P8_TA(2018)0188

A védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság és az átoltottsági ráta európai csökkenése

Az Európai Parlament 2018. április 19-i állásfoglalása a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanságról és az átoltottsági ráta európai csökkenéséről (2017/2951(RSP))

(2019/C 390/20)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére,

— tekintettel „A gyermekkori immunizációról: a gyermekkori immunizáció sikerei és kihívásai Európában és a további teendők”című (1), az uniós tagállamok egészségügyi miniszterei által elfogadott 2011. június 6-i tanácsi következtetésekre,

— tekintettel a védőoltásról mint hatékony közegészségügyi eszközről szóló, 2014. december 1-i tanácsi következtetésekre (2),

— tekintettel „Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében”című 2017. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2017)0339),

— tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) globális védőoltási cselekvési tervére, amelyet az Egészségügyi Világközgyűlés 194 tagállama 2012 májusában hagyott jóvá,

— tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 68.6. számú állásfoglalására, amelyet az Egészségügyi Világközgyűlés 194 tagállama 2015. május 26-án fogadott el,

— tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 2014. szeptember 18-án elfogadott, 2015–2020-as időszakra szóló európai védőoltási cselekvési tervére,

— tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak (ECDC) az „Immunizációs információs rendszerek az EU-ban és az EGK-ban”című 2017. április 27-i technikai jelentésére,

— tekintettel az ECDC-nek „Az oltással megelőzhető betegségek és az immunizáció: alapvető kompetenciák”című 2017. június 14-i technikai jelentésére,

— tekintettel az ENSZ Közgyűlésének keretében tartott magas szintű találkozón (New York, USA) tett, az antimikrobiális rezisztenciáról szóló 2016. szeptember 21-i politikai nyilatkozatra,

— tekintettel a Világbanknak a „Rezisztens fertőzések: fenyegetés gazdasági jövőnkre”című 2017. márciusi jelentésére,

— tekintettel a szezonális influenza elleni oltásról szóló 2009. december 22-i, 2009/1019/EU tanácsi ajánlásra (3);

— tekintettel az interkontinentális utazók egyre magasabb számára;

— tekintettel a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanságról és az átoltottsági ráta európai csökkenéséről a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000008/2018 – B8-0011/2018 and O-000009/2018 – B8-0012/2018),

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

— tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

A. mivel 2010 decemberében a világ egészségügyi vezetői elkötelezték magukat amellett, hogy biztosítják életmentő védőoltások feltárását, kifejlesztését és elsősorban a legszegényebb országokba történő globális célba juttatását, a következő 10 évet (2011–2020) a „védőoltások évtizedének”nyilvánítva;

B. mivel egy gyermekeknek szánt teljes oltási csomag még a legalacsonyabb világpiaci árakon számolva is 68-szorosára nőtt 2001 és 2014 között; mivel ez az áremelés indokolatlan és összeegyeztethetetlen azzal a fenntartható fejlesztési céllal, amely az egészséges élet és jólét biztosítására irányul mindenki számára, minden életkorban;

C. mivel az Unióban és az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén jelentős eltérések mutatkoznak az országok között az ajánlott oltások és az egészségügyi szolgáltatások megszervezése tekintetében;

D. mivel az EU valamennyi tagállama jóváhagyta az Egészségügyi Világszervezet 2015–2020-as időszakra szóló európai védőoltási cselekvési tervét;

E. mivel a magas átoltottsági ráta ösztönzése megvédi a polgárokat attól, hogy oltással megelőzhető olyan betegségeket kapjanak el, amelyek az alacsony átoltottsági és immunizációs rátájú országokban pandémiás jelleget öltöttek;

F. mivel a Vaccine Confidence Project (a védőoltásokba vetett bizalmat figyelemmel kísérő projekt) globális felmérése szerint az európai régió viszonyul a legnegatívabban a védőoltások jelentőségéhez, valamint biztonságosságához és hatékonyságához, ami a védőoltásokkal szembeni legmagasabb fokú bizalmatlanságot eredményezi a népesség körében (4);

G. mivel az a tény, hogy Európában csökkent az átoltottsági ráta, azt eredményezte, hogy számos európai országban jelentősen emelkedett a kanyarójárványok és azzal kapcsolatos elhalálozások száma;

H. megfontolandó, hogy az egységes egészségügyi megközelítés alapján számos tagállam a mezőgazdasági és háziállatok oltását fontos szakpolitikai intézkedésnek tekinti, mind a határon átterjedő járványos állatbetegségek megelőzésében, mind a további fertőzéskockázat csökkentésében, és bevezették azt, többek között a Coxiella burnetii nevű fertőzés és más bakteriális és vírusos megbetegedések ellen, melyeknél közegészségügyi kockázat lehetősége is fennáll;

I. mivel a 2008–2015 közötti időszakban – az influenzát figyelmen kívül hagyva – 215 000 védőoltással megelőzhető megbetegedés fordult elő Európában (5);

1. elismeri, hogy a védőoltások potenciális szerepet játszhatnak az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemben, amely szerep további vizsgálatot igényel;

2. elismeri, hogy a vakcinák potenciális szerepet játszhatnak az antibiotikumok iránti igény csökkentésében, hozzájárulva ezáltal az antimikrobiális rezisztencia terjedésének korlátozásához, amely szerep további vizsgálatot igényel; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a túlzott és helytelen antibiotikum-használat, valamint az antibiotikumoknak való nem szándékolt kitettség csökkentésének továbbra is a legfőbb prioritások között kell szerepelnie;

3. megállapítja, hogy a vakcinázás a becslések szerint évente mintegy 2,5 millió halálesetet akadályoz meg világszerte, valamint csökkenti a betegségekkel kapcsolatos specifikus kezelések, többek között az antimikrobiális kezelések költségeit;

4. üdvözli, hogy a védőoltások széles körű bevezetése Európában jelentős mértékben hozzájárult számos fertőző betegség felszámolásához vagy csökkenéséhez; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság aggasztó jelensége, valamint amiatt, hogy a nemzeti ajánlások nincsenek tekintettel a népesség elöregedésére, és felhív a védőoltások előállításának átláthatóbbá tételére és az európai polgárok megnyugtatására irányuló intézkedések hozatalára;

5. rámutat arra, hogy az oltóanyagokat a WHO általi előminősítés és az Európai Gyógyszerügynökség általi jóváhagyás előtt vizsgálatok különböző szakaszai során szigorú tesztelésnek vetik alá, és rendszeresen felülvizsgálják őket; rámutat arra, hogy a kutatóknak nyilatkozniuk kell minden összeférhetetlenségről;

6. javasolja, hogy az értékelő testületekből zárják ki azokat a kutatókat, akiknél összeférhetetlenség áll fenn; kéri, hogy oldják fel az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) értékelő testületében folytatott megbeszélések titkosságát; javasolja, hogy hozzák nyilvánosságra a testület következtetéseit megalapozó tudományos és klinikai adatokat, melyek névtelenségét előzetesen biztosítani kell;

7. emlékeztet, hogy az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében megállapítja, hogy az oltással való immunizáció költséghatékony közegészségügyi beavatkozás az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemben ( 6 )

8. üdvözli a Bizottság tevékeny szerepvállalását a vakcinázás területén, valamint a vakcinázási kezdeményezés belefoglalását a Bizottság 2018. évi munkaprogramjába; üdvözli a védőoltással megelőzhető betegségek elleni megerősített együttműködésről szóló tanácsi ajánlással kapcsolatos menetrend közzétételét;

9. kifejezi támogatását azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság az antimikrobás rezisztencia leküzdését célzó cselekvési tervében bejelentette, hogy ösztönözőket fog teremteni a diagnosztikai módszerek, az antimikrobiális szerek alternatívái és a vakcinák szélesebb körű elterjedéséhez ( 7 )

10. üdvözli az EU egészségügyi programja által társfinanszírozott, hamarosan elinduló együttes fellépést, amelynek célja az átoltottság növelése;

11. felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az átoltottság jogszabályi alapját; rámutat, hogy a 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó európai védőoltási cselekvési terv 1. célkitűzése szerint a megfelelő jogszabályi keret bevezetése és végrehajtása elengedhetetlen a nemzeti prioritások meghatározásához és érdemi lépések tételéhez az immunizáció iránti tartós elkötelezettség felé;

12. határozottan támogatja a közös közbeszerzési megállapodást, amely keretet nyújt a tagállamok és a Bizottság számára a vakcinák közös beszerzésére, ezáltal összpontosítva a tagállamok vásárlóerejét, és biztosítva, hogy a pandémia elleni és egyéb védőoltások megfelelő mennyiségben álljanak rendelkezésre ahhoz, hogy a védőoltásokhoz való hozzáférést garantálni lehessen és valamennyi részt vevő tagállam egyenlő bánásmódban részesüljön;

13. üdvözli a tényt, hogy 24 tagállam aláírta a közös közbeszerzési megállapodást, ami azt jelenti, hogy a megállapodás 508,2 millió uniós polgárból 447,8 milliót érint; felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá a megállapodást, hogy ezt tegyék meg annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás az EU valamennyi polgárára vonatkozzon;

14. emlékeztet az átláthatóság fontosságára a közvélemény gyógyszerekbe vetett bizalmának kiépítésében és fenntartásában;

15. emlékeztet a klinikai vizsgálatokról szóló rendelet ( 8 ) fontosságára az új védőoltásokra irányuló kutatások ösztönzése és elősegítése, valamint a klinikai vizsgálatok eredményeire vonatkozó átláthatóság biztosítása tekintetében; felhívja a Bizottságot és az Európai Gyógyszerügynökséget, hogy további késedelem nélkül hajtsák végre a klinikai vizsgálatokról szóló rendeletet, különösen az európai portál és adatbázis létrehozása révén, amelynek megvalósítása két évet meghaladó, jelentős késedelmet mutat; valamennyi érintett felet felszólít továbbá annak biztosítására, hogy az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) Londonból történő jelenlegi áthelyezési folyamata ne okozzon további zavarokat vagy késedelmeket az ügynökség munkájában;

16. felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az összes egészségügyi dolgozó kellő mértékben be legyen oltva; felszólítja a Bizottságot, hogy a védőoltással megelőzhető betegségek elleni megerősített együttműködésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatban foglalkozzon az egészségügyi dolgozók átoltottsági rátájával;

17. úgy véli, hogy a védőoltással megelőzhető betegségek elleni megerősített együttműködésről szóló európai bizottsági kezdeményezés, amelyet várhatóan 2018 második negyedévében terjesztenek majd elő, és amelynek célja a tagállamoknak a vakcinázási programok végrehajtásában való támogatása, a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság csökkentése, a vakcinaellátás erősítése, az átoltottság általános növelése, helyes lépést jelent; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyék figyelembe az Európai Parlament álláspontját a ajánlások megfogalmazása során;

18. aggodalommal állapítja meg, hogy a védőoltások jelenlegi helyzetére vonatkozó járványügyi adatok a tagállamokban jelentős hiányosságokat mutatnak a védőoltások elfogadottsága és a megfelelő védelem biztosításához szükséges átoltottsági arányok tekintetében; a tagállamokban ebből kifolyólag kialakuló számos egészségügyi következmény miatt aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a védőoltások késleltetésének vagy megtagadásának növekvő mértéke és széles körű előfordulása aggasztó méreteket öltött; kéri a tagállamokat, hogy arra való tekintettel, hogy a védőoltás hasznos megelőzési eszköz, biztosítsák, hogy az átoltottságot a kisgyermekkoron túlmenően is kiterjesszék, és hogy az élethosszig tartó védőoltások szemléletével összhangban ebbe minden népességcsoport beletartozhasson;

19. hangsúlyozza, hogy a nyilvánosság védőoltásokkal szembeni bizalmának csökkenése világszerte aggodalomra ad okot, és komoly kihívást jelent a közegészségügyi szakértők számára; megállapítja, hogy Európa számos országában elkerülhető kanyarójárványok törtek ki, ami a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanságra vezethető vissza; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az átoltottság növelésére irányuló nemzeti oltási erőfeszítések támogatását;

20. hangsúlyozza, hogy a védőoltások és segédanyagaik értékelési folyamatának nagyobb átláthatósága, valamint a védőoltások esetleges mellékhatásairól végzett független kutatási programok finanszírozása hozzájárulhatna a védőoltásokba vetett bizalom helyreállításához;

21. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az adatgyűjtési infrastruktúrát a fertőző betegségek terjedési mintázatainak, valamint a védőoltások valós hatásának nyomon követése érdekében, ezáltal támogatva az immunizációs programok végrehajtását;

22. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a különböző tagállamokban jelentős eltérések mutatkoznak az ajánlott, beadott és/vagy kötelezően előírt védőoltások terén; aggódik, hogy az átoltottsági arány különbözősége növeli a tagállamok közötti egészségi egyenlőtlenséget és aláássa a megelőzhető betegségek csökkentésére és felszámolására irányuló erőfeszítéseket;

23. elítéli a védőoltásokkal kapcsolatos megbízhatatlan, félrevezető és megalapozatlan információk médiavitákkal, szenzációhajhászással és az alacsony színvonalú újságírással súlyosbított terjesztését; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket az ilyen félrevezető információk terjesztése ellen, és dolgozzanak ki további figyelemfelhívó és tájékoztató kampányokat a védőoltásokba vetett bizalom helyreállítása, valamint az ismeretterjesztés és a párbeszéd bővítése érdekében, különösen a szülők részére, többek között alakítsanak ki egy európai platformot az átoltottság növelése, illetve a félrevezető információk térnyerésének megakadályozása érdekében;

24. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a polgárokat inkluzív, tényszerű és tudományos alapú információkkal lássák el; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a civil társadalom, a helyi szintű mozgalmak, a tudományos szféra, a média és a nemzeti egészségügyi hatóságok érdekelt feleivel folytatott párbeszédet a védőoltásokkal kapcsolatos megbízhatatlan, félrevezető és tudományosan nem megalapozott információk leküzdése érdekében;

25. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban korlátozott a kifejezetten védőoltásokra elkülönített költségvetés, valamint néhány életmentő védőoltás magas árai, illetve jelentős mértékű árkülönbségei miatt, amely tovább súlyosbíthatja a meglévő egészségi egyenlőtlenségeket; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalásában ( 9 ) előírt intézkedéseket, hangsúlyozva, hogy a védőoltás hosszú távon az egészségügyi rendszerek legköltséghatékonyabb közegészségügyi fellépéseinek egyike;

26. aggódik, hogy az oltóanyagok magas ára aránytalanul sújtja az alacsony és közepes jövedelmű országokat, többek között azokat, amelyek elveszítik az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetség (GAVI) adományozói támogatását, amelyben korábban részesültek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy elősegítsék a vakcinákhoz való hozzáférést ezekben az országokban;

27. üdvözli a humán papillomavírussal (HPV) összefüggő betegségek és rákos megbetegedések elleni küzdelem területén elért biztató eredményeket, amelyek a HPV vírus elleni vakcinázási programoknak köszönhetők; felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább ezeket a programokat, és vizsgálják meg annak módjait, miként lehetne fokozni az átoltottsági arányokat és megelőzni a többi daganatfajta kialakulását például azáltal, hogy a fiúkat is bevonják a vakcinázási programokba;

28. úgy véli, hogy alapvető fontosságú az EU-ba belépő migránsok és a menekültek számára oltási szűrést és oltási szolgáltatásokat biztosítani; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy térképezzék fel, milyen konkrét oltási intézkedéseket hajtanak végre az EU-ba belépő migránsok és a menekültek számára, és a feltárt hiányosságokat kellő hatékonysággal kezeljék;

29. aggodalmát fejezi ki az oltóanyaghiány esetei miatt, valamint felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megoldásokat az oltóanyagok kínálatának és rendelkezésre állásának növelése érdekében, ideértve az oltóanyagok felhalmozására irányuló intézkedéseket is;

30. felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsanak elő tudatosító kampányokat a védőoltást beadó egészségügyi szakemberek körében, és hívják fel figyelmüket arra az erkölcsi és etikai kötelességükre, hogy védeniük kell a közegészségügyet azáltal, hogy elegendő tájékoztatást nyújtanak a páciensek (vagy törvényes gyámjuk) számára az ajánlott védőoltásokról annak érdekében, hogy a páciensek tájékozott döntést tudjanak hozni;

31. emlékeztet az egészségügyi szakemberek alapvető szerepére a védőoltások nyilvánosság általi elfogadása terén, valamint arra, hogy következetesen az ő ajánlásaikat említik a védőoltások beadásának elsődleges okaként ( 10 )

32. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki teljes körű, átfogó uniós cselekvési tervet, amelyben foglalkoznak a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság társadalmi problémájával, elsődleges fontosságú közegészségügyi intézkedésként megerősítik a tagállamok immunizációval kapcsolatos kötelezettségvállalásait, beleértve a prioritással bíró és régióspecifikus intézkedéseket, valamint figyelembe veszik a különböző körülményeket és konkrét kihívásokat, amelyekkel a tagállamok szembesülnek;

33. felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az egész Unióban egy harmonizáltabb és jobban összehangolt oltási ütemterv kialakítását, a bevált gyakorlatok megosztását, annak feltérképezését a tagállamokkal együtt, hogy milyen lehetőségek állnak rendelkezésre az oltóanyagok biztonságának és hatékonyságának nyomon követését szolgáló uniós platform létrehozására, az egyenlő lefedettség biztosítását az Unió egészében, az egészségi egyenlőtlenségek csökkentését, valamint a vakcinázási programokba és a védőoltásokba vetett bizalom növelését; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be az oltással kapcsolatos, célzott kezdeményezéseket, például „az influenza elleni védőoltás európai napját”, amely lehetővé tenné, hogy a Tanács szezonális influenzával kapcsolatos ajánlásaiban megállapított 75%-os átoltottsági céllal összhangban minden évben vakcinázási kampányt indítsanak;

34. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egységes egészségügyi megközelítés keretében dolgozzanak ki konkrét intézkedéseket – pénzügyi és politikai ösztönzési eszközökre alapozva – az emberek, és ahol szükséges, az állatok átoltottságának növelése érdekében, ezzel költséghatékonyabb módon küzdve a fertőző betegségek és az antibiotikum-rezisztencia ellen többek között a jövőbeli, 2020 utáni közös agrárpolitika keretében;

35. felhívja a tagállamokat, hogy kellő időben szolgáltassanak adatokat a védőoltásokról és a védőoltással megelőzhető betegségekről a Bizottságnak, az ECDC-nek és a WHO-nak;

36. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egészségügyi Világszervezetnek és a tagállamok kormányainak.

(1) HL C 202., 2011.7.8., 4. o.

(2) HL C 438., 2014.12.6., 3. o.

(3) HL L 348., 2009.12.29., 71. o.

(4) Larson, Heidi J. et al. (2016), ‘The State of Vaccine Confidence 2016: Global Insights Through a 67-Country Survey’(„A védőoltásokba vetett bizalom helyzete 2016-ban: globális betekintés egy 67 országban végzett felmérésen keresztül”), EBioMedicine; 12. kötet, 2016, pp. 295–301. o.

(5) Külkapcsolatok Európai Tanácsa (2015), "Vaccine-Preventable Outbreak Maps"2015. („A védőoltással megelőzhető betegségek megjelenésének térképe”2015.)

(6) Lásd a cselekvési tervet, 10. o.

(7) Lásd a cselekvési tervet, 12. o.

(8) Az Európai Parlament és a Tanács 536/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatairól és a 2001/20/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, (HL L 158., 2014.5.27., 1. o.).

(9) Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0061.

(10) Leask J., Kinnersley P., Jackson C., Cheater F., Bedford H., Rowles G., ‘Communicating with parents about vaccination: a framework for health professionals’(Kommunikáció a szülőkkel a védőoltásokról: egészségügyi szakembereknek szóló keret), BMC Pediatrics, 2012, 12. kötet, 12–154. o.