BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Az űrmegfigyelést és nyomon követést támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat /* SWD/2013/054 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Az űrmegfigyelést és nyomon követést támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat 1. Bevezetés Az utóbbi néhány évben az Európai Űrmegfigyelési és Nyomon követési Szolgáltatás (SST) kifejlesztése az űrpolitikáért felelős uniós miniszterek közötti politikai vita tárgyát képezte. E viták számos tanácsi következtetésben visszatükröződő kimenetele rávilágított arra, hogy az űrben elhelyezett infrastruktúra védelmét illetően a tagállamok, a műholdak üzemeltetői és egyéb érdekelt felek között egyetértés mutatkozik abban, hogy az ilyen infrastruktúrák védelmét szolgáló európai SST szolgáltatás felállításának az EU vezetése alatt kell történnie (az Európai Űrhivatal technikai kutatás-fejlesztési támogatásával), és azt a már létező kapacitásokra építve, új eszközökkel kell kiegészíteni. Ezenfelül a közvélemény tisztában van az űrben elhelyezett infrastruktúra védelmének szükségességével, és támogatja az ilyen irányú törekvéseket (az utóbbi három évben két széles körű konzultációra került sor e témakörben). 2. A probléma meghatározása 2.1. Az űrben elhelyezett kritikus fontosságú európai infrastruktúrák biztonsága nincs biztosítva A világűrbe telepített rendszerek a mindennapi életben alapvető szerepet betöltő, legkülönfélébb alkalmazásokat teszik lehetővé (TV, Internet, GPS, stb.). E rendszerek az uniós irányelvek végrehajtásában is kritikus fontosságúvá váltak. A Galileo és EGNOS műholdak révén az EU hamarosan Európa egyik legnagyobb műhold-üzemeltetőjévé fog válni. Azonban, a világűrben elhelyezett infrastruktúrákat egyre jobban veszélyezteti az űrhajókkal való ütközés kockázata, de még ennél is nagyobb gondot okoz az űrhajók és az űrben keringő hulladék találkozása. A világűrben folyó tevékenység fenntarthatóságára legnagyobb veszélyt hamarosan az űrben keringő hulladék fogja jelenteni. Az ütközés kockázatának mérséklésére azonosítani kell és nyomon kell követni a műholdakat és az űrben keringő hulladékokat, így figyelmeztetni lehetne a műholdak üzemeltetőit, hogy mozdítsák el műholdjaikat. Ezt a nemzeti biztonság vonatkozásában igencsak kényes műveletet „űrmegfigyelési és nyomon követési” (space surveillance and tracking (SST)) műveletnek nevezik. Az SST kettős felhasználású, polgári és katonai feladatokat egyaránt képes ellátni. Az SST-szolgáltatásnak három alapvető funkciója van: – érzékelőként való működés: radarok és távcsövek az űrhajók és törmelékek azonosítására és nyomon követésére, – feldolgozási működés: az ütközés valószínűségének meghatározása vagy az űrobjektumok újbóli belépési útvonalának meghatározása – ügyintéző hely funkció: az SST-információ (pl. riasztás ütközési kockázat esetén, figyelmeztetés újbóli belépéskor) terjesztése a műholdak üzemeltetői és a releváns hatóságok körében. Európának jelenleg nincs SST-szolgáltatása: a jelenleg létező érzékelőkapacitás nem kielégítő és le van kapcsolva, a feldolgozó kapacitás igencsak korlátozott és egyáltalán nincs ügyintéző hely funkció. Továbbá nemzetközi szinten nincs alkalmas alternatíva, ideértve az USA rendszerét is, amely nem eléggé pontos, illetve más, nemzetközi együttműködésre nem nyitott rendszereket. 2.2. Az űrben keringő törmelék miatt megnőtt az ütközés veszélye Az utóbbi fél évszázadban rendszeresen küldtek fel objektumokat a világűrbe. Ez az anyag nagy sebességgel és ellenőrizetlen módon kering a Föld körül, és a Föld körül keringő más törmelékkel vagy a Föld körüli pályán lévő más űrhajókkal való összeütközése miatt folyamatosan növekvő potenciális veszélyt jelent az űrhajók fellövésekor és azok hasznosításakor. A legújabb becslések szerint jelenleg 16 000 darab, 10 cm-nél nagyobb, illetve 300 000–600 00 darab, 1 cm-nél nagyobb, nem katalogizált objektum kering a Föld körül. Az ESA szerint az 1 cm-nél nagyobb objektumok anyagsokasága folyamatosan növekedni fog, és számuk 2020-ra nagyjából eléri az 1 milliót. Továbbá, becslések szerint több mint 300 millió, 1 mm-nél nagyobb méretű objektum is van a Föld körüli űrben. Ezen űrtárgyak többsége a világűr kereskedelmileg leginkább kiaknázható területein található. A részben nyomon követhető objektumok alapján, még a legkonzervatívabb becslések szerint is háromévente előfordulhat egy ütközés. 2.3. Az ütközések elkerülésére végzett manőverek lerövidítik a műholdak élettartamát Mivel nehéz megjósolni a potenciálisan nyomon követhető vagy nem nyomon követhető törmelékkel való ütközés kockázatát, a műholdak működtetői hajlamosak az űrtörmelék közeli elhaladását jelző riasztás alapján elkerülő manővereket végezni. Minden elkerülő manőver üzemanyag-fogyasztással jár, ami csökkenti a műhold aktív élettartamát vagy emiatt további üzemanyagot kell eljuttatni a műholdhoz és ez viszont a kilövési költségeket növeli. Továbbá a kérdéses objektum pozíciójával kapcsolatos adatok pontatlansága miatt feltételezhető, hogy a manőverek jórészt nem nélkülözhetők és elővigyázatossági lépésként végre kell ezeket hajtani, ami viszont további költségnövekedéshez vezet. 2.4. Törmelék vagy irányítatlan űrhajók visszatérése a Föld légkörébe az EU állampolgárainak biztonságát veszélyezteti A Föld lakosságának biztonságára és egészségére egyre nagyobb veszélyt jelent az űrhajók és a törmelék visszatérése a Földre. Az aktív űrhajók visszatérése az atmoszférába szabályozott módon történik (például, USA Space Shuttle, az orosz Szojuz, és az European Automated Transfer Vehicle), azonban az inaktív műholdak és a törmelék nem szabályozott módon, rendszeresen újból belépnek a légkörbe. Egy adott objektum röppályájának előrejelzése (ami rendkívüli módon függ az űrfigyelő rendszer megfigyelési és nyomon követési képességétől) elengedhetetlenül szükséges a légkörbe való visszatéréssel kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Mivel a Föld körüli pályán keringő műholdak száma folytonosan nő, a nem szabályozott visszatérési események száma a jövőben feltehetően szintén megnő. 2.5. Az űrben keringő törmelék okozta veszélyek miatt bekövetkező éves becsült veszteségek áttekintése Az elérhető adatok és a piacnövekedési becslések alapján, az ütközésekből és az ütközések elkerülésére végzett manőverek (például műholdak elvesztése, műholdak élettartamának csökkenése, a műholdak által termelt bevételek elvesztése) miatt bekövetkező, mennyiségileg meghatározható veszteséget összesen 140 millió EUR-ra becsülik. Mivel a Föld körüli pályára állított aktív műholdak száma a következő 10 évben várhatóan 50 %-kal emelkedni fog, a következő évtizedben az éves becsült veszteség várhatóan 210 millió EUR-ra nő. Csaknem teljesen bizonyos, hogy ezek a költségek a lehetséges nem számszerűsíthető költségeknek és bizonyos mértékben az európai megfigyelési és nyomon követési képesség hiányából eredő, nem számszerűsíthető konzekvenciáknak csak kis részét képezik. Például egy műhold elvesztése eredményezheti egy kritikus fontosságú műholdas kommunikációs kapacitás elvesztését, ami vészhelyzet esetén akár életekbe is kerülhet. 3. Az EU CSELEKVÉSI JOGA és a szubszidiaritás elemzése Az EUMSZ 189. cikke megadja a jogot az EU számára arra, hogy a múltban elért eredményekre építve kialakítsa Európa űrpolitikáját az Európai Űrhivatal és a tagállamok szintjén és egyértelmű felhatalmazást ad az Európai Bizottságnak, hogy kezdeményezési jogát gyakorolja. Az űrpolitika az EU és a tagállamok között megosztott kompetenciaként határozható meg. Az elmúlt években az érdekelt felek között lezajlott tárgyalások során egyértelművé vált, hogy egy működőképes európai SST-szolgáltatáshoz az EU beavatkozására lesz szükség. Ez az űrpolitikáért felelős uniós miniszterek és az ESA közötti konszenzusban gyökerezik. Ebben a vonatkozásban, egy európai SST-szolgáltatásnak biztonsági dimenziója is van, amellyel – az ESA-val (egy kutatás-fejlesztési ügynökség) ellentétben – az EU illetékes foglalkozni. Az EU nem törekszik a tagállamok egyedileg vagy az ESA keretén belül benyújtott kezdeményezéseinek helyettesítésére. Arra törekszik, hogy kiegészítse a tagállamok szintjén (különösen az ESA SSA előkészítő program keretén belül) meghozott intézkedéseket és erősítse a koordinációt azokban az esetekben, amikor a közös célok eléréséhez koordinációra van szükség. Az EU részvételére szükség lehet bizonyos űrprogramok finanszírozásához szükséges befektetések összegyűjtésére, irányítási rendelkezések kialakítására, adatpolitika meghatározására és annak biztosítására, hogy a meglévő és a jövőbeli kapacitások egy minden releváns európai érdekelt fél hasznára váló, robosztus és interoperatív rendszert biztosító koordinált és hatékony módon kerülnek beállításra. Továbbá a javasolt EU intézkedés nem törekszik a létező enyhítő intézkedések helyettesítésére vagy megkettőzésére nemzetközi vagy multilaterális szinten, mivel ezen intézkedések nem oldják meg a problémát, hanem mindössze hosszú távon csökkentik az űrtörmelék további gyarapodását. 4. Célkitűzések A javasolt kezdeményezés általános célja, hogy biztosítsa az űrben elhelyezett európai és nemzeti infrastruktúráknak és szolgáltatásoknak az európai gazdaságok és társadalmak zökkenésmentes működéséhez, valamint az európai polgárok biztonságához szükséges, hosszú távú elérhetőségét és biztonságát. Specifikus célkitűzések || Működési célkitűzések a) Az európai űrhajók fellövésével kapcsolatos kockázatok csökkentése; b) Meghatározni és csökkenteni az európai űrhajók Föld körüli pályán való működtetésével kapcsolatos ütközési kockázatokat, és lehetővé tenni, hogy az űrhajók üzemeltetői hatékonyabban tudják megtervezni és végrehajtani a mérséklési intézkedéseket (pl. pontosabb ütközéselkerülő manőverek; az önmagukban is kockázatos és a műhold élettartamát csökkentő szükségtelen manőverek elkerülése); c) Megfigyelni az űrhajók vagy azok törmelékének szabályozatlan visszajutását a Föld légkörébe, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatok és a katasztrófavédelem pontosabb és hatékony korai riasztása az európai lakosság biztonságát és egészségét érintő potenciális kockázat csökkentése és a kulcsfontosságú földi infrastruktúra potenciális károsodásának mérséklése érdekében. || a) felállítani egy európai szintű, operatív űrmegfigyelési és nyomon követési képességet, építve a már meglévő európai + nemzeti eszközökre, és amely a jövőben képes lesz új eszközöket integrálni; b) alkalmazni a megfelelő irányítási struktúrát; c) meghatározni és alkalmazni az SST-információ kezelésére szolgáló adatkezelési irányelvet az európai SST-lehetőség segítségével; d) meghatározni és átadni az összes európai és nemzeti, nyilvánosan elérhető és magán/kereskedelmi résztvevő számára nyitott SST-szolgáltatásokat; e) biztosítani a megfelelő minőségű SST-szolgáltatásokat és azok hatékony és fenntartható működési feltételeit; f) felügyelni a tervezett működőképes SST-képesség és a működő SST-szolgáltatások hatékony működtetését, azáltal is, hogy fenntartható uniós támogatási részvételt biztosítanak. 5. Szakpolitikai lehetőségek 5.1. 1. lehetőség: Alaphelyzet: Az EU pénzügyileg nem vesz részt az SST-ben A kiindulási forgatókönyv szerint az EU egyetlen tevékenységet illetően sem kötelezi el magát, illetve semmilyen (jogi vagy anyagi) támogatást nem nyújt az európai SST-szolgáltatás felállításához és működésének ellátásához. Szervezési keret hiányában nem valószínű, hogy a tagállamok között egy valóságos európai SST-képesség és a működő európai SST-szolgáltatás biztosítását illetően széleskörű együttműködés alakulna ki. Ráadásul, figyelembe véve azt a tényt, hogy a tagállamok egy európai SST-szolgáltatás kialakítására nem mint egy az ESA-ra bízandó küldetésre tekintenek, az operatív SST-szolgáltatások kiindulási forgatókönyv szerinti európai szintű felállítása nem várható. Az uniós tagállamok és harmadik országok közötti együttműködés várhatóan megmarad a jelenlegi szinten. Nemzetközi szinten vannak olyan kezdeményezések a törmelék csökkentése terén, amelyek keresik a törmelék exponenciális növekedését csökkentő lehetőségeket. Ezek a kezdeményezések csak hosszú távon lehetnek hatékonyak, azonban e tevékenységek nem helyettesíthetik a rövid távú csökkentést célzó intézkedéseket, mint amilyenek például az ütközéseket elkerülő manőverek. 5.2. 2. lehetőség: Partnerségi megközelítés - uniós finanszírozás az Európai SST-ügyintéző hely működéshez Ez a lehetőség az ütközés kockázatának harmadára-ötödére való csökkentésére, és ezáltal a műhold meghibásodásából vagy károsodásából eredő gazdasági veszteség ugyanilyen arányú csökkentésére irányulna. A szakértők egyetértenek abban, hogy egy ilyen mértékű csökkentéshez az érzékelő funkciót hálózati eszközökhöz kapcsoltan és hálózati eszközként működőként kell kifejleszteni, és ehhez a hálózathoz 1 nyomkövető radart, 1 légtérellenőrző radart, 8 távcsövet és egy adatközpontot kell csatolni. Ezen eszközöket biztonságos vonalakon kell csatlakoztatni. A feldolgozási működést az ütközés valószínűségének meghatározására vagy az űrben keringő objektumok újbóli belépési útvonalának meghatározására kell beállítani. A riasztások továbbítására és az SST-felhasználók igényeinek kezelésére egy ügyintéző helyet is fel kell állítani. Ehhez egy, az EU-ból és a tagállamokból mintegy évi 60 millió EUR összegű általános befektetésre van szükség (részletesebben lásd a számítási eljárásról szóló V. függeléket). A legkonzervatívabb becslések szerint a jelenlegi becsült éves 140 millió EUR veszteség 28–46 millió EUR-ra csökkenthető. E lehetőség keretében a működő uniós SST-szolgáltatások a releváns eszközöket birtokló uniós tagállamokkal közösen kerülnének felállításra. Az EU határozná meg az európai SST-szolgáltatások felállításának és működtetésének jogi keretét (a már meglévő és a tagállamok által kifejleszteni kívánt érzékelők és kapacitások alapján), az adatpolitikát is ideértve. A tagállamok alkotta konzorcium lenne felelős az európai SST-képesség érzékelő és feldolgozó funkciójáért. Az ügyintéző hely funkciót egy már létező, az SST-információk kezelésére igazolt biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező operatív entitásra/ügynökségre (ilyen például, az EU Műholdközpontja) bíznák. Az Európai Bizottság ugyan nem kötelezné el magát a napi operatív aktivitás vonatkozásban, viszont biztosítaná az SST funkcionális elemeinek teljes koordinációját. Az európai SST-képesség felállításának és működtetésének általános költségeit a konzorciumban résztvevő tagállamok és az EU együttesen finanszírozná. Míg a konzorcium az érzékelővel (ideértve az új eszközök kifejlesztését) és az adatfeldolgozással kapcsolatos funkciók összes tőkebefektetését fedezné (becslések szerint évi 58 millió EUR), az EU biztosítaná az ügyintéző hely kialakításával és működésével kapcsolatos költségeket (becslések szerint évi 2 millió EUR). A szolgáltatási díjak bevezetését a kezdeményezés végrehajtásának értékelése kontextusában lehetne megvizsgálni. 5.3. 3. lehetőség: Partnerségi megközelítés - uniós finanszírozás az érzékelő hálózatba szervezésére és működtetésére, az adatfeldolgozásra és az ügyintéző hely funkcióhoz Ez a lehetőség minden szempontból megegyezik a 2. lehetőséggel, a tagállamok konzorciuma és az EU közötti költségviselés-megosztást kivéve. E lehetőségben a konzorciumban részt vevő tagállamok szolgáltatnák az érzékelővel (ideértve az új eszközök kifejlesztését: 1 légtérellenőrző radar és 1 nyomkövető radar, 8 távcső és egy adatközpont) és az adatfeldolgozással kapcsolatos összes tőkebefektetést. Azonban a 2. lehetőségben foglalt kötelezettségei mellett az EU finanszírozná az európai SST-szolgáltatáshoz szükséges érzékelők és adatfeldolgozási funkciók karbantartási és működtetési költségeit. Akárcsak a 2. lehetőség esetében, az ütközés kockázatának harmadára-ötödére való csökkentéséhez mint cél garantált eléréséhez szükséges, a tagállamok által beszerzendő új eszközök a becslések szerint évi 50 millió EUR-ba kerülnének. Az EU finanszírozási részvétele évi 10 millió EUR összeget tenne ki. Akárcsak a 2. lehetőségnél, a szolgáltatási díjak bevezetése vizsgálat tárgyát képezné. 5.4. 4. lehetőség: EU által vezetett SST-fejlesztés és -felhasználás (a kockázat harmadára-ötödére való csökkentése) E lehetőség keretében a kockázatcsökkentés mértéke a 2. és 3. lehetőségnél leírttal azonos lehet, ám az irányítás és finanszírozást tekintve lehet néhány potenciális különbség, mivel az EU tulajdonát képezné a rendszer és állná az összes költséget. Az EU határozza meg a vonatkozó jogi keretet (ideértve az adatpolitikát), és az EU lenne felelős a már létező nemzeti és európai érzékelők és kapacitások rendszerbeállításához szükséges szerkezetek kifejlesztéséért és az SST-szolgáltatások biztosításáért. A Bizottság lenne az új SST-infrastruktúra elemeinek tulajdonosa. E lehetőség 1 légtérellenőrző radar és 1 nyomkövető radar, 8 távcső és egy adatközpont, illetve a létező felszerelések hálózatba kapcsolásához szükséges összes berendezés kifejlesztését is felvállalja. Az EU teljes finanszírozási részvétele évi 60 millió EUR összeget tenne ki. 5.5. 5. lehetőség: EU által vezetett SST-fejlesztés és -felhasználás (a kockázat tizedére való csökkentése) Az 5. lehetőség ugyanazt a logikát követi, mint a 4., de az ütközés kockázatának a tizedére való csökkentésére törekszik, és ennek következtében a becsült veszteségek is kevesebb mint egytizedükre csökkennének. Ehhez a lehetőséghez 2 légtérellenőrző radart, 2 nyomkövető radart, 14 távcsövet és egy adatközpontot kell felállítani, amivel javítható a különböző felhasználó csoportok számára nyújtott szolgáltatások minősége és pontossága, és ez az Európában már létező érzékelőket is befolyásolná. A finanszírozás a 4. lehetőségnél ismertetett logikát követné, de megkettőzné a fentiekben leírt új eszközök számát. Az EU finanszírozása becslések szerint mintegy évi 120 millió EUR körül lenne a 2014-től 2020-ig terjedő időszakban. 5.6. Az érdekeltek által a lehetőségekről alkotott véleményeik összefoglalása Mind a gyártóipar, mind pedig a műholdak üzemeltetői határozottan támogatják az európai SSR-képesség felállítását. Míg a gyártóipar egyértelműen előnyben részesíti azt a lehetőséget, amely garantálja a legnagyobb beruházást és így a legnagyobb ipari megtérülést, az üzemeltetőket a rendszer teljesítménye érdekli és az, hogy a legmagasabb teljesítményt ne terhelje semmilyen további költség. Az irányítás vagy az adatpolitika tekintetében az ipar nem tette közzé konkrét elképzeléseit. Ami a tagállamokat illeti, mind egyetértenek abban, hogy szükség van egy SST-rendszerre és hogy a rendszernek a már meglévő eszközökre kell épülnie. Minden tagállam egyetértését fejezte ki a 2–5. lehetőségben vázolt irányítási modell tekintetében. A tagállamok egyike számos esetben jelezte, hogy jobban szeretné, ha létrehoznának olyan egy európai entitást, amely az érzékelő és feldolgozó funkcióval foglalkozna, bár az illető tagállam elfogadja a javasolt irányítási tervet azzal a feltétellel, hogy biztosítva legyen a konzorciumban részt venni kívánó összes tagállam részvétele. Továbbá, mind egyetértettek a javasolt adatpolitikában és nyitottak arra az elképzelésre, hogy egy európai entitás működjék ügyintéző helyként. A hadsereg felügyelete alatt álló SST-érzékelőket és -kapacitásokat birtokló tagállamok kiemelték az adatpolitika és irányítás fontosságát a nemzeti biztonsági kérdések figyelembevétele érdekében. Mindegyik lehetőség tekintetbe veszi ezeket a kérdéseket. A teljesítményt illetően a tagállamok a 2–4. lehetőségben javasolt emelt teljesítményi fokozatot részesítik előnyben. A finanszírozás kérdését tekintve néhány tagállam aggódik amiatt, hogy amennyiben az EU finanszírozná teljes mértékben a rendszert, akkor az befolyásolná a befektetések az ESA által garantált megtérülésének földrajzi eloszlását. A fentiek ellenére a költségvetési korlátokat a tagállamok megértik, és bár nyitottak az összes javasolt lehetőségre, a leginkább a 3. és 4. lehetőséget részesítik előnyben. 6. Hatásvizsgálatok 6.1. Az 1. lehetőség hatásai: kiinduló forgatókönyv 6.1.1. Stratégiai hatás A kiinduló forgatókönyv szerint európai szinten az EU nem invesztál az európai SST-szolgáltatás felállításába és működésének ellátásába. Ez nem befolyásolja az EU zászlóshajónak tekintett Galileo és Copernicus (korábban GMES) programjait, viszont azok hosszú távú biztonságos és fenntartható felhasználására hatással lehet. 6.1.2. Gazdasági hatás Az azonosított problémák kezelésének elmaradása miatt a dolgok a jövőben súlyosabbá válhatnak. A világűrben a növekvő aktivitás és az űrben keringő törmelék mennyiségének növekedése, a kilövések hibáiból, műholdak elvesztéséből vagy károsodásából és a javítások hiányából eredő gazdasági veszteség várhatóan növekedni fog. Európában az ipar SST terén kifejtett aktivitása megmaradhat a jelenlegi korlátozott szinten. 6.1.3. Szociális hatás Az EU tevékenységének hiányában és amiatt, hogy a tagállamok az ESA keretében végzett fő SST fejlesztési tevékenységeket illetően nem tűnnek elkötelezettnek, e lehetőség munkahely-teremtésre gyakorolt hatása elhanyagolható. A problémameghatározás című részben kifejtett, az űrben keringő törmeléknek a Föld légkörébe történő visszatéréséből eredő biztonsági fenyegetések sem megválaszolva, sem enyhítve nincsenek. A világűrben folyó aktivitás növekedésével az európai polgárok vagy a kritikus földi telepítésű infrastruktúrák biztonságának kockázata megnő. 6.1.4. Környezetre gyakorolt hatás Minden értékelés egyetért abban, hogy az űrben keringő törmelék mennyisége a jövőben folyamatosan és jelentős mértékben emelkedni fog (az űrobjektumok közötti minden ütközés a törmelék mennyiségének exponenciális növekedéséhez vezet) és hogy a világűr környezetének megóvása érdekében intézkedésekre van szükség. Az EU beavatkozásának hiányában e premisszák egyike sem változik. 6.2. A 2., a 3. és a 4. lehetőség hatásai: 6.2.1. Stratégiai hatás A javasolt irányítási és adatpolitikai rendszerek lehetővé teszik a tagállamok aktív részvételét és nemzetbiztonsági érdekeik védelmét. Ezek a lehetőségek az USA-val már meglévő nemzetközi együttműködésre épülnének. Általánosságban egy európai SST-képesség felállítása lehetővé teszi, hogy az SST teljesítményének közös javítása céljából az EU egyenrangú partnerként együttműködésbe lépjen az USA-val és befolyásolja az ott folyó fejlesztéseket. Továbbá e lehetőségek erősítenék azt, hogy egyrészt Európa függetlenül hozzáférjen az űrhöz, másrészt pedig bővítené az űrhajókkal végzett műveletek biztonságával kapcsolatos független döntéshozatalt. Végül e lehetőségek pragmatikus keretként szolgálnak egy európai együttműködéshez az SST-ben, amely a jövőben esetleg szükségessé váló további érzékelők bekapcsolásával még inkább bővíthető lesz. 6.2.2. Gazdasági hatás A javasolt kezdeményezés javítaná az európai SST azon képességét, hogy azonosítsa a veszélyes helyzeteket és emellett pontosabb SST-információt nyújtson a műholdak fellövéséhez és a Föld körüli pályán folyó üzemeltetésükhöz. Ez magában foglalja a műholdvesztés kockázatának és az ütközéselkerülő manővereknek csökkentését, aminek révén a gazdasági veszteségek csökkenek. A jelenlegi becsült éves 140 millió EUR veszteség harmadára–ötödére, 28–46 millió EUR-ra csökkenthető. Ezek a lehetőségek a már meglévő SST-érzékelőkre és emberi szakértelemre épülnének és előrevetítenék az új SST-érzékelők kifejlesztését. Az e lehetőségben felvetettek szerint az új érzékelők kifejlesztésének az ipari aktivitás szempontjából valószínűleg 2,3-es multiplikátor hatása van. Figyelembe véve, hogy kizárólag az új eszközökbe történő befektetések nagyjából évi 50 millió EUR összeget tesznek ki – azaz a 2014–2020 közötti hétéves időszak alatt 350 M€ – a teljes ipari megtérülés 805 millió EUR-ra tehető. 6.2.3. Szociális hatás A projekt minimum 50 állandó munkahelyet fog biztosítani. Továbbá, mindez elvezet ahhoz, hogy Európa képes lesz pontosabban megjósolni az űrobjektumok röppályáját és ennek következtében nő Európában a Föld légkörébe visszajutó űrtörmelék ellenőrzésének lehetősége. A nem ellenőrzött visszatérések okozta anyagi károkra vonatkozó mennyiségi adatok és vizsgálatok hiányában a lehetséges pozitív hatásokat ezidőtájt nem lehet megjósolni. 6.2.4. Környezetre gyakorolt hatás Ezek a lehetőségek növelnék Európa felkészültségét az ellenőrizetlenül visszatérő űrtörmelék nyomon követése terén, illetve a nemzetbiztonsági hatóságok részére értelmes és időben történő figyelmeztetést adó koherens és egyértelmű eljárást tudnának életbe léptetni. 6.3. Az 5. lehetőség hatásai: EU által vezetett SST-fejlesztés és felhasználás (a kockázat tizedére való csökkentése) 6.3.1. Stratégiai és irányítási hatás A fenti lehetőségeknél tárgyalt stratégiai hatás mellett, az 5. lehetőség egyértelműen növeli az EU stratégiai potenciálját más űrutazó nemzetekkel (nevezetesen az USA) az SST-ben való együttműködésnek a már eddig is létező politikai csatornákon keresztüli erősítésében és fokozásában. E lehetőség keretében, teljes mértékben az EU szabályozná az európai SST-képesség kialakítását, és biztosítaná azt, hogy a kezdeményezés a részt venni kívánó EU tagállamok számára nyitva álljon. 6.3.2. Gazdasági hatás Az ebben a lehetőségben felvetett EU SST program magában foglalja a 2014 és 2020 közötti időszakban az új SST-eszközök kifejlesztését/beszerzését mintegy 810 millió EUR összegért. Az ipari aktivitás szempontjából a befektetéseknek valószínűleg 2,3-es multiplikátor hatása van. Ez 1,863 milliárd EUR közvetlen és közvetett ipari áruforgalmat eredményezhet. A gazdasági veszteségeknek a 3. lehetőség által valószínűsíthető csökkentésének becsléséhez használt megközelítést alkalmazva feltételezhető, hogy a problémameghatározásban azonosított kockázatokat az 5. lehetőség a tizedére vagy még annál is nagyobb mértékben tudja csökkenteni. Ezzel az ütközések miatt felmerülő gazdasági veszteség a jelenlegi 140 millió EUR éves becsült összegről 14 millió EUR-ra csökkenhetne. 6.3.3. Szociális hatás E lehetőséggel összhangban, a tervezés és az adatelemzés terén az állandó munkahelyek létrehozását tekintve mintegy 100 új munkahelyre nyílhat lehetőség Európában. Akárcsak a 2., a 3. és a 4. lehetőség esetében, ez is eredményezheti, hogy Európa pontosabban tudja előre jelezni az űrtörmelékek visszatérését Föld légkörébe. Az 5. lehetőség alapján tovább lehet csökkenteni az európai polgárok és a kulcsfontosságú földi infrastruktúrák biztonságának kockázatát. 6.3.4. Környezetre gyakorolt hatás Akárcsak a 2–4. lehetőségnél, ez a lehetőség is erősítheti Európa felkészültségét a törmelék nyomon követése, az ütközések elkerülése terén, csökkentve ezzel a további űrtörmelék kialakulásának kockázatát. Az 5. lehetőség lehetővé teszi a 3 és 5 cm közötti törmelék kimutatását, amelyek jelenleg még nincsenek katalogizálva. Ez jelentősen növelné Európa kapacitásait a törmelékfelhők jelentette kockázatot illetően, valamint e törmelékfelhőknek az alacsony Föld körüli pályán való, hosszú távú elburjánzásával kapcsolatosan. A lehetőségek és következtetések összehasonlítása: || Erősségek || Gyengeségek 1. lehetőség: Alaphelyzet || Az USA korlátozott szolgáltatást biztosít ingyen. Az állami támogatások más prioritásokra átirányíthatók. || Az ütközés kockázata fennmarad és rosszabb lesz. Az EU képtelen lesz megvédelmezni az űrben lévő kulcsfontosságú infrastruktúrát. Negatív stratégiai, gazdasági, szociális és környezeti hatások. Nem felel meg a tagállamok vagy az ipar elvárásainak. 2. lehetőség: || Cél az ütközés kockázatának harmadára–ötödére való csökkentése. Pozitív stratégiai, gazdasági, szociális és környezeti hatások. Több tagállam jelezte abbeli szándékát, hogy egy EU által vezetett kezdeményezés keretében további SST-eszközöket fejlesztene ki. Ez a lehetőség erősíti a tagállamok azon felfogását, hogy a saját eszközök kifejlesztése garantálja befektetéseik jótékony hatását a nemzeti iparra. || Ez a lehetőség jelentős befektetést igényel az új eszközöket kifejleszteni kívánó EU és a tagállamok részéről. Ugyan bizonyíték van arra, hogy bizonyos tagállamok valóban támogatnák ezt az elképzelést és új eszközöket kívánnának kifejleszteni, az EU-nak nincs teljes körű felügyelete egy európai SST-eszköz felállításához szükséges finanszírozás felett. Az EU befektetés nem fedezi egy európai SST felállításával közvetlenül kapcsolatos költségek egy lényeges részét; azaz az érzékelő működtetését és az adatfeldolgozást. A tagállamok elvárásainak nem felel meg az, hogy az EU minimumként fedezné az európai SST működési költségeit és így nem biztos, hogy elegendő mértékben ösztönzi befektetésre a tagállamokat. 3. lehetőség: || Akárcsak a 2. lehetőség esetében, cél az ütközés kockázatának harmadára–ötödére való csökkentése. Pozitív stratégiai, gazdasági, szociális és környezeti hatások. Több tagállam jelezte abbeli szándékát, hogy egy EU által vezetett kezdeményezés keretében további SST-eszközöket fejlesztene ki. Ez a lehetőség erősíti a tagállamok azon felfogását, hogy a saját eszközök kifejlesztése garantálja befektetéseik jótékony hatását a nemzeti iparra. Ez a lehetőség megfelel a tagállamok azon elvárásainak, hogy az EU minimumként fedezze az európai SST szolgáltatás működési költségeit. || Akárcsak a 2. lehetőség esetében, ez a lehetőség jelentős befektetést igényel az EU és az új eszközöket kifejleszteni kívánó tagállamok részéről. Ugyan van arra bizonyíték, hogy bizonyos tagállamok valóban támogatnák ezt az elképzelést és új eszközöket kívánnának kifejleszteni, az EU-nak nincs teljes körű felügyelete egy európai SST-eszköz felállításához szükséges finanszírozás felett. 4. lehetőség: || Cél az ütközés kockázatának harmadára-ötödére való csökkentése. Pozitív stratégiai, gazdasági, szociális és környezeti hatások. Az EU ezzel gyakorlatilag teljes mértékű ellenőrzést kap az európai SST-szolgáltatás felállításához szükséges finanszírozást illetően. Bizonyos tagállamok szívesebben vennék, ha az EU a finanszírozásban nagyobb szerepet vállalna, mivel ez garantálná egy EU SST- szolgáltatás felállítását és ez megadná nekik azt a választási lehetőséget, hogy az SST-be vagy más űrprojektekbe fektessenek be további összegeket. || Egyedüli közreműködőként elsősorban az EU felelős a teljes rendszerért, és konkrétan az EU-nak kell felügyelnie az új eszközök beszerzését. Mivel az EU más forrásokból csoportosítja át az SST finanszírozásának költségeit, az e lehetőséghez szükséges összeg nem elhanyagolható módon terhelné meg azokat a forrásokat. 5. lehetőség: || Cél az ütközés kockázatának tizedére való csökkentése. E lehetőség biztosítja a legpozitívabb stratégiai, gazdasági, szociális és környezeti hatásokat. Az EU ezzel gyakorlatilag teljes mértékű ellenőrzést kap az európai SST-szolgáltatás felállításához szükséges finanszírozást illetően. Bizonyos tagállamok szívesebben vennék, ha az EU a finanszírozásban nagyobb szerepet vállalna, mivel ez garantálná egy EU SST-szolgáltatás felállítását és ez megadná nekik azt a választási lehetőséget, hogy az SST-be vagy más űrprojektekbe fektessenek be további összegeket. || Egyedüli közreműködőként elsősorban az EU felelős a teljes rendszerért, és konkrétan az EU-nak kell felügyelnie az új eszközök beszerzését. Mivel az EU más forrásokból csoportosítja át az SST finanszírozásának költségeit, az e lehetőséghez szükséges összeg csak más programok igen jelentős megkurtításával teremthető elő és ehhez igen bonyolult kompromisszumokra van szükség. A különféle lehetőségek hatékonyságát, hatásosságát és koherenciáját a hatásvizsgálati jelentés tárgyalja. 7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS Félidős és utólagos értékelésre kerül sor. Ami a nyomon követést illeti, a Bizottság gondoskodik arról, hogy a javasolt kezdeményezés keretében megkötött támogatási megállapodások és szerződések a Bizottság számára biztosítsák a felügyeletet és a pénzügyi ellenőrzést, amennyiben szükséges, helyszíni ellenőrzések, mintavételi ellenőrzések és a Számvevőszék által elvégzendő ellenőrzések révén. A pénzügyi felügyelet mellett, a Bizottság olyan mechanizmust fog felállítani, amely folyamatosan biztosítja az SST–szolgáltatások minőségét. Ezt egyrészt a felhasználók elégedettségének mérésével, másrészt műszaki ellenőrzések révén fogják megvalósítani. A hatásvizsgálati jelentésben szerepel egy, a lehetőségeket és a hozzájuk tartozó indikátorokat tartalmazó táblázat. A csalások ellen javasolt, hogy az EU finanszírozási részvételére olyan támogatási megállapodások segítségével kerüljön sor, amelyek megfelelő bizottsági pénzügyi ellenőrzést tesznek lehetővé.