Javaslat A TANÁCS RENDELETE a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerének létrehozásáról /* COM/2012/0561 final - 2011/0225 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. INDOKOK ÉS CÉLKITŰZÉS Európai szinten a radioaktívanyag-fuvarozók az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) szerinti szállítási jogszabályok, valamint sugárzással kapcsolatos szempontokra vonatkozó jogszabályok hatálya alá tartoznak; ilyen szempont többek között a munkavállalók és a lakosság egészségének az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) szerinti védelme is. Az EUMSZ szerinti jogszabályokat a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyszerűsítette – azáltal, hogy valamennyi szárazföldi szállítási módot egyesítette. Az 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv megállapítja a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírásokat. Az Euratom-Szerződés 30. cikke szerint ezen alapvető előírások alatt a következőket kell érteni: · azok a megengedett legmagasabb dózisok, amelyeknél még biztosított a megfelelő biztonság; · a sugárterhelés és a radioaktív szennyeződés legnagyobb megengedett szintje; · a munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatát szabályozó alapelvek. A tagállamoknak a 33. cikk szerint az alapvető előírások betartásának biztosítására megfelelő rendelkezéseket kell megállapítaniuk. A munkavállalók és a lakosság egészségének védelme, valamint munkájuk célzottabbá tétele érdekében a tagállami hatóságoknak tudniuk kell, hogy mely személyeket, szervezeteket vagy vállalkozásokat ellenőrizzenek. Ezért az irányelv 3. és 4. cikke előírja a tagállamok számára az ionizáló sugárzás veszélyével járó egyes gyakorlati eljárások bejelentését és előzetes engedélyezését, vagy egyes gyakorlati eljárások betiltását. A 96/26/Euratom irányelv minden olyan gyakorlati eljárásra vonatkozik, amely mesterséges forrásból vagy természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár, ideértve a szállítást is. Mivel a szállítási műveletek gyakran határokon átnyúló jellegűek, előfordulhat, hogy a fuvarozónak több tagállamban is be kell tartania a bejelentési és engedélyezési eljárásokat. A tagállamok ezenfelül eltérő módokon alkalmazzák a gyakorlatban ezeket az eljárásokat, és ezáltal megbonyolítják a szállítási műveleteket. A szállításokra vonatkozó nemzeti bejelentési és engedélyezési eljárások egyetlen nyilvántartási rendszerrel való felváltása ezért hozzá fog járulni az eljárás egyszerűsítéséhez, az adminisztratív terhek csökkentéséhez, a piacra lépési korlátok megszüntetéséhez, az elért magas szintű sugárvédelem fenntartása mellett. Ez a rendelet – a 96/29/Euratom tanácsi irányelv végrehajtása céljából – a tagállami bejelentési és engedélyezési rendszereket egységes nyilvántartással váltja fel. A rendelet európai fuvarozó-nyilvántartási rendszert hoz létre. A fuvarozóknak egy központi internetes felületen kell kérelmezniük nyilvántartásba vételüket. Ezeket a kérelmeket a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok vizsgálják meg, melyek nyilvántartásba vételi igazolást állítanak ki, ha a kérelmező eleget tesz az alapvető biztonsági előírásoknak. A rendszer egyszersmind lehetővé teszi a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára az országukban működő fuvarozók jobb felügyeletét. A rendelet fokozatos megközelítést alkalmaz azáltal, hogy a nyilvántartásba vételi kötelezettség alól mentesíti azokat a fuvarozókat, amelyek kizárólag „engedményes küldeménydarabokat” szállítanak. Másfelől a rendelet a tagállamokra bízza, hogy további nyilvántartásba vételi követelményeket támasszanak a hasadóanyagok és a nagy aktivitású radioaktív anyagok fuvarozóival szemben. A fizikai védelemre, a biztosítékokra és a harmadik személyek felelősségére vonatkozó egyéb közösségi jogszabályok és nemzetközi szabályok továbbra is alkalmazandóak. Ez különösen a 2008/68/EK irányelv esetében érvényes. 2. JOGALAP E rendelet rendelkezései a munkavállalók és a lakosság egészségének védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírásokkal állnak összefüggésben. Következésképpen a jogalap az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 3. fejezete és különösen annak 31. és 32. cikke. 3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG Ahogy azt az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatában elismerte, az Euratom-Szerződésnek az egészségvédelemre vonatkozó 3. fejezetében foglalt rendelkezések koherens egészet alkotva jelentős hatásköröket ruháznak a Bizottságra a lakosság és a környezet nukleáris szennyezésből eredő kockázatokkal szembeni védelme érdekében[1]. A Bíróságnak a C-29/99. sz. ügyben hozott ítélete szerint az elsősorban a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló meglévő alapvető biztonsági előírások „kiegészíthetők”. A javasolt rendelet kiegészítené az Euratom-Szerződés 30. cikke szerinti alapvető biztonsági előírásokat, melyeket a Szerződés hatálybalépése óta több ízben, legutóbb 1996. május 13-án (96/29/Euratom irányelv[2]) felülvizsgáltak. A C-29/99. sz. ügyben hozott, 2002. december 10-i ítéletében a Bíróság kiterjesztően értelmezi a 96/29/Euratom irányelv alkalmazási körét, amikor kimondja, hogy „a közösségi hatáskörök meghatározásának céljából nem helyénvaló mesterségesen különbséget tenni a lakosság egészségének védelme és az ionizáló sugárforrások biztonsága között”. A Bíróság elismeri, hogy az Euratom-Szerződés 30–32. cikke alapján a Közösség széles „jogalkotási hatáskörrel rendelkezik a tekintetben, hogy az egészségvédelem céljából a tagállamok által alkalmazandó engedélyezési rendszert hozzon létre. Egy ilyen jogalkotási aktus a szóban forgó cikkben említett alapvető előírásokat kiegészítő intézkedést jelent.” Mivel a javasolt rendelet a 96/29/Euratom irányelv hatálya alá esik, a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó, mert a kérdésben a Közösség az Euratom-Szerződés 3. fejezete alapján kizárólagos jogalkotási hatáskörrel rendelkezik. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A nyilvántartási rendszer kialakítása, melynek weboldalairól kapcsolatba lehet lépni a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival is, az operatív előirányzatokat illetően nagyjából 1 millió EUR-ba fog kerülni, amelyhez még hozzászámítandó 0,18 millió EUR éves működési költség. A fejlesztési folyamat felügyeletéhez rendelkezésre álló emberi erőforrás költsége 0,7 millió EUR, míg az asszisztencia 0,1 millió EUR-ba kerülne évente. Az e rendelettel létrehozandó tanácsadó bizottság működésének nem lenne további költségvetési vonzata, amennyiben a tagállamok erre a célra közös megegyezéssel a már meglévő, a radioaktív anyagok biztonságos szállításával foglalkozó állandó munkacsoportot vennék igénybe. A bizottság üléseinek finanszírozását (kevesebb mint évi 30 000 EUR) a rendelkezésre álló források átcsoportosítása fogja biztosítani. A költségvetési tételben elkülönített összegeken túlmenően további költségek nem merülnek fel. Noha az e javaslatot kísérő hatásvizsgálat egy olyan webhely esetleges létesítésére tesz utalást, amely további információkat tartalmaz a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságairól, csak egyetlen, alapvető információkat tartalmazó lap válik majd a nyilvántartási rendszer részévé, így további költségek nem merülnek fel. 2011/0225 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerének létrehozásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 31. cikke második bekezdésére és 32. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a Tudományos és Műszaki Bizottság által kinevezett személyek csoportjával folytatott konzultációt követően terjesztett elő, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3], tekintettel az Európai Parlament véleményére[4], mivel: (1) Az Euratom-Szerződés 33. cikke előírja a tagállamok számára, hogy állapítsák meg a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások betartását biztosító rendelkezéseket. (2) Az 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv[5] megállapítja a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírásokat. Az irányelv minden olyan gyakorlati eljárásra vonatkozik, amely mesterséges vagy természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár, beleértve a szállítást is. (3) Az alapvető biztonsági előírások betartásának biztosítása érdekében a személyek, a szervezetek és a vállalkozások a tagállami hatóságok rendszeres ellenőrzése alá vannak vonva. E célból a 96/29/Euratom irányelv előírja a tagállamok számára az ionizáló sugárzás veszélyével járó egyes gyakorlati eljárások bejelentését és előzetes engedélyezését, illetve egyes gyakorlati eljárások betiltását. (4) Mivel a szállítás az egyetlen olyan tevékenység, amely gyakran határokon átnyúló jellegű, előfordulhat, hogy a radioaktívanyag-fuvarozóknak egyszerre több tagállam bejelentési és engedélyezési rendszerének követelményeit is be kell tartaniuk. Ez a rendelet a szóban forgó tagállami bejelentési és engedélyezési rendszereket egyetlen, az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: a Közösség) egész területén érvényes nyilvántartási rendszerrel váltja fel. (5) A légi és a tengeri fuvarozók esetében már léteznek ilyen nyilvántartási és tanúsítási rendszerek. A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i 3922/91/EGK tanácsi rendelet[6] megállapítja, hogy a légi fuvarozóknak külön üzemben tartási engedélyre van szükségük veszélyes áruk szállításához. A tengeri szállítás esetében a 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[7] a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszert hoz létre. A polgári légiközlekedési hatóságok által kibocsátott engedélyek és a tengeri hajókra vonatkozó bejelentési rendszer úgy tekintendő, hogy kielégítő módon végrehajtja a 96/29/Euratom irányelv bejelentési és engedélyezési követelményeit. A légi és a tengeri fuvarozók e rendelet szerinti nyilvántartásba vétele ezért nem szükséges ahhoz, hogy a tagállamok e szállítási módok területén biztosíthassák az alapvető biztonsági előírások betartását. (6) A radioaktívanyag-fuvarozókra számos uniós és Euratom-jogszabály, valamint nemzetközi jogi aktus vonatkozik. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ) a radioaktív anyagok biztonságos szállítására vonatkozó előírásai (TS-R-1), valamint a veszélyes áruk szállítása tekintetében az egyes szállítási módokra vonatkozó szabályozás továbbra is közvetlenül alkalmazandó, illetve azokat a tagállamok a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[8] alapján hajtják végre a közúti, a vasúti és a belvízi szállítás esetében. Ezen irányelv rendelkezései azonban nem érintik a munkavállalók biztonságára és egészségvédelmére, valamint a környezetvédelemre irányadó egyéb rendelkezések alkalmazását sem. (7) E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell gyakorolni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy és hatály (1) Ez a rendelet létrehozza a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerét, amely megkönnyíti a tagállamok azon feladatát, hogy biztosítsák a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmére vonatkozó, a 96/29/Euratom irányelvben megállapított alapvető biztonsági előírások betartását. (2) Ezt a rendeletet minden olyan fuvarozóra alkalmazni kell, aki a Közösségen belül, harmadik országokból a Közösségbe, valamint a Közösségből harmadik országokba radioaktív anyagokat szállít. A rendeletet nem alkalmazandó a légi és tengeri úton radioaktív anyagokat szállító fuvarozókra. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: a) „fuvarozó”: olyan személy, szervezet vagy közvállalkozás, amely a Közösség területén bármely szállítóeszközzel radioaktívanyag-fuvarozást végez. Egyaránt ide tartoznak az ellenszolgáltatás fejében tevékenységet folytató és a saját részükre fuvarozást végző fuvarozók; b) „hatáskörrel rendelkező hatóság”: bármely olyan hatóság, amelyet egy tagállam kijelölt az e rendeletben előírt feladatok végrehajtására; c) „szállítás”: a származási helyről a rendeltetési helyre irányuló valamennyi szállítási művelet, ideértve a radioaktív anyagok berakodását, tranzittárolását és kirakodását is; d) „radioaktív anyag”: radionuklidokat tartalmazó bármely anyag, amelyben a küldemény aktivitás-koncentrációja és teljes aktivitása is meghaladja a radioaktív anyagok biztonságos szállítására vonatkozó NAÜ-előírások (TS-R-1. számú biztonsági követelmény, Bécs, 2009) 402–407. bekezdésében meghatározott értékeket; e) „súlyos következményekkel járó veszélyes áruk – radioaktív anyagok”: olyan radioaktív anyagok, amelyeket terrorcselekmény során visszaélésszerűen használhatnak fel, és amelyek következésképp súlyos következményekkel – például a NAÜ nukleáris biztonsági iránymutatás-sorozatának „Security in the Transport of Radioactive Material” (A radioaktív anyagok szállításának biztonsága) című, Bécsben, 2008-ban kiadott 9. számának A.9. függelékében meghatározott tömeges halálozás vagy tömegpusztítás – járhatnak; f) „engedményes küldeménydarab”: bármely olyan küldeménydarab, amelyben a megengedett radioaktív tartalom nem haladja meg a radioaktív anyagok biztonságos szállítására vonatkozó NAÜ-előírások (TS-R-1. számú biztonsági követelmény, Bécs, 2009) IV. szakaszának V. táblázatában meghatározott aktivitásszinteket, illetve postai szállítás esetében e határértékeknek az egytizedét, és amelyen UN 2908, 2909, 2910 vagy 2911 jelölésű címke szerepel; g) „hasadóanyag”: urán-233, urán-235, plutónium-239 és plutónium-241, vagy e radionuklidok bármely kombinációja. 3. cikk Általános rendelkezések (1) A radioaktívanyag-fuvarozóknak az 5. cikknek megfelelően megszerzett, érvényes nyilvántartásba vételi igazolással kell rendelkezniük. A nyilvántartásba vételi igazolás lehetővé teszi, hogy a fuvarozó az Unió egész területén szállítási tevékenységet végezzen. (2) Az egyes szállítási műveleteket a fuvarozó nyilvántartásba vételi igazolása másolatának, vagy a (3) bekezdésben említett szállítás esetében alkalmazandó nemzeti eljárással összhangban megszerzett engedélynek vagy nyilvántartásba vételi igazolásnak kell kísérnie. (3) A radioaktív anyagok mozgatására vagy a radioaktív anyagokat vagy forrásokat tartalmazó berendezések használatára a 96/29/Euratom irányelvvel összhangban kibocsátott, érvényes engedélyek vagy nyilvántartásba vételi igazolások jogosultja ezeket az anyagokat vagy forrásokat e rendelet értelmében nyilvántartásba vételi igazolás nélkül szállíthatja, ha a szállítás szerepel valamennyi olyan tagállamra vonatkozó engedélyben vagy nyilvántartásba vételi igazolásban, ahol a szállításra sor kerül. (4) Az e rendeletben megállapított követelményeket kiegészítő nemzeti bejelentési és engedélyezési követelmények csak a következő anyagok fuvarozóira alkalmazhatók: a) hasadóanyagok, a természetes urán, illetve a csak hőreaktorban besugárzott, szegényített urán kivételével; b) fokozottan veszélyes áruk – radioaktív anyagok. (5) A registration shall not be required for carriers transporting exclusively excepted packages. 4. cikk Elektronikus fuvarozó-nyilvántartási rendszer (ESCReg rendszer) (1) A Bizottság elektronikus fuvarozó-nyilvántartási rendszert (a továbbiakban: ESCReg rendszer) hoz létre és tart fenn a radioaktív anyagok szállításának felügyeletére és ellenőrzésére. A Bizottság meghatározza az ESCReg rendszerbe felveendő információk körét, valamint a rendszer műszaki előírásait és követelményeit. (2) Az ESCReg rendszer korlátozott és biztonságos hozzáférést biztosít a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai, a nyilvántartásba vett fuvarozók és a kérelmezők számára, figyelemmel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseire. A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden rendelkezésre álló adathoz hozzáféréssel rendelkeznek. (3) A Bizottság nem felel az ESCReg rendszeren keresztül benyújtott információk tartalmáért és pontosságáért. 5. cikk Nyilvántartásba vételi eljárás (1) A fuvarozóknak az ESCReg rendszeren keresztül kell nyilvántartásba vételüket kérelmezniük. A kérelmező fuvarozónak be kell nyújtania az I. mellékletben található kitöltött, elektronikus kérelem-formanyomtatványt. (2) A kérelem-formanyomtatvány kitöltését és benyújtását követően a kérelmező automatikus átvételi elismervényt és kérelmezői azonosítószámot kap. (3) Ha a kérelmező egy vagy több tagállamban letelepedett, a kérelmet a kérelmező központi irodájának helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága dolgozza fel. Ha a kérelmező harmadik országban letelepedett, a kérelmet azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága dolgozza fel, ahol a fuvarozó először szándékozik az Unió területére belépni. Az első fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolást kiadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a 6. cikk szerinti adatmódosítás esetén az új igazolást is kiállítja. (4) Az átvételi elismervény kiadásától számított nyolc héten belül a hatáskörrel rendelkező hatóság fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolást állít ki, ha a benyújtott adatokat hiánytalannak, továbbá e rendelettel, a 96/29/Euratom irányelvvel és a 2008/68/EK irányelvvel összhangban lévőnek ítéli. (5) A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás a II. mellékletben meghatározott információkat tartalmazza, és azt a nyilvántartásba vételi igazolás szabványosított formanyomtatványán, az ESCReg rendszeren keresztül kell kiállítani. A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás másolatát az ESCReg rendszeren keresztül automatikusan át kell adni azon tagállamok valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóságának, ahol a fuvarozó működni szándékozik. (6) Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság elutasítja a fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás kiállítását azzal az indokolással, hogy a kérelem hiányos és nem felel meg az alkalmazandó követelményeknek, írásban válaszol a kérelmezőnek az átvételi elismervény kiadását követő nyolc héten belül. Az ilyen elutasítást megelőzően a hatáskörrel rendelkező hatóság felszólítja a kérelmezőt, hogy a felszólítás átvételétől számított három héten belül javítsa ki vagy egészítse ki kérelmét. A hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell indokolnia az elutasítást. Az elutasítás másolatát és az indokolást az ESCReg rendszeren keresztül automatikusan át kell adni azon tagállamok valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóságának, ahol a fuvarozó működni szándékozik. (7) A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás kiállítására vonatkozó kérelem elutasítása esetén a kérelmező az alkalmazandó nemzeti jogi követelményekkel összhangban fellebbezést nyújthat be. (8) Az érvényes fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolást valamennyi tagállam elismeri. (9) A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás érvényességi időtartama öt év, és a fuvarozó kérelmére megújítható. 6. cikk Adatmódosítás (1) A fuvarozó felelősséggel tartozik az ESCReg rendszerbe továbbított közösségi fuvarozói nyilvántartáshoz rendszeresített formanyomtatványban megadott adatok folyamatos pontosságának biztosításáért. (2) A közösségi fuvarozói nyilvántartáshoz rendszeresített formanyomtatvány A. részében található adatok módosítása esetén a fuvarozónak új igazolást kell kérelmeznie. 7. cikk A megfelelés biztosítása (1) Ha valamely fuvarozó nem tesz eleget e rendelet követelményeinek, a megfelelés hiányának feltárása szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az adott tagállam jogi keretrendszerén belül végrehajtási intézkedéseket alkalmaz, ilyenek például a következők: írásbeli felszólítások, képzési és oktatási intézkedések, a nyilvántartásba vétel felfüggesztése, visszavonása vagy elutasítása, illetve büntetőeljárás, a megfelelés hiányának biztonsági jelentőségétől és a fuvarozó megfelelési statisztikáitól függően. (2) A meg nem felelés megállapításának helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága közli a fuvarozóval és a fuvarozó radioaktívanyag-szállítási szándékának helye szerinti tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival az alkalmazott végrehajtási intézkedésekre vonatkozó információkat és az adott intézkedések indokolását. Ha a fuvarozó nem tesz eleget az (1) bekezdés szerint alkalmazott végrehajtási intézkedéseknek, a nyilvántartásba vételt visszavonja a fuvarozó központi irodájának helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, illetve ha a fuvarozó harmadik országban letelepedett, azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, ahol a fuvarozó először szándékozott belépni a Közösség területére. (3) A hatáskörrel rendelkező hatóság közli a fuvarozóval és a többi érintett, hatáskörrel rendelkező hatósággal a visszavonást és egyúttal annak indokolását is. 8. cikk Hatáskörrel rendelkező hatóságok és nemzeti kapcsolattartó (1) A tagállamok kijelölik a radioaktív anyagok szállításáért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságot és nemzeti kapcsolattartót. A tagállamok legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül továbbítják a Bizottságnak a radioaktív anyagok szállításáért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságokkal és nemzeti kapcsolattartóval folytatandó gyors kommunikációhoz a nev(ek)et, cím(ek)et és valamennyi szükséges információt, és a Bizottságot tájékoztatják ezen adatok esetleges későbbi változásairól. A Bizottság ezekről az információkról és az azokban bekövetkezett bármely változásról az ESCReg rendszeren keresztül értesíti a Közösségen belüli valamennyi illetékes hatóságot. (2) A radioaktív anyagok szállítására vonatkozó nemzeti sugárvédelmi szabályokról szóló információknak a kapcsolattartókon keresztül könnyen elérhetőknek kell lenniük a fuvarozók számára. (3) A fuvarozók kérésére az adott tagállam kapcsolattartója és hatáskörrel rendelkező hatósága teljes körű tájékoztatást nyújt azon követelményekről, amelyek a radioaktív anyagoknak a szóban forgó tagállam területén történő szállításával kapcsolatosak. Az információknak könnyen, nagy távolságból és elektronikus úton kell elérhetőknek lenniük, valamint naprakészen kell tartani őket. A kapcsolattartók és a hatáskörrel rendelkező hatóságok a lehető legrövidebb időn belül válaszolnak az információkra vonatkozó kérésre, és amennyiben a kérés hibás vagy megalapozatlan, haladéktalanul tájékoztatják erről az ügyfelet. 9. cikk A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti együttműködés A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a nyilvántartásba vételi igazolás kiadásához kapcsolódó követelményeik összehangolása, valamint e rendelet harmonizált alkalmazásának és végrehajtásának biztosítása érdekében együttműködést folytatnak. Amennyiben valamely tagállamban több, hatáskörrel rendelkező hatóság van, azok a felelősségi köreikre kiterjedő, egymással kötött jogi vagy hivatalos megállapodásaik alapján szoros összeköttetésben állnak és szoros együttműködést folytatnak egymással. Kommunikálniuk kell egymással és tájékoztatniuk kell egymást, a nemzeti kapcsolattartót, valamint a kapcsolódó felelősségi körökkel rendelkező más kormányzati és nem kormányzati szervezeteket. 10. cikk Végrehajtás A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyekben létrehozza a 4. cikk szerinti elektronikus fuvarozó-nyilvántartási rendszert (ESCReg rendszer). E végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikkben meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni. 11. cikk Tanácsadó bizottság A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] értelmében bizottságnak minősül. E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. A bizottság szakvéleményt ad és segítséget nyújt a Bizottságnak az e rendeletben előírt feladatainak ellátása során. A bizottság a tagállamok által kijelölt szakértőkből és a Bizottság által kijelölt szakértőkből áll, elnöke pedig a Bizottság képviselője. 12. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök MELLÉKLET I. MELLÉKLET KÖZÖSSÉGI FUVAROZÓI NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL IRÁNTI KÉRELEM FORMANYOMTATVÁNYA KÉRJÜK, EZT A KÉRELMET KIZÁRÓLAG AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG BIZTONSÁGOS ELEKTRONIKUS FUVAROZÓ-NYILVÁNTARTÁSI RENDSZERÉNEK (ESCReg RENDSZER) ALKALMAZÁSÁVAL NYÚJTSA BE. AZ A. RÉSZ ADATAIBAN BEKÖVETKEZŐ BÁRMILYEN VÁLTOZÁS ESETÉN ÚJRA KELL KÉRELMEZNI A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELT. A fuvarozó köteles gondoskodni arról, hogy az ESCReg rendszer alkalmazásával benyújtott, a közösségi fuvarozói nyilvántartásba vétel iránti kérelem formanyomtatványában feltüntetett adatok mindenkor pontosak legyenek. Az e kérelem-formanyomtatványban megadott információkat az Európai Bizottság a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően dolgozza fel. ⁭ ÚJ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI IGAZOLÁS ⁭ MEGLÉVŐ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MÓDOSÍTÁSA ⁭ MEGLÉVŐ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MEGÚJÍTÁSA Nyilvántartásba vételi igazolás száma/i: Kérjük, részletezze, hogy miért kéri a meglévő nyilvántartásba vétel módosítását. 1. A KÉRELMEZŐ AZONOSÍTÁSA A. RÉSZ || B. RÉSZ VÁLLALKOZÁS NEVE: PONTOS CÍME: NEMZETI CÉGJEGYZÉKSZÁMA: || 1. A fuvarozó szervezet felelős képviselőjének (a fuvarozó szervezet nevében kötelezettségvállalásra feljogosított személy) neve, beosztása, pontos címe, telefonszáma és e-mail címe: 2. A hatóságok részéről műszaki/adminisztratív kérdésekért felelős kapcsolattartó személy (a fuvarozó vállalkozás által folytatott tevékenységek tekintetében az előírások betartásáért felelős személy) neve, beosztása, pontos címe, telefonszáma és e-mail címe: 3. A biztonsági tanácsadó neve, beosztása és pontos címe (csak a szárazföldi szállítási módok esetében, és ha eltér az 1. vagy 2. pontban megadottól): 4. A sugárvédelmi program végrehajtásáért felelős személy neve, beosztása és pontos címe, amennyiben eltér az 1., a 2. vagy a 3. pontban megadottól. 2. A SZÁLLÍTÁS JELLEGE A. RÉSZ || B. RÉSZ ⁭ KÖZÚTI ⁭ VASÚTI ⁭ BELVÍZI ⁭ || 1. A szállításban érintett és arra képesített munkatársak (információ) ⁭ 1–5 ⁭ 5–10 ⁭ 10–20 ⁭ >20 2. Szállítási tevékenységi ágazat: a folytatandó szállítási tevékenységek jellegének általános leírása (információ) ⁭ gyógyászati felhasználás ⁭ ipari felhasználás, roncsolásmentes kísérletekben való felhasználás, kutatás ⁭ a nukleáris üzemanyagciklusban való felhasználás ⁭ hulladék ⁪ fokozottan veszélyes áruk – radioaktív anyagok 3. FÖLDRAJZI LEFEDETTSÉG Kérjük, az alábbi felsorolásban jelölje be azokat a tagállamokat, ahol radioaktív anyagok szállítását tervezi, és válassza ki a tevékenység jellegét. Ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtása szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban is folynak tevékenységek, kérjük, adjon meg minden ország esetében pontosabb részleteket (például: csak áthaladás, fontosabb berakodási/kirakodási helyek az adott országon belül, gyakoriság): A. RÉSZ || B. RÉSZ ⁭ Ausztria ⁭ Belgium ⁭ Bulgária ⁭ Ciprus ⁭ Cseh Köztársaság ⁭ Dánia ⁭ Észtország ⁭ Finnország ⁭ Franciaország ⁭ Németország ⁭ Görögország ⁭ Magyarország ⁭ Írország ⁭ Olaszország ⁭ Lettország ⁭ Litvánia ⁭ Luxemburg ⁭ Málta ⁭ Hollandia ⁭ Lengyelország ⁭ Portugália ⁭ Románia ⁭ Szlovákia ⁭ Szlovénia ⁭ Spanyolország ⁭ Svédország ⁭ Egyesült Királyság || ⁭ áthaladás ⁭ kirakodás ⁭ berakodás fontosabb berakodási helyek: fontosabb kirakodási helyek: gyakoriság: ⁭ naponta ⁭ hetente ⁭ havonta ⁭ ritkábban 4. A SZÁLLÍTMÁNYOK TÍPUSA A kért nyilvántartásba vétel célja: A. RÉSZ KÜLDEMÉNYDARAB TÍPUSA – A TS-R-1. számú előírás szerinti besorolás || B. RÉSZ: A küldeménydarabok becsült éves száma UN 2908: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – ÜRES CSOMAGOLÓESZKÖZ UN 2909: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – TERMÉSZETES URÁNBÓL vagy SZEGÉNYÍTETT URÁNBÓL vagy TERMÉSZETES TÓRIUMBÓL KÉSZÜLT GYÁRTMÁNYOK UN 2910: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – KORLÁTOZOTT ANYAGMENNYISÉG UN 2911: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – KÉSZÜLÉKEK vagy GYÁRTMÁNYOK UN 2912: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-I), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2913: RADIOAKTÍV ANYAG, SZENNYEZETT FELÜLETŰ TÁRGYAK (SCO-I vagy SCO-II), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2915: RADIOAKTÍV ANYAG, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem különleges formában, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2916: RADIOAKTÍV ANYAG, B(U) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2917: RADIOAKTÍV ANYAG, B(M) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2919: RADIOAKTÍV ANYAG, KÜLÖN MEGEGYEZÉS ALAPJÁN SZÁLLÍTOTT, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2977: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ URÁN-HEXAFLUORID UN 2978: RADIOAKTÍV ANYAG, URÁN-HEXAFLUORID, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3321 KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-II), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3322: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-III), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3323: RADIOAKTÍV ANYAG, C TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3324: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-II), HASADÓ UN 3325: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-III), HASADÓ UN 3326: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, SZENNYEZETT FELÜLETŰ TÁRGYAK (SCO-I vagy SCO-II) UN 3327: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem különleges formában UN 3328: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, B(U) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN UN 3329: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, B(M) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN UN 3330: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, C TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN UN 3331: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, KÜLÖN MEGEGYEZÉS ALAPJÁN SZÁLLÍTOTT UN 3332: RADIOAKTÍV ANYAG, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, különleges formában, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3333: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, KÜLÖNLEGES FORMÁBAN || 5. SUGÁRVÉDELMI PROGRAM A. RÉSZ: ⁭ E négyzet bejelölésével kijelentem, hogy van teljes körűen végrehajtott és szigorúan alkalmazott sugárvédelmi programunk. || B. RÉSZ: A sugárvédelmi programot ismertető dokumentum hivatkozási száma és dátuma A sugárvédelmi program feltöltése 6. MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSI PROGRAM E minőségbiztosítási programnak rendelkezésre kell állnia a hatáskörrel rendelkező hatóság általi ellenőrzés céljára (az ADR 1.7.3. pontja szerint). A. RÉSZ: ⁭ E négyzet bejelölésével kijelentem, hogy van teljes körűen végrehajtott és szigorúan alkalmazott minőségbiztosítási programunk. || B. RÉSZ: A dokumentum hivatkozási száma és dátuma 7. Nyilatkozat ⁭ Alulírott fuvarozó ezúton igazolom, hogy eleget teszek a radioaktív anyagok szállítására vonatkozó nemzetközi, közösségi és nemzeti szabályozásoknak. ⁭ Alulírott fuvarozó ezúton igazolom, hogy az e formanyomtatványon szereplő információk megfelelnek a valóságnak. Dátum ……….. Név ………..…….. Aláírás……… II. MELLÉKLET RADIOAKTÍV ANYAGOK SZÁLLÍTÁSÁHOZ RENDSZERESÍTETT, ELEKTRONIKUS FUVAROZÓI NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI IGAZOLÁS MEGJEGYZÉS: E NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI IGAZOLÁS MÁSOLATÁNAK KÍSÉRNIE KELL AZ E RENDELET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ VALAMENNYI SZÁLLÍTMÁNYT E nyilvántartásba vételi igazolás kiállítása a(z) …/…/(Euratom) tanácsi rendelettel összhangban történik. Ez az igazolás nem mentesíti a fuvarozót más alkalmazandó szállítási szabályozásnak való megfelelés alól. 1) NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL HIVATKOZÁSI SZÁMA: BE/xxxx/éééé-hh-nn 2) A HATÓSÁG/ORSZÁG MEGNEVEZÉSE: 3) VÁLLALKOZÁS NEVE ÉS CÍME: 4) SZÁLLÍTÁSI MÓD: ⁭ KÖZÚTI ⁭ VASÚTI ⁭ BELVÍZI 7) Azok a TAGÁLLAMOK, ahol az igazolás alkalmazandó 8) KÜLDEMÉNYTÍPUS – UN-SZÁM (lásd az I. mellékletet – azonos formátum) 9) DÁTUM ELEKTRONIKUS ALÁÍRÁS ÉRVÉNYESSÉGI IDŐ: DÁTUM + 5 év PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe A TANÁCS RENDELETE a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerének létrehozásáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[11] Energia Nukleáris biztonság 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[12] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések 1. Fenntartható növekedés 1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért A javaslat általános célkitűzései közvetlen kapcsolatban állnak a szóban forgó területen alkalmazott alapvető európai uniós szakpolitikai célkitűzésekkel, azaz a következőkkel: • a radioaktív anyagok szállítása során a lakosság és a környezet védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások kidolgozása és fenntartása, valamint • törekvés a radioaktívanyag-szállítási szolgáltatások egységes európai piacának megteremtésére. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) A javasolt közösségi fellépés konkrét célkitűzései a következők: • garantálni a polgárok biztonságát és egészségének védelmét a radioaktív anyagoknak az EU területén való szállítása során, • hozzájárulni az ágazatban a belső piac megteremtésével kapcsolatos akadályok felszámolásához, • növelni a radioaktívanyag-szállítás jogi szabályozásának átláthatóságát, ennek érdekében lehetővé tenni a fuvarozók és a felhasználók számára a szükséges információk és a részt vevő hatóságok könnyű elérését, • megteremteni a megfelelő jogi és szervezeti feltételeket annak biztosítására, hogy számos betegséget érintően a vizsgálatokhoz és a gyógykezeléshez nélkülözhetetlen életmentő radioizotópok időben és kedvező feltételek mellett kerüljenek szállításra. Végül a közösségi fellépés konkrét eredményeihez kapcsolódnak az alábbi operatív célkitűzések: • nemzetközileg elfogadott rendelkezések alkalmazásával feleslegessé tenni az egymást ismétlő tagállami szabályokat, • lehetővé tenni a fuvarozók számára a Közösség területén való anyagszállítást anélkül, hogy más tagállamokban további nyilvántartásba vételi célú adminisztrációs vagy engedélyezési eljárásokat kellene lefolytatniuk, • kijelölni olyan nemzeti kapcsolattartókat, akik a fuvarozókat a szükséges információk és a részt vevő hatóságok elérésében segítik, • eltörölni a bejelentési követelményeket az egyes radioaktívanyag-szállítmányok tekintetében – kivéve a hasadóanyagok és a nagy aktivitású radioaktív anyagok esetét. A kiadásokat érintő célkitűzés: egy európai fuvarozó-nyilvántartási rendszer kialakítása és fenntartása. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 32 05 Nukleáris energia 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Eredmények • a radioaktív anyagok szállítása során a lakosság és a környezet védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások kidolgozása és fenntartása, valamint • törekvés a radioaktívanyag-szállítási szolgáltatások egységes európai piacának megteremtésére. Hatás: A rendelet végrehajtása várhatóan évi 13,6 millió EUR megtakarítással jár a gazdaság egészére nézve, többek között a fuvarozói engedélyek kölcsönös elismerésének köszönhetően. A javasolt megközelítés csökkentené a fuvarozók, a felhasználók és a gyártók adminisztratív terheit, valamint erőforrásokat szabadítana fel a hatóságoknál, melyeket legalább részben az előírások betartásának ellenőrzésére lehetne fordítani. A szabályozási keret jobbításából eredő megtakarítások összesen 9,8 millió EUR-t tennének ki (a szabályozástól való kevesebb eltérés; jobb és összehangolt szabályok európai szinten; kevésbé bonyolult rendelkezések; alacsonyabb költségek az adminisztratív terhek csökkenéséből és a további nemzeti követelmények szükségtelenné válásából fakadóan; gyorsabb jóváhagyási eljárások), míg a szállítási műveletek költségei 5,2 millió EUR-val mérséklődnének (kevésbé késedelmes határokon átnyúló szállítások; kevesebb elutasított vagy az előírásoknak nem megfelelő szállítás; a kis- és középvállalkozások piacra jutását gátló akadályok felszámolása). Az összesen 15 millió EUR magtakarítással szemben évente 1,4 millió EUR költség keletkezne a közszektorban, amely egyebek mellett a nyilvántartási rendszer felállításának és működtetésének költségeit foglalja magában. A rendelet hatékonyan egyszerűsítené a jelenlegi jóváhagyási rendszert, átláthatóságot biztosítana és elhárítaná a belső piac működésének akadályait, miközben fenntartaná a biztonság magas szintjét. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. Az Európai Bizottság szorosan nyomon kívánja követni a rendelet hatásait az érdekelt felekkel – tagállamokkal, fuvarozókkal és a szállítási szolgáltatásokat igénybe vevőkkel – folytatott intenzív egyeztetések révén. Mivel ezen a területen hiányzanak a megbízható statisztikák, a pontos célok kitűzése nem egyszerű feladat. Ugyanakkor az a szoros kapcsolat, melyet a Bizottság szolgálatai az érdekelt felekkel ápolnak, lehetővé teszi annak megállapítását, hogy sikerült-e elérni e kezdeményezés alábbi különös célkitűzéseit: • garantálni a polgárok biztonságát és egészségének védelmét a radioaktív anyagoknak az EU területén való szállítása során, • hozzájárulni az ágazatban a belső piac megteremtésével kapcsolatos akadályok felszámolásához, • növelni a jogi szabályozás átláthatóságát, ennek érdekében lehetővé tenni a fuvarozók és a felhasználók számára a szükséges információk és a részt vevő hatóságok könnyű elérését, • megteremteni a megfelelő jogi és szervezeti feltételeket annak biztosítására, hogy számos betegséget érintően a vizsgálatokhoz és a gyógykezeléshez nélkülözhetetlen életmentő radioizotópok időben és kedvező feltételek mellett kerüljenek szállításra. A nyilvántartási rendszer tekintetében a következő mutatók kerülnek alkalmazásra: • A rendszer rendelkezésre állása kellő időben és a költségvetésnek megfelelően • A rendszer elemeinek a rendelet előírásaival való teljes összhangja • A rendszer felhasználóbarát működése 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A nyilvántartási rendszernek teljes körűen és megbízható módon rendelkezésre kell állnia. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Figyelembe véve • annak szükségességét, hogy mind a 27 tagállamban magas szintű biztonsági előírások vonatkozzanak a radioaktív anyagok szállítására, • annak szükségességét, hogy megoldásra kerüljenek a határokon átnyúló szállításokkal kapcsolatban felmerülő problémák, különös tekintettel az alapvető előírásokat tartalmazó irányelv 3. és 4. cikkének eltérő módon való végrehajtására, világos és egyértelmű, hogy az EU-fellépés összehangolhatja és egyszerűsítheti a Közösségben alkalmazott szabályokat és növelheti az átláthatóságot, miközben továbbra is garantálja a magas szintű biztonságot. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A belső piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázása előnyöket biztosít mind a fogyasztók, mind a gyártók, mind pedig a szolgáltatók számára. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A rendelet teljes mértékben összhangban van az EU/Euratom általános célkitűzéseivel (egységes piac, a lakosság és a munkavállalók védelme). 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig X A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: n. évtől[13] n+3. évig, – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek)[14] X Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[15] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott igazgatás a tagállamokkal ¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze meg) Egynél több igazgatási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. Az Energiaügyi Főigazgatóság a beérkezett szakértői vélemény követését és a rendelet hatásainak a hatálybalépés után két évvel történő értékelését javasolja. Az időközi értékelés feltárhatja a megoldásra váró nehézségeket és a szűk keresztmetszeteket. Ezt az első értékelést követően érdemes volna ötévente újból megvizsgálni a kérdést, és feltárni, milyen akadálya lehet még esetleg a radioaktív anyagok Európai Unión belüli zavartalan szállításának. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A tagállamok (a ráfordítások tekintetében) nem hajlandók a projektet a szükséges mértékben finanszírozni A jogi alap elfogadása késedelmet szenved. Az Európai Bizottság elfogadja a javaslatot, de a Tanácsban bizonytalan az elfogadás időpontja Valamilyen oknál fogva nem kerül sor a jogi alap elfogadására (pl. a tanácsi szavazás során a javaslat nem kapja meg a szükséges többséget) A rendelet végső szövegváltozata lényegesen el fog térni a jelenlegitől A nemzeti engedélyezési eljárásokat nehezen lehet beilleszteni az EU-27-re érvényes egységesített keretbe Az alvállakozó projektben nyújtott teljesítménye a kívánt színvonal alatt marad, aminek az lehet a következménye, hogy a rendszer egészének megbízhatósága nem fog megfelelni a működési követelményeknek. A követelmények nem illeszkednek egymáshoz Szerkezeti hibák adódnak; gondok mutatkoznak a kereskedelmi forgalomban lévő szoftverek rendszerbe illesztésével 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A nyilvántartási rendszer kialakítása az Informatikai Főigazgatóság (DIGIT) által meghatározott iránymutatások alapján, a DIGIT meglévő keretszerződéseinek felhasználásával történik, ezért követni fogja a költségvetési rendelettel összhangban lévő egységes eljárást, ideértve az említett rendeletben foglalt ellenőrzési intézkedéseket is. Ezenkívül a tárhely biztosítására is a DIGIT-tel létrehozandó igazgatási megállapodás alapján fog sor kerülni. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. Az Energiaügyi Főigazgatóság alkalmazni fogja az összes szabályozói kontrollmechanizmust. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff.([16]) || EFTA[17]-országoktól || tagjelölt országoktól[18] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 1. || 32.0502 „Sureté Nucléaire et Radioprotection” || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1a || Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért Főigazgatóság: ENER || || || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év és később || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok[19] || || || || || || || || 32.0502 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Kifizetési előirányzatok || (2) || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,199 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[20] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || Az ENER Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Kifizetési előirányzatok || (5) || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év és később || ÖSSZESEN Főigazgatóság: ENER ||  Humánerőforrás || 0,191 || 0,318 || 0,191 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || 0,095 ||  Egyéb igazgatási kiadások || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || ENER Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év és később || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,383 || 0,838 || 0,653 || 0,338 || 0,302 || 0,302 || 0,302 || Kifizetési előirányzatok || 0,341 || 0,818 || 0,641 || 0,345 || 0,325 || 0,325 || 0,320 || 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év és később || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[21] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22] || || || || || || || || || || || || || || || || Európai fuvarozó-nyilvántartási rendszer || || || || 0,142 || || 0,471 || || 0,412 || || 0,193 || || 0,177 || || 0,177 || || 0,177 || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év és később || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,191 || 0,318 || 0,191 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || Egyéb igazgatási kiadások || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[23] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || 1,37 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év és később  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1,5 || 2,5 || 1,5 || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[24] XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy[25] || - a központban[26] || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || 1,5 || 2,5 || 1,5 || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75 Nukleáris biztonság: az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az európai fuvarozó-nyilvántartási rendszer kialakítása Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a 2007–2013-as és a 2014–2020-as többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.[27] Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28] n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ..... jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] A C-187/87. sz. (EBHT 1988, 5013. o.) és a C-29/99. sz. (EBHT 2002, I-11221. o.) ügyben hozott ítélet. [2] HL L 159., 1996.6.29., 1. o. [3] HL C 143., 2012.5.22., 110. o. [4] HL […]., […], […]. o. [5] HL L 159., 1996.6.29., 1. o. [6] HL L 373., 1991.12.31., 4. o. [7] HL L 208., 2002.8.5., 10. o. [8] HL L 260., 2008.9.30., 13. o. [9] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. [10] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [11] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [12] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [13] Az n. év az első év azt követően, hogy a Tanács elfogadta a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerének létrehozásáról szóló rendeletet. [14] Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [16] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [17] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [18] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [19] A kötelezettségvállalási előirányzatok az alábbiak szerint oszlanak meg; a kifizetésekre valamivel később kerül sor, a vállalkozók költség-visszatérítési elvárásainak figyelembevételével. A karbantartással, a támogatással és az infrastruktúrával kapcsolatos működési költségek fokozatosan nőnek, majd 2016-tól 177 000 EUR összegen állandósulnak. || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || n+4. év Fejlesztés || 114 || 352 || 116 || || Tesztelés || 9 || 44 || 122 || || Karbantartás || || || 29 || 58 || 52 Támogatás || || || 50 || 50 || 50 Képzés || || || 20 || 10 || Infrastruktúra || 19 || 75 || 75 || 75 || 75 [20] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [21] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [22] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [23] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [24] AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő szakértő. [25] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek). [26] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [27] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [28] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.