Brüsszel, 16.12.2004

COM(2004) 798 végleges

2004/0275 (CNS)

.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösségnek a Genfben 1991. március 19-én felülvizsgált, az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezményhez történő csatlakozása jóváhagyásáról

.

(előterjesztő: a Bizottság)

MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS

A növényfajták oltalmára létrejött nemzetközi unió (UPOV) fő tevékenysége a növényfajták oltalmára vonatkozó jogi szabályozás bevezetése terén a nemzetközi harmonizáció és együttműködés előmozdítására irányul. A harmonizáció mértéke növekszik, egyrészt az UPOV-on belüli speciális tevékenységek révén, amelyek javaslatokhoz, valamint megállapodás— és űrlap-mintákhoz vezetnek, másrészt azáltal, hogy az UPOV a vélemény— és tapasztalatcsere fórumaként szolgál. Az UPOV részletesen kidolgozta az általános alapelveket a növényfajták vizsgálatának elvégzéséhez; használatuk kiterjed a nemzeti jegyzékbevételre és vetőmag-minősítésre is.

Az UPOV-egyezmény bevezette, hogy az a kormányközi szervezet, amely hatáskörrel rendelkezik az egyezmény által szabályozott kérdések vonatkozásában, és valamennyi tagállamára kötelező, a nemesítői jogok megadását és oltalmát előíró saját jogszabályokkal rendelkezik, az UPOV-egyezmény részes felévé válhat. Mivel a legutóbb a 2004. április 29-i 873/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet létrehozta a növényfajta jogok közösségi rendszerét, ez lehetővé teszi az Európai Közösségnek, hogy csatlakozzon az UPOV-hoz.

Az Európai Közösség csatlakozása az UPOV-egyezményhez szükséges azon jogok teljes körű gyakorlása érdekében, amelyekkel ez az egyezmény a részes feleit felruházza, és annak érdekében, hogy azon nemzetközi közösség tagjaként kerüljön elismerésre, amelyre az ezen egyezményben megállapított kötelezettségek vonatkoznak; a Közösség tagságának következtében az Európai Közösség minden állampolgára ugyanolyan elbánásban részesülne —beleértve a fajtaoltalomhoz való jogot — más UPOV-tagállamokban, mint amelyet ezek a más tagállamok a saját állampolgáraiknak biztosítanak; a kötelezettségek elfogadása ugyanakkor biztosítja a más nemzetközi megállapodásokban megállapított kötelezettségek teljesítését, és különösen a WTO-Szellemi tulajdonjog-rendszerekről szóló szerződés (TRIPS-egyezmény) 27. cikke (3) bekezdésében megállapítottakét.

Az UPOV-egyezmény szerint a tagjelölt, mielőtt letétbe helyezi a csatlakozási okmányát, állásfoglalást kér az UPOV tanácsától a tekintetben, hogy jogszabályai összhangban állnak-e az egyezmény rendelkezéseivel; 1997. április 1-jén az Európai Közösség kért ilyen állásfoglalást a 2100/94/EK tanácsi rendelet és annak végrehajtási jogszabályai vonatkozásában; 1997. április 29-én az UPOV tanácsa elfogadott egy határozatot, amely igenlő állásfoglalást tartalmazott.

A Közösséget képviselni kell az UPOV tanácsának — amely az Unió tagjainak képviselőiből áll — és a szóban forgó tanács által létrehozott egyéb szervek ülésein, valamint az UPOV által szervezett bármely más megbeszélésen; ebben a vonatkozásban a Bizottság biztosítaná a Közösségi Növényfajta-hivatallal való kapcsolattartást.

Ugyancsak fontos, hogy a Közösség önkéntes alapon hozzájárulást fizet, az UPOV-egyezménnyel összhangban, figyelembe véve a tagállamai által fizetett hozzájárulásokat: a Közösség öt hozzájárulási egységet fog befizetni az UPOV éves költségvetésébe (a 2004. évi költségvetési időszakra egy egység 53,641 svájci franknak felel meg).

2004/0275 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösségnek a Genfben 1991. március 19-én felülvizsgált, az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezményhez történő csatlakozása jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikkére a 300. cikk (2) bekezdése második albekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdése első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) A Genfben 1991. március 19-én elfogadott, az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: „az UPOV-egyezmény”) az új növényfajták nemesítői számára kizárólagos tulajdonjogot tesz elérhetővé egy sor egységes és egyértelműen meghatározott elv alapján.

(2) A Közösségnek a nemzetközi megállapodások vagy szerződések megkötésére vagy az azokhoz való csatlakozásra vonatkozó hatásköre nemcsak a Szerződés által kifejezetten ráruházott hatáskörből származik, hanem származhat a Szerződés egyéb rendelkezéseiből és a közösségi intézmények által e rendelkezéseknek megfelelően elfogadott jogszabályokból is.

(3) Az UPOV-egyezmény tárgya az erre a területre vonatkozó meglévő közösségi szabályozásnak is a hatáskörébe tartozik.

(4) Következésképpen az UPOV-egyezmény jóváhagyása mind a Közösség, mind a tagállamainak az ügye.

(5) Az UPOV-egyezményt a Közösség nevében az annak hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában kell jóváhagyni.

(6) A Tanács elnökét fel kell hatalmazni, hogy helyezze letétbe a Közösség csatlakozási okmányát,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. Az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: „az UPOV-egyezmény”), Genfben 1991. március 19-én elfogadott, felülvizsgált szövege jóváhagyásra kerül a Közösség nevében az annak hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában.

2. Az UPOV-egyezmény felülvizsgált szövege az I. mellékletben található.

2. cikk

1. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a csatlakozási okmánynak az új növényfajták oltalmára létrejött unió (a továbbiakban: „UPOV”) főtitkáránál, a Közösség nevében, történő letétbe helyezésére jogosult személyt vagy személyeket.

2. A II. mellékletben található nyilatkozatot csatolják a csatlakozási okmányhoz.

3. cikk

1. A növényfajták oltalma vonatkozásában a Közösség hatáskörébe tartozó minden kérdésben a Bizottság tárgyal a Közösség nevében az UPOV tanácsában és az e tanács által létrehozott egyéb szervekben az EK szerződés vonatkozó szabályaival, különösen annak 300. cikkével, összhangban.

2. A Közösség önkéntes alapon hozzájárulást fog fizetni minden vonatkozó költségvetési időszakban a II. mellékletben található nyilatkozatban meghatározott hozzájárulási egységek és feltételek szerint, és a Közösség általános költségvetésében erre a célra elkülönített kereteken belül.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

1991.03.19.

1991. ÉVI OKMÁNY

NEMZETKÖZI EGYEZMÉNY AZ ÚJ NÖVÉNYFAJTÁK

OLTALMÁRÓL

létrejött 1961. december 2-án,

felülvizsgálva Genfben 1972. november 10-én, 1978. október 23-án és 1991. március 19-én

1991. ÉVI OKMÁNY

NEMZETKÖZI EGYEZMÉNY

AZ ÚJ NÖVÉNYFAJTÁK OLTALMÁRÓL

létrejött 1961. december 2-án,

felülvizsgálva Genfben 1972. november 10-én,1978. október 23-án és 1991. március 19-én

TARTALOMJEGYZÉK

I. fejezet: Fogalommeghatározások

1. cikk : Fogalommeghatározások

II. fejezet: A szerződő felek általános kötelezettségei

2. cikk : A szerződő felek alapvető kötelezettsége

3. cikk : Oltalomban részesítendő nemzetségek és fajok

4. cikk : Nemzeti elbánás

III. fejezet: A nemesítői jog megadásának feltételei

5. cikk : Az oltalom feltételei

6. cikk : Újdonság

7. cikk : Megkülönböztethetőség

8. cikk : Egyneműség

9. cikk : Állandóság

IV. fejezet: A nemesítői jog megadása iránti kérelem

10. cikk : A kérelmek beadása

11. cikk : Elsőbbségi jog

12. cikk : A kérelem vizsgálata

13. cikk : Ideiglenes oltalom

V. fejezet: A nemesítő jogai

14. cikk : A nemesítői jog tartalma

15. cikk : A nemesítői jog alóli kivételek

16. cikk : A nemesítői jog kimerülése

17. cikk : A nemesítői jog gyakorlásának korlátozásai

18. cikk : A kereskedelmi forgalmat szabályozó intézkedések

19. cikk : A nemesítői jog időtartama

VI. fejezet: Fajtanév

20. cikk : Fajtanév

VII. fejezet: A nemesítői jog megsemmisítése és megszüntetése

21. cikk : A nemesítői jog megsemmisítése

22. cikk : A nemesítői jog megszüntetése

VIII. fejezet: Az Unió

23. cikk : Tagok

24. cikk : Jogállás és székhely

25. cikk : Szervek

26. cikk : A tanács

27. cikk : Az Unió hivatala

28. cikk : Nyelvek

29. cikk : Pénzügyek

IX. fejezet: Az egyezmény végrehajtása; egyéb megállapodások

30. cikk : Az egyezmény végrehajtása

31. cikk : A szerződő felek és azon államok közötti kapcsolatok, amelyekre a korábbi okmányok kötelezők

32. cikk : Külön megállapodások

X. fejezet: Záró rendelkezések

33. cikk : Aláírás

34. cikk : Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás; csatlakozás

35. cikk : Fenntartások

36. cikk : A jogszabályokra, valamint az oltalom alatt álló nemzetségekre és fajokra vonatkozó közlések; nyilvánosságra hozandó információk

37. cikk : Hatálybalépés; korábbi okmányok lezárása

38. cikk : Az egyezmény felülvizsgálata

39. cikk : Felmondás

40. cikk : A meglévő jogok megmaradása

41. cikk : Az egyezmény eredeti példánya és hivatalos szövegei

42. cikk : A letéteményesi feladatok

I. FEJEZET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikkFogalommeghatározások

Ezen okmány alkalmazásában:

i) „ez az egyezmény”: az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezménynek ez az (1991. évi) okmánya;

ii) „1961/1972. évi okmány”: az új növényfajták oltalmáról szóló 1961. december 2-i nemzetközi egyezmény, az 1972. november 10-i kiegészítő okmánnyal módosítva;

iii) „1978. évi okmány”: az új növényfajták oltalmáról szólót nemzetközi egyezménynek az 1978. október 23-i okmánya;

iv) „nemesítő”:

- az a személy, aki a fajtát nemesítette, vagy felfedezte és kifejlesztette,

- a fent említett személy munkáltatója, vagy az, aki e személynek megbízást adott a munka elvégzésére, amennyiben az érintett szerződő fél jogszabályai így rendelkeznek, vagy

- a fent említett első vagy második személy jogutódja, az esettől függően;

v) „nemesítői jog”: az ezen egyezményben a nemesítő számára előírt jog;

vi) „fajta”: az a legalacsonyabb besorolású önálló növényrendszertani egységen belüli növénycsoportosítás, amely - függetlenül attól, hogy teljesen kielégíti-e az oltalmazhatósági feltételeket -,

- egy adott genotípusból vagy genotípusok kombinációjából megnyilvánult jellemzők által meghatározható,

- bármely más növénycsoportosítástól legalább egy ilyen megnyilvánult jellemző tekintetében megkülönböztethető, és

- jellemzőit megőrző szaporításra alkalmas egységet alkot;

vii) „szerződő fél”: az ebben az egyezményben részes állam vagy kormányközi szervezet;

viii) „terület”: valamelyik szerződő fél vonatkozásában, ha az adott szerződő fél állam, az adott állam területe, és ha az adott szerződő fél kormányközi szervezet, az a terület, amelyre a kormányközi szervezetet létrehozó szerződés hatálya kiterjed;

ix) „hatóság”: a 30. cikk (1) bekezdésének ii) pontjában említett hatóság;

x) „Unió”: az 1961. évi okmánnyal alapított, valamint az 1972. évi okmányban, az 1978. évi okmányban és ebben az egyezményben is említett, az új növényfajták oltalmára létrejött Unió;

xi) „az Unió tagja”: az 1961/1972. évi okmányban vagy az 1978. évi okmányban részes valamelyik állam, vagy valamelyik szerződő fél.

II. FEJEZET

A SZERZŐDŐ FELEK ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI

2. cikk A szerződő felek alapvető kötelezettsége

A szerződő felek megadják és oltalomban részesítik a nemesítők jogait.

3. cikk Oltalomban részesítendő nemzetségek és fajok

1. [ Azok az államok, amelyek az Uniónak már tagjai ] Mindegyik szerződő fél, amelyre nézve az 1961/1972. évi okmány vagy az 1978. évi okmány kötelezővé vált, ennek az egyezménynek a rendelkezéseit alkalmazza

i) abban az időpontban, amikor ez az egyezmény ránézve kötelezővé válik, minden olyan növénynemzetségre és -fajra, amelyre az említett időpontban a 1961/1972. évi okmány vagy az 1978. évi okmány rendelkezéseit alkalmazza, és

ii) legkésőbb az említett időponttól számított öt év elteltével valamennyi növénynemzetségre és -fajra.

2. [ Az Unió új tagjai ] Minden olyan szerződő fél, amelyre nézve nem vált kötelezővé az 1961/72. évi okmány vagy az 1978. évi okmány, ennek az egyezménynek a rendelkezéseit alkalmazza,

i) abban az időpontban, amikor ez az egyezmény ránézve kötelezővé válik, legalább 15 növénynemzetségre vagy -fajra, és

ii) legkésőbb az említett időponttól számított tíz év elteltével valamennyi növénynemzetségre és -fajra.

4. cikk Nemzeti elbánás

1. [ Elbánás ] A szerződő felek állampolgárai, valamint azok a természetes és jogi személyek, akiknek lakóhelye, illetve amelyeknek székhelye valamelyik szerződő fél területén van, az összes többi szerződő fél területén a nemesítők jogainak megadása és oltalma tekintetében — az ebben az egyezményben meghatározott jogok sérelme nélkül — ugyanolyan elbánásban részesülnek, mint amilyen elbánást a másik szerződő fél jogszabályai saját állampolgárainak biztosítanak vagy a jövőben biztosíthatnak, feltéve, hogy az említett állampolgárok, természetes vagy jogi személyek megfelelnek az érintett másik szerződő fél állampolgárai számára előírt feltételeknek és alaki követelményeknek.

2. [ „Állampolgárok” ] Az előző bekezdés alkalmazásában az „állampolgárok”, amennyiben az érintett szerződő fél állam, az adott állam állampolgárai, és ha az érintett szerződő fél kormányközi szervezet, azoknak az államoknak az állampolgárai, amelyek az adott szervezetnek a tagjai.

III. FEJEZET

A NEMESÍTŐI JOG MEGADÁSÁNAK FELTÉTEL EI

5. cikk Az oltalom feltételei

1. [ Kielégítendő követelmények ] A nemesítői jog megadásra kerül, amennyiben a fajta

i) új,

ii) megkülönböztethető,

iii) egynemű és

iv) állandó.

2. [ Egyéb feltételek ] A nemesítői jog megadása nem köthető további vagy eltérő feltételhez, feltéve, hogy a fajtát a 20. cikk rendelkezéseivel összhangban névvel megjelölik, és hogy a kérelmező eleget tesz azon szerződő fél jogszabályai által előírt alaki követelményeknek, amelynek hatóságánál a kérelmet benyújtotta, valamint megfizeti az előírt díjakat.

6. cikk Újdonság

1. [ Követelmények ] A fajta újnak tekintendő, ha a nemesítői jog iránti kérelem beadásának időpontjában a fajta szaporítóanyagát vagy betakarított anyagát a fajta hasznosítása céljából a nemesítő vagy a nemesítő jóváhagyásával nem adták el vagy egyéb módon nem bocsátották mások rendelkezésére

i) azon szerződő fél területén, ahol a kérelmet benyújtották, az említett időponttól számított egy évnél korábban, és

ii) azon szerződő fél területén kívüli területen, ahol a kérelmet benyújtották, az említett időponttól számított négy évnél korábban, vagy szőlők és fák esetében hat évnél korábban.

2. [ Korábban létrehozott fajták ] Ha valamely szerződő fél ezt az egyezményt olyan növénynemzetségre vagy -fajra alkalmazza, amelyre korábban sem ezt az egyezményt, sem valamelyik korábbi okmányt nem alkalmazta, a korábban létrehozott, az oltalom kiterjesztésének időpontjában létező fajtát tekintheti az újdonság (1) bekezdésben meghatározott feltételeinek megfelelőnek még akkor is, ha az eladásra vagy a mások rendelkezésére bocsátásra korábban került sor a szóban forgó bekezdésben meghatározott időkorlátnál.

3. [ „Terület” bizonyos esetekben ] Az (1) bekezdés alkalmazásában, a szerződő felek, amelyek egy és ugyanazon kormányközi szervezet tagállamai — amennyiben az adott szervezet rendelkezései ezt előírják —, a szervezet tagállamainak területén végzett cselekményeket egységesen a saját területükön végzett cselekményeknek tekinthetik; és erről értesítik a főtitkárt.

7. cikk Megkülönböztethetőség

A fajta megkülönböztethetőnek tekintendő, ha egyértelműen eltér bármely más, a kérelem beadásának idején közismert fajtától. Különösen, a nemesítői jog megadása vagy egy másik fajtának a hivatalos fajtajegyzékbe történő bejegyzése iránti kérelem beadása — bármely országban — úgy tekintendő, hogy közismertséget biztosít e másik fajtának a kérelem időpontjától, feltéve, hogy a kérelem — az esettől függően — a nemesítői jog megadását vagy az említett másik fajtának a hivatalos fajtajegyzékbe történő bejegyzését eredményezi.

8. cikk Egyneműség

A fajta egyneműnek tekintendő, ha azoknak a változásoknak a figyelembevételével, amelyeknek a bekövetkeztére a szaporítás sajátosságai alapján számítani lehet, lényeges jellemzői kielégítően azonosak.

9. cikk Állandóság

A fajta állandónak tekintendő, ha lényeges jellemzői ismételt szaporítás után, vagy — meghatározott szaporítási ciklus esetén — az egyes szaporítási ciklusok végén, változatlanok maradnak.

IV. FEJEZET

A NEMESÍTŐI JOG MEGADÁSA IRÁNTI KÉRELEM

10. cikk A kérelmek beadása

1. [ Az első kérelem helye ] A nemesítő kiválaszthatja a szerződő felet, melynek hatóságához a nemesítői jog megadása iránti első kérelmét be kívánja nyújtani.

2. [ A későbbi kérelmek időpontja ] A nemesítő más szerződő felek hatóságainál is benyújthat nemesítői jogok megadása iránti kérelmet anélkül, hogy megvárná, hogy annak a szerződő félnek a hatósága, amelyhez az első bejelentést benyújtotta, megadja számára a nemesítői jogot.

3. [ Az oltalom függetlensége ] Egyik szerződő fél sem utasíthatja el a nemesítői jog megadását, illetve nem korlátozhatja annak időtartamát azon az alapon, hogy ugyanazon fajta oltalmát nem kérelmezték, azt elutasították vagy az megszűnt bármely más államban vagy kormányközi szervezetben.

11. cikk Elsőbbségi jog

1. [ A jog és annak időtartama ] Azt a nemesítőt, aki a szerződő felek egyikében valamely növényfajta oltalma iránt megfelelő módon kérelmet nyújtott be („első kérelem”), tizenkét hónapos időtartamra elsőbbségi jog illeti meg bármely más szerződő fél hatóságánál ugyanazon növényfajta vonatkozásában nemesítői jog megadása iránti kérelem benyújtásának („későbbi kérelem”) céljából. Ezt az időtartamot az első kérelem benyújtásának időpontjától számítják. A benyújtás napja nem számít bele ebbe az időtartamba.

2. [ A jog igénylése ] Az elsőbbségi jog érvényesítéséhez a nemesítő a későbbi kérelemben igényeli az első kérelem elsőbbségét. A hatóság, amelyhez a későbbi kérelmet benyújtották, megkövetelheti, hogy a nemesítő — a későbbi kérelem benyújtásának időpontjától számított legkevesebb három hónapon belül — nyújtsa be az első kérelem dokumentumainak azon hatóság által hitelesített másolatát, amelyhez a szóban forgó kérelmet benyújtották, valamint mintákat vagy más bizonyítékokat arra nézve, hogy a két kérelem tárgyát képező fajta azonos.

3. [ Dokumentumok és anyagok ] A nemesítő számára az elsőbbség időtartamának lejárta után kétéves, vagy — az első kérelem elutasítása vagy visszavonása esetén — az elutasítástól vagy visszavonástól számított, megfelelő időtartam kerül biztosításra, hogy annak a szerződő félnek a hatóságához, amelynél a későbbi kérelmet benyújtotta, a 12. cikk szerinti vizsgálat céljára szükséges — az érintett szerződő fél jogszabályai által előírt — információkat, dokumentumokat vagy anyagokat benyújtsa.

4. [ Az elsőbbségi jog időtartama alatt bekövetkező események ] Az (1) bekezdésben előírt időtartam alatt bekövetkező események — mint például egy másik kérelem benyújtása, vagy az első kérelem tárgyát képező fajta nyilvánosságra hozatala vagy hasznosítása — nem szolgálhatnak a későbbi kérelem elutasításának alapjául. Ilyen események folytán harmadik fél javára sem keletkezhet jogosultság.

12. cikk A kérelem vizsgálata

A nemesítői jog megadására vonatkozó határozat meghozatalához szükséges annak vizsgálata, hogy a kérelem megfelel-e az 5–9. cikk szerinti feltételeknek. A vizsgálat során a hatóság termesztheti a fajtát vagy végezhet más szükséges vizsgálatokat, intézkedhet a fajta növesztése iránt vagy elvégeztethet más szükséges vizsgálatot, vagy figyelembe veheti a már elvégzett termesztési vizsgálatok vagy más vizsgálatok eredményeit. A vizsgálat elvégzése céljából a hatóság megkövetelheti nemesítőtől, hogy valamennyi szükséges információt, dokumentumot vagy anyagot benyújtsa.

13. cikk Ideiglenes oltalom

Mindegyik szerződő fél előírja azokat az intézkedéseket, amelyek a nemesítő érdekeinek a védelmét szolgálják a nemesítői jog iránti kérelem benyújtása vagy közzététele és a nemesítői jog megadása közötti időtartam alatt. Ezek az intézkedések biztosítják, hogy a nemesítői jog jogosultja legalább méltányos díjazásban részesüljön bármely olyan személytől, aki a szóban forgó időtartam alatt olyan tevékenységeket végzett, amelyekhez — a jog megadását követően — a nemesítő engedélye szükséges a 14. cikkben előírtak szerint. Bármelyik szerződő fél rendelkezhet úgy, hogy az említett intézkedések csak azokkal a személyekkel szemben hatályosak, akiket a nemesítő a kérelem benyújtásáról értesített.

V. FEJEZET

A NEMESÍTŐ JOGAI

14. cikk A nemesítői jog tartalma

1. [ A szaporítóanyaggal kapcsolatos tevékenységek ]

a) A 15. és 16. cikkre is figyelemmel, az oltalom alatt álló fajta szaporítóanyagával kapcsolatos következő tevékenységekhez szükséges a nemesítő hozzájárulása:

i) termesztés vagy szaporítás,

ii) szaporítás céljából történő kondicionálás,

iii) értékesítésre történő felajánlás,

iv) értékesítés vagy egyéb forgalmazás,

v) országból történő kivitel,

vi) országba történő behozatal,

vii) az i)–vi) pontban említett bármely célból történő készletezés.

b) A nemesítő hozzájárulását feltételekhez és korlátozásokhoz kötheti.

2. [ A betakarított anyaggal kapcsolatos tevékenységek ] A 15. és 16. cikkre is figyelemmel, az oltalom alatt álló fajta szaporítóanyagának jogosulatlan felhasználásából származó betakarított anyaggal — ideértve a teljes növényeket és a növényi részeket — kapcsolatos, az (1) a) bekezdés i)–vii) pontjában említett tevékenységekhez a nemesítő hozzájárulása szükséges, kivéve, ha a nemesítőnek megfelelő lehetősége volt arra, hogy gyakorolja a jogait az említett szaporítóanyaggal kapcsolatban.

3. [ Bizonyos termékekkel kapcsolatos tevékenységek ] Bármelyik szerződő fél előírhatja, hogy — a 15. és 16. cikkre is figyelemmel — az oltalom alatt álló fajtának a (2) bekezdés alá eső betakarított anyagából, az említett betakarított anyag jogosulatlan felhasználása révén közvetlenül előállított termékekkel kapcsolatos, az (1) a) bekezdés i)–vii) pontjában említett tevékenységekhez a nemesítő hozzájárulása szükséges, kivéve, ha a nemesítőnek megfelelő lehetősége volt arra, hogy gyakorolja a jogait az említett betakarított anyaggal kapcsolatban.

4. [ Lehetséges további tevékenységek ] Bármelyik szerződő fél előírhatja, hogy — a 15. és 16. cikkre is figyelemmel — az (1) a) bekezdés i)–vii) pontjában említettektől eltérő tevékenységekhez is szükséges a nemesítő hozzájárulása.

5. [ Természetüknél fogva származtatott és bizonyos egyéb fajták ]

a) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései az olyan fajtákkal kapcsolatban is alkalmazásra kerülnek, amelyek

i) az oltalom alatt álló fajtából természetüknél fogva származtatott fajták, amennyiben maga az oltalom alatt álló fajta nem természeténél fogva származtatott fajta,

ii) a 7. cikkel összhangban nem különböztethetők meg egyértelműen az oltalom alatt álló fajtától, és

iii) termesztése az oltalom alatt álló fajta ismétlődő felhasználását igényli.

b) Az a) i) albekezdés alkalmazásában egy fajtát akkor tekintenek egy másik fajtából („kiindulási fajta”) természeténél fogva származtatottnak, amikor

i) túlnyomórészt a kiindulási fajtából vagy olyan fajtából származik, amely maga is túlnyomórészt a kiindulási fajtából származik, miközben megőrzi a kiindulási fajta genotípusából vagy genotípusainak kombinációjából eredő alapvető jellemzők megnyilvánulását,

ii) egyértelműen megkülönböztethető a kiindulási fajtától, és

iii) a származtatási tevékenységből adódó különbségektől eltekintve, a kiindulási fajta genotípusából vagy genotípusainak kombinációjából eredő alapvető jellemzők megnyilvánulása tekintetében megfelel a kiindulási fajtának.

c) Természetüknél fogva származtatott fajták nyerhetők például egy természetes vagy indukált mutáns, vagy szomaklonális variáns szelekciójával, a kiindulási fajta variáns növényegyedének szelekciójával, visszakeresztezéssel vagy géntechnológiai transzformáció útján.

15. cikk A nemesítői jog alóli kivételek

1. [ Kötelező kivételek ] A nemesítői jog nem terjed ki

i) a magánúton és nem kereskedelmi céllal végzett tevékenységekre,

ii) a kísérleti céllal végzett tevékenységekre, és

iii) az egyéb fajták nemesítése céljából végzett tevékenységekre, és — kivéve, ha a 14. cikk (5) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók — a 14. cikk (1)–(4) bekezdésében említett tevékenységekre ezen egyéb fajták tekintetében.

2. [ Tetszőleges kivétel ] A 14. cikk ellenére, a szerződő felek — ésszerű keretek között és a nemesítő jogos érdekeinek védelmére is figyelemmel — bármelyik fajta vonatkozásában korlátozhatják a nemesítői jogot abból a célból, hogy lehetővé tegyék a gazdálkodók számára a saját gazdaságukban az olyan termény szaporítás céljából történő felhasználását, amelyhez az oltalom alatt álló fajtának vagy a 14. cikk (5) bekezdésének (a) i) vagy ii) pontja szerinti egyik fajtának a saját gazdaságukban történő elültetésével jutottak hozzá.

16. cikk A nemesítői jog kimerülése

1. [ Jogkimerülés ] A nemesítői jog nem terjed ki az oltalom alatt álló fajtának vagy a 14. cikk (5) bekezdése rendelkezései szerinti fajtának a nemesítő által vagy az ő hozzájárulásával az érintett szerződő fél területén értékesített, vagy egyéb módon forgalmazott anyagával, illetve az abból származó egyéb anyaggal kapcsolatos tevékenységekre, kivéve, ha ezek a tevékenységek

i) a kérdéses fajta további szaporításával járnak együtt, vagy

ii) a fajta anyagának kivitelével járnak — amely lehetővé teszi a fajta szaporítását — egy olyan országba, amely nem részesíti oltalomban azon növénynemzetség vagy faj fajtáit, amelyhez az adott fajta tartozik, kivéve, ha az országból kivitt anyag végső fogyasztási célokat szolgál.

2. [ Az „anyag” jelentése ] Az (1) bekezdés alkalmazásában a fajta vonatkozásában „anyag”:

i) bármilyen szaporítóanyag,

ii) a termény, beleértve a teljes növényeket és a növényi részeket, és

iii) közvetlenül a terményből előállított bármely termék.

3. [„ Terület” bizonyos esetekben ] Az (1) bekezdés alkalmazásában mindazok a szerződő felek, amelyek egy és ugyanazon kormányközi szervezet tagállamai — ha az adott szervezet rendelkezései ezt előírják —, a szervezet tagállamainak a területén végzett tevékenységeket egységesen a saját területükön végzett tevékenységeknek tekinthetik, erről értesítik a főtitkárt.

17. cikk A nemesítői jog gyakorlásának korlátozásai

1. [ Közérdek ] Hacsak ez az egyezmény kifejezetten nem rendelkezik másképp, a szerződő felek a nemesítői jog szabad gyakorlását a közérdeken kívül más okból nem korlátozhatják.

2. [ Méltányos díjazás ] Ha bármely ilyen korlátozás azzal a következménnyel jár, hogy egy harmadik fél jogosulttá válik a nemesítő hozzájárulásához kötött tevékenység gyakorlására, az érintett szerződő félnek valamennyi szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy biztosítsa a nemesítő méltányos díjazását.

18. cikk A kereskedelmet szabályozó intézkedések

A nemesítői jog független az egyes szerződő felek által a fajták anyagának a saját területükön történő előállításának, elismerésének és forgalomba hozatalának, vagy az ilyen anyagoknak az országba való behozatalának vagy az országból való kivitelének szabályozására irányuló bármely intézkedéstől. Az ilyen intézkedések semmilyen esetben sem befolyásolják ezen egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását.

19. cikk A nemesítői jog időtartama

1. [ Az oltalom időtartama ] A nemesítői jog megadása határozott időtartamra szól.

2. [ A legrövidebb időtartam ] A szóban forgó időtartam nem lehet rövidebb a nemesítői jog megadásának időpontjától számított 20 évnél. Fák és szőlők esetében a szóban forgó időtartam nem lehet rövidebb az említett időponttól számított 25 évnél.

VI. FEJEZET

FAJTANÉV

20. cikkFajtanév

1. [ A fajták névvel való megjelölése; a név használata ]

a) A fajtát névvel látják el, amely a fajta általános megnevezése lesz.

b) Mindegyik szerződő fél biztosítja, hogy — a (4) bekezdésre is figyelemmel — a fajtanévként bejegyzett megnevezést érintő jogok ne akadályozzák a névnek a fajtával kapcsolatos szabad használatát, a nemesítői jog lejárta után sem.

2. [ A név jellemzői ] A névnek lehetővé kell tennie a fajta azonosítását. Nem állhat kizárólag számjegyekből, kivéve, ha ez az elterjedt gyakorlat a fajták megjelölésére. A megjelölés nem lehet félrevezető vagy megtévesztő a fajta jellemzőinek, értékének, azonosságának vagy a nemesítő azonosságának tekintetében. Különösen különböznie kell minden olyan megnevezéstől, amely — bármelyik szerződő fél területén — az azonos növényfajba vagy azzal közeli rokon növényfajba tartozó, már meglévő fajtát jelöl.

3. [ A név bejegyzése ] A fajtanevet a nemesítőnek bejelenti a hatóságnak. Ha a hatóság úgy találja, hogy a név nem felel meg a (2) bekezdés követelményeinek, elutasítja annak bejegyzését, és felhívja a nemesítőt, hogy javasoljon egy másik nevet az előírt határidőn belül. A hatóság a nevet a nemesítői jog megadásával egyidejűleg jegyzi be.

4. [ Harmadik személyek korábbi jogai ] Harmadik személyek korábbi jogai érintetlenek maradnak. Ha valamely korábbi jog alapján a fajtanév használatát megtiltják a (7) bekezdés rendelkezéseivel összhangban annak használatára kötelezett személynek, a hatóság felhívja a nemesítőt, hogy jelentsen be a fajtára egy másik nevet.

5. [ Azonos név valamennyi szerződő félnél ] A fajtát valamennyi szerződő félhez ugyanazon a néven kell benyújtani. Mindegyik szerződő fél hatósága bejegyzi az így benyújtott nevet, kivéve, ha úgy véli, hogy a név a saját területén nem megfelelő. Ez utóbbi esetben felhívja a nemesítőt, hogy nyújtson be egy másik nevet.

6. [ A szerződő felek hatóságai közötti tájékoztatás ] A szerződő fél hatósága gondoskodik arról, hogy az összes többi szerződő fél hatósága tájékoztatást kapjon a fajtanevekkel kapcsolatos ügyekről, különösen a nevek benyújtásáról, bejegyzéséről és törléséről. Bármely hatóság megküldheti a név bejegyzésére vonatkozó észrevételeit – ha vannak – annak a hatóságnak, amely az adott nevet közölte.

7. [ A név használatára vonatkozó kötelezettség ] Az a személy, aki valamelyik szerződő fél területén eladásra felkínálja, vagy forgalomba hozza a szóban forgó területen oltalom alatt álló valamely fajta szaporítóanyagát, köteles az adott fajta nevét használni — a fajtára vonatkozó nemesítői jog lejárta után is —, kivéve, ha ezt a használatot — a (4) bekezdés rendelkezéseivel összhangban — korábbi jogok megakadályozzák.

8. [ A nevekkel összekapcsolt jelzések ] A fajta eladásra való felkínálása vagy forgalomba hozatala során a bejegyzett fajtanév összekapcsolásra kerülhet valamely védjeggyel, kereskedelmi névvel vagy más hasonló jelzéssel. A fajtanévnek akkor is könnyen felismerhetőnek kell lennie, ha ilyen jelzés kapcsolódik hozzá.

VII. FEJEZET

A NEMESÍTŐI JOG MEGSEMMISÍTÉSE ÉS MEGSZÜNTETÉSE

21. cikkA nemesítői jog megsemmisítése

1. [ A megsemmisítés okai ] Mindegyik szerződő fél semmisnek nyilvánítja az általa megadott nemesítői jogot, ha megállapítást nyer, hogy

i) a 6. vagy a 7. cikkben megállapított feltételek a nemesítői jog megadásának időpontjában nem teljesültek,

ii) amennyiben a nemesítői jog megadása alapvetően a nemesítő által benyújtott információkon vagy dokumentumokon alapult, a 8. vagy a 9. cikkben megállapított feltételek a nemesítői jog megadásának időpontjában nem teljesültek, vagy

iii) a nemesítői jogot nem az arra jogosult személynek adták meg, hacsak át nem ruházzák az arra jogosult személyre.

2. [ Egyéb okok kizárása ] A nemesítői jog csak az (1) bekezdésben említett okok miatt kerülhet semmissé nyilvánításra.

22. cikk A nemesítői jog megszüntetése

1. [ A megszüntetés okai ]

a) Mindegyik szerződő fél megszüntetheti az általa megadott nemesítői jogot, ha megállapítást nyer, hogy a 8. vagy a 9. cikkben megállapított feltételek már nem teljesülnek.

b) Továbbá, mindegyik szerződő fél megszüntetheti az általa megadott nemesítői jogot, ha a felhívás ellenére és az előírt határidőn belül,

i) a nemesítő nem bocsátja a hatóság rendelkezésére a fajta fenntartásának igazolásához szükséges információkat, dokumentumokat vagy anyagokat,

ii) a nemesítő elmulasztja a joga fenntartásához fizetendő díjak befizetését, vagy

iii) a nemesítő nem javasol megfelelő másik nevet, amennyiben a fajtanevet a jog megadása után törölték.

2. [ Egyéb okok kizárása ] A nemesítői jogot csak az (1) bekezdésben említett okok miatt lehet megszüntetni.

VIII. FEJEZET

AZ UNIÓ

23. cikkTagok

A szerződő felek az Unió tagjai.

24. cikk Jogállás és székhely

1. [ Jogi személyiség ] Az Unió jogi személy.

2. [ Jogképesség ] Az Unió az egyes szerződő felek területén — a szóban forgó területre vonatkozó jogszabályokkal összhangban — a céljai eléréséhez és a feladatai elvégzéséhez szükséges jogképességgel rendelkezik.

3. [ Székhely ] Az Uniónak és állandó szerveinek a székhelye Genf.

4. [ Székhelyre vonatkozó megállapodás ] Az Uniónak a székhelyre vonatkozóan megállapodása van a Svájci Államszövetséggel.

25. cikk Szervek

Az Unió állandó szervei a tanács és az Unió hivatala.

26. cikk A tanács

1. [ Összetétel ] A tanács az Unió tagjainak képviselőiből áll. Az Unió minden tagja egy képviselőt és egy helyettes képviselőt jelöl a Tanácsba. A képviselőket vagy a helyettes képviselőket munkatársak vagy tanácsadók segíthetik.

2. [ Tisztségviselők ] A tanács a tagjai közül elnököt és első elnökhelyettest választ. A tanács további elnökhelyetteseket választhat. Az első elnökhelyettes helyettesíti az elnököt, ha ez utóbbi nem tudja ellátni hivatali feladatait. Az elnöki megbízatás három évre szól.

3. [ Ülések ] A tanács ülését az elnök hívja össze. A tanács évente egyszer rendes ülést tart. Továbbá, az elnök a tanácsot összehívhatja saját belátása szerint; az Unió tagjai egyharmadának kérésére három hónapon belül összehívja a tanácsot.

4. [ Megfigyelők ] Azok az államok, amelyek nem tagjai az Uniónak, megfigyelőként meghívhatók a tanács üléseire. Ezekre az ülésekre más megfigyelők, valamint szakértők is meghívhatók.

5. [ Feladatok ] A tanács feladata, hogy:

i) tanulmányozza a megfelelő intézkedéseket az Unió érdekeinek védelme, valamint fejlődésének előmozdítása céljából;

ii) megállapítsa a saját eljárási szabályait;

iii) kinevezze a főtitkárt, és — ha szükségesnek tartja — egy főtitkár-helyettest, valamint meghatározza a kinevezésük feltételeit;

iv) megvizsgálja az Unió tevékenységéről szóló éves jelentést, és meghatározza az Unió jövőbeni tevékenységének programját;

v) megadja a főtitkárnak az Unió feladatainak teljesítéséhez szükséges valamennyi útmutatást;

vi) megállapítja az Unió igazgatási és pénzügyi szabályzatát;

vii) megvizsgálja és jóváhagyja az Unió költségvetését, és meghatározza az Unió tagjainak hozzájárulását;

viii) megvizsgálja és jóváhagyja a főtitkár által előterjesztett számviteli beszámolót;

ix) meghatározza a 38. cikkben említett tanácskozások időpontját és helyét, valamint megteszi az előkészítésükhöz szükséges intézkedéseket; és

x) általában véve, meghozza az Unió hatékony működésének biztosításához szükséges valamennyi határozatot.

6. [ Szavazatok ]

a) Az Unió minden egyes tagja, amely állam, a tanácsban egy szavazattal rendelkezik.

b) Bármely szerződő fél, amely kormányközi szervezet, a hatáskörébe tartozó ügyekben gyakorolhatja azon tagállamai szavazati jogát, amelyek tagjai az Uniónak. Az ilyen kormányközi szervezet nem gyakorolhatja a tagállamai szavazati jogát, ha a tagállamai a szavazati jogukat maguk gyakorolják, és viszont.

7. [ Többség ] A tanács bármely határozatához a leadott szavazatok egyszerű többsége szükséges, feltéve, hogy a tanácsnak az (5) bekezdés ii), vi) és vii) pontja, valamint a 28. cikk (3) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdésének b) pontja és a 38. cikk (1) bekezdése szerinti határozatának meghozatalához a leadott szavazatok háromnegyede szükséges. A tartózkodás nem vehető figyelembe szavazatként.

27. cikk Az Unió hivatala

1. [ A hivatal feladatai és irányítása ] Az Unió hivatala ellát minden, a tanács által ráruházott kötelezettséget és feladatot. A hivatal a főtitkár irányítása alatt áll.

2. [ A főtitkár feladatai ] A főtitkár a tanácsnak tartozik felelősséggel; felelős a tanács határozatainak végrehajtásáért. A tanácsnak elfogadásra benyújtja az Unió költségvetését, és felelős annak végrehajtásáért. Beszámol a tanácsnak az intézkedéseiről, valamint az Unió tevékenységéről és pénzügyi helyzetéről.

3. [ Alkalmazottak ] A 26. cikk (5) bekezdése iii) pontjára is figyelemmel, az Unió hivatala feladatainak hatékony teljesítéséhez szükséges alkalmazottak kinevezésének és foglalkoztatásának feltételeit az igazgatási és pénzügyi szabályzat határozza meg.

28. cikk Nyelvek

1. [ A hivatal által használt nyelvek ] Az Unió feladatai teljesítése során az angol, a francia, a német és a spanyol nyelvet használja.

2. [ Bizonyos megbeszéléseken használt nyelvek ] A tanács és a felülvizsgálati konferenciák ülései e négy nyelven kerülnek megtartásra.

3. [ További nyelvek ] A tanács további nyelvek használatáról is határozhat.

29. cikk Pénzügyek

1. [ Bevételek ] Az Unió költségeit a következő forrásokból fedezi:

i) az Unió tagállamainak éves hozzájárulásai,

ii) az elvégzett szolgáltatásokért kapott térítések,

iii) egyéb bevételek.

2. [ Hozzájárulások: egységek ]

a) Az éves hozzájárulások teljes összegéből való tagállami részesedés mértékét a tagállamok hozzájárulásaiból fedezendő kiadások teljes összege, valamint a tagállamokra nézve a (3) bekezdés szerint alkalmazandó hozzájárulási egységek számának függvényében kerül meghatározásra. Az említett részesedést a (4) bekezdésben foglaltak szerint kerül kiszámításra.

b) A hozzájárulási egységek számát egész számokban vagy azok törtrészében fejezik ki, feltéve, hogy a törtrész nem lehet egyötödnél kisebb.

3. [ Hozzájárulások: az egyes tagok részesedése ]

a) Az Unió bármely olyan tagja tekintetében, amely az 1961/1972. évi vagy az 1978. évi okmány részes fele abban az időpontban, amikor ez az egyezmény kötelezővé válik ránézve, a hozzájárulási egységek száma azonos lesz azzal a számmal, amelyet az említett időpontot közvetlenül megelőzően ránézve alkalmaztak.

b) Az Unió bármely más tagállama — az Unióhoz való csatlakozásakor — a főtitkárhoz intézett nyilatkozatában megjelölni a ránézve alkalmazandó hozzájárulási egységek számát.

c) Az Unió bármely tagállama a főtitkárhoz intézett nyilatkozatában — bármikor — megjelölhet egy olyan hozzájárulásiegység-számot, amely eltér az a) vagy b) albekezdés szerint ránézve alkalmazandó számtól. Ha e nyilatkozat megtételére a naptári év első hat hónapjában került sor, akkor az a következő naptári év kezdetével, egyébként a nyilatkozattétel évét követő második naptári év kezdetével válik hatályossá.

4. [ Hozzájárulások: a részesedések kiszámítása ]

a) Az egy hozzájárulási egységnek megfelelő összeg minden egyes költségvetési időszakra úgy kerül megállapításra, hogy az adott időszakban az Unió tagállamainak hozzájárulásaiból fedezendő kiadások összegét elosztják az Unió ezen tagállamaira vonatkozó egységek számának összegével.

b) Az Unió egyes tagállamai hozzájárulásának összege úgy kerül megállapításra, hogy az egy hozzájárulási egységnek megfelelő összeget megszorozzák az Unió adott tagállamára vonatkozó hozzájárulási egységek számával.

5. [ Hozzájárulási hátralékok ]

a) Az Unió azon tagállama, amely a hozzájárulás befizetését tekintve hátralékban van — a b) albekezdésre is figyelemmel — nem gyakorolhatja szavazati jogát a tanácsban, ha a hátralék összege eléri vagy meghaladja az előző egész évre esedékes hozzájárulás összegét. A szavazati jog felfüggesztése az Unió ezen tagállamát nem mentesíti az ezen egyezmény szerinti kötelezettségei alól, és nem fosztja meg az ezen egyezmény szerinti bármely más jogtól.

b) A tanács az Unió említett tagállama számára engedélyezheti szavazati jogának további gyakorlását, ha, és amíg, a tanács meg van győződve arról, hogy a fizetési késedelem rendkívüli és elkerülhetetlen körülmények következménye.

6. [ A könyvelés auditálása ] Az Unió könyvelésének auditálását az igazgatási és pénzügyi szabályzatban előírtak szerint az Unió valamely tagállama végzi el. Az Unió ezen tagállamát, annak egyetértésével, a tanács jelöli ki.

7. [ A kormányközi szervezetek hozzájárulása ] Az a szerződő fél, amely kormányközi szervezet, nem köteles hozzájárulást fizetni. Mindazonáltal, ha vállalja a hozzájárulás fizetését, az (1)–(4) bekezdés rendelkezései kerülnek alkalmazásra ennek megfelelően.

IX. FEJEZET

AZ EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSA; EGYÉB MEGÁLLAPODÁSOK

30. cikkAz egyezmény végrehajtása

1. [ Végrehajtási intézkedések ] Mindegyik szerződő fél elfogadja az ennek az egyezménynek a végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, különösen:

i) megfelelő jogorvoslatot ír elő a nemesítői jogok hatékony érvényesítése céljából;

ii) a nemesítői jogok megadásával megbízott hatóságot tart fenn, vagy az említett feladattal egy másik szerződő fél által fenntartott hatóságot bíz meg;

iii) az információk rendszeres közzétételével biztosítja a nyilvánosság tájékoztatását

- a nemesítői jog kérelmezéséről és megadásáról, valamint

- a javasolt és az elfogadott fajtanevekről.

2. [ A jogszabályok összhangja ] Magától értetődőnek kell lennie, hogy a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány — az esettől függően — letétbe helyezésekor, minden államnak vagy kormányközi szervezetnek abban a helyzetben kell lennie a saját jogszabályai szerint, hogy ezen egyezmény rendelkezéseinek érvényt tudjon szerezni.

31. cikk A szerződő felek és azon államok közötti kapcsolatok, amelyekre a korábbi okmányok kötelezők

1. [ Azon államok közötti kapcsolatok, amelyekre ez az egyezmény kötelező ] Az Unió azon tagállamai között, amelyekre ez az egyezmény és az egyezmény valamelyik korábbi okmánya egyaránt kötelező, csak ez az egyezmény alkalmazandó.

2. [ Lehetséges kapcsolatok azokkal az államokkal, amelyekre ez az egyezmény nem kötelező ] Az Unió bármely tagállama, amelyre ez az egyezmény nem kötelező, a főtitkárhoz címzett értesítésben kinyilváníthatja, hogy az Unió azon tagjaival való kapcsolataiban, amelyekre kizárólag ez az egyezmény kötelező, a legutolsó, ránézve kötelező okmányt fogja alkalmazni. Az értesítés időpontjától számított egy hónap elteltétől kezdődően addig, amíg a nyilatkozattevő tagállamra ez az egyezmény kötelezővé válik, az Unió szóban forgó tagállama a legutolsó, ránézve kötelező okmányt alkalmazza az Unió azon tagjaival való kapcsolataiban, amelyekre kizárólag ez az egyezmény kötelező, míg ez utóbbiak ezt az egyezményt alkalmazzák az előbbi tekintetében.

32. cikk Külön megállapodások

Az Unió tagjai fenntartják maguknak a jogot, hogy a fajták oltalmával kapcsolatban külön megállapodásokat kössenek egymás között, amennyiben ezek a megállapodások nem ellentétesek ennek az egyezménynek a rendelkezéseivel.

X. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

33. cikkAláírás

Ezt az egyezmény aláírásra nyitva áll bármely olyan állam előtt, amely az egyezmény elfogadásának időpontjában az Unió tagja. Az egyezmény 1992. március 31-ig áll aláírásra nyitva.

34. cikk Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás; csatlakozás

1. [ Államok és bizonyos kormányközi szervezetek ]

a) Az e cikkben előírtaknak megfelelően, bármely állam részes felévé válhat ennek az egyezménynek.

b) Az e cikkben előírtaknak megfelelően, bármely kormányközi szervezet részes felévé válhat ennek az egyezménynek, ha

i) hatáskörrel rendelkezik az ezen egyezmény által szabályozott ügyek vonatkozásában,

ii) a nemesítők jogainak megadása és oltalma tekintetében minden tagállamára kötelező, saját jogszabályokkal rendelkezik, és

iii) belső szabályzatával összhangban, kellő felhatalmazással rendelkezik arra nézve, hogy csatlakozzon ehhez az egyezményhez.

2. [ Csatlakozási okmány ] Bármely állam, amely aláírta ezt az egyezményt, annak részes felévé válik az egyezmény megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási okmányának letétbe helyezése révén. Bármely állam, amely nem írta alá ezt az egyezményt, és bármely kormányközi szervezet ennek az egyezménynek a részes felévé válik az egyezményre vonatkozó csatlakozási okmány letétbe helyezése révén. A megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányok a főtitkárnál kerülnek letétbe helyezésre.

3. [ A tanács állásfoglalása ] Bármely állam, amely nem tagja az Uniónak, és bármely kormányközi szervezet csatlakozási okmányának letétbe helyezése előtt kikéri a tanács állásfoglalását arról, hogy jogszabályai összhangban állnak-e ennek az egyezménynek a rendelkezéseivel. Ha az állásfoglalást tartalmazó határozat igenlő, a csatlakozási okmány letétbe helyezésre kerülhet.

35. cikk Fenntartások

1. [ Alapelv ] A (2) bekezdésre is figyelemmel, ezzel az egyezménnyel kapcsolatban fenntartásoknak nincs helye.

2. [ Lehetséges kivétel ]

a) A 3. cikk (1) bekezdésének rendelkezései ellenére, bármely államnak, amely az ehhez az egyezményhez való csatlakozásának időpontjában az 1978. évi okmánynak részes fele, és amely az ivartalanul szaporított fajták vonatkozásában előírja a nemesítői jogtól eltérő iparjogvédelmi oltalmat, jogában áll ezt a gyakorlatot folytatni anélkül, hogy ezt az egyezményt a szóban forgó fajtákra alkalmazná.

b) Bármely állam, amely a szóban forgó joggal él, a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának — az esettől függően — letétbe helyezésekor ennek megfelelően értesíti a főtitkárt. Ugyanez az állam az említett értesítést bármikor visszavonhatja.

36. cikk A jogszabályokra, valamint az oltalom alatt álló nemzetségekre és fajokra vonatkozó közlések; nyilvánosságra hozandó információk

1. [ Kezdeti értesítés ] Bármely állam vagy kormányközi szervezet az ezen egyezmény megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának — az esettől függően — letétbe helyezésekor bejelenti a főtitkárnak

i) a nemesítői jogokról rendelkező jogszabályait, és

ii) azoknak a növénynemzetségeknek és -fajoknak a jegyzékét, amelyekre ennek az egyezménynek a rendelkezéseit alkalmazni fogja abban az időpontban, amikor ez az egyezmény ránézve kötelezővé válik.

2. [ Értesítés a változásokról ] Mindegyik szerződő fél haladéktalanul értesíti a főtitkárt

i) a nemesítői jogokról rendelkező jogszabályaiban bekövetkező bármely változásról, és

ii) ezen egyezmény alkalmazásának további növénynemzetségekre és -fajokra való bármely kiterjesztéséről.

3. [ Az információk közzététele ] A főtitkár a szerződő felektől kapott bejelentések alapján, információkat tesz közzé

i) a nemesítői jogokról rendelkező jogszabályokról és az ezekben bekövetkező bármely változásról, és

ii) az (1) bekezdés ii) pontjában említett növénynemzetségek és -fajok jegyzékéről, valamint a (2) bekezdés ii) pontjában említett bármely kiterjesztésről.

37. cikk Hatálybalépés; korábbi okmányok lezárása

1. [ Kezdeti hatálybalépés ] Ez az egyezmény egy hónappal azután lép hatályba, hogy öt állam letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányát — az esettől függően —, feltéve, hogy az említett okmányok közül legalább hármat olyan államok helyeztek letétbe, amelyek az 1961/1972. évi vagy az 1978. évi okmány részes államai.

2. [ Későbbi hatálybalépés ] Bármely — az (1) bekezdés által nem érintett — államra vagy bármely kormányközi szervezetre attól az időponttól számított egy hónap elteltével válik kötelezővé ez az egyezmény, amikor a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányát — az esettől függően — letétbe helyezte.

3. [ Az 1978. évi okmány lezárása ] Ennek az egyezménynek az (1) bekezdés szerinti hatálybalépését követően az 1978. évi okmány tekintetében csatlakozási okmány nem helyezhető letétbe, azzal a kivétellel, hogy bármely — az Egyesült Nemzetek közgyűlésének kialakult gyakorlatával összhangban — fejlődő országnak tekintett állam 1995. december 31-ig, valamint bármely más állam 1993. december 31-ig letétbe helyezheti a fenti okmányt, még akkor is, ha ez az egyezmény ez előtt az időpont előtt lép hatályba.

38. cikk Az egyezmény felülvizsgálata

1. [ Tanácskozás ] Ezt az egyezményt az Unió tagjainak konferenciája felülvizsgálhatja. A konferencia összehívásáról a Tanács határoz.

2. [ Határozatképesség és többség ] A konferencia akkor határozatképes, ha azon az Unió tagállamainak legalább a fele képviselteti magát. Bármely felülvizsgált szöveg elfogadásához háromnegyedes többsége szükséges az Unió azon tagállamainak, amelyek a konferencián jelen vannak és szavaznak.

39. cikk Felmondás

1. [ Értesítések ] Ezt az egyezményt a főtitkárhoz intézett bejelentéssel bármely szerződő fél felmondhatja. A főtitkár a bejelentés kézhezvételéről haladéktalanul értesíti az Unió valamennyi tagját.

2. [ Korábbi szövegek ] Ennek az egyezménynek a felmondásáról szóló bejelentést bármely olyan korábbi szöveg felmondásáról szóló bejelentésnek is tekintik, amely az ezt az egyezményt felmondó szerződő félre kötelező.

3. [ A hatálybalépés időpontja ] A felmondás a bejelentésnek a főtitkár által történő kézhezvételének évét követő naptári év végén lép hatályba.

4. [ Szerzett jogok ] A felmondás nem érinti a valamely növényfajtára — ezen egyezmény vagy bármely korábbi okmány alapján — a felmondás hatálybalépésének időpontját megelőzően megszerzett jogokat.

40. cikk A meglévő jogok megmaradása

Ez az egyezmény nem korlátozza a szerződő felek jogszabályai, vagy bármely korábbi okmány vagy az Unió tagjai között létrejött — ettől az egyezménytől eltérő — bármely megállapodás alapján meglévő nemesítői jogokat.

41. cikk Az egyezmény eredeti példánya és hivatalos szövegei

1. [ Eredeti példány ] Ezt az egyezményt angol, francia és német nyelven készült egyetlen, eredeti példányban írják alá, a szövegek közötti eltérések esetén a francia szöveg az irányadó. Az eredeti példányt a főtitkárnál helyezik letétbe.

2. [ Hivatalos szövegek ] A főtitkár az érdekelt kormányokkal folytatott konzultációt követően gondoskodik ezen egyezmény arab, holland, olasz, japán és spanyol, továbbá a tanács által megjelölt, egyéb nyelvű hivatalos szövegének elkészítéséről.

42. cikk A letéteményesi feladatok

1. [ A másodpéldányok átadása ] Ennek az egyezménynek a hitelesített másolatait a főtitkár átadja minden olyan államnak és kormányközi szervezetnek, amely az ezt az egyezményt elfogadó diplomáciai konferencián képviseltette magát, valamint — kérésére — bármely más államnak vagy kormányközi szervezetnek.

2. [ Bejegyzés ] A főtitkár ezt az egyezményt bejegyezteti az Egyesült Nemzetek Szervezetének titkárságánál.

Határozat a 14. cikk (5) bekezdéséről

Az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezmény felülvizsgálatára 1991. március 4–19. között tartott diplomáciai konferencia felhívja az UPOV főtitkárát, hogy a konferenciát követően haladéktalanul kezdje meg a természetüknél fogva származtatott fajtákra vonatkozó standard útmutató vázlatának létrehozására irányuló munkát az UPOV tanácsa által történő elfogadása céljából.

Ajánlás a 15. cikk (2) bekezdésére vonatkozóan

A diplomáciai konferencia azt ajánlja, hogy a Genfben 1972. november 10-én, 1978. október 23-án és 1991. március 19-én felülvizsgált, 1961. december 2-i az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezmény 15. cikke (2) bekezdésében megállapított rendelkezések ne kerüljenek értelmezésre olymódon, hogy a szándék arra irányul, hogy lehetőség nyíljon az általánosan „gazdálkodói privilégiumnak” nevezett gyakorlat kiterjesztésére a mezőgazdasági és kertészeti termelés azon szektoraira, amelyekben ez a privilégium nem általános gyakorlat az érintett szerződő fél területén.

Közös megállapítás a 34. cikkre vonatkozóan

A diplomáciai konferencia tudomásul vette és elfogadta Dánia delegációjának nyilatkozatát és Hollandia delegációjának nyilatkozatát, amelyeknek megfelelően a diplomáciai konferencia által elfogadott egyezményt — a Dánia, illetve Hollandia által történő megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy ahhoz való csatlakozáskor — nem alkalmazzák automatikusan , Dánia esetében, Grönlandon és a Feröer-szigeteken, illetve, Hollandia esetében, Arubán és a Holland Antillákon. Az említett egyezményt csak akkor alkalmazzák az említett területeken, ha és amikor Dánia, illetve Hollandia — az esettől függően — erről kifejezetten értesíti a főtitkárt.

II. MELLÉKLET

Az Európai Közösség nyilatkozata

A következő nyilatkozatot csatolják az UPOV főtitkáránál letétbe helyezett csatlakozási okmányhoz:

„Hivatkozással az UPOV-egyezmény 29. cikke (7) bekezdésére a Közösség önkéntes alapon öt hozzájárulási egységet fog befizetni az UPOV költségvetésébe a 29. cikk (3) bekezdése b) pontjával összhangban a 2005. évi költségvetési időszaktól kezdődő hatállyal”.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Health and consumer protection Activit(y/ies): Food Safety, Animal Health, Animal Welfare and Plant Health |

TITLE OF ACTION: ACCESSION OF THE EUROPEAN COMMUNITY TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE PROTECTION OF NEW VARIETIES OF PLANTS, ADOPTED AT GENEVA ON 19 MARCH 1991 |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment

2.2. Period of application:

2005 - 2010

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million ( to three decimal places)

Year (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 and subs. Years | Total |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments |

Payments |

Subtotal a+b |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments |

TOTAL a+b+c |

Commitments |

Payments |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

X Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

DO | CND | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [1]

5.1.1. Objectives pursued

The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members.

Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply.

Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction.

As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV.

Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice.

The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement).

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Not applicable

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect.

The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs).

5.3. Methods of implementation

For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list).

EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit):

Country | Units | Fee |

Austria | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Belgium | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Czech Republic | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Denmark | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Estonia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Finland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

France | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Germany | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Hungary | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Ireland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

Italy | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Latvia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Lithuania | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Netherlands | 3.00 | EUR | 103,126.71 |

Poland | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Portugal | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovakia | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovenia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Spain | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Sweden | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

UK | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

EU members total | 30.30 | EUR | 1,041,579.771 |

Planned Community contribution | 5.00 | (EUR | 171,877.85) |

Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. |

TOTAL COST | Contribution to the UPOV budget | 1 | 0.172 | 1.032 |

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | If necessary, a fuller description of the tasks may be annexed. |

Other human resources |

Total |

7.2. Overall financial impact of human resources

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff |

Other human resources (specify budget line) |

Total |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 2,500 | Two missions to UPOV |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 2,500 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 2,500 € 6 years 15,000 € |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

No evaluation planned.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Not applicable.

[1] For further information, see separate explanatory note.

[2] For further information, see separate explanatory note.