátországnak gondoskodnia kell majd arról, hogy az újonnan létrehozott állami bírói tanács és állami ügyészi tanács bizonyíthassa, hogy helyesen alkalmazza a bírók és ügyészek felvételére vonatkozó új átmeneti rendelkezéseket, valamint hogy javult az ügyvédek és bírók elleni fegyelmi eljárások lefolytatása.

3. zárókritérium: Horvátország javítja az igazságszolgáltatás hatékonyságát.

A bíróságok előtti ügyhátralék fontos paraméter e tekintetben. 2009 decembere és 2010 decembere között Horvátország kis mértékben csökkentette a bíróságok ügyhátralékát: a bíróságok előtti ügyek száma 795 722-ről 785 561-re csökkent (- 1,3%). A régi bűntetőügyek hátraléka 10,6%-kal csökkent. Intézkedéseket hoztak a bírósági ügyek indokolatlan késedelmeinek megelőzése érdekében, ideértve új érvényesítési módszerek fokozatos bevezetését, további bírók, bírósági titkárok és fogalmazók felvételét a leginkább túlterhelt bíróságokra, valamint a bírók ösztönzését arra, hogy gyorsan kezeljék a régebbi ügyeket. Elkészült az új büntetőeljárás végrehajtásának mérlege. Történt némi előrelépés Horvátországban a bíróságok fizikai infrastruktúrája és számítógépesítése tekintetében, és a bíróságok többségén bevezették az integrált ügykezelési rendszert. Horvátországban folytatódott a helyi és a szabálysértési ügyekben eljáró bíróságok racionalizálása, az összevont bíróságok hatékonyan működnek, és tervet fogadtak el a megyei és kereskedelmi bíróságok racionalizálásáról.

A legalább 3 éve függőben lévő, régi polgári peres ügyek hátraléka azonban 3,8%-kal nőtt. Még nem sikerül meggyőző eredményeket felmutatni a polgári perrendtartás végrehajtása tekintetében. A régi végrehajtási határozatok ügyhátraléka is nőtt. Számos fontos bíróságot, köztük a zágrábit és a splitit, továbbra is magas ügyhátralék jellemez.

Horvátországnak tovább kell csökkentenie az általános ügyhátralékot, és különösen az elhúzódó polgári ügyek és a régi végrehajtási határozatok számát kell csökkenteni. A túlzottan hosszadalmas polgári eljárások lerövidítése érdekében javítani kell a polgári perrendtartás végrehajtását.

4. zárókritérium: Horvátország javítja a területén elkövetett háborús bűncselekményekkel kapcsolatos ügyek kezelését.

Horvátország további eredményeket tud felmutatni a háborús bűncselekmények bíróságok általi pártatlan kezelése terén: számos olyan ügyet sikerült lezárni, amelyekben különböző etnikai hátterű gyanúsítottak szerepeltek.

2011 februárjában stratégiát fogadtak el a büntetlenség problémájának kezelésére. Horvátország végrehajtotta a vádlott távollétében hozott (in absentia) ítéletek felülvizsgálatára vonatkozó cselekvési tervét, és kétoldalú és regionális szinten egyaránt folytatta a kötelezettségvállalásának végrehajtását.

Azonban nem foglalkoztak megfelelően a büntetlenség problémájával azon ügyekben, amelyek esetében nem indult nyomozás vagy büntetőeljárás, továbbá még nem hajtották végre az ilyen bűncselekmények megfelelő kivizsgálását és a büntetőeljárás lefolytatását biztosító új stratégiát.

Horvátországnak ahhoz, hogy meggyőző eredményeket mutathasson fel – különösen az új stratégia végrehajtása keretében és szakbíróságok rendszeres alkalmazása révén – el kell járnia a területén elkövetett és még nem kivizsgált háborús bűnökkel kapcsolatos ügyekben.

A korrupció elleni küzdelem

5. zárókritérium: Hatékony, eredményes és pártatlan nyomozati- és büntetőeljárások és bírósági ítéletek alapján Horvátország jelentős eredményeket ér el a szervezett bűnözéssel és korrupcióval kapcsolatos, valamennyi szinten – köztük a magas szinten – elkövetett ügyek terén, továbbá az olyan érzékeny területeken, mint a közbeszerzések.

A korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó hivatal (USKOK), valamint a korrupcióval és a szervezett bűnözés eseteivel foglalkozó szakosított ügyészségi szolgálatok működési kapacitásai erősödtek, a rendőrség pedig hatékonyabbá vált. Számos magas szintű korrupciós ügyben folyik nyomozás, vagy került sor vádemelésre. Jelentős számú szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügy már túljutott az igazságszolgáltatási eljárás egyes szakaszain (nyomozás büntetőeljárás, bírósági ítélkezés), és visszatartó erejű szankciókat alkalmaztak.

A legtöbb magas szinten elkövetett korrupciós és közbeszerzési ügy azonban nem ért még el a bírósági ítélkezés szakaszába. Még nem kerül sor a bíróságok megfelelő ügykezelési kapacitásainak teljes körű tesztelése. A korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti rendőrségi hivatal (PNUSKOK) 436 álláshelyéből még mintegy 20% betöltetlen. Még nem teljesen megoldott a rendőrség politikától való függetlenítése és szakmai színvonalának javítása.

Horvátországnak demonstrálnia kell majd, hogy elegendő számú ügy hatékony kezelésére képes az eljárás különböző szakaszaiban (nyomozás büntetőeljárás, bírósági ítélkezés) a magas szinten elkövetett korrupciós esetekben, a helyi szintű korrupciós ügyekben, ide értve a közbeszerzésekhez és a bírói karhoz kapcsolódó eseteket is. Hatékonyan kell ellenőrizni a bűnügyi bejelentések ügyészek általi elutasítását. Horvátországnak tovább kell erősítenie a PNUSKOK-ot és el kell fogadnia a jelenleg előkészítés alatt álló új rendőrségi törvényt, amely különösen a rendőrség politikától való elválasztásával és az érdemek alapján történő kinevezésekkel foglalkozik. Horvátországnak javítania kell az ügynökségek közötti együttműködést, ide értve az információcserét is.

6. zárókritérium: Horvátország eredményeket mutat fel a korrupció és az összeférhetetlenség elleni küzdelem keretében hozott megelőző intézkedések megerősítése terén.

Magasabb színvonalú jogszabályokat fogadtak el 2011 februárjában az információhoz való hozzáférésről, a politikai pártok finanszírozásáról és az összeférhetetlenségről. További erőforrások rendelkezésre bocsátásával erősítették az összeférhetetlenségi bizottságot. Korrupcióellenes cselekvési terveket hajtanak végre az állami tulajdonban lévő vállalkozásoknál.

Az újonnan elfogadott jogszabályok néhány rendelkezését azonban egyértelműbbé kell tenni és ki kell próbálni a gyakorlatban, más jogszabályokkal való összhangjukat is figyelembe véve. Meg kell erősíteni a végrehajtási struktúrákat. Nem fogadták el a közigazgatási eljárások általános szabályairól szóló törvény alkalmazásához szükséges összes végrehajtási jogszabályt. Tovább kell erősíteni a közigazgatás átláthatóságát és integritását.

Horvátországnak bizonyítania kell, hogy hatékonyan alkalmazza a gyakorlatban az információkhoz való hozzáférésről szóló új jogszabályt a közbeszerzések átláthatóságának javítása érdekében, nevezetesen a szerződések tényleges végrehajtására vonatkozó információk közzétételével, valamint az összes ágazati jogszabálynak az általános közigazgatási eljárásokról szóló törvénnyel összhangban történő elfogadásával. A politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény tekintetében Horvátországnak tisztáznia kell a magán-hozzájárulások felügyeletére vonatkozó szabályokat, és rendelkezésre kell bocsátania a jogszabály alkalmazásához szükséges adminisztratív kapacitásokat.

Alapvető jogok

7. zárókritérium: Horvátország erősíti a kisebbségek védelmét, többek közt a nemzeti kisebbségek jogairól szóló sarkalatos törvény hatékony végrehajtásával.

A kisebbségek általános védelme javult, és a meghozott intézkedések a polgárok közti megbékélést és fokozott toleranciát célozták, ide értve a rendőrség és a média képzését. Történt néhány lépés arra, hogy javítsák a nemzeti kisebbségek jogairól szóló sarkalatos törvény foglalkoztatási rendelkezései végrehajtásának nyomon követését. Horvátország átfogó tanulmányt készített a kisebbségek alulreprezentáltságáról a tágabb értelemben vett közszférában.

A nemzeti kisebbségek foglalkoztatási szintjében azonban nem történt olyan kézzel fogható javulás, mint amit a nemzeti kisebbségek jogairól szóló sarkalatos törvény előír. Nem tekintették még át az iskolázottságnak a megbékélési erőfeszítések során játszott szerepét. A tágabb értelemben vett közszférában végzett tanulmány által azonosított hiányosságokat kezelő terv még elfogadásra vár.

Horvátországnak statisztikákkal alátámasztott hosszú távú terveket kell készítenie annak érdekében, hogy teljes mértékben megfeleljen a nemzeti kisebbségek jogairól szóló sarlakatos törvényből fakadó kötelezettségeinek, valamint tervet kell elfogadnia a kisebbségeknek a tágabb értelemben vett közszférában tapasztalható alulreprezentáltságáról készült tanulmány által azonosított hiányosságok kezelésére.

8. zárókritérium: Horvátország rendezi a még megoldatlan kérdéseket a menekültek visszatérésével kapcsolatban.

Horvátország részben végrehajtotta a visszatérő menekültek/ korábbi bérleti joggal rendelkezők lakhatását célzó programra vonatkozó cselekvési tervet, amely elérte a 2008-ra kitűzött célokat. Horvátország javított a lakóépületek újjáépítésére irányuló elutasított kérelmek miatti fellebbezések kezelésén. Előrelépés történt a még újjáépítésre váró ingatlanok tekintetében.

Nem sikerült azonban teljesíteni a cselekvési terv 2009-es célkitűzését, miszerint 2 070 lakást kellett volna rendelkezésre bocsátani. Az 1 300 rendelkezésre álló lakásból (62,8%) csak 1 024-et adtak át (49,5%), 276-ot viszont nem. Horvátország nem ért el a 2009. évi célkitűzést meghaladó előrelépést a többi jogos igénylő rendelkezésére bocsátott lakásokat illetően. A lakóépületek újjáépítésével kapcsolatos fellebbezések jelenleg 4 000 ügyet érintő hátralékát nem sikerül megfelelően kezelni.

Horvátországnak teljes mértékben végre kell hajtania a 2009-es célkitűzéseket, és jelentős előrelépést kell tennie a 2009-es cél alá nem tartozó igénylőknek biztosítandó lakások kérdésében. Horvátországnak az újjáépítésekkel kapcsolatos fellebbezések ügyhátralékát is meg kell szüntetnie.

9. zárókritérium: Horvátország javítja az emberi jogok védelmét.

Javult az emberi jogok védelmének általános jogszabályi kerete a 2010 júliusában elfogadott szigorúbb alkotmányos rendelkezésekkel. Folytatódott az emberi jogi normákkal kapcsolatos tudatosságnövelés a rendőrség, az ügyészek és bíróságok körében. Folyamatban van a romák védelmére és integrációjára irányuló stratégia és cselekvési terv végrehajtása. A véleménynyilvánítás szabadságát továbbra is tiszteletben kell tartani.

Horvátország javította az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, többek közt lépéseket tett annak érdekében, hogy a csatlakozás időpontjára a Közigazgatási Bíróság teljes joghatóságú bírósággá váljon, valamint biztosította, hogy javuljon a költségmentességről szóló törvény végrehajtása, különösen az eljárások egyszerűsítése és az ügyvédeknek nyújtott magasabb díjazás segítségével. Horvátország megszilárdítja a megkülönböztetés tilalmáról szóló törvény és a gyűlöletből elkövetett bűncselekményekről szóló törvény alkalmazását.

Az ombudsman hivatala viszont nem rendelkezik megfelelő számú személyzettel, mivel a hivatal új feladatokat (pl. a megkülönböztetés tilalmáról szóló törvény végrehajtása) és hatásköröket (pl. a kínzás megelőzése területén) kapott anélkül, hogy forrásait növelték volna.

Horvátországnak tovább kell erősítenie az ombudsman hivatalát, különösen a létszám és a költségvetés tervezett növelésének megvalósításával, az ombudsman ajánlásainak megfelelő nyomon követésével, valamint a megkülönböztetés tilalmáról szóló törvény és a gyűlöletből elkövetett bűncselekményekről szóló törvény végrehajtásának további javításával.

A volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) folytatott együttműködés

10. zárókritérium: Az ICTY-vel való teljes együttműködés továbbra is követelmény Horvátország számára ahhoz, hogy előrelépést tegyen a csatlakozási folyamatban, ide értve e fejezet ideiglenes lezárását is, a Tanács által 2005. október 3-án elfogadott tárgyalási kerettel összhangban.

Az ICTY-főügyész hivatalának kérésére a horvát kormány ügynökségközi munkacsoportja fontos új szálak felgöngyölítését kezdet meg az eltűnt tüzérségi dokumentumok felkutatására vagy sorsuk megállapítására irányuló nyomozás során. Az ICTY főügyésze legközelebb 2011 májusában tesz jelentést az ENSZ Biztonsági Tanácsának.

KÖVETKEZTETÉS

Horvátország jelentős haladást ért el az igazságügy és az alapvető jogok területén. A munkát azonban folytatni kell, különösen annak érdekében, hogy meggyőző eredményeket lehessen felmutatni az igazságszolgáltatással kapcsolatosan és a korrupció elleni küzdelem terén, a büntetlen háborús bűncselekmények kivizsgálásában, valamint a visszatérő menekültekkel kapcsolatos, még nyitott kérdések megoldásában.

Ennek megfelelően a Bizottság:

- bátorítja Horvátországot arra, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit annak érdekében, hogy teljesítse a 23. fejezetről folyó tárgyalások megnyitásáról szóló 2010. júniusi uniós álláspontban szereplő összes zárókritériumot, és rendezze különösen a jelen közleményben felsorolt megoldatlan kérdéseket;

- továbbra is szoros figyelemmel kíséri Horvátország előrehaladását és további támogatást nyújt Horvátországnak technikai szakértelem és pénzügyi segítség formájában ahhoz, hogy lehetővé váljon az ország számára az e fejezetben rögzített kritériumok elérése.

Amint a Bizottság megbizonyosodott arról, hogy Horvátország teljesíti a fejezet lezárásához szükséges kritériumokat, jelentést fog benyújtani erről, és a rögzített eljárásoknak megfelelően uniós állásfoglalás-tervezetet készít a Tanács számára a fejezet lezárásáról.

[1] (COM(2010) 660 végleges).