[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.10.2005

COM(2005) 534 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Átfogó ellenőrző jelentés Bulgária és Románia EU-tagságra való felkészültségének fokáról

{SEC(2005) 1352, SEC(2005) 1353, SEC(2005) 1354}

Bevezetés

A csatlakozási tárgyalások Bulgáriával és Romániával 2004 decemberében lezárultak, és a csatlakozási szerződést 2005 áprilisában írták alá azzal a céllal, hogy 2007 januárjától mindkét országot tagállamként üdvözöljék. E szerződés jelenleg megerősítés alatt áll.

Bulgária és Románia csatlakozása teszi majd teljessé az EU ötödik bővítését, amely 2004 májusában kezdődött tíz új, főként közép-európai tagállam csatlakozásával. Ez az esemény visszahozza majd Európa nagy családjába a közelmúltban tőle mesterségesen elválasztott ezen országokat, és a kibővített EU valamennyi tagállama javára szolgál majd azáltal, hogy szerte Európára kiterjeszti a békét, a demokráciát és a jólétet.

A 2004 októberében megjelentetett stratégiai dokumentumában és jelentéseiben a Bizottság beszámolt a két ország által a csatlakozásra való felkészülés során elért haladásról. A Bizottság továbbá számos olyan területet azonosított, ahol további fejlesztésre van szükség ahhoz, hogy a tagság valamennyi követelménye teljesüljön és az országok sikeresen felkészüljenek a tagságra. A Bizottság úgy határozott, hogy fokozza az országok felkészülésének ellenőrzését.

A 2004. decemberi Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy Románia és Bulgária vállalni tudja a tagsággal járó valamennyi kötelezettséget a csatlakozás kitűzött időpontjában, amennyiben tovább folytatja erőfeszítéseit, és véghezviszi a szükséges reformokat a közösségi vívmányok valamennyi területén, különös tekintettel a bel- és igazságügyekre, valamint Románia esetében a versenypolitikára és a környezetvédelemre. Az EU a felkészülést továbbra is szoros figyelemmel követi majd. Az Európai Tanács emlékeztetett arra, hogy védzáradékok gondoskodnak majd azokról az intézkedésekről, amelyek a csatlakozás előtt vagy a csatlakozás utáni három évben előforduló súlyos problémák kezelésére szolgálnak, különösen a fent említett területeken.

E jelentés benyújtásával a Bizottság teljesíti a 2004. évi stratégiai dokumentumában tett kötelezettségvállalását, és eleget tesz a 2004. decemberi Európai Tanács kérésének, amely szerint a Bizottságnak továbbra is be kell nyújtania a Bulgária és Románia csatlakozás érdekében megtett előrehaladásáról szóló éves jelentéseit, amennyiben szükséges, ajánlásaival együttesen.

A Bizottság továbbá hozzá kíván segítségével járulni Bulgária és Románia további felkészüléséhez, hogy ezáltal biztosítsa sikeres csatlakozásukat. Az egyéni országjelentésekre alapozva – amelyek következtetéseit a melléklet tartalmazza – e jelentés értékeli az országok tagságra való felkészültségét, azonosítja a még fennmaradó hiányosságokat, és bemutatja azokat a lépéseket, amelyeket e hiányosságok pótlása érdekében meg kell tenni. A jelentés a 2005. szeptember végi helyzetet tükrözi.

Átfogó ellenőrző jelentések

Módszer

Bulgária és Románia csatlakozás érdekében megtett előrehaladását a Bizottság évek óta folyamatosan ellenőrzi. Az ez évi jelentések értékelik Bulgária és Románia 2007. évi csatlakozásra való felkészültségének állását a tagság politikai és gazdasági kritériumainak, valamint az EU jogrendje, az úgynevezett „közösségi vívmányok” elfogadásának és végrehajtásának követelménye alapján, ahogyan arról az 1993. évi koppenhágai Európai Tanács határozott.

A politikai és gazdasági tagsági követelmények tekintetében a jelentések megvizsgálják, milyen mértékű haladást ért el a két ország a tavalyi jelentések következtetéseiben további fejlesztést igénylőként kiemelt területeken. Megjelölik a további erőfeszítéseket igénylő kérdéseket, és általános értékelést adnak arról, hogy az országok teljesítik-e ezeket a feltételeket.

A közösségi vívmányok elfogadása és végrehajtása tekintetében az ez évi ellenőrzés referenciakeretéül a csatlakozási szerződés szolgál, amely tartalmazza a jövőbeli tagállamok jogait és kötelezettségeit, valamint a közösségi vívmányok teljes körének elfogadására és végrehajtására tett tényleges kötelezettségvállalásokat. A legalapvetőbb kötelezettségvállalás és központi szerződéses kötelezettség az összes EU-szabály és jogszabály alkalmazása a tagság első napjától kezdődően, kivéve azokat a területeket, ahol a tárgyalások során átmeneti megállapodásokat kötöttek. Ahogyan az előző jelentésekben áll, a közösségi vívmányokat a tárgyalások céljából 29 fejezetre osztották. Az elemzés a közösségi vívmányok olyan speciális területeire bomlik tovább (összesen körülbelül 140-re), amelyeken belül esetlegesen problémát okozó kérdéseket azonosítottak.

Fő szabályként csakis a valóban elfogadott jogszabályokat és a valóban végrehajtott intézkedéseket veszik figyelembe. A további erőfeszítéseket igénylő kérdéseket és a felkészülés során fellépő késéseket jelezték. Valamennyi fejezet összefoglalásában az oda tartozó területeket három kategóriába csoportosították.

Az első kategória öleli fel azokat a területeket, ahol az ország felkészült , vagy ahol a felkészülés már folyamatban van, és amelyek a csatlakozásra megoldódnak, ha a felkészülés ütemét fenntartják. A második kategória tartalmazza azokat a fennmaradó területeket, amelyek fokozott erőfeszítéseket és gyorsabb előrehaladást igényelnek annak érdekében, hogy a csatlakozás idejére megoldódjanak. A harmadik kategória foglalkozik a komoly aggodalomra okot adó területekkel. Az ilyen területek azokat a fontos kérdéseket foglalják magukban, ahol azonnali és döntő lépés megtételére van szükség ahhoz, hogy az ország a csatlakozás napjáig felkészüljön.

A jelentések a Bulgária és Románia kormányai, nemzetközi (pénzügyi) intézmények és számos nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezet által biztosított információn alapulnak. A Bizottság ezeket az információkat összevetette saját megállapításaival, a bizottsági küldöttségek, helyszíni látogatások, szakértői értékelések révén nyert képpel és a megfelelő bolgár és román szervekkel folytatott viták eredményeivel.

A megállapítások összefoglalása

A politikai kritériumok

A Bizottság tavaly arra a következtetésre jutott, hogy mindkét ország eleget tesz a politikai kritériumoknak. Ez a minősítés érvényben marad.

2004-ben a Bizottság mindkét ország számára számos területet javasolt, ahol még további fejlesztéseket lehetne tenni. A 2005. évi jelentés azt mutatja, hogy e területek némelyikén, mint például mindkét országban a szólás szabadsága, Bulgáriában a hivatali szféra lakossággal kapcsolatban álló szintjén megjelenő korrupció elleni harc, Romániában pedig az igazságszolgáltatási rendszer reformja, a kisebbségek integrációja, a gyermekek védelme és az ingatlanok visszaszolgáltatása terén előrelépés történt.

Mindazonáltal számos területen van még további fejlesztésre szükség. Ezek mindkét országban érintik a közigazgatási reformot, az igazságszolgáltatási rendszer működését, a magas szinten elkövetett korrupció esetében a felelősségre vonást, az emberkereskedelem elleni harcot, a letartóztatottakkal való rossz bánásmódot, a pszichiátriai intézeteket és a roma kisebbség integrációját.

A hatékony közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszerek megléte és a korrupció elleni harc elengedhetetlen a közösségi vívmányok eredményes végrehajtása érdekében. Mindkét országnak további erőfeszítéseket kell tennie ezeken a területeken. Továbbá minden szinten meg kell még erősíteniük a közigazgatásukat, ideértve a regionális és helyi szintet, elszámoltathatóságuk, megbízhatóságuk, az intézmények közötti és az intézményeken belüli koordináció, az általuk alkalmazott személyzet és pénzügyi forrásaik tekintetében. A két ország igazságszolgáltatási rendszerének korszerűsítését célzó reformokat folytatni kell, hogy ezáltal biztosítsák a közösségi vívmányok eredményes végrehajtását. Ez Bulgáriában különösen a büntetőtárgyalás előtti szakaszt és az igazságszolgáltatási rendszer elszámoltathatóságának fokozására irányuló igényt érinti. Romániában az igazságügyi reform általában véve jó úton halad, de a végrehajtásnak folytatódnia kell, szoros összhangban a cselekvési tervben meghatározott határidőkkel.

A korrupció még mindkét országban olyan problémát jelent, amely befolyásolja a közigazgatásba és a bírói testületbe vetett bizalmat, és ezáltal hatással van a közösségi vívmányok megfelelő végrehajtására is. A korrupció elleni harcot tehát kiemelt prioritásként kell folytatni. Az országok hatóságainak nem kellene visszafogniuk erőfeszítéseiket a korrupcióellenes jogalkotás, a magas szinten elkövetett korrupciós esetek kivizsgálása és a vádemelés, valamint a megelőző intézkedések megtétele terén. A Bizottság továbbá különleges figyelmet fordít az elkövetkező években az EU-alapok védelmére, nehogy csalás vagy korrupció miatt jogos kedvezményezettjeik ne jussanak hozzájuk.

A gazdasági kritériumok

A Bizottság tavaly arra a következtetésre jutott, hogy mindkét ország megfelel a működő piacgazdaság kritériumának. Azon kritérium tekintetében, hogy az ország meg tud-e birkózni az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel, a Bizottság megállapította, hogy ennek teljesítését Bulgária esetében „a jelenlegi reformút folytatása” és Románia esetében a „strukturális reformprogram erőteljes végrehajtása” lehetővé teszi. Ez a minősítés érvényben marad.

Mindkét ország továbbra is viszonylag kedvező gazdasági fejlődést mutat. A reál GDP növekedése 5,6 % Bulgária és 8,3 % Románia esetében – erőteljes volt 2004-ben, és ez a tendencia 2005 első felében általában véve folytatódott. Az infláció meglehetősen alacsony maradt Bulgáriában, és tovább csökkent Romániában. A foglalkoztatottság is növekedésnek indult, ami mindkét országban a munkanélküliségi arány enyhe csökkenéséhez vezetett. A pénzügyi közvetítés továbbfejlődött, amit a mindkét országban tapasztalható hazai kölcsönök erőteljes növekedése okozott. A különféle területeken megvalósuló egyenetlen előrehaladás ellenére mindkét országban folytatódtak a strukturális reformok, ezáltal erősítve a gazdaság középtávú versenyképességét.

2004-ben a Bizottság számos olyan területet javasolt, ahol még különösen sok további fejlesztést lehetne tenni. A 2005. évi jelentés azt mutatja, hogy e területek közül sok esetében, mint például Bulgáriában az állami tulajdonban lévő vállalkozások privatizációja vagy a távközlés liberalizálása, Romániában pedig a kulcsfontosságú ágazatok szerkezetátalakítása és a pénzügyi fegyelem fejlesztése terén történt jelentős előrelépés.

Mindazonáltal számos területen egyértelműen kevésbé nyilvánult meg előrelépés. Különösen Bulgáriában fokozódott a folyó fizetési mérleg hiánya, és a munkaerőpiaci reformok nagyon korlátozottak maradtak. Romániában a gazdasági bővítés érdekében alkalmazott politikák fokozták a makroökonómiai kiegyensúlyozatlanságot. A privatizáció tovább folytatódott, de a kormány reformprogramjában előirányzott ütemnél lassabban. Ezek a kérdések folyamatos figyelmet igényelnek.

Jogalkotási és közigazgatási felkészülés

Szem előtt tartva az elért haladást és kötelezettségvállalásaik teljesítését, valamint figyelembe véve a felkészülés folyamatban lévő munkáját, a Bizottság tavaly mindkét ország esetében valószínűsítette, hogy teljesíteni fogja a közösségi vívmányokkal kapcsolatos kritériumokat és 2007. január 1-re készen áll a tagságra. E jelentés szerint azóta mindkét ország előrehaladt a közösségi vívmányok elfogadása és végrehajtása terén.

Mindazonáltal az elért fejlődés számos területen elégtelen maradt. Általában véve fontos, hogy a közösségi vívmányokat ne csak elfogadják, hanem a gyakorlatban is végrehajtsák. Mindkét országnak komolyabb erőfeszítéseket kell tennie a felkészülés sikeres befejezése és különösen a közösségi vívmányok végrehajtását és érvényre jutását szolgáló, kielégítő közigazgatási és igazságügyi kapacitás kialakítása terén.

A közösségi vívmányok elfogadása és végrehajtása terén elért haladás

A közösségi vívmányok legtöbb területén a tagságra való felkészülés mindkét országban meglehetősen jól előrehaladt. Viszonylag kevés probléma maradt már csak fenn a közösségi vívmányok tőkemozgást, társasági jogot, közlekedést, energiaügyet, statisztikákat, a gazdasági és monetáris uniót, az iparpolitikát, a kis- és középvállalkozásokat, a tudományt és kutatást, az oktatást és képzést, a külkapcsolatokat, a közös kül- és biztonságpolitikát és az EU költségvetési rendelkezéseit érintő fejezetei terén. Továbbá Bulgáriában a versenyszabályokat és a kultúra és az audiovizuális politika közösségi vívmányait kellőképpen tiszteletben tartják. Románia esetében biztató a helyzet a személyek szabad mozgását, a távközlést és a fogyasztóvédelmet érintő legtöbb területen. Ezen fejezetek mindegyike tekintetében – ha a haladás jelenlegi üteme fennmarad – Bulgária és Románia könnyedén integrálódik majd az EU-ba.

Fokozott erőfeszítést igénylő kérdések

Bulgária és Románia tehát a közösségi vívmányokhoz igazodás tekintélyes fokára jutott a 2005. szeptember 30-i határidő lejártáig, azaz 15 hónappal a csatlakozás kitűzött időpontja előttig. Mindazonáltal a jelenlegi állás szerint a Bizottság számos olyan területet is azonosított, ahol fokozott erőfeszítésre van szükség.

A pénzmosás elleni harcra mindkét országban nagyobb figyelmet kell fordítani. A mezőgazdaság terén Bulgáriának és Romániának fel kell gyorsítania a közöspiaci szervezetekbe való integrálódásra és a külkereskedelem mechanizmusainak hatálybahelyezésére irányuló felkészülését. Mindkét országnak nagyobb prioritást kell biztosítania a halászat terén folytatott felkészülés befejezése számára. A horizontális környezetvédelmi jogalkotást még egyik országban sem fejezték be, és e téren fokozott erőfeszítésekre van szükség. A szociálpolitika terén mindkét csatlakozó országnak fokozottabb erőfeszítéseket kell tennie a munkajog és a szociális párbeszéd terén, valamint fejlesztenie kell a közegészségügyet, a társadalmi integrációt, valamint az egészségügyi ellátást és gondozást nyújtó intézmények állapotát, továbbá küzdenie kell a diszkrimináció ellen. Fokozott erőfeszítésekre van szükség Bulgáriában és Romániában egyaránt a Strukturális és a Kohéziós Alap végrehajtására való felkészüléshez, ideértve az előcsatlakozási alapok tekintetében a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer (EDIS) időben történő akkreditását. A jogszabályi keret még nem teljes, és a megfelelő társfinanszírozási mechanizmusokkal támogatott projektek kidolgozását tovább kell folytatni. A bel- és igazságügyek terén Bulgáriának és Romániának fel kell gyorsítania az EU vízum- és kábítószer-ellenes politikájának és a tagállamok közötti igazságügyi együttműködési mechanizmusok alkalmazásának előkészületeit. Vannak még a pénzügyi ellenőrzés terén olyan jelentős gyenge pontok, amelyek befolyásolhatják az országok képességét az EU által finanszírozott programok helyes és hatékony módon történő végrehajtására.

Bulgáriában továbbá különösen nagy erőfeszítésekre van még szükség a közbeszerzés; a pénzügyi szolgáltatások; számos szakma képzési minimumkövetelményei és a kölcsönös elismerés szabályai; a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásának szabadsága; és a termékleírások kölcsönös elismerésének elve terén, noha belső piac vívmányai tekintetében általában véve már igen sok munkát elvégeztek. Fokozott erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy biztosítsák az acélipar nemzeti szerkezetátalakítási programjának pontos betartását, különösen azon kötelezettségvállalásét, amelynek megfelelően 2005 után többé nem nyújtanak szerkezetátalakítási támogatásokat az acélágazat számára. Az egyéb ágazati politikák között Bulgáriának fokoznia kell erőfeszítéseit a légi és tengeri közlekedéssel , valamint az energia- és távközlési piac liberalizálásával kapcsolatban. A szociálpolitika terén fokozott erőfeszítésekre van szükség a diszkriminációellenes politika tekintetében. Az adózással kapcsolatban Bulgáriának pontosabban kell igazodnia a közvetett és közvetlen adózási szabályokhoz egyaránt, valamint gyorsan be kell fejeznie a végrehajtási struktúrák kialakítását. Hiányosságok vannak még Bulgáriában a környezetvédelmi politika következő területein: a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése, a hulladékgazdálkodási jogszabályok és a nukleáris biztonság végrehajtása, valamint a fogyasztóvédelmi vívmányok valamennyi vonatkozása. Bulgáriában a menedékügyi vívmányok végrehajtását fel kell gyorsítani. A vámügyek terén erőfeszítésekre van szükség az EU vámügyi IT-rendszereivel kapcsolatos számítógépesítés és összekapcsolhatóság biztosítása érdekében.

Románia az EU-jogszabályokhoz igazodás tekintetében szintén jó eredményt ért el a belső piaccal kapcsolatos számos területen, de fokozott erőfeszítésekre van szükség az ipari termékekkel szembeni követelmények, a vállalkozásalapítás szabadsága és a személyes adatok védelme terén. Noha jelentős fejlődést sikerült elérni az állami támogatások ellenőrzésében, további erőfeszítésekre van szükség az érvényesítés kielégítő szintjének eléréséhez. Romániának fokoznia kell erőfeszítéseit az audiovizuális ágazatban és a vámuniós vívmányok végrehajtásával kapcsolatban. A szervezett bűnözés elleni harcot Romániában fokozni kell.

Ezeken a területeken még jelenleg megvan a lehetőség a helyreállító intézkedések meghozására, és ezt a két országtól el is várják, de mindkét országot figyelmeztették, hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a csatlakozásig ezeket a problémákat időben megoldják. Ha ezeket az erőfeszítéseket nem teszik meg az elvárásoknak megfelelően, valós a veszélye annak, hogy a közösségi vívmányok csatlakozásig megvalósuló átültetése és alkalmazása késedelmet szenved. Komoly például a kockázat a téren, hogy Bulgáriának és Romániának nem lesz elegendő végrehajtási kapacitása a személyes adatok védelmét szolgáló szabályok végrehajtására, hacsak fokozni nem kezdik e téren az erőfeszítéseket. Továbbá Romániának csökkentenie kell a kötelező felelősségbiztosítással nem rendelkező gépjárművek arányát, tekintettel arra, hogy még a csatlakozás előtt csatlakozni kell a „zöldkártya” multilaterális garanciaegyezményhez, és azt végre is kell hajtani. Ha az ilyen kérdéseket nem oldják meg időben, az Unió helyreigazító intézkedések tárgyává teheti őket a 3.2. pontban foglaltaknak megfelelően.

Komoly aggodalomra okot adó területek

A Bizottság a tagságra való felkészülés terén számos olyan hiányosságra bukkant, amely komoly aggodalomra ad okot, és amely esetében – hacsak azonnali és határozott fellépésre nem kerül sor – a kérdéses ország nem lesz abban a helyzetben, hogy 2007. évi csatlakozásig végrehajtsa a közösségi vívmányokat, vagy részesüljön az EU-alapokból.

Mindkét országra jellemző a nagyfokú kalózkodás és hamisítás. A végrehajtást meg kell erősíteni, különösen a határellenőrzést és a szellemi tulajdonjogok sértése terén a hatékony bűnüldözést.

Bulgáriának és Romániának fokoznia kell erőfeszítéseit a szükséges intézmények és az adminisztratív kapacitás kialakítása terén, hogy a mezőgazdasági termelők esetében alkalmazni tudja a közvetlen támogatási rendszereket, megvalósítsa a piaccal kapcsolatos kiadásokat, és teljesítse a vidékfejlesztési alapokkal kapcsolatos kifizetéseket a KAP keretében. Komoly aggodalomra ad okot, hogy a kifizető ügynökségek és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer nem lesz teljes mértékben működőképes a csatlakozásra. Hacsak e helyzetet nem orvosolják, az új tagállamok azt kockáztatják, hogy mezőgazdasági termelőik nem jutnak majd hozzá a Közös Agrárpolitika kifizetéseihez.

Mindkét országban sürgősen el kell fogadni és végrehajtani a szükséges állat-egészségügyi jogszabályokat. Az e téren adódó problémák mindkét országban veszélyeztetik az állattenyésztési ágazat belső piaci integrációját, mivel ha nem oldják meg őket, alááshatják az EU állat-egészségügyi rendszerét és az élelmiszerlánc biztonságát. Különösen elégtelen az előrehaladás az állatok azonosítási és -nyilvántartási rendszerének megszervezésében és a harmadik országokból érkező behozatal ellenőrzése terén az átfogó állat-egészségügyi ellenőrző rendszer keretein belül. A közösségi vívmányok végrehajtása a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k), mint például a BSE tekintetében mindkét ország esetében komoly aggodalomra ad okot. Az állatbetegségek elleni védekezés alacsony szintű Bulgáriában és Romániában, és mivel komoly betegségek válnak e két országban járványossá, intézkedésekre lehet szükség ahhoz, hogy az EU többi részét megvédjék a betegségektől. Mindkét országra jellemző, hogy az agrár-élelmiszeripari létesítmények korszerűsítésének jelenlegi üteme nem teszi majd lehetővé e létesítmények mindegyike számára, hogy megfeleljen a csatlakozási tárgyalások során megállapított kötelezettségeknek. A közegészségügy érdekében egyedi intézkedéseket hoznak majd a követelményeknek meg nem felelő termelőkre vonatkozóan, például korlátozásokat vezetnek be termékeik előállítása és forgalomba hozatala terén.

Bulgária és Románia a határain nem rendelkezik kielégítő infrastruktúrával, és nincsen meg az a megfelelő számú jól képzett személyzet, amely biztosítaná az EU külső határaira vonatkozó követelményeknek és eljárásoknak való teljes körű megfelelést. Egyedi korlátozó intézkedések elrendelésére lehet szükség az EU belbiztonsága veszélyeztetésének megakadályozása érdekében.

A korrupció Bulgáriában és Romániában egyaránt továbbra is komoly probléma (maradt). Ha jelenlegi szintjén marad, a korrupció veszélyezteti a belső piacot, az EU-politikák és az EU által finanszírozott programok megfelelő működését. Sürgős és erőteljes fellépésre van szükség Bulgária és Románia azon képességének bizonyítására, hogy hatékonyan tud fellépni a korrupció ellen, és meg tudja indítani a korrupció szintjének visszafordíthatatlan csökkenését. A jogállamiság egyértelmű megvalósítása az EU-tagságra pályázó minden ország esetében előfeltétel.

Bulgária és Románia egyaránt alapvető nehézségekkel szembesül az intézményi keret adminisztratív kapacitása, valamint a strukturális alapok EU által finanszírozott programjainak és a Kohéziós Alap intézkedéseinek végrehajtása terén a megfelelő pénzügyi irányítás és ellenőrzés biztosítása tekintetében. Ha a szükséges szervek nem állnak rendelkezésre, vagy adminisztratív kapacitásuk kis mértékű marad, Bulgária és Románia nem lesz abban a helyzetben, hogy a számukra megállapított valamennyi támogatást fel tudja venni.

Komoly aggodalmak maradtak fenn továbbá a téren, hogy Bulgária végrehajtja-e a gépjármű-biztosítás szabályait, mivel nagyon sok olyan gépjármű van az országban forgalomban, amelyre nem kötöttek kötelező felelősségbiztosítást. Ha Bulgária nem csatlakozik a „zöldkártya” multilaterális garanciaegyezményhez, és nem hajtja azt végre, a határellenőrzéseket a csatlakozás után esetleg továbbra is fenn kell tartani a kötelező felelősségbiztosítás ellenőrzésének biztosítása tekintetében. A mezőgazdaság terén Bulgária nem haladt kielégítő mértékben előre a tejtermékpiac megszervezésében , ami hátráltatni fogja az EU ágazatbeli piaci beavatkozásait, hacsak e hiányosságok orvoslása időben sor nem kerül. Az állat-egészségügyi ellenőrzés területén az állati hulladékok kezelésének kapacitása Bulgáriában nem kielégítő. Bulgária továbbá még nem ültette át az élő állatok és állati termékek kereskedelmének közösségi vívmányait, és az állatjóllétre vonatkozó szabályok végrehajtása a mezőgazdasági üzem szintjén, a szállítás során és a vágóhídon még nem teljes körű. A bel- és igazságügy terén a fent említett problémákon túl Bulgáriának nem sikerült a szervezett bűnözést sem megfékeznie. Itt is a jogállamiság uralmát kell megteremteni.

Továbbá Románia nem fejezte be az EU közbeszerzési szabályaihoz való igazodást, és ezek végrehajtása és betartatása komoly hiányosságoktól szenved. Ha nem javítanak ezen, tisztességtelen feltételek alakulnak majd ki a többi tagállam gazdasági szereplővel szemben, és ez befolyásolni fogja Románia képességét a téren, hogy az EU által finanszírozott programokat megfelelő módon végre tudja hajtani. Az EU-alapok kifizetése, különösen a strukturális és a Kohéziós Alapnál, esetleg nem lesz lehetséges mindaddig, amíg e helyzet fennáll. Komoly késedelmek vannak Romániában az EU adóügyi IT-rendszereivel kapcsolatos számítógépesítés és összekapcsolhatóság terén. Hacsak azonnali és kitartó erőfeszítéseket nem tesznek, megfelelő helyreigazító intézkedéseket kell majd hozni az EU adóügyi rendszereinek akadálymentes működése biztosítása érdekében. A környezetvédelem területén Romániának nincs meg a szükséges adminisztratív kapacitása ahhoz, hogy az ipari szereplők számára az EU integrált szennyezésmegelőzési és -csökkentési szabályaival összhangban bocsásson ki engedélyeket, és hogy biztosítsa e szabályok végrehajtását. Ez határokon átnyúló, káros környezeti hatásokkal járhatna, és az ipari ágazatok számára tisztességtelen működési feltételeket hozna létre. Helyreigazító intézkedésekre lehet esetleg szükség, amíg e helyzet fennáll.

A közösségi vívmányok fordítása

A két országnak biztosítania kell továbbá a közösségi vívmányok bolgár, illetve román nyelvre való lefordítását. A közösségi vívmányok közel 90 000 oldalas anyagát Bulgária már több mint 95 %-ban lefordította. Mindazonáltal ezek körülbelül 60 %-át a nemzeti hatóságoknak még ellenőriznie kell, mielőtt benyújthatnák őket az EU-intézményeknek. Románia a joganyag már majdnem 60 %-át lefordította, de e mennyiség több mint 50 %-át kell még ellenőrizni.

A két ország fordítási és fordításellenőrzési kapacitása még nem érte el a szükséges, havi körülbelül 6 000 oldalas átbocsátási szintet, leginkább a munka elvégzésére alkalmas személyzet toborzásának és alkalmazásba vételének nehézségei miatt. A bolgár és román kormányt arra ösztönzik, hogy fordítson megfelelő figyelmet e kérdésre.

Következő lépések

A Bulgária és Románia által meghozandó intézkedések

A két ország hatóságainak felelőssége, hogy meghozzanak minden szükséges, az e jelentésben feltárt hiányosságokat orvosló, kiigazító intézkedést, hogy biztosítsák 2007-re a két ország tagságra való teljes felkészültségét.

Minden energiát és erőfeszítést jelenleg e célkitűzés elérésére kell összpontosítani. Ez magában foglalja majd a közigazgatási valamennyi szintjén a tevékenységek pontos megtervezését, a prioritások meghatározását, az intézkedések elfogadását és a szükséges pénzügyi és humán erőforrások megfelelő elosztásának biztosítását. Mindkét országnak figyelmet kell majd fordítania közigazgatási és igazságügyi kapacitása megerősítésére, hogy képes legyen megfelelően végrehajtani és betartatni az előírt jogszabályokat. Erőteljes lépéseket kell majd tenni a korrupció elleni harc és az igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszer reformja terén, hogy biztosítva legyen a jogállamiság megfelelő működése.

Ellenőrzés és védintézkedések

A még orvoslásra váró hiányosságok tekintetében a Bizottság tovább folytatja az országok felkészülésének beható, az e jelentés megállapításaira összpontosító ellenőrzését. Az ellenőrzés célja Bulgária és Románia irányítása a tagságra való felkészülés sikeres véghezvitele során, valamint a Tanácsot és a Parlamentet megfelelő tájékoztatása a két ország által elért előrehaladásról. Alapul szolgál majd továbbá olyan intézkedések meghozásához, amelyekre a két ország elégtelen felkészültségéből fakadó, az EU működését befolyásoló lehetséges problémák megelőzéséhez és orvoslásához lehet szükség.

A Bizottság a csatlakozásig tovább folytatja különféle ellenőrzési tevékenységeit. Szándékában áll teljes mértékben kihasználni valamennyi rendelkezésre álló eszközt, ilyenek például a figyelmeztető levelek, a szakértői értékelések, a Bizottság szolgálatai által végzett ellenőrző küldetések és a csatlakozási megállapodások struktúrái.

A Bizottság e jelentés elfogadását követően azonnal indoklást tartalmazó figyelmeztető levelet küld politikai szinten a bolgár és román hatóságoknak, amelyben felhívja figyelmüket a feltárt fontosabb hiányosságokra, valamint felszólítja őket a szükséges helyreigazító intézkedések meghozására.

A Bizottság ezt követően olyan szakértői értékelések sorát bocsátja ki, amelyek felölelik az e jelentés által feltárt legproblematikusabb kérdéseket. Ezen tagállami és bizottsági szakértők által készített értékelések célja, hogy mindkét ország számára segítséget nyújtsanak, és értékeljék a különféle érintett területek gyakorlatban elért előrehaladását. A Bizottság szándéka szerint e jelentéseknek 2006 tavasza előtt kellene elkészülniük. Ezt követően 2006 márciusában/áprilisában a Bizottság magas szintű találkozókat szervezne mindkét országgal, ahol az elintézésre váró kérdésekre összpontosítanának.

Ezen utánkövető találkozók eredménye és az addig összegyűjtött valamennyi információ bekerül majd abba az ellenőrző jelentésbe , amelyet a Bizottság 2006 áprilisában/májusában kíván bemutatni a Tanácsnak és a Parlamentnek. E jelentés alapján és értelmében a Bizottság ajánlhatja, hogy a Tanács 2008. január 1-ig halassza el az egyik vagy mindkét ország csatlakozását, ha az ilyen elhalasztás csatlakozási szerződésben található feltételei teljesülnek. A Szerződéssel összhangban a Tanács úgy határozhat, hogy egyik vagy mindkét ország csatlakozásának időpontját egy évvel későbbre halasztja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a két ország bármelyike a csatlakozás 2007. január 1-jei időpontjáig számos fontos területen nyilvánvalóan nem készül fel a tagsággal járó követelmények teljesítésére, illetőleg Románia vonatkozásában a versenypolitika és a bel- és igazságügy területén meghatározott különleges követelmények nem teljesülnek[1]. A Bizottság valószínűnek tartja, hogy Bulgária és Románia addigra megtesz minden szükséges helyreigazító intézkedést annak érdekében, hogy a Bizottságnak ne kelljen ilyen ajánlást tennie.

Amennyiben a Bizottság a csatlakozás elhalasztását ajánlaná, a Tanácsnak el kellene döntenie, hogy a két ország bármelyike csatlakozásának időpontját elhalasztja-e 2008. január 1-jére. A Bizottság ezt követően a Tanácsnak azonnal javasolná a csatlakozási szerződés szükséges módosításait , különösen az intézményi és a költségvetési rendelkezések tekintetében. A költségvetési módosításoknak illeszkedniük kellene az EU 2007. évi költségvetése elkészítésének folyamatába.

Függetlenül a csatlakozás elhalasztásáról szóló határozat esetleges meghozatalától, 2006 őszén a Bizottság bemutatja a Tanácsnak és a Parlamentnek a Bulgária és Románia tagságra való felkészültségéről szóló átfogó ellenőrző jelentések második sorozatát. A 2007. évi csatlakozás tekintetében e jelentések szolgálnak majd alapul ahhoz, hogy határozni lehessen a Bizottság mint a Szerződések őre által hozandó bármely lehetséges helyreigazító intézkedésről. Az ilyen intézkedések felölelik a védintézkedéseket, a Szerződés megsértése miatti eljárásokat és a pénzgazdálkodási intézkedéseket. A Bizottság szükség esetén nem fog késlekedni ezek alkalmazásával.

Amennyiben a közösségi vívmányok egyes részeit elmulasztják végrehajtani a csatlakozás után, az nemcsak az érdekelt ország, hanem a többi tagállam polgárait és vállalkozásait is érinti majd. Ennélfogva a Bizottság bizonyos esetekben esetleg intézkedéseket kell, hogy tegyen az ilyen káros, a határokon átnyúló hatások elhárítására vagy orvoslására. Az ilyen fellépés alapja megtalálható a csatlakozási szerződés számos különös rendelkezésében. Ezek felölelik a három védzáradékot , amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottság a csatlakozást követő harmadik év végéig1:

- általános gazdasági védintézkedést tegyen a jelenlegi vagy az új tagállamok gazdaságának bármely ágazatában felmerülő, súlyos és tartósnak mutatkozó nehézségek orvoslására;

- belső piaci védintézkedést tegyen, ha Bulgária vagy Románia tevékenysége a belső piac működését súlyosan sérti. Ez a négy szabadságra, és rajtuk kívül a verseny-, energia- és közlekedésügyre, a környezetvédelemre, a távközlésre, a mezőgazdaságra és a fogyasztó- és egészségvédelemre (pl. élelmiszerbiztonság) vonatkozik, amennyiben ezek határokon átnyúló hatással rendelkeznek. A védintézkedések eredményeképpen az új tagállamot vagy polgárait és vállalkozásait meghatározott területeken ideiglenesen ki lehet zárni a tagsággal járó előnyökből a belső piac integritásának védelme és a másoknak okozott károk megelőzése érdekében;

- a bel- és igazságügy terén védintézkedést tegyen, hogy orvosolja a polgári- és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén tapasztalható komoly hiányosságokat, ideiglenesen felfüggessze különösen az EU közösségi vívmányai alapján meglévő kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket.

E három védintézkedés mellett a közösségi vívmányokban megtalálható (pl. a nem biztonságos élelmiszerek értékesítésének megelőzését biztosító) egyedi védzáradékok és egyéb eljárások (különösen a jogsértések és a versenyjogi kérdésekben hozott határozatok) is alkalmazhatóvá válnak a csatlakozás időpontjától a Bulgáriában és Romániában meglévő hiányosságok orvoslására.

A hiányosságok automatikusan büntetéseket is vonhatnak magukkal, ha például a Bizottság nem tudja az EU-pénzeszközöket kifizetni. Költségvetési végrehajtási hatáskörében a Bizottság nem bocsát majd ki az EU költségvetéséből pénzeszközöket, ha például az új tagállam nem ajánlja fel az EU-pénzeszközök megfelelő elköltésének szükséges biztosítékait, a Közös Agrárpolitika vagy a strukturális alapok követelményeinek megfelelően.

Noha a meghozott véd- vagy igazgatási intézkedéseknek a probléma nagyságával arányosnak kell lenniük, és úgy kell őket kialakítani, hogy a legkisebb zavart okozzák, a legtöbb esetben elkerülhetetlen hatásuk az, hogy ideiglenesen megtagadják az új tagállamoktól és polgáraiktól a tagsággal járó előnyök teljes körét. Valamennyi fél érdekében áll tehát, hogy az ilyen helyzet elkerülése érdekében minden tőlük telhetőt megtegyenek, azaz gyorsan és hatékonyan számolják fel a még meglévő hiányosságokat.

Az EU támogatási intézkedései

Az EU jelentős pénzügyi segítséget nyújt mindkét országnak, hogy támogassa őket a tagságra való felkészülésben. 2006-ban körülbelül 1 155 millió eurót tartanak fenn Románia és körülbelül 545 millió eurót Bulgária számára.

A Bizottság támogatni kívánja mindkét ország erőfeszítéseit azáltal, hogy e segítséget a fennmaradó hiányosságok pótlását szolgáló intézkedésekre összpontosítja. A probléma természetétől függően az EU-támogatás olyan szakértői segítség, képzési szemináriumok, tanácsadó küldetések, egyszerűsített ikerintézményi (twinning light) projektek vagy hasonló eszközök formájában jelenhet meg, amelyeket gyorsan lehet mobilizálni és jól meghatározott problémákra lehet összpontosítani. Számos már meglévő EU-program (mint például a Vám 2007, a Fiscalis program és más programok) egyaránt alkalmazható a mindkét országban meglévő hiányosságok orvoslására.

Az ilyen egyedi támogatási intézkedések segíthetnek a közösségi vívmányokhoz igazodás és a közösségi vívmányok végrehajtása fejlesztésében vagy felgyorsításában. A Bizottság aktívan ösztönzi e feladat elvégzését. Sok függ azonban attól, hogy a két ország képes-e az EU-pénzeszközöket felvenni és hatékonyan felhasználni. Az igazgatási és ellenőrzési kapacitás fejlesztésére irányuló további erőfeszítésekre van szükség, különösen a kiterjesztett decentralizálásra (EDIS) való 2006. évi átállás biztosítása érdekében.

Következtetések

A fentiek figyelembevételével a Bizottság következtetései és javaslatai a következők:

- A Bizottság megerősíti korábbi értékelését, amely szerint Bulgária és Románia teljesíti a tagság politikai kritériumait. Mindazonáltal további erőfeszítésekre van szükség, különösen a jogállamiság megerősítése érdekében, a közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer fejlesztése és korrupció elleni hatékony harc révén. A gazdasági kritériumok tekintetében Bulgária és Románia teljesíti a működő piacgazdaság feltételét. A Bulgáriában végbemenő reformok jelenlegi ütemben történő folytatása és a román strukturális reformprogram lendületes végrehajtása képessé teheti ezeket az országokat arra, hogy megbirkózzanak az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel.

- Bulgária és Románia egyaránt tovább folytatta az EU jogszabályainak elfogadását és végrehajtását, és a közösségi vívmányokhoz való igazodás tekintélyes fokára jutott 15 hónappal a csatlakozás kitűzött időpontja, azaz 2007. január 1. előtt. A jelenlegi állás szerint a Bizottság számos olyan területet is azonosított, ahol fokozott erőfeszítésekre van szükség. A két ország hatóságainak erőteljesen ösztönöznie kell a felkészülést, hogy polgáraik és gazdasági szereplőik számára a tagsággal járó valamennyi előnyt biztosítani tudják. Erőfeszítéseket kell tenniük különösen a kielégítő közigazgatási és igazságügyi kapacitás kialakítására a közösségi vívmányok végrehajtása és betartatása céljából. A Bizottság a csatlakozásig tovább folytatja a folyamat beható ellenőrzését. Különös figyelmet kell fordítani a jogszabályok tényleges végrehajtására és betartatására.

- A két ország felkészülésében van néhány olyan egyedi hiányosság, amely komoly aggodalomra ad okot. Azonnal fellépés nélkül nagyon valószínű, hogy Bulgária és Románia nem lesz képes 2007. január 1-jére eleget tenni az ezeken az egyedi területeken meglévő kötelezettségeinek.

- Bulgáriától és Romániától függ, hogy időben csatlakozni tud-e; ma még inkább igaz, mint az elmúlt években, hogy határozott és döntő erejű lépéseket kell tenniük e kérdések megoldása érdekében. Figyelmeztető levelek követik majd nyomon a fennmaradó problémákat. Helyszíni szakértői szemléket és speciális konzultációkat tartanak majd, hogy meggyőződjenek a Bulgária és Románia által tett lépésekről; ahol szükséges, az Unió jól körülhatárolt, gyors segítséget nyújt majd. Ezen utánkövetés eredményeit belefoglalják abba az ellenőrző jelentésbe, amelyet a Bizottság 2006 áprilisában/májusában kíván bemutatni a Tanácsnak és a Parlamentnek. Akkor a Bizottság majd ajánlhatja, hogy a Tanács 2008. január 1-jére halassza el Bulgária és Románia csatlakozását, ha fennáll annak a komoly veszélye, hogy 2007. januárjára a két ország bármelyike számos lényeges területen nyilvánvalóan nem készült fel a tagsággal járó feltételek teljesítésére. A Bizottság valószínűnek tartja, hogy Bulgária és Románia addigra megtesz minden szükséges helyreigazító intézkedést annak érdekében, hogy a Bizottságnak ne kelljen ilyen ajánlást tennie.

Melléklet: A Bulgáriáról és Romániáról szóló átfogó ellenőrző jelentés következtetései

Bulgária

Bulgária – ahogyan az előző években is – továbbra is teljesíti a tagság politikai kritériumait . Általában véve kielégítő szintet ért el az EU követelményeihez való igazodás terén. Mindazonáltal számos olyan fontos területen van további fellépésre szükség, amelyeket a 2004. évi jelentésben további erőfeszítéseket igénylőként emeltek ki.

A közigazgatási reform tekintetében Bulgáriában még mindig nem készült el a közigazgatás működésének jogszerűségét, elszámoltathatóságát, megbízhatóságát és kiszámíthatóságát biztosító jogszabályi keret. További erőfeszítésekre van szükség a decentralizálás terén is a helyi és regionális igazgatás megerősítése érdekében. A kormány által 2004 áprilisában elfogadott, a közigazgatás korszerűsítéséről szóló fehér könyvet most kell megvalósítani.

Fontos jogalkotási lépéseket tettek a bírói testülettel kapcsolatban. Mindazonáltal a büntetőtárgyalás előtti szakasz reformjának előrehaladása korlátozott maradt, és az igazságszolgáltatási rendszerre továbbra sem jellemző az elszámoltathatóság. Az igazságszolgáltatási eljárások nehézkesek és lassúak maradtak.

A korrupció elleni harc terén a legfőbb problémát ténylegesen a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek nyomozásában és büntetőeljárásában elért továbbra is gyenge eredmények jelentik. Míg a korrupció elleni harc terén tett erőfeszítések valóban jártak némi hatással – különösen a hivatali szféra lakossággal kapcsolatban álló szintjén megjelenő korrupcióval kapcsolatban –, általában véve fennmaradt az a megfigyelés, hogy a korrupció továbbra is aggodalomra ad okot.

Az emberi jogok és a kisebbségek védelme területén több erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy hatékonyan lépjenek fel az emberkereskedelemmel szemben, valamint javítsák számos állami intézményben a gyermekek és a fogyatékkal élők körülményeit. További előrelépésre van szükség a gyógyintézményen kívüli gondozásba való átvétel folyamatában, valamint a pszichiátriai intézmények irányításának fejlesztése terén. Fenn kell tartani az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy megvalósuljon a roma kisebbség hatékony integrációja. A romák bolgár társadalomba egyenrangúként való integrációjáról szóló keretprogramot a tervezettnek megfelelően végre kell hajtani.

A csatlakozás gazdasági kritériumai tekintetében Bulgária továbbra is teljesíti a működő piacgazdaság feltételét. A Bulgáriában végbemenő reformok jelenlegi ütemben történő folytatása képessé teszi az országot arra, hogy megbirkózzon az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel. Bulgária általánosságban véve megtartotta makroökonómiai stabilitását, még ha a külső hiány tovább is nőtt. Tovább folytatódott a strukturális reformprogram végrehajtása, jóllehet nem minden területen egyenlően erőteljes mértékben.

Előrelépés történt a legtöbb olyan területen, ahol az előző évi jelentésben fejlesztéseket javasoltak, de számos kihívás továbbra is fennmaradt. Miután 2004-ben csökkent, a kereskedelmi és folyó fizetési mérleg hiánya újra jelentősen megnövekedett 2005 első felében. További intézkedéseket tettek a hitelállomány növekedésének megfékezésére, de a prudens fiskális politika továbbfolytatása és a bérek mérsékelt növekedése döntő kérdés maradt a külső mérleget fenyegető esetleges kockáztatok elhárításának tekintetében, és a helyzet beható ellenőrzést igényel. További reformokra van szükség az üzleti környezet, és különösen a közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer működésének fejlesztéséhez. Az üzleti nyilvántartás racionalizálása elkezdődött, de még nem fejeződött be. Noha a privatizációs program jelentősen előrehaladt, sikeres befejezéséig e lendületet fenn kell tartani. Kevés előrelépés történt a munkaerőpiac rugalmasságának fokozásában, amely – együttesen az oktatási rendszer átfogó reformjával – elengedhetetlen fontosságú lenne a nem megfelelő képzések körének kiigazításához, és a bolgár gazdaság alkalmazkodóképességének növeléséhez.

Bulgária a legtöbb politikai területen a közösségi vívmányokhoz való igazodás jelentős szintjét érte el. A közigazgatási kapacitás általános megerősítésére irányuló erőfeszítéseket folytatni kell, tekintettel az elfogadott jogszabályok megfelelő végrehajtására.

Valószínű, hogy Bulgária a csatlakozás tervezett időpontjára képes lesz a következő területeken a közösségi vívmányokat a követelményeknek megfelelően végrehajtani: az áruk szabad mozgásának fejezetében a horizontális és eljárási intézkedések, valamint a szektorális jogalkotás új és régi megközelítése; a személyek szabad mozgása tekintetében a munkavállalók szabad mozgása, a társadalombiztosítási rendszerek összehangolása és a polgárok jogai; a tőke szabad mozgása területén a tőkemozgások és a fizetési rendszerek; a társasági jog fejezetében a társasági jog, a számvitel és a Brüsszeli Egyezményt és a Római Egyezményt felváltó rendelet; a versenypolitika . A mezőgazdasági fejezet tekintetében a csatlakozás tervezett időpontjára Bulgária valószínűleg képes lesz a közösségi vívmányok végrehajtására a minőségpolitika, a biogazdálkodás, a mezőgazdasági számviteli információs hálózat, az állami támogatás, a vidékfejlesztés, az állattenyésztés, a takarmányozás és a növény-egészségügyi ágazat terén, valamint a halászati fejezet nemzetközi halászati megállapodásaival és állami támogatásaival kapcsolatban.

A csatlakozás tervezett időpontjára Bulgária valószínűleg képes lesz a közösségi vívmányok végrehajtására a közlekedéspolitika területén a transzeurópai hálózatok, a belvízi hajózás, a közúti fuvarozás és vasúti fuvarozás; az adózás területén a HÉA; a gazdasági és monetáris unió és a statisztika fejezetei; a szociális és foglalkoztatáspolitika területén a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, a szociális védelem és foglalkoztatáspolitika; az energiaügy területén az ellátást biztosító intézkedések, az energiahatékonyság, a megújuló energia és nukleáris energia; az iparpolitika területén az ipari stratégia; a kis- és középvállalkozások , a tudomány és kutatás , az oktatás és képzés és a kultúra és audiovizuális politika fejezetei; a regionális politika területén a területi szervezés; a környezetvédelem területén a természetvédelem és a levegőminőség; a bel- és igazságügy fejezetében a migráció, a terrorizmus elleni harc, a vámügyi együttműködés és az emberi jogok területének jogi eszközei; a vámunió jogszabályai, a külkapcsolatok és a közös kül- és biztonságpolitika ; a pénzügyi ellenőrzés terén a nyilvános belső pénzügyi ellenőrzés és a külső audit területeivel kapcsolatban; tekintettel továbbá a pénzügyi és költségvetési rendelkezésekre .

Másodszor, Bulgáriának fokozott erőfeszítéseket kell tennie bizonyos területeken a csatlakozásra való felkészülés sikeres befejezése érdekében.

Ez felöleli az áruk szabad mozgásának fejezetében a még nem harmonizált területet és a közbeszerzést; a személyek szabad mozgása területén a szakképesítések kölcsönös elismerését; a szolgáltatásnyújtás szabadsága fejezetében a letelepedés jogát, a banki és befektetési szolgáltatásokat és az értékpapírpiacokat, az információs társadalomról szóló rendeleteket és a személyes adatok védelmét; a tőke szabad mozgása területén a pénzmosást; a mezőgazdaság területén a legtöbb közös piaci szervezetet és a külkereskedelmi mechanizmust, valamint az állategészségügy területének közös intézkedéseit; a halászati politikával kapcsolatos flottaigazgatást, felügyeletet és ellenőrzést, a strukturális fellépéseket és piacpolitikát.

Felöleli továbbá a következő területeket: a közlekedéspolitika terén a légi közlekedést és a tengeri közlekedést; az adózás terén a jövedéki adókat, a közvetlen adózást, az adminisztratív együttműködést és a kölcsönös segítségnyújtást; a szociális és foglalkoztatáspolitika fejezetében a munkajog, a szociális párbeszéd, a közegészségügy, az Európai Szociális Alap (kivéve a közigazgatás intézményi kapacitásának és hatékonyságának megerősítését szolgáló működési programot, amely terület komoly aggodalomra ad okot), a diszkriminációmentesség és a társadalmi integráció területét; az energiaügy terén a versenyképességet és a belső energiapiacot; az iparpolitika területén a privatizációt és a szerkezetátalakítási intézkedéseket, különösen az acélipar tekintetében; a távközlést és informatikát ; a regionális politika terén a jogszabályi keretet és a programozás, ellenőrzés és értékelés területeit; a környezetvédelem tekintetében a horizontális jogszabályokat, valamint a vízminőség, az ipari szennyezés és a kockázatkezelés területeit, a vegyi anyagokat és GMO-kat, a nukleáris biztonságot, a sugárvédelmet és a hulladékgazdálkodást; a fogyasztó- és egészségvédelem fejezetét; a bel- és igazságügy területén a vízumpolitikát, a menekültügyet, a polgári- és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést, a kábítószerek elleni küzdelmet és a pénzmosást, valamint az adatvédelmet; a vámunió szabályainak alkalmazásához szükséges adminisztratív és működési kapacitást; továbbá a pénzügyi ellenőrzés terén a strukturális fellépések kiadásainak ellenőrzését és az EU pénzügyi érdekeinek védelmét.

Harmadszor, Bulgáriának azonnali és határozott intézkedést kell tennie a komoly aggodalomra okot adó problémák orvoslására, ha a csatlakozás kitűzött időpontjára készen kíván állni a tagságra.

Ez lefedi a társasági jog területén a szellemi és ipari tulajdonjogok védelmét, és a szolgáltatások fejezetében a gépjármű-biztosítást. Érinti a mezőgazdaság fejezetében a kifizető ügynökségeket és az integrált adminisztrációs és ellenőrző rendszert, továbbá a tejtermékpiac közös szervezését, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) és az állati melléktermékek kérdését (különösen a második hulladékfeldolgozó üzemek építését és a takarmányozási tilalom bevezetését), az állat-egészségügyi ellenőrző rendszert (az állatok azonosítását és nyilvántartását, a határállomásoknál található állat-egészségügyi állomások létrehozását) és az állatbetegségek elleni védekezést, az élő állatok és állati termékek kereskedelmét, az állategészségügyet és az állatjóllétet; a regionális politika területén az intézményi struktúrákat, a pénzügyi irányítást és ellenőrzést, ideértve az Európai Szociális Alap fent említett működési programjával kapcsolatosakat. Végezetül sürgős intézkedésre van szükség a bel- és igazságügy területén, különösen a schengeni vívmányok alkalmazására, valamint a jövőbeli EU-határok igazgatására, a rendőrségi együttműködésre és a szervezett bűnözés, csalás és korrupció elleni harcra való felkészülés tekintetében, ha Bulgária a tervezett időpontra készen kíván állni a tagságra.

Románia

Románia – ahogyan az előző években is – továbbra is teljesíti a tagság politikai kritériumait . Általában véve kielégítő szintet ért el az EU követelményeihez való igazodás terén. Továbbá Románia jelentős lépéseket tett, hogy megoldja a politikai kritériumok 2004. évi jelentésben további fejlesztést igénylőként kiemelt területeinek problémáit, mint például a bírói testület reformja és függetlensége, a média nagyobb szabadságának biztosítása, az ingatlanok visszaszolgáltatásáról szóló új jogszabályok, a kisebbségek helyzetének és a gyermekek védelmének átfogó fejlesztése.

Mindazonáltal még további erőfeszítésekre van szükség a közigazgatás reformjának folytatásához, különösen a közszolgálat szakmai felkészültségének növelése és az EU-szabályok alkalmazásához és végrehajtásához szükséges megfelelő személyzettel és finanszírozással való ellátása terén. Az igazságszolgáltatási rendszer reformja általában véve jó úton halad, de ténylegesen végre kellene hajtani az elfogadott stratégiában és cselekvési tervben meghatározott ütemtervvel összhangban.

A korrupció elleni harcnak kiemelt prioritást kellene kapnia. Az erőfeszítéseknek a korrupcióellenes jogszabályok hatékony végrehajtására kellene irányulniuk, továbbá a megelőzést szolgáló intézkedésekre, a magas szinten elkövetett és a bűnüldöző szervek körében előforduló korrupció elleni harcra.

Az emberi jogok és a kisebbségek védelme terén további erőfeszítésekre van szükség, hogy megszüntessék a letartóztatottakkal való rossz bánásmódot, megerősítsék az emberkereskedelem megelőzésével foglalkozó nemzeti ügynökség adminisztratív kapacitását, további erőfeszítéseket tegyenek a rokkant és szellemi fogyatékos emberek helyzetének javításáért, több figyelmet fordítsanak a gyermekek jogairól szóló új jogszabályokra, és biztosítsák a roma kisebbségek hatékony integrációját, különös tekintettel a lakhatáshoz, a szociális szolgáltatásokhoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférésükre.

A gazdasági kritériumok tekintetében Románia továbbra is teljesíti a működő piacgazdaság feltételét. A strukturális reformprogram lendületes végrehajtása képessé kell, hogy tegye Romániát arra, hogy megbirkózzon az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel. Románia általában véve fenntartotta makroökonómiai stabilitását, mégha az alkalmazott politikák összetétele kevésbé is bizonyult körültekintőnek, valamint fokozta az aggodalmat a közelmúltban elért stabilizációs sikerek fenntarthatóságát illetően. Tovább folytatódott a strukturális reformprogram végrehajtása, jóllehet nem minden területen egyformán lendületesen.

A tavalyi jelentésben további fejlesztésekre szorulóként kiemelt területek tekintetében némi – noha egyenlőtlen mértékű – előrelépés történt e problémák többsége terén. Mindazonáltal a dezinfláció lelassult, a külső kiegyensúlyozatlanság fokozódott, és a növekedés egyre kevésbé kiegyenlített a magánháztartások élénk fogyasztása és a lassuló exportnövekedés miatt. Az adóreform prociklikus hatása és az állami szféra bérpolitikája terén elkövetett hiba felelős mindezért, és nincs összhangban a politikák körültekintő összetételének kialakítására szólító tavalyi felhívással. A prudens fiskális politika kialakítását prioritássá kellene tenni, különösen a bevételi alap állandó megerősítését szolgáló kiegészítő intézkedések végrehajtása által, és az állami szféra körültekintő bérpolitikája révén a kiadások áttekinthető középtávú stratégiája keretein belül, amely stratégia célja a gazdaság növekedési potenciálja és az EU-csatlakozásra való felkészülés megerősítése. A privatizációs program folytatására, az életképtelen vállalkozások tényleges leépítésére, a pénzügyi fegyelem (végrehajtásának) további fokozására és a bírói testület működésének lényeges fejlődésére van szükség ahhoz, hogy pozitív üzleti környezet alakuljon ki, valamint hogy a gazdaság mentesüljön a rosszul kihelyezett forrásoktól.

Románia a legtöbb politikai területen a közösségi vívmányokhoz való igazodás jelentős szintjét érte el. Az általános közigazgatási kapacitás megerősítésére irányuló erőfeszítéseket folytatni kell, tekintettel az elfogadott jogszabályok megfelelő végrehajtására.

A csatlakozás tervezett időpontjára Románia a megkövetelteknek megfelelően valószínűleg képes lesz a közösségi vívmányok végrehajtására a következő területeken: az áruk szabad mozgásának fejezetében a még nem harmonizált terület, valamint a szektorális jogalkotás új megközelítése; a személyek szabad mozgása tekintetében a szakképesítések kölcsönös elismerése, a munkavállalók szabad mozgása és a társadalombiztosítási rendszerek összehangolása; a szolgáltatásnyújtás szabadsága fejezetében a banki és a befektetési szolgáltatások és az értékpapírpiac, valamint az információs társadalom rendeletei; a tőke szabad mozgása tekintetében a tőkemozgás és a kifizetések, továbbá a kifizetési rendszerek; a társasági jog fejezetében a társasági jog, a számvitel, az auditálás és a Brüsszeli Egyezményt és a Római Egyezményt felváltó rendelet; a versenypolitika fejezetében a trösztellenes szabályozás; a mezőgazdaság korlátozott számú kérdése; a halászati fejezetben a nemzetközi halászati megállapodások és az állami támogatás; a közlekedéspolitika ; az adózás területén a jogszabályi igazodás a HÉA tekintetében, a jövedéki adók és a közvetlen adózás; a gazdasági és monetáris unió ; a statisztika ; a szociális és foglalkoztatáspolitika terén nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód, munkahelyi biztonság és egészségvédelem, foglalkoztatáspolitika, szociális védelem és a diszkrimináció elleni politika; az energiaügy ; az iparpolitika terén az ipari stratégia; a kis- és középvállalkozások , a tudomány és kutatás , az oktatás és képzés ; a távközlés és informatika ; a kultúra és audiovizuális politika területén a kultúra; a regionális politika és a strukturális eszközök tekintetében a területi szervezetek és programozás; a környezetvédelem fejezetében a levegőminőség, a természetvédelem, a vegyi anyagok és a genetikailag módosított organizmusok, a zajkibocsátás, a nukleáris biztonság és a sugárvédelem; a fogyasztó- és egészségvédelem ; a bel- és igazságügy terén a migráció, a menekültügy, a terrorizmus elleni harc, a vámügyi együttműködés és az emberi jogok területének jogi eszközei; a vámunió jogszabályai, a külkapcsolatok ; a közös kül- és biztonságpolitika és a pénzügyi és költségvetési rendelkezések .

Másodszor, Romániának fokozott erőfeszítéseket kell tennie bizonyos területeken a csatlakozásra való felkészülés sikeres befejezése érdekében.

Ez felöleli az áruk szabad mozgásáról szóló horizontális és eljárási intézkedéseket és a szektorális jogalkotás régi megközelítését; a személyek szabad mozgása terén az állampolgári jogokat; a szolgáltatásnyújtás szabadságának területét a letelepedés joga, valamint a nem pénzügyi szolgáltatások és a (gépjármű) biztosítás nyújtásának szabadsága és a személyes adatok védelme tekintetében; a tőke szabad mozgása területén a pénzmosás elleni fellépéseket; a versenypolitikát , különösen az állami támogatás szabályainak végrehajtása tekintetében. A mezőgazdaság terén a minőségpolitikát, a külkereskedelmi mechanizmusokat és a közöspiaci szervezeteket; az állatjóllétet, az élő állatok és állati termékek kereskedelmét, az állattenyésztési technikát és a takarmányozást; a halászati politikával kapcsolatban pedig a forrás- és flottaigazgatást, a felügyeletet és ellenőrzést, a strukturális fellépéseket és a piacpolitikát érinti.

Magában foglalja továbbá a munkajog területét, a szociális párbeszédet, a közegészségügyet, az Európai Szociális Alapot (noha komoly aggodalomra adnak okot a végrehajtáshoz szükséges intézményi struktúrák – lásd lent a regionális politikánál és a strukturális eszközöknél ), és a szociálpolitika és foglalkoztatás tekintetében a társadalmi integrációt; az iparpolitikában a privatizációt és szerkezetátalakítást; a kulturális és audiovizuális politika terén az audiovizuális terület jogszabályaihoz való igazodás befejezését; a regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása tekintetében a jogszabályi keretet, az ellenőrzést és értékelést; a környezetvédelemben a horizontális jogszabályokat, a hulladékgazdálkodást és a vízminőséget; a bel- és igazságügy terén a vízumpolitikát, az adatvédelmet, a rendőrségi együttműködést és a szervezett bűnözés elleni harcot, a polgári- és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést, továbbá a kábítószerek és a pénzmosás elleni küzdelmet; a vámuniós szabályok alkalmazását szolgáló adminisztratív és működési kapacitást; és a pénzügyi ellenőrzést.

Harmadszor, Romániának azonnali és határozott intézkedést kell tennie a komoly aggodalomra okot adó problémák orvoslására, ha a csatlakozás kitűzött időpontjára felkészülten kíván állni.

Ez lefedi az áruk szabad mozgása terén a közbeszerzés területét, továbbá a társasági jogban a szellemi és ipari tulajdonjogok védelmét. Jelentős számú kérdés még mindig megválaszolatlanul maradt a mezőgazdaság területén, különös tekintettel Románia felkészülésére a kifizető ügynökségek létrehozása és az integrált adminisztrációs és ellenőrző rendszer végrehajtása terén. Továbbá érinti mindez az állategészségügyi kérdések területét, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra (TSE-k) és az állati melléktermékekre (különösen az elhullott állati tetemek gyűjtésére szolgáló rendszerre, az állatihulladék-feldolgozó üzemek hiányára, a takarmányozási tilalom bevezetésére) vonatkozó intézkedéseket, de ezeken túl a belső piac állat-egészségügyi ellenőrző rendszerét (az állatok azonosítását és nyilvántartását, a határállomásoknál található állat-egészségügyi állomások létrehozását), az állatbetegségek elleni védekezés intézkedéseit és az állategészségügyet. Komoly aggodalomra okot adó további problémát jelent az adózás területén az adminisztratív kapacitás, különösen az IT-rendszer interoperabilitása elérésének lassú előrehaladása; a regionális politika és a strukturális eszközök intézményi struktúráinak, pénzügyi irányításának és ellenőrző mechanizmusainak megerősítésére irányuló sürgető igény, továbbá a környezetvédelem területén az ipari szennyezés és az átfogó adminisztratív kapacitás kialakítása. Végezetül sürgős intézkedésre van szükség a bel- és igazságügy területén, különösen a schengeni vívmányok alkalmazására és a jövőbeli EU-határok igazgatására való felkészülés, továbbá a csalás és korrupció elleni harc terén, ha Románia a tervezett időpontra készen kíván állni a tagságra.

[1] A halasztási záradék és a védzáradékok pontos részletei a HL L 157, 2005.6.21. számában közzétett csatlakozási szerződés és jegyzőkönyv 36–39. cikkében találhatók.