TRADE/XXXX

[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.9.2008

COM(2008)549 végleges

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására irányul a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó eljárásban. |

Általános összefüggések E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |

A javaslat által szabályozott területen meglévő intézkedések A legutóbb a 123/2006/EK tanácsi rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK tanácsi rendelet. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |

Szakvélemények bekérése és felhasználása |

Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |

Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó feltételek teljes felsorolását. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

A javasolt intézkedés összefoglalása 2007. július 24-én a Bizottság a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsavnak a Közösségbe irányuló behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályának megszűnésére vonatkozó felülvizsgálati eljárást indított. A hatályvesztési felülvizsgálatot a Közösség szulfanilsav-termelésének 100 %-át képviselő két közösségi gyártó által 2007. április 24-én benyújtott felülvizsgálati kérelmet követően kezdeményezték. A mellékelt, tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat tartalmazza a dömpingre, a kárra és a közösségi érdekre vonatkozó végleges ténymegállapításokat. Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2008. október 23-ig közzé kell tenni a Hivatalos Lapban. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó. |

Az arányosság elve A javaslat eleget tesz az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |

Az eszközök megválasztása |

Javasolt eszköz: rendelet. |

Más eszköz nem lenne megfelelő, mert a fent említett alaprendelet nem irányoz elő alternatív lehetőségeket. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

1. ELJÁRÁS

2. Hatályos intézkedések

3. 2002 júliusában a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel[2] 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések) az ex 2921 42 10 KN-kód (2921 42 10 60 TARIC-kód) alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szulfanilsavra, valamint 18,3 %-os maradék vámot az Indiából származó behozatalra. A bevezetett intézkedések az alaprendelet 5. cikke szerint kezdeményezett dömpingellenes eljárás (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményein alapultak.

4. Ezzel egyidejűleg a Tanács az 1338/2002/EK rendelettel[3] 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki ugyanennek a terméknek az Indiából származó behozatalára.

5. A fent említett dömpingellenes és kiegyenlítő eljárások keretében a Bizottság a 2002/611/EK határozattal[4] elfogadta egy indiai exportáló gyártó, a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.

6. 2004 februárjában az alaprendelet 12. cikke értelmében újra lefolytatott abszorpcióellenes vizsgálatot követően a Tanács a 236/2004/EK rendelettel[5] 21 %-ról 33,7 %-ra emelte a Kínából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételt.

7. 2003 decemberében a Kokan értesítette a Bizottságot, hogy önként vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. Ennek megfelelően a 2004/255/EK bizottsági határozat[6] hatályon kívül helyezte a kötelezettségvállalást elfogadó bizottsági határozatot.

8. 2005 áprilisában a Kokan által benyújtott kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése, illetve az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 2026/97/EK rendelet[7] (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) 19. cikke szerint az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát kezdeményezte[8], amely hatáskörét tekintve a vállalat által felajánlandó kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozódott.

9. A Bizottság 2006/37/EK határozatával[9] elfogadta az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a Kokan által felajánlott kötelezettségvállalást.

10. Ezzel egyidejűleg a Tanács a 123/2006/EK rendelettel[10] módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1338/2002/EK rendeletet és a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK rendeletet, hogy figyelembe vegye a fent említett kötelezettségvállalás elfogadását.

11. Felülvizsgálati kérelem

12. A meglévő intézkedések küszöbön álló hatályvesztéséről szóló értesítés[11] közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. április 24-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett. Ezt a kérelmet a közösség szulfanilsav-termelésének 100 %-át képviselő két közösségi gyártó (a továbbiakban: a kérelmezők) nyújtotta be.

13. A kérelmezők azt állították, és elegendő nyilvánvaló bizonyítékkal szolgáltak arra, hogy a Kínából és Indiából (a továbbiakban: az érintett országok) származó szulfanilsav-behozatal vonatkozásában fennáll a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődésének valószínűsége.

14. Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására, a Bizottság 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában[12] közzétett értesítéssel kihirdette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

15. Párhuzamos vizsgálatok

16. A Bizottság egy 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában[13] közzétett értesítéssel az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra vonatkozó kiegyenlítő intézkedésekről szóló szubvencióellenes alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot is megindított. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

17. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2007. szeptember 29-én közzétett, vizsgálat megindításáról szóló értesítéssel[14], a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének értelmében, saját kezdeményezésre a támogatás szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indított, mivel elégséges nyilvánvaló bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező támogatási körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyultak. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

18. Vizsgálat

19. Vizsgálati időszak

20. A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó felmérés szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2003-tól a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

21. A vizsgálatban érintett felek

22. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket és felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, valamint a kérelmezőket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.

23. Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és aki konkrét okokkal tudta indokolni, hogy miért szükséges a meghallgatása.

24. Kérdőíveket küldtek minden ismert érintett félnek, nevezetesen a két közösségi gyártónak, valamint minden ismert exportáló gyártónak, importőrnek és felhasználónak.

25. A kérdőívre a két közösségi gyártótól és egy indiai exportáló gyártótól, valamint négy felhasználótól érkezett válasz. A kínai exportáló gyártók és az importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve jelentkezett a vizsgálat folyamán.

26. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza a Közösség érdekeit. Ebből a célból a Bizottság az alábbi vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:

27. Az indiai exportáló gyártó:

28. Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India;

29. Közösségi gyártók:

30. Ardenity, Givet, Franciaország,

31. CUF Quimicos Industrials, Estarreja, Portugália;

32. Felhasználók:

33. Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Németország,

34. Robama SA, Palafolls, Spanyolország.

35. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

36. Érintett termék

37. A felülvizsgálat tárgyát képező termék az eredeti vizsgálatban is szereplő termék, azaz a jelenleg az ex 2921 42 10 KN-kód alá sorolható szulfanilsav. A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben – a technikai és a tisztított minőségben – létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Noha a szulfanilsavnak különböző felhasználási területei léteznek, a felhasználók ésszerű keretek között minden minőségét és formáját egymással behelyettesíthetőnek tekintik, a legtöbb alkalmazási területen felváltva használják, ezért – mint az eredeti vizsgálatból is kiderült – egyetlen termékként kezelik.

38. Hasonló termék

39. Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, ez a felülvizsgálat megerősítette, hogy a szulfanilsav pusztán árucikk, minősége és alapvető tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az indiai exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

40. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

41. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, történt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, és valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

42. Előzetes megjegyzések

43. Meg kell jegyezni, hogy mivel a Közösség 2004-ben huszonöt tagúra, 2007-ben pedig huszonhét tagúra bővült, a korábbi vizsgálatban és a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított exportvolumenek és az import által elért piaci részesedések közvetlenül nem hasonlíthatók össze.

44. India

45. A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokan-nak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, a vonatkozó adatoknak csak a tartományait lehet közzétenni.

46. E vizsgálat a felülvizsgálattal teljes mértékben együttműködő indiai exportáló gyártó által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokon alapult. A vállalat által szolgáltatott információkból és a rendelkezésre álló Eurostat-adatokból kitűnik, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből lebonyolított összes behozatal ennek az exportáló gyártónak tulajdonítható.

47. Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 800–1 000 tonna szulfanilsavat, azaz hozzávetőleg a közösségi fogyasztás 8–10 %-át importálták Indiából a Közösségbe. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy az Indiából származó behozatal 1 712 tonna volt.

48. Kínai Népköztársaság

49. Azt, hogy történt-e dömping, a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság számára más forrásokból rendelkezésre álló információk alapján kellett vizsgálni. E tekintetben – az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban – a behozatali mennyiségeket és árakat a hivatalos Eurostat adatok alapján állapították meg.

50. A rendelkezésre álló adatok alapján megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 1 482 tonna szulfanilsavat, azaz hozzávetőleg a közösségi fogyasztás 15 %-át importálták Kínából a Közösségbe. Az eredeti vizsgálati időszakban a Kínából származó behozatal 2 950 tonna volt.

51. A dömping folytatódásának valószínűsége

52. India

53. Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására ugyanazt a módszert használták, mint a korábbi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 24,6 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg.

54. Rendes érték

55. A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó által az érintett termékből belföldön lebonyolított összértékesítés reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a belföldi értékesítés összvolumene a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésnek legalább 5 %-át elérte. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a belföldi értékesítés reprezentatívnak minősül.

56. Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon, az összességében reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportáló gyártó által belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló kivitel során értékesített típusokkal. A termék különböző típusainak azonosítása során alkalmazott kritérium a minőség (nagy tisztaságú vagy technikai), a forma (savpor vagy nátrium só) és a savkoncentráció volt.

57. Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített és a Közösségbe exportált típussal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt terméktípus esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi értékesítésének összmennyisége a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett exportáló gyártó az exportált három típus közül kettőt reprezentatív mennyiségben értékesített a belföldi piacon.

58. Azt is megvizsgálták, hogy a vállalat belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban történt-e.

59. Ennek során mindkét, a felülvizsgálati időszak során reprezentatív mennyiségben, nem veszteségesen értékesített típusra meghatározták a független vásárlók számára történt belföldi értékesítések arányát. Mivel e terméktípusok esetében a volumen több mint 80 %-át nem veszteségesen értékesítették a belföldi piacon, és az eladási árak súlyozott átlaga elérte vagy meghaladta a termelési költségek súlyozott átlagát, a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint – a szóban forgó terméktípusért a független vevők által fizetett vagy fizetendő belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki terméktípusonként.

60. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípus esetében a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A számtanilag képzett rendes érték meghatározásához az együttműködő exportáló gyártónak a felülvizsgálati időszak alatt a rendes kereskedelmi forgalomban felmerült saját értékesítési, általános és igazgatási költségeit (a továbbiakban: SGA-költségek) és a hasonló termék belföldi értékesítése során elért súlyozott átlagnyereségét az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően hozzáadták a felülvizsgálati időszak során felmerült átlagos előállítási költségekhez.

61. Exportár

62. A vizsgálat kimutatta, hogy az indiai exportáló gyártó exportértékesítései kizárólag nem kapcsolt közösségi vevőkhöz irányultak.

63. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

64. Összehasonlítás

65. A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ilyen kiigazításra került sor a szállítási és a biztosítási költségek tekintetében.

66. Dömpingkülönbözet

67. Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusai rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.

68. Az összehasonlítás nem mutatott ki dömpinget a felülvizsgálati időszakban a Közösségbe exportáló együttműködő indiai exportáló gyártó esetében.

69. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló által meg nem valósított dömpinggel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy – mint ahogy az a fenti (6) preambulumbekezdésben szerepel – a felülvizsgálati időszak alatt árra vonatkozó kötelezettségvállalás volt érvényben, amely az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Egyes ügyletek némiképp meghaladták a kötelezettségvállalásban előírt minimális importárak szintjét, ám a forgalom többségét a minimális importárak szintjén bonyolították le.

70. Kínai Népköztársaság

71. Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására ugyanazt a módszert használták, mint a korábbi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 21 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. Azonban a 2003 júniusában megindított ismételt abszorpcióellenes vizsgálatot követően a Bizottság újra meghatározta a dömpingkülönbözetet, és a 236/2004/EK rendeletnek megfelelően megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet 33,7 %-ra emelkedett.

72. Analóg ország

73. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kína nem piacgazdasági berendezkedésű ország, ezért a Kínából származó behozatal rendes értékét egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országból származó adatok alapján kell megállapítani.

74. Az eljárás megindításáról szóló értesítés Indiát javasolta mint a Közösségbe érkező kínai export szempontjából megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot. Az eredeti vizsgálatban is Indiát tekintették analóg országnak.

75. A kérelmezők azonban azt javasolták, hogy ebben az esetben helyénvalóbb az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) tekinteni analóg országnak. Azzal érveltek, hogy az USA-ban – Indiával ellentétben – a szulfanilsav-árakat rendes, nem torzított piaci erők határozzák meg. Azt is állították, hogy a szulfanilsav-előállításra az USA-ban alkalmazott folyamat összehasonlítható a Kínában alkalmazottal, az USA-ban előállított és értékesített mennyiségek pedig reprezentatívak. A kérelmezők ezen kívül azzal is érveltek, hogy Indiában a nyersanyagok hozzáférhetősége nem összehasonlítható a nyersanyagok hozzáférhetőségével Kínában, mivel az indiai gyártók az előzetes engedélyezési rendszer (Advance License Scheme) miatt belföldi alapanyagok vásárlása helyett szívesebben importálják a nyersanyagokat.

76. Ami az USA-nak analóg országként történő alkalmazására vonatkozó javaslatot illeti, meg kell jegyezni, hogy az USA a Kínából és Indiából származó behozatal ellen irányuló dömpingellenes intézkedések, valamint az Indiából származó behozatal ellen irányuló kiegyenlítő intézkedések formájában évek óta alkalmaz védintézkedéseket. Emiatt nem zárható ki, hogy az árakat befolyásolták ezek a kereskedelemvédelmi intézkedések.

77. Ami a nyersanyagokhoz való hozzáférést illeti, az is kiderült, hogy az indiai szulfanilsav-gyártók vásárolnak nyersanyagot a belföldi piacon. Tehát nem lehet azzal érvelni, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférés miatt India nem felel meg analóg országként. Ráadásul Indiában több szulfanilsav-gyártó is van, és pl. a Kínából származó import is állandóan jelen van a piacon. Ezért semmi sem bizonyítja, hogy ne lenne verseny Indiában.

78. A fentiek fényében, és mivel semmilyen egyéb érv nem támasztja alá, hogy az eredeti vizsgálat óta megváltoztak volna a körülmények, az a következtetés született, hogy ezen hatályvesztési felülvizsgálat keretein belül India – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő analóg ország.

79. A rendes érték meghatározása

80. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a rendes értéket az analóg ország együttműködő exportáló gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Pontosabban a rendes érték az Indiában a nem kapcsolt vevők által a rendes kereskedelmi forgalom keretében az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árakon alapult.

81. Exportár

82. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az exportár megállapításához a hivatalos Eurostat-adatokat tekintették megfelelő alapnak.

83. Összehasonlítás

84. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében a kellő mértékben figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket. Ilyen kiigazításra a szállítási és a biztosítási költségek tekintetében került sor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban. Ezután az indiai gyártelepi alapon számolt rendes értékkel vetették össze a korrigált, azonos alapon számított kínai exportárat.

85. Dömpingkülönbözet

86. A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, a dömpingkülönbözet pedig azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 15–20 % körüli volt.

87. Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

88. India

89. Előzetes megjegyzések

90. Mivel a felülvizsgálati időszakban nem került sor dömpingre, annak a valószínűségét vizsgálták meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Indiából származó dömping megismétlődne-e. Annak érdekében, hogy megállapítsák annak valószínűségét, hogy a dömping megismétlődik, megvizsgálták a Kokan árképzési magatartását, nevezetesen – a Közösséggel szemben alkalmazott exportárakkal és a belföldi áraival összehasonlítva – az egyéb exportpiacokon alkalmazott árait, valamint a termelését, termelési kapacitását és készleteit. Az elemzés a kérdőívre adott válaszokban szereplő információkon alapult, amelyeket a vizsgálat során a Kokan telephelyein ellenőriztek.

91. A közösségi árak és az indiai árak közötti kapcsolat

92. A közösségi piacon érvényesülő árak magasabbak voltak a Kokan által a belföldi piacán a felülvizsgálati időszak alatt elért áraknál. Ezt a fejleményt azonban annak a ténynek a fényében kell vizsgálni, hogy a vállalat exportárait a kötelezettségvállalásban előírt minimális importárak határozták meg.

93. A harmadik országokra, illetve a Közösségre vonatkozó exportárak és az indiai belföldi árak közötti kapcsolat

94. Megállapították, hogy a Kokan által harmadik országoknak felszámított exportárak átlaga lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Azt is megállapították, hogy ezek az árak dömpingárak, mivel jóval alacsonyabbnak bizonyultak a Kokan által a belföldi piacon alkalmazott áraknál.

95. Mint az korábban az (6) és a (40) preambulumbekezdésben szerepelt, a felülvizsgálati időszakban hatályban volt a Kokan Közösségbe irányuló export keretében alkalmazott minimális áraira vonatkozó kötelezettségvállalása, míg a harmadik országbeli vevőknek felszámított árakat szabadon állapították meg. Ezen körülmények között ez utóbbi árak utalnak arra, hogy valószínűleg milyen lenne a Közösségbe irányuló export árszintje, amennyiben az intézkedések hatályukat veszítenék. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, a Kokan valószínűleg csökkentené a Közösségbe irányuló export keretében alkalmazott árait, és valószínűleg megismétlődne a Közösségbe irányuló dömping.

96. A harmadik országokba irányuló exportárak, illetve a közösségi piaci árszint közötti kapcsolat

97. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a harmadik országokba irányuló export árai átlagosan alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon alkalmazott eladási árainál. Ez azt jelenti, hogy az érintett terméknek a közösségi piacon uralkodó árszintje igen vonzó piaccá teszi ezt a piacot az indiai exportáló gyártók számára. Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy valóban létezik olyan gazdasági ösztönző, amely arra ösztönöz, hogy az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítést a magasabb árszínvonalú közösségi piacra irányítsák.

98. Kihasználatlan kapacitások és készletek

99. A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem halmozott fel készleteket a felülvizsgálati időszak során. Kiderült azonban, hogy a vállalat növelni tudná termelését, mivel a felülvizsgálati időszak alatt 65 % körül volt a kapacitáskihasználtsága. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy megállapították: az együttműködő exportáló gyártó kihasználatlan termelési kapacitása a közösségi fogyasztás több mint 30 %-ának felel meg.

100. Indiával kapcsolatos következtetés

101. A vizsgálatból egyértelműen kiderült, hogy az indiai és más harmadik országbeli piacok árszínvonala lényegesen alacsonyabb a közösségi piac árszínvonalánál. Ha hatályon kívül helyezik a meglévő dömpingellenes intézkedéseket, az komoly ösztönzést jelent majd az együttműködő indiai exportáló gyártónak nemcsak arra, hogy bevesse kihasználatlan kapacitását, hanem arra is, hogy forgalmának nagyobb részét irányítsa a közösségi piacra, és akár még nagyobb volumenben folytassa a kivitelt. A fenti felmérés arra utal, hogy a megnövekedett mennyiségű, Közösségbe irányuló kivitelre minden valószínűség szerint dömpingáron kerülne sor.

102. Kínai Népköztársaság

103. Előzetes megjegyzések

104. A felülvizsgálati időszak alatt megvalósult dömping megállapításán túl azt is megvizsgálták, mennyire valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping folytatódna. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alábbi következtetések – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényeken, nevezetesen a kérelmezők által benyújtott információkon alapulnak, valamint az Eurostattól kapott adatokon.

105. Termelési kapacitás

106. A nyilvános adatok azt mutatják, hogy a kínai termelési volumen 22 000 tonna körül van, ami több mint a duplája a Közösség felülvizsgálati időszak során tapasztalt fogyasztásának. A kínai exportáló gyártó együttműködésének hiányában nem volt információ arról, hogy van-e szabad kapacitás a Kínai Népköztársaságban. A rendelkezésre álló információk szerint azonban a kínai gyártóknak módjában áll a jelenleg színezőanyag-különlegességek és vegyszerek előállítására használt, aránylag egyszerű szakaszos eljárással szulfanilsavat előállítani. Emellett – mint azt a fenti (s) preambulumbekezdés már említette – a közösségi piac már évek óta vonzó piac a kínai exportőrök számára. Ezért logikus az a feltételezés, hogy amennyiben a meglévő dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a Kínában meglévő összes szabad termelési kapacitást arra fordítanák, hogy további mennyiségeket irányítsanak a közösségi piacra, illetve a színezőanyag-különlegesség- és vegyszertermelés átállításával megnövelt jelenlegi termelést is a Közösségbe irányítanák át.

107. A harmadik országokra, illetve a Közösségre vonatkozó exportárak közötti kapcsolat

108. A rendelkezésre álló adatok szerint a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokra vonatkozó kínai exportárak messze elmaradtak a Közösségre vonatkozó kínai exportáraktól. Ezért nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök a jelenleg harmadik országokba irányuló kivitelüket átirányítanák a közösségi piacra, és a továbbiakban dömpingáron értékesítenének.

109. A vámok átvállalásának gyakorlata

110. Miként a 236/2004/EK rendelet is leszögezte, megállapítást nyert, hogy a Kínából a Közösségbe irányuló kivitel tekintetében a dömpingellenes vám átvállalására került sor. Ez a gyakorlat igazolta, hogy a közösségi piac még mindig vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Mivel megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az exportra dömpingáron került sor, azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömping valószínűleg folytatódni fog, ha nem tesznek semmit az intézkedések hatályvesztése ellen, és valószínűleg az exportvolumen is növekedni fog.

111. A Kínai Népköztársasággal kapcsolatos következtetés

112. A vizsgálat megmutatta, hogy a kínai exportőrök jelentős mértékű dömpingelési gyakorlatot folytattak a felülvizsgálati időszak során. A fenti (r) és (s) preambulumbekezdésben szereplő ténymegállapítások alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős mértékű dömping folytatódna. Az is valószínű, hogy az intézkedések hiányában jelentősen megnőne a dömpingelt importvolumen.

113. Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

114. A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy – amennyiben hatályon kívül helyeznék az intézkedéseket – a kínai exportőrök esetében valószínűleg folytatódna, az indiai exportáló gyártók esetében pedig valószínűleg megismétlődne a dömping.

115. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

116. A Közösségen belül két gyártó állít elő hasonló terméket; a becslések szerint az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a hasonló termék teljes közösségi termelését.

117. Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálathoz képest a „Sorochimie Chimie Fine” és a „Quimigal SA” elnevezésű vállalatok neve „Ardenity”-re, illetve „CUF Quimicos Industrials”-ra módosult.

118. Ez a két gyártó együttműködött a vizsgálatban, és támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezek a gyártók alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

119. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

120. Felhasználás a közösségi piacon

121. A Közösség nyilvánvaló felhasználását a következők alapján állapították meg:

122. az érintett termék behozatala a közösségi piacra az Eurostattól származó adatok alapján,

123. a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon lebonyolított teljes forgalom a kérdőívre adott válaszok alapján.

124. A felülvizsgálati időszak alatt a közösségi szulfanilsav-felhasználás 10 000 tonna körül volt. A figyelembe vett időszak alatt 6 %-os fogyasztás-csökkenés volt megfigyelhető.

1. táblázat: Felhasználás a közösségi piacon

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Felhasználás (tonna) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |

Index | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

125. Az érintett országokból származó jelenlegi behozatal

126. A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokannak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, és arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat csupán két gyártóból áll, a 2.–5. táblázatban indexált formában kellett bemutatni az adatokat.

127. A behozatal mennyisége és az érintett behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt

128. A Kínából és Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése az alábbi táblázatban szereplő adatok szerint alakult. Az importvolumen adatai az Eurostat adatain alapulnak.

2. táblázat: Behozatal az érintett országokból

Behozatal (index) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Kína | 100 | 106 | 128 | 86 | 84 |

India | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |

Az érintett országok összesen | 100 | 81 | 95 | 72 | 73 |

Forrás: Eurostat |

3. táblázat: Az érintett országok piaci részesedése

Piaci részesedés (index) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Kína | 100 | 109 | 126 | 92 | 90 |

India | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Az érintett országok összesen | 100 | 83 | 94 | 77 | 78 |

129. Az érintett országokból származó import 27 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2003 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országok piaci részesedése 22 %-kal csökkent.

130. Ha külön-külön vizsgáljuk az országokat, az Indiából származó behozatal 40 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, az Indiából származó behozatal piaci részesedése pedig 36 %-kal csökkent.

131. A Kínából származó behozatal volumene 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedés pedig 10 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.

132. Az érintett termék behozatalára vonatkozó ár alakulása és árképzés

4. táblázat: Az érintett behozatal árai

Egységárak (Euró / tonna) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Kína | 773 | 876 | 1 138 | 1 128 | 1 040 |

Index | 100 | 113 | 147 | 146 | 135 |

India (Indexált) | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |

Az érintett országok összesen | 956 | 910 | 1 131 | 1 180 | 1 138 |

Index | 100 | 95 | 118 | 123 | 119 |

Forrás: Eurostat |

133. A Kínából származó érintett behozatal átlagára 35 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ugyanezen időszak alatt az Indiából származó, érintett behozatal átlagára 11 %-kal nőtt.

134. A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálás mértékének kiszámítása céljából a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolt fogyasztói számára kiajánlott gyártelepi árakat hasonlították össze az érintett országok közösségi határparitáson számított CIF-importáraival, melyeket a kirakodási ár figyelembe vétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Ez a kiigazítás mind Kína, mind India esetében az áraknak a szokásos vámmal és a behozatalt követően felmerülő költségekkel való megemelését, illetve a kínai áraknak a dömpingellenes vámmal történő további növelését jelentette. Az összehasonlításból az derült ki, hogy a kiigazított kínai és indiai árak nem kínálnak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak.

135. Egyéb harmadik országokból származó behozatal

5. táblázat: Egyéb harmadik országokból származó behozatal

A világ többi része | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Behozatal (Index) | 100 | 80 | 100 | 97 | 97 |

Piaci részesedés (Index) | 100 | 82 | 98 | 104 | 104 |

Átlagár (€/tonna) | 935 | 927 | 1 100 | 1 255 | 1 285 |

Index | 100 | 99 | 118 | 134 | 137 |

Forrás: Eurostat |

136. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene kis mértékben, 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Azonban ha figyelembe vesszük a kereslet szűkülését, akkor a piaci részesedésük 0,7 százalékponttal emelkedett. A figyelembe vett időszak alatt ennek a behozatalnak a többsége a fő kiviteli országnak, nevezetesen az USA-nak volt tulajdonítható.

137. Az egyéb harmadik országokból származó szulfanilsav árai kissé alacsonyabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat árainál, 2005 óta az indiai árak tendenciáját követték.

138. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

139. Előzetes megjegyzések

140. A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két vállalatra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.

141. Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgálat a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó valamennyi gazdasági tényezőre és mutatóra kiterjedt.

142. A közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

143. Termelés, kiépített gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság

6. táblázat: Termelés, kiépített gyártókapacitás, kapacitáskihasználtság

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Kapacitás tonnában (index) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |

Termelés tonnában (index) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |

Kapacitáskihasználtság (index) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

144. A közösségi gazdasági ágazat termelési szintje a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal volt magasabb a figyelembe vett időszak elején mért szintnél. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása is emelkedett 12 %-kal, mivel az egyik közösségi gyártó nagy tisztaságú szulfanilsav előállítása érdekében termelőeszköz-beruházással növelte kapacitását. Ez a két tényező együttesen a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználtságának emelkedéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat kielégítő (75-80 % körüli) kapacitás-kihasználtsági szintet ért el a felülvizsgálati időszak alatt.

145. Készletek

146. A közösségi gazdasági ágazat év végi készletszintje 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A készletszintek jelentősen estek 2004-ben és 2005-ben, majd fokozatosan emelkedtek 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt.

7. táblázat: Záró készletvolumen

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Készletek tonnában (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

- Értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés

- A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Mivel a közösségi fogyasztás 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a fenti – preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 12 %-kal nőtt. Pontosabban a közösségi gazdasági ágazat körülbelül 7 százalékponttal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt végig 50 % fölött volt.

8. táblázat: Értékesítési volumenek és piaci részesedés

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Értékesítési volumen tonnában (index) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |

Piaci részesedés %-ban (index) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

147. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp hatással volt a közösségi gazdasági ágazat növekedésére. A piaci részesedés növekedését szinte egyenlő mértékben magyarázza az értékesítési volumen növekedése és a figyelembe vett időszak végén tapasztalt mérsékeltebb fogyasztás.

148. A közösségi árakat befolyásoló tényezők

149. A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai jelentősen, 26 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszakban. Úgy tűnik, hogy a 2005 óta megfigyelt fejlemények különösen a 2004-ben bevezetett abszorpcióellenes intézkedések hatását tükrözik. A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladásai árai jelentősen növekedtek 2004 és 2005 között, azt követően pedig meglehetősen stabilizálódtak. Ez a növekedés azonban alacsonyabb mértékű volt, mint az anilin árának a növekedése, amely a szulfanilsav előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag. Az anilint, amely egy benzolszármazék, és amely a teljes gyártási költségnek körülbelül 50 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt, körülbelül 45 %-os árnövekedés jellemezte a 2003 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban.

9. táblázat: Eladási árak

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Átlagos eladási ár (index) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

- Foglalkoztatás és termelékenység

- A foglalkoztatás szintje 9 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, míg a termelés növekedett; ez a közösségi gazdasági ágazat termelékenységének és versenyképességének növekedését tükrözi. Ugyanezen időszak alatt azonban 15 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos bérköltség.

10. táblázat: Foglalkoztatás és termelékenység

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Foglalkoztatottság (index) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |

Termelékenység (index) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |

Átlagos munkaerőköltség (index) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

- Nyereségesség

11. táblázat: Nyereségesség

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Index | 100 | -1 286 | 1 519 | 335 | 191 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

150. A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége – a 2005. évet kivéve – a forgalom 1 %-a körül vagy alatt volt. A közösségi gazdasági ágazatnak jelentős veszteségeket kellett elkönyvelnie 2004-ben; 2005-ben, 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt viszont nyereséget számolhatott el. Tekintettel arra, hogy 2003-ban rendkívül alacsony volt a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége, a figyelembe vett időszakban tapasztalt nyilvánvaló növekedés is csak olyan nyereségességi szinthez vezetett, amely még mindig messze esik az ebben a gazdasági ágazatban elfogadhatónak tekinthető szinttől.

151. Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét a nyersanyagárak alakulása is befolyásolta. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal növekedett az átlagos előállítási költség. Mint a fenti (e)– preambulumbekezdés említette, az anilin a szulfanilsav-termelés kulcsfontosságú alapanyaga, amely a gyártási költség körülbelül felét teszi ki. Mivel 2004-ben jelentősen növekedtek az anilin-árak, és a közösségi gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt az árnövekedést a fogyasztókra, veszteséget kellett elkönyvelnie. 2005-ben javult a közösségi gazdasági ágazat helyzete, mivel stabilizálódtak az anilin-árak, és a közösségi gazdasági ágazat is olyan mértékben emelni tudta a szulfanilsav árait, hogy fedezze a nyersanyagköltségek emelkedését. 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt az anilinárak újabb növekedésével szembesülő közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a forgalom 1 %-a alatti szintre csökkent.

152. Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

12. táblázat: Beruházások és a beruházások megtérülése

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Beruházások (index) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |

Beruházások megtérülése (index) | 100 | -1 779 | 2 498 | 420 | 224 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

153. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat további beruházásokat hajtott végre szulfanilsavval kapcsolatos tevékenységeibe. 2006-ban és a vizsgált időszak alatt az elsősorban a meglévő állóeszközök karbantartásához kapcsolódó beruházások mellett az egyik közösségi gyártó beruházásokat hajtott végre, hogy növelje nagy tisztaságú szulfanilsav-előállítási kapacitását. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy ez az új kapacitás csak 2008-től válik teljesen üzemképessé.

154. Mivel a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt mindvégig alacsony nyereségességi szintet ért el, a beruházások megtérülési indexe – amely a szulfanilsav termeléséhez igénybe vett eszközök nyitó és záró nettó könyv szerinti értéke átlagának százalékában fejezi ki az adózás előtti eredményt – szintén nagyon alacsony szinten maradt, nevezetesen 2 % körül a felülvizsgálati időszak alatt.

155. A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkeigényét kedvezőtlenül érintette a nehéz pénzügyi helyzet. Annak ellenére, hogy az egyik közösségi gyártó egy nagy vállalatcsoport része, a tőkeigényeket nem mindig a kellő szinten elégítik ki, mivel a pénzügyi források e csoporton belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek.

156. Pénzforgalom

157. 2003 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen – 85 %-kal – csökkent a pénzforgalom, de még így is pozitív maradt. A pénzforgalom nem követi a nyereségesség tendenciáját, mivel olyan pénzmozgással nem járó tételek befolyásolták, mint az amortizáció és a készletmozgások.

13. táblázat: Pénzforgalom

Pénzforgalom | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |

Index | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

158. Következtetés

159. 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók legtöbbje kedvezően változott: az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználtság, a termelési volumen, a zárókészletek, a termelékenység, a beruházások és a beruházások megtérülése. A nyereségesség azonban a forgalom 1 %-a alatt maradt a felülvizsgálati időszakban.

160. A közösségi gazdasági ágazat 2004-től a felülvizsgálati időszak végéig profitált a szulfanilsav egységárának növekedéséből. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek.

161. Emellett a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp akadályozta a közösségi gazdasági ágazat fellendülését.

162. Összességében egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat stabilizálni tudta helyzetét, de a Kínából származó dömpingáruk folyamatos jelenléte és a nyersanyagköltségek emelkedése miatt – amelyet a közösségi gazdasági ágazat nem tudott áthárítani a vevőire – nem tudott teljes mértékben kilábalni hátrányos helyzetéből. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat új berendezésekbe kezdett beruházni a figyelembe vett időszak alatt.

163. A fenti elemzés fényében egyrészt felmerült, hogy a figyelembe vett időszak alatt kedvezően alakultak a volumenmutatók. Másrészt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatói, mint például a nyereségesség és a pénzforgalom, azt mutatták, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig sebezhető gazdasági helyzetben van. Ezért az a következtetés született, hogy még nem tudott teljes mértékben felépülni a számára káros dömping hatásaiból.

164. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

165. Általános észrevételek

166. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezték annak a valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a kár. E tekintetben különösen az érintett országokból származó exportvolumen és árak valószínűsíthető alakulását, valamint az intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínű hatásukat vizsgálták.

167. Az érintett országokból származó behozatal volumenének és árainak alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

168. Emlékeztetünk arra, hogy az érintett országokból származó behozatalnak még a dömpingellenes intézkedések megléte mellett is 24,6 %-os piaci részesedése volt a felülvizsgálati időszak alatt.

169. A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő indiai exportáló gyártó jelentős, a közösségi fogyasztás több mint 30 %-ának megfelelő szabad kapacitással rendelkezik. Emellett a Bizottság rendelkezésére álló adatok azt mutatták, hogy Kína jelenlegi szulfanilsav-termelése 22 000 tonna körül van, ami több mint a közösségi fogyasztás duplájának felel meg. Ugyanezen információkból az is kitűnik, hogy a kínai gyártók a színezőanyag-különlegességek és vegyszerek előállításáról könnyedén át tudnak állni a szulfanilsav gyártására. Ez az érintett országokban potenciálisan meglévő kapacitás azt jelzi, hogy az exportáló gyártóknak módjukban áll fokozni jelenlegi termelésüket, és ily módon megnövelni a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitelüket.

170. Az is megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás kis mértékben csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az elkövetkező években nem várható, hogy a kereslet akkora lesz, hogy fel tudja szívni a Kínából és Indiából származó, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén esetlegesen megnövekedő behozatal többletét. Ebben az esetben a Kínából és Indiából származó szulfanilsav-kivitel nagy valószínűséggel kiszorítaná a közösségi gazdasági ágazat forgalmának nagy részét, mivel a behozatali árak valószínűleg alacsonyabbak lennének.

171. A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi piac továbbra is vonzó mind a kínai, mind az indiai exportáló gyártók számára. Mint az korábban a fenti (m) és (r) preambulumbekezdésben szerepelt, csakugyan kiderült, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló indiai és kínai értékesítés export átlagára lényegesen alacsonyabb mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Noha a jelenlegi dömpingellenes és a rendes vámtételek alkalmazása után a kínai és indiai exportárak esetében nem derült fény alákínálásra, a kínai és indiai CIF-exportárak átlagban lényegesen (körülbelül 18 %-kal) alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainál. Ezért tekintettel i) a (nevezetesen Indiában meglévő) kihasználatlan kapacitásra, ii) az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel közösségi piacra történő átirányítására, iii) arra a lehetőségre, hogy a színezőanyag-különlegesség- és vegyszertermelést átállítják szulfanilsav-előállításra (nevezetesen Kínában) mégpedig a Közösségben jelenleg uralkodó árszintnél lényegesen alacsonyabb árszínvonalon, valószínű, hogy a hatályos intézkedések nélkül az érintett országokból a Közösségbe irányuló szulfanilsav-behozatal jelentősen megnövekedik.

172. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

173. A fentiek arra engednek következtetni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, az érintett országból a közösségi piacra irányuló behozatal nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és a közösségi gazdasági ágazat árainál alacsonyabb dömpingáron történne. Ez minden valószínűség szerint árleszorító tendenciát indítana el a közösségi piacon, ami várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ez főleg a figyelembe vett időszak során elért fellendülést fordítaná a visszájára, ami a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne.

174. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

175. Bevezetés

176. Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározásához az összes különböző érintett érdeket értékelték.

177. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait.

178. Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.

179. A közösségi gazdasági ágazat érdeke

180. Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ismét kár éri az érintett országokból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik.

181. Ez alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében állna.

182. Az importőrök érdeke

183. Emlékeztetünk arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapításra került, hogy az intézkedések kivetése nem járna jelentős hatással a közösségi szulfanilsav-kereskedőkre. Mint már korábban említettük, egyetlen importőr sem működött együtt e vizsgálattal, ezért nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések kivetése ellentétes lenne az importőrök érdekeivel.

184. A felhasználók érdeke

185. A Bizottság 31 ismert felhasználónak küldött kérdőívet, akik közül csupán négy adott választ a kérdőívre. A kérdőívre három, optikai fehérítőt gyártó közösségi vállalattól és egy, színezőanyagokat gyártó vállalattól érkezett válasz. Azonban e felhasználók által az intézkedések hatására és a szulfanilsavnak az előállítási költségeikben betöltött részarányára vonatkozóan szolgáltatott adatok nem voltak értelmezhetőek.

186. Az érintett termékből e négy felhasználó által behozott összmennyiség a teljes közösségi behozatal 47,3 %-át jelentette. Ráadásul mivel ez a négy felhasználó jelentős mennyiségű szulfanilsavat vásárol a közösségi gazdasági ágazattól, a felülvizsgálati időszakban együttesen a közösségi fogyasztás 40 %-át képviselték.

187. Három felhasználó ugyanazokat az észrevételeket tette az intézkedések fenntartása ellen, nevezetesen azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása nem elegendő a belföldi kereslet kielégítésére, és az intézkedések az ő versenyképességüket rontják a feldolgozott termékek vonatkozásában. A negyedik felhasználó nem nyilatkozott arról, hogy az intézkedések fenntartása mellett vagy ellen foglal állást.

188. A közösségi piacon lévő kínálattal kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a közösségi gazdasági ágazat a közösségi fogyasztásnak körülbelül 80 %-át tudná kielégíteni a jelenlegi gyártási kapacitással. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat új létesítmény-beruházásokat hajtott végre, hogy növelje a nagy tisztaságú szulfanilsav-termelését. Az intézkedéseknek semmi esetre sem az a célja, hogy megakadályozzák az érintett országokból a közösségi piacra történő behozatalt, hanem az, hogy biztosítsák, hogy a behozatalra ne dömpingáron, illetve kárt okozó árakon kerüljön sor. Ezért arra lehet számítani, hogy az érintett országokból továbbra is érkezik majd behozatal a piacra, ahogyan az intézkedések 2002-ben történt bevezetését követően is történt.

189. Azt is meg kell jegyezni, hogy manapság a szulfanilsav-termelés a Közösségen kívül csupán a világ néhány országára korlátozódik, mint például India, a Kínai Népköztársaság és az USA. Ezért fontos, hogy a közösségi gazdasági ágazat hatékony versenyfeltételek mellett működhessen, hogy a belföldi termékkínálat továbbra is a Közösség összes felhasználójának rendelkezésére álljon.

190. A felhasználók versenyképességének vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy ezen vizsgálat keretében a felhasználóktól megszerzett információk hiánya ellenére az eredeti vizsgálatban kiderült, hogy a dömpingellenes intézkedések kevesebb mint 1 %-kal növelik a szulfanilsavat tartalmazó optikai fehérítők és színezőanyagok összköltségét.

191. A fentiek alapján e hatályvesztési felülvizsgálat keretein belül is az a vélemény alakult ki, hogy az intézkedések fenntartása nem járna jelentősen kedvezőtlen hatással a felhasználók helyzetére.

192. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

193. A fentiekre való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának.

194. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

195. Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását szándékoztak ajánlani. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket és kifejthessék véleményüket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket.

196. A szulfanilsav Kínából történő dömpingelt behozatala folytatódásának valószínűsége, a szulfanilsav Indiából történő dömpingelt behozatala megismétlődésének valószínűsége, a károkozás megismétlődésének valószínűsége és a Közösség érdeke tárgyában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel a szulfanilsav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, hogy el lehessen kerülni a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését.

197. A vámtétel nem alkalmazandó az érintett termék olyan behozatalára, amelyet az az egy indiai vállalat gyárt és értékesít exportra, amelytől a 2006/37/EK bizottsági határozatban kötelezettségvállalást fogadtak el.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1. A Tanács az ex 2921 42 10 KN-kód (2921 42 10 60 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav-behozatalra végleges dömpingellenes vámot vet ki.

2. Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

Ország | Végleges vám (%) |

Kínai Népköztársaság | 33,7 |

India | 18,3 |

3. Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.

4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó, hatályban levő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

1. A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett, olyan vállalatok által számlázott behozatal, amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve az időről időre módosított 2006/37/EK bizottsági határozatban szerepel, abban az esetben mentes az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, ha:

- az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára, valamint

- ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint

- a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak.

2. A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik minden olyan esetben, amikor megállapítást nyer, hogy az 1. cikkben ismertetett és a vám fizetése alól az (1) bekezdésben felsorolt feltételek teljesítése esetén mentesített áruk e feltételek közül egynek vagy többnek nem felelnek meg. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kötelezettségvállalási számla nem felel meg a melléklet rendelkezéseinek, vagy ha bebizonyosodik, hogy a kötelezettségvállalási számla nem hiteles, illetve ha a Bizottság a 384/96/EK rendelet 8. cikke (9) bekezdésével vagy az alaprendelet 13. cikke (9) bekezdésével összhangban visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását olyan rendelet vagy határozat formájában, amely (egy) meghatározott ügylet(ek)re vonatkozik, s amelyben a Bizottság a vonatkozó kötelezettségvállalási számlá(ka)t érvénytelennek nyilvánítja, azt úgy kell tekinteni, hogy az (1) bekezdésben megállapított második feltétel nem teljesül.

3. Az importőrök szokásos kereskedelmi kockázatként elfogadják, hogy ha a felek bármelyike az (1) bekezdésben felsorolt és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek közül egyet vagy többet nem teljesít, az vámtartozás keletkezéséhez vezethet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet[15] 201. cikke alapján. A keletkezett vámtartozást meg kell téríteni azt követően, hogy a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök […]

MELLÉKLET

A Közösségbe irányuló értékesítés során a vállalatnak a következő elemeket kell feltüntetnie a kötelezettségvállalás tárgyát képező szulfanilsavra vonatkozó kereskedelmi számlán:

1. Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”.

2. A kereskedelmi számlát kiállító, a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozat 1. cikkében említett vállalat neve.

3. A kereskedelmi számla száma.

4. A kereskedelmi számla kiállításának kelte.

5. A TARIC kiegészítő kód, amely alapján a számlán szereplő áru a Közösség határán elvámolandó.

6. Az áru pontos megnevezése, többek között:

- a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN) (pl.: „PA99”, „PS85” vagy „TA98”),

- a PCN műszaki/fizikai adatai, pl. a „PA99” és „PS85” esetében fehér, nagy folyékonyságú por és a „TA98” esetében szürke, nagy folyékonyságú por,

- a vállalat termékkódszáma (CPC) (ha van ilyen),

- KN-kód,

- mennyiség (tonnában megadva).

7. Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:

- tonnánkénti ár,

- a vonatkozó fizetési feltételek,

- a vonatkozó szállítási feltételek,

- árengedmények és visszatérítések összesen.

8. A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

9. A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő áruknak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2006/37/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 196., 2002.7.25., 11. o.

[3] HL L 196., 2002.7.25., 1. o.

[4] HL L 196., 2002.7.25., 36. o.

[5] HL L 40., 2004.2.12., 17. o.

[6] HL L 80., 2004.3.18., 29. o.

[7] HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

[8] HL C 101., 2005.4.27., 34. o.

[9] HL L 22., 2006.1.26., 52. o.

[10] HL L 22., 2006.1.26., 5. o.

[11] HL C 272., 2006.11.9., 18. o.

[12] HL C 171., 2007.7.24., 18. o.

[13] HL C 171., 2007.7.24., 14. o.

[14] HL C 229., 2007.9.29., 9. o.

[15] HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított tanácsi rendelet.