HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 299/1

Hatodik éves jelentés az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi együttes fellépés végrehajtásáról

(2007/C 299/01)

BEVEZETÉS

A Tanács 2002. július 12-én elfogadta az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló 2002/589/KKBP együttes fellépést. Az együttes fellépés a keretében végzett fellépések éves áttekintését írja elő. Eddig öt éves jelentés készült.

Az EU jelentős szereplője és közreműködője a kézi- és könnyűfegyverek, valamint lőszereik tiltott terjesztése és felhalmozása elleni küzdelemnek. A 2003. évi európai biztonsági stratégia alapján az Európai Tanács 2005. december 15–16-án elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint lőszereik tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelemre vonatkozó EU-stratégiát. Ez a dokumentum hangsúlyozza, hogy az EU rendelkezésére álló többoldalú és regionális eszközök teljes mértékű kiaknázása mellett az Európai Unión belül és a külkapcsolatokban a biztonság és a fejlődés terén egységes EU-politikákra van szükség. A jelentés politikai iránymutatásként szolgál a rendelkezésre álló különféle eszközök segítségével ezen a területen végzett uniós tevékenységek tekintetében, valamint a tagállamok számára egyaránt.

A kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó EU-stratégia továbbra is figyelembe veszi a 2002/589/KKBP együttes fellépést, amely az Afrikában, Ázsiában, Latin-Amerikában és a Balkánon, valamint a legutóbb Ukrajnában megvalósított egyedi fellépések alapjaként szolgál. 1999 óta a KKBP pénzeszközeiből körülbelül 14,5 millió eurót kötöttek le ezen együttes fellépés végrehajtási határozatai útján.

Az e területhez kapcsolódó politikák közé tartozik a fegyveres konfliktusok megelőzésére irányuló európai uniós program, amely fejlesztési támogatás nyújtásával kívánja kezelni a konfliktusok mélyén meghúzódó okokat, a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló európai uniós program, továbbá a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekekről szóló európai uniós iránymutatás.

Az EU továbbra is élen jár a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzését, leküzdését és megszüntetését célzó közös küzdelemben és gyakorlati munkában, és elkötelezett az ENSZ cselekvési programjának uniós szintű megvalósítása mellett. A tagállamokon, az EFA-n, a közösségi finanszírozáson és a KKBP-költségvetés forrásain keresztül történő uniós finanszírozás továbbra is az ENSZ cselekvési programjának végrehajtásához nyújtott pénzügyi támogatás fő forrásainak egyike.

2006. június 30-án, az ENSZ cselekvési programjának felülvizsgálatáról szóló konferencia során az Európai Unió előterjesztette a tiltott kézi- és könnyűfegyverek elleni küzdelem érdekében folytatott tevékenységeiről szóló átfogó áttekintését. Az uniós elnökség (Ausztria), a Tanács Főtitkársága/a főképviselő személyes megbízottjának hivatala és az Európai Bizottság képviselői bemutatták a kézi- és könnyűfegyverekre, valamint lőszereikre vonatkozó új EU-stratégián alapuló, a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó általános politikát és ismertették, hogy ez különböző eszközök segítségével hogyan valósul meg a konkrét tevékenységekben.

Ez a jelentés a 2002/589/KKBP együttes tanácsi fellépést, valamint a Tanács által 1997. június 26-án elfogadott, a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló EU-programot tárgyalja. Középpontjában a 2006-ban végzett tevékenységek állnak. A jelentést a Tanács Főtitkársága készítette és az tartalmazza a tagállamoktól érkezett nemzeti észrevételeket is.

Ez a jelentés három részből és egy mellékletből áll:

— az I. rész a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos problémák megoldására irányuló tagállami erőfeszítésekkel foglalkozik;

— a II. rész a végrehajtást célzó nemzetközi erőfeszítéseket tárgyalja;

— a III. rész a nemzetközi és regionális szervezetek munkájában való részvételre tér ki;

— A melléklet a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti szintű, és az uniós intézményeken belüli kapcsolattartó pontok listáját tartalmazza.

I. A VÉGREHAJTÁST CÉLZÓ TAGÁLLAMI ERŐFESZÍTÉSEK

AUSZTRIA

A fegyverexport ellenőrzése jelentősen javult a 2005. évi új külkereskedelmi törvény és az azt követő, 2006. évi rendelet révén. Az új osztrák külkereskedelmi törvény (FTA, „Aussenhandelsgesetz”) 2005. októberi hatálybalépését követően 2006 elején hatályba lépett az FTA végrehajtásáról szóló külkereskedelmi rendelet (FTAR, Szövetségi Jogi Közlöny II., 121/2006). A végrehajtó jogszabály az engedélyek kiadását összehangolja a fegyverkivitelről szóló uniós magatartási kódexben foglalt megfelelő rendelkezésekkel, és azt az osztrák kereskedőkre nézve kötelezővé teszi. Ezenfelül a közvetítő és a közvetítői tevékenység fogalmát a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló 2003/468/KKBP tanácsi közös állásponttal összhangban határozza meg.

A hadianyagokról szóló osztrák rendelet és a Gazdasági és Munkaügyi Minisztériumnak a hadianyagoktól eltérő haditechnikai eszközöket tartalmazó listája összhangban áll az Európai Unió közös katonai listájával. Az osztrák listát folyamatosan frissítik annak érdekében, hogy az EU közös katonai listájának szövegezéséhez igazítsák. Az új FTA szerint az EU közös katonai listáján szereplő tételek kivitele, tranzitja és közvetítése engedélyhez kötött. Az EU közös katonai listáján szereplő termékek Közösségen belüli kereskedelmére – néhány kivételtől eltekintve – nyomon követési eljárás vonatkozik. A katonai célokra alkalmas hagyományos fegyverrendszerek kifejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával vagy egyéb szervizelésével, készletezésével, tesztelésével és terjesztésével kapcsolatos műszaki segítségnyújtás nem engedélyezett, ha e segítségnyújtás ellentétben áll az uniós közös álláspontok vagy közös fellépések, EBESZ-határozatok vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának kötelező erejű határozatai alapján hozott korlátozó intézkedésekkel. Ezenkívül a védelmi miniszter által elfogadott egyik rendelet felsorolja azokat a hadianyagokat és egyéb fegyvereket, amelyek megsemmisítését mérlegelik. Ez a lista az EU és az EBESZ meghatározásai alapján lett összeállítva.

Eljárás

Az Ausztria EU-elnökségét megelőző időszakban tovább erősödött az együttműködés és a koordináció a Külügyminisztérium, a Belügyminisztérium, a Gazdasági és Munkaügyi Minisztérium, valamint a Védelmi Minisztérium között. Az említett minisztériumok részvételével rendszeresen tartanak értekezleteket.

BELGIUM

Nemzetközi kötelezettségeinek eleget téve Belgium 2006. június 8-án új fegyvertörvényt fogadott el (amit 2006. június 9-én tettek közzé a Belga Hivatalos Közlönyben [Moniteur Belge]) a különösen a polgári lakosság tulajdonában lévő kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének javítása céljából.

BULGÁRIA

Új jogszabály elfogadására nem került sor. A nemzeti együttműködést, a tárcaközi és a kormányközi koordinációt szolgáló mechanizmusokat, valamint a megfelelő igazgatási és bűnüldöző szervek közötti információcsere formáit és eszközeit a fegyverekkel és a kettős felhasználású árukkal és technológiákkal kapcsolatos külkereskedelmi tevékenység ellenőrzéséről szóló hatályos törvény vonatkozó rendelkezései részletesen meghatározzák. A kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó ENSZ cselekvési programról szóló 2002., 2003. és 2005. évi nemzeti jelentésekben foglalt, a jogalkotási intézkedésekkel kapcsolatos információk jelenleg is érvényesek.

A robbanóanyagok, lőfegyverek és lőszerek ellenőrzéséről szóló törvény 2006. május 9-i módosításával bevezették az európai lőfegyvertartási igazolványt (EFP). Az európai lőfegyvertartási igazolvány olyan hivatalos okmány, amelyet lőfegyver-viselési és -használati engedéllyel rendelkező és valamely EU-tagállam területéről egy másik tagállam területére átlépő személyek számára adnak ki. Az EFP számozott, feltüntetik benne az érvényességi idejét, a személy személyes adatait, a lőfegyver típusát, gyártmányát, modelljét, kategóriáját, kaliberét és sorozatszámát, valamint információkat az igazolvány tárgyát képező lőfegyver típusáról, továbbá arról, hogy az adott EU-tagállamban milyen tilalmak vagy engedélyek léteznek.

Bár a jelentésben tárgyalt időszak alatt nem változtattak az exportellenőrzési rendszeren, 2006-ban, Bulgária 2007. január 1-jei EU-hoz való csatlakozására tekintettel megkezdődött az exportellenőrzésre vonatkozó jelenlegi jogszabályok felülvizsgálati eljárása. E felülvizsgálati folyamat fő célja az exportellenőrzés területére vonatkozó uniós előírásokkal való koherencia megteremtése és az azoknak való megfelelés, valamint az exportellenőrzés gyakorlati megvalósításának további javítása volt. A felülvizsgálat eredményeként a bolgár Nemzetgyűlés módosította a fegyverek és a kettős felhasználású áruk exportjának ellenőrzéséről szóló hatályos törvényt (a módosítás 2007 elején lépett hatályba). Az exportellenőrzésről szóló „új” törvény megtartja valamennyi már meglévő, a fegyverkereskedelmet szabályozó exportellenőrzési intézkedést, és ezen felül javítja az újrakivitelre, a tranzitra és a közvetítői tevékenységekre vonatkozó ellenőrző mechanizmusokat (szigorúan követve a 468/2003/KKBP közös álláspontban foglaltakat). Az EU közös álláspontja szerint a közvetítőket nyilvántartásba kell venni, mielőtt közvetítői tevékenységet folytathatnának, valamint minden egyes közvetítői ügyletet egyedi engedélyhez kell kötni.

A bolgár exportellenőrzési rendszer felépítése megegyezik a korábbi jelentésben leírtakkal, azzal a különbséggel, hogy javult a tárcaközi információcsere. Bulgária betartja a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének területére vonatkozó felelős politikát, és végrehajtja a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére, leküzdésére és megszüntetésére irányuló ENSZ cselekvési programban ajánlott intézkedéseket a tiltott kereskedelem és a szabálytalan újrakivitel elkerülése érdekében, szem előtt tartva az emberi jogokat a rendeltetési országban, a nemzetközi békét és a regionális stabilitást. Az intézkedések célja továbbá, hogy megakadályozzák a belső elnyomás, valamint terrorizmus vagy szervezett bűnözés céljából történő fegyverhasználatot.

2006-ban a Nemzeti Vámhivatal több tanfolyamot szervezett, melyeken 50 vámtisztet képeztek ki a tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelem témakörében, külön hangsúlyt fektetve a kézi- és könnyűfegyverekre.

A bolgár Védelmi Minisztérium a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatban 2006-ban végzett nemzeti tevékenységekről a következő információkkal szolgált:

— Nem történt változás a bolgár hadsereg fegyverraktárainak ellenőrzését, elszámoltathatóságát és biztonságát szolgáló rendszerben a korábbi jelentésekhez képest;

— Nem történt változás a hadsereg többletkészleteként bejelentett kézi- és könnyűfegyverek, illetve lőszereik számában;

— 2006-ban nem került sor kézi- és könnyűfegyverek, valamint lőszereik megsemmisítésére.

CIPRUS

A kézi- és könnyűfegyverek kivitelét, tranzitját és további transzferét a 602/2004 sz. törvénnyel módosított 354/2002 sz. törvény, a „2002. évi védelmi exportszabályzat” szabályozza. A fent említett törvények összhangban állnak az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexével és a 2000/C 191/01 tanácsi nyilatkozattal. A kézi- és könnyűfegyverek kivitelének – beleértve az újrakivitelt is – ellenőrzését a Kereskedelmi, Ipari és Idegenforgalmi Minisztérium felügyeli, a kézi- és könnyűfegyverek tranzitja és további transzfere pedig a vámjogszabályok rendelkezéseinek megfelelően a Vám- és Jövedéki Hivatal hatáskörébe tartozik.

A kézi- és könnyűfegyverek behozatalát, beszerzését, birtoklását és szállítását a 113(1)/2004 sz., a lőfegyverekről és a lőfegyvernek nem minősülő fegyverekről szóló törvény szabályozza. E törvény összhangban áll a módosított 91/477/EK európai uniós irányelvvel és a 2000/C 191/01 tanácsi nyilatkozattal.

Egyes kézi- és könnyűfegyverek előállítását a 113(I)2004 sz. törvény (III. része 7. cikkének (I) bekezdése) szabályozza. A törvény alapján tilos az előállítás a köztársaság állampolgárai vagy az ott lakóhellyel rendelkező személyek számára, kivéve ha a rendőrkapitány által, erre a célra kiadott engedéllyel rendelkeznek. Ezt a külön engedélyt az állampolgárok a törvényben szabályozott feltételektől függően kapják meg. E feltételek közé tartoznak többek között a következők: a kérelmező neve nem szerepelhet a bűnügyi nyilvántartásban; annak kivizsgálása, hogy az engedély birtoklása nem veszélyezteti-e magát a kérelmezőt, az államot vagy a közrendet; és végül az engedély megadása előtt a kérelmezőnek hatósági orvosi vizsgálaton kell átesnie. A kézi- és könnyűfegyverek illegális előállítását, birtoklását, készletezését és kereskedelmét a 113(I)2004 sz. törvény szabályozza. A törvény e rendelkezések megsértését 15 évig terjedő szabadságvesztéssel és/vagy 25 000 ciprusi font összegű bírsággal sújtja.

A ciprusi országos rendőr-főkapitányságon belül létrejött egy különleges nyilvántartási részleg (nemzeti fegyverarchívum), valamint egy elektronikus adatbázis, amely megkönnyíti a kézi- és könnyűfegyverekkel összefüggő információk cseréjét az EU más illetékes hatóságaival, regionális szervezetekkel és más országokkal.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról és az 1999/34/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi együttes fellépés mellékletében felsorolt fegyverkategóriák elsősorban a Cseh Köztársaság hadserege, valamint kisebb mértékben más biztonsági erők is (a Cseh Köztársaság rendőrsége, a börtönőrök és bírósági őrök szolgálata, a vámszolgálat, és a Biztonsági Információs Szolgálat) használatában vannak. Az említett erők birtokában lévő fegyverek száma nem nyilvános; e fegyverek kezelése (használat, nyilvántartás, tárolás) a fegyvertörvény (119/2002 sz. törvény) hatályán kívül esik. Amikor a fegyvereket kivonják az említett erők szolgálati fegyvereinek köréből, attól kezdve rájuk is vonatkozik a fegyvertörvény.

Az e kategóriákba tartozó fegyverek polgári célú birtoklását a fegyvertörvény 9. szakaszának megfelelően a Cseh Köztársaság Rendőrsége (a körzeti rendőrkapitányságok fegyver-, lőszer- és robbanóanyag-felügyelősége) által megadott mentességhez kötik.

2006. december 31-éig a Cseh Köztársaságban fegyvertartási engedéllyel rendelkező személyek 627 esetben kaptak engedélyt ilyen típusú fegyverek tartására vagy viselésére. 2006-ban 110 esetben adtak új mentességet fegyvertartási engedéllyel rendelkező személyek számára. A fegyvertartási engedéllyel rendelkező személyek 791 db ilyen típusú fegyver tartására vagy viselésére kaptak engedélyt (főként filmben vagy színházban való használatra vagy magán biztonsági cégek általi használatra). 2006-ban nem adtak új mentességet fegyvertartási engedéllyel rendelkező személyek számára. A rendőrség felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a fegyvertartók által a fegyvereik elvesztése vagy ellopása ellen, valamint a fegyverek biztonságos kezelése érdekében foganatosított intézkedéseket ellenőrizze. A rendőrség erre megfelelő hatáskörrel rendelkezik, többek között joga van a fegyvertartó otthonában házkutatást tartani.

E fegyverek kereskedelmét különböző jogszabályok szabályozzák, különösen a haditechnikai anyagok külkereskedelméről szóló törvény (38/1994 sz. törvény). A kereskedőnek először az Ipari Minisztérium engedélyező hatóságától kell engedélyt szereznie, majd minden egyes ügylet tekintetében külön engedélyt kell kérnie. Az engedély iránti kérelmeket minden esetben megvizsgálja továbbá a Belügyminisztérium – a közrend és a belbiztonság szempontjából –, valamint a Külügyminisztérium a külpolitikai érdekek szempontjából. 2006-ban a Cseh Köztársaság 238 ilyen típusú fegyver nem kereskedelmi jellegű kivitelét engedélyezte, melyek mindegyike uniós országokba irányult. A fegyvereket minden esetben az érintett uniós ország előzetes hozzájárulásával vitték be az országba. 2006-ban tiltott fegyvereket ezen az alapon nem exportáltak EU-n kívüli országba.

A haditechnikai anyagok külkereskedelméről szóló törvény módosítása (a módosított 38/1994 sz. törvény) jelenleg készül, azzal a céllal, hogy a cseh vámhatóságok ellenőrzési hatásköre jelentősen erősödjön.

DÁNIA

A dán Igazságügyi Minisztérium kezeli a fegyverekre és a robbanóanyagokra vonatkozó dán jogszabályokat, amelyek a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó szabályozást is magukban foglalják.

A fegyverekre és a robbanóanyagokra vonatkozó dán jogszabályok rendelkezései szerint kizárólag az igazságügy-miniszter vagy az általa meghatalmazott személy által kiadott engedély birtokában engedélyezett a fegyverek és lőszerek behozatala, előállítása, beszerzése, birtoklása vagy viselése.

A jogszabályok kimondják továbbá, hogy az igazságügy-miniszter külön engedélye nélkül tilos exportálni bármilyen fegyvert vagy robbanóanyagot, ideértve a lőszereket is. Ez a rendelkezés a kézi- és könnyűfegyverekre is vonatkozik.

Az igazságügy-miniszter felhatalmazta a helyi rendőrségi körzeteket a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó egyes fent említett engedélyek (lőfegyver birtoklása stb.) kiadására.

Adatbázisok és nyilvántartások

A dán rendőrség központi elektronikus adatbázist (rendőrségi fegyvernyilvántartás) hozott létre, amelyben a lőfegyverviselési engedély iránti kérelmek és a sima csövű vadászpuska stb. vásárlásokról vezetett nyilvántartások alapján nyilvántartanak minden, lőfegyvertartási engedéllyel rendelkező személyt. A nyilvántartás információkat tartalmaz az eltűnt vagy eltulajdonított fegyverekről is.

A rendőrségi fegyvernyilvántartás minden lényeges információt tartalmaz, többek között a fegyver kategóriáját és típusát, gyártmányát, a modellt, a jelölést (számot), kaliberét és egyedi jellemzőit. Minden fegyverhez egyedi azonosítószámot rendelnek. A rendőrség elrendelheti a fegyver azonosítószámmal való megjelölését, amennyiben a gyártó azt nem jelölte meg. A nyilvántartás korábbi adatokat is tartalmaz, és ezáltal lehetővé teszi a fegyver korábbi tulajdonosaira vonatkozó információk kikeresését is.

Az eltűnt lőfegyverekre stb. vonatkozó információkat a Schengeni Információs Rendszer (SIS) felé is jelentik.

Ezenkívül valamennyi dán fegyverszövetség köteles saját fegyvernyilvántartást vezetni, amelyben fel kell tüntetni minden, a szövetség és tagjai birtokában lévő lőfegyver adatait.

Legutóbbi jogalkotási kezdeményezések

2006-ban nem indult jogalkotási kezdeményezés a kézi- és könnyűfegyverek vonatkozásában.

2004. október 1-jén a fegyverek harmadik országok (azaz Dániától eltérő országok) közötti szállítását szabályozó új törvény lépett hatályba. E szabályok megtiltják a fegyverek stb. szállítását az ENSZ, az EU vagy az EBESZ fegyverembargójával sújtott országokba. Ezen túlmenően megtiltják a szállítást olyan harmadik országok között, amelyek nem adták ki a szükséges export- és importengedélyeket.

2005. június 14-én a dán parlament többek között a fegyverközvetítés szabályozását is bevezető törvényt fogadott el. E törvény szerint a közvetítők számára tilos az igazságügy-miniszter vagy a miniszter által felhatalmazott személy engedélye nélkül az EU-n kívüli országok között a fegyverekről és robbanóanyagokról szóló dán jogszabály meghatározása szerinti fegyverek stb. transzferével járó ügyleteket tárgyalni vagy lebonyolítani. Továbbá tilos ilyen fegyvereket stb. vásárolni vagy eladni az EU-n kívüli országok közötti transzfer részeként, illetve a fegyverek stb. tulajdonosa számára ilyen transzfert lebonyolítani. A tilalom nem vonatkozik a külföldön élő dán állampolgárok által egy másik EU-tagállamban vagy az EU-n kívül végrehajtott tevékenységekre. A törvény a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP európai tanácsi közös álláspontot hajtja végre.

Legutóbbi rendészeti kezdeményezések

A bűnügyi nyomozásokat érintő nemzeti intézkedések javítása érdekében a dán rendőrség 2006-ban kezdeményezte a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó nemzeti projekt, a „Lőfegyverprojekt” elindítását, amely a fegyverek nyomon követésére és naprakész nyilvántartására irányul.

ÉSZTORSZÁG

2006-ban nem lépett új jogszabály hatályba a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozóan.

A 2002. március 31-én hatályba lépett fegyvertörvény módosítási és kiigazítási eljárása 2005-ben indult el, és 2007 elején zárult le. Ez a törvény megteremti a fegyverek és lőszerek kezelésére, a polgári célú fegyver- és lőszerhasználati engedélyek megadására, a polgári célú fegyver- és lőszerhasználatra, a fegyverek és lőszerek polgári használatból való kivonására, a lőterekre és tereplőterekre vonatkozó előírásokra vonatkozó jogalapot és eljárásrendet, valamint az e területekre kiterjedő állami felügyelet gyakorlásának alapjait és eljárásait.

2006 júniusában az észt védelmi erők 6 000 régi pisztolyt semmisítettek meg.

A Külügyminisztériumon belül működik a stratégiai árukkal foglalkozó bizottság. E bizottság engedélyező szerv, amelyben a Külügyminisztérium, a Védelmi Minisztérium, a Gazdasági és Kommunikációs Minisztérium, a Biztonsági Rendőrségi Hivatal, az észt Adó- és Vámhivatal és az észt Bűnüldözési Hivatal képviselői foglalnak helyet. A stratégiai árukkal foglalkozó bizottság mindig rendkívül fontosnak tartotta a stratégiai áruk témájával kapcsolatos képzés támogatását. Az Államigazgatási Akadémia pénzügyi karának adó- és vámismereteket hallgató diákjai számára 2006 őszi szemeszterében részletes előadásokat tartottak a nemzetközi exportellenőrzési rendszerekről és a stratégiai áruk észtországi ellenőrzéséről.

FINNORSZÁG

Az igazgatási és a bűnüldöző szervek közötti együttműködés, koordináció és információcsere

2006 májusában találkozót tartott a kézi- és könnyűfegyver-szakértők nemzeti koordinációs csoportja. A kézi- és könnyűfegyver-szakértők nemzeti koordinációs csoportjában a fegyverzetellenőrzéssel, a leszereléssel és a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelemmel foglalkozó minisztériumok képviselői, valamint a kérdéssel foglalkozó nemzeti nem kormányzati szervezetek képviselői vesznek részt. A csoport többek között a finn kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó politika, a nemzeti, regionális és nemzetközi előírások és szabályok végrehajtása, valamint a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó projektekhez nyújtott kétoldalú támogatás témáit vitatja meg. A csoport a Külügyminisztérium égisze alatt rendszeresen ülésezik, és tagjai között vannak a Védelmi Minisztérium, a Belügyminisztérium és a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium képviselői is. Amennyiben szükséges, más hatóságok (vámhatóság, határőrség stb.) képviselői is meghívást kapnak az ülésekre. Rendszeresen meghívnak nem kormányzati szervezeteket.

Újonnan életbe léptetett jogszabályok, a meglévő jogszabályok működésének áttekintése

A lőfegyver-amnesztiára vonatkozó jogszabályt a Parlament 2003 végén jóváhagyta, és az 2004. január 1-jén hatályba lépett. A jogszabály célja az illegális és nem nyilvántartott fegyverek számának csökkentése Finnországban. A jogszabály hatálybalépése óta lehetőség van az illegális kézifegyverek, lőszerek és robbanóanyagok rendőrségnek való átadására anélkül, hogy ez bármilyen jogkövetkezménnyel járna, amennyiben a fegyvereket nem használták bűncselekményhez. 2006 folyamán összesen körülbelül 4 000 lőfegyvert adtak át a rendőrségnek.

Az illegális lőfegyver tulajdonosa továbbá engedélyért fordulhat a hatósághoz, hogy megtarthassa a fegyvert, vagy pedig a rendőrségen keresztül átadhassa egy engedéllyel rendelkező másik személynek. Azokat a fegyvereket, amelyeket a tulajdonos nem kíván megtartani vagy egy engedéllyel rendelkező másik személynek átadni, hatástalanítják vagy átadják az államnak. Egyes fegyvereket a rendőrség nyilvános hatósági árverésen gyűjtők vagy engedéllyel rendelkező fegyvertartók számára értékesít.

FRANCIAORSZÁG

Közvetítés

Törvénytervezet készült a fegyverközvetítői ügyletek előzetes engedélyezési rendszerének létrehozásáról, melyet a parlament rövidesen tárgyal. Ez az ellenőrzési rendszer a Franciaországban lakóhellyel rendelkező vagy ott letelepedett személyekre vonatkozik majd, és jogi szankciókat is magában foglal. A Franciaországban lakóhellyel rendelkező vagy ott letelepedett személyek által külföldön végrehajtott, az exportellenőrzési eljárásokat megkerülő vételi és viszonteladói ügyletekre azonos feltételek vonatkoznak.

Az e rendelkezésekre vonatkozó végrehajtási rendelet tervezete is elkészült. A fegyverkereskedői ügyletek előzetes engedélyezési rendszerének létrehozása ennélfogva kiegészíti a kereskedői tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyek ellenőrzését.

Embargók

Törvényjavaslat készült a büntetőtörvénykönyv módosításáról, melyet a parlament rövidesen tárgyal. A javaslat meghatározza az embargó fogalmát, és az embargó vagy a korlátozó intézkedések megsértése esetére büntetőszankciókat ír elő.

Egyéb kezdeményezések

Franciaország néhány éve egyre nagyobb átláthatóságot biztosít a fegyverexportról szóló, a parlamentnek benyújtandó éves jelentés tekintetében, amelyet nem csak Franciaországban adnak közre, hanem külföldre (követségekhez és nemzetközi szervezeteknek) is eljuttatnak. A jelentés bemutatja a nemzeti ellenőrzési gyakorlatot, valamint azokat az exportellenőrzéssel kapcsolatos nemzetközi gyakorlatokat, amelyekben Franciaország részt vesz. Számos statisztikai adatot is tartalmaz, többek között a kézi- és könnyűfegyverek exportjára vonatkozóan.

NÉMETORSZÁG

A nemzeti kapcsolattartó pont rendszeres üléseket szervezett a kézi- és könnyűfegyverek kérdéseivel foglalkozó nemzeti koordinációs csoport számára. Ezeken az üléseken minisztériumok, a közigazgatás, a nem kormányzati szervezetek és az ipar exportellenőrzési szakértői találkoznak, hogy megvitassák a kézi- és könnyűfegyverekkel, valamint lőszereikkel kapcsolatos kérdéseket. A csoport megbeszéléseket folytat többek között a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó, mind nemzetközi, mind regionális fórumokon képviselt német politikáról, a többoldalú és kétoldalú segítségnyújtásról, valamint a nemzeti, regionális és nemzetközi előírások és szabályok végrehajtásáról. Az ülések elnöke a szövetségi Külügyminisztérium egy képviselője.

Számos különböző kezdeményezés indult az igazgatási szervek és a bűnüldöző szervek közötti nemzeti szintű együttműködés terén. Ezek között említhetjük az újonnan életbe léptetett jogszabályokat, valamint a meglévő jogszabályok működésének felülvizsgálatát is. A képzés területén hozott intézkedések rendszeresen részét képezik ezeknek az erőfeszítéseknek. 2006-ban e kezdeményezések többek között a következők voltak:

A fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló közös álláspont (2003/468/KKBP) végrehajtása érdekében Németország módosította az exportra vonatkozó jogszabályait. A Németországon kívül található harci fegyverekre vagy egyéb haditechnikai eszközökre kiterjedő fegyverközvetítés minden egyes esetben egyedi engedélyhez kötött. A német fegyverközvetítési törvény alapvetően a területi elven alapul, vagyis csak abban az esetben alkalmazandó, ha a fegyverközvetítés valamilyen módon német területhez köthető. Azonban ha egy Németországban lakó német állampolgár külföldön fegyverközvetítéssel foglalkozik, akkor is szüksége van engedélyre, ha e tevékenység semmilyen formában nem köthető német területhez.

Az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő ENSZ-okmány végrehajtása érdekében Németország megkezdte különböző intézkedések bevezetését a nemzeti jelölési és nyomon követési gyakorlatokkal és a vonatkozó szabványokkal kapcsolatban.

A hadászati célú kézi- és könnyűfegyvereknek a NATO-n, az EU-n és a NATO-országokkal egyenértékű országokon kívülre történő kivitelére Németország továbbra is az „újat régiért” elvet alkalmazza annak érdekében, hogy a szállítmány címzettje a továbbértékesítés helyett lehetőség szerint semmisítse meg az újakkal helyettesítendő régi fegyvereket. A hadászati célú kézi- és könnyűfegyverek kivitele magán-végfelhasználók számára általában nem engedélyezett.

Németország 2006. október 24-én aláírta az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményét.

GÖRÖGORSZÁG

A büntetőpolitika keretében 2006-ra kitűzött cél az volt, hogy az addigiaknál több illegálisan tartott vagy tiltott kereskedelem tárgyát képező kézi- és könnyűfegyvert kobozzanak el az illetékes rendőri hatóságok által kidolgozott egyedi, célzott akciótervek alapján.

A. Az erőfeszítések iránya kettős volt:

(1) a jogszerű fegyverkereskedelem ellenőrzése, annak minden szintjén (behozatal, kereskedelem, birtoklás, használat);

(2) az illegálisan behozott, eladott, illetve vásárolt, birtokolt és használt kézi- és könnyűfegyverek felkutatásának és elkobzásának céljával más illetékes hatóságokkal együttműködve az ellenőrzés fokozása.

a) A Jogszerű kézi- és könnyűfegyverkereskedelem ellenőrzését célzó intézkedések

— A Közrendügyi Minisztérium az információcseréért felelős központi nemzeti hatóságként elektronikus adatbázist működtet, amely képes közvetlenül fogadni és továbbítani a jogszerű kereskedelem tárgyát képező, illetve legálisan birtokolt valamennyi fegyverre vonatkozó információkat. Az adatbázist folyamatosan frissítik a tulajdoni helyzet változásainak átvezetése érdekében.

— Valamennyi hiányzó fegyver adatait beviszik ebbe az adatbázisba – akár eltűnt, eltulajdonított, elsikkasztott vagy nyomon követett fegyverről van szó – későbbi elkobzásuk vagy büntetőeljárásokban bizonyítékként való felhasználásuk érdekében, és azzal a céllal, hogy a fegyverek azonosíthatók legyenek, amennyiben nyomukra bukkannak. Ez az adatbázis minden egyes fegyver életútját rögzíti, behozatalától a jogszerű végső tulajdonosáig (fegyvernyilvántartás).

Ezenkívül az adatbázis segíti a kézi- és könnyűfegyverekről folytatott információcserét a Görögországon belüli és kívüli egyéb hatóságokkal egyaránt.

— A legális fegyverkereskedelemmel foglalkozó vállalkozások vonatkozásában meghatározták a havonta elvégzendő ellenőrzések minimális számát. Az ellenőrzés során szerzett adatokat az elektronikus adatbázisban is ellenőrzik.

— A vonatkozó 2168/1993 sz. törvény és a megfelelő miniszteri határozatok rendelkezéseit szigorúan betartják. Ezek a szabályozások adják a fő szabályozási keretet Görögországban a fegyverekkel kapcsolatos kérdések területén. Ezt a törvényt összehangolták a 91/477/EGK irányelvvel és a Schengeni Egyezménnyel. Bizonyos esetekben a görög szabályozási keret szigorúbb előírásokat tartalmaz (a 2168/1993 sz. törvény 15. cikke és a 2928/2001 sz. törvénnyel módosított büntetőtörvénykönyv 272. cikke).

— Görögországban a kézi- és könnyűfegyverek legális kereskedelme (behozatala, kivitele, kereskedelme és tranzitja) a 2168/1993 sz. törvény rendelkezéseinek megfelelően az illetékes hatóság által kiadott különleges engedélyhez kötött.

— Kitűnő az együttműködés a többi görög rendvédelmi szervvel (kikötői és vámhatóságok, a gazdasági bűncselekmények felderítésével foglalkozó szerv), továbbá a katonai szervekkel, melyek célja jól működő információcsere kialakítása azon országok illetékes hatóságaival, ahonnan Görögországba fegyvereket hoznak be vagy szállítanak.

b) Az illegális kézi- és könnyűfegyverkereskedelem ellenőrzését célzó intézkedések

Mivel a különböző országok közötti illegális fegyverkereskedelem megelőzéséhez és visszaszorításához elengedhetetlen a regionális és nemzetközi szintű kétoldalú együttműködés, Görögország rendőrségi együttműködési megállapodásokat írt alá a szomszédos országokkal, továbbá tagja több nemzetközi, regionális és kétoldalú szervezetnek (Adriai-Jón kezdeményezés, Délkelet-Európai Együttműködési Kezdeményezés – SECI, EUROPOL, INTERPOL).

— A Görögországba érkező járműveket és személyeket a kialakított belépési pontokon ellenőrzik.

— A szárazföldi és tengeri határokon folyamatos (a kikötői hatóságokkal együttműködésben végzett) ellenőrzés a Görögországba illegálisan érkező személyek által folytatott illegális fegyverbehozatal megakadályozása érdekében.

— A felfedett eseteket alaposan kivizsgálják az illegális fegyverkereskedelemben esetlegesen aktív hálózatok felderítése és felszámolása céljából.

— Együttműködve a helyi közösségekkel és szervekkel különleges intézkedéseket foganatosítanak azokon a területeken, ahol erőteljesen jelentkeznek a fegyverkereskedelemmel, -tartással és -használattal összefüggő problémák.

Jelenleg zajlik a fegyverekre vonatkozó nemzeti alapjogszabályok egyes rendelkezéseinek módosítására vonatkozó eljárás, amely célja bizonyos új szabályok bevezetése – például a fegyverügyletekben közvetítőként fellépő személyek (közvetítők – közvetítés) nyilvántartására vonatkozóan –, valamint egyes olyan tevékenységek meghatározása, amelyekre ellenőrzést és engedélyeztetést kell előírni.

A jelöléseket illetően:

— Görögországban nem működnek kereskedelmi céllal fegyvert gyártó cégek. Egyetlen állami vállalat létezik, amely a Védelmi Minisztérium számára gyárt fegyvert.

— A gyártó országra vonatkozó próbajelzés módszerét illetően Görögország a NATO STANAG 1 059 jelölési rendszert támogatja.

A görög rendőrség által 2006-ban elkobzott fegyverek teljes száma: 1 179 db (88 db automata puska/puska, 303 db pisztoly, 114 db kézifegyver, 674 db vadászfegyver). Ezek a fegyverek jogi eljárásokban bizonyítékként szolgálnak, és a 2168/1993 sz. törvény 16. cikke szerint az illetékes bíróságoknak kell további sorsukról dönteniük.

MAGYARORSZÁG

A magyar engedélyezési rendszer három szintű, és meglehetősen szigorú eljárásokat alkalmaz. A rendszer a következő eljárási lépésekből áll:

1. Tevékenységi engedély (vagyis a kereskedők bejegyzése).

2. Azoknak a bejegyzett kereskedőknek, akik külföldi partnerekkel üzleti tárgyalásokat kívánnak folytatni, előzetes tárgyalási engedélyt kell szerezniük, amelynek birtokában tárgyalásokat folytathatnak és szerződést köthetnek.

3. Ezt követően, a szerződés teljesítéséhez a kérelmezőnek forgalmi engedélyt kell szereznie (kivitel/behozatal engedélyezése).

A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal feladata a haditechnikai eszközök – köztük a lőszerek – és szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó valamennyi engedély kiadása. Az engedély iránti kérelmeket egyedi alapon vizsgálják és adják meg. A hagyományos fegyverek magyar exportellenőrzési rendszere nem alkalmaz „nyílt” vagy „általános engedélyeket”. Az engedélyeket a Haditechnikai Külkereskedelmi Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: HKTB) jóváhagyását követően adják ki. E szerv feladata a szakpolitikai iránymutatás. Valamennyi érintett minisztérium és nemzeti hatóság képviselői, köztük a nemzetbiztonsági szolgálatok tagjai is részt vesznek a bizottságban.

A 16/2004. (II.6.) kormányrendelet tartalmazza a tranzitszállítmányokra vonatkozó szabályozást, amelyre ugyanazon eljárási szabályok vonatkoznak, mint az exportra. Ennek értelmében valamennyi tranzitengedély iránti kérelmet előzetesen kell benyújtani, és azokat ugyanolyan vizsgálat során bírálják el, mint az exportengedély iránti kérelmeket, azonos kritériumok alapján, egyedi alapon. Kizárólag a magyarországi székhellyel rendelkező cégek jogosultak tranzitengedély iránti kérelem benyújtására. A tranzitengedély halált okozó haditechnikai eszközök, éles lőszer, robbanóanyagok és más veszélyes áruk szállítása esetén a felelős szállítmányozót fegyveres biztonsági kíséret biztosítására kötelezi a teljes tranzitútvonal mentén, a belépési ponttól a kilépési pontig.

A kézi- és könnyűfegyverek jogellenes előállítása, birtoklása, készletezése és transzfere bűncselekménynek minősül. Az ilyen tevékenységet folytató csoportokat, cégeket és egyéneket azonosítják és büntetőeljárás alá vonják.

A fegyverközvetítés ellenőrzése, továbbá az ENSZ, az EU és az EBESZ által a fegyverkivitelre alkalmazott embargó, valamint az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexében foglalt követelmények kijátszásának megakadályozása érdekében a 16/2004. (II.6.) kormányrendelet figyelembe veszi a megfelelő nemzetközi szervezetek ajánlásait és a legjobb gyakorlatokról szóló útmutatóit, valamint a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP európai tanácsi közös álláspontot.

A kormányrendelet 2. paragrafusa (2) bekezdésének c) pontja a következőket mondja ki: „haditechnikai eszközzel és szolgáltatással összefüggő, a Magyar Köztársaság területén vagy azon kívül végzett képviseleti, ügynöki, közvetítői, bróker tevékenységhez […] a szükséges engedélyek: tevékenységi engedély, tárgyalási engedély és forgalmi engedély”.

Ez azt jelenti, hogy Magyarország ellenőrzi a magyar lakosok vagy a Magyar Köztársaság területén letelepedett közvetítők által mind a területén belül, mind azon kívül végzett közvetítői tevékenységet.

Akárcsak a kivitel esetén, a közvetítés esetén minden kérelmet többek között az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének előírásai alapján bírálnak el. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal legalább 10 évig őrzi a közvetítői tevékenységre engedélyt szerző valamennyi magánszemélyre és szervezetre vonatkozó adatokat. A fegyverközvetítőkről továbbá nyilvántartást vezetnek, azonban a közvetítőként való bejegyzés vagy a kereskedői tevékenység folytatására szóló felhatalmazás semmilyen esetben sem váltja ki az egyes ügyletekhez szükséges engedély, illetve írásbeli felhatalmazás megszerzésének kötelezettségét. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal a közvetítői tevékenység folytatására vonatkozó kérelmek elbírálásakor figyelembe veszi a kérelmező tiltott tevékenységekben való esetleges korábbi részvételére vonatkozó információkat.

ÍRORSZÁG

2006-ban a Vállalkozási, Kereskedelmi és Foglalkoztatási Minisztérium jogszabálytervezetet készített az exportellenőrzésre vonatkozóan, amelyet 2007 januárjában tettek közzé. Az új jogszabály hatályba léptetését követően korszerűbbé teszi és erősíti Írország stratégiai ellenőrzési rendszerét, valamint biztosítja Írország nemzetközi exportellenőrzési kötelezettségeinek teljes körű betartását is.

A kézi- és könnyűfegyverek tranzitját nem szabályozza külön nemzeti jogszabály. A hatályos ír jogszabályok szerint ugyanakkor a kézi- és könnyűfegyverek uniós országokból való, illetve oda történő behozatalát, tranzitját, további transzferét és kivitelét az 1925 és 2006 közötti lőfegyvertörvények, valamint a fegyverek és lőszerek beszerzéséről és birtoklásáról szóló, 1993. évi EK-rendeletek alapján engedélyeztetni kell. A lőfegyverek kivitelére – valamennyi ország tekintetében – vonatkozik továbbá az 1983. évi exportellenőrzési törvény és az az alapján hozott rendeletek is. Jelenleg a 2005. évi exportellenőrzési rendelet a vonatkozó rendelet, amely az általános haditechnikai eszközökkel kapcsolatban a pisztolyokra és azok alkatrészeire is kiterjed.

A lőfegyverek kivitelére a célországtól függően különböző jogi előírások vonatkoznak. Amennyiben a kérelmező nem rendelkezik a kivitelre szánt lőfegyverre érvényes lőfegyver-igazolással, kiviteli engedélyt kell szereznie az An Garda Síochána-tól (a nemzeti rendőri szervtől). Ezenkívül az Európai Unió tagországaiba irányuló exporthoz az igazságügyért, az egyenjogúságért és a jogalkotási reformért felelős miniszter kiviteli engedélye szükséges. Az EU-n kívüli országokba irányuló exporthoz a vállalkozásügyi, kereskedelmi és foglalkoztatási miniszter engedélye szükséges.

A kézi- és könnyűfegyverek behozatalához az Igazságügyért, az Egyenjogúságért és a Jogalkotási Reformért felelős Minisztérium által megadott behozatali engedély szükséges, amennyiben a kérelmező nem rendelkezik az érintett lőfegyverre érvényes lőfegyver-igazolással. Amennyiben a behozni kívánt lőfegyverre van érvényes lőfegyver-igazolás, az államba való behozatalához a 91/477/EGK irányelvnek megfelelően előzetes (a 11. cikk szerinti) hozzájárulásra van szükség.

Jelenleg Írországban nem gyártanak kézi- vagy könnyűfegyvereket. Az igazságügyért, az egyenjogúságért és a jogalkotási reformért felelős miniszter által bejegyzett gyártóktól eltérő személyek általi lőfegyver-előállítás bűncselekménynek minősül. Az Írországban fellelhető lőfegyvereket megjelölték, amennyiben azok az országon kívül lettek gyártva. Létezhetnek olyan régebbi lőfegyverek, amelyeken nincs jelölés, ebben az esetben az An Garda Síochána (a nemzeti rendőri szerv) feladata azok megjelölése. A lőfegyver-kereskedőknek valamennyi fegyvertranszferre vonatkozóan legalább 5 évig meg kell őrizniük az adatokat. A kézi- és könnyűfegyverek begyűjtése és hatástalanítása az An Garda Síochána és az ír védelmi erők feladata. A készletgazdálkodás és -biztonság az Igazságügyi Minisztérium és a Védelmi Minisztérium hatásköre.

A 2006. évi büntető igazságszolgáltatási törvény az 1925 és 2000 közötti lőfegyvertörvényeket számos ponton módosította.

A törvénynek a lőfegyverekre vonatkozó egyes rendelkezéseit a miniszternek még hatályba kell léptetnie, többek között például azokat, amelyek 3 évig érvényes engedélyt írnak elő a jogszerűen tartott lőfegyverekre, minimumszabályokat állapítanak meg az egyének és lőfegyver-kereskedők általi lőfegyvertartás, valamint a lőterek vonatkozásában. Ezenkívül a miniszter törvényerejű rendelettel meghatározott lőfegyvereket és lőszereket korlátozás alá vonhat. A korlátozás alá eső lőfegyverek iránt bizonyos feltételek teljesülésétől függően kérelem nyújtható be az An Garda Síochána rendőrfőkapitányához.

OLASZORSZÁG

Az igazgatási és a bűnüldöző szervek közötti együttműködés, koordináció és információcsere

A kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó – Olaszországban 2000 júniusában a Külügyminisztérium koordinálásával létrehozott – ad hoc munkacsoport, amely az érintett minisztériumok, bűnüldözési szervek és az érdekelt országos iparszövetségek képviselőiből áll, 2006-ban egy alkalommal ülésezett.

A megbeszélések főként a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni ENSZ cselekvési program felülvizsgálatára irányuló 2006. évi konferencia előkészítésére, a megjelöléssel és nyomon követéssel kapcsolatos többoldalú jogszabály végrehajtására, valamint a kereskedelmi tevékenység szabályozásáról szóló uniós közös álláspont végrehajtására összpontosultak. Megfelelő figyelmet fordítottak emellett a más multilaterális szervezetekben (ENSZ Közgyűlés Első Bizottsága, EBESZ, Wassenaari Megállapodás, G8) folyó vitákra is.

Újonnan életbe léptetett jogszabályok

Olaszország 2006. március 16-án a 146/2006 sz. törvénnyel megerősítette a transznacionális bűnözés elleni ENSZ-egyezményt és az azt kiegészítő jegyzőkönyveket (többek között a lőfegyverek, részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyvet). A lőfegyverekre vonatkozó olasz jogszabályokat ennek megfelelően módosították, különös tekintettel a lőfegyverekre vonatkozó információk legalább 10 évig való megőrzésére és a gyártó országot feltüntető jelölésre.

Egyéb kezdeményezések

2006-ban az olasz fegyveres erők a következő feleslegnek ítélt kézi- és könnyűfegyvereket semmisítették meg:

— 770 db Beretta pisztoly, 34-es modell;

— 93 697 db Garand M1 puska;

— 37 390 db FAL BM59 rohampuska;

— 8 231 db egyéb fegyver.

Összesen: 140 088 kézi- és könnyűfegyvert semmisítettek meg.

LETTORSZÁG

2006-ban nem vezettek be új jogszabályt a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozóan.

A meglévő jogszabályokat a hatékonyabb exportellenőrzés érdekében a közeljövőben néhány ponton módosítják. A stratégiai áruk forgalmazásáról szóló új törvénytervezet például pontosabban meghatározza az ellenőrző intézményeket, feladatkörüket és együttműködésüket, valamint a törvényben használt fogalmakat (többek között a közvetítést). Az ellenőrzött termékek országos listáját és a különböző típusú engedélyek kiadásának sorrendjét meghatározó új szabályozások is elfogadásra várnak.

A fegyverforgalmazási törvény 2003 januárjában lépett hatályba. E törvény a Lett Köztársaságban a fegyverekkel kapcsolatos kérdéseket a nemzetközi követelményekkel összhangban szabályozza, valamint a nemzeti jogszabályokat e tekintetben összehangolja, meghatározza a természetes és jogi személyek jogait és kötelességeit a fegyvereknek, alkatrészeiknek és lőszereiknek, a robbanóanyagoknak, robbanószerkezeteknek, különleges eszközöknek és pirotechnikai termékeknek a Lett Köztársaságban való forgalmazásával kapcsolatban, továbbá e termékeket a személyes és közbiztonság szavatolása érdekében osztályozza. A törvényt 2003 óta nem módosították. 2003-ban és 2004-ben a lettországi fegyverforgalmazásra vonatkozóan elfogadtak néhány kiegészítő jogalkotási aktust.

A fegyverforgalmazási törvény szerint a kézi- és könnyűfegyvereket érintő valamennyi ügylethez szükséges a stratégiai árukra vonatkozó kiviteli, behozatali vagy tranzitengedély. Ezeket az engedélyeket a stratégiai áruk ellenőrzésével foglalkozó bizottság adja ki. A kivitel, valamint a Lett Köztársaság területén keresztüli tranzit egyik előfeltétele a végfelhasználói igazolás. Az igazolással kapcsolatos követelmények és feltételek összhangban állnak az EU fegyverexportra vonatkozó magatartási kódexének előírásaival; ilyen igazolással kell rendelkezni a stratégiai áruk forgalmazásáról szóló törvény előírása szerint.

A stratégiai áruk forgalmazásáról szóló törvény (2004. május) célja, hogy biztosítsa a stratégiai áruk forgalmazásának ellenőrzését az azok kivitelének, behozatalának és tranzitjának ellenőrzésére vonatkozó nemzeti és nemzetközi előírásoknak megfelelően.

2006-ban a rendőrség összesen 569 lőfegyvert kobzott el. Különböző bűncselekményekkel kapcsolatban a rendőrség illegálisan szerzett és tárolt lőfegyvereket foglalt le: 16 db pisztolyt/revolvert, 16 db karabélyt, 14 db vadászpuskát, 2 db kis kaliberű puskát, 1 db sűrített levegős légpisztolyt, 2 db házilag gyártott pisztolyt.

LITVÁNIA

2006. április 6-án a Litván Köztársaság parlamentje módosította a stratégiai áruk ellenőrzéséről szóló, 2004. április 29-én elfogadott törvényt. A módosítás többek között az engedélyek kibocsátásával kapcsolatos korlátozások listáját, valamint a közvetítés fogalmának meghatározását módosította (a módosításokat kiemelés jelzi). 2006. július 1-jétől, a törvénymódosítás hatálybalépése óta a közvetítés fogalma a Litván Köztársaságban lakóhellyel rendelkező vagy bejegyzett természetes és jogi személyek, valamint külföldi jogi személyek és egyéb szervezetek leányvállalatai által folytatott tárgyalásokat, vagy az általuk megszervezett vagy teljesített ügyleteket jelöli, amelyek során a haditechnikai eszközök közös listáján szereplő termékek a Litván Köztársaság területéről, az Európai Unió egy másik tagállama területéről vagy egy nem tagállam területéről transzferálhatók bármely más EU-n kívüli államnak.

A fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok önkéntes visszaszolgáltatásáról, valamint a fegyverek és lőszerek legalizálásáról szóló ideiglenes törvény 2006. október 1-jén lépett hatályba, és 2007. március 31-ig marad érvényben. A törvény amnesztiát kínál a büntetőjogi felelősségre vonás alól azon személyek számára, akik leadják illegálisan tartott fegyvereiket, lőszereiket és robbanóanyagaikat. Megteremti továbbá a tiltott lőfegyverek, lőszerek és robbanóanyagok polgári forgalomból való kivonásának jogi keretét.

Az ENSZ vagy az EU embargójával sújtott országok jegyzékét folyamatosan frissítették. Az aktuális jegyzéket a Litván Köztársaság kormányának 237. sz. határozata tartalmazza, amely azon államok jegyzékének jóváhagyásáról szól, amelyek tekintetében tilos a közös katonai listában szereplő áruk kivitele vagy tranzitja, valamint az ezen árukkal kapcsolatos tárgyalások és ügyletek közvetítése.

A fegyverek és lőszerek ellenőrzéséről szóló törvény felülvizsgálati folyamata jelenleg zajlik. Egyéb módosítások mellett a lőfegyverekről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek való teljes körű megfelelés a cél.

LUXEMBURG

2006-ban nem vezettek be új jogszabályt.

A vonatkozó jogalapot a fegyverekről és lőszerekről szóló, 1983. március 15-i törvény, valamint a fegyverek, lőszerek, a kifejezetten katonai célra szánt felszerelések és az ehhez kapcsolódó technológiák behozataláról, kiviteléről és tranzitjáról szóló, 1995. október 31-i nagyhercegi rendelet alkotja. Ezeket Luxemburg hivatalos közlönyében, a Mémorial-ban kihirdették. A hatályos jogszabályok felülvizsgálata jelenleg zajlik.

Tiltott fegyverek

A fegyverekről és lőszerekről szóló, 1983. március 15-i törvény 4. cikke tiltja bizonyos típusú fegyverek és lőszerek behozatalát, előállítását, átalakítását, javítását, beszerzését, vásárlását, készletezését, tartását, szállítását, viselését, transzferét, értékesítését vagy kivitelét, valamint kereskedelmét. Mindazonáltal e rendelkezés ellenére az igazságügyi miniszter engedélyezheti különösen a következőket:

a) antik, művészi kivitelezésű vagy díszítési célú fegyverek és lőszerek, továbbá gyűjteménybe vagy kiállításra szánt fegyverek és lőszerek behozatala, beszerzése, vásárlása, szállítása, tartása, értékesítése, transzfere vagy kivitele, valamint kereskedelme; az engedély kiadásának feltétele lehet, hogy a fegyvert tartósan működésképtelenné kell tenni;

b) tudományos vagy oktatási célt szolgáló fegyverek és lőszerek behozatala, beszerzése, vásárlása, szállítása, tartása, értékesítése, transzfere vagy kivitele;

c) a külföldről egy másik országba tartó fegyverek behozatala, kivitele és tranzitja.

Az engedélyek megadásának feltétele lehet, hogy az érintett fegyvereket kizárólag a fent meghatározott célokra lehet használni.

Luxemburgban nem alkalmaznak külön nemzeti jelölési rendszert a kézifegyverek gyártása során és/vagy behozatalakor. Az országnak nincs fegyvergyára. A fegyverkovácsoknak és a fegyver- és lőszerkereskedőknek nyilvántartást kell vezetniük a bejövő és kimenő fegyverekről, feltüntetve minden egyes fegyver gyártmányát, kaliberét és sorozatszámát, valamint a szállító és a vásárló nevét és címét. A nyilvántartásban fel kell tüntetni továbbá a miniszteri engedély számát és kiadásának dátumát. A dokumentumot az illetékes közhatóságok képviselőjének kérésére be kell mutatni. A fegyverkovácsoktól és fegyverkereskedőktől kérhetik, hogy nyilvántartásuk egy másolatát adják át az igazságügy-miniszternek. Az igazságügy-miniszter határozza meg a fegyverkovácsok és fegyverkereskedők által készleten tartható fegyverek és lőszerek maximális mennyiségét.

Zavargás, gyanús gyülekezés vagy a közrend megzavarása esetén az igazságügy-miniszter elrendelheti bármely fegyver- és lőszerbolt bezárását vagy kiürítését, valamint árukészletüknek egy meghatározott helyre való transzferét.

Az 1983. március 15-i törvény megszegése nyolc naptól öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető.

Export

Luxemburgban kivitelre történő vásárlás esetén a fegyverkovácsnak kérelmeznie kell az igazságügy-minisztériumtól, hogy az eladónak adja meg a fegyverkiviteli engedélyt, vagyis engedélyezze, hogy a fegyvert a vásárlás helyéről a határra szállítsa. A fegyverek, lőszerek, a kifejezetten katonai célra szánt eszközök és az ehhez kapcsolódó technológiák kiviteli engedélyére irányuló kérelmekhez csatolni kell a nemzetközi importengedélyt és a végfelhasználói igazolást. A módosított 1995. október 31-i nagyhercegi rendelet szerint e dokumentumok formai és tartalmi követelményeit a külügyi-, külkereskedelmi és együttműködési miniszternek kell megállapítania.

A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK irányelv (11. cikke) értelmében Luxemburg értesíti az érintett többi tagállamot, amennyiben oda irányuló exportra adott engedélyt.

Az engedélyező hivatal előírhatja, hogy a fegyverek, lőszerek, a kifejezetten katonai célra szánt eszközök és az ehhez kapcsolódó technológiák tranzitja iránti kérelmekhez a kérelmező mellékeljen egy olyan dokumentumot, amelyben azon ország illetékes hatóságai, ahonnan az áru érkezik, igazolják, hogy a megadott célországba irányuló kivitel engedélyezett.

A kiviteli vagy tranzitengedély iránti kérelmekhez mellékelni kell egy, a kérelmező aláírásával ellátott kötelezettségvállalási nyilatkozatot, mely szerint a kivitel, illetve a tranzit végrehajtása az engedély iránti kérelemnek megfelelően fog történni. Az exportőrnek minden egyes, kiviteli engedéllyel kivitt áruszállítmány után, három hónapon belül bizonyítania kell az engedélyezési hivatal felé, hogy az áru megérkezett az engedélyezett célországba, továbbá hogy az importőr elvámoltatta azt belföldi felhasználás céljára.

Ilyen bizonyíték lehet az importőr ország vámhatóságai által kiadott dokumentum, amely igazolja, hogy az exportált árut belföldi felhasználás céljára elvámoltatták, vagy pedig bármely más olyan dokumentum, amely feltünteti azon árukat, amelyeket az importáló ország erre hatáskörrel rendelkező hatósága, vagy az e hatóság nevében eljáró vállalkozás közvetlenül átvett.

Fegyvermegsemmisítés

A Luxemburgban (a hadsereg, a rendőrség és a vámszervek által) a fegyverek megsemmisítésére használt módszer azok feldarabolása. Ezt a műveletet az érintett hatóságok fegyverműhelyeiben végzik el. A konténerbe helyezett, feldarabolt fémet a fegyverműhely személyzete egy acélműbe szállítja, ahol azt tanúk jelenlétében egy elektronikus vezérlésű nagyolvasztóban beolvasztják. A műveletről jegyzőkönyv készül.

MÁLTA

Málta megfelelő lépéseket tett az L.N. 167/2006 sz. és L.N. 168/2006 sz. két új jogi közlemény kibocsátásával. A minisztérium illetékes osztálya az első jogi közleménnyel az olyan eszközök importját és exportját kívánta jogilag szabályozni, amelyek esetlegesen kötődhetnek halálbüntetéshez, kínzáshoz vagy más embertelen, megalázó bánásmódhoz. Ez a jogi közlemény lényegében az ilyen eszközök javításához, fejlesztéséhez, előállításához, összeszereléséhez, teszteléséhez, karbantartásához, valamint az ilyen eszközök szállításához kapcsolódó technikai támogatás minden formáját tiltja. Ezenfelül megtiltja az ezen jogi feljegyzéshez csatolt első jegyzékben felsorolt termékek behozatalát, azok származási országától függetlenül.

Továbbá tiltja az e termékekhez kapcsolódó technikai támogatás igénybevételét mind az egyének, mind a szervezetek számára.

Emellett az említett termékeket – származási országuktól függetlenül – kiviteli engedélyhez kötötték. A kínzásra alkalmas termékek kivitele kizárólag akkor engedélyezett, ha azokat valamely uniós tagállamba vagy azokhoz kapcsolódó területre exportálják, valamint ha azokat az EU vagy az ENSZ tagállamai békefenntartó műveletekben használják valamely meghatározott országban. Az ilyen értelmű nyilatkozatok hitelességének vizsgálata a vámhatóságok hatáskörében maradt; az említett feltételek be nem tartása büntetőjogi felelősségre vonással jár, legfeljebb 5 000 máltai líra összegű bírságot vagy legfeljebb 5 évig terjedő szabadságvesztést von maga után.

A 168/2006 sz. jogi közlemény beemelte a máltai nemzeti jogba az 1330/2004 európai uniós rendelet lényegi elemeit. Ez a szabályozás a haditechnikai eszközök listáját 22 alkategóriába sorolja, és az ezekbe tartozó valamennyi termék esetleges kivitelét engedélyeztetni kell. A listában szerepelnek többek között a hagyományos felszerelések és lőszerek (ML1–ML5), a földi járművek és felszerelések (ML6), vegyi és mérgező anyagok (ML7), energetikai anyagok, hadihajók, légi járművek, elektronikus berendezések, nagysebességű kinetikai energiájú fegyverrendszerek és eszközök, páncélozott és védőeszközök.

Az e termékekre és a kettős felhasználású eszközökre vonatkozó kérelmeket az osztály érdemi alapon, a nemzeti jogszabályokkal és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban dolgozza fel.

HOLLANDIA

A kézi- és könnyűfegyverekről szóló jogszabályokat Hollandia 2006-ban nem módosította.

LENGYELORSZÁG

Jogi intézkedések

A fegyverek transzferére vonatkozó lengyel jogi rendszer nem rendelkezik külön a kézi- és könnyűfegyverekről. A hatályos jogszabály – az állambiztonság szempontjából stratégiai jelentőségű áruk, technológiák és szolgáltatások külkereskedelméről, valamint a nemzetközi béke és biztonság fenntartásáról szóló, 2000. november 29-i törvény (egységes szöveg: Jogi Közlöny, 2004., 229. sz., 2315) – egységes ellenőrzési rendszert vezetett be a kettős felhasználású termékek és technológiák, a fegyverek és a technikai segítségnyújtás vonatkozásában a kivitel, behozatal, tranzit és a kapcsolódó szolgáltatások tekintetében (1). A Gazdasági Minisztérium jelenleg vizsgálja e jogszabályt azzal a céllal, hogy az exportellenőrzési rendszer egyszerűsítése és szigorítása, és ezzel egyidejűleg az exportőrök számára kedvezőbb feltételek megteremtése érdekében módosítsa azt.

A fegyveres erők és a rendőrség által használt robbanóanyagok, fegyverek, lőszerek, termékek és technológiák előállításával és kereskedelmével kapcsolatos üzleti tevékenység folytatásáról szóló, 2001. június 22-i törvény rendelkezéseit (Jogi Közlöny, 2001., 67. szám, 679. és annak későbbi módosításai) összhangba hozták a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvvel. Az egyes törvényeknek a Lengyel Köztársaság európai unióbeli tagságával kapcsolatos módosításáról szóló, 2006. június 23-i törvény (Jogi Közlöny, 133. sz., 935) a 3. cikk rendelkezéseit módosította egy új 5a. fejezet beillesztésével, amely az EU területén fegyvert és lőszert szállító vállalkozókat a szállítási engedélyek és előzetes szállítási engedélyek megerősítésére kötelezi. Ezek a dokumentumok minden egyes kézi- és könnyűfegyver- és lőszerszállítmány esetében, mind az EU országaiból Lengyelországba tartó, mind a Lengyelországból az EU országaiba tartó szállítmányok, valamint a lengyel területen való tranzit során egyaránt szükségesek. Ennek célja, hogy a származási és a célország hatóságai meggyőződhessenek arról, hogy a vállalkozónak van engedélye az okmányokban megadott fegyver- és lőszerfajták kereskedelmével kapcsolatos tevékenység folytatására.

2006. június 13-án a Miniszterek Tanácsa módosította az állambiztonság szempontjából stratégiai jelentőségű áruk transzferére vonatkozó tilalmakról és korlátozásokról szóló, 2004. november 23-i rendelet mellékletét (Jogi Közlöny, 2006. június 28., 109. sz., 750.). A módosított melléklet azon államok jegyzékét tartalmazza, amelyekbe a vonatkozó ENSZ- és EU-szankciók alapján tilos fegyvert exportálni. A rendeleten végrehajtott legfőbb módosítás az Üzbegisztánra vonatkozó fegyverembargó bevezetése és az Afganisztánnal, valamint Boszniával és Hercegovinával szembeni szankciók feloldása.

Igazgatási intézkedések

A fegyverek és lőszerek gyártásával vagy kereskedelmével kapcsolatos tevékenységekre szóló engedély megszerzését megelőzően a vállalkozóknak képzésen kell részt venniük, és le kell tenniük a megfelelő vizsgákat. A Gazdasági Minisztérium 31 műhelyfoglalkozást és tanfolyamot tartott a fegyverexport-ellenőrzés és a belső ellenőrzési rendszer témájában a stratégiai jelentőségű áruk, technológiák és szolgáltatások – többek között a kézi- és könnyűfegyverek – kereskedelmével foglalkozó vállalkozók számára. 2006-ban 130 céghez tartozó összesen 672 személy vett részt e képzéseken. Az ENSZ kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos cselekvési programjában szereplő kérdések és az idevágó uniós dokumentumok is részét képezték a tananyagnak.

Jóllehet Lengyelország még nem exportált hordozható légvédelmi rendszereket (MANPADS), lépéseket tett a Wassenaari Megállapodásnak „A MANPADS exportellenőrzésének alapjai” című dokumentumban foglalt ajánlásai maradéktalan teljesítése érdekében, valamint az esetleges jövőbeli export tekintetében eljárásrendet fogadott el. A MANPADS-exportengedély iránti esetleges kérelmeket a fent említett, 2000. november 29-i törvénnyel összhangban dolgozzák fel.

A raktárlétesítmények tekintetében valamennyi felelősségi szinten megfelelő leltárkezelési és számviteli ellenőrzési eljárásokat vezettek be. A különböző szintek közötti rendszeres jelentéstétel és kommunikáció rendszerét is kidolgozták. Minden egyes létesítmény köteles nyilvántartani a raktárban lévő összes kézi- és könnyűfegyver szükséges adatait, raktárba érkezésüktől a készlet mozgatásán keresztül egészen a raktárból való kiadásukig vagy leszerelésükig.

Végrehajtás

A lengyel vámszabályozás a jelentési időszakban nem változott. A Vámszolgálat 2006-ban tovább erősítette a (közúti, tengeri és reptéri) határátkelők ellenőrzését az illegális árukereskedelem (ideértve a kézi- és könnyűfegyvereket is) kiszűrése érdekében. Több új átvilágító röntgenberendezést üzemeltek be a személygépkocsik és kamionok ellenőrzésére. Külön figyelmet szenteltek Lengyelország keleti határainak. Ezen intézkedéseknek köszönhetően a vámtisztek 42 kézifegyver (puska és pisztoly) és 145 728 lőszer illegális kereskedelmét derítették fel és akadályozták meg.

2006-ban a Határőrség 49 lőfegyver, 1 755 lőfegyverbe való lőszer és 66 gránát csempészésére tett kísérletet derített fel, ebből 34 lőfegyvert és 685 lőszert a határátkelőn túli területen kobzott el. A csempészett fegyverek és lőszerek értéke összesen 8 860 lengyel zloty. A Határőrség 19 előzetes eljárást kezdeményezett csempészés kísérlete miatt, melyekből 12 az EU keleti határán történt.

PORTUGÁLIA

Az igazgatási és a bűnüldöző szervek közötti együttműködés, koordináció és információcsere

Folytatódtak az igazgatási és bűnüldöző szervek közötti együttműködés, koordináció és információcsere előmozdítására irányuló erőfeszítések mind a kézi- és könnyűfegyverek felhalmozása és elterjedése elleni küzdelem, mind a tiltott kereskedelem megakadályozása terén. A Külügyminisztérium, a Védelmi Minisztérium, a Belügyminisztérium, a portugál hírszerző szolgálat és a Pénzügyminisztérium képviselőiből álló koordinációs csoport 2005-ös létrehozása hozzájárult az összes érintett szervezet munkájának pontosabb meghatározásához.

Újonnan életbe léptetett jogszabályok

A tanácsi együttes fellépés mellékletében felsorolt fegyverkategóriák importjának és exportjának engedélyezése elsősorban a Védelmi Minisztérium feladata.

A kézi- és könnyűfegyverekre kiterjedő ügyletek minden esetben az engedélyező hatóság engedélyéhez kötöttek (ez a hatóság a Védelmi Minisztérium vagy a Belügyminisztérium, attól függően, hogy a fegyvereket polgári vagy katonai használatra szánják).

A Külügyminisztérium szintén megvizsgálja a kérelmeket, szem előtt tartva a külpolitikai érdekeket és az Európai Unió fegyverexportra vonatkozó magatartási kódexében foglalt kritériumokat.

2006-ban új jogi keretrendszer lépett hatályba a kézi- és könnyűfegyverek, alkatrészeik és lőszereik előállítására, javítására, behozatalára, kivitelére, transzferére, készletezésére, forgalmazására, kereskedelmére, engedélyezésére, beszerzésére és birtoklására vonatkozóan.

Az 5/2006 sz. törvény átfogó szabályozást állapít meg, többek között büntetőjogi szankciókat a 2002. július 12-i tanácsi együttes fellépés mellékletében felsorolt valamennyi fegyverkategória tiltott birtoklása, kereskedelme és közvetítése tekintetében.

ROMÁNIA

2006-ban nem fogadtak el új jogszabályt a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozóan.

A kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó ENSZ cselekvési programról szóló nemzeti jelentésekben foglalt, a jogi kerettel és a jogalkotási intézkedésekkel kapcsolatos információk jelenleg is érvényesek. Románia 1993 óta rendelkezik a kézi- és könnyűfegyverek kereskedelmének hatékony ellenőrzését szolgáló, megfelelő jogszabályokkal és igazgatási rendszerrel.

A hagyományos fegyverekre vonatkozó hazai exportellenőrzési rendszert a következők alkotják: jogi keret, nemzeti ellenőrzési listák, nemzeti exportellenőrzési hatóság és egyéb közintézmények, alapelvek, eljárások, engedélyezési folyamat, nyilvántartás, engedélyezési és ellenőrzési tevékenységek, az exportellenőrzés dokumentációja, továbbá együttműködés és nemzetközi segítségnyújtás.

A hagyományos fegyverek exportjának, importjának és a velük kapcsolatos egyéb műveleteknek az ellenőrzését az 595/2004. sz. törvénnyel módosított és jóváhagyott 158/1999 sz. kormányrendelet szabályozza. A román jogszabály rendelkezik a nemzetközi fegyverkereskedelemről, beemelve az Európai Unió Tanácsa által 2003. június 23-án elfogadott 2003/468/KKBP közös álláspontban foglalt rendelkezéseket. A közvetítő tevékenységek esetén minden kérelem többek között az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének előírásai alapján kerül elbírálásra.

A hagyományos fegyverek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – újrakivitelével kapcsolatos valamennyi műveletre az 595/2004. sz. törvénnyel módosított és jóváhagyott 158/1999 sz. kormányrendelet vonatkozik.

A román jogszabály szerint a vállalkozások számára az első lépés a hagyományos fegyverekkel való kereskedelemre szóló engedély megszerzése. Az engedély iránti kérelmeket egyedi alapon bírálják el. Az engedélyeket a katonai áruk exportjának, importjának és a velük folytatott egyéb kereskedelmi tevékenységeknek az ellenőrzésével foglalkozó intézményközi tanács (mely valamennyi érintett minisztérium és nemzeti hatóság, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatok képviselőiből áll) szakvéleményének figyelembevételével adják ki.

A hagyományos fegyverek nemzetközi tranzitjára, átrakodására és a velük folytatott nem kereskedelmi jellegű tevékenységekre vonatkozó engedélyeket egyedi alapon adják meg.

Romániában több minisztérium is részt vesz a nemzeti jogszabályok végrehajtásában, és képviselteti magát a kézi- és könnyűfegyverek területén folytatott nemzetközi tevékenységekben, azonban az exportellenőrzési jogszabályok területén a koordinációs hatóság szerepét továbbra is a Nemzeti Exportellenőrzési Ügynökség (ANCEX) tölti be. A Terrorizmusellenes és Fegyverzetellenőrzési Osztállyal (Külügyminisztérium) együttműködésben az ANCEX részt vesz valamennyi vonatkozó nemzetközi tevékenységben.

A Belügyekért és a Közigazgatási Reformért felelős Minisztériumon belül a Román Rendőrség Főfelügyelősége (GIRP) ellenőrzi a természetes vagy jogi személyeknek lőfegyverek és lőszerek megszerzésére, tartására, viselésére és használatára szóló engedélyek megadásának módját. Ugyanakkor a lőfegyverekről és lőszerekről szóló – a 91/477/EGK irányelvvel összehangolt – 295/2004 sz. törvénynek megfelelően a GIRP nyilvántart minden olyan személyt, aki legálisan tart halált okozó vagy halált nem okozó fegyvert, és a Nemzeti Fegyvernyilvántartás adatbázisát (www.politiaromana.ro) rendszeresen frissíti.

2006-ban a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatban nem indult jelentősebb kezdeményezés, de a román kormány folytatta a hazai védelmi iparban tevékenykedő cégeket és egyéneket célzó fontos tájékoztatási tevékenységet a fegyverzetellenőrzési jogszabályok megértésének és betartásának javítása érdekében. Az ANCEX honlapján keresztül (www.ancex.ro) nyújt erről információt a kereskedők számára, továbbá különböző szemináriumokat és műhelyfoglalkozásokat tart a témában.

Ezenkívül az ENSZ Közgyűlése által 2005. december 8-án elfogadott, az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezménnyel összhangban az ANCEX létrehozta a transzferált fegyverek nyilvántartását. Ez a dokumentum a kézi- és könnyűfegyverek exportját és importját tartja nyilván, feltüntetve azok sorozatszámát, típusát, mennyiségét, származási helyét, továbbá a transzferekkel kapcsolatos egyéb lényegi információkat.

SZLOVÁKIA

A kézi- és könnyűfegyverekről szóló európai uniós együttes fellépés, valamint a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló EU-program nemzeti végrehajtása tekintetében az alábbi törvények kerültek elfogadásra:

A haditechnikai anyagok kereskedelméről, valamint a kereskedelmi tevékenységről szóló 455/1991 sz. törvény módosításáról szóló, 1998. május 15-i 179/1998 sz. törvény szabályozza többek között a hadászati célú kézi- és könnyűfegyverek kereskedelmének feltételeit, az arra vonatkozó közvetítői tevékenység feltételeit, valamint az államigazgatási hatóságok ezzel kapcsolatos tevékenységét. Szlovákia 2006 folyamán maradéktalanul teljesítette valamennyi vonatkozó nemzeti jogszabályi előírást.

Az alábbi nemzeti hatóságok vesznek részt a végrehajtási folyamatban:

1. Külügyminisztérium;

2. Gazdasági Minisztérium;

3. Belügyminisztérium;

4. Védelmi Minisztérium;

5. Vámhatóság;

6. Nemzetbiztonsági szolgálatok.

A jogosult személyeknek tartózkodniuk kell a haditechnikai anyagok kereskedelmétől, amennyiben az árthat a Szlovák Köztársaság külpolitikájának, biztonsági vagy kereskedelmi érdekeinek, valamint nemzetközi kötelezettségeinek, vagy az olyan nemzetközi szervezetek és intézmények érdekeinek, amelyeknek a Szlovák Köztársaság részese, tagja vagy résztvevője.

A haditechnikai anyagok kereskedelméről szóló törvény megsértése 10 millió szlovák korona összegig terjedő pénzbírsággal és/vagy nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető.

Szlovákia 2006-ban összesen 7 908 kézifegyver és könnyűfegyver kivitelére, és 4 644 kézifegyver és könnyűfegyver behozatalára adott engedélyt.

SZLOVÉNIA

Szlovéniában több minisztérium is részt vesz a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó nemzeti szabályozás végrehajtásában és az ezekkel kapcsolatos nemzetközi tevékenységekben. Továbbra is a Külügyminisztérium a koordinációs hatóság a kézi- és könnyűfegyvereket érintő nemzetközi tevékenységek végrehajtása és összehangolása tekintetében. A Belügyminisztérium ellenőrzi a kézi- és könnyűfegyverek kivitelét és behozatalát, a katonai célú kézi- és könnyűfegyverek kivitelének és behozatalának ellenőrzéséért pedig a Védelmi Minisztérium felelős.

A fegyverkivitelről és -behozatalról szóló éves jelentéseket közzéteszik a Védelmi Minisztérium honlapján. Az államhatárok és határátkelők ellenőrzése a szlovén rendőrség és a vámigazgatóság hatáskörébe tartozik. Ezek végzik az államhatárt átlépő teherszállítmányok közvetlen ellenőrzését. 2006-ban a rendőrség 238 (2005-ben 152) esetben intézkedett tiltott fegyver- vagy robbanóanyag-előállítás és kereskedelem bűncselekménye kapcsán, és 261 (2005-ben 161) gyanúsított ellen emelt vádat. Szervezett bűnözői csoportok által elkövetett bűncselekményből 22 volt 2006-ban, míg 2005-ben csak 4 ilyen eset került nyilvántartásba. A rendőrség saját hatáskörben 192 (127) bűncselekményt tárt fel. 2006-ban a rendőrség 637 elkobzott lőfegyvert semmisített meg, a teljes elkobzott mennyiségből 72 darabot a Nemzeti Kortárs Történeti Múzeumnak adományoztak.

A kézi- és könnyűfegyverek kérdéséről rendszeresen üléseket tartanak és tárcaközi koordináció folyik, amelyben minden minisztérium saját hatáskörében tevékeny részt vállal.

Szlovénia a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozóan az 1990-es években elfogadta az alapjogszabályokat. A kézi- és könnyűfegyvereket illető nemzeti jogszabályi keretekről 2005-ben az ENSZ cselekvési programjának végrehajtásáról készített nemzeti beszámolón belül átfogó áttekintést terjesztettek az ENSZ elé. Azóta, illetve konkrétan 2006-ban nem fogadtak el új jogszabályt. A Belügyminisztérium mindazonáltal hivatalosan benyújtott az Igazságügyi Minisztériumnak egy a büntető törvénykönyv fegyver- vagy robbanóanyag tiltott előállításáról és kereskedelméről szóló 310. cikkének annak érdekében történő módosítására irányuló javaslatot, hogy az ilyen típusú bűncselekmények állítólagos elkövetése esetén lehetővé váljon a büntető törvénykönyv területen kívüli alkalmazása. A büntető törvénykönyv ilyen értelmű javasolt módosítását az indokolja, hogy ilyen bűncselekményt oly módon is elkövethetnek, ha az elkövető jogellenesen fegyvereket hoz be a Szlovén Köztársaságba és/vagy külföldről működik közre a fegyverek újraeladásában. A büntető törvénykönyv javasolt módosításai várhatóan 2007-ben kerülnek be a kormányzati és parlamenti eljárásba.

SPANYOLORSZÁG

Az új jogszabályokkal és/vagy rendelkezésekkel összefüggő legutóbbi fejlemények a következők:

a) 2006. január 12-én elfogadták az ITC/60/2006 rendeletet a védelmi eszközök, egyéb anyagok, valamint kettős felhasználású termékek és technológiák külkereskedelmének szabályozásáról szóló, 2004. július 30-i 1782/2004 királyi rendelet I. mellékletének frissítése, továbbá abba a vonatkozó nemzetközi lőszerlistákban (azaz a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR) és a Wassenaari Megállapodás listáiban) az ellenőrzési jegyzékekre vonatkozóan megállapított változtatások beépítése céljából.

b) 2005 októberében a spanyol parlament sürgette a kormányt, hogy egy éven belül adjon ki törvényt a fegyverkereskedelemről. A törvény naprakésszé teszi a fentiekben említett 2004. július 30-i 1782/2004 királyi rendelet rendelkezéseit. Az új törvénynek összhangban kell lennie a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési programmal és az ENSZ Közgyűlés kapcsolódó határozataival, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2001. május 31-én elfogadott, a transznacionális szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, a lőfegyverek, részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyvvel („a lőfegyverekről szóló ENSZ-jegyzőkönyv”), és ezekre kifejezetten hivatkoznia kell. A spanyol kormány a parlament kérése nyomán 2006. december 29-én elfogadta a védelmi eszközök és kettős felhasználású termékek külkereskedelméről szóló új törvényre irányuló javaslatot. A javaslat parlament általi vizsgálata és módosítása folyamatban van, és a törvény várhatóan 2007 közepe táján válik hatályossá. A javaslat fontosabb elemei az alábbiakban foglalhatók össze: — Elsősorban a kérdésre vonatkozó spanyol jogszabály olyan törvényi szintű normának minősül, amely nagyobb hatásfokú ellenőrzést tesz lehetővé. — Másodsorban a törvény a Spanyolország által nemzetközi fórumokon és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására szolgáló nemzetközi rendszerek keretében tett vállalásaival összhangban aktualizálja a védelmi eszközökkel, valamint a kettős felhasználású árukkal és technológiákkal kapcsolatos külkereskedelemre vonatkozó új rendelkezéseket. — Harmadsorban az új törvény a lőfegyverek, részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik tiltott gyártása és kereskedelme ellen az ENSZ Közgyűlése által elfogadott 55/225 határozatnak megfelelően bővíti valamennyi típusú lőfegyver, köztük a vadász- és sportlőfegyverek, ezek részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik ellenőrzésének körét. — Negyedsorban a törvény egyértelműen igazodik az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének nyolc kritériumához, valamint az EBESZ által a kézi- és könnyűfegyverek használatára vonatkozóan elfogadott kritériumokhoz. — Végezetül a jogalkotási szövegek egyértelmű vállalást tartalmaznak a fegyverkereskedelem ellenőrzésének fokozását, különösen nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés elfogadását célzó regionális és nemzetközi folyamatok előmozdítására és az ezekben való részvételre. Ebben a tekintetben emlékeztetünk rá, hogy Spanyolország egyike volt a 2006 októberében jóváhagyott terv száztizenhét támogatójának.

c) Spanyolország 2006 folyamán befejezte az ENSZ lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvének elfogadásához szükséges belső ratifikációs folyamatot, és 2007. február 9-én az ENSZ főtitkáránál letétbe helyezte csatlakozási okmányát. A jegyzőkönyv Spanyolországra vonatkozóan 2007. március 11-én lépett hatályba.

Igazgatási és bűnüldöző szervek, valamint igazságügyi szervek képzése

A spanyol bűnüldöző szervek az előző évekhez hasonlóan folytatták a lőfegyverek és robbanóanyagok büntetőjogi kezeléséről, valamint az információtechnológiának a fegyverek és robbanóanyagok ellenőrzésére való alkalmazásáról szóló tanfolyamok és szakmai találkozók szervezését. Ezek rendszeres szemináriumok, amelyeket a tiltott fegyverkereskedelem megakadályozására és leküzdésére vonatkozó szabályok és jogi rendelkezések terjesztése érdekében, valamint az érintett szervek rendőrségi tisztviselőinek átképzése és a tárggyal kapcsolatos ismereteik frissítése céljával szerveznek.

Egyéb kezdeményezések vagy tevékenységek

A lőfegyverek próbajeleinek kölcsönös elismerésére vonatkozó egységes szabályok megállapításáról szóló, 1969. júliusi egyezmény jogi keretén belül és az annak végrehajtó hatósága, a kézifegyverek próbajeleit felügyelő nemzetközi állandó bizottság által hozott rendelkezéseknek megfelelően a spanyol nemzeti próbajel-felügyeleti hatóság, a „Banco Oficialde Pruebas de Armas de Eibar (BOPE)” megjelölt minden, 2006-ban Spanyolországban előállított, polgári felhasználású, hordozható fegyvert. A jelölés egyike a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének későbbi nyomon követése és eljárás alá vonása szempontjából ajánlott intézkedéseknek; a jelölés az alábbi információkra terjed ki: a gyártó neve, a fegyver sorszáma, a gyártás éve, valamint a BOPE jele és emblémája. 2006-ban Spanyolország 280 db pisztolyt, 22 942 db puskát (ebbe beleértendők az egycsövű puskák is) és 28 138 db sörétes puskát állított elő, amelyek mindegyikét a BOPE jelölte meg. Ezen felül a BOPE 2006-ban 1 276 darab hordozható fegyvert (főleg pisztolyt és revolvert) semmisített meg.

2006-ban az illetékes spanyol hatóságok a Csendőrség (Guardia Civil) Központi Fegyver- és Robbanóanyag-Felügyeletének (a lőfegyverek igazgatási ellenőrzésével foglalkozó spanyol központi szerv) koordinálásával 7 015 darab illegális lőfegyvert foglaltak le. A spanyol hatóságok jelenleg összesen 291 196 db különböző fajtájú (zár alá helyezett, lefoglalt és elkobzott) lőfegyvert tárolnak; 2006-ban 22 392 db lőfegyvert árverésre bocsátanak, és további 40 772-et megsemmisítenek.

A spanyol hatóságok 2006-ban 23 727 ellenőrzést végeztek olyan létesítményekben, ahol lőfegyvereket és/vagy robbanóanyagokat állítanak elő vagy tárolnak (ideértve gyárakat, kereskedelmi egységeket, sportlövészeti létesítményeket, védelmi szolgáltatást nyújtó magántársaságokat stb.); ezek közül 8 071-et lőfegyverek, 15 656-et pedig robbanóanyagok előállításával vagy tárolásával foglalkozó létesítményekben.

Ezenkívül a vám- és adóhatóság tisztviselői a fegyverexport során előforduló fegyvercsempészet elleni programjuk keretében többször felkerestek kikötőket és repülőtereket is.

SVÉDORSZÁG

A kézi- és könnyűfegyverekről szóló jogszabályt néhány ponton módosították, így például a nemzeti fegyverközvetítői nyilvántartásban a fegyverközvetítők kapcsolatfelvételi adatai a jövőben már nem kezelendők bizalmas információként.

Egy új rendelet szerint, amely 2006. július 1-jén lépett hatályba, a svéd vámhatóságnak tájékoztatnia kell a svéd rendőrséget a svéd határon át Svédországba kerülő minden fegyverről.

A parlament 2006 végén jogszabályt fogadott el egy korlátozott időtartamra szóló lőfegyver-amnesztiáról, amely 2007. március 1-jén lépett hatályba. Az amnesztia 2007. március 1. és május 31. között van érvényben. A jogszabály célja, hogy csökkenjen az illegális és a nyilvántartásban nem szereplő fegyverek száma Svédországban.

EURÓPAI UNIÓ

2006-ban bevezetésre került a külföldi légi fuvarozók biztonsági ellenőrzéséről szóló irányelv, továbbá az EU területén érvényben levő szabályozási intézkedésekre vonatkozóan három jogalkotási javaslat került előterjesztésre:

— a fegyverekről szóló (91/477) EK-irányelv naprakésszé tétele;

— EK-irányelvre irányuló javaslat a lőfegyverekről szóló ENSZ-jegyzőkönyv végrehajtása érdekében;

— a Bizottság közleménye a robbanóanyagok, gyújtószerkezetek, bombakészítéshez használt felszerelések és lőfegyverek EU-n belüli nagyobb biztonságát célzó intézkedésekről.

II. A VÉGREHAJTÁST CÉLZÓ NEMZETKÖZI ERŐFESZÍTÉSEK 2006-BAN

AUSZTRIA

EBESZ

Ausztria támogatta a kézi- és könnyűfegyverekről, valamint a hagyományos lőszerek készleteiről szóló EBESZ-dokumentumok további végrehajtását. Ausztria 2006. március 29-én az EBESZ biztonsági együttműködési fórumának biztonsági párbeszéde keretén belül helyet adott a kézi- és könnyűfegyverek, valamint lőszereik tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelemre vonatkozó EU-stratégia első bemutatásának. Ennek célja elsősorban a keretszabályozás és a tevékenységek, valamint a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó uniós projektek megismertetése volt a résztvevő államokkal, másodsorban pedig az EBESZ és az EU közötti fokozott koordináció és együttműködés alapjának annak érdekében történő kialakítása, hogy erősségeiket és eltérő képességeiket a leginkább költséghatékony módon, a párhuzamosság elkerülésével aknázzák ki.

Euroatlanti Partnerségi Tanács

Ausztria pénzügyi támogatást nyújtott egy a kézi- és könnyűfegyverek, valamint hordozható légvédelmi rendszerek megsemmisítésére irányuló projekthez Kazahsztánban. Az USA vezette projekt 2006 áprilisában indult.

2006-ban tovább folytatódott a kézi- és könnyűfegyverek, valamint hordozható légvédelmi rendszerek és lőszerek megsemmisítésére irányuló, szintén Ausztria által finanszírozott projekt Ukrajnában.

Egyesült Nemzetek Szervezete

Az ENSZ 61. Közgyűlésén Ausztria többekkel együtt támogatta a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos alábbi határozatokat:

„Az államok számára a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megfékezéséhez, valamint e fegyverek begyűjtéséhez nyújtott segítség”, „A hagyományos lőszerek készletfeleslegeinek felhalmozódásából származó problémák”. Ausztria „A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének minden formájáról” szóló határozat mellett szavazott.

BELGIUM

Belgium a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozóan több projektet is támogat szerte a világon, nevezetesen:

Afrika

Dél-Afrika – 216 700 EUR – Safer Africa (Biztonságosabb Afrikáért)

Projekt a dél-afrikai rendőrség rendvédelmi képességeinek növelésére és erősítésére a kockázati területeken a könnyű fegyverek számának csökkentése révén.

Burundi – Kongói Demokratikus Köztársaság – Ruanda – 400 000 EUR – RECSA-GRIP

„A kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek kidolgozásához szükséges támogatás és kapacitás megteremtése Burundiban, Ruandában és a Kongói Demokratikus Köztársaságban” elnevezésű projekt.

Latin-Amerika

Costa Rica, Panama, Nicaragua, Salvador, Honduras, Guatemala – 107 800 EUR – Arias Alapítvány

A hat országban középiskolai tájékoztató foglalkozások keretében a társadalom leginkább kiszolgáltatott tagjainak, a fiataloknak a lőfegyverek által életükre gyakorolt hatásról való tájékoztatását célzó projekt.

Brazília – 70 467 EUR – az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala (UNODC)

Projekt a brasíliai szövetségi kerületben élő közösség részéről a kábítószerek okozta erőszak és a lőfegyverek elterjedésének megakadályozására tett erőfeszítések fokozására.

Ázsia

Banglades, Nepál és Srí Lanka – 100 000 EUR – Safer World (Biztonságosabb világért)

Projekt Bangladesben, Nepálban és Srí Lankán a könnyűfegyverek elterjedésével szembeni küzdelemhez a kormányzati és a civil kapacitás megerősítésére (az Egyesült Nemzetek kézifegyverekre vonatkozó cselekvési programjának alkalmazása).

Kelet és Dél-kelet Európa

Fehéroroszország – 55 370 EUR – EBESZ

Kapacitásfejlesztés a könnyűfegyverekkel való készletgazdálkodás és biztonság terén.

Koszovó – 94 543 EUR – KOSSAC

Az ENSZ Fejlesztési Program „KOSSAC” (koszovói kézifegyver-ellenőrzési kezdeményezés) elnevezésű projektje.

Ukrajna – 25 000 EUR

A novobohdanyivkai lőszerraktár körüli terület rehabilitációja és védelme.

BULGÁRIA

Bulgária finanszírozást nyújtott a jogellenesen civil tulajdonban levő, majd a montenegrói belügyminisztérium által elkobzott 1 897 darab kézi- és könnyűfegyver megsemmisítésére irányuló projektre. 7 588 USD-t adományozott a montenegrói belügyminisztériumnak a projekt végrehajtására. A megsemmisítést 2006. február 28-án fejezték be.

2006-ban Bulgária otthont adott a „Kettős felhasználású áruk és fegyverek exportellenőrzése: ipari tájékoztatás” elnevezésű nemzetközi szemináriumnak (Szófia, 2006. május 22–23.). A 2006-os szófiai szemináriumra az Ausztrália Csoport nem részes államokat célzó tájékoztatási programján belül, Magyarország és Bulgária közös cselekvési tervének végrehajtása keretében került sor.

A szeminárium előadások és interaktív eszmecserék keretében lehetőséget nyújtott az Albániából, Bosznia és Hercegovinából, Horvátországból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Szerbiából és Montenegróból érkező résztvevők között az információ- és tapasztalatcserére, valamint továbbképzésre.

Bulgária azon politikáját követve, mely szerint a biztonsági és védelmi problémák kezelése tekintetében a tőle telhető maximális segítséget biztosítja a NATO-n belüli partnerek számára, 2006-ban a NATO/Békepartnerségi elkülönített alap által finanszírozott tíz projektből kilencben részt vett. Ezek közül ötnek a célja a kézi- és könnyűfegyverek begyűjtése és megsemmisítése volt.

1. Szerbia és Montenegró II. elkülönített alap Szerbiában és Montenegróban 1 320 620 gyalogsági akna megsemmisítésére: 30 000 EUR.

2. Ukrajna II. elkülönített alap lőszerek, kézi- és könnyűfegyverek, valamint hordozható légvédelmi rendszerek megsemmisítésére Ukrajnában: 25 000 EUR.

3. Elkülönített alap kézi- és könnyűfegyverek, valamint hordozható légvédelmi rendszerek megsemmisítésére Kazahsztánban: 10 226 EUR.

4. Albánia II. elkülönített alap kézi- és könnyűfegyverek lőszereinek megsemmisítésére Albániában: 25 000 EUR.

5. Elkülönített alap 569 hektár szennyezett terület megtisztítására és a fel nem robbant robbanótestek hatástalanítására Azerbajdzsánban: 15 000 EUR.

A bolgár Védelmi Minisztérium azt a tájékoztatást adta, hogy kézi- és könnyűfegyverek begyűjtése és megsemmisítése nem tartozott a 2006-ban békefenntartó műveletekben részt vevő bolgár fegyveres erők feladatai közé.

CIPRUS

Ciprus tevékeny részt vállal az ENSZ és az EBESZ által ezen a téren kezdeményezett munkában.

Konkrétan jelentést nyújt az ENSZ-nek a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program végrehajtásáról. Tájékoztatást nyújt továbbá az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa számára (a 124/2004 határozat alapján) „az emberi jogoknak a kézi- és könnyűfegyverek beszerezhetősége és az ezekkel való visszaélés révén való megsértése megelőzésével” kapcsolatban.

Ciprus emellett információval szolgál az EBESZ-nek a hagyományos fegyverek és a kapcsolódó technológiák exportjára vonatkozó nemzeti gyakorlatról és eljárásokról (fsc.del/269/06, 2006.6.27.), a hagyományos fegyverek transzferéről (FSC. DEL/432/06, 2006.9.26.), valamint a kézi- és könnyűfegyverekről (FSC. DEL/14/07, 2007.1.24.) is.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

A Cseh Köztársaság tevékenyen részt vesz az ENSZ kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni cselekvési programjának végrehajtásában. 2006-ban a Cseh Köztársaság 1 000 000 CZK(47 308,17 USD = 34 910 EUR) összeg hozzájárulást nyújtott a béke gyakorlati leszerelési intézkedések révén való megszilárdítására elkülönített alap tevékenységeire. Ezt az összeget a CASA-adatbázis második fázisának támogatására fogják fordítani, amelynek megvalósítására 2006 novembere és 2007 novembere között kerül sor. A CASA-adatbázis egyik fő célkitűzése az ENSZ cselekvési program ENSZ-tagállamok általi végrehajtásának nyomon követése.

Az ügynökségek közötti koordináció 2006-ban a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni ENSZ cselekvési program felülvizsgálatára irányuló 2006. évi konferencia előkészítésére, valamint a nyomon követéssel és a megjelöléssel kapcsolatos többoldalú jogszabály végrehajtására összpontosult. Megfelelő figyelmet fordítottak emellett a más multilaterális szervezetekben (ENSZ Közgyűlés Első Bizottsága, EBESZ, Wassenaari Megállapodás) folyó vitákra is.

A Cseh Köztársaság együttműködött többek között az Interpol nemzeti hivatalaival Limában és Wiesbadenben 147 – összesen 1 791 fegyvert érintő – ügyben.

DÁNIA

A dán bűnüldöző hatóságok a fegyverzetellenőrzéssel és a fegyverkereskedelemmel foglalkozó több nemzetközi és regionális kezdeményezésben vesznek részt.

A dán rendőrség a balti-tengeri munkacsoport keretén belül 2006 novembere óta részt vesz az „Operation Crossfire II.” elnevezésű fegyvercsempészet elleni műveletben.

Dánia az ENSZ Fejlesztési Program elkülönített alapján keresztül 2004–2006-ban összesen 2,7 millió euróval támogatja Libériában a korábbi harcosok lefegyverzését, leszerelését, újrabeilleszkedését és rehabilitációját.

Dánia az ENSZ Fejlesztési Program elkülönített alapján keresztül 2005–2006-ban összesen 1,1 millió euróval támogatja Afganisztánban a korábbi harcosok lefegyverzését, leszerelését, újrabeilleszkedését és rehabilitációját.

ÉSZTORSZÁG

2006-ban Irakban szolgáló észt katonák többször is koboztak el fegyvereket és lőszereket iraki járőrözés során. Ezek a műveletek amerikai és iraki szárazföldi erőkkel együttműködésben zajlottak.

FINNORSZÁG

— Finnország 2006-ban 250 000 euróval támogatta a Nyugat-Afrikai Országok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) kézifegyverekre vonatkozó programját (ECOSAP). Ugyanennyit folyósítanak majd 2007-ben és 2008-ban is, és ezzel a finn támogatás teljes összege 750 000 euróra rúg;

— összesen 160 000 EUR összegű hozzájárulás a lőszerfeleslegek és elavult lőszerkészletek megsemmisítésére is kiterjedő EBESZ-misszióhoz a Moldovai Köztársaságban;

— összesen 100 000 EUR összegű hozzájárulás az EBESZ kézi- és könnyűfegyverekre, valamint hagyományos lőszerekre vonatkozó programjához a Tádzsik Köztársaságban; a program II. szakasza lőszertárak helyreállítására irányult hat helységben;

— pénzügyi támogatás az Egyesült Nemzetek Szervezetének Fejlesztési Programja irányítása alatt álló, kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó projekt részére Albániában. A projekt eredetileg „fegyvert fejlesztésért” programként indult, és az 1990-es évek végén zajló válság idején a hadsereg raktáraiból eltulajdonított és jogellenesen birtokolt lőszerek és kézifegyverek visszaszolgáltatását célozta. A begyűjtést a kormány által elfogadott amnesztiatörvények tették lehetővé. A projektet később kiterjesztették a közösségi rendvédelmi erők fejlesztésére is, amelynek célja a bizalomépítés egyrészről a bűnüldöző és közszolgálati szervek, másrészről az átlagpolgárok között. A projekt finanszírozását Finnország annak végéig, 2006-ig biztosította.

Egyéb kezdeményezések

Finnország tizenegy szakértő küldésével járult hozzá az Acehi Megfigyelő Misszió keretében végzett lefegyverzési folyamathoz. A szakértők költsége mintegy 545 000 EUR volt. A Szabad Acehért Mozgalom fegyvereinek beszolgáltatása 2005. szeptember 15-én kezdődött, négy szakaszban történt, és 2005. december 31-én ért véget. Az Indonéz Köztársaság kormánya és a Szabad Acehért Mozgalom közötti egyetértési megállapodás értelmében a Szabad Acehért Mozgalom vállalta, hogy az Acehi Megfigyelő Misszió segítségével a mozgalom résztvevőinél levő valamennyi fegyvert, lőszert és robbanóanyagot beszolgáltat. A Szabad Acehért Mozgalom 840 darab fegyvert adott át az Acehi Megfigyelő Missziónak, és ezzel a lefegyverzési folyamat eredményesen lezárult. Valamennyi beszolgáltatott fegyvert megsemmisítették.

FRANCIAORSZÁG

Egyesült Nemzetek Szervezete: Franciaország 2006-ban 77 000 EUR összeg hozzájárulást nyújtott az Egyesült Nemzetek Szervezetének Afrikában a békéért és a leszerelésért tevékenykedő loméi regionális központja különalapjának.

Nyugat-Afrikai Országok Gazdasági Közössége (ECOWAS): Franciaország részt vett a Nyugat-Afrikai Országok Gazdasági Közösségének tagállamaiban a könnyűfegyverek ellenőrzését támogató programban (260 000 USD).

Tádzsikisztán: 2005 szeptembere és 2006 áprilisa között az EBESZ fennhatósága alatt folytatott műveletek részeként egy négy francia szakértőből álló misszió ment Tádzsikisztánba, amelynek a feladata a képzés, a készletezés felügyelete, valamint a robbanékony lőszerek megsemmisítési műveleteinek irányítása volt.

Ukrajna: 2006 májusában részvétel abban a misszióban, amely a novobohdanyivkai telep megtisztítására – lőszerfeleslegek megsemmisítésére – vonatkozóan nyújtott elemzést és tanácsadást Ukrajnában. 2006 szeptember–októberében az ukrajnai lőszerfeleslegek megsemmisítése érdekében három szakértő bevonásával képzést tartottak bombamentesítést végző tűzszerészeknek.

Libanon: 2006 márciusában ellenőrizték a libanoni fegyveres erők lőszerkészleteinek biztonságát. Az ellenőrzést követően szakértő katonai tűzszerészek bombamentesítés tekintetében képzésben részesítették a libanoni fegyveres erőket.

NÉMETORSZÁG

Németország különböző intézmények és szervezetek keretében és ezekkel együttműködve nyújt hozzájárulást a kézi- és könnyűfegyverekkel, valamint ezek lőszereivel kapcsolatos projektekhez és tevékenységekhez. E tevékenységek többségének időtartama meghaladja a naptári évet. 2006-ban az alábbiak voltak kiemelt kezdeményezések:

Afganisztán (2004–)

Németország 2004 óta a fegyver- és lőszerfeleslegek mentesítésének és megsemmisítésének társfinanszírozásával támogatta Afganisztánban a lefegyverzést, leszerelést és újrabeilleszkedést, valamint az illegális fegyveres csoportok feloszlatását célzó folyamatokat. Teljes költségvetés: 3 000 000 EUR.

Albánia (2006)

2006-ban Németország támogatást nyújtott a NATO Békepartnerség kézi- és könnyűfegyverek, hordozható légvédelmi rendszerek és lőszerek megsemmisítésére elkülönített alapjának Albániában. Hozzájárulás: 107 000 EUR.

Angola (2003–2006)

Németország támogatja Angolában a korábbi harcosok és családjaik társadalmi és gazdasági visszailleszkedését. Annak érdekében, hogy a visszailleszkedés tartós legyen, a közösségekre alapuló megközelítést alkalmaznak. A visszatelepülést vidékfejlesztési és mezőgazdasági programokkal ötvözik. A program útjavításra is kiterjed, és ezzel foglalkoztatást nyújt a befogadó közösségeknek és a korábbi harcosoknak egyaránt. A visszailleszkedést célzó programok kidolgozásához és végrehajtásához megerősítik a helyi önkormányzatok és közigazgatás kapacitását. Teljes költségvetés: 11 990 332 EUR.

Burundi (2003–2007)

Németország támogatja Burundiban a nemzeti leszerelési és újrabeilleszkedési programot. A projekt négy fő elemből áll: a közösségbe való visszailleszkedést segítő struktúrák hatáskörrel való felruházása, a mezőgazdasági termelés újjáélesztése, jövedelemtermelés, az infrastruktúra helyreállítása. Teljes költségvetés: 15 940 000 EUR.

Kambodzsa (2006–)

2. németország 2006 decemberében felmérő látogatást tett a lőszerkészletekkel kapcsolatos problémák feltárására és a készletgazdálkodás és -biztonság javítását, valamint a lőszerfeleslegek megsemmisítését célzó projektjavaslat kidolgozására, amelyet 2007–2008 folyamán hajtanának végre.

Kongói Demokratikus Köztársaság (2004–2007)

Németország támogatást nyújt a nemzeti leszerelési és újrabeilleszkedési programhoz. A nemzeti tervezési és koordinációs szakbizottságnak (CTPC) nyújtott támogatást követően Németország a nemzeti leszerelési és visszailleszkedési bizottsággal (CONADER) folytatandó három éves együttműködés céljára különített el forrást. Teljes költségvetés: 2 500 000 EUR.

Kongói Demokratikus Köztársaság (2005–2011)

Németország támogatja a korábban harcoló csapatokhoz tartozó gyermekek és fiatalok társadalmi és gazdasági visszailleszkedését a Kongói Demokratikus Köztársaság Maniema tartományában. Teljes költségvetés: 12 000 000 EUR.

Kelet-afrikai Közösség (2004–)

Németország a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrizhetetlen elterjedésének megfékezésére támogatja a Kelet-Afrikai Közösségen belül a megfelelő politikai, jogi és intézményi keret kialakítását. A Kelet-afrikai Közösség titkárságával közös irányítás alatt álló projekt elemei közé tartozik a kézifegyverek ellenőrzésére regionális koordinációs központ létrehozását célzó szervezetfejlesztés, a szakpolitikai és jogszabályi összehangolás, a képzés, a kézi- és könnyűfegyverek problémájának felmérésére szisztematikus megközelítések kialakítása, valamint a Kelet-afrikai Közösség tagállamaiban a civil szervezetekkel együttműködésben végzett oktatás és tájékoztatás.

A Nagy Tavak tágabb térsége (2003–2006)

Németország hozzájárulást nyújtott a Nagy Tavak tágabb térségében több országot átfogó, a Világbank irányítása alatt álló leszerelési és újrabeilleszkedési program elkülönített alapjának. Teljes költségvetés: 9 900 000 EUR.

Arab Államok Ligája (2004–)

Németország folytatta együttműködését az Arab Államok Ligájával, amelynek során segítséget nyújtott a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos, különböző szinteken folyó munkához. Támogatást nyújtott a Liga országaiban működő, kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó koordinációs központok egyik üléséhez. Folytatódott a kézi- és könnyűfegyverekről szóló EBESZ-dokumentumok arabra fordítása. Az Arab Liga titkárságának munkatársai részére 2006 októberében tanulmányi látogatást szerveztek Berlinbe, Bécsbe (az EBESZ-hez) és Geilenkirchenbe (a német haderők felügyeleti központjába). Arab Liga tagországgal folytatott együttműködés konkrét példája az a kétnapos tanfolyam, amelyet Németország rendezett 2006 áprilisában Tunéziában a készletgazdálkodásról és -biztonságról.

Libéria (2005–2007)

Németország támogatást nyújt a nemzeti leszerelési és újrabeilleszkedési programhoz. A program pszichoszociális támogatást nyújt Libériában a háború alatt elkövetett nemi erőszak áldozatainak, és az infrastruktúra munkaigényes helyreállításával támogatja a hazatérő menekültek és korábbi harcosok visszailleszkedését. Teljes költségvetés: 10 750 000 EUR.

Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (2004–)

Németország támogatja a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséget a lőfegyverek, lőszerek és más kapcsolódó anyagok ellenőrzéséről szóló dél-afrikai fejlesztési közösségi jegyzőkönyv végrehajtásában. Az együttműködés részeként a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség titkárságán regionális koordinációs központ létrehozásának támogatása céljából Németország a helyszínre küldött egy béke- és biztonsági kérdésekkel foglalkozó tanácsadót. A projekt az alábbi elemekből áll: szakpolitikai és jogszabályi harmonizáció, kapacitásfejlesztés, bűnüldöző szervek képzése, valamint civil szervezetekkel folytatott együttműködés.

Ruanda (2003–2007)

Németország támogatja a ruandai leszerelési és újrabeilleszkedési bizottságot (RDRP), valamint a korábbi harcosok társadalmi visszailleszkedésének folyamatát Ruandában. Teljes költségvetés: 8 773 000 EUR.

Szenegál (2005–2006)

Németország a kézifegyverekre vonatkozóan tájékoztatási programokat támogatott a Casamance térségben. A program különböző helyi nem kormányzati szervezetek hálózatára épült, amelyek átfogó stratégiát dolgoztak ki a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrizhetetlen elterjedését illető probléma kezelésére. A tevékenység 2005-ben indult koordinációs szakmai találkozóval és kapacitásfejlesztéssel. A program középpontjában a határközi térség lakosságának és kormányzati tisztviselőinek tájékoztatása áll.

Sierra Leone (2004–2006)

Németország támogatja Sierra Leonéban a fegyveres konfliktusban érintett gyermekek és fiatalok, köztük a korábban harcoló csapatokhoz tartozó gyermekek oktatását és szakképzését. Teljes költségvetés: 12 000 000 EUR.

Dél-kelet Európa/Regionális Fegyverzet-ellenőrzés Végrehajtását Elősegítő Központ (RACVIAC) (2005–)

Németország folytatta a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos, a regionális fegyverzetellenőrzési központban folyó szemináriumi munka támogatását. A konkrét kezdeményezések közé tartozott a közvetítés és a készletgazdálkodás kérdése.

Uganda (2005–2007)

Németország támogatást nyújt a kézifegyverekkel foglalkozó országos koordinációs központ számára a kézifegyverekre vonatkozó ugandai nemzeti cselekvési tervnek a kapacitásfejlesztés és tájékoztatás tekintetében történő végrehajtásához. Az ugandai kormány az ENSZ könnyűfegyverekről szóló cselekvési programjának és egyéb regionális megállapodásoknak megfelelően a kézifegyverek ellenőrzésének koordinálására koordinációs irodát hozott létre.

MAGYARORSZÁG

Átfogó intézkedések

A Magyar Köztársaság részt vesz a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megakadályozására és felszámolására, valamint