A GDP-korrekciók nagyobb mértékű nevezőhatást gyakorolnak az adósságrátára, mint a költségvetési hiányra. A GDP korrekciója több tagállam adósságrátáját is befolyásolta. Az adósságráta növekedése mindenekelőtt Spanyolország (+0,5 százalékpont), Franciaország és Luxemburg (+0,4 százalékpont) és Görögország (+0,3 százalékpont) esetében volt megfigyelhető, Ciprus (-1,3 százalékpont), Bulgária, a Cseh Köztársaság és Ausztria (-0,7 százalékpont), Magyarország és Finnország (-0,6 százalékpont), végül pedig Írország esetében (-15,1 százalékpont) jelentős csökkenést tapasztaltak. A GDP-korrekció valamennyi tagállam tekintetében a költségvetési hiányra csak korlátozott hatást gyakorolt, kivéve Írországot (+0,4 százalékpont) és Bulgáriát (+0,1 százalékpont).

A tagállamok adatotokat szolgáltatnak továbbá a kétoldalú kormányközi hitelnyújtásról is, amelyre általában pénzügyi támogatási programokkal összefüggésben kerül sor. Az EDP-sajtóközlemény az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközre vonatkozó egyéb információk mellett ezt az információt is tartalmazza. A 2012–2015 közötti évek tekintetében a kormányközi hitelnyújtásra vonatkozó adatok elsősorban a Görögországnak, Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelekkel kapcsolatosak.

Az Eurostat 2009. július 15. óta egy kiegészítő táblázatban gyűjti a pénzügyi intézmények támogatására irányuló kormányzati beavatkozásokhoz kapcsolódó adatokat. A 2016-ban gyűjtött adatok a 2007–2015 közötti időszakra vonatkoztak. Öt kivételével (Észtország, Lengyelország, Málta, Románia és Szlovákia) valamennyi tagállam beszámolt különböző, az említett időszakban megvalósított kormányzati beavatkozásokról. Finnországban (2008) és a Cseh Köztársaságban (2013–2015) a jelentésben szereplő beavatkozások csak feltételes kötelezettségekhez kapcsolódtak. 2015-ben a pénzügyi intézmények támogatásának hiányára gyakorolt hatás rendkívül nagy volt Görögországban (a GDP 4,1 %-a), Portugáliában (a GDP 1,6 %-a) és Szlovéniában (a GDP 1,4 %-a). Az Eurostat az EDP-sajtóközleménye mellett egy háttérinformációkat tartalmazó kiadványt is megjelentetett, amelyben részletes információkat közöl a kiegészítő táblázat és az adatokkal kapcsolatos megállapítások tartalmáról .

A 4. adatszolgáltatási táblázatban az államháztartás kereskedelmi hitelekkel és előlegekkel kapcsolatos kötelezettségállományát kell bejelenteni. Mindazonáltal a tagállamoknak csak a fele nyújtott be olyan adatszolgáltatást, amely az összes államháztartási alszektort és azok belső egységeit is maradéktalanul lefedte. Belgium, Bulgária, Németország, Írország, Görögország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Málta, Hollandia, Lengyelország és az Egyesült Királyság ideiglenesként jelölte meg az adatokat, azaz a jövőbeni adatszolgáltatások során korrigálhatók.

Valamennyi tagállam megküldte az Eurostatnak a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatokat a 2016. áprilisi és októberi adatszolgáltatás során. Az októberi adatszolgáltatás során valamennyi tagállam teljes mértékben kitöltötte az 1. adatszolgáltatási táblázatot, a 2. adatszolgáltatási táblázatban pedig részletesen ismertette a központi költségvetés hivatalos egyenlege és a túlzotthiány-eljárás szerinti többlet/hiány közötti kapcsolatot minden alszektorban. Az Egyesült Királyságban a hivatalos egyenleget eredményszemlélet alapján ítélik meg, és nagyon kevés olyan korrekcióról számoltak be, amelyet a hivatalos egyenleg többletté/hiánnyá történő alakítása érdekében hajtottak végre az ESA 2010 szerint. Néhány ország nem tett jelentést a sablonban előírt kiigazítási tételekről (Németország, Ausztria), más országok (Olaszország, Hollandia, Finnország és Svédország) pedig fennmaradó kiigazítási tételekről tettek jelentést.

Az EDP-notifikációs táblázatoknak négy fő típusa létezik. Az 1. táblázat a kormányzati többletet/hiányt összességében és kormányzati szektoronként, az adósságszinteket összességében és a pénzügyi eszközök kategóriái szerint mutatja. Ezenkívül kiterjed az aktuális piaci áron kifejezett GDP-re, a bruttó állóeszköz-felhalmozásra vonatkozó kormányzati kiadásokra és a kamatokra is. A 2A–2D. táblázat a nemzeti definíció szerinti hivatalos költségvetési egyenleg (melynek neve hivatalos egyenleg a nemzeti számlákra vonatkozó módszertanban) és a költségvetési hiány/többlet közötti átmenetet magyarázza alszektoronként (melynek neve nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel a nemzeti számlákra vonatkozó módszertanban). A 3A–3D. táblázat a költségvetési többlet/hiány és egyéb kapcsolódó tényezők adósságváltozásra gyakorolt hatását és az alszektorok adósságának konszolidációját ismerteti, a 4. táblázat pedig elsősorban a kereskedelmi hitelekre és előlegekre vonatkozó adatokat tartalmazza. Az 1. és a 2. adatszolgáltatási táblázat a 2012–2016 közötti éveket, a többi táblázat pedig a 2012–2015 közötti éveket fedi le.

c) a túlzott hiány esetén követendő eljárásban jelentett táblázatok;

A 479/2009/EK rendelet konzultációs és módszertani látogatásokról rendelkezik. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság és az Európai Központi Bank képviselői rendszeresen részt vettek megfigyelőként a látogatásokon. Konzultációs látogatásokat rendszeresen tesznek azzal a céllal, hogy áttekintsék a jelentett adatokat, megvizsgáljanak módszertani kérdéseket, megvitassák a módszertani leírásokban szereplő statisztikai folyamatokat és forrásokat, és értékeljék a vonatkozó – például a kormányzati szektor elhatárolására, a számbavételek időpontjára és a kormányzati gazdasági műveletek és kötelezettségek besorolására vonatkozó – elszámolási szabályoknak való megfelelést.

Az utóbbi években gyakoribbá váltak a túlzotthiány-eljárás kapcsán a tagállamokban tett látogatások. Amennyiben az Eurostat valamely tagállamra vonatkozóan olyan különösen fontos kérdést vet fel, amely kizárólag az érintett hatóságokkal való találkozó megtartása útján oldható meg, ad hoc találkozót vagy technikai látogatást szerveznek az adott tagállamban.

Az Eurostat 2016-ban túlzotthiány-eljárással (EDP) kapcsolatos konzultációs látogatást tett a következő helyszíneken: Belgium (január 21–22.), Magyarország (február 15–16.), Görögország (február 17–19. és március 22–24.), Németország (február 25–26.), Bulgária (február 29–március 1.), Luxemburg (március 15–16.), Litvánia (május 19–20.), Málta (június 8–10.), Dánia (szeptember 19–20.), Portugália (november 9–11.) és a Cseh Köztársaság (november 22–23.). Ezenfelül az Eurostat három alkalommal ad hoc látogatást tett: Görögországban (június 27–28.), Magyarországon (szeptember 22.) és Lengyelországban (november 17–18.). Az Eurostat az adatok esetleges valótlan bemutatásának folyamatban lévő vizsgálatának keretében technikai látogatást (január 25–27.) és különleges látogatást tett (szeptember 26–28.) Ausztriában.

Az egyes konzultációs látogatásokból levont végleges következtetéseket – beleértve a közösen kidolgozott intézkedések és a felvetett kérdések leírását – eljuttatják a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsághoz, továbbá közzéteszik az Eurostat honlapján. Ezek végrehajtása az idők során számottevő mértékben javította az adatok minőségét.

2016-ban az Eurostat nem tett módszertani látogatást.

2.2.3.Az Eurostat által nyújtott konkrét tanácsadás

A tagállamok rendszeresen konzultálnak az Eurostattal, hogy tisztázzanak különböző jövőbeli vagy múltbeli műveletekkel kapcsolatos nemzeti számviteli kérdéseket. Az Eurostat a meglévő közzétett iránymutatásának megfelelően ad tanácsot. Július óta az átláthatóság érdekében az Eurostat valamennyi javaslatát közzéteszi anélkül, hogy – az addigi gyakorlattal ellentétben – először engedélyt kért volna erre az érintett tagállamtól. 2016-ban összesen 19 levelet tettek közzé.

2.2.4.A legújabb módszertani kérdések

Az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyv (MGDD) 2016. évi kiadását március 4-én tették közzé; a kézikönyv a módszertani kérdésekkel foglalkozó munkacsoport 2015. évi munkájának eredményeképpen több fejezetet összhangba hozott az ESA 2010-zel.

Az Eurostat értékelte az ESA 2010 szabályainak helyes alkalmazását, és ellenőrizte módszertani határozatainak alkalmazását a tagállamok által szolgáltatott adatok elemzése révén a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatokhoz kapcsolódó kérdőívben, valamint a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos konzultációs látogatások során a nemzeti statisztikai hatóságokkal folytatott megbeszélések révén.

Az Eurostat az ESA 2010 általános szabályait kiegészítendő további módszertani iránymutatásokat biztosít az EDP statisztikájával és a GFS számviteli szabályaival kapcsolatban. Az iránymutató feljegyzéseket az Eurostat teszi közzé, miután konzultált a tagállamok statisztikai hatóságaival. A pontosításokat az Eurostat teszi közzé, és elmagyarázza az elszámolási szabályokat néhány konkrét kérdés tekintetében.

Az Eurostat 2016-ban három pontosító feljegyzést tett közzé: „A köz- és magánszféra közötti partnerségek statisztikai kezelése” (március 4.), „A szanálással összefüggő új jogszabályok statisztikai vonatkozásai” (március 31.) és „A nemzeti szanálási alapokhoz való, 2015. évi hozzájárulások statisztikai nyilvántartása” (szeptember 26.).

Ezenfelül alaposan megvitatták a köz- és magánszféra közötti partnerségek statisztikai nyilvántartását, különösen a Juncker-féle európai beruházási tervvel összefüggésben. Az Eurostat jelentős erőfeszítéseket tett a köz-magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó szabályok pontosítása érdekében. A márciusban közzétett feljegyzésen és az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvben a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó aktualizált fejezeten felül az Eurostat – az Európai Beruházási Bankkal együtt – átfogó útmutatót tett közzé szeptember 29-én a köz- és magánszféra közötti partnerségekről (A Guide to the Statistical Treatment of PPPs' („Útmutató a köz- és magánszféra közötti partnerségek statisztikai kezeléséhez”)).

Az Eurostat 2016-ban két munkacsoportot állított fel: egyet a felülvizsgálati politikáról (március 3. és május 24–25.), a másikat pedig az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvről (szeptember 13–14.). Az utóbbi olyan módszertani kérdésekre összpontosított, amelyek további pontosítást igényelnek és/vagy amelyek tekintetében útmutatók közzététele, illetve az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyv egyes fejezeteinek aktualizálása várható. Három erre vonatkozó szakértői ülést is tartottak: július 4-én a szanáláshoz való hozzájárulások és betétbiztosítási rendszer, november 14-én az állami tulajdonú pénzügyi válságkezelési struktúrák és november 15-én a toxikus adósság témakörében.

2.2.5.Az alapul szolgáló kormányzati számlákkal való összhang

A 479/2009/EK rendeletben meghatározott április 1-jei és október 1-jei adatszolgáltatási határidőket azért vezették be, hogy biztosítsák az összhangot az alapul szolgáló – az Eurostat részére különböző ESA adattovábbítási táblázatokban szolgáltatott – éves és negyedéves kormányzati szektorszámlákkal. Az Eurostat szisztematikusan ellenőrzi a túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatásnak az ezt alátámasztó kormányzati szektorszámlákkal való összhangját. A kormányzati kiadás és bevétel összegének például összhangban kell lennie a bejelentett hiányadatokkal.

A túlzotthiány-eljárás keretében szolgáltatott adatok rendszerint összhangban voltak az ESA 2010 szerint bejelentett kormányzati számlákkal, bár mind a pénzügyi eszközökre és kötelezettségekre (állományokra) vonatkozó mérlegek, mind a negyedéves államháztartási pénzügyi számlák tekintetében felmerültek kétségek (27. ESA-táblázat). Figyelemreméltó ellentmondások merültek fel Bulgária, Ciprus, Dánia, Németország, Görögország, Írország, Luxemburg, Portugália és Spanyolország, kisebb különbségek pedig Franciaország és Magyarország tekintetében.

A nettó pénzügyi tranzakciók tekintetében 2016 októberében Görögország esetében több év vonatkozásában továbbra is jelentős különbségek állnak fenn, csakúgy mint a korábbi adatszolgáltatásban. Ennek kapcsán az Eurostat ezért ismét visszavonta a 27. ESA-táblázat közzétételét, és az euróövezetre és az EU-28-ra vonatkozó összesítések tekintetében módosította Görögország adatait. Az Eurostat a Görög Nemzeti Bankkal és az Európai Központi Bankkal együtt dolgozik a probléma kezelésén.

A tagállamok által a túlzotthiány-eljárás keretében szolgáltatott többlet-, illetve hiányadatok, a bruttó állóeszköz-felhalmozásra és a kamatkiadásokra vonatkozó adatok teljes mértékben összhangban voltak a kormányzati kiadásra és bevételre vonatkozó éves és negyedéves adatokkal (2. és 25. ESA-táblázat). Az összes tagállam esetében teljes volt az összhang az éves államadósságra és a negyedéves államadósságra (28. ESA-táblázat) vonatkozó adatok között.

2.3.Közzététel