INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

2012. november 29-i határozatával a Tanács tárgyalási irányelveket hagyott jóvá a Bizottság számára a Japánnal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokhoz, és a Bizottság ezek alapján lefolytatta a tárgyalásokat az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás 8. fejezete átfogó rendelkezéseket tartalmaz a szolgáltatások kereskedelmére, a beruházások liberalizálására és az elektronikus kereskedelemre vonatkozóan.

A tárgyalások lezárultakor az Európai Unió azonban még nem alakította ki közös álláspontját a határokon átívelő adatáramlásra és a személyes adatok védelmére vonatkozó, a kereskedelmi megállapodásokba foglalandó horizontális rendelkezésekkel kapcsolatban. Következésképpen a megállapodás nem tartalmaz érdemi szabályokat az Európai Unió és Japán közötti, határokon átívelő adatáramlásra vonatkozóan, hanem a 8.81. cikkében foglalt felülvizsgálati záradék szerint „[a] Felek [a] megállapodás hatálybalépését követő három éven belül felülvizsgálják a szabad adatáramlásra vonatkozó rendelkezések [...] megállapodásba történő beillesztésének szükségességét”.

2018. január 31-én az Európai Bizottság jóváhagyta a kereskedelmi tárgyalások során alkalmazandó, a határokon átívelő adatáramlásra és a személyes adatok védelmére vonatkozó horizontális rendelkezéseket, amelyeket 2018 júliusában közzétettek. Ezekről a rendelkezésekről sikeres megállapodás született több kétoldalú tárgyalás során, és azok javaslatként a WTO-n belül az elektronikus kereskedelemről jelenleg folyó tárgyalások részét is képezik. Az Európai Unió ezért most már bele tudja illeszteni a megállapodás elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos hatályos szabályaiba a határokon átívelő adatáramlásra vonatkozó 2018. júliusi rendelkezéseket.

Az Európai Unió és Japán képviselői között 2021-ben szakértői szinten folytatott tájékozódó megbeszéléseket követően a megállapodás 22.1. cikkével létrehozott vegyes bizottság a 2022. március 25-i ülésén megvizsgálta, hogy az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerség szempontjából előnyös lenne-e beilleszteni határokon átívelő adatáramlásra vonatkozó rendelkezéseket a megállapodásba. E vizsgálatra építve az Európai Unió és Japán képviselői a 28. EU–Japán csúcstalálkozón kötelezettséget vállaltak arra, hogy fontolóra veszik a rendelkezések megállapodásba illesztéséhez szükséges tárgyalások megkezdését.

Az Európai Unió és Japán között mély és dinamikus gazdasági kapcsolat áll fenn, és kölcsönös megfelelőségi megállapodásuk révén létrehozták a világ legnagyobb biztonságos személyesadat-továbbítási térségét. Japán az Európai Unió legközelebbi stratégiai partnere az indiai–csendes-óceáni térségben, és az Európai Unió második legnagyobb kereskedelmi partnere Ázsiában. Ezért helyénvaló – első alkalommal – egyetlen kérdésre irányuló kereskedelmi tárgyalásokat kezdeményezni a határokon átívelő adatáramlásra, valamint az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó rendelkezéseknek a megállapodásba történő beillesztése érdekében.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Azáltal, hogy a határokon átívelő adatáramlásra, valamint a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó, a kereskedelmi megállapodásokba foglalandó rendelkezésekkel kapcsolatos egyeztetett javaslattal összhangban álló, a határokon átívelő adatáramlásra vonatkozó szabályokról szóló tárgyalások folytatását célozza Japánnal, a javaslat a kereskedelempolitika felülvizsgálatában, az európai adatstratégiában és az indiai–csendes-óceáni térségben folytatott együttműködésre vonatkozó uniós stratégiáról szóló bizottsági közös közleményben meghatározott bizottsági stratégiát követi.

A kereskedelempolitika felülvizsgálata során a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy „továbbra is foglalkozik majd az adatáramlás indokolatlan akadályainak kérdésével, miközben megőrzi szabályozási autonómiáját az adatvédelem és a magánélet védelme terén”. Az európai adatstratégia értelmében: „Az EU a kétoldalú tárgyalások és a nemzetközi fórumok – többek között a Kereskedelmi Világszervezet – keretében továbbra is foglalkozni fog az adatáramlás ezen indokolatlan akadályaival, miközben az uniós jogszabályokkal teljes összhangban előmozdítja és védi az európai adatfeldolgozási szabályokat és standardokat.” Az adatáramlást az indiai–csendes-óceáni térségben folytatott együttműködésre vonatkozó uniós stratégiáról szóló közös bizottsági közlemény is fontos elemként határozza meg.