Ez a jelentés az Unió 2018-as fő tevékenységeit és szakpolitikai eredményeit mutatja be az Európai Bizottság által megvalósított humanitárius segítségnyújtás területén. A jelentés az 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet 19. cikke szerint készült.

2018-ban már nyolc éve tartott a szíriai válság. Ez idő alatt az offenzívák és a területek feletti ellenőrzésben bekövetkezett változások miatt több mint 13 millió lakos a lakóhelye elhagyására kényszerült, áldozatul esett, vagy hatalmas szenvedésen ment keresztül. A Bizottság életmentő segítséget nyújtott, főként élelmiszer, gyógyszer, víz és menedék formájában. A Bizottság intézkedései a Szíriában lévő lakosság és a Libanonba, Jordániába és Egyiptomba menekült szíriaiak javát is szolgálták. A bizottsági humanitárius segítségnyújtás összértéke 260 millió EUR volt.

Az Európai Bizottság világszerte különféle válság- és katasztrófahelyzetekben avatkozott be. Az alábbiakban bemutatjuk a jelentősebbeket.

A konfliktus és az erőszak 2018-ban is súlyos hatással volt a térségben élő 17 millió ember életére. Több mint 2,7 millió lakos, köztük 1,5 millió gyermek kényszerült lakóhelyét elhagyni, és az ország más részeire vagy a szomszédos országokba menekülni. Továbbra is kritikus problémát jelentett az élelmiszer-ellátás súlyos bizonytalansága és az akut alultápláltság: 3 millió lakos élelmezésbiztonsága került komoly veszélybe.

A fegyveres konfliktus és az erőszak kiéleződött, és a szomszédos országokra, nevezetesen Burkina Fasóra, Mauritániára és Nigerre is átterjedt. Mintegy 390 000 lakos kényszerült elhagyni lakóhelyét. Ennek következtében megnövekedtek a humanitárius szükségletek, a hozzáférés pedig továbbra is nehézségekbe ütközött.

A világ legsúlyosabb humanitárius válsága Jement sújtja, ahol 22,2 millióan szorultak segítségnyújtásra 2018-ban. Az országban zajló konfliktus, a nemzetközi humanitárius jog többszöri megsértése és a gyenge gazdasági helyzet a legkomolyabb élelmiszer-biztonsági veszélyhelyzetbe torkollott, amely 20 millió lakost érintett. A 2018 júniusában indult hudajdai offenzíva miatt több mint ötszázezren kényszerültek elhagyni lakóhelyüket, a válsághelyzet pedig tovább súlyosbodott. Ezenkívül a kolerajárvány is tovább tombolt Jemenben.

Az Európai Unió és tagállamai változatlanul a legjelentősebb humanitárius donorok közé tartoztak: összesen 232 millió EUR értékben nyújtottak támogatást. Az Unió továbbra is életmentő segítséget nyújtott a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek, más kelet-ukrajnai területeken pedig támogatja a közép- és hosszú távú segítségnyújtásra való zökkenőmentes áttérést.

A konfliktus immár több mint négy éve tart, így a humanitárius szükségletek 2018-ban is fennálltak Kelet-Ukrajnában. A konfliktus több mint 4,4 millió embert érintett, közülük legalább 3,4 millióan szorultak humanitárius segítségnyújtásra. A korlátozott humanitárius hozzáférés és a kedvezőtlen politikai és biztonsági fejlemények a humanitárius helyzet romlásához vezettek. A humanitárius válaszintézkedéseket megnehezítette a konfliktus nagymértékű átpolitizálódása és a donorok által juttatott finanszírozás csökkenése.

Az eszköz kiemelt humanitárius programja, a szükséghelyzeti szociális védőháló továbbra is 1,7 millió kedvezményezett alapvető és védelmi szükségleteit elégítette ki. Ez a program volt a legnagyobb önálló humanitárius projekt az Európai Unió történetében. A szükséghelyzeti szociális védőhálóra építve az Unió 2017 elejétől finanszírozta a Feltételes iskoláztatási készpénztámogatási projektet, 2018 decemberében pedig már 517 000 gyermek rendszeres iskolalátogatását támogatta.

A humanitárius szükségletek növekedtek, a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása megkérdőjeleződött, a fegyveres csoportok által polgári személyek ellen elkövetett erőszak pedig lakóhelyelhagyást idézett elő. 2018-ban több mint százötvenezren hagyták el lakóhelyüket, egymillióan pedig elzárást vagy a mozgásszabadságuk korlátozását szenvedték el. A szomszédos országok az év végéig mintegy háromszázezer kolumbiai menekültet fogadtak be. Ezzel egyidejűleg voltak, akik a venezuelai válság súlyosbodása miatt Kolumbiába menekültek. Az országban emellett számos természeti katasztrófa is pusztított, a konfliktus sújtotta területekre pedig csak korlátozottan tudtak eljutni a sürgősségi segélyszolgálatok.

A 2018 elején kitört társadalmi-gazdasági válság következtében megromlott a humanitárius helyzet. Főként az élelmiszerhez jutás és az egészségügyi ellátás igénybevétele vált nehézzé, ami a negatív alkalmazkodási mechanizmusokkal együtt szintén növelte a védelmi szükségleteket. Már a betakarítási időszakban is sokan szembesültek az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával, a szűkös időszakban pedig még súlyosabbá váltak a körülmények: megközelítőleg hatmillióan kerültek fokozottan kiszolgáltatott helyzetbe, és súlyos, akut alultápláltságuk is kritikus problémává vált. A készpénzhez jutás korlátozásának szigorítása további megszorításokat eredményezett.

A súlyos aszály és az elhúzódó fegyveres konfliktus miatt továbbra is jelentős humanitárius szükségletek merültek fel. Az élelmezésbiztonsági és táplálkozási helyzet változatlanul kritikus volt: a lakosság fele, 6,2 millió fő szorult humanitárius segítségnyújtásra. Ebből 2,6 millió belső menekült túlzsúfolt településeken él és védelmi kockázatoknak van kitéve, közülük pedig 300 000 főt városi területeken lévő, állami tulajdonú ingatlanokból lakoltattak ki.

Az Unió több mint 80 millió EUR összegben finanszírozott elsősorban életmentő segítségnyújtást és humanitárius légi szolgálattal biztosított logisztikai támogatást. Az ebolajárvánnyal szembeni válaszintézkedések terén az Unió szakismeretek átadása, logisztikai támogatás és finanszírozási műveletek révén szorosan együttműködik a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányával és a kulcsfontosságú partnerekkel, valamint a szomszédos országokkal is.

A humanitárius helyzet tovább romlott, mivel a lakosság az elhúzódó konfliktus, a kényszerű lakóhelyelhagyás és a bizonytalan politikai körülmények hatásait is elszenvedte. 2018 augusztusában jelentették be a tizedik, eddigi legsúlyosabb ebolajárvány kitörését a Kongói Demokratikus Köztársaságban. Első alkalommal fordult elő konfliktus sújtotta térségben, ami megnehezítette a reagálást, mivel a közösség erőszakos módon ellenállt, és nagy volt a járvány regionális terjedésének kockázata. Ezenkívül a Kongói Demokratikus Köztársaság több mint 13 millió lakosának élelmezésbiztonsága került veszélybe, vagyis kétszer annyi lakosnak mint 2017-ben. Az elmúlt években mintegy 4,5 millióan kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és további 800 000 kongói menekült a szomszédos országokba.

A helyzet tovább romlott és a szomszédos országokra is egyre inkább átterjedt. Kiéleződtek a fegyveres csoportok közötti harcok, és felerősödtek a humanitárius szakemberek elleni támadások. A Közép-afrikai Köztársaság lakosságának több mint fele (mintegy 2,5 millió fő) szorult humanitárius segítségnyújtásra. Közel kétmillió lakost sújtott az élelmiszer-ellátás súlyos bizonytalansága, a lakosság kétharmadának pedig nem volt lehetősége alapvető egészségügyi ellátást igénybe venni. Megközelítőleg minden negyedik állampolgár kényszerült elhagyni lakóhelyét, és az ország más részeire vagy a szomszédos országokba (Kamerunba, Csádba és a Kongói Demokratikus Köztársaságba) menekülni.

Haiti

Haitin az év folyamán kritikussá vált az élelmiszer-ellátás bizonytalansága: több mint 1,3 millió lakost érintett a súlyos élelmezési válság. Az akut alultápláltság még mindig gyakori volt az öt éven aluli gyermekek körében, és több helyen meghaladta az Egészségügyi Világszervezet által meghatározott vészhelyzeti szintet. A Matthew hurrikán után több mint két évvel a száznegyvenezret is meghaladta azoknak a háztartásoknak a száma, ahol nem állt rendelkezésre földrengésálló menedék, és nem volt biztosított a víz és a megfelelő higiénés körülmények.

2018-ban az Európai Unió 12 millió EUR összeggel finanszírozta az élelmiszer-ellátás súlyos bizonytalanságának kezelését és a humanitárius műveletek összehangolásának támogatását. Ezenkívül 3,4 millió EUR-t fordított katasztrófavédelmi felkészültségi kezdeményezésekre, gyorsreagálási kapacitások támogatására, a katasztrófákkal szemben ellenálló menedékhelyek építésének technikáira, valamint az aszályra való felkészültségre. Az Unió emellett az októberi földrengésre reagálva 0,2 millió EUR értékben biztosított nem élelmiszer jellegű cikkeket.

Afganisztán

Az immár 18 éve zajló konfliktus következtében egyre nőtt a polgári áldozatok száma, és újabb lakóhelyelhagyási hullám indult. Az országban emellett súlyos aszály pusztított, komoly hatást gyakorolva a mezőgazdasági termelésre, ami több mint 13 millió lakost érintett. A 600 000 új belső menekült, valamint a 2018-ban Iránból és Pakisztánból hazatérő mintegy 820 000 (okmányokkal rendelkező és nem rendelkező) menekült közül sokan szorultak segítségre. Megközelítőleg 13,5 millió lakos számára volt bizonytalan az élelmiszer-ellátás, tehát hatmillióval többnek, mint az előző évben.

Az Unió a nehéz biztonsági körülmények ellenére továbbra is életmentő segítséget nyújtott a más szereplők által nem támogatott területeken. 2018-ban 46 millió EUR-t különített el segélyműveletek támogatására.

Rohindzsa válság

A 2017. évi tömeges lakóhelyelhagyás után közel egymillió hontalan menekült lakott 2018-ban Banglades Cox's Bazar nevű városában. Többségük rendkívül zsúfolt óriástáborban élt, szabad mozgás és megélhetési lehetőségek hiányában pedig kizárólag humanitárius segítségnyújtásra támaszkodott. A lakóhelyüket elhagyó mianmariakkal szinte megháromszorozódott Cox’s Bazar összlakossága, ami feszültségeket idézett elő a helyi közösségekben.

Az Európai Unió alapvető egészségügyi ellátás, víz és megfelelő higiénés körülmények biztosítása, menedék, élelmezés, védelem, pszichológiai támogatás és katasztrófakockázat-csökkentési segítségnyújtás formájában, összesen 46 millió EUR értékben nyújtott humanitárius segélyt a válság rendezéséhez Bangladesben és Mianmarban.

Horizontális prioritások

A szükséghelyzetben lévők oktatása

2018-ban az Európai Bizottság humanitárius költségvetésének 8,5 %-át fordította a szükséghelyzetben lévők oktatására 34 országban (91,6 millió EUR összegben), ami meghaladta az előző évi 8 %-os célértéket. A Bizottság emellett 2018-ban a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközből származó 1,4 millió EUR összeggel finanszírozta a szükséghelyzetben lévők oktatását Görögországban. A szükséghelyzetben lévők oktatásához nyújtott segítség révén 1,25 millió kedvezményezett részesülhetett biztonságos és színvonalas oktatásban a legkiszolgáltatottabb helyzetekben is.

A Bizottság 2018 májusában közleményt fogadott el a szükséghelyzetben és elhúzódó válságokban megvalósítandó oktatásról. Az új szakpolitikai kerettel az Európai Unió a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolására épülő holisztikus és összehangolt megközelítés és egyértelmű stratégiai prioritások alapján, kiszámíthatóbban, rugalmasabban és hatékonyabban használhatja fel az erőforrásokat. Az uniós tagállamok a 2018 novemberében elfogadott tanácsi következtetésekkel hagyták jóvá a szakpolitikai keretet.

Pénzbeli támogatás

A készpénztámogatások gyakran eredményesebb és költséghatékonyabb megoldásnak bizonyulnak, mint a segítségnyújtás más formái, ahogy azt a nemzetközi közösség a humanitárius csúcstalálkozón és a Nagyszabású egyezségben is elismerték, és a készpénztámogatásokról szóló, 2017. novemberi iránymutatás is megerősítette. A kedvezményezettek alacsonyabb ügyleti költségekkel, közvetlenül részesíthetők segítségben, amellyel jó ár-érték arány mellett a lehető legnagyobb hatás érhető el. Ezenkívül a készpénztámogatások a helyi piacok számára is előnyösek, és megalapozzák a közösségek talpra állását és ellenálló képességének kialakulását.

Az Európai Bizottság minden lehetőséget megragadott arra, hogy fokozza a készpénz használatát, amely a törökországi, görögországi, szomáliai, libanoni, jordániai, afganisztáni és iraki műveletekben egyaránt sikeresnek bizonyult.

Innováció és a magánszektor bevonása

A Bizottság 2018-ban bekapcsolódott a humanitárius innovációval és a magánszektor bevonásával kapcsolatos nemzetközi vitába, amely különösen a Világgazdasági Fórum éves ülésén, a Gazdasági és Szociális Tanács humanitárius ügyekkel foglalkozó ülésszakán, valamint az ENSZ-közgyűlésen zajlott.

A Bizottság továbbra is támogatta az uniós kutatási és innovációs programok kínálta lehetőségek kiaknázására épülő, innovatív megközelítések kidolgozását. Például az Európai Innovációs Tanács három, a humanitárius ágazathoz közvetlenül kapcsolódó Horizont 2020 díjat is felajánlott 2018-ban a következő területeken: humanitárius segítségnyújtási célú, megfizethető csúcstechnológia, korai járvány-előrejelzés és a társadalom javát szolgáló blokkláncok.