Környezetvédelmi finanszírozás kontra finanszírozási igények

6. Környezetvédelmi irányítás

Tájékoztatás, a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog

Megfelelésbiztosítás

A környezetvédelmi hatóságok hatékonysága

Reformok a Bizottság technikai támogatási eszközén keresztül

TAIEX EIR szakértői projektek





Vezetői összefoglaló

A környezetvédelmi politikák végrehajtásának korábbi felülvizsgálatai (EIR) során a Bizottság három fő kihívást azonosított az uniós környezetvédelmi politika és jogszabályok magyarországi végrehajtása tekintetében. E három kihívás a következő volt:

·hatékony gazdasági eszközök alkalmazásának mérlegelése a hulladékgazdálkodás javítása céljából, az elkülönített gyűjtési kötelezettségek végrehajtására összpontosítva az újrafeldolgozási arány növelése és a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek fejlesztése érdekében,

·a szilárd tüzelőanyagok háztartásokban történő elégetéséből származó részecskekibocsátás csökkentése, valamint rövid távú intézkedések bevezetése az autók kibocsátásának csökkentése érdekében a városi térségekben, a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló új irányelvben a 2020–2029 közötti időszakra és 2030-tól kezdődően bármely évre meghatározott célértékek elérése,

·gazdálkodási tervek elfogadása valamennyi Natura 2000 területre vonatkozóan, és e tervek megfelelő végrehajtásának biztosítása.

A hulladékgazdálkodás terén alig vagy egyáltalán nem történt előrelépés. A növekvő tendenciát követően a települési hulladékképződés 2020-ban kismértékben csökkent. Ugyanakkor ezzel egyidejűleg csökkent az újrafeldolgozási arány is. Magyarország továbbra is elmarad az uniós átlagtól, és több erőfeszítésre van szükség a 2020 utáni uniós célok eléréséhez.

A vízgazdálkodás terén korlátozott előrelépés történt. Magyarország víztestei számos, az emberi tevékenységből és a mezőgazdaságból eredő terhelésnek vannak kitéve, ami negatív következményekkel jár az emberi egészségre, a vízminőségre, a vízmennyiségre, a természetmegőrzésre és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra nézve. Jelentősen csökkent a nehézfémek kibocsátása, de más szennyező anyagok szintje továbbra is magas. Magyarország továbbra is rossz vízminőségről számol be az ország több részén, és azok közé a tagállamok közé tartozik, amelyek a mezőgazdaságból származó tápanyagszennyezés kezelése terén a legjelentősebb kihívásokkal néznek szembe. További erőfeszítésekre van szükség az uniós jogszabályoknak, különösen az ivóvízről szóló irányelvnek és a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvnek való megfelelés érdekében.

A Mosoni-Dunát és a Nagy-Pándzsát érintő két folyó-helyreállítási projekt a természetalapú megoldások bevált gyakorlatait kínálja. Mindkét projekt azt a célt tűzte ki, hogy csökkentse az árvízkockázatot és javítsa az ökológiai viszonyokat a víztestek jó ökológiai állapotának elérése érdekében. Ezeket a bevált gyakorlatokat más folyó-helyreállítási projektek keretében is végre kell hajtani.

Az élőhelyek és fajok természetvédelme elmarad az uniós szinttől. A védett fajok és élőhelyek, különösen az erdők védettségi helyzete romlik, ami a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség jelentős csökkenéséhez vezet. A védett erdőterületek helyzete súlyos: az értékelések több mint fele rossz védettségi helyzetről tanúskodik. Magyarország 2011-ben befejezte a Natura 2000 hálózat kiépítését, de további lépéseket kell tenni a természetvédelmi intézkedéseknek és célkitűzéseknek a területek helyreállítására és a környezetre nehezedő – különösen a mezőgazdaságból származó – terhelés csökkentésére irányuló uniós követelményekkel való összehangolása érdekében.

Magyarország jól használta fel a LIFE programot az ország egyik legnagyobb környezetvédelmi prioritásának számító levegőminőség javítására. Az egyik folyamatban lévő projekt, a LIFE IP North-HU-Trans az energiatermelésből származó ipari kibocsátások és szennyezés csökkentésére irányul. Egy másik projekt, a LIFE IP HungAIRy a különböző ágazatok szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentését célzó levegőminőségi terv révén a levegőminőség javításával foglalkozik. A levegőszennyezés káros az emberi egészségre és az ökoszisztémákra, főként az elsavasodás, az eutrofizálódás és az ózonkárok révén, ami a biológiai sokféleség és a mezőgazdasági hozam csökkenéséhez vezet. Magyarországon a levegőminőség továbbra is súlyos aggodalomra ad okot. Az elmúlt években számos szennyező anyag szintje csökkent, de továbbra is fennáll a levegőminőségi előírások tartós megsértése, különösen a lebegő részecskék (PM10) és a nitrogén-dioxid (NO2) értékeinek túllépése tekintetében. Az Európai Unió Bírósága (EUB) 2021 februárjában elítélte Magyarországot, amiért 2005 óta rendszeresen és tartósan túllépi a PM10-re vonatkozó napi határértéket a Budapest, a Sajó völgye és a Pécs levegőminőségi zónában.

Az éghajlatváltozás tekintetében nagy a kockázata annak, hogy Magyarország nem fogja teljesíteni a 2020 utáni időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait.