1.Bevezetés

Az 517/2014/EU rendelet előírja, hogy csökkenteni kell azoknak a fluorozott szénhidrogéneknek (HFC-knek) a mennyiségét, amelyeket a vállalatok import vagy gyártás útján az EU-ban forgalomba hozhatnak. E sok esetben magas felmelegedési potenciállal rendelkező üvegházhatású gázok értékesítésének csökkentésével idővel jelentős mértékben csökken majd kibocsátásuk is.

A fokozatos csökkentés 2015-ben vette kezdetét, és a HFC-k kínálatának engedélyezett mértékét szorítja majd vissza: 2030-ra a HFC-k elérhetősége 79 %-kal csökken majd a 2009–2012-es időszakhoz képest. A fokozatos csökkentésnek köszönhetően az elkerült kibocsátás mértéke csak 2030-ban 70 millió tonna CO2-egyenértéknek felel majd meg. Ez a változatlan helyzethez képest kétharmados csökkentést jelent, ezért jelentős mértékben elősegíti majd az Unió éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósulását.

Ha a HFC-k kínálata csökken, a jelenleg HFC-ket használó berendezések és termékek gyártóinak éghajlatbarát alternatív hűtőközegek használatára kell átállniuk. A technológiában az utóbbi években tapasztalható nagy előrelépéseknek köszönhetően számos berendezés- és terméktípus esetében vált lehetségessé a megfelelő, energiahatékony, alacsony globális felmelegedési potenciállal (GWP) rendelkező alternatív hűtőközegek használatára történő átállás.

Azonban az alternatív hűtőközegek között számos rendelkezik olyan tulajdonságokkal, amelyek a berendezést kezelő személyzet és a végfelhasználók számára kevésbé ismertek (pl. gyúlékonyság vagy nagy nyomás). Az alternatív hűtőközegeket alkalmazó berendezések biztonságos telepítése és működtetése érdekében a fokozatos csökkentés során az egész EU-ban megfelelő képzést kell elérhetővé tenni minél szélesebb körben, és a kezelőszemélyzetnek részt kell vennie e képzésben. Amennyiben ez nem történik meg, veszélybe kerülhet az alternatív hűtőközegek használatára történő átállás, és a szükségesnél magasabb költségek keletkezhetnek.

Ebben az összefüggésben e jelentés az 517/2014/EU rendelet 21. cikke (6) bekezdésének felel meg, amely a következőket írja elő: „a Bizottság legkésőbb 2017. január 1-jéig jelentést tesz közzé, amelyben megvizsgálja a fluortartalmú üvegházhatású gázok felváltását vagy használatának csökkentését célzó, alternatív hűtőközegek biztonságos kezelésével kapcsolatban természetes személyek részére nyújtandó képzésre vonatkozó uniós jogszabályokat, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a vonatkozó uniós jogszabályok módosítása céljából.” E jelentés a vonatkozó uniós jogszabályok elemzését tartalmazza. Értékeli továbbá a tagállamokban jelenleg elérhető képzést, a kezelőszemélyzet részvételét e képzéseken, valamint a jelenlegi egyéb képzési kezdeményezéseket, amelyek az alternatív hűtőközegekkel kapcsolatos képzések szélesebb körű elterjesztésének alapjául szolgálhatnak.

E jelentés elkészítését a Bizottság részére elvégzett külső szakmai munka is támogatta, amely során kérdőív segítségével kértek információt a tagállami hatóságoktól, valamint széles körű egyeztetést folytattak az érdekelt felekkel, ideértve az 517/2014/EU rendelet 23. cikkének értelmében létrehozott konzultációs fórum keretében zajló tanácskozásokat is.

2.A képzéssel kapcsolatos uniós jogszabályok és termékszabványok

2.1Az 517/2014/EU rendelet (az F-gázokról szóló rendelet)

Az 517/2014/EU rendelet és a kapcsolódó bizottsági végrehajtási rendeletek a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó hűtőközegeket kezelő szakemberek képzése és képesítése vonatkozásában igen specifikus, uniós szintű követelményeket állapít meg. E követelmények között számos olyan van, amely a korábbi 842/2006/EK rendelet és 2008-as végrehajtási rendeletei értelmében bevezetett intézkedéseken alapul. E követelmények fő célja, hogy a berendezésekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást minimalizálja.

2015. január 1-je óta a képesítéssel rendelkező szakemberek kötelesek – a fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó műszaki ismeretek megszerzése és gyakorlati képzés elvégzése mellett – rendelkezni „a fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználását felváltó vagy csökkentő releváns technológiákkal és azok biztonságos kezelésével kapcsolatos információk[kal].” A cél az, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázok használata kapcsán képzésben részesülő szakemberek hessenek általános háttérismereteket sajátíthassanak el az alternatív hűtőközegek (azaz a CO2, az ammónia, a szénhidrogének és a HFO-k) sajátosságairól, valamint az ilyen hűtőközegek alkalmazására tervezett berendezések jellemzőiről. A rendelet nem foglalkozik a nem fluortartalmú üvegházhatású gázoknak minősülő alternatív hűtőközegekkel kapcsolatos specifikusabb képzési követelményekkel, mivel alkalmazási köre nem terjed ki ezekre az alternatív hűtőközegekre.

2.2Egyéb vonatkozó európai uniós jogszabályok

A berendezések biztonságos kezelését célzó egyéb európai uniós jogszabályok is tartalmaznak az alternatív hűtőközegekkel kapcsolatos képzést érintő kötelezettségeket (lásd az 1. táblázatot). E tekintetben a kockázatokkal (például a gyúlékonysággal és a nagy nyomással) kapcsolatos jogszabályok mellett az általánosabb, a termékbiztonságra, valamint az egészségre és biztonságra vonatkozó jogszabályok is relevánsak.

1. táblázat: A fluortartalmú üvegházhatású gázokhoz képest alternatívát jelentő hűtőközegek biztonságos kezelésére vonatkozó egyéb európai uniós jogszabályok

Kategória Európai uniós jogszabályok Nyomás A nyomástartó berendezésekről szóló 97/23/EK irányelv (átdolgozás: 2014/68/EU) Gyúlékonyság / robbanásveszélyes légkör ATEX 95 – A robbanásveszélyes légkörről szóló 2014/34/EU irányelv (a 94/9/EK irányelv hatályon kívül helyezése) ATEX 137 – A robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének javítására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 99/92/EK irányelv Egészség és biztonság 89/391/EGK irányelv – Munkahelyi biztonsági és egészségvédelemi keretirányelv Termékbiztonság 2006/95/EK irányelv (átdolgozás: 2014/35/EU) – Kisfeszültségi irányelv 2004/108/EK irányelv (átdolgozás: 2014/30/EU) – Elektromágneses összeférhetőségi irányelv 2006/42/EK irányelv – A gépekről szóló irányelv

Uniós szinten a 89/391/EGK munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi keretirányelv szorgalmazza a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását célzó intézkedéseket. Az irányelv előírja a munkavállalók (ideértve az ugyanazon létesítményben dolgozó ideiglenes személyzetet/vállalkozókat is) képzésére vonatkozó általános követelményeket. A munkavállalóknak a munkába álláskor (a munkavégzés megkezdése előtt), a munkahely vagy a munkakör megváltoztatása esetén, új munkaeszköz bevezetése vagy a munkaeszköz változása esetén és új technológia bevezetése esetén oktatásban kell részesülniük. Jóllehet ezek általános követelmények, egyértelműen relevánsak az alternatív hűtőközegek bizonyos aspektusai kapcsán is, azokban az esetekben, ahol e hűtőközegek kezelése kockázatnak teheti ki a munkavállalókat. Ebben az összefüggésben különösen jelentős az új technológiák bevezetésének kérdése. A konkrét foglalkozási kockázatokra és biztonsági kérdésekre egyéb irányelvek, többek között a nyomástartó berendezésekkel és a robbanásveszélyes légkörrel kapcsolatos irányelvek is foglalkoznak.

A nyomástartó berendezésekről szóló 2014/68/EU irányelv – amely például alkalmazandó a CO2-t használó berendezésekre – kitér a bejelentett szervezetek, a független szervezetek és az üzemeltetői ellenőrző szervezetek által megkövetelt képzésre. A robbanásveszélyes légkörről szóló 2014/34/EK irányelv és a munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló 1999/92/EK irányelv kulcsfontosságú európai jogszabályok, amelyek a robbanásveszélyes légkör, valamint a robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének javítása vonatkozásában foglalkoznak a biztonsági követelményekkel. E követelmények relevánsak a gyúlékony alternatív hűtőközegek, például a szénhidrogének és a HFO-k szempontjából. Specifikus képzési követelmények vonatkoznak a megfelelőség-ellenőrzésért felelős személyzetre. Az 1999/92/EK irányelv a munkáltató felelősségének tekinti, hogy megfelelő oktatást biztosítson a robbanásveszélyes légkör kockázataival kapcsolatban, és bár nem hivatkozik kifejezetten az alternatív hűtőközegekre, bizonyos releváns aspektusokra kitér, többek között a munkavállalók robbanásveszély tekintetében történő tájékoztatására, a foganatosított védelmi intézkedésekre, a veszély keletkezésének módjára, a berendezéssel végzett munka helyességére, a viselendő egyéni védőeszközökre, valamint az üzemeltetési utasításokra. Az oktatás biztosításának kötelezettsége a külső vállalkozókra is kiterjed.