[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.10.2008

COM(2008) 626 végleges

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának

HELYI HATÓSÁGOK: A FEJLESZTÉS TEVÉKENY SZEREPLŐI {SEC(2008) 2570}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

HELYI HATÓSÁGOK: A FEJLESZTÉS TEVÉKENY SZEREPLŐI

1. HELYI HATÓSÁGOK: A FEJLESZTÉSI POLITIKA ÚJ DIMENZIÓJA

A madagaszkári Majunga város piacának átalakítására irányuló kezdeményezés keretében az átalakítási munkálatok ideje alatt Mulhouse francia város szakértelemmel és tanáccsal segíti partnerét abban, hogyan irányítsa és szervezze a piac tevékenységeit. Santa Croce Sull'Arno – egy 13 000 lakost számláló kis olasz település – öt Burkina Fasó-i településnek nyújtott segítséget a születés-nyilvántartási kapacitások kidolgozásához. A Burkina Fasó-i Helyi Közigazgatási és Decentralizációs Minisztérium támogatásával ezt a gyakorlatot most más régiókra is kiterjesztik.

Az 1990-es évek óta a helyi hatóságokra egyre növekvő mértékben úgy tekintenek, mint a fejlesztési politika szereplőire[1]. Mostanában a fejlesztési politikáról létrejött európai konszenzus, a felülvizsgált cotonoui megállapodás, valamint számos, az európai intézmények által kibocsátott következtetés, állásfoglalás és vélemény[2] is ismételten kiemelte a helyi hatóságok jelentős tapasztalatát nemcsak a szolgáltatásnyújtás tekintetében, hanem a változások ösztönzésében, a konfliktusok megelőzésében, a decentralizálásban és a fejlesztési folyamatba vetett bizalom kialakításában és elősegítésében.

Számos uniós tagállam helyi hatóságai jelentős pénzügyi forrásokat fordítanak fejlesztésre (Spanyolországban pl. a nemzeti ODA megközelítőleg 15 %-át), és egyedi segítségnyújtási eszközöket (programok, társfinanszírozási eszközök, városközi kapcsolatok, közvetlen együttműködésre irányuló megállapodások) hoztak létre. Az EU szintjén ugyanakkor nem létezik olyan átgondolt stratégiai megközelítés, amely egyszerűsítené és elismerné a helyi hatóságok uniós fejlesztési politikában való, különböző módokon történő megnövekedett részvételét.

A megnövekedett részvétel, a mozgósított pénzügyi források mértéke és a résztvevők sokfélesége és száma arra utal, hogy szükség van e fejlemény értékelésére és számszerűsítésére, illetve a helyi hatóságok fejlesztési együttműködési politikában való strukturált részvételének alapjául szolgáló összehangolt megközelítés kialakítására. Az uniós szintű stratégiai megközelítés a szubszidiaritás elvét[3] tiszteletben tartva segíti elő a helyi hatóságok uniós fejlesztési politikában való összehangoltabb részvételét.

E közleménynek ezért két célja van: egyrészt azt keresi, hogy milyen módon ismerhető el ezen új jelenség fontossága, másrészt kísérletet tesz egy olyan válaszstratégia kezdő elemeinek felvázolására, amely lehetővé teszi a helyi hatóságok fejlesztési politikai partnerként szerzett tapasztalatainak tőkésítését és maximalizálását. A közlemény célja az is, hogy összehangolt és stratégiai módon erősítse a helyi hatóságok fejlesztési tevékenységek kialakításában és végrehajtásában való részvételét.

2. MIÉRT OLYAN FONTOSAK A HELYI HATÓSÁGOK?

2.1. Helyi hatóságok Európában

A „helyi hatóság” kifejezésbe sokféle, különböző szinteken álló szereplő tartozik. Az európai helyi hatóságok közé sorolható helyi szinten 91 000 hatóság (település), 1 150 köztes szintű szerveződés (kerület, megye) és több mint 100 regionális szervezet[4]. Míg némely helyi hatóság ténylegesen átvette a központi kormányzat feladatait a fejlesztési politika terén, addig mások kiegészítik a központi kormányzat erőfeszítéseit. Egyes helyi hatóságok külkapcsolati stratégiájában központi szerepet játszik a decentralizált együttműködés, míg mások számára csak a nemzetközi színtéren növekvő részvétel egyik mellékhatása. A decentralizált együttműködés gyakran más helyi szereplőkkel (pl. nem kormányzati szervezetek, egyetemek) együtt zajlik, de közvetlenül vagy multilaterális partnereken (pl. ENSZ) keresztül is megvalósulhat.

A helyi hatóság kifejezést e közleményben annak legtágabb értelmében alkalmazzuk, amelybe beletartoznak az országos szint alatti különböző szintek és kormányzati ágak, azaz a települések, kistérségek, kerületek, megyék, tartományok, régiók stb. A fejlesztési együttműködés tekintetében nagy különbség van az egyes szintek illetékességei, pénzügyi lehetőségei és funkciói között.

Decentralizált együttműködés alatt e közleményben a helyi hatóságok, hálózatok és egyéb helyi szereplők által és rajtuk keresztül finanszírozott állami vagy magántámogatást értjük.

Mivel az uniós politikai döntéshozók és donorok egyre inkább elismerik a helyi hatóságok fejlesztési folyamathoz való hozzájárulásának tényét, ideje, hogy megállapítsuk, hogyan kovácsolhatunk tőkét ebből a szakértelemből, és hogyan biztosítsuk a szereplők közötti hatékonyabb kommunikációt és együttműködést. A helyi hatóságok rendkívül sokféle mechanizmust hoztak létre saját maguk strukturálására, hogy összehangolják tevékenységeiket, méretgazdaságosságot teremtsenek, hatékonyabbá tegyék munkájukat és helyi, országos, európai és nemzetközi szinten hallassák hangjukat. A különböző szintekhez tartoznak a szövetségek, fórumok, regionális és országos megfigyelőközpontok, tematikus és regionális hálózatok stb.

2.2. Helyi hatóságok a fejlesztésben

A helyi hatóságok külső együttműködésben és fejlesztési politikában – különösen testvérvárosi kapcsolatok szintjén – való részvétele hosszú múltra tekint vissza, ugyanakkor jellege radikális változáson ment keresztül az utóbbi évtizedben. A decentralizált együttműködés a fejlesztési együttműködés új és fontos dimenziójává vált. Átfogóbb és professzionálisabb lett; olyan intézményesített hálózatokra támaszkodik, amelyek a fejlődő országokat is elérik; és a világ valamennyi régióját elérő, jelentősen megnövekedett pénzügyi allokációk felett rendelkező eszközöket alkalmaz (lásd az 1. keretes szöveget).

1. keretes szöveg – Új dimenzió – Katalónia, Spanyolország

A 2003-ban létrehozott Katalán Fejlesztési Együttműködési Ügynökség hatáskörébe tartozik a katalán kormány fejlesztési együttműködési összegeinek kezelése. Ez egy átfogó négyéves terv alapján történik, és 11 prioritás-országra koncentrál az alábbi területeken: egészségügy és ivóvíz; oktatás, termelőkapacitások és élelmezési függetlenség; békeépítés; nemek közti egyenlőség; kormányzás és emberi jogok; illetve környezetvédelem. Az elmúlt három év folyamán Katalónia fejlesztési együttműködésre szánt költségvetése megduplázódott: a 2004-es összesen 30,5 millió euróról 2007-re majdnem elérte a 60 millió eurót. Célul tűzték ki, hogy a költségvetési ráfordítás 2012-re elérje az adóköteles jövedelem 0,7 %-át, amely mintegy 80 millió eurót tesz ki. Intézményi szinten a helyi hatóságok az együttműködés magas fokát érték el. Sok katalán helyi hatóság vesz részt a decentralizált együttműködésben, melyek közül 290 létrehozta a Katalán Együttműködési Alapot. A részt vevő helyi hatóságok többsége település, önkormányzat, bizottság, egyéb helyi entitás vagy nem kormányzati szervezet és szociális szerv.

A helyi hatóságok különleges hozzáadott értéket képviselnek a fejlesztési folyamatokban (2. keretes szöveg). A fejlődő országokban végrehajtott konkrét tevékenységeken felül a helyi hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak a különböző érdekeltek együttműködésre való ösztönzésében, így különböző együttműködési formákat hoznak létre a közös fejlesztési célok elérésére, és a fejlesztés szószólóivá váltak (vagyis növelik a közvélemény tudatosságát, és további fejlesztési támogatásokat mozgósítanak). Közelségüknek és területi jelenlétüknek, valamint a helyi szükségletek ismeretének és a szegénység csökkentéséhez hozzájáruló hagyományos ágazatokban – városiasodás, vízellátás és köztisztaság, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportoknak és a távoli területek szegény lakosságának nyújtott segítség – tanúsított szakértelmüknek köszönhetően a helyi hatóságok nagymértékben részt vesznek a bi- és multilaterális donorintézmények által nyújtott fejlesztési segélyek hatásának maximalizálásában (3. keretes szöveg). A helyi hatóságok közvetlen tapasztalattal és értékes szakismeretekkel rendelkeznek a területi fejlesztés, a decentralizáció és a demokratikus kormányzás megerősítése terén. A fejlesztési segítségnyújtás elvének és kivitelezésének fejlődése tovább erősítette a felelősségteljes kormányzásra és a demokratizálódásra helyezett fókuszt, amely folyamatokban a helyi hatóságok központi szerepet játszanak. Ezzel párhuzamosan erősödött az uniós helyi hatóságok képviselete a nemzetközi politikai színtéren és a segítségnyújtási tevékenységek terén.

2. keretes szöveg: A helyi hatóságok által teremtett hozzáadott érték

Széles tevékenységi kör:

Szociális ágazatok: Barcelona és Puebla (Mexikó) együttműködése a nemi alapú erőszak terén. A pueblai intézkedéseket Barcelonában is felhasználhatnák az ottani latin-amerikai bevándorló közösségek közötti nemi alapú erőszak elleni küzdelemben.

Városi területek rehabilitációja , illetve megélhetési lehetőségek újrateremtése: Alsó-Szászország (a Jayawickreme alapítvánnyal közösen) halászok családjait támogatja Weligamában (Srí Lanka), ahol a szökőár hatalmas pusztítást végzett az otthonokban és a megélhetéssel kapcsolatos eszközökben (csónakok és hálók) egyaránt.

Egészségügy: a Rhône-Alpes régió és Khammouane (Laosz) régió különböző partnereket, például nem kormányzati szervezeteket és egyetemeket egyesítő partnersége. Katalónia részvétele a Mozambik egészségügyi ágazatának egészére kiterjedő programban.

Humanitárius szolidaritás: Übach-Palenberg és egy jelentős ipari donor együtt építenek iskolát Srí Lanka déli részén, amely a régió szökőár által érintett részéből származó lányoknak kínál ingyenes iskoláztatási lehetőséget.

Változások elindítója: egy Gáza város közelében lévő terület urbanizációját célzó projekt végrehajtása során Barcelona támogatta a részvételen alapuló megközelítést, és sikerült együttműködésre ösztönöznie a palesztin önkormányzati hatóságokat és a környező területek képviseletét. Az együttműködési tevékenységek célpontjául szolgáló egyes városokat egyesítő hálózatot hoztak létre Gázában (EuroGaza), amely évente legalább egyszer összeül a tevékenységek koordinálása céljából.

Hosszú távú partnerségek és ikervárosi projektek: Lipcse és Ambalangoda régió (Srí Lanka déli része) között partnerség alakult ki, amely az ivóvíz és elektromos áram megteremtésére szánt sürgősségi segélyhez szükséges pénzek összegyűjtésére szolgáló kampánnyal kezdődött, és oktatási projektekkel, valamint a műszaki és szociális infrastruktúra helyreállításával folytatódott.

A helyi igények figyelembevétele: Toszkána régió hosszú távú együttműködést alakított ki, amelynek keretében Burkina Fasó-i szövetkezetek párhuzamos piaci struktúrák kialakítása nélkül vesznek részt az olasz szupermarketeknek szánt zöldbab termelésében, forgalmazásában és szállításában.

Többszereplős partnerségek: A nicaraguai Nueva Guinea és a flamand régióban található Sint-Truiden (Belgium) közötti testvérvárosi kapcsolat alapját a két városban található civil társadalmi csoportok vetették meg. Nueva Guinea település tanácsa e kapcsolatra építve próbál lendületet adni az ifjúsággal, a környezetvédelemmel, az oktatással, területfejlesztési és -kezelési projektekkel kapcsolatos kérdéseknek, és bátorítja a helyi közigazgatási ügyekben való civil társadalmi részvételt.

A tudatosság növelése : a Rhône Alpes régió a tisztességes kereskedelem ösztönzését célzó különböző hálózatok létrehozását támogatja, Barcelona város Katalónia régió oktatásért felelős részlegével működik együtt új fejlesztési tervek kidolgozásában.

Az ehhez hasonló példák a lehetőségek hatalmas tárházát nyitják meg a helyi hatóságok fejlesztési politikában játszott szerepét illetően. Ugyanakkor a szereplők nagy száma és az ágazatok széles köre bonyolultabbá és rétegesebbé teszi a színteret. Ebből a szempontból nagy fontosságúak a többszereplős partnerségek, mivel kombinálják a helyi hatóságok és a civil társadalmi szervezetek által hozzáadott értéket; e partnerségek ösztönzése nagy valószínűséggel kedvező hatást gyakorol a helyi hatóságok hozzájárulására. Kellően át kell gondolni a helyi hatóságok segítségnyújtási hatékonyság és fejlesztési tevékenységek hatása terén nyújtott hozzájárulását, hogy kihasználhassuk az e sokféleség kínálta lehetőségeket és elkerüljük a fejlesztési segélyek további széttöredezésének kockázatát.

Ez új lehetőségeket nyit meg a tágabb folyamatokba ágyazott, stratégiaibb irányultságú és hosszú távú partnerségek kialakításában. Ez különösen fontos most, amikor a nemzetközi közösség fejlesztésfinanszírozási kötelezettségvállalásai megfakultak és rosszak a millenniumi fejlesztési célok elérésének kilátásai.

A Bizottság erősen támogatja az EU és a partnerországok helyi hatóságait, elsősorban a decentralizálást közvetlenül, földrajzi programokon keresztül, valamint a decentralizált együttműködést[5] „a nem állami szereplők és a helyi hatóságok” tematikus programon keresztül. A helyi hatóságok a közösségi együttműködés fejlesztési szereplőjeként játszott szerepe egyrészt a szegénységcsökkentéshez és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez való hatékony hozzájárulással, másrészt a demokratikus irányítás helyi szinten való megszilárdításával indokolható.

Néhány helyi hatóság valóban jelentős pénzügyi forrásokat fordít a fejlesztésre (lásd a 3. keretes szöveget). Bár az adatgyűjtés nehézségekbe ütközik, egyértelműen egyre nagyobb összegekről van szó, amint azt például a német helyi hatóságok e célra fordított összegeinek növekedése is jelzi (a 2003-as 607 millió euróról 764 millió euróra 2006-ban).

3. KERETES SZÖVEG: JELENTŐS PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS[6] A decentralizált együttműködésre EU-szerte elkülönített összegek jelentősek, és gyorsan növekvő tendenciát mutatnak. Mostanáig nem áll rendelkezésre átfogó és naprakész információ a helyi hatóságok nemzetközi együttműködéshez való pénzügyi hozzájárulásával kapcsolatban. Az adatok hiányosak és nehezen begyűjthetők, így ez a keretes szöveg csak utalást tehet a jelenség jelentőségére. Ezért lényegesek a 3.3.2. szakaszban felvázolt fellépések. Négy uniós tagállam – Spanyolország, Németország, Belgium és Franciaország – nagy összegeket fordít fejlesztési segélyekre. A többi uniós tagállam vagy nem jelenti be a helyi hatóságok által nyújtott fejlesztési segélyeket, vagy nem vesz részt rendszeres tevékenységekben. A SPANYOL HELYI HATÓSÁGOK FEJLESZTÉSI HOZZÁJÁRULÁSA 2006-ban a helyi hatóságok 442,8 millió eurót fordítottak ODA-ra, amely a spanyol ODA körülbelül 14,8 %-át teszi ki – az elmúlt öt évben a nettó összeg jelentős mértékben növekedett. Regionális szinten a 2004–2006-os időszakban Katalónia 18,9 millió euróról 44 millió euróra, Navarra 15,5 millió euróról 16,4 millió euróra, Cantabria pedig 3,2 millió euróról 4,4 millió euróra növelte a decentralizált együttműködésre fordított támogatást. Ezenfelül öt kistérség döntött a GNI 0,7 %-ában meghatározott nemzetközi cél követéséről (és 2012-ig történő megvalósításáról). A NÉMET HELYI HATÓSÁGOK FEJLESZTÉSI HOZZÁJÁRULÁSA A német helyi hatóságok 2006-ban a német ODA 10 %-át adták. A helyi hatóságok decentralizált együttműködésre fordított támogatása a 2003-as 607 millióról 2006-ra 764 millió euróra, azaz jelentős mértékben nőtt[7]. A BELGA HELYI HATÓSÁGOK FEJLESZTÉSI HOZZÁJÁRULÁSA Belgiumban hasonló tendencia figyelhető meg. A belga helyi hatóságok a belga ODA 4 %-át adják. A helyi hatóságok fokozatosan növelték a decentralizált együttműködésre elkülönített összegeket: míg 2003-ban 53,5 millió eurót, 2004-ben 58,2 millió eurót, 2005-ben 63,5 millió eurót, 2006-ban pedig 64,9 millió eurót fordítottak e célra. A FRANCIA HELYI HATÓSÁGOK FEJLESZTÉSI HOZZÁJÁRULÁSA A Franciaország által a decentralizált együttműködésre fordított pénzügyi allokációk 115 millió euróról (2005) 150 millió euróra (2007)[8] növelték az ODA nettó összegét, amely Franciaország ODA-kiadásainak 1,5 %-át teszi ki. Ez az összeg 3250 helyi hatóság (régiók, megyék, önkormányzatok és önkormányzatközi struktúrák) tevékenységeit foglalja magában, amelyek 115 országgal 6 000 együttműködési kapcsolatot hoztak létre (ezek közül 1983 esetben van szó fejlesztési együttműködésről). Például a Rhône–Alpes régió 2003-ban 5,7 millió eurót, 2005-ben 6,3 millió eurót osztott szét, az Ile de France régió pedig ugyanebben az időszakban 4,3–5 millió eurónyi összeget. |

3. HELYI HATÓSÁGOK A FEJLESZTÉSBEN: EURÓPAI MEGKÖZELÍTÉS FELÉ

A fejlődő országokkal való kapcsolattartáshoz az EU-nak lehetővé kell tennie a helyi hatóságok fejlesztési szereplőként való fellépésére szolgáló keret kidolgozását. Ez a keret elismerné ezen új fejlesztési dimenzió jelentőségét, a segítségnyújtás felépítésében bekövetkezett legújabb fejlődésre építene, elismerné a decentralizált segítségnyújtás értékét, és méltatná a helyi hatóságok fejlesztési téren fennálló hosszú történetét és fontosságát. E célból a Bizottság európai és nemzeti szinten egyaránt arra ösztönzi a helyi hatóságokat , hogy vegyenek részt a fejlesztési politikában és végrehajtásában.

A keretnek a fejlesztési együttműködés terén elfogadott nemzetközi alapelvekre kell összpontosítania, és adaptálnia azokat a helyi hatóságok tevékenységeire. Az alapelvek a következők: országspecifikusság, azaz az adott ország adottságait figyelembe vevő támogatásnyújtás; felelősségvállalás és partnerség, figyelembe véve az ország eljárásait és nemzeti decentralizációs keretét; rugalmasság és pragmatizmus, a reformfolyamatok dinamikájához való alkalmazkodás, valamint az új kihívások és prioritások kezelése; összehangolás és harmonizáció, a donorkomplementaritás tekintetében is; a tranzakciós költségek és a partner-közigazgatások terheinek csökkentése érdekében stratégiai szövetségek létrehozása; hosszú távú és fokozatos folyamatnak nézünk elébe, amely átfogó és növekvő támogatást igényel.

3.1. Helyi hatóságok: strukturált párbeszéd

Jelenlétük és tevékenységeik súlyát tekintve a helyi hatóságokat – országos szint alatti szereplői minőségükben – jobban kellene képviselni az EU-s színtéren. Az EU és a partnerországok helyi hatóságai önszerveződés útján hallathatják hangjukat a különböző nemzetközi, bilaterális és multilaterális donorcsoportokban. A helyi hatóságoknak ismertebbé kell tenniük az olyan különböző területeken általuk képviselt hozzáadott értéket, mint az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a konfliktusrendezés vagy a millenniumi fejlesztési célok elérése. Ezáltal részt vehetnek olyan vitákban/fellépésekben, amelyekből eddig kimaradtak, például a segítségnyújtás hatékonyságával kapcsolatban. Ez érvényes például a meglévő országstratégiai dokumentumok és kiküldetési jelentések használatára, valamint a helyi munkamegosztásban való részvételre stb.

Uniós szinten a Bizottság javasolja, hogy folytassanak strukturált párbeszédet a fejlesztési politikáról a helyi hatóságokkal . Ezt a Régiók Bizottsága (RB) rendezné, tekintettel arra, hogy uniós szinten ő képviseli a helyi hatóságokat, amelyek az őket tömörítő hálózatokkal együtt az RB alá tartoznak. A párbeszéd éves találkozók formájában működne, és az együttműködési rendszerben érintett minden fél részvételével zajlana; így erősíthetők a hálózatok, fokozható a segítségnyújtás hatékonysága és biztosítható az egyszeri és kísérleti tevékenységek fenntarthatósága. A Régiók Bizottságával folytatott, kiemelt fontosságú párbeszéd nem zárná ki a helyi hatóságok vagy szövetségeik között egyes kérdésekben folytatott kétoldalú ad hoc párbeszédet.

Ebben az összefüggésben az EU-nak olyan különleges eszközöket kell kialakítania, amelyek lehetővé teszik a helyi hatóságoknak a strukturált párbeszédben való részvételt és a tevékenységeik alapjául szolgáló hatékonyabb, koherens, összehangolt, hasznos és kiegészítő elvek kidolgozását. Első lépésként a Bizottság javasolja, hogy dolgozzanak ki olyan működési iránymutatást, amely elősegíti a helyi hatóságok segítségnyújtási programozásban és végrehajtásban, illetve a partnerországgal, regionális vagy uniós szinten folytatott politikai párbeszédben való részvételét, ily módon kiegészítve a Bizottság tevékenységeit[9].

3.2. A fejlődő országok helyi hatóságai

A fejlődő országok helyi hatóságai rendkívüli jelentőséggel bírnak, mivel kulcsfontosságú szerepet játszhatnak a helyi kormányzás és a közszolgáltatás-nyújtás elősegítésében, különösen a decentralizációval összefüggésben. Számos partnerországban zajlik jelenleg valamilyen decentralizáció. Sok kihívás rejlik e folyamatokban, amelyek a tagállamok helyi hatóságaival fenntartott szorosabb kapcsolatok segítségével leküzdhetők.

A helyi hatóságok komparatív előnnyel rendelkeznek az alábbi területeken: a helyi demokrácia megvalósítása (amellyel együtt jár a relatív autonómiával rendelkező, választott helyi szerveknek történő hatáskörátadás), a helyi irányítás megvalósítása (amelybe beletartozik a vertikális elszámoltathatóság horizontálissá és lefelé irányulóvá történő átalakítása, a részvétel, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvére alapozva – ebben fontos szerepet játszik a civil társadalom), a helyi (gazdasági) fejlődés (ahol az önkormányzatok ösztönző szerepet játszanak) és a területi (regionális) tervezés új paradigmája, amely a helyi fejlődést tágabb kontextusba helyezi, és szinergiákat teremt a magán és az állami szektor különböző szereplői között.

A partnerországok helyi hatóságainak helyi fejlesztésben játszott potenciális szerepét és az előttük álló kihívásokat tekintve e hatóságok számára előnyöket kínál mind az uniós partnerrel e témákkal kapcsolatban folytatott, strukturáltabb és állandó párbeszéd, mind a helyi irányítást támogató együttműködési tevékenységek.

3.3. Helyi hatóságok az együttműködésben: a kölcsönös megértés kialakítása

Az alábbiak szolgálhatnak a jövőbeli európai megközelítés alapjául:

3.3.1. Helyi szereplők – A segélyezés hatékonysága és az EU helyi hatóságai

A helyi hatóságok fejlesztésben játszott szerepéről folytatott vita középpontjában segélyhatékonysági megfontolások állnak, mivel a fentebb ismertetett összetett, többszintes kormányzás az EU és partnerei közötti szereplők sokféleségére épül. A segélyhatékonyság vizsgálata iránti igényt az is erősíti, hogy csak kevés helyi hatóság követi az összehangolt fejlesztési segélyezésben megállapított nemzetközi célkitűzéseket és irányelveket. Bár néhány EU-régió és város csatlakozott a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozathoz (a továbbiakban: a Párizsi Nyilatkozat), a nagy többség mégis saját kompetenciáira és jogaira támaszkodva állítja össze fejlesztési tevékenységeit. Emiatt haladást kell elérni a Párizsi Nyilatkozat fő programpontjai terén, amelyek egyformán elengedhetetlen követelményei a helyi szereplőkön keresztül megvalósuló fejlesztési együttműködésnek, illetve a donor-partnerország kapcsolatnak. A fő programpontok közé tartozik a segélyezés széttöredezésének csökkentése egyrészt a komplementaritásról és munkamegosztásról szóló európai uniós magatartási kódex elveinek megvalósításán, másrészt az országos rendszerek alkalmazásán és a demokratikus felelősségvállalás ösztönzésén keresztül – ezek mind a helyi hatóságok fellépésének fontos területei.

Ebből kifolyólag a Bizottság javasolja, hogy a helyi szereplők – köztük a helyi hatóságok – uniós szinten erősebben vegyenek részt a helyi irányítás támogatását célzó fejlesztési együttműködésben . Cél a különböző helyi szereplők közötti koherencia és komplementaritás, ezáltal pedig a hatékonyság növelése. Az együttműködés alapját képző alapelvek és modalitások közé tartozik a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat elveinek helyi szinten történő megvalósítása, a helyi demokratikus kormányzás támogatása, a helyi irányítás alapját képező országos hálózatok létrehozásának ösztönzése, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés elősegítése. A hatóságok önként vállalhatják ezen elvek teljesítését. Az érintett szereplők jelenleg fogalmazzák a dokumentumot, melynek legutóbbi tervezetét kísérő dokumentumként csatoltuk e közleményhez. Afrikában folyamatban van egy hasonló kezdeményezés – ennek eredményeit megoszthatnánk a demokratikus kormányzás és az emberi jogok ösztönzésére létrejött Afrika-EU stratégiai partnerség keretében tervezett párbeszéd során.

3.3.2. A szereplők és tevékenységek kijelölése

A helyi hatóságok által folytatott fejlesztési együttműködés folyamatosan változó fogalom – a legnagyobb kihívást a hiányos adatok jelentik. Olyan mechanizmusok kidolgozására van szükség, amelyek hatékonyabbá teszik a helyi hatóságok fejlesztési együttműködésben elért eredményeiről való jelentéstételt , ennek alapján pedig jobban azonosíthatók a részt vevő szereplők és tevékenységek, illetve az ehhez kötődő koordinációs és egyéb igények, valamint megoldási javaslatok. Ilyen mechanizmus lehet a tevékenységeket feltérképező „decentralizált együttműködési atlasz”, a bevált módszerek gyűjteménye vagy a jelenlegi adottságokra alapozott megfigyelőközpont létrehozása.

3.3.3. A keresletet és kínálatot összevető „információs börze”

A helyi hatóságok lehetőségeit és az általuk kifejtett hatást gyakran korlátozza az információk széttördeltsége, kettős volta vagy éppen hiánya. Tervezik egy információmegosztó, illetve a helyi hatóságok fejlesztési együttműködésben való részvételére vonatkozó ajánlatokat és keresletet egymással párosító információmegosztó rendszer kialakítását, amely párosítaná a szakértelmet és az anyagi hátteret, ösztönözné a területi együttműködésben részt vevő uniós helyi hatóságok hálózatának kialakítását és partnerségeket hozna létre. A Bizottság javasolja, hogy az EU a Régiók Bizottságán keresztül támogassa egy olyan információcsere-platform (az „információs börze”) létrehozását , amely az EU és a partnerországok helyi hatóságainak hálózataira egyaránt kiterjed.

Az információs börze célja, hogy segítse az EU és a partnerországok helyi hatóságai közötti kapcsolattartást, és elősegítse az EU olyan helyi hatóságai közötti új kapcsolatok létrejöttét, amelyek partnereket keresnek decentralizált együttműködési fellépések kivitelezéséhez. E rendszer segítségével szűrhető a kétszer ugyanarra a célra irányuló fellépés és olyan területekre koncentrálható az együttműködés, ahol az hozzáadott értéket képvisel.

3.3.4. Uniós és partnerországi hálózatok – a partnerségek megerősítése / helyi hatóságok együttes fellépése

Az uniós és partnerországi helyi hatóságok kulturális és intézményi téren történő együttes fellépését régóta ösztönzik, melynek eredményeként sok sikeres partnerség alakult ki. A decentralizált együttműködés alapjául szolgáló több partnerség testvérvárosi együttműködésből alakult ki. A Bizottság a tapasztalatcsere , valamint szorosabb és hosszabb távú fejlesztési partnerségek elősegítése érdekében javasolja, hogy az EU támogassa az ilyen fejlesztési partnerségek (testvérvárosi kapcsolatok) nagyobb mértékű kiaknázását .

Az EU-nak és helyi hatóságainak erősíteniük kell a partnerországbeli helyi hatóságok országos szövetségeinek szerepét , hogy azok – a felelősségvállalás és a kölcsönös elszámoltathatóság jegyében – részt vehessenek az országos politikai párbeszédekben (például az országstratégiai dokumentumok Európai Bizottsággal közösen történő kidolgozása során). Az EU és a partnerországok helyi hatóságai által létrehozott országos szövetségek támogatásával elősegíthető a helyi és központi kormányzatok közötti kölcsönös belső elszámoltathatóság kialakítása.

4. TEENDőK

E közlemény célja, hogy rávilágítson a helyi hatóságok fejlesztésben játszott egyre fontosabb szerepére, valamint kijelölje az uniós szintű megközelítési stratégia kezdő elemeit. Célja az is, hogy összehangolt és stratégiai módon elkezdődjön a helyi hatóságok fejlesztési tevékenységek megtervezésében és végrehajtásában való részvételének megerősítését segítő folyamat.

Ezért a Bizottság felkéri a Tanácsot, a Tanács keretében ülésező tagállamokat, a Régiók Bizottságát, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, valamint az Európai Parlamentet, hogy a fent felvázolt eszközök felhasználásával támogassák a helyi hatóságok globális, európai és országos fejlesztésben játszott szerepéhez szükséges holisztikus megközelítés kialakítását.

[1] A környezetvédelemmel, fejlesztéssel és településekkel foglalkozó ENSZ-konferenciákon (Rio de Janeiro, 1992.; Isztambul, 1996.), a 2000-es millenniumi csúcstalálkozón és a fenntartható fejlődés Johannesburgban megrendezett 2002-es világszintű csúcstalálkozóján formálisan is elismerték szerepüket.

[2] A kormányzásról és fejlesztésről szóló közlemény, COM(2003)615 végleges, a Régiók Bizottságának „Decentralizált együttműködés az EU fejlesztési politikájának reformjában” című véleménye, 2006/C115/09. RB vélemény „A kormányzás szerepe a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusban” című bizottsági közleményről, 2007/C197/09. Az Európai Parlament 2007. március 15-i állásfoglalása a helyi hatóságokról és a fejlesztési együttműködésről, 2006/2235 INI. Afrika-EU közös stratégia és cselekvési terv, 2007. „Az EU Afrika-stratégiája – Európai-afrikai egyezmény Afrika fejlődésének gyorsításáért” című bizottsági közlemény, COM(2005)489 végleges.

[3] A szubszidiaritás rendező elve szerint a kérdéseket a legmegfelelőbb szinten kell kezelni.

[4] Európa Helyhatóságainak és Régióinak Tanácsa: The state of Europe's local and regional government in 2006/2007 Edition

[5] A nem állami szereplők és a helyi hatóságok, COM(2006)19.

[6] A helyi hatóságok által fejlesztési együttműködésre fordított teljes összeget nehéz megállapítani, a szereplők sokfélesége, a kezdeményezések változatossága és dinamikussága, illetve a számukra kifejlesztett eszközök és módszerek miatt, valamint amiatt, hogy a jelenlegi nemzetközi nómenklatúra és kategorizálás (azaz az OECD/DAC rendszere) nem terjed ki a decentralizált együttműködés e formájának különleges tényezőire.

[7] Ennek 90 %-a beszámított tanulmányi költségekhez kapcsolódik.

[8] Az OECD/DAC felé 60 millió eurós összeget jelentettek be, a Délégation pour l'action extérieur des collectivités locales (DAECL) azonban 115 millió euróra becsüli a teljes összeget.

[9] A közösségi támogatást többnyire földrajzi és tematikus programokon keresztül nyújtják, különösen „A nem állami szereplők és a helyi hatóságok” programon keresztül.