Különjelentés Az európai bankfel ügyelet 
rendszerének 
kialakítása – az EBH és 
a pénz ügyi környezet 
változásaiHU 2014  05 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0494-3
doi:10.2865/95006
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  05 SZ.
Különjelentés Az európai bankfel ügyelet 
rendszerének  
kialakítása – az EBH és 
a pénz ügyi környezet 
változásai
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második  
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések 
 Glosszárium
I–VIII  Összefoglaló
1–16 Bevezetés
4–11 A Bizottság által 2008 óta indított kezdeményezések
6–11 Az EBH létrehozása a 2011-ben kidolgozott bankfel ügyeleti rendszer részeként
12–16 Friss fejlemények a bankunió létrehozása terén
14–15 Az EBH és az egységes fel ügyeleti mechanizmus (SSM) létrehozása
16 Az egységes szanálási mechanizmus (SRM) létrehozása
17–21 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
22–80 Észrevételek
23–38 Szabályozási reform: a Bizottság a bankszektorra vonatkozó széles körű szabályozási tervet 
készített, míg az EBH a technikai standardok és iránymutatások kidolgozásával vett részt 
a munkában
24–27 A Bizottság időben készítette el a jogszabályok tervezetét, de …
28–35 …az EBH számára a határidők szűkek voltak, a nyilvános konzultációk rövidnek bizonyultak, és nem kész ült 
átfogó hatásvizsgálat a Bizottság részéről
36–38 Az EBH felü gyeleti tanácsa által követett döntéshozatali eljárás tökéletesítésre szorul
39–55 Felügyeleti reform: az EBH hozzájárult a határokon átnyúló fel ügyelethez, de továbbra is vannak 
kihívások
44–52 A fel ügyeleti kollégiumok által elért fel ügyeleti konvergencia javult, de továbbra is csak korlátozott
53–55 Az EBH közvetítői szerepe a jogi korlátok miatt nem jelentős
03 Tartalomjegyzék
56–64 Felügyeleti reform: az EBH szerepe a stressztesztekben
56–61 Problémák mer ültek fel a 2011-es banki stressztesztek megbízhatóságával, azonban …
62–64 …a 2012-es feltőkésítés hozzájárult a bizalom helyreállításához
65–74  Felügyeleti reform: még ki kell dolgozni a fogyasztóvédelmi és fő irányítási rendszereket
65–72 Minimális erőforrások állnak csak rendelkezésre és kevés szavazati joggal rendelkező tagnak van teljes 
körű fogyasztóvédelmi megbízatása
73–74 Az EBH-nak még fontos belső rendszereket kell kidolgoznia az eredményes és hatékony teljesítmény 
biztosítása érdekében
75–80 Felügyeleti reform: az EBH szerepének változása
81–90 Következtetések és ajánlások
83 Szabályozási reform
84–90 Felügyeleti fejlemények: az EBH fel ügyeleti szerepének következményei
 I. melléklet  – Az ellenőrzés módszerének áttekintése
 II. melléklet  – Az EBH hatásköre és tevékenységei
 III. melléklet  – Szakértői test ület
 IV. melléklet  – Az áttekintésre kiválasztott jogalkotási kezdeményezések
 V. melléklet  –  Szanálási mechanizmusok és betétbiztosítási rendszerek az Egyesü lt 
Államokban és Kanadában
 VI. melléklet  – A bankok helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer
 VII. melléklet  – Bibliográfia
 A Bizottság válaszai
 Az Európai Bankhatóság válaszai
04
 Rövidítések
CEBS : Európai Bankfelügyeleti Bizottság
CRD IV : Negyedik tőkekövetelmény‑irányelv
CRR : Tőkekövetelmény‑rendelet
DG MARKT : Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság 
EBH : Európai Bankhatóság
EIOPA : Európai Biztosítás ‑ és Foglalkoztatóinyugdíj‑hatóság
EKB : Európai Központi Bank
ESFS : Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere 
ESMA : Európai Értékpapírpiaci Hatóság
ESRB : Európai Rendszerkockázati Testület
EU: Európai Unió
FED : Az Amerikai Egyesült Államok jegybankjának szerepét betöltő rendszer
FICOD : A pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv
FSB : Pénzügyi Stabilitási Tanács
G20 : Húsz ország pénzügyminisztereinek és központi banki elnökeinek csoportja
GDP : Bruttó hazai termék
MCD : Jelzáloghitel‑irányelv
NSA : Tagállami felügyeleti hatóság
SRB : Egységes Szanálási Testület 
SRM : Egységes Szanálási Mechanizmus
SSM : Egységes Felügyeleti Mechanizmus
TARP : Problémás eszközök enyhítési programja
05
 Glosszárium
Bankfel ügyelet : bankok pénzügyi teljesítményének és működésének nyomon követése annak érdekében, hogy 
biztonságosan és megfelelő módon működjenek, valamint betartsák a szabályokat és előírásokat. A bankfelügyeletet 
kormányzati szabályozó szervezetek végzik, a bankcsődök megelőzése érdekében.
Banki szabályozás : a kormányzati szabályozás olyan formája, amely a bankokra vonatkozóan bizonyos követelményeket, 
korlátozásokat és iránymutatásokat határoz meg. A szabályozási struktúra átláthatóságot teremt a banki intézmények 
és ügyfeleik között. A banki szabályozás céljai többek között prudenciálisak (a banki hitelezők kockázati kitettségének 
csökkentése), illetve a rendszerkockázat csökkentésére (annak a kockázatnak a csökkentése, hogy a kedvezőtlen pénzpiaci 
feltételek miatt jelentős vagy nagy számú bank csődje következzen be), valamint az ügyfelekkel való tisztességes 
bánásmód előírására vonatkoznak.
Bázeli Bankfel ügyeleti Bizottság : bankfelügyeleti hatóságok tíz ország központi bankjának vezetői által 1974 ‑ben 
alapított bizottsága, célja a fő felügyeleti kérdések jobb megértése és a bankfelügyelet minőségének világszerte történő 
javítása. A bizottság számos területen készít iránymutatásokat és standardokat, köztük a tőkemegfelelésre vonatkozóan is 
(Bázel, Bázel II és Bázel III).
Egységes szabálykönyv : az egységes szabálykönyv célja egységes, harmonizált, teljes egészében kötelező és az Unió 
területén közvetlenül alkalmazandó prudenciális szabályok meghatározása. Ez biztosítja a Bázel III egységes alkalmazását 
minden tagállamban, bezárva a szabályozási kiskapukat, és hozzájárulva a belső piac hatékonyabb működéséhez. Az 
egységes szabálykönyv a kapcsolódó jogalkotási eszközöket kiegészítő kötelező érvényű technikai standardokból (BTS) áll.
Egységes (fel ügyeleti) kézikönyv : közös szabályozási keretek a banki kockázatok azonosítására, mérésére és 
elemzésére, közös iránymutatásokkal a felügyeleti beavatkozásra és korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. A kézikönyv 
az Unióban alkalmazott bevált felügyeleti gyakorlatok nem kötelező érvényű gyűjteménye.
Feltőkésítés : olyan művelet, melynek során egy jogi személy a tőkeáttételi mutatójának javítása érdekében módosítja 
tőkestruktúráját (azaz a saját tőke és az adósság arányát).
Felügyeleti kollégiumok : határokon átnyúló bankcsoportok felügyeletében részt vevő különböző országok szabályozó 
hatóságait tömörítő koordinációs struktúrák. A székhely szerinti és a fogadó országok közötti információcserét szolgáló 
mechanizmusok a felügyeleti feladatok koordinált módon vagy közösen történő megtervezése és végrehajtása, valamint 
a vészhelyzetekre való felkészülés és azok kezelése érdekében.
Fogadó tagállam fel ügyeleti hatósága : annak az uniós tagállamnak a prudenciális felügyeletért felelős felügyeleti 
hatósága, ahol a pénzügyi vállalkozás leányvállalattal rendelkezik azon országon kívül, ahol megszerezte az Unióban 
végzett banki tevékenységre irányuló engedélyét.
06 Glosszárium
Hatásvizsgálat : logikai lépések sorozata, amely az Európai Bizottságot segíti az új kezdeményezések potenciális 
gazdasági, szociális és környezet következményeinek értékelésében. A hatásvizsgálati folyamat potenciális hatásaik 
értékelésével tájékoztatja a politikai döntéshozókat a szakpolitikai választási lehetőségek előnyeiről és hátrányairól.
Kockázattal súlyozott eszközök : egy bank eszközei és mérlegen kívüli kitettségei, amelyeket a kockázatuk szerint 
súlyoznak, és segítségükkel állapítják meg a pénzügyi vállalkozás tőkekövetelményét vagy tőkemegfelelési mutatóját 
(CAR).
Makroprudenciális fel ügyelet : a pénzügyi rendszer összetevői helyett a rendszer egészének stabilitására összpontosító 
felügyeleti tevékenység. A rendszer makroprudenciális szabályozására azért van szükség, mert az egyes vállalatok 
intézkedései lehetnek az iránymutatásokkal összhangban prudensek, együttesen mégis veszélyeztethetik a rendszer 
stabilitását, például ha minden hitelező korlátozza a hitelezést, vagy ha a vállalatok egyszerre adják el eszközeiket.
Mikroprudenciális fel ügyelet : a pénzügyi rendszer összetevőinek a stabilitására összpontosít. A mikroprudenciális 
felügyelet fókuszában az egyes pénzügyi vállalkozások biztonságos és stabil működése áll.
Nyilvános konzultáció : olyan szabályozási folyamat, amelynek során kikérik és összegyűjtik a nyilvánosság véleményét 
az őket érintő ügyekről. Fő célja a jogalkotás és a politikai döntéshozatal hatékonyságának, átláthatóságának, valamint 
a közvélemény bevonásának javítása. A konzultációk alapvető előfeltételei a minőségi hatásvizsgálatoknak. 
Pénz ügyi védőháló : olyan mechanizmus vagy pénzügyi alap, amely végső eszközként megfelelő források rendelkezésre 
állását biztosítja pénzügyi vállalkozások szanálásának finanszírozására vagy más jellegű támogatására.
Pénz ügyi piac : olyan piac, ahol természetes és jogi személyek pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel 
kereskedhetnek. A pénzpiac és tőkepiac a pénzügyi piac részét képezik.
Prudenciális szabályozás : a pénzügyi szektor problémáinak megelőzésére vagy minimalizálására szolgáló megfelelő 
jogi keretek.
Stresszteszt : gazdasági szimuláció, amely arra irányul, hogy az adott pénzügyi vállalkozás hogyan tudna megbirkózni 
egy gazdasági válsággal. A stresszteszt elvégzésének célja annak megállapítása, hogy az adott pénzügyi vállalkozás 
különböző körülmények között mennyire bizonyul stabilnak.
07 Glosszárium
Szanálás : hatóságok által esetlegesen a magánszektor közreműködésével végrehajtott intézkedés egy olyan pénzügyi 
vállalkozás súlyos problémáinak – akár a vállalkozás szerkezetátalakításával történő – kezelésére, amely már nem 
életképes, vagy életképessége valószínűleg nem tartható fenn.
Szavatoló tőke : (tőkekövetelmény vagy tőkemegfelelés): az a tőke, amelynek meglétét a bank vagy más pénzügyi 
vállalkozás számára annak pénzügyi szabályozó hatósága előírja. Ezt általában tőkemegfelelési mutató formájában adják 
meg, amely meghatározza, hogy a kockázattal súlyozott eszközök hány százalékát kitevő tőkét kell tartani.
Székhely szerinti fel ügyeleti hatóság : annak az uniós tagállamnak a prudenciális felügyeletért felelős felügyeleti 
hatósága, ahol a pénzügyi vállalkozás megszerezte az Unióban végzett banki tevékenységére irányuló engedélyt 
(székhely szerinti ország).
Szuverén adósság : más néven államadósság. Ez az adósság a központi kormányzat adóssága. Az államadósság‑válság 
során egyes országok külső segítség nélkül nehezen vagy egyáltalán nem tudják visszafizetni vagy újrafinanszírozni az 
államadósságukat.
08
 Összefoglaló
I
A pénzügyi válságot követően a Bizottság a szabályozási 
keretek és a – különösen a határokon átnyúló tevékeny ‑
séget folytató  – bankok felügyeletének megerősítésével 
tett intézkedéseket a bankszektor stabilizálására. A sza ‑
bályozás módosítására irányuló kiterjedt javaslatok része ‑
ként 2011 ‑ben jött létre az Európai Bankhatóság (EBH).
II
A számvevőszéki ellenőrzés annak értékelésére irányult, 
hogy a Bizottság és az EBH megfelelően látta‑e el felada ‑
tait a bankszektor új szabályozási és felügyeleti rendsze ‑
rének kialakításakor, és megvizsgálta továbbá, hogy az új 
rendszer mennyire sikeresen működik.
III
A Számvevőszék értékelése szerint a Bizottság által 
a bankszektorra vonatkozó jogszabályok és az EBH 
létrehozása, továbbá a bankszektor 2011‑ben létrehozott 
új szabályozási és felügyeleti rendszere fontos kiinduló ‑
pontjai voltak a pénzügyi válságra adott válasznak. Azon ‑
ban hiányosságokra derült fény arra vonatkozóan, hogy 
az új rendszer mennyire sikeresen működött a bankok 
határokon átnyúló felügyelete, az uniós bankok ellenálló 
képességének értékelése, valamint a fogyasztóvédelem ‑
nek a pénzügyi termékek és szolgáltatások uniós piacán 
történő előmozdítása vonatkozásában.IV
A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság és az 
EBH széles körű szabályozási tervvel reagált a válságra. 
A Bizottság időben készítette el a jogszabályok terveze ‑
tét, de az EBH és a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgató ‑
ság által a nyilvános konzultációra szánt idő túl rövid volt. 
Ezenkívül az EBH szoros határidőkkel szembesült, és nem 
történt meg a jogalkotási csomag átfogó hatásvizsgálata.
V
A felügyeleti reform részeként az EBH a tagállami 
felügyeleti hatóságok munkájának támogatásával és 
koordinálásával hozzájárult a bankok határokon átnyúló 
felügyeletének javításához. A bankok felügyeleti fel ‑
adataiban játszott szerepe azonban számos területen 
korlátozott volt. A bankok napi felügyelete továbbra is 
a tagállami felügyeleti hatóságok jogkörébe tartozik, és 
az EBH nem látja el a pénzügyi vállalkozások közvetlen 
felügyeletét. A felügyeleti kollégiumok csak korlátozott 
felügyeleti konvergenciát valósítanak meg, és túl sok időt 
töltenek az eljárások megtárgyalásával ahelyett, hogy 
a kockázatokra összpontosítanának.
VI
Az EBH nem rendelkezik felhatalmazással a felügyeleti 
konvergenciával kapcsolatos határozatok meghozatalára 
és betartatására, sem a tagállami felügyeleti hatóságok 
közötti viták rendezésére. Bár az EBH jelentős erőfeszí ‑
téseket tett a tagállami felügyeleti hatóságok közötti 
viták rendezésében, a közvetítés terén csak korlátozott 
jogkörrel rendelkezik. A Számvevőszék megállapította 
ezenkívül, hogy az EBH csak korlátozott jogi felhatalma ‑
zással és személyi állománnyal rendelkezett a 2011 ‑es 
stressztesztek végrehajtásához. Összefoglalva, az EBH 
számára működésének kezdeti szakaszában rendelke ‑
zésre álló erőforrások elégtelenek voltak megbízatásának 
teljesítéséhez.
Összefoglaló 09
VII
2014 őszétől kezdve az Európai Központi Bank (EKB) 
jogköre lesz az euróövezet és más, a rendszerben önként 
részt venni kívánó országok bankjainak a felügyelete. Az 
egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) az EKB és a tag ‑
állami felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre 
épül, amelynek keretében az EKB vállal általános felelős ‑
séget az SSM működéséért.
VIII
A Számvevőszék véleménye szerint a teljes Unióra kiter ‑
jedő sikeres bankfelügyelet az EBH, az EKB és a – mind az 
SSM‑en belüli és kívüli – tagállamok felügyeleti hatóságai 
közötti szerepek és elszámoltathatóság egyértelmű fel ‑
osztását igényli. A feladatok közötti átfedések elkerülése, 
valamint egyes területeken az EKB, a tagállami felügyeleti 
hatóságok és az EBH közötti felelősségek egyértelmű 
felosztása érdekében a Számvevőszék azt javasolja, hogy 
a szerepeket és feladatokat jogszabályban vagy egyetér ‑
tési megállapodásokban tovább pontosítsák. A Számve ‑
vőszék azt ajánlja továbbá, hogy dolgozzanak ki eljárá ‑
sokat a különböző szervezetek közötti szoros és gyakori 
együttműködés, valamint információcsere biztosítására, 
és fordítsanak különös figyelmet az SSM teljes megvalósí ‑
tása előtti átmeneti időszakra.
10
 Bevezetés
01 
A pénzügyi szektort 2007 ‑től sújtó glo ‑
bális válság a túlzott kockázatvállalás és 
a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen 
folyamatok következménye volt. Lénye ‑
ges befektetési veszteségeket okozott, 
és a bankok szavatoló tőkéjét a szük ‑
séges szint alá csökkentette. A bankok 
nem tudtak finanszírozási forrásokhoz 
jutni a pénz ‑ és tőkepiacokról. A piaci 
szereplők közötti összefonódások miatt 
egy nagy pénzügyi vállalkozás csődje 
számos más szereplő csődjéhez veze ‑
tett volna, a pénzügyi rendszer egészét 
veszélyeztetve.
02 
A bankrendszer összeomlásának elkerü ‑
lése érdekében az uniós tagállamok álla ‑
mi forrásból tőkésítették fel bankjaikat, 
míg a központi bankok likviditást biz ‑
tosítottak a bankrendszernek. Az uniós 
intézmények és a tagállamok vészhely ‑
zeti intézkedéseket tettek a pénzügyi 
vállalkozásokba vetett bizalom vissza ‑
állítása érdekében, majd szabályozási és 
felügyeleti reformokat vezettek be (lásd: 
4–16. bekezdés).03 
A Bizottság 5 trillió eurót (az uniós GDP 
40,3% ‑a1) kitevő támogatást engedé ‑
lyezett 2008 és 2012 között a pénzügyi 
szektornak, főként garanciák és feltő ‑
késítés formájában. Egyes tagállamok ‑
ban a szektornak nyújtott támogatás 
hozzájárult az államadósság‑válság 
kialakulásához, ami az euróövezet 
pénzügyi stabilitását veszélyeztette. Az 
euróövezet stabilitásának megőrzése 
érdekében a pénzügyi válságra adott 
válaszként különböző pénzügyi támoga ‑
tási mechanizmusok keretében nyúj ‑
tottak pénzügyi segítséget. A pénzügyi 
válság, valamint az Unió és a tagállamok 
által tett válaszlépések részletes időbeni 
alakulását az 1. ábra  mutatja be.
A Bizottság által 2008 óta 
indított 
kezdeményezések
04 
A pénzügyi szektor globális válságának 
tükrében a Bizottság a következő össze ‑
tevők megerősítésével tett lépéseket 
a bankszektor stabilizálása érdekében:
 – az Unióban található bankok mű ‑
ködésére vonatkozó szabályozási 
keretek;
 – a bankok felügyelete, különösen 
a határokon átnyúlóan működő ban ‑
kok esetében; valamint
 – az európai fogyasztók védelme 
a pénzügyi termékek piacán.1 COM(2012) 778 final, 2012. 
december 21. és 
SWD(2012) 443 final, 2012. 
december 21., 29. o.
11 Bevezetés
05 
2008 óta a Bizottság Belső Piaci és 
Szolgáltatási Főigazgatósága átfogó 
javaslatokat nyújtott be a szabályozá ‑
si módosításokra vonatkozóan (lásd: 
IV. melléklet ), főként a G20 ‑ak és a Bázeli 
Bankfelügyeleti Bizottság által a globális 
pénzügyi rendszer stabilizálása érdeké ‑
ben kifejtett erőfeszítések nyomán. Az 
egyik ilyen javaslat az Európai Bankható ‑
ság (EBH) létrehozására irányult.Az EBH létrehozása a 2011-
ben kidolgozott bankfel -
ügyeleti rendszer részeként
06 
Az EBH 2011. január 1 ‑jén jött létre2. Az 
új hatóság az Európai Bankfelügyeleti 
Bizottság (CEBS) helyébe lépett3, és na ‑
gyobb szerepet kapott a szabályozási és 
felügyeleti tevékenységekben és a jog ‑
alkotási folyamatban (lásd: 1. táblázat ). 
Az EBH feladatai magukban foglalják 
a fogyasztóvédelmet is4.
A CEBS és az EBH feladatai
CEBS EBH
Szabályozás Csak tanácsadói feladatok
Iránymutatások és nem kötelező érvényű 
ajánlások kiadása Technikai standardok készítése, amelyek 
a Bizottság általi elfogadást követően 
a tagállamokban közvetlenül alkalmazan -
dó uniós szabályok lesznek
FelügyeletÖnkéntes részvétel számos felügyeleti 
kollégiumban Jogosult minden felügyeleti kollégium 
munkájában részt venni és napirendi 
pontokat javasolni
Közvetítői szerep a tagállami felügyeleti 
hatóságok közötti nézeteltérések esetén 
Fogyasztóvé -
delemNem vonatkozikAz átláthatóság, egyszerűség és méltá -
nyosság támogatása a fogyasztói pénzügyi 
termékek és szolgáltatások uniós piacán 
Forrás:  a Számvevőszék elemzése.1. táblázat2  Az Európai Parlament és 
a Tanács 2010. november 24 ‑i 
1093/2010/EU rendelete az 
európai felügyeleti hatóság 
(Európai Bankhatóság) 
létrehozásáról, a 716/2009/EK 
határozat módosításáról és 
a 2009/78/EK bizottsági 
határozat hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 331., 
2010.12.15., 12. o.).
3  Az 1093/2010/EU rendelet.
4  Az 1093/2010/EU rendelet 
9. cikke.
12 Bevezetés2011. március 18.2011. augusztus 3.
2011. április 6. 2011. július 15.2 June 20102012. június 27. 2012. szeptember 12.2013. július 10. 2013. október 23. 2013. november 14.
2010. november 28.
Az euróövezet pénzügyminiszterei 
megállapodnak abban, hogy az Európai 
Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) helyét 
2013 közepétől a tartós védőhálóként 
szolgáló Európai Stabilitási 
Mechanizmus (ESM) veszi át.2011. október 13. 
Teljes körűen működésbe lép
a kibővített EFSF, miután az 
euróövezeti országok ratiﬁkálták. 
Eﬀektív hitelezési kapacitása az 
érintett 17 ország garanciavállalása 
révén 440 milliárd eurót tesz ki.
2011. január 1.
Három új európai felügyeleti hatóság 
jön létre.
2012. december 13.
A Tanács megállapodása az Egységes 
Felügyeleti Mechanizmusról (SSM).
2013. június 26.
Elfogadják az új, negyedik  
tőkekövetelmény-irányelvet és 
-rendeletet.2012. március 2.
Aláírják a gazdasági és monetáris 
unióbeli stabilitásról, koordinációról és 
kormányzásról szóló szerződést.
2013. november 3.
Hatályba lép az egységes szanálási 
mechanizmusról szóló rendelet.2013. december 20.
A Tanács megállapodása az egységes 
szanálási mechanizmusról.
Az Európai Bankhatóság (EBH) 
közzéteszi a tervezett EU-szintű banki stressztesztek részleteit, 
ismertetve az európai bankokból 
vett mintán alkalmazott forgatókönyveket és módszertant.
Az Európai Bizottság közzéteszi az 
euróövezet minden bankjára 
vonatkozó, egységes felügyeleti mechanizmusra (EFM) irányuló javaslatát.
A Bizottság javaslatot tesz az SSM-et kiegészítő egységes szanálási mechanizmusra, amely az Egységes Szanálási Testület ellenőrzése alatt levő egységes bankszanálási alapot hoz létre.Az EKB átfogó értékelést indít
a felügyeleti szerepkör előkészítésére.Az Eurócsoport nyilatkozata 
Spanyolországnak és Írországnaka gazdasági kiigazítási programból történő kilépéséről.Az Európai Bankhatóság közzéteszi a 2011. évi banki stressztesztek eredményeit.
Portugália kéri az Eurócsoport és az 
ECOFIN segélymechanizmusának 
aktiválását (az EU 52 milliárd euró értékben nyújtott hiteleket).
Spanyolország és Ciprus pénzügyi segítséget kér. Barroso elnök nyilatkozatot tesz közzé az euróövezet 
államkötvénypiacairól, valamint az olaszországi és 
spanyolországi államkötvénypiacokon kialakult 
helyzetről.1. ábra A pénz ügyi válság és az uniós válságkezelő intézkedések időbeni áttekintése2007 eleje 2007. december 2008. Szeptember 15. 2008. október 2008. október 15.
2010. november 21.2009. január 26.2009. február 25. 2009. április 2009. június 23. 2009. július 13.2010. április
2009. szeptember 23.2010. július 23. 2010. június 2. 2010. május 26.
2008. november 19.Az egyesült államokbeli 
másodrendű jelzáloghitelekkel kapcsolatos feszültségek likviditáshiányt okoznak a világ 
pénzpiacain.
A Bank of Canada, a Bank of 
England, az EKB, a Federal Reserve 
és a Svájci Nemzeti Bank 
intézkedéseket jelent be a rövid távú ﬁnanszírozási piacokra ható nyomás enyhítésére.A Bizottság jogalkotási javaslatot fogad el az első uniós felügyeleti 
rendszer, a Pénzügyi Felügyeletek 
Európai Rendszerének (ESFS) létrehozására. Az új európai felügyeleti hatóságokat a meglévő, harmadik szintű banki, értékpapír-piaci, valaminta biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-
bizottságokból hozták létre.
A Lehman Brothers Holdings Inc., az 
Egyesült Államok negyedik legnagyobb befektetési bankja csődvédelmet kér. Ez szélsőséges ingadozásokat okoz a már addig is feszült pénzügyi piacon.
Az Európai Bizottság elfogad egy,
a meglévő tőkekövetelmény-
irányelv felülvizsgálatáról szóló 
javaslatot. A Bizottság javaslatot fogad ela tőkekövetelmény-irányelv (CRD) további módosítására.A Bizottság banki illetékekből ﬁnanszírozott bankszanálási alap létrehozására tesz javaslatot.
A Bizottság a hitelminősítők jobb 
uniós felügyeletére tesz javaslatot. 
A Bankfelügyeletek Európai 
Bizottsága közzéteszi a banki stressztesztek eredményeit.Az Európai Bizottság javasoljaa betétbiztosítás összegének100 000 euróra emelését. Ezenkívül a Bizottság a Nemzetközi Számviteli Standardok (IAS) módosítására is javaslatot tesz a pénzügyi zavarok következményének enyhítése céljából.
Közzéteszi jelentését a De Larosière csoport, amelyet azzal bíztak meg, hogy az Európai Bizottság számára ajánlásokat fogalmazzon meg az Unió pénzügyi felügyeletének megerősítéséről.A G20 országok vezetői a pénzügyi 
piacokat és a világgazdaságot érintő kérdésekről tanácskoznak Londonban, és megállapodnaka Pénzügyi Stabilitási Tanács,a korábbi Pénzügyi Stabilitási Fórum szélesebb jogkörű utódjának a felállításáról.
Egyetértési megállapodása Magyarországnak szóló pénzügyi segítségnyújtásról – Fizetésimérleg-támogatás max.6,5 milliárd euró értékbenEgyetértési megállapodás
a Romániának szóló 5 milliárd euró 
értékű ﬁzetésimérleg-támogatásról
Egyetértési megállapodás a Lettországnak szóló 
pénzügyi segítségnyújtásról, az összesen 7,5 milliárd 
eurós nemzetközi pénzügyi segélycsomag részekéntAz ír kormány segítséget kér az 
EU-tól és az IMF-től.Életbe lép a Görögországnak nyújtott pénzügyi támogatási 
mechanizmus, és 2010 májusában Görögország 
hivatalosan pénzügyi segítséget kér az euróövezeti 
országoktól és az IMF-től. Az euróövezet országai és az IMF 
110 milliárd eurós hitelcsomagot fogadnak el.
2010. május 9.
Az uniós pénzügyminiszterek rendkívüli 
ülésén átfogó intézkedéscsomagot 
fogadnak el, többek között az 500 milliárd 
eurós keretösszegű Európai Pénzügyi 
Stabilitási Mechanizmus és az Európai 
Pénzügyi Stabilitási Eszköz létrehozásáról, 
szigorú feltételrendszer alkalmazásával. 
2010. június 7.
Létrejön az Európai Pénzügyi Stabilitási 
Eszköz (EFSF).
2010. október 16.
Hatályba lép az Európai Rendszerkockázati 
Testületet (ESRB) létrehozó jogszabály.
13 Bevezetés2011. március 18.2011. augusztus 3.
2011. április 6. 2011. július 15.2 June 20102012. június 27. 2012. szeptember 12.2013. július 10. 2013. október 23. 2013. november 14.
2010. november 28.
Az euróövezet pénzügyminiszterei 
megállapodnak abban, hogy az Európai 
Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) helyét 
2013 közepétől a tartós védőhálóként 
szolgáló Európai Stabilitási 
Mechanizmus (ESM) veszi át.2011. október 13. 
Teljes körűen működésbe lép
a kibővített EFSF, miután az 
euróövezeti országok ratiﬁkálták. 
Eﬀektív hitelezési kapacitása az 
érintett 17 ország garanciavállalása 
révén 440 milliárd eurót tesz ki.
2011. január 1.
Három új európai felügyeleti hatóság 
jön létre.
2012. december 13.
A Tanács megállapodása az Egységes 
Felügyeleti Mechanizmusról (SSM).
2013. június 26.
Elfogadják az új, negyedik  
tőkekövetelmény-irányelvet és 
-rendeletet.2012. március 2.
Aláírják a gazdasági és monetáris 
unióbeli stabilitásról, koordinációról és 
kormányzásról szóló szerződést.
2013. november 3.
Hatályba lép az egységes szanálási 
mechanizmusról szóló rendelet.2013. december 20.
A Tanács megállapodása az egységes 
szanálási mechanizmusról.
Az Európai Bankhatóság (EBH) 
közzéteszi a tervezett EU-szintű banki stressztesztek részleteit, 
ismertetve az európai bankokból 
vett mintán alkalmazott forgatókönyveket és módszertant.
Az Európai Bizottság közzéteszi az 
euróövezet minden bankjára 
vonatkozó, egységes felügyeleti mechanizmusra (EFM) irányuló javaslatát.
A Bizottság javaslatot tesz az SSM-et kiegészítő egységes szanálási mechanizmusra, amely az Egységes Szanálási Testület ellenőrzése alatt levő egységes bankszanálási alapot hoz létre.Az EKB átfogó értékelést indít
a felügyeleti szerepkör előkészítésére.Az Eurócsoport nyilatkozata 
Spanyolországnak és Írországnaka gazdasági kiigazítási programból történő kilépéséről.Az Európai Bankhatóság közzéteszi a 2011. évi banki stressztesztek eredményeit.
Portugália kéri az Eurócsoport és az 
ECOFIN segélymechanizmusának 
aktiválását (az EU 52 milliárd euró értékben nyújtott hiteleket).
Spanyolország és Ciprus pénzügyi segítséget kér. Barroso elnök nyilatkozatot tesz közzé az euróövezet 
államkötvénypiacairól, valamint az olaszországi és 
spanyolországi államkötvénypiacokon kialakult 
helyzetről.
14 Bevezetés
07 
Az EBH a 2011 ‑ben a mikroprudenciális 
felügyelet biztosítása céljából létre ‑
hozott Pénzügyi Felügyeletek Európai 
Rendszerének (ESFS) a része. Az ESFS fő 
célja a pénzügyi rendszer rövid, közép ‑ 
és hosszú távú stabilitásához és haté ‑
konyságához való hozzájárulás révén 
a közérdek védelme az Unió gazdasága 
és az uniós polgárok és vállalkozások ér ‑
dekében. Az ESFS az EBH‑ból, az Európai Értékpapír‑piaci Hatóságból (ESMA), és 
az Európai Biztosítás ‑ és Foglalkoztatói
nyugdíj‑hatóságból (EIOPA) áll, amelyek 
a tagállami felügyeleti hatóságokkal 
együtt mikroprudenciális felügyeletet 
látnak el. Ezek a makroprudenciális 
felügyeletet biztosító Európai Rendszer ‑
kockázati Testülettel (ESRB) együttesen 
alkotják az európai felügyeleti architek ‑
túrát (lásd: 2. ábra ).2. ábraA 2011-ben létrehozott európai fel ügyeleti architektúra
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tEKB-támogatás
Európai Bizottság
Mikroprudenciális 
információkKockázati jelzőrendsze-
rre vonatkozó ajánlásokUniós pénzügyi szektorAz EBH, az EIOPA és 
az ESMA elnökeSzavazati joggal nem rendelkező 
tagok: a tagállamok felügyeleti 
hatóságainak egy-egy képviselő-
je/az EFC elnökeA tagállami központi 
bankok vezetői, az EKB 
elnöke és alelnöke 
Európai Bankhatóság
Tagállami bankfelügyeleti 
hatóságokEurópai Biztosítás- és 
Foglalkoztatóinyug-
díj-hatóság
Tagállami biztosítási- és 
nyugdíjfelügyeleti 
hatóságokEurópai Értékpapírpiaci 
Hatóság
Tagállami értékpapír-piaci 
felügyeleti hatóságokEurópai Rendszerkockázati Testület,
makroprudenciális felügyelet
Pénzügyi Felügyeletek
Európai Rendszere,
mikroprudenciális felügyelet
Forrás:  EKB.
15 Bevezetés
08 
Az EBH fő feladatai minden uniós tagál ‑
lamra vonatkozóan a következők:
 – az egységes szabálykönyv kidolgo ‑
zása és ezáltal hozzájárulás magas 
színvonalú közös szabályozási és 
felügyeleti standardok és gyakorla ‑
tok kialakításához;
 – hozzájárulás a kötelező erejű 
uniós jogi aktusok következetes 
alkalmazásához;
 – a hatáskörrel rendelkező hatóságok 
között a feladatok és a hatáskö ‑
rök átruházásának ösztönzése és 
megkönnyítése;
 – a piaci fejlemények megfigyelése 
és értékelése a hatáskörébe tartozó 
területen;
 – a betétesek és a befektetők védel ‑
mének elősegítése;
 – hozzájárulás a felügyeleti kollégi ‑
umok következetes és koherens 
működéséhez;
 – az átláthatóság, az egyszerűség 
és a méltányosság támogatása 
a fogyasztói pénzügyi termékek és 
szolgáltatások vonatkozásában az 
egységes piac egész területén.09 
Bár az EBH szerepe az uniós felügyelet 
terén a korábbi CEBS szerepéhez képest 
nagyobb (lásd: 6. bekezdés), a bankok 
napi felügyeletével továbbra is a tag ‑
állami felügyeleti hatóságok vannak 
megbízva. Az EBH nem lát el közvetlen 
felügyeletet a pénzügyi vállalkozások 
felett. Az európai bankfelügyeleti rend ‑
szer többek között a székhely szerinti 
és a fogadó országok közötti együtt ‑
működésnek alapul, melynek keretében 
a felügyeleti kollégiumok információt 
cserélnek a bankok összevont kockázati 
kitettségének áttekintése érdekében.
10 
Az EBH költségeinek 60% ‑át a tagállami 
felügyeleti hatóságok, 40% ‑át az uniós 
költségvetés fedezi. 2012 ‑ben a hatóság 
éves költségvetése 20,7 millió euró volt 
(12,7 millió euró 2011 ‑ben). Az EBH nem 
rendelkezik nagy személyzettel, 2012 ‑
ben 94 munkatársat foglalkoztatott. Az 
EBH nagymértékben a tagállami felügye ‑
leti hatóságok munkatársaira (tagállami 
szakértők és speciális feladatokkal kap ‑
csolatos rövid távú segítségnyújtás) és 
szerződés munkatársakra támaszkodik.
11 
A pénzügyi szolgáltatások szabályozása 
a Tanács és az Európai Parlament együtt ‑
döntési eljárása alá tartozik (az EUMSZ 
294. cikke a rendes jogalkotási eljárás ‑
ról). Az új rendeleteket és irányelveket 
ezért a Tanács és a Parlament együttesen 
fogadja el. A Bizottság az EBH által kidol ‑
gozott technikai standardtervezeteket 
a rendeletben vagy irányelvben megha ‑
tározottak szerint végrehajtási aktusok 
vagy felhatalmazáson alapuló aktusok 
útján hagyja jóvá (lásd: 29–30. bekezdés).
16 Bevezetés
Friss fejlemények a bank -
unió létrehozása terén
12 
A pénzügyi válság folytatódása miatt 
az euróövezet állam ‑ és kormányfői 
2012 ‑ben megállapodtak abban, hogy 
nagyobb erőfeszítésre van szükség 
a bankszektor szabályozásának és 
felügyeletének javítása érdekében5. 
Megállapodtak, hogy ki kell dolgozni 
„a valódi gazdasági és monetáris unió 
megvalósítására irányuló konkrét és 
határidőket is tartalmazó ütemtervet”, 
amely a pénzügyi szolgáltatások belső 
piaca egységességének és integritásának 
megőrzésére vonatkozó konkrét javasla ‑
tokat tartalmaz6. A bankunió az Európai 
Tanács elnöke által 2012. június 26 ‑án 
bemutatott ütemterv egyik eleme.
13 
A bankunió a következő összetevőkből 
áll (lásd: 2. táblázat ).5  Az euróövezet 2012. 
június 29 ‑i csúcstalálkozója.
6  Herman Van Rompuy, az 
Európai Tanács elnöke, 2012. 
június 26 ‑i, „A cél a valódi 
gazdasági és monetáris unió” 
című jelentése, 7. o. és 
a Bizottság „Egy Bankunió 
kiépítését eredményező 
ütemtervről” című, 2012. 
szeptember 12 ‑i COM(2012) 
510 közleménye.
17 Bevezetés
A bankunió egyes összetevőinek helyzete2. táblázatÖsszetevő Helyzet Leírás 
Egységes 
felügyeleti 
mechanizmus 
(lásd: 14–15. 
bekezdés) 2013. október 15-én a Tanács elfogadta 
az egységes felügyeleti mechanizmust 
(SSM) létrehozó rendeleteket. Az SSM keretében az Európai Központi 
Bank (EKB) feladata lesz az euróövezet 
és más, a rendszerben részt venni kívánó 
országok bankjainak a tagállami felügyeleti 
hatóságokkal együtt történő felügyelete. Az 
EKB 2014. november 4-én kezdi meg teljes 
körű felügyeleti feladatainak ellátását.
Integrált 
válságkezelési 
keretek2013 decemberében a Tanács és az 
Európai Parlament megállapodott a 
bankok rendezésére és szanálására 
vonatkozó keretszabályozásról.A keretszabályozás a nehéz helyzetbe 
került bankok kezelését célozza és szükség 
esetén kiszámítható, és hatékony módon, 
a közpénzek minimális felhasználásával 
kívánja biztosítani a fizetésképtelenné vált 
bankok végelszámolását. A később felálló 
egységes szanálási mechanizmus lesz az 
említett szabályokat alkalmazó hatóság. 
2014. március 20-án az Európai 
Parlament és a Tanács megállapodott 
az egységes szanálási mechanizmusról 
(SSR). Az Európai Parlament 2014. 
április 15-én tárgyalta első olvasatban a 
fizetésképtelenné váló bankok egységes 
szanálási mechanizmusára vonatkozó 
rendeletjavaslatot. A szöveg végleges 
elfogadása után az Európai Tanács 
további vita nélkül fogja elfogadni a 
rendeletet.A Tanács és a Parlament elfogadta a bankok 
szanálásában széles körű felhatalmazással 
rendelkező szanálási testület létrehozását. 
A fizetésképtelenné vált bankok szanálását 
a szanálási testület vagy a bankszektor 
felügyeletét ellátó EKB kezdeményezheti. 
A megállapodásban szerepel a bankokra 
kivetett illetékből finanszírozott egységes 
szanálási alap létrehozása. Ez kezdetben 
különálló tagállami alapokból fog állni, 
melyeket 8 év alatt fokozatosan egyetlen 
közös alapban egyesítenek. Az egységes 
szanálási mechanizmus a részt vevő 
tagállamok minden bankjára ki fog terjedni. 
Közös 
betétbiztosítási 
rendszerA jogalkotók megállapodtak arról, hogy 
minden tagállam egy részben előre 
finanszírozott, minden 100 000 euró 
alatti betétet garantáló rendszert hoz 
létre. Jelenleg csak tagállami betétbiztosítási 
rendszerek működnek. Az ellenőrzés 
időpontjában a Bizottság még nem tett 
javaslatot egy közös európai betétbiztosítási 
rendszer létrehozására7.
Egységes 
szabálykönyvAz EBH a létrehozása óta dolgozik az 
egységes szabálykönyv létrehozásán. Ez 
a munka még 2013-ban is folyamatban 
volt. 2012-ben hat iránymutatás, négy 
vitaanyag, 14 konzultációs anyag és 23 
technikai standardtervezet közzétételére 
került sor – pl. a IV. tőkekövetelmény-
irányelvvel kapcsolatos – nyilvános 
konzultáció keretében (lásd: 29. bekezdés).7  A jelenlegi irányelv (a 
betétbiztosítási rendszerekről 
szóló 94/19/EK irányelvnek 
a fedezeti szint és a kifizetési 
határidő tekintetében történő 
módosításáról szóló, 2009. 
március 11 ‑i 2009/14/EK 
európai parlamenti és tanácsi 
irányelv (HL L 68., 2009.3.13., 
3. o.)) 100 000 euróig 
garantálja a betéteket minden 
uniós tagállamban. 2010 
júliusában a Bizottság 
jogalkotási javaslatot fogadott 
el az irányelv alapos, a nemzeti 
betétbiztosítási rendszerek 
harmonizálására és 
egyszerűsítésére, gyorsabb 
kifizetésre és a rendszerek 
finanszírozásának javítására 
irányuló felülvizsgálatára 
vonatkozóan. Az Európai 
Tanács 2013. június 27–28 ‑i 
ülésén az uniós vezetők célul 
tűzték ki a javaslat elfogadását 
még az év vége előtt.
18 Bevezetés
Az EBH és az egységes fel -
ügyeleti mechanizmus (SSM) 
létrehozása
14 
2013 októberében a Tanács rendeletet 
hagyott jóvá, amely az Európai Köz ‑
ponti Bankot felruházta a bankszektor 
felügyeletének jogkörével. Ezenkívül 
az EBH‑rendelet8 módosítása is jóváha ‑
gyásra került. Az EKB‑rendelet írja elő 
az EKB és a tagállami felügyeleti ható ‑
ságok közötti együttműködést. Az EKB 
lesz ugyanakkor felelős az SSM átfogó 
működésének biztosításáért. Az EKB 
fogja közvetlenül felügyelni az eurózóna 
rendszerszinten legfontosabb bankjait, 
míg a többi bank továbbra is a tagállami felügyeleti hatóságok alá fog tartozni. Az 
EKB‑ra át nem ruházott feladatok, mint 
pl. a fogyasztóvédelem és a nem uniós 
bankok fióktelepei továbbra is a tagál ‑
lami felügyeleti hatóságok felelősségi 
körébe fog tartozni.
15 
Az SSM létrehozása után az EBH szabá ‑
lyozási szerepe alapvetően változatlan 
maradna (lásd: 76. bekezdés). A felügye ‑
leti feladatokkal kapcsolatban vannak 
azonban bizonyos területek, ahol 
pontosításra szorul a felelősségeknek az 
EBH és az EKB közötti megosztása (lásd: 
77–80. bekezdés).8  A Tanács 2013. október 15 ‑i 
1024/2013/EU rendelete az 
Európai Központi Banknak 
a hitelintézetek prudenciális 
felügyeletére vonatkozó 
politikákkal kapcsolatos külön 
feladatokkal történő 
megbízásáról 
(„SSM‑rendelet”) (HL L 287., 
2013.10.29., 63. o.). Az Európai 
Parlament és a Tanács 2013. 
október 22 ‑i 1022/2013/EU 
rendelete az európai 
felügyeleti hatóság (Európai 
Bankhatóság) létrehozásáról 
szóló 1093/2010/EU 
rendeletnek az 1024/2013/EU 
tanácsi rendelet értelmében 
az Európai Központi Bank 
külön feladatokkal történő 
megbízása tekintetében 
történő módosításáról 
(HL L 287., 2013.10.29., 5. o.).3. ábraAz európai pénz ügyi fel ügyelet rendszere az SSM bevezetése után
Forrás:  az EGMONT – Nemzetközi Kapcsolatok Királyi Intézete által készített modell alapján.SSM-országok
Nem SSM-országokHitelintézetek
Egyéb pénzügyi 
vállalkozások 
Tagállami 
felügyeletTagállami 
felügyeletKözvetlen 
EKB-felügyelet 
Tagállami 
felügyelet, az EKB 
égisze alattJelentős 
hitelintézetek
SSM-en 
belül 
SSM-en kívül Egyéb 
hitelintézetek
19 Bevezetés
Az egységes szaná -
lási mechanizmus (SRM) 
létrehozása
16 
2014. március 20 ‑án az Európai Parla ‑
ment és a Tanács megállapodott az 
egységes szanálási mechanizmusról 
(SRM). Az Európai Parlament és a Tanács 
által elfogadott rendelettervezet egy ‑
séges szanálási testület létrehozásáról 
rendelkezik, amely széles körű jogosult ‑
ságokkal rendelkezik bankok szanálása 
tekintetében. Saját kezdeményezésére, 
vagy miután értesítést kap az Európai 
Központi Banktól arra vonatkozóan, 
hogy egy bank fizetésképtelenné vált 
vagy valószínűsíthetően fizetésképtelen ‑
né válik, a testület a bankra vonatkozó 
szanálási tervet fogad el. Ebben meg ‑
határozza az alkalmazandó szanálási 
eszközöket és az egységes szanálási alap 
felhasználását. (A VI. melléklet  mutatja 
be a bankok szanálására szolgáló keret ‑
szabályozást és a pénzügyi stabilitási 
tanács által készített, az eredményes 
szanálási mechanizmusok főbb jellemző ‑
it bemutató felsorolást).
20
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
17 
A számvevőszéki ellenőrzés célja a kö ‑
vetkező volt:
 – annak értékelése, hogy a Bizottság 
és az EBH megfelelően látták‑e el 
a bankszektor 2011 ‑ben létrehozott 
új szabályozási és felügyeleti rend ‑
szerének kialakításával kapcsolatos 
feladataikat;
 – annak vizsgálata, hogy az új rend ‑
szer mennyire sikeresen működött 
a bankok határokon átnyúló fel ‑
ügyelete, az uniós bankok ellenálló 
képességének értékelése, valamint 
a fogyasztóvédelemnek a pénz ‑
ügyi termékek és szolgáltatások 
uniós piacán történő előmozdítása 
vonatkozásában.
18 
Az ellenőrzés kiterjedt a Belső Piaci és 
Szolgáltatási Főigazgatóság által a pénz ‑
ügyi szektorra vonatkozó jogszabályok 
elkészítése, valamint azok végrehajtásá ‑
nak nyomon követése és hatásvizsgálata 
során végzett tevékenységére, valamint 
az EBH által a szabályozás, felügyelet és 
fogyasztóvédelem terén tett intézke ‑
désekre. Az ellenőrzéshez kapcsolódó 
helyszíni vizsgálatokat 2012 ‑ben és 2013 
elején végeztük.19 
Hat tagállam9 nemzeti felügyeleti ható ‑
ságainál, központi bankjánál és bankszö ‑
vetségeinél végeztünk információgyűjtő 
látogatást. Az ellenőrök látogatást tettek 
az ESMA‑nál, az EIOPA‑nál, az ESRB‑nél 
és az Európai Központi Banknál. Ezen ‑
kívül az Egyesült Államok és Kanada 
számos bankfelügyeleti és szabályozó 
szervével is találkoztak (lásd: az I. mel -
léklet 6. pontjának c) alpontja ). Az első 
észrevételeket egy szakértői testület ‑
tel vitattuk meg (lásd: III. melléklet ) 
A bankfelügyeleti rendszer jövőjével 
kapcsolatos szakirodalom széles körét is 
áttekintettük (lásd: VII. melléklet ).
20 
Az elvégzett ellenőrzés lehetővé tette 
a Számvevőszék számára, hogy jelen ‑
tést készítsen a vonatkozó tényekről, 
és megvizsgálja, hogy az ellenőrzés 
során levont tanulságok mennyiben 
alkalmazhatóak az egységes felügye ‑
leti mechanizmus keretében végzett 
bankfelügyeletre.
21 
Az ellenőrzés módszerének és az alkal ‑
mazott bizonyítékgyűjtési módszereknek 
a leírása részletesen az I. mellékletben  
olvasható.9  A Cseh Köztársaság, 
Németország, Spanyolország, 
Franciaország és az Egyesült 
Királyság.
21
 Észrevételek
22 
Az alábbi észrevételek értelmezése során 
figyelembe kell venni az adott időszak ‑
ban az európai bankszektor egészére 
nehezedő nyomást, valamint azt, hogy 
a vizsgált időszakban az EBH még csak 
működésének kezdeti szakaszában volt.
Szabályozási reform: 
a Bizottság a bankszek -
torra vonatkozó széles 
körű szabályozási tervet 
készített, míg az EBH 
a technikai standardok és 
iránymutatások kidolgo -
zásával vett részt 
a munkában
23 
A szabályozás  kifejezés közintézmények 
vagy magánintézmények által közfel ‑
hatalmazás alapján kiadott kötelező 
jellegű szabályokat jelent. A szabályokat 
minden szabályozó alkalmazza feladatai 
ellátása során; a pénzügyi szolgáltatá ‑
sok területén ezek magukban foglalják 
a piaci prudenciális előírásokat (melyek 
célja a kétséges megítélésű szervezetek, 
illetve a folytatni kívánt tevékenységhez 
elégtelen pénzügyi kapacitással ren ‑
delkező szervezetek felbukkanásának 
megelőzése) és a pénzügyi tevékeny ‑
séghez, továbbá a vállalatirányításhoz, 
belső  kontroll ‑rendszerekhez, üzleti 
magatartási szabályokhoz és felügyeleti 
módszerekhez kapcsolódó kockázatok 
ellenőrzésére vonatkozó szabályokat is10.A Bizottság időben 
készítette el a jogszabályok 
tervezetét, de...
24 
Az időgazdálkodásnak magában kell 
foglalnia a projektek időben történő tel ‑
jesítését biztosító folyamatokat: meg kell 
határozni a tevékenységeket, sorba kell 
rendezni a tevékenységek végrehajtását, 
meg kell becsülni az erőforrásokat, meg 
kell becsülni a tevékenységek várható 
időtartamát, ki kell dolgozni az ütemter ‑
vet és ellenőrizni kell az ütemtervet11.
25 
A G20 ‑ak és a Bázeli Bizottság vezeti 
a pénzügyi szolgáltatási ágazat erősebb 
és globális szinten jobban koordinált 
szabályozásának bevezetését. Az Európai 
Bizottság részt vett a G20 ‑ak és a Bázeli 
Bizottság által a pénzügyi szektorra 
vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos 
tárgyalásokon. Világszerte egyik leg ‑
fontosabb fejlemény az a megállapodás 
(Bázel III), amely előírja a pénzügyi vál ‑
lalkozások tőkéjének növelését pénzügyi 
kockázataik fedezésére, ezáltal nagyobb 
stabilitást biztosítva a pénzügyi piaco ‑
kon. A Bizottság széles körű szabályozási 
tervvel reagált a válságra. A Bázel III be ‑
vezetéséhez a Belső Piaci és Szolgáltatási 
Főigazgatóság elkészítette a IV. tőkekö ‑
vetelmény‑irányelvet és ‑ rendeletet (CRD 
IV/CRR). A bankszektor szabályozására 
vonatkozó többi fontos bizottsági javas ‑
latot a  IV. melléklet  tartalmazza.10  A következő dokumentumban 
szereplő 
fogalommeghatározás 
alapján: Legal Aspects of 
Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator  (A pénzügyi 
szolgáltatások 
szabályozásának jogi 
szempontjai és az egységes 
szabályozó hatóság 
koncepciója), Világbank, 
Washington, DC, 2006.
11  Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide)  
(Projektmenedzsment 
ismeretanyag, 
PMBOK‑útmutató) , 6. fejezet. 
Időgazdálkodás, negyedik 
kiadás, 2008.
22 Észrevételek 3. táblázatA jogalkotási folyamat főbb szakaszainak időtartama
Kezdés  CRD II CRD IIICRD IV – 
irányelv és 
rendeletA hitelintézetek 
és befektetési 
vállalkozások 
helyreállítását és 
szanálását célzó 
keretrendszer 
létrehozásáról szóló 
irányelvBetétbiz -
tosítási 
rendszerA pénzügyi 
konglome -
rátumok -
ról szóló 
irányelv 
felülvizs -
gálataA szám -
viteli 
irányelv 
felülvizs -
gálataAz átlát -
hatósági 
irányelv 
felülvizs -
gálataÁtlagos 
időtar -
tam 
hétben
Előkészítés 37 7 100 77 69 63 108 69 66
Hivatalos 
szolgálatközi 
konzultáció7 6 8 2 4 3 3 3 5
Jogszabály 
véglegesítése2 0 0 1 1 3 20 8 4
A kollégium általi 
elfogadás4 1 1 1 2 4 1 5 2
A Parlament és 
a Tanács általi 
elfogadás50 71 104Nem 
fogadták 
elNem 
fogadták 
el65 85 85 77
Forrás:  Európai Számvevőszék.26 
A 3. táblázat  mutatja be, hogy a Bizott ‑
ság számára mennyi időt vettek igénybe 
az irányelv‑  vagy rendelettervezetek 
elkészítésének és az ezt követő politikai 
elfogadási folyamatnak a főbb lépései.
27 
A Belső Piaci és Szolgáltatási Főigaz ‑
gatóság általában időben készítette el 
jogalkotási javaslatait. A Számvevőszék 
megállapította, hogy a jogszabályok 
elfogadásának tervezett és tényleges 
időpontja a legtöbb esetben megegye ‑
zett. Ha összehasonlítjuk a Belső Piaci és 
Szolgáltatási Főigazgatóság jogalkotási javaslatainak tényleges elfogadásának 
időpontját a tervezett időpontokkal, 
megállapíthatjuk, hogy a pénzügyi vál ‑
ság során a jogszabálytervezetek időben 
készültek el. Ezenkívül a biztosok kollé ‑
giuma gyorsan elfogadta a Belső Piaci 
és Szolgáltatási Főigazgatóságtól érkező 
javaslatokat (átlagosan 2,4 héten belül).
23 Észrevételek
...az EBH számára a határ -
idők szűkek voltak, a nyil -
vános konzultációk rövid -
nek bizonyultak, és nem 
kész ült átfogó hatásvizsgálat 
a Bizottság részéről
Az EBH szűk határidőkkel 
szembes ült
28 
Az EBH fontos szerepet játszik a jogalko ‑
tási folyamat előkészítő részében, ahol 
szabályozási tevékenységét és a vonat ‑
kozó határidőket a jogszabályok előre 
meghatározzák. Az EBH ezután készíti 
el a technikai standardok tervezetét, 
amelyek technikai részletekkel egészítik 
ki a pénzügyi szolgáltatásokra vonat ‑
kozó jogszabályokat. Ezeket a technikai 
standardokat ezután a Bizottság hagyja 
jóvá, hogy jogilag kötelező érvényűek 
legyenek.
29 
A Bizottság először 2011 júliusában tett 
javaslatot a IV. tőkekövetelmény‑irány ‑
elvre. A Bizottság, a Tanács és az Európai 
Parlament 2013 márciusában állapodott 
meg a CRD IV/CRR jogszabálycsomagról. 
Az Európai Parlament 2013. április 16 ‑
án hagyta jóvá a CRD IV tervezetét 
a módosításokkal együtt, és a végleges 
szöveg 2013. július 17 ‑én lépett hatályba. 
A végrehajtás időpontja az eredetileg 
tervezetthez képest egy évvel csúszott, 
és 2014. január 1 ‑je lett.30 
A CRD IV és a CRR felhatalmazta az 
EBH‑t, hogy több mint 100 szabályozási 
és végrehajtás‑technikai standardterve ‑
zetet dolgozzon ki. A Bizottság által 2011 
júliusában közzétett CRD IV/CRR‑tervezet 
előírta az EBH számára, hogy a technikai 
standardok zömét 2013. január 1 ‑jéig, 
a CRD IV/CRR alkalmazásának eredetileg 
tervezett kezdő időpontjáig készítse 
el. Mivel az EBH számára megszabott 
határidők változatlanok maradtak, az 
EBH‑nak a bizottsági javaslattervezet 
alapján kellett kidolgoznia a technikai 
standardokat, ami magával vonta annak 
kockázatát, hogy az irányelv és a rende ‑
let módosításával a technikai standardok 
módosítására is szükség lesz. A CRD IV‑re 
és a CRR‑re irányuló javaslatokkal kap ‑
csolatos tárgyalásokra nem hívták meg 
megfigyelőként az EBH‑t, hogy részt 
vegyen a jogalkotási folyamatban, ezért 
az EBH nem tudta módszeresen vélemé ‑
nyezni a jogalkotási folyamathoz kapcso ‑
lódó megbízatásokat és határidőket.
A nyilvános konzultációk 
rövidek voltak
31 
A Bizottság és az EBH szabványos időtar ‑
tamot határoz meg a nyilvános konzultá ‑
ciókra vonatkozóan. Ez 2012 előtt 8 hét 
volt, 2012 óta viszont már 12 hét12.
32 
A Bizottság és az EBH számos külön ‑
böző módon konzultált az érdekelt 
felekkel a jogalkotási folyamat során. 
Ennek a folyamatnak fontos részét jelen ‑
tették a nyilvános konzultációk.12  Ez nem kötelező érvényű 
előírás, de ahhoz szükséges, 
hogy a külső érdekelt felek 
megfelelően elő tudják 
készíteni 
a jogszabálytervezetekre 
adott válaszukat.
‑  „A konzultáció és 
a párbeszéd megerősített 
kultúrája felé – az érdekelt 
felek Bizottsággal való 
konzultációjának általános 
elvei és minimális 
kívánalmai” 
COM(2002) 277 final, 2002. 
június 5. 2012 óta 12 hetes 
időtartam engedélyezett.
‑  EBH, Public Statement on 
Consultation Practices  
(Nyilatkozat a konzultációs 
gyakorlatokról), 2012. 
szeptember 25., 3. 
bekezdés, 3) alpont.
24 Észrevételek
33 
A Számvevőszék vizsgálata megállapí ‑
totta, hogy mind a Bizottság, mind az 
EBH több nyilvános konzultációt tartott, 
de a külső érdekelt felek számára rövid 
volt a válaszadási határidő. Például 
a Bizottság által a CRD II, CRD III és CRD 
IV/CRR esetében folytatott konzultációk 
átlagosan 4,8 hétig tartottak. A Számve ‑
vőszék által elemzett, 2012 ‑ben történt 
11 konzultációt tekintve az EBH átlagos 
konzultációs időszaka 8,7 hét volt. A szűk 
határidők következményeképpen (lásd: 
28–30. bekezdés) a Bizottság és az EBH 
nem tartotta be a saját maga által az 
érdekeltek véleményének bekérésére 
vonatkozó időtartamra megszabott 
követendő gyakorlatot, ami magával 
vonta annak kockázatát, hogy a kapott 
válaszok száma alacsony lesz vagy 
azok – különösen a bankszövetségek 
esetében  – nem lesznek elég részletesek, 
hátrányosan befolyásolva így a jogalko ‑
tási javaslatok minőségét.
A Bizottság nem készített 
átfogó hatásvizsgálatot 
a jogalkotási csomaghoz
34 
A jelentős hatással járó bizottsági kezde ‑
ményezések, különösen a felhatalmazá ‑
son alapuló jogi aktusok és a végrehajtá ‑
si aktusok esetében hatásvizsgálatot kell 
készíteni. A hatásvizsgálatok értékelik 
az új jogszabályok vagy szakpolitikai 
javaslatok potenciális gazdasági (többek 
között versenyképességi), szociális és 
környezeti hatásait13.35 
A pénzügyi válság kitörése óta a Bizott ‑
ság számos jogalkotási javaslatot tett 
a bankok, az értékpapírpiacok, a biztosí ‑
tások és a nyugdíjak terén (lásd: IV. mel -
léklet ), és a Bizottság a hatásvizsgálato ‑
kat a jogalkotási javaslattervezetekkel 
párhuzamosan készítette el. A Bizottság 
nem végezte el azonban a pénzügyi vál ‑
lalkozásokra vonatkozó teljes jogalkotási 
csomagnak a pénzügyi piacokra gya ‑
korolt aggregált hatásával kapcsolatos 
ágazatokon átnyúló értékelését.
Az EBH fel ügyeleti tanácsa 
által követett döntéshozatali 
eljárás tökéletesítésre szorul
36 
A felügyeleti tanács tagjai függetle ‑
nül, és kizárólag az Unió érdekében 
járnak el14.
37 
A felügyeleti tanács az EBH legfőbb 
döntéshozó szerve15. A felügyeleti tanács 
a 28 tagállam pénzügyi piaci szerep ‑
lőinek felügyeletére hatáskörrel ren ‑
delkező nemzeti hatóságok vezetőiből 
áll. A jogszabályok szerint a felügyeleti 
tanács tagjai függetlenül és objektíven 
járnak el, kizárólag az Unió érdekeit szem 
előtt tartva. A részletes eljárási rendet 
a felügyeleti tanácsról szóló rendelke ‑
zések határozzák meg (ülések, szavazási 
szabályok stb.)16.13  SEC(2009) 92, 2009. január 15.
14  Az EBH‑rendelet (52) 
preambulumbekezdése és 
42. cikke.
15  Az EBH‑rendelet 40–44. cikke 
(az elnök kinevezése, 
a közvetítői testület 
kinevezése, a banki 
érdekképviseleti csoport 
tagjainak kinevezése, továbbá 
vélemények, javaslatok és 
határozatok elfogadása stb.).
16  A szabályzatot 2011 
januárjában fogadták el, majd 
2012 júliusában módosították.
25 Észrevételek
38 
Az EBH képviselői és a tagállami fel ‑
ügyeletek képviselői a megbeszéléseken 
kijelentették, hogy a felügyeleti tanács 
tagjai főként nemzeti érdekeiket képvi ‑
selték. A Számvevőszék megállapította, 
hogy a felügyeleti tanács 2013. februári 
ülésén a legtöbb tag saját nemzeti állás ‑
pontját képviselte ahelyett, hogy uniós 
szintű álláspontra tett volna javaslatot. 
Ez ellentétben áll a jogszabályban foglalt 
célokkal.
Felügyeleti reform: az 
EBH hozzájárult a határo -
kon átnyúló fel ügyelet -
hez, de továbbra is van -
nak kihívások
39 
A bankfelügyelet  a bankok pénzügyi 
teljesítményének és működésének 
nyomon követése annak érdekében, 
hogy biztonságosan és stabilan működ ‑
jenek, valamint betartsák a szabályo ‑
kat és előírásokat. A bankfelügyeletet 
kormányzati szabályozó szervezetek 
végzik a banki fizetésképtelenség meg ‑
előzése érdekében17. A jelenlegi uniós 
környezetben (az SSM‑et megelőzően) 
a komplex határokon átnyúló bankok 
felügyelete a székhely szerinti államok és 
a fogadó államok hatóságainak együtt ‑
működése keretében zajlik, amelyek 
rendszeres időszakonként a felügyeleti 
kollégiumok keretében üléseznek az EBH 
képviselőivel.
40 
A pénzügyi szolgáltatások piacának 
gyors uniós integrációja és az univerzális 
banki szolgáltatások koncepciójának tér ‑
hódításával a bankok a válságot megelő ‑
zően jelentős és nagy kockázatú határo ‑
kon átnyúló tevékenységet alakítottak 
ki az Unióban és világszinten egyaránt. 
A bankok felügyelete azonban nemzeti 
hatáskör maradt18.41 
Annak ellenére, hogy elődjéhez, 
a CEBS‑hez viszonyítva az EBH jelentő ‑
sebb szerepet játszik az uniós felügye ‑
letben, nem látja el a pénzügyi vállal ‑
kozások közvetlen felügyeletét (lásd: 
9. bekezdés). Az EBH‑nak kritikus szerepe 
van az összes tagállamra vonatkozó 
egységes szabálykönyv kidolgozásában 
és egységes alkalmazásának elősegí ‑
tésében, valamint a felügyeleti gya ‑
korlatok az Uniós szintű konvergencia 
javításában.
42 
Az EBH egy felügyeleti főosztályt hozott 
létre, amely a kockázatelemzési osz ‑
tályból és a székhely szerinti államok és 
a fogadó államok közötti koordinációt 
felügyelő osztályból áll. A székhely sze ‑
rinti államok és a fogadó államok közötti 
koordinációt felügyelő osztály foglalko ‑
zik a felügyeleti kollégiumokkal, továbbá 
részt vesz a 44 legnagyobb kollégium 
munkájában és figyelemmel kíséri azt, 
tematikus elemzéseket végez, és elősegí ‑
ti a felügyeleti gyakorlatok konvergenci ‑
áját. Az osztály azonban létszámhiánnyal 
küzd: az ellenőrzés idején mindössze 
6 munkatársa volt. A kockázatelemzési 
osztály foglalkozik a stressztesztekkel 
(lásd: 59. bekezdés), valamint az európai 
bankszektor pénzügyi stabilitásával 
kapcsolatos rendszeres elemzéseket 
végez. Ezenkívül az ágazati és banki koc ‑
kázatjelentéshez kapcsolódó mutatókat 
dolgozott (ún. kockázati jelzőrendszer, 
„risk dashboard“) és az elkészített érté ‑
keléseket rendszeresen átadják az ERT, 
az Európai Parlament, az Európai Unió 
Tanácsa és más uniós szervek számára.17  Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary.
18  Alford, D., The Lamfalussy 
Process and EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan‑European 
Regulation?  (A 
Lámfalussy‑folyamat és az 
uniós bankszabályozás: újabb 
lépés a páneurópai 
szabályozás felé?), Annual 
Review of Banking & Financial 
Law (25. évf. 1. sz.) 396. o., 
2006.
26 Észrevételek
43 
Az EBH a tagállami felügyeleti hatóságok 
munkájának támogatásával és koordiná ‑
lásával hozzájárult a bankok határokon 
átnyúló felügyeletének javításához. Az 
EBH azonban nem rendelkezik jogosít ‑
vánnyal a felügyeleti konvergenciával 
kapcsolatos döntések meghozatalára 
és betartatására, valamint a tagállami 
felügyeleti hatóságok közötti viták 
kezelésére (lásd: 44–55. bekezdés). 
A 2011 ‑es stressztesztek ezenkívül azt 
mutatják, hogy az EBH csak korlátozott 
szerepet játszik ebben a kulcsfontos ‑
ságú szabályozási eszközben (lásd: 
56–64. bekezdés).
A fel ügyeleti kollégiumok 
által elért felü gyeleti konver -
gencia javult, de továbbra is 
csak korlátozott
Az EBH szerepe a fel ügyeleti 
kollégiumokban javult, de 
továbbra is csak korlátozott
44 
Az EBH hozzájárul a felügyeleti kollégi ‑
umok hatékony, eredményes és követ ‑
kezetes működésének ösztönzéséhez 
és nyomon követéséhez19. Minden, az 
Unióban jelentős, határokon átnyúló 
tevékenységet végző pénzügyi csoport 
esetében létre kell hozni ilyen kollégiu ‑
mokat, amelyek rendszeresen üléseznek, 
és megfelelően koordinálják az illetékes 
tagállami felügyeleti hatóságok felügye ‑
leti munkáját.45 
A felügyeleti kollégiumok („kollégiu ‑
mok“) létrehozása a tagállami felügyeleti 
hatóságok közötti felügyeleti konvergen ‑
cia javításának egyik első fő lépése volt20. 
A jogszabály a banki csoport szerveze ‑
tének átfogó felügyeletét és a kollégium 
koordinációját a bankcsoport székhelye 
szerinti felügyeleti hatóság felelősségi 
körébe utalja21.
46 
A kollégiumok legfontosabb feladatai 
a következők22:
 – információcserére szolgáló fórum 
biztosítása;
 – közös döntéshozatal a határokon 
átnyúló banki csoportok tőkéjére 
vonatkozóan;
 – közös kockázatértékelés készítése;
 – vészhelyzetekre vonatkozó fel ‑
ügyeleti tevékenységek kereteinek 
kidolgozása.
47 
Az EBH jogosult részt venni a kollégiu ‑
mokban, ahol szerepe az információcse ‑
re folyamatának optimalizálása. Ennek 
célja a kollégiumok közötti konvergencia 
és következetesség elősegítése az uniós 
jog alkalmazása terén, valamint a jelen ‑
legi válságból való kilábalás és jövőbeni 
válságok megelőzése.19  Az EBH‑rendelet 21. cikke.
20  A kollégiumokat az uniós jog 
a 2010. december 31 ‑től 
alkalmazandó felülvizsgált 
tőkekövetelmény‑irányelvben 
(CRD II) hozta létre 
(20 09/111/EK ).
21  A kollégiumokban még 
a következő szervezetek 
vesznek részt: az Unióban 
székhellyel rendelkező 
hitelintézet vagy pénzügyi 
holding leányvállalatainak 
felügyeletéért felelős illetékes 
hatóságok; azon fogadó 
ország illetékes hatóságai, 
ahol a pénzügyi vállalkozás 
jelentős fióktelepekkel 
rendelkezik; adott esetben 
a központi bankok, valamint 
adott esetben harmadik 
országok illetékes hatóságai.
22  Az EBH 2011. évi éves 
jelentése, 8. grafikon, 29. o.
27 Észrevételek
48 
Az EBH számos különböző módon 
hozzájárul a kollégiumok munkájához, 
többek között az alábbiakkal:
 – a közös határozatok tartalmi és ös z‑
szevethetőségi szempontból megva ‑
lósuló következetességére vonatko ‑
zó helyes gyakorlatokkal foglalkozó 
dokumentum kiadása;
 – a kollégiumok operatív működésére 
vonatkozó iránymutatások és a hatá ‑
rokon átnyúló szavatoló tőkével kap ‑
csolatos határozatok alkalmazásáról 
szóló tanulmány elkészítése23;
 – a kollégiumok működésének 
javítását célzó cselekvési tervek és 
hasznosulásvizsgálatok 2011 ‑ben és 
2012 ‑ben;
 – egy informatikai platformon alapuló 
információcserét szolgáló eszköz 
kialakítása.
49 
Ezenkívül az iratáttekintések feltárták, 
hogy az EBH jelentős erőfeszítéseket 
tett a tagállami felügyeleti hatóságok 
közötti viták informális rendezéséért 
(lásd: 55. bekezdés), így az EBH‑nak 
a kollégiumokban betöltött támogató 
szerepe javította azok munkáját. 2013 
végéig az EBH már számos mediációs 
üggyel foglalkozott24. Az EBH azonban 
csak korlátozott hatást tudott kifejteni 
a felügyeleti konvergenciára a kollégi ‑
umokon keresztül, mivel nem az EBH 
felelősségi körébe tartozik a kollégiumok 
megszervezése (pl. a napirend kialakítá ‑
sa), és nem tud hivatalosan részt venni 
a döntéshozatalban.Egyes esetekben a kollégiumok 
túl sok időt töltenek az 
eljárások megtárgyalásával 
ahelyett, hogy a kockázatokra 
összpontosítanának
50 
A tagállami felügyeleti hatóságoknál 
végzett iratáttekintések és megbeszélé ‑
sek során arra derült fény, hogy számos 
esetben a kollégiumi ülések több időt 
fordítottak eljárási kérdések megtárgya ‑
lására, mint a kockázatokkal kapcsolatos 
lényegi vitára. Például a székhely országa 
szerinti felügyeleti hatóságok tájékoztat ‑
ták a kollégium résztvevőit a hozzájuk tar ‑
tozó bankok által az EBH stressztesztjén 
mutatott teljesítményről, de ezeket az 
eredményeket csak ritkán vitatták meg. 
Az EBH számos előadást tartott a kollé ‑
giumok előtt, de ezek a legtöbbször csak 
operatív kérdésekkel foglalkoztak. Mind ‑
azonáltal az Unió egészére kiterjedő közös 
kockázatértékelések és közös határozatok 
bevezetését követően 2011 óta haladás 
figyelhető meg a kollégiumokban zajló 
munka terén.
A kollégiumok keretében zajló 
információcsere és a vonatkozó 
dokumentáció még mindig nem 
teljes körű
51 
A jogszabályok szerint a kollégiumoknak 
írásos megállapodás alapján kell működ ‑
niük25. Az iratok elemzése során kiderült, 
hogy az EBH‑nak a kollégiumokkal kap ‑
csolatos aktái nem tartalmaztak minden 
kulcsfontosságú dokumentumot, mint pl. 
a kollégium működéséről szóló kötelező ‑
en elkészítendő írásos megállapodást. Az 
EBH egyik fő hozzájárulása a kollégiumok 
működéséhez az, hogy visszajelzést adjon 
a kollégiumok működéséről a székhely 
szerinti ország felügyeleti hatóságának26. 
Számos esetben azonban a kollégiumi 
iratok között nem szerepelt az EBH vissza ‑
jelzése. Az EBH nem rendelkezik megfe ‑
lelő dokumentumkezelési rendszerrel az 
ismeretek megőrzésének elősegítéséhez.23  A CEBS korábban közzétett 
a kollégiumok operatív 
működésére (GL34), a banki 
kockázatok közös értékelésére, 
valamint a határokon 
átnyúlóan működő bankok 
tőkemegfeleléséről szóló 
közös kollégiumi 
határozatokra (GL39) 
vonatkozó iránymutatásokat.
24  Az EBH elnökének a Gazdasági 
és Monetáris Bizottság 2013. 
szeptember 30 ‑i ülésén tett 
nyilatkozata.
25  A 2006/48/EK, a 2006/49/EK és 
a 2007/64/EK irányelvnek 
a központi hitelintézetek 
kapcsolt bankjai, egyes 
szavatolótőke‑elemek, 
nagykockázat‑vállalások, 
felügyeleti szabályok és 
válságkezelés tekintetében 
történő módosításáról szóló, 
2009. szeptember 16 ‑i 
20 09/111/EK európai  
parlamenti és tanácsi irányelv 
(HL L 302, 2009.11.17., 97. o.) 
42a. cikkének (3) bekezdése.
26  Az EBH 2011. évi éves 
jelentése, 8. grafikon, 29. o.
28 Észrevételek
52 
Az EBH a kollégiumokon belüli infor ‑
mációcsere céljából egy informatikai 
platformot biztosít a tagállami felügye ‑
leti hatóságok számára. A Számvevő ‑
szék megállapította, hogy ezt inkább 
dokumentum‑archiválásra használják 
ahelyett, hogy a tagállami felügyele ‑
ti hatóságoknak az éves vagy féléves 
kollégiumi üléseken kívül a kockázattal 
kapcsolatban folytatott tárgyalásokat tá ‑
mogató aktív eszközként szolgálna. Ilyen 
tárgyalások gyakran kétoldalúan, nem 
pedig az informatikai platformon keresz ‑
tül zajlanak. Figyelembe véve, hogy egy 
kollégiumban akár 20 tagállami felügye ‑
leti hatóság is lehet, fennáll a kockázata 
annak, hogy fontos információk nem 
minden résztvevőhöz jutnak el.
Az EBH közvetítői szerepe 
a jogi korlátok miatt nem 
jelentős
53
 – Az EBH‑rendelet 19. cikkének 
(1) bekezdése (kötelező erejű köz ‑
vetítői hatáskör): „ (...) ha valamely 
hatáskörrel rendelkező hatóság 
nem ért egyet egy másik tagállam 
hatáskörrel rendelkező hatóságának 
eljárásával vagy egy intézkedésé ‑
nek tartalmával vagy az eljárásának 
hiányával (...), a Hatóság egy vagy 
több érintett hatáskörrel rendelke ‑
ző hatóság kérésére (...) segítheti 
a hatáskörrel rendelkező hatóságo ‑
kat a megállapodás elérésében. (...) 
amennyiben objektív kritériumok 
alapján megállapítható a tagállamok 
hatáskörrel rendelkező hatóságai 
közötti nézeteltérés, a Hatóság saját 
kezdeményezésére27 (...) segítheti 
a hatáskörrel rendelkező hatóságo ‑
kat a megállapodás elérésében (...)”. – Az EBH‑rendelet 31. cikke (nem 
kötelező erejű közvetítői hatáskör): 
„A Hatóság összehangolt európai 
uniós válaszra törekszik, többek 
között az alábbiak révén: (...) c) a 19. 
cikk sérelme nélkül, a hatáskörrel 
rendelkező hatóságok kérésére vagy 
saját kezdeményezésére nem kötele ‑
ző jellegű közvetítés biztosítása; (...).
54 
Az EBH feladatai közé tartozik a köz ‑
vetítés a tagállami felügyeleti hatósá ‑
gok közötti viták esetén. Ez a szerep 
azonban korlátozott, mivel az EBH csak 
jogszabályban meghatározott speci ‑
ális esetekben rendelkezik kötelező 
erejű közvetítői hatáskörrel28, és ezzel 
is csak akkor, ha a tagállami hatóságok 
közvetítésre kérik fel a vitás esetekben. 
Annak ellenére, hogy egyes tagállami 
felügyeleti hatóságok között nézetelté ‑
rések mutatkoztak, és az EBH kidolgozta 
a viták kezelésére szolgáló eljárásokat, az 
ellenőrzés időpontjáig egyetlen tagálla ‑
mi felügyeleti hatóság sem kért kötelező 
érvényű közvetítést az EBH‑tól. A tagál ‑
lami felügyeletek általában a kétoldalú 
tárgyalásokat részesítik előnyben a vitás 
kérdések rendezésére, és néhány fel ‑
ügyelet kijelentette, hogy nem hajlandó 
a vitákat az EBH szintjére felterjeszteni.
55 
Az iratok elemzése azonban feltárta, 
hogy az EBH jelentős erőfeszítéseket tett 
a tagállami felügyeleti hatóságok közötti 
viták informális módon, a közvetítői el ‑
járások alkalmazása nélküli rendezésére. 
Ezenkívül az Európai Számvevőszék utol ‑
só látogatása óta az EBH az európai jog 
esetleges megsértésével kapcsolatban 
indított vizsgálatainak eredményeként 
néhány nem kötelező jellegű közvetítési 
eljárást indított meg29.27  Az új tőkekövetelmény‑irányelv 
és ‑rendelet (CRD IV/CRR) 
bővítette az EBH kötelező erejű 
közvetítői hatáskörét. 
Mindazonáltal a „saját 
kezdeményezés” hatáskörére 
még mindig nem hivatkoznak 
a kötelező erejű közvetítői 
hatáskörről rendelkező 
másodlagos jogszabályok.
28  A számvevőszéki ellenőrzés 
időpontjában a kötelező 
érvényű közvetítést csak 
néhány esetben terveztek, 
többek között a „jelentős fiók” 
fogalmának meghatározásáról 
szóló közös határozat, 
valamint a konszolidált és 
egyedi szinten előírt szavatoló 
tőkére vonatkozó közös 
határozat esetében.
29  A speciális jogszabályi 
rendelkezések által előírt 
„kötelező erejű közvetítés” 
mellett az EBH az illetékes 
hatóságok kérésére vagy saját 
kezdeményezésére a „nem 
kötelező erejű közvetítés” 
keretében általános 
koordinációs szerepet is 
elláthat (az EBH‑rendelet 
31. cikke).
29 Észrevételek
Felügyeleti reform: az 
EBH szerepe 
a stressztesztekben
Problémák mer ül-
tek fel a 2011-es banki 
stressztesztek megbízható -
ságával, azonban...
56 
Az EBH‑rendelet szerint az EBH az Unió 
egészére kiterjedően kezdeményezhet 
és koordinálhat stresszteszteket a pénz ‑
ügyi vállalkozások ellenálló képességé ‑
nek és különösen a „rendszerkockázat” 
értékelése érdekében. Az EBH‑nak 
gondoskodnia kell arról, hogy tagállami 
szinten következetes módszertant al ‑
kalmazzanak a tesztek során, és ajánlást 
kell kiadnia az illetékes hatóság számára 
a stressztesztek során feltárt problémák 
megoldására30.
57 
2011 ‑ben az EBH 91 bank31 stressztesztjét 
végezte el 21 uniós tagállamban32. Ennek 
célja az uniós bankrendszer ellenálló 
képességének és az egyes pénzinté ‑
zetek fizetőképességének értékelése 
volt33. A bankok fizetőképességét az 
elsődleges alaptőke (Core Tier 1 capital) 
alapján meghatározott referenciaér ‑
tékkel34 hasonlították össze, ami a koc ‑
kázattal súlyozott eszközök 5% ‑a volt. 
A stresszteszt a banki adatok részletes 
közzétételét is eredményezte.Az EBH csak korlátozott jogi 
felhatalmazással és személyi 
állománnyal rendelkezett 
a 2011-es stresszteszt 
elvégzéséhez
58 
A stresszteszt egy alulról felfelé épít ‑
kező eljárás volt. Az Európai Bizottság, 
illetve az EKB meghatározta az alapfor ‑
gatókönyvet35 és a kedvezőtlen forga ‑
tókönyvet36. A bankok a kedvezőtlen 
forgatókönyv alkalmazása során maguk 
számították ki az eredményeket. A tag ‑
állami felügyeleti hatóságok közvetlen 
kapcsolatban álltak a bankokkal, és ők 
végezték el a bankok eredményeinek 
első minőségi ellenőrzését is. Az EBH 
szerepe a módszertani keretek biztosítá ‑
sa volt37, valamint a tagállami felügyeleti 
hatóságok munkájának koordinálása és 
a tagállami felügyeleti hatóságok által 
nyújtott banki adatok következetességé ‑
nek ellenőrzése.
59 
Az adatok EBH általi felülvizsgálatát 10 
kiküldött nemzeti szakértő és öt EBH 
munkatárs végezte. A minőségi ellenőr ‑
zések hozzásegítettek az adatok egysé ‑
gességének javításához. Az eljárás széles 
hatóköre (91 bank), a rövid időtartam 
(négy hónap), az EBH korlátozott jogi 
felhatalmazása és hatóköre (nem az EBH 
határozta meg a forgatókönyveket, nem 
az EBH végezte el az eredmények kiszá ‑
mítását, valamint nem állt közvetlen kap ‑
csolatban a bankokkal) megnehezítette 
a banki adatok részletes ellenőrzésének 
elvégzését. Mindezek a tényezők hatás ‑
sal voltak a stresszteszt eredményeinek 
általános megbízhatóságára.30  Az EBH‑rendelet 21. cikkének 
(2) bekezdése.
31  Az eredményeket csak 90 
bankra vonatkozóan tették 
közzé. Az elsődleges alaptőke 
fogalommeghatározásával 
kapcsolatos viták miatt egy 
bank nem engedélyezte, hogy 
az EBH közzétegye az általa 
kiszámított eredményeket.
32  Az intézkedés az uniós 
bankrendszer teljes eszközei ‑
nek 65% ‑át és az egyes uniós 
tagállamok nemzeti bankszek ‑
torának legalább 50% ‑át 
lefedte. Ha egy országban 
a banki eszközök többsége egy 
másik tagállamban működő 
bankcsoportok tulajdonában 
volt, akkor a vizsgálat nem 
terjedt ki más független 
bankokra, mivel az adott 
országot az említett bankcso ‑
portok konszolidált eszközei ‑
nek bevonása már lefedte.
33  Az ellenőrzés hatóköre nem 
terjedt ki a CEBS által 2011 előtt 
végzett stressztesztekre.
34  A Bázel III szabályokkal 
a globális banki szabályozás 
alapját megteremtő Bázeli 
Bankfelügyeleti Bizottság az 
elsődleges alaptőkére 
összpontosít, amely alapvetően 
csak a saját tőkéből és az 
eredménytartalékból áll.
35  A gazdaság alakulásával 
kapcsolatos, konszenzuson 
alapuló várakozások.
36  A kedvezőtlen forgatókönyvet 
a Bizottság 2010 őszi 
előrejelzéséből kiindulva az 
EKB határozta meg a 2010 
decemberében fennálló, széles 
körben elfogadott kockázatok 
alapján. A 2011 ‑es uniós 
stressztesztek eredményeinek 
közzétételekor, 2011. 
július 15 ‑én kiadott nyitó 
nyilatkozat.
37  A módszertani keretek 
(51 oldal) tartalmazták az 
eljárás fő jellemzőit (pl. hatókör, 
időhorizont és 
referenciadátum), az eljárás 
során érvényes feltételezéseket 
(pl. statikus mérleg, nulla 
növekedés és állandó 
üzletitevékenység‑struktúra), 
valamint a technikai 
iránymutatásokat és 
fogalommeghatározásokat (pl. 
a tőke különböző összetevői, 
származtatott pozíciók 
kezelése, milyen összetevőket 
mutassanak ki a nyereség és 
veszteség alakulásában).
30 Észrevételek
A 2011-es stressztesz és példák az ezt követően 2013 végéig elfogadott 
tőkekövetelményekre
2011. január: az EBH bejelenti a 2011 ‑es stressztesztet.
2011. július 15.: az EBH közzéteszi 90 bank stressztesztjének eredményeit38. Nyolc bank (öt spanyol, két görög és egy 
osztrák pénzintézet) nem tudta teljesíteni az 5% ‑os tőkekövetelményt. A teljes feltárt tőkehiány 2,5 milliárd euró 
volt.
2011. október 10.: Belgium, Franciaország és Luxemburg megállapodást köt a Dexia átszervezéséről és maximum 
90 milliárd eurós pénzügyi garancia nyújtásáról. A Dexia a stresszteszt során a legbiztonságosabb európai bankok 
közé került (91 ‑ből a 13 ‑ik legjobb helyezést érte el).
2012. május: a Bankia, Spanyolország legnagyobb ingatlanvagyonával rendelkező bankjának államosítása és 
19 milliárd eurós mentőcsomag nyújtása. A bank a 2011 ‑es eredményét is felülvizsgálja, és az eredetileg kimutatott 
309 milliós nyerseséget 4,3 milliárd eurós veszteségre módosítja az eredménykimutatásban. A stresszteszt szerint 
(kedvezőtlen forgatókönyv) a Bankia alaptőke‑megfelelési mutatója 2012 végére 5,4% ‑ra csökkenne, ami továbbra 
is meghaladja az előírt minimális 5% ‑os határt.
2012: a spanyol hatóságok a spanyolországi bankrendszer 90% ‑át lefedő 14 bankcsoport stressztesztjének vég ‑
rehajtására adnak megbízást39. A tanulmány úgy becsülte, hogy kedvezőtlen forgatókönyv esetén a teljes tőke ‑
szükséglet elérheti a 60 milliárd eurót. A becslés szerint egy hároméves időszak alatt a spanyol bankok összesen 
270 milliárd euró hitelveszteséget fognak elkönyvelni.
2013 eleje: a holland kormány államosítja az SNS Bankot (az SNS Reaal leányvállalata). A bank súlyos veszteségeket 
szenvedett el – különösen külföldi – ingatlaneszközei értékén. A 2011 ‑es stresszteszt szerint az SNS bank alaptő ‑
ke‑megfelelési mutatója az előírt 5% ‑os minimumot jóval meghaladó 8,4% volt, ami 2012 végére 7% ‑ra csökkenne.
2013 vége: a két legnagyobb szlovéniai bank – a Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) és a Nova Kreditna Banka 
Maribor (NKBM d.d.) – esetében felülvizsgálják az eszközök minőségét, és stressztesztet végeznek40. A 2011 ‑es EBH 
stresszteszttel ellentétben, ahol nem tártak fel tőkehiányt, a 2013 ‑as teszt következtében a szlovén kormány az 
NLB d.d. ‑t 1551 millió euróval, az NKBM d.d. ‑t pedig 870 millió euróval tőkésítette fel.
38  Egy bank nem engedélyezte adatai teljes körű közzétételét.
39  A számításokat egy független tanácsadócég, az Oliver Wyman végezte.
40 Az átfogó felülvizsgálatot az Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield és a Colliers végezte 
(lásd: a Szlovén Nemzeti Bank 2013. december 12 ‑i sajtóközleménye).1. háttérmagyarázat
31 Észrevételek
60 
Az EBH által végzett stresszteszt az eset ‑
leges tőkehiány kiszámítására irányuló 
számítás volt. A stresszteszt az egyes 
pénzintézetek ellenálló képességének, 
valamint a teljes rendszer általános 
ellenálló képességének értékelésére 
szolgáló felügyeleti eszközök egyike 
volt.41 A vizsgálat nem terjedt ki a banki 
eszközök és a mögöttük álló biztosítékok 
minőségének értékelésére, továbbá nem 
tesztelte a bankok likviditását sem.
61 
Az 59–60. bekezdésben említett okok 
miatt a stressztesztek néhány olyan 
európai bank esetében nem tártak 
fel problémákat, amelyeket később 
közpénzből kellett megmenteni (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
…a 2012-es feltőkésítés 
hozzájárult a bizalom 
helyreállításához
62 
A 2011 ‑es stressztesztet 2012 ‑ben 
feltőkésítés követte42. Ennek célja az 
volt, hogy egyes bankok tőkehelyzetét 
egy kivételes és ideiglenes tőkepuffer 
kialakításával megerősítsék. Az EBH az 
alaptőke‑megfelelési mutatót43 2012. 
június végéig 9% ‑ra növelte44.63 
Az EBH figyelemmel kísérte a bankok 
feltőkésítési tervének végrehajtását, és 
2012. októberében tette közzé vég ‑
leges jelentését. Az eljárás több mint 
200 milliárd euróval erősítette a bankok 
tőkehelyzetét. A feltőkésítés során 27, 
kezdetben tőkehiánnyal küszködő bank 
nyújtott be tőkésítési tervet, és 116 mil ‑
liárd euróval sikerült megerősíteni tőke ‑
helyzetüket45. A feltőkésítési intézkedés 
hozzájárult a bizalom helyreállításához 
a bankszektorban46.
64 
A stressztesztek végrehajtásának idején 
még nem voltak uniós szintű szaná ‑
lási mechanizmusok vagy pénzügyi 
védőháló a bankok közvetlen támoga ‑
tására. A később gyenge helyzetűnek 
ítélt, a pénzügyi piacokról tőkéhez 
jutni képtelen bankok számára nyújtott 
tőkeinjekciók esetében ad hoc  tagállami 
megoldásokra volt szükség, amelyek az 
adott országok költségvetését terhelték. 
A helyzet más volt az Egyesült Államok ‑
ban, ahol már a stressztesztek előtt is 
rendelkezésre állt pénzügyi védőháló 
(lásd: V. melléklet ).41 EBH, Overview of the EBH 201 1 
banking EU‑wide stress test  (Az 
EBH által végzett 2011 ‑es uniós 
banki stresszteszt áttekintése), 
2011. március 18.
42 2011. október 26 ‑án az 
euróövezet állam ‑ és 
kormányfői megállapodtak 
a bizalom visszaállítására 
szolgáló átfogó 
intézkedésekről. A feltőkésítés 
ezek egyike volt. A többi 
intézkedés a Görögország 
számára nyújtott 
adósságkönnyítés és az 
Európai Pénzügyi Stabilitási 
Eszköz (EFSF) mobilizálása 
volt.
43  Az elsődleges alaptőke és 
a kockázattal súlyozott 
eszközök aránya.
44  EBH, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
Methodological note  
(Tőkepufferek a szuverén 
kitettségekkel kapcsolatos 
piaci aggodalmak csökkentése 
céljából – módszertani 
jegyzet), 2011. december 8.
45  EBH, F inal report on the 
implementation of Capital Plans 
following the EBH’s 201 1 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence  (Jelentés 
a tőkepuffereknek a piaci 
bizalom helyreállítása 
érdekében történő 
létrehozásáról szóló 2011 ‑es 
EBH‑javaslatot követő 
tőkésítési tervek 
végrehajtásáról), 2012. 
október 3.
46  A bankok feltőkésítése óta az 
MSCI Europe Financials 
tőzsdeindex folyamatos 
emelkedést mutat.
32 Észrevételek
Felügyeleti reform: még 
ki kell dolgozni a fogyasz -
tóvédelmi és fő irányítási 
rendszereket
Minimális erőforrások áll -
nak csak rendelkezésre 
és kevés szavazati joggal 
rendelkező tagnak van tel -
jes körű fogyasztóvédelmi 
megbízatása
65 
A fogyasztóvédelem a következőképpen 
definiálható: „a fogyasztóknak a minő ‑
séghez, árhoz és biztonsághoz fűződő 
érdekeinek védelme, általában jogszabá ‑
lyi keretek között”47. A pénzügyi szektor 
speciális fogyasztóvédelmi kérdései 
közé tartozik a termékek biztonsága, az 
átláthatóság, az információk teljessége 
és helyessége, a tisztességtelen kereske ‑
delmi gyakorlat, a kényszerértékesítés, 
a fizetési halasztás, valamint a közvetítés 
és panaszkezelés.
66 
Az EBH‑rendelet 9. cikkének (1) bekez ‑
dése szerint: „A Hatóság vezető szerepet 
vállal abban, hogy támogassa a piacon 
az átláthatóságot, az egyszerűséget és 
a méltányosságot a fogyasztói pénzügyi 
termékek és szolgáltatások vonatkozá ‑
sában az egységes piac egész területén, 
többek között a következők révén:
 – gyűjti és elemzi a fogyasztói trende ‑
ket, és jelentéseket készít azokról;
 – áttekinti és koordinálja az illetékes 
hatóságoknak a pénzügyi művelt ‑
séggel és oktatással kapcsolatos 
kezdeményezéseit;
 – képzési standardokat dolgoz ki az 
ágazat számára; valamint
 – hozzájárul a nyilvánosságra hoza ‑
talra vonatkozó közös szabályok 
kialakításához.”Nincs elég erőforrás 
a fogyasztóvédelemre
67 
A pénzügyi zavarok miatt a fogyasztó ‑
védelem nem kapott nagy prioritást: 
2011 ‑ben és 2012 ‑ben az EBH a rendszer ‑
kockázat kezelésére összpontosította 
erőfeszítéseit, mivel ez állt szinte minden 
tagállami és nemzetközi szabályozó 
testület figyelmének középpontjában. 
Fogyasztóvédelmi tevékenységgel csak 
néhány munkatárs foglalkozott. 2013. 
február végén például a fogyasztóvédel ‑
mi osztály csak két munkatársból állt. Az 
osztályvezetői munkakör több hónapon 
keresztül nem volt betöltve. 2011 ‑ben 
a felügyeleti tanács nem tárgyalt fo ‑
gyasztóvédelmi ügyeket, a tanács elnöke 
csak megjegyezte, hogy a prioritások 
között nagyobb figyelmet kellene kapnia 
a fogyasztói ügyeknek. 2012 ‑ben az EBH 
hangsúlyosabban kezelte a fogyasztó ‑
védelem kérdését, a felügyeleti tanács 
számos alkalommal tárgyalt ilyen jellegű 
ügyeket, és 2013 ‑ban több kapcsolódó 
dokumentumot tettek közzé.
68 
A fogyasztóvédelem mindhárom euró ‑
pai felügyeleti hatóság48 céljai között 
szerepel. Ez némi átfedést okoz, mivel 
a fogyasztók bankoknál és biztosítóknál 
egyaránt köthetnek biztosítást, illetve 
befektetéseket is egyaránt vásárolhatnak 
bankoknál és befektetési vállalatoknál. 
Az európai felügyeleti hatóságoknak 
ezért koordinálniuk kell fogyasztóvédel ‑
mi tevékenységeiket, ami tovább bonyo ‑
lítja az irányítást, ha a fogyasztói jogok 
védelmével kapcsolatos következetes 
döntéseket kell meghozni.47  Forrás:  QFinance Dictionary  
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48  Az EBH, az EIOPA és az ESMA.
33 Észrevételek
Kevés szavazati joggal 
rendelkező tagnak van teljes 
körű fogyasztóvédelmi 
megbízatása
69 
A fogyasztóvédelem minden tagállam ‑
ban más‑más módon van megszervezve 
(lásd: 4. táblázat ). Számos tagállamban, 
ahol a felelősség több intézmény között 
van megosztva, a tagállami felügyeleti 
hatóság fogyasztóvédelmi jogköre meg ‑
lehetősen korlátozott, mivel fő feladata 
az átfogó pénzügyi stabilitás biztosítása, 
nem pedig az, hogy speciális fogyasztó ‑
védelmi kérdésekkel foglalkozzon.70 
A tagállami felügyeleti hatóságokon 
kívül 41 illetékes hatóság rendelkezik 
valamilyen nemzeti szintű feladatkörrel 
a fogyasztói érdekek védelmével kapcso ‑
latban. A fogyasztóvédelem országon ‑
ként eltérő struktúrája miatt az EBH‑nak 
országonként több kapcsolattartási 
pontot kell fenntartania, ami tovább 
bonyolítja a helyzetet.
49  Az EBH‑rendelet 40. cikkének 
(5) bekezdése.4. táblázatA tagállami felü gyeleti hatóságok fogyasztóvédelmi jogköreOrszág
Belgium 
Bulgária
Cseh Köztársaság
Dánia
Németország
Észtország
Írország
Görögország
Spanyolország 
Franciaország
Olaszország
Ciprus
Lettország
Litvánia
Luxemburg
Magyarország
Málta
Hollandia
Ausztria
Lengyelország
Portugália 
Románia
Szlovénia
Szlovákia
Finnország
Svédország 
Egyesült Királyság
Nincs jogköre X X
Megosztott 
jogkörX X X X X X X X X X X X X X X X X
Kizárólagos 
jogkörX X X X X X
Nincs adat X X
Forrás:  EBH.
71 
Ha a felügyeleti tanács olyan kérdést 
tárgyal, ami kívül esik a szavazati joggal 
rendelkező tagállami felügyeleti hatóság 
jogkörén, az utóbbi az illetékes tagállami 
hatóság képviselőjét is meghívhatja, de 
ő nem rendelkezik szavazati joggal49. 
2011 ‑ben és 2012 ‑ben azonban nem vettek részt tagállami fogyasztóvédelmi 
hatóságok képviselői a felügyeleti tanács 
olyan ülésein, amelyeken fogyasztóvé ‑
delmi kérdéseket tárgyaltak (a szavazati 
joggal rendelkező tagot kísérő szemé ‑
lyek a tagállami felügyeleti hatóságoknál 
vagy a központi banknál dolgoztak).
34 Észrevételek
Az EBH korlátozott jogköre
72 
Az EBH‑nak az EBH‑rendelet 1. cikké ‑
nek (2) bekezdése által meghatározott 
tevékenységi köre nem foglalja magában 
a fogyasztóvédelemmel foglalkozó irány ‑
elveket, a pénzforgalmi szolgáltatásokról 
szóló irányelv egy kis részét kivéve. Az 
EBH számára az erre vonatkozó technikai 
standardok kidolgozására első ízben 
adott megbízatás a 2014 februárjában el ‑
fogadott jelzáloghitel‑irányelvhez (MCD) 
kapcsolódott.
Az EBH -nak még fontos belső 
rendszereket kell kidolgoz -
nia az eredményes és haté -
kony teljesítmény biztosítása 
érdekében
73 
A teljesítménymutatók teszik lehetővé 
azt, hogy egy szervezet mérni tudja 
a céljai teljesítése terén tett haladást. 
Az uniós intézmények és ügynökségek 
teljesítménymérési rendszereket hasz ‑
nálnak pl. az adott intézmény vagy ügy ‑
nökség főbb tevékenységeit vagy a tevé ‑
kenységei által kifejtett hatást értékelő 
fő teljesítménymutatók formájában.74 
Az EBH egyelőre még nem vezetett be 
átfogó teljesítménymérési rendszert az 
alaptevékenységéhez tartozó területekre 
vonatkozóan. A tevékenységi területtől 
függően különböző teljesítménymuta ‑
tókat lehet meghatározni50. Bár a 2014–
2016 ‑os időszakra vonatkozó többéves 
személyzetpolitikai tervében az EBH 
részletesen indokolja a további erőfor ‑
rások iránt 2014 ‑ben felmerülő igényt, 
nincs olyan dokumentum, ami egyértel ‑
műen összekapcsolná a középtávú célo ‑
kat és feladatokat a munkaerő‑felvételi 
szükségletekkel.
Felügyeleti reform: az 
EBH szerepének változása
75 
Az SSM bevezetését követően az EKB 
csak az EBH által kidolgozott szabályozá ‑
si és végrehajtás‑technikai standardoktól 
függően és azokkal összhangban fogad ‑
hat el iránymutatásokat, ajánlásokat és 
határozatokat51.
76 
Az SSM bevezetését követően az 
EBH‑nak a szabályozás kidolgozásá ‑
ban játszott szerepe lényegében nem 
változik (lásd: 14–15. bekezdés). Az EBH 
például folytatja az egységes szabály ‑
könyv továbbfejlesztését, és hozzájárul 
annak következetes alkalmazásához, 
és elősegíti a felügyeleti gyakorlatok 
terén a konvergenciát az Unió egész 
területén52.50  Például a beérkezett online 
kérések és 
a megválaszolásukra fordított 
átlagos időtartam, a nyilvános 
konzultációkra kapott 
választok száma és az 
elemzésükhöz szükséges idő, 
a kollégiumok napirendjére 
évente felvett napirendi 
pontok száma, a szakmai 
területen dolgozók által egy 
évben képzésre fordított idő, 
az információcserére szolgáló 
informatikai platformot 
aktívan használó felügyeleti 
kollégiumok százalékos 
aránya stb.
51  Az 1024/2013/EU rendelet 4. 
cikkének (3)  bekezdése.
52  Az 1022/2013/EU rendelet 
(4) preambulumbekezdése.
35 Észrevételek
77 
Vannak azonban területek, ahol pontosí ‑
tásra szorul a felelősségeknek az EBH és 
az EKB közötti megosztása:
 – Továbbra is az EBH lesz felelős 
a követendő felügyeleti gyakorla ‑
tokat a módszertan és az eljárások 
vonatkozásában meghatározó, 
a pénzügyi vállalkozásokra az egész 
Unióban alkalmazandó európai fel ‑
ügyeleti kézikönyv kidolgozásáért és 
naprakészen tartásáért53. Azonban 
mind az EBH, mind az EKB dolgozik 
„felügyeleti kézikönyveken”, és nem 
világos, hogy melyik kézikönyv mire 
fog vonatkozni. Fennáll a veszélye az 
egymásnak ellentmondó vagy nem 
egyértelmű szabályoknak/iránymu ‑
tatásoknak, valamint a felesleges 
párhuzamosságoknak. Ezenkívül az 
SSM‑ben részt vevő országokban za ‑
vart okozhat annak eldöntése, hogy 
milyen helyzetben melyik kézikönyv 
alkalmazandó.
 – Míg az EBH felelős az uniós szintű 
stressztesztek kezdeményezéséért 
és koordinálásáért, az illetékes ha ‑
tóságok felelősségi körébe tartozik 
azok lebonyolítása. Nem egyértelmű 
azonban, hogy melyik szervezet 
viseli az ezzel kapcsolatos általános 
felelősséget.
 – A jogszabály szerint az EKB feladata 
kapcsolatot tartani és igazgatási 
megállapodásokat kötni harmadik 
országok felügyeleti hatóságaival és 
közigazgatási szerveivel, valamint 
nemzetközi szervezetekkel, az EBH 
nemzetközi szerepének duplikálása 
nélkül54.78 
A jogszabály szerint az EKB egyetértési 
megállapodásokat köt az SSM‑en kívüli 
tagállamok illetékes nemzeti hatóságai ‑
val, amelyekben meghatározzák a fel ‑
ügyeleti feladatok végrehajtása során 
folytatott együttműködés módját55. Ezek 
a megállapodások az EBH‑n keresztüli 
erőteljes koordináció helyett kétoldalú 
együttműködést hoznak létre az Unió fő 
bankfelügyeletei között.
79 
Amennyiben az EKB az SSM‑en kívüli 
tagállamok felügyeleteivel megálla ‑
podik a felügyeleti gyakorlatokról, az 
megkérdőjelezi az EBH jogkörét, például 
a felügyeleti kollégiumokban végzett 
tevékenysége terén.
80 
Ezenkívül az EBH személyi állománya – 
a 10–67. bekezdésekben leírtak szerint – 
nagyrészt a tagállami felügyeleti hatósá ‑
gok delegált munkatársaiból (tagállami 
szakértők vagy konkrét feladatokkal 
kapcsolatos rövid távú megbízások) és 
szerződéses munkatársakból tevődik 
össze. A szakpolitikai döntéshozatalhoz 
kapcsolódó munkakörökbe az EBH fő ‑
ként a tagállami felügyeleti hatóságoktól 
vagy a banki ágazatból vesz fel munka ‑
társakat. Az SSM kidolgozása során az 
egyik gyakorlati kihívás az EKB (SSM) és 
az EBH munkatársainak felvétele lesz, mi ‑
vel mindkét szervezet ugyanazon a mun ‑
kaerőpiacon fog versenyezni. Az EKB 
mintegy 1 000 szakértőt tervez felvenni, 
és az EBH 2012 és 2016 között 94 ‑ről 199 ‑
re, azaz több mint kétszeresére szeretné 
növelni munkatársai számát.53  Az 1022/2013/EK rendelet 
1. cikke (5) bekezdése 
a) pontjának i. alpontja.
54  Az SSM‑rendelet 
(31) preambulumbekezdése.
55  Az SSM‑rendelet 3. cikkének 
(1) bekezdése.
36
 Következtetések 
és ajánlások
81 
A Számvevőszék értékelése szerint 
a bankszektorra vonatkozó jogszabályok 
bizottsági reformja és az EBH létreho ‑
zása, továbbá a Bizottság és az EBH 
tevékenysége 2011 ‑ben a bankszektor új 
szabályozási és felügyeleti rendszerének 
létrehozásában, fontos kiindulópont ‑
jai voltak a pénzügyi válságra adott 
válasznak. Azonban hiányosságokra 
derült fény arra vonatkozóan, hogy az új 
rendszer mennyire működött sikeresen 
a bankok határokon átnyúló felügyelete, 
az uniós bankok ellenálló képességének 
értékelése, valamint a fogyasztóvéde ‑
lemnek a pénzügyi termékek és szolgál ‑
tatások uniós piacán történő előmozdí ‑
tása vonatkozásában. A Számvevőszék 
az alábbiakban összegzi a megállapított 
hiányosságokat, és ajánlásokat tesz 
a pénzügyi válságra adott szabályo ‑
zási és felügyeleti válasz kidolgozásá ‑
ban részt vevő politikai döntéshozók 
számára.
82 
Az EBH a kevés rendelkezésére álló erő ‑
forrás és korlátozott szabályozói jogköre 
mellett kidolgozta a bankszektor új 
szabályozási és felügyeleti rendszerének 
első elmeit. Ezáltal a körülmények adta 
lehetőségeken belül teljesítette célját, 
azaz hozzájárult a pénzügyi rendszer rö ‑
vid, közép ‑ és hosszú távú stabilitásához 
és hatékonyságához. Az EKB égisze alatt 
újonnan létrehozott SSM‑hez kapcsoló ‑
dóan jobban kell tisztázni a szerepeket 
és a felelősségi köröket, különösen az 
uniós szintű felügyelettel kapcsolatos 
feladatoknak az EKB, a tagállami fel ‑
ügyeleti hatóságok és az EBH közötti 
megosztását.Szabályozási reform
83 
A Bizottság általában időben elvégezte 
a bankszektor jogszabálytervezeteinek 
elkészítését. A G20 ‑akkal és a Bázeli 
Bizottsággal kötött megállapodásokból 
eredő szigorú határidők és a politikai 
tárgyalások okozta késedelmek miatt 
azonban a külső érdekelt felek számá ‑
ra a nyilvános konzultáció keretében 
történő véleményezésre kevesebb idő áll 
rendelkezésre. Ez azt is jelentette, hogy 
az EBH számára is rövidebbek voltak 
a technikai standardok kidolgozására 
vonatkozó határidők, valamint az EBH 
nem tudta rendszeresen véleményezni 
a jogalkotási folyamathoz kapcsolódó 
megbízatásokat és a határidőket. Annak 
ellenére, hogy az elmúlt évben számos 
jogalkotási javaslat készült (és továbbiak 
állnak előkészítés alatt), a teljes javaslat ‑
csomag hatásáról nem készült ágazato ‑
kat átfogó értékelés.
37 Következtetések és ajánlások
1. ajánlás
Elegendő időt kell szánni 
a jogszabálytervezetek elkészítésére 
és a  konzultációra, valamint fontolóra 
kell venni egy ágazatokat átfogó 
hatásvizsgálat elvégzését is
– A jogalkotó figyelembe vehetné 
a technikai standardok elkészítésé ‑
hez szükséges időtartamot, valamint 
a Bizottság jogalkotási javaslatai 
is biztosítsanak elegendő időt az 
EBH számára a technikai standar ‑
dok kidolgozásához. Ezért az EBH‑t 
a jogalkotó felkérhetné a jogalkotási 
folyamatban való részvételre megfi ‑
gyelőként, vagy más módon lehető ‑
vé kellene tennie számára, hogy vé ‑
leményezhesse az EBH‑nak szerepet 
szánó jogszabályjavaslatokat.
– A Bizottság és az EBH kövessék 
saját, a külső érdekelt felek számára 
a nyilvános konzultáció keretében 
történő véleményezésre biztosí ‑
tott időtartammal kapcsolatban 
követendő gyakorlatra vonatkozó 
iránymutatásaikat.
– A Bizottság végezzen ágazatokat 
átfogó értékelést a teljes javaslatcso ‑
mag hatásáról. Vegyék fontolóra egy 
olyan külső értékelő megbízását, aki 
rendelkezik az ilyen komplex feladat ‑
hoz szükséges szakértelemmel.
Felügyeleti fejlemények: az 
EBH fel ügyeleti szerepének 
következményei
84 
Az EBH a tagállami felügyeleti hatóságok 
munkájának koordinálásával és elősegí ‑
tésével, valamint az egységes szabály ‑
könyv és egy közös felügyeleti kézikönyv kidolgozásában játszott szabályozói sze ‑
repével hozzájárult a bankok határokon 
átnyúló felügyeletének javításához. Az 
EBH azonban nem rendelkezik megfelelő 
felhatalmazással és jogkörrel a felügyele ‑
ti konvergenciával kapcsolatos határoza ‑
tok meghozatalára és betartatására, sem 
a tagállami felügyeleti hatóságok közötti 
viták rendezésére. Az EBH által a fel ‑
ügyeleti konvergencia kialakításához tett 
hozzájárulás ezért viszonylag korlátozott 
volt.
Felügyeleti kollégiumok
85 
A felügyeleti kollégiumok határokon 
átnyúló – azaz más tagállamban jelen ‑
tős leányvállalattal vagy fiókteleppel 
rendelkező – bankcsoportok vonat ‑
kozásában működnek. Az EBH teljes 
mértékben jogosult részt venni e kollé ‑
giumok munkájában az információcsere 
folyamatának optimalizálása, valamint 
annak érdekében, hogy a kollégiumok 
következetesen és egységesen alkalmaz ‑
zák az uniós jogot. A kollégiumi üléseket 
azonban gyakran inkább eljárási kérdé ‑
sek megtárgyalására használják, mint ‑
sem a kockázatokkal kapcsolatos lényegi 
vitára. Az EBH által a felügyeleti konver ‑
gencia kialakításához a kollégiumokon 
keresztül tett hozzájárulás ezért viszony ‑
lag korlátozott volt, és az információcse ‑
re is fejlesztésre szorul. Az SSM beveze ‑
tését követő új felügyeleti struktúrában 
a felügyeleti kollégiumok összetétele és 
száma megváltozik. Továbbra is fontos 
szerepet fognak játszani az olyan hatá ‑
rokon átnyúló bankok számára, amelyek 
jelentős leányvállalattal vagy fiókte ‑
leppel rendelkeznek az SSM‑en kívüli 
tagállamokban.
38 Következtetések és ajánlások
2. ajánlás
Az EBH továbbra is törekedjen 
a felügyeleti kollégium 
eredményességének javítására
– Az EBH továbbra is ösztönözze a kol ‑
légiumokat a kockázatok megtár ‑
gyalására, pl. a rendszerkockázatok 
értékelésével, a kockázati jelzőrend ‑
szer és a stressztesztek megvitatá ‑
sával stb. Ehhez kapcsolódóan az 
EBH gondoskodjon a kollégiumokat 
felügyelő csoportja és a kockázat ‑
elemzési csoportja közti szoros belső 
együttműködésről.
– A székhely szerinti ország felügyeleti 
hatóságát segítve és saját ismeretei ‑
nek megőrzése érdekében az EBH 
gondoskodjon arról, hogy a székhely 
szerinti ország felügyeleti hatóságá ‑
nak minden esetben visszajelzést ad ‑
jon, és hogy ezt a visszajelzést min ‑
den esetben alaposan dokumentálja.
– Az EBH aktívabban ösztönözze 
a kollégiumokat az informatikai 
platformoknak az archiváló rendszer 
helyett információcserére szolgáló 
fórumként való használatára.
– Az EBH vezessen be dokumentumke ‑
zelési rendszert ismereteinek meg ‑
őrzése érdekében, és gondoskodjon 
a rendszer hosszú távú hatékonysá ‑
gáról és eredményességéről.
Banki stressztesztek
86 
Az EBH feladata volt a 2011 ‑es stressz ‑
teszt támogatása és koordinálása, 
de sem megfelelő személyzettel, 
sem a szükséges jogkörrel nem ren ‑
delkezett ahhoz, hogy a stresszteszt megbízhatóságáról gondoskodjon. 
Ezenkívül a stresszteszt elvégzésekor 
nem volt még uniós szintű pénzügyi 
védőháló. Bár a 2011 ‑es stresszteszt 
abból a szempontból hasznos volt, hogy 
számos bank feltőkésítését vonta maga 
után, de ugyanakkor arra is fény derült, 
hogy az ilyen tesztek csak korlátozottan 
eredményesek, ha nem kombinálják 
őket az eszközportfólió minőségének 
értékelésével.
3. ajánlás
A banki stressztesztek 
megbízhatóságához egyértelmű és 
széles jogkör, valamint megfelelő 
számú tapasztalt munkatárs 
szükséges. Az uniós szintű szanálási 
mechanizmusokat a  hatékony működés 
szem előtt tartásával kell kialakítani.
– A stressztesztek végrehajtásáért 
felelős hatóságnak egyértelmű és 
széles jogkörrel, valamint megfelelő 
számú tapasztalt munkatárssal kell 
rendelkeznie a tesztek megbízható ‑
sága érdekében.
– Az uniós politikai döntéshozóknak 
törekedniük kell arra, hogy a hatá ‑
rokon átnyúló banki tevékenység 
mértékével arányos és szerkezetének 
megfelelő szanálási mechanizmusok 
és megfelelő pénzügyi védőháló 
legyen kialakítva.
39 Következtetések és ajánlások
Fogyasztóvédelem
87 
Az EBH az erőforrások hiánya, jogi 
korlátok és amiatt nem tudta teljesíteni 
fogyasztóvédelmi megbízatását, hogy 
a tagállami fogyasztóvédelmi hatóságok 
nem képviseltetik magukat megfelelően 
az EBH döntéshozatali folyamatában. 
A felügyeleti tanács számos tagja csak 
korlátozott vagy semmilyen fogyasztó ‑
védelmi jogkörrel nem rendelkezik. 
A döntéshozatali eljárás tökéletesítésre 
szorul, nem csak a felügyeleti tanács, 
hanem az állandó bizottságok és az albi ‑
zottságok szintjén is, ahol a tagállamok 
képviseltetik magukat.
88 
Egy másik problémát az jelenti, hogy 
mindhárom európai felügyeleti hatóság 
céljai között szerepel a fogyasztóvéde ‑
lem. Ez átfedésekhez vezethet, mivel 
a fogyasztók bankoknál és biztosítók ‑
nál egyaránt köthetnek biztosítást. Az 
európai felügyeleti hatóságoknak ezért 
koordinálniuk kell fogyasztóvédelmi 
tevékenységeiket és döntéshozatali 
folyamataikat, ami tovább bonyolítja 
a fogyasztói jogok védelmével kapcsola ‑
tos irányítási mechanizmusokat.
4. ajánlás
Erőteljesebb fogyasztóvédelmi 
intézkedésekre van szükség az uniós 
pénzügyi szektorban
– Vizsgálják meg, hogy az igazgatási 
erőforrásokat miként lehetne uniós 
szinten hatékonyabban és eredmé ‑
nyesebben felhasználni a fogyasztó ‑
védelem javítására az Unióban.Támogatási tevékenységek
89 
Az eredményes teljesítménymonitoring 
előfeltétele egy teljesítménymérési rend ‑
szer kialakítása, például főbb teljesít ‑
ménymutatók felhasználásával. Az EBH 
vezessen be ilyen rendszert működése 
hatékonyságának és eredményességé ‑
nek biztosítására.
5. ajánlás
Teljesítménymérési rendszer 
kialakítása
– Az EBH vezessen be teljesítménymé ‑
rési rendszert alaptevékenységeire 
vonatkozóan, annak érdekében, 
hogy nyomon tudja követni a szer ‑
vezeti célok megvalósításában elért 
sikereit.
Az SSM következményei
90 
Szabályozói szerepében az EBH megbí ‑
zatással rendelkezik technikai standar ‑
dok kidolgozására, és szakmai szakisme ‑
reteit a jövőben is hasznosan fel tudná 
használni e feladatkörben. Kérdések me ‑
rülnek fel azonban a hatóság jövőbeni 
bankfelügyeleti szerepére vonatkozóan, 
mivel az a tagállami felügyeleti ható ‑
ságok koordinálására és támogatására 
korlátozódik, és nem foglal magában 
jogosultságokat arra, hogy konkrét dön ‑
téseket hozzon a tagállami felügyeleti 
hatóságokra vonatkozóan. Ezért koc ‑
kázatok merülnek fel az EBH és az EKB 
szerepével és feladataival, illetve az azok 
közti átfedésekkel kapcsolatban.
40 Következtetések és ajánlások
6. ajánlás
A sikeres bankunióhoz és az 
eredményes bankfelügyelethez 
a szerepek és feladatok tisztázására 
van szükség
– A bankunió az EBH, az EKB és a – 
mind az SSM‑en belüli és kívüli – 
tagállamok felügyeleti hatóságai 
közötti szerepek és felelősségek egy ‑
értelmű felosztását igényli. Ezeket 
a szerepeket és feladatokat jogsza ‑
bályban vagy az érintett intézmé ‑
nyek/hatóságok közötti egyetértési 
megállapodásokban kell tisztázni.– Eljárásokat kell kidolgozni a külön ‑
böző szervezetek közötti szoros és 
gyakori együttműködés, valamint in ‑
formációcsere biztosítására. Különös 
figyelmet kell fordítani az SSM teljes 
megvalósítását megelőző átmeneti 
időszakra.
– Szoros együttműködésre van szük ‑
ség az EBH, az SSM és az SSM‑ben 
részt nem vevő más uniós tagálla ‑
mok felügyeleti hatóságai, valamint 
az uniós szanálási mechanizmusok 
között.
Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2014. május 15‑i luxembourgi ülésén fogadta el.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

41
 Mellékletek
Az ellenőrzés módszerének áttekintéseI. melléklet
Ellenőrzési
célok
Ellenőrzési
szempontok
Bizonyíték-
gyűjtésimódszerekAz új szabályozásnak a Bizottság 
általi bevezetését megfelelően 
irányították? 
- Szakértői csoportok által tett ajánlások
- Projektmenedzsment ismeretanyag 
(PMBOK-útmutató)  
- Az irányítási tervekben és első szintű 
jogszabályokban meghatározott határidők
- Az EBH-rendelet jogi követelményei az 
alábbiakra vonatkozóan: /uniF6BD a bejegyzett pénzügyi vállalkozások 
központilag hozzáférhető adatbázisa
/uniF6BD a tagállami betétbiztosítási rendszerek 
európai rendszerének megerősítése 
- Az uniós szabályok megfelelő végrehajtása
a tagállamokban a vonatkozó irányelvek szerint
- Hatásvizsgálatok végrehajtása az 
iránymutatások szerint
- Irányítási tervek és tervezési dokumentumok 
áttekintése
- Más főigazgatóságokkal folytatott koordináció 
vizsgálata
- Elbeszélgetés a személyzet kulcsfontosságú 
tagjaival
- A tényleges közzétételi dátumok összevetése 
az eredetileg tervezettel és a határidőkkel
- Vonatkozó dokumentumok ellenőrzése- A Bizottság eljárásainak áttekintése- Az EBH 2011. és 2012. évi 
munkaprogramjának áttekintése
- A létszámterv és a munkaerő-felvételi terv 
áttekintése 
- A haladási jelentések és az éves tevékenységi 
jelentések áttekintése
- Elbeszélgetés a személyzet kulcsfontosságú 
tagjaival
- A felügyeleti kollégiumok vonatkozó 
listájának áttekintése 
- Az ülések jegyzőkönyveinek áttekintése - Az információcserére szolgáló eljárások 
elemzése
- A közzétett dokumentumok áttekintéseAz EBH-nak a bankok 
felügyeletében játszott szerepe 
eredményes?A Bizottság és az EBH megfelelően látták el a bankszektor új szabályozási és 
felügyeleti rendszerének kialakításával kapcsolatos feladataikat, és mennyire 
sikeresen működik az új rendszer? 
- Az EBH-rendelet jogi követelményei az 
alábbiakra vonatkozóan: /uniF6BD felügyeleti kollégiumok létrehozása és 
követendő gyakorlatok terjesztése
/uniF6BD közvetítés/uniF6BD együttműködés más felügyeleti 
hatóságokkal
/uniF6BD információcsere 
/uniF6BD stressztesztek megszervezése
/uniF6BD felügyeleti standardok kidolgozása/uniF6BD iránymutatások és ajánlások kiadása /uniF6BD fogyasztóvédelem 
- Projektmenedzsment ismeretanyag 
(PMBOK-útmutató) 
- Munkaerő-felvételi terv és munkaprogram- Teljesítménymérési rendszer
42 Mellékletek
Az ellenőrzés bizonyítékgyűjtési módszereinek leírása
Előzetes vizsgálat
01 
Az ellenőrzés elvégzése előtt előzetes vizsgálatot készítettünk arról, hogy 
a Bizottság hogyan kezelte a pénzügyi válságot. A Belső Piaci és Szolgáltatási 
Főigazgatóság felelős a Bizottság által a pénzügyi válságra adott szakpolitikai 
válaszért. Az előzetes vizsgálat a főbb dokumentumok, mint pl. a vonatkozó jog ‑
szabályok, a kapcsolódó éves jelentések és irányítási tervek áttekintését, valamint 
a Bizottság, az EKB, az ESRB és az EBH számos szervezeti egységénél a személyzet 
kulcsfontosságú tagjaival folytatott megbeszéléseket foglalt magában.
A Bizottságnál és az EBH -nál végzett helyszíni vizsgálatok
02 
A számvevők három alkalommal látogatták meg a Belső Piaci és Szolgáltatási Fő ‑
igazgatóságot bizonyítékok gyűjtése céljából. A látogatások során a számvevők 
a főigazgatóság tíz szervezeti egységénél folytattak elbeszélgetést a személyzet 
kulcsfontosságú tagjaival:
 –Belső ellenőrzési részleg;
 –02. sz. egység, Pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos politika és a Tanáccsal 
folytatott kapcsolatok;
 –A. igazgatóság, A1 egység, Emberi erőforrások és tervezés;
 –B. igazgatóság, B2 egység, Elemzés, hatások és értékelés;
 –B. igazgatóság, B3 egység, Az egységes piaci jog alkalmazása és az Európai 
Parlament;
 –B. igazgatóság, B4 egység, Nemzetközi ügyek;
 –E. igazgatóság, E2 egység, Vállalkozások között nyújtott szolgáltatások;
 –F. igazgatóság, F2 egység, Szervezetirányítás, társadalmi felelősség;
 –F. igazgatóság, F3 egység, Számvitel és pénzügyi beszámolók;
 –H. igazgatóság, H1 egység, Bankok és pénzügyi konglomerátumok;I. melléklet
43 Mellékletek
03 
Az elbeszélgetéseken túlmenően kilenc jogalkotási kezdeményezés esetében 
tekintettük át a hozzájuk tartozó iratokat (lásd: IV. melléklet ).
04 
A számvevők két alkalommal tettek látogatást az EBH‑nál. A horizontális és támo ‑
gató egységeken kívül az EBH alapvetően két igazgatóságba van szervezve, ezek 
a felügyeleti és a szabályozási igazgatóság. A látogatások során a személyzet 
kulcsfontosságú tagjaival összesen 22 tematikus értekezletet1 szerveztünk (egyes 
témakörökre mindkét látogatás során kitértünk).
05 
A felügyeleti kollégiumok működésével kapcsolatos iratáttekintést végeztünk 12 
kiválasztott bank esetében. A 2011 ‑es stresszteszttel és a 2012 ‑es feltőkésítéssel 
kapcsolatban 10 bank iratait választottuk ki ellenőrzésre.
Tényfeltáró helyszíni látogatások
06 
A Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóságnál és az EBH‑nál tett látogatásokon 
túl a vizsgálócsoport a következő forrásokból gyűjtött információkat és szakvéle ‑
ményeket a bankok szabályozásáról és felügyeletéről:
a) Más európai felügyeleti hatóságoknál (az EIOPA és az ESMA), az ESRB‑nél, az 
EKB‑nél és az Európai Bankszövetségnél tett látogatások;
b) Hat uniós tagállamban (a Cseh Köztársaságban, Franciaországban, Német ‑
országban, Spanyolországban, Svédországban és az Egyesült Királyságban) 
tett információgyűjtő látogatás. A tényfeltáró helyszíni vizsgálatok során 
jellemzően a tagállami felügyeleti hatóságot2 és a bankszövetséget látogattuk 
meg. Spanyolországban meglátogattuk a rendezett banki szerkezetátalakítást 
szolgáló alapot (FROB) is;1 Az EBH irányítása, SCARA 
(Standing Committee for 
Accounting, Reporting and 
Auditing, a számviteli, 
beszámolási és ellenőrzési 
állandó bizottság), 
fogyasztóvédelem, 
rendszerkockázat, közös 
felügyeleti kultúra, 
jogszabályok végrehajtása, 
informatikai rendszerek, 
humánerőforrások, ESRB, 
közös bizottság, közvetítés, 
stressztesztek, felügyeleti 
kollégiumok, technikai 
standardok és 
munkaprogram.
2  Egyes országokban több 
intézmény felelős a bankok 
felügyeletéért, pl. 
Németországban a Bafin és 
a Bundesbank, Svédországban 
a Riksbanken és 
a Finansinspektionen, az 
Egyesült Királyságban a Bank 
of England és az FSA.I. melléklet
44 Mellékletek I. mellékletc) Két Unión kívüli ország – az Egyesült Államok és Kanada – szabályozóinál és 
felügyeleteinél tett látogatás:
 –Office of the Comptroller of the Currency (Egyesült Államok);
 –Amerikai Bankszövetség;
 –az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma;
 –Federal Reserve Bank, kormányzótanács (Washington);
 –Federal Reserve Bank, New York;
 –Office of the Superintendent of Financial Institutions (Kanada);
d) Szakértői testület összehívása az ellenőrzés első észrevételeinek megtárgyalá ‑
sára a különjelentés első tervezetének elkészítése előtt.
45 Mellékletek II. mellékletAz EBH hatásköre és tevékenységei
A Szerződésből eredő uniós 
hatáskör 
(az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 26. és 114. cikke)  26. cikk
„(1)  Az Unió a Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően meghozza a belső piac létrehozásához, illetve 
működésének biztosításához szükséges intézkedéseket. 
(2) A belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban 
biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. 
(3) A Tanács a Bizottság javaslata alapján meghatározza az összes érintett ágazat kiegyensúlyozott fejlődésének 
biztosításához szükséges iránymutatásokat és feltételeket.”
114. cikk
„(1) Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a 26. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítására a 
következő rendelkezéseket kell alkalmazni. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében 
és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac 
megteremtése és működése.”
A Hatóság hatásköre
(az Európai Parlament és a Tanács 
1093/2010/EU rendelete)Célok
a) a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és felügyelet ésszerű, hatékony és egyenle -
tes szintje révén;
b) a pénzügyi piacok integritásának, átláthatóságának, eredményességének és szabályos működésének biztosítása;
c) a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítése;
d) a szabályozási arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek előmozdítása;
e) a hitelfelvétel és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosítása;
f) a fogyasztóvédelem javítása.
Feladatok
a) hozzájárulás magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához;
b) hozzájárulás a kötelező erejű uniós jogi aktusok következetes alkalmazásához;
c) a hatáskörrel rendelkező hatóságok között a feladatok és a hatáskörök átruházásának ösztönzése és megkönnyítése;
d) szoros együttműködés ESRB-vel1;
e) a hatáskörrel rendelkező hatóságokról szóló összehasonlító elemzések elkészítésének megszervezése és lefolytatása;
f) a piaci fejlemények megfigyelése és értékelése a hatáskörébe tartozó területen;
g) a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzés készítése a piacokról;
h) a betétesek és a befektetők védelmének elősegítése;
i) hozzájárulás a felügyeleti kollégiumok következetes és koherens működéséhez, a rendszerszintű kockázat nyomon 
követéséhez, értékeléséhez és méréséhez, a rendezési és szanálási tervek kidolgozásához és koordinálásához, magas 
szintű védelem nyújtása az Unió egész területén a betétesek és a befektetők számára, továbbá hozzájárulás a fizetés -
képtelen pénzügyi intézmények szanálására irányuló mechanizmusok és a megfelelő finanszírozási eszközök iránti 
igény felmérésének kidolgozásához; 
j) minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy más jogalkotási aktusokban meghatározott feladat elvégzése; 
k) a tevékenységi területére vonatkozó információk közzététele és rendszeres naprakésszé tétele a honlapján; 
l) szükség szerint minden meglévő vagy folyamatban lévő feladat átvétele az Európai Bankfelügyeleti Bizottságtól 
(CEBS).
1 Európai Rendszerkockázati Testület.
46 Mellékletek II. mellékletIrányítás Felügyeleti tanács
A Hatóság elnökéből, tagállamonként egy képviselőből (a TFH2 vezetője ), a Bizottság, az EKB3, az ESRB, az EIOPA4 és az 
ESMA5 egy-egy képviselőjéből áll.
Igazgatóság
Az igazgatóság az elnökből és a felügyeleti tanács tagjai közül választott hat másik személyből áll.
Elnök
A felügyeleti tanács nevezi ki.
Ügyvezető igazgató
A felügyeleti tanács nevezi ki.
Fellebbviteli tanács
A három európai felügyeleti hatóság közös testülete.
Külső ellenőrzés
Európai Számvevőszék.
A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság
Európai Parlament.
A Hatóság rendelkezésére 
bocsátott erőforrások 2013-
ban (zárójelben a 2012-es adat 
szerepel)2013-as költségvetés  (zárójelben a 2012-es adat szerepel)
26,0 ( 20,7 ) millió euró
ebből :
Uniós támogatás: 10,4 (8,3)  millió euró
Tagállami hozzájárulás: 15,2 (12,1)  millió euró
Megfigyelők hozzájárulása: 0,4 (0,3)  millió euró 
Létszám 2013. december 31-én  (zárójelben a 2012-es adat szerepel)
93 (68)  ideiglenes alkalmazott
13 (12) szerződéses alkalmazott
19 (14) kirendelt nemzeti szakértő
Termékek és szolgáltatások 
2012-ben−  Nyilvános konzultáció 23 szabályozási és felügyeleti standardtervezetről, mely közül 16 tőkéről/saját tőkéről szól.
− Az európai piaci infrastruktúrarendelet keretében a központi partnerekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló 
első szabályozási és felügyeleti standardtervezet benyújtása a Bizottságnak. 
− Hat iránymutatás, négy vitaanyag és 14 konzultációs dokumentum kiadása.
− A Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett hét vélemény, az IASB-nek és az IFRS Alapítvány -
nak szóló három, számviteli ügyekkel kapcsolatos véleményező levél, és az IAASB-nek szóló, ellenőrzési ügyekkel 
kapcsolatos véleményező levél.
− Az EBH 2011 júliusi, az EU egészére kiterjedő stressztesztről szóló ajánlásának és 2011 decemberi feltőkésítésről 
szóló ajánlásának nyomon követése, amely ajánlásokat 2012. június 30-ig végre kellett hajtani (bankok tőkeszük -
ségletre vonatkozó terveinek monitoringja, 61 bank tőkepozíciójával kapcsolatos egyéni adat közzététele).
2 Tagállami felügyeleti hatóság .
3 Európai Központi Bank.
4 Európai Biztosítás ‑ és Foglalkoztatóinyugdíj ‑hatóság.
5 Európai Értékpapírpiaci Hatóság.
47 Mellékletek II. melléklet− A felügyeleti kollégiumokkal kapcsolatos munkavégzés, ami a felügyeleti gyakorlatok következetességének javí -
tására, a tevékenységek jobb koordinációjára és az intézményspecifikus prudenciális követelményekről született 
közös döntések kifejtésére irányul, különös tekintettel a 40 legnagyobb, több uniós országban tevékenykedő 
bankra.
− 116 értekezleten és kollégiumi rendezvényen való részvétel. 
− Az EBH válságkezelési kézikönyvének kidolgozása a vészhelyzetek kezelésére, amely vészhelyzetekben informá -
ciócserét biztosít a kollégiumon belül és az EBH-val.
− „Jó gyakorlatok” kézikönyv kidolgozása a közös döntések tartalmáról és kifejtéséről való következetességről.
− Számos szakértői jelentés kidolgozása (pl.: a kkv-hitelezés prudenciális keretének felülvizsgálatáról szóló jelentés, 
a Bázel III/tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv monitoringgyakorlatáról szóló jelentés, a tőkekövetelményekről 
szóló irányelvben megadott, 3. pillérrel kapcsolatos előírásokra válaszul adott banki adatközlések értékeléséről 
szóló nyomonkövetési felülvizsgálat, a kollégiumok működéséről és a kollégiumok cselekvési terveinek végrehaj -
tásáról szóló jelentés stb.). 
− Kockázatelemzés, -értékelés és -monitoring végrehajtása és az érdekelt felek széles körének kockázatról szóló 
jelentések benyújtása (többek között az Európai Parlamentnek éves jelentés, féléves és negyedéves frissítések és 
jelentések, és heti áttekintő jelentés európai bankok likviditásáról és finanszírozási feltételeiről), a kockázatérté -
kelés és elemzési infrastruktúra megerősítése, belső és külső adatok feltárását is beleértve.
− Az EBH-rendelet 81. cikkének értelmében adatokat és hozzájárulást nyújt a Pénzügyi Felügyeletek Európai 
Rendszerének felülvizsgálati folyamatához, az ESMA-val és az EIOPA-val közösen (mennyiségi és minőségi adatok 
szolgáltatása és önértékelő jelentés benyújtása a Bizottságnak).
− Hozzájárulás a Nemzetközi Valutaalap uniós pénzügyi szektorokat értékelő programjához.
− Az ESMA-val közösen az EURIBOR-hoz és referenciaértékekhez kötődő feladatokkal kapcsolatos munkavégzés, töb -
bek között az Euribor-EBF és tagállami hatóságok ajánlásainak megírása és a referenciaérték-kialakítási folyamat 
elveinek kidolgozása.
− Az illetékes tagállami hatóságok felmérése, a szakmai felelősségbiztosításról szóló tagállami rendelkezésekre, 
valamint a felelős hitelezéssel és pénzügyi nehézségekkel küzdő adósok kezelésére tekintettel, a fogyasztói 
tendenciákról szóló 2012-es jelentés kiadása.
− Az EBH Fogyasztóvédelmi Nap megrendezése 2012 októberében.
− A fogyasztóvédelmi és pénzügyi innovációs állandó bizottság és annak a felelős hitelezés és hátralékkezeléssel, 
tőzsdén jegyzett alapokkal és különbözeti ügyletekkel foglalkozó alcsoportjainak létrehozása (SCConFin).
− Az EBH és a tagállami felügyeleti hatóságok munkatársai számára 13 szeminárium megtartása és koordinálása.
− A pénzügyi területre vonatkozóan fő teljesítménymutatók felállítása, és az EBH igazgatóságának történő rendsze -
res jelentéstétel.
− Egy integrált e-HR-rendszer (Allegro) további bővítése, a hatékony és átlátható munkakörnyezet megteremtése 
céljából.
− 11 felügyeleti tanácsi ülés (hét helyszíni jelenlétet igénylő ülés, négy telefonkonferencia), nyolc igazgatósági ülés 
(hat helyszíni jelenlétet igénylő ülés, két telefonkonferencia).
− Közel 180 értekezlet, az EBH belső bizottságainak/csoportjainak/munkacsoportjainak/szakértői testületeinek 
szervezésében.
Forrás:  a Hatóságtól származó adatok.
48 Mellékletek III. mellékletSzakértői test ület
 –Dirk Cupei, Betétbiztosítók Európai Fóruma és a Német Bankszövetség
 –Farid Aliyev, Európai Fogyasztók Szervezete
 –Karel Lannoo, Európai Politikai Tanulmányok Központja
 –Nicolas Véron, Bruegel Intézet és a Nemzetközi Közgazdaságtan Peterson 
Intézete
 –Peter Nyberg, Åbo Akademi, Finnország
 –Eva Hüpkes, Pénzügyi Stabilitási Tanács
49 Mellékletek IV. mellékletAz áttekintésre kiválasztott jogalkotási kezdeményezések
CRD II: az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16 ‑i 2009/111/EK 
irányelve
CRD III: az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24 ‑i 2010/76/EU 
irányelve
CRD IV: az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26 ‑i 2013/36/EU irányelve 
a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befek ‑
tetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosítá ‑
sáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
CRR: az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26 ‑i 575/2013/EU rendelete 
a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követel ‑
ményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról
Válságkezelési keretek: a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítá ‑
sát és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló európai parlamenti és 
tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat
Betétbiztosítási rendszerek: a 2009. március 11 ‑i 2009/14/EK európai parlamenti 
és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat
A pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv: az Európai Parlament és a Tanács 
2011. november 16 ‑i 2011/89/EU irányelve
A számviteli irányelvek felülvizsgálata: 2011. november 25 ‑i javaslat a vonatkozó 
európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról
Az átláthatósági irányelv felülvizsgálata: 2011. október 25 ‑i javaslat az átlátható ‑
ságról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, COM(2011) 683 
végleges.
50 Mellékletek V. mellékletSzanálási mechanizmusok és betétbiztosítási rendszerek 
az Egyes ült Államokban és Kanadában
Szanálási mechanizmusok az Egyes ült Államokban
Az egyesült államokbeli bankszanálási mechanizmust a Federal Deposit 
Insurance Corporation nevű szövetségi ügynökség irányítja. A válság során mint ‑
egy 500 bankot szanáltak, köztük olyan viszonylag nagyméretű pénzintézeteket, 
mint a Washington Mutual.
A 2010 ‑es Dodd‑Frank törvény kiterjesztette a Federal Deposit Insurance Cor ‑
poration szanálási jogkörét a rendszerszinten fontos bankholdingokra, az FDIC 
által biztosított intézmények leányvállalataira, és a nem bank jellegű pénzügyi 
intézményekre, mint pl. biztosítótársaságokra is.
A Dodd‑Frank törvény minden, rendszerszinten fontos pénzügyi intézmény szá ‑
mára előírja, hogy az FDIC és a Federal Reserve számára időközönként szanálási 
tervet nyújtson be, amely a társaság gyors és az Egyesült Államok csődtörvényé ‑
vel összhangban történő szanálását vázolja fel.
Problémás eszközök felvásárlási programja (Troubled Asset 
Relief Program, TARP)1
2009 ‑ben az egyesült államokbeli felügyeleti ügynökségek2 stressztesztet vé ‑
geztek annak megállapítása érdekében, hogy a legnagyobb amerikai pénzügyi 
vállalkozások megfelelő tőkepufferrel rendelkeznek‑e ahhoz, hogy ellenálljanak 
a recessziónak és a pénzügyi piacok zavarának. A stressztesztet a 100 milliárd dol ‑
lárt meghaladó eszközállománnyal rendelkező pénzügyi vállalkozásoknak kellet 
végrehajtaniuk. A műveletben részt vevő 19 banki intézmény magában foglalta 
az egyesült államokbeli bankrendszer főbb szereplőit, és az USA bankholdingjai 
által tartott eszközök mindösszesen kétharmadát fedte le. A tesztben szereplő 19 
bank közül tíz bizonyult tőkehiányosnak. A 2009. és 2010. évre vonatkozó ked ‑
vezőtlen forgatókönyv alapján a stresszteszt ennél a tíz pénzügyi vállalkozásnál 
mindösszesen 74,6 milliárd dolláros tőkehiányt tárt fel.
A TARP pénzügyi védőhálóként szolgált. Az Egyesült Államok kormányának 
programja befektetéseket, kölcsönöket, eszközgaranciákat, valamint a pénzügyi 
vállalkozások széles körétől történő eszközvásárlást és a bennük történő tulaj ‑
donszerzést foglalta magában a pénzügyi szektor megerősítése érdekében. Az 
Egyesült Államok kormánya a TARP tőketámogatási program keretében azonnal 
tőkét biztosított a stresszteszten tőkehiányosnak bizonyult pénzügyi vállalko ‑
zások számára. Az összes fő pénzügyi intézmény feltőkésítése melletti kiállás 
viszzaállította a befektetők bizalmát, és lehetővé tette az egyes pénzügyi vál ‑
lalkozásoknak, hogy megfelelő mennyiségű tőkét vonjanak be a magánpiacról. 
A stressztesztek során tőkehiányosnak bizonyuló tíz intézmény közül kilencnek3 
sikerült is megfelelő mennyiségű tőkét bevonnia a piacról, ezáltal nem igényelt 
a TARP‑ból történő további finanszírozást.1  Ez a fejezet a TARP‑nak 
a nagyméretű pénzügyi 
vállalkozásokat érintő 
részeivel, a stresszteszttel 
(SCAP) és a tőketámogatási 
programmal (CAP) foglalkozik.
2  A Federal Reserve System 
központi banki rendszer 
kormányzótanácsa, az Office 
of the Comptroller of the 
Currency és a Federal Deposit 
Insurance Corporation. A New 
York‑i FED jelentős 
erőforrásokkal, mintegy 
200 munkatárssal vett részt 
a stressztesztekben.
3  Ezeknél a vállalkozásoknál 
jelentkezett a teszt során 
meghatározott tőkehiány 
98% ‑a.
51 Mellékletek V. mellékletKanada szanálási mechanizmusa
A Canada Deposit Insurance Corporation (CDIC) biztosítja a tagjainál elhelyezett 
betéteket és egyben a kanadai bankszanálási hatóság szerepét is betölti. A betét ‑
biztosítási rendszerhez való hozzájárulást a bankok egy – a bankok mérlegében 
rejlő kockázatokat figyelembe vevő – kockázatalapú megközelítés alapján fizetik 
rendszeres jelleggel.
52 Mellékletek
A bankok helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer
A Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB)1 2011 októberében az eredményes szanálási 
mechanizmusok főbb jellemzőit bemutató dokumentumot tett közzé. Ez hatá ‑
rozza meg azokat az alapvető összetevőket, amelyek az FSB véleménye szerint 
egy eredményes szanálási rendszerhez szükségesek. Az FSB szerint a szanálási 
hatóságok lehetnek decentralizáltak is, de ebben az esetben nagyon erős együtt ‑
működésre és megállapodásokra van szükség. Ezenkívül egy szanálási rendszer ‑
nek egyértelmű jogkörrel kell rendelkeznie, gyorsan kell tudnia döntéseket hozni, 
valamint közvetlen és átlátható módon kell viszonyulnia a részt vevő bankokhoz.
Az eredményes szanálási mechanizmusok főbb jellemzői
Szanálási hatóság
Valamennyi területi joghatóságon belül olyan kijelölt igazgatási hatóságnak vagy 
hatóságoknak kell lenniük, amelyek szanálási jogkört gyakorolnak a szanálási 
rendszer alá tartozó társaságokon („szanálási hatóság“). Amennyiben egy jogha ‑
tóságon belül több szanálási hatóság működik, azoknak a különböző jogköreit, 
szerepeit és feladatait egyértelműen meg kell határozni, és koordinálni kell.
Amennyiben egy vállalatcsoport különböző tagjainak szanálásáért egy jogható ‑
ságon belül több szanálási hatóság felelős, az adott joghatóság szanálási rend ‑
szerének meg kell határoznia azt a vezető hatóságot, amely az adott joghatósá ‑
gon belüli jogi személyek szanálását koordinálja.
A szanálási hatóságnak jogszabályi feladatainak megfelelően függetlenül kell 
működnie, valamint átlátható folyamatokkal, stabil irányítással és megfelelő 
erőforrásokkal kell rendelkeznie, továbbá szigorú értékelési és elszámoltatha ‑
tósági mechanizmusokat kell bevezetni vele szembe a szanálási intézkedések 
eredményességének értékeléséhez. A hatóságnak rendelkeznie kell a szanálási 
intézkedéseknek a nagy és komplex vállalatok esetében történő végrehajtásához 
szükséges szakértelemmel, erőforrásokkal és operatív kapacitással.
Szanálási jogkör
A szanálást szabályozó rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a szanálás időben, 
még a pénzügyi intézmény mérleg szerinti fizetésképtelenné válását és tőkéjé ‑
nek teljes elvesztését megelőzően megkezdődhessen.1  Az FSB a globális pénzügyi 
rendszert figyelemmel kísérő 
és azzal kapcsolatban 
ajánlásokat közzétevő 
nemzetközi szervezet. 
A szervezetet a  G20 ‑ak 
2009. évi londoni 
csúcstalálkozója után , 2009 
áprilisában hozták létre 
a Pénzügyi Stabilitási Fórum  
(FSF) utódjaként. A tanács 
a G20 ‑országokból , az FSF 
tagjaiból, valamint az Európai 
Bizottságból  áll. Székhelye 
Svájcban, Bázelben található.VI. melléklet
53 Mellékletek
Szanálás alatt álló vállalatok finanszírozása
A joghatóságoknak magántőkéből finanszírozott betétbiztosítási vagy szanálási 
alapokat, illetve olyan finanszírozási mechanizmust kell létrehozniuk, amely a vál ‑
lalat szanálásához nyújtott ideiglenes finanszírozás költségeit utólag érvényesíti 
az ágazat felé.
Forrás:  Pénzügyi Stabilitási Tanács: Key attributes of effective resolution regimes for financial institutions  
(Pénzügyi vállalkozások eredményes szanálási mechanizmusainak főbb jellemzői), 2011. október.VI. melléklet
54 Mellékletek
Bibliográfia
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law  [Vol. 
25: 1] p. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in the 
EU, European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (March 2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  VOX , 
2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block towards 
a European Banking Union (the full Europeanisation of the ‘bank safety net’),  2nd 
Annual Research Conference of the IADI, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C., and an IMF Staff Team, A Banking Union for the Euro Area,  IMF, 
2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Centre for European Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX , 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA 
Academy of European Law, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Centre for European Policy Studies, CEPS 
Commentary, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Centre for European 
Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Pisani‑Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.VII. melléklet
55 Mellékletek
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s Bank ‑
ing Union?,  EGMONT, Royal Institute for International Relations, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union,  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s Single Supervisory Mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to Euro ‑
pean banking union,  BRUEGEL, 2013.
A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes , IMF, 2013.
Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union , German 
Council of Economic Experts, Annual Report 2012/13, 2013.
Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions , Financial 
Stability Board, 2011.VII. melléklet
56
Összefoglalás
V
A Bizottság megjegyzi, hogy az EBH nem felelős 
a pénzügyi szervezetek közvetlen felügyeletéért az 
EU‑ban. Az EBH‑t azzal a céllal hozták létre, hogy 
fokozza a belső piac működőképességét, különösen 
a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és 
egyenletes szintje révén. A Hatóságnak meg kell véde ‑
nie a közös értékeket, például a pénzügyi rendszer sta ‑
bilitását, a piacok és pénzügyi termékek átláthatósá ‑
gát, valamint a betétesek és befektetők védelmét. Meg 
kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst, és egyenlő 
versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá fokoznia 
kell a nemzetközi felügyeleti koordinációt a gazdaság 
egészének érdekében.
VI
A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy az EBH 
a felügyeleti konvergencia előmozdítása érdekében 
egyértelmű megbízatást és felhatalmazást kapott 
kötelező erejű határozatok meghozatalára, különösen 
a kötelező erejű közvetítés és az uniós jog feltételezett 
megsértésének vizsgálata kapcsán.
VIII
A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy az alapjogsza ‑
bály egyértelműen meghatározza a különböző szerep ‑
lők szerepét és feladatait. Egyes területeken hasznos 
lehet a további pontosítás.
Bevezetés
15
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó ren ‑
deletek egyértelműen meghatározzák mind az 
EBH, mind az EKB szerepét. Az egységes felügye ‑
leti mechanizmusról szóló rendelet ((31) és (32) 
preambulumbekezdés) és a módosított EBH‑rendelet 
((4) preambulumbekezdés) is kiemeli, hogy az egysé ‑
ges felügyeleti mechanizmus létrehozása nem érinti 
az EBH szerepét és feladatait. A Hatóság és az EKB 
szoros együttműködése egyes területeken (például 
a stressztesztek vagy a felügyeleti kézikönyv kapcsán) 
alapvető fontosságú lesz.A Bizottság  
válaszai
Észrevételek
25
A Bizottság megjegyzi, hogy 2010 óta mintegy 30 sza ‑
bálycsomagra tett javaslatot, azt biztosítandó, hogy 
minden pénzügyi szereplő, termék és piac megfele ‑
lőképpen szabályozott legyen és hatékony felügyelet 
alatt álljon. A Bizottság e javaslataival a vállaltakon 
túlmenően teljesítette a G20 ‑as kötelezettségvál ‑
lalásokból eredő jogalkotási feladatát. E szabályok 
alapvető keretet biztosítanak az EU mind a 28 tagál ‑
lama számára, és elősegítik a pénzügyi szolgáltatások 
egységes piacának megfelelő működését.
33
A Bizottság elismeri, hogy a Bizottság és az EBH 
néhány nyilvános konzultációt szűk időbeli keretek 
között volt kénytelen végrehajtani, ami azonban 
a kérdéses ügyek sürgősségével indokolható. A kon ‑
zultációs időszak egyes esetekben – például a G20 ‑as 
kötelezettségvállalások kapcsán – a betartandó határ ‑
idők miatt lett kivételesen rövidebb a szokásosnál.
34
A hozott intézkedések Bizottság általi átfogó értéke ‑
lése folyamatban van.
A hatásvizsgálatok a jövőre vonatkozó feltevése ‑
ken alapulnak. A válság kirobbanásakor nehéz volt 
elkülöníteni a szabályozói hatásokat a többi fontos 
tényezőtől, többek között a pénzügyi válság közvetlen 
következményeitől (például: fokozott kockázatkerülés, 
bizonytalan piaci körülmények, kivételes monetáris 
politikai beavatkozások és alacsony kamatlábak). 
A várt hatások számszerűsítéséhez nem állt rendelke ‑
zésre megfelelő viszonyítási alap. A válság előtti piaci 
feltételek nem szolgálhatnak megfelelő viszonyítási 
alapként, mivel pont azt a fellendülési‑visszaesési 
ciklust jellemzik, amelynek ismétlődését a pénzügyi 
reformokkal el kívánják kerülni.
A Bizottság válaszai 57
Az említett technikai standardok a következőket 
szabályozzák:
 – a 2013/36/EU irányelv 50. cikke szerinti, a székhely 
szerinti és a fogadó felügyeleti hatóságok közötti 
információcsere;
 – a 2013/36/EU irányelv 35., 36. és 39. cikke szerinti 
„útlevél‑bejelentések”;
 – a 2013/36/EU irányelv 113. cikke szerint a testületi 
tagok által hozandó, tőke ‑ és likviditási követelmé ‑
nyekre vonatkozó együttes határozatok;
 – a 2013/36/EU irányelv 116. cikke szerinti felügyeleti 
kollégiumok működése.
50
Az EBH minden évben kiad egy jelentést, amelyben 
ismerteti a felügyeleti kollégiumok működésében 
tapasztalt hiányosságokat és javulást.
68
A vegyes bizottság strukturális keretei között az 
európai felügyeleti hatóságok egyre több fogyasztó ‑
védelmi intézkedést dolgoznak ki. A panaszkezelés 
területén például a kereszthivatkozásos technika 
alkalmazásával biztosítják, hogy mindhárom – banki, 
értékpapír‑piaci és biztosítási – területen hasonló 
szabályok érvényesüljenek, az ágazati sajátosságok 
figyelembevételével.
72
A Bizottság megjegyzi, hogy a fogyasztó ‑ és 
a befektetővédelem az európai felügyeleti hatóságok 
egyik alapfeladata. Igaz ugyan, hogy a hatóságok 
továbbra is csak korlátozott mértékben hozhatnak 
jogilag kötelező erejű határozatokat egyes termé ‑
kek/tevékenységek tiltására (lásd az EBH‑rendelet 9. 
cikkének (5) bekezdését), ilyen irányú tevékenységük 
azonban nem korlátozódik e hatáskörre.A reformok emellett egy egyértelmű, átfogó stratégi ‑
ára épülnek, amely nemzetközi (G20 ‑as) kötelezettség ‑
vállalásokat is tartalmaz. A Bizottság a reformfolyamat 
során koherens szabályalkotásra és az egységesség 
ellenőrzésére törekedett. A jogalkotási javaslatok 
többségét ennek megfelelően egyedi hatásvizsgálatok 
kísérték. A válságra adott szabályozói válasz részeként 
elfogadott jogszabályok többsége a hatás különböző 
szakaszokban történő újraértékelése érdekében felül ‑
vizsgálatra vonatkozó rendelkezést (vagy rendelkezé ‑
seket) tartalmaz.
41
Az EBH‑t azzal a céllal hozták létre, hogy különösen 
a szabályozás és a felügyelet magas, eredményes és 
egységes szintjének biztosítása révén javítsa a belső 
piac működését. A Hatóságnak meg kell védenie 
a közös értékeket, például a pénzügyi rendszer stabi ‑
litását, a piacok és pénzügyi termékek átláthatóságát, 
valamint a betétesek és befektetők védelmét. Meg 
kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst, és egyenlő 
versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá fokoznia 
kell a nemzetközi felügyeleti koordinációt a gazdaság 
egészének érdekében.
49
A Bizottság elismeri, hogy az EBH felügyeleti kollégiu ‑
mokban betöltött szerepe a gyakorlatban korlátozott, 
de rámutat az alábbiakra:
 – a felügyeleti kollégiumok működése 2011 óta javul 
(lásd az EBH éves áttekintését a felügyeleti kollégi ‑
umok működéséről);
 – az EBH az egységes felügyeleti mechanizmus 
elfogadásával jogot kapott a testület üléseinek 
összehívására;
 – 2014 során várhatóan sor kerül számos, EBH 
által kidolgozott technikai standard elfogadá ‑
sára. E standardok alkalmazása nagyban segíti 
majd a felügyeleti kollégiumok gyakorlatainak 
harmonizációját.
A Bizottság válaszai 58
1. ajánlás  – Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy 
a nyilvános konzultáció időtartama tekintetében 
a sürgősség indokolta kivételektől eltekintve mindig 
szigorúan betartja a bevált gyakorlatra vonatkozó 
iránymutatást.
1. ajánlás  –Harmadik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy 
a szabályozói csomag hatásainak ágazatokat átfogó 
értékelése folyamatban van.
84
A szabályozással kapcsolatos munka jelentősége 
miatt az EBH főként ezen aspektusra összpontosított, 
felügyeleti konvergenciával kapcsolatos megbízatá ‑
sát háttérbe szorítva. A Bizottság várakozása szerint 
a helyzet középtávon változni fog. Megjegyzi továbbá, 
hogy az EBH felhatalmazással és jogkörrel is rendel ‑
kezik a felügyeleti konvergencia, illetve a tagállami 
felügyeleti hatóságok közötti vitarendezés kapcsán.
3. ajánlás  – Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és megjegyzi, 
hogy az egységes felügyeleti mechanizmusra vonat ‑
kozó átfogó csomag az EBH stressztesztekben betöl ‑
tött szerepét is megerősítette.
3. ajánlás  – Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és rá kíván mutatni 
a bankok szanálásáról szóló, nemrégiben elfogadott 
irányelvre, amely európai keretet biztosít a bankok 
szanálására. Politikai megállapodás született továbbá 
az euróövezetre vonatkozó Egységes Szanálási Testü ‑
letet és Egységes Szanálási Alapot magában foglaló 
Egységes Szanálási Mechanizmusról, amelyet azonban 
még formálisan is el kell fogadni. Az Egységes Szaná ‑
lási Mechanizmussal összefüggésben egy vagy több 
potenciális védőháló kialakítása is szóba fog kerülni.Az EBH például az EBH‑rendelet 16. cikkével össz ‑
hangban saját kezdeményezésre iránymutatásokat 
bocsáthat ki, és nincs szüksége külön felhatalmazásra 
az ágazati jogalkotás kapcsán.
79
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet egyér ‑
telműen meghatározza az EBH szerepét és megbíza ‑
tását, amelyet az EKB és a részt nem vevő tagállamok 
hatóságai közötti egyetértési megállapodások sem 
kérdőjelezhetnek meg.
Következtetések és ajánlások
82
A teljes körű bankunió megvalósításának célja nem 
kérdőjelezi meg az EBH létét, mivel annak alapvető 
szerepe van az egységes piac megóvásában.
83
A pénzügyi válságra adott szabályozói válasz hatásait 
mérő, ágazatokat átfogó bizottsági értékelés folya ‑
matban van.
1. ajánlás  – Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, mely szerint elég 
időt kell biztosítani az EBH számára a technikai stan ‑
dardok kidolgozására, és megjegyzi, hogy e szempont 
már érvényesül: a Bizottság a jogalkotási javasla ‑
taiban következetesen a vonatkozó alap‑jogiaktus 
hatálybalépéséhez viszonyított határidőket ír elő 
a technikai standardokra vonatkozó felhatalmazások 
kapcsán (általában 12, de legalább 6 hónapot). Fontos 
ugyanakkor megjegyezni, hogy a határidőket végül 
a társjogalkotók rögzítik. Az ajánlás többi része a Parla ‑
mentet és a Tanácsot érinti.
A Bizottság válaszai 59
Az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rende ‑
let ((31) preambulumbekezdés) egyértelműen előírja, 
hogy az EKB‑nak együtt kell működnie az európai 
felügyeleti hatóságokkal.
6. ajánlás  – Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és meg kívánja 
jegyezni, hogy az alapjogszabályok egyértelműen 
meghatározzák az említett szereplők szerepét, de 
együttműködésük részletei és a jogalkalmazás tekinte ‑
tében további pontosításra van szükség. Az egységes 
felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet egyetér ‑
tési megállapodások kötését írja elő például az EKB 
és a részt nem vevő tagállamok felügyeleti hatóságai 
között.
6. ajánlás  – Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és meg kívánja 
jegyezni, hogy az EKB már határozatot hozott az EKB 
és a tagállami felügyeleti hatóságok közötti együttmű ‑
ködésről és a munka koordinálásáról.
6. ajánlás – Harmadik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és meg kívánja 
jegyezni, hogy az egységes felügyeleti mechaniz ‑
musról szóló rendelet már kitér e kérdésre ((31) 
preambulumbekezdés).87
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy 
a fogyasztó ‑ és a befektetővédelem az EBH egyik 
alapfeladata. Igaz ugyan, hogy a hatóságok továbbra 
is csak korlátozott mértékben hozhatnak jogilag köte ‑
lező erejű határozatokat egyes termékek/tevékeny ‑
ségek tiltására (lásd az EBH‑rendelet 9. cikkének (5) 
bekezdését), ilyen irányú tevékenységük azonban nem 
korlátozódik e hatáskörre.
88
A Bizottság szerint a fogyasztóvédelem kapcsán job ‑
ban ki lehetne használni az európai felügyeleti ható ‑
ságok vegyes bizottságát. Az összetettség növelése 
ellenére ez a megoldás biztosítaná a koordinációt, és 
növelné a fogyasztóvédelem egységességét.
4. ajánlás
A Bizottság a maga részéről elfogadja ezt az ajánlást, 
és meg kívánja jegyezni, hogy a vegyes bizottság 
létrehozása és rendszeres ülésezése elősegítette és 
javította a fogyasztóvédelmi kérdésekben kialakí ‑
tott vélemények ágazatközi cseréjét. E terület ügyeit 
a vegyes bizottság alapfeladatai közé kell sorolni. 
A fogyasztóvédelem középpontjában állt a Bizottság 
által nem rég előterjesztett számos egyéb jogalko ‑
tási javaslatnak is (többek között a bankszámlákra, 
a lakossági befektetési csomagtermékekre vagy a biz ‑
tosításközvetítésre vonatkozó javaslatnak). Nemrégi ‑
ben elfogadták a jelzáloghitel‑irányelvet, és politikai 
megállapodás született a MiFID II irányelvről is.
90
A módosított EBH‑rendelet ((4) preambulumbekezdés) 
és az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló 
rendelet ((32) preambulumbekezdés) kiemeli, hogy az 
EKB felügyeleti feladatokkal történő megbízása nem 
érintheti az EBH szerepét, illetve meglévő hatáskörét 
és feladatait. Fontos szem előtt tartani, hogy az EBH 
maga nem felügyelet.
További megfontolást érdemel, hogy miként 
lehetne javítani az EBH jogilag kötelező erejű (pél ‑
dául a közvetítésre vagy az uniós jog megsértésére 
vonatkozó) döntéshozatali hatáskörét. A kérdést 
a Bizottság a soron következő EFSF‑jelentésben fogja 
megvizsgálni.
60
V
Az EBH hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az EBH Unión 
belüli felügyeleti konvergenciára gyakorolt hatása 
jelentősen javulhasson, az EBH elsődleges jogban 
meghatározott megbízása megváltoztatására lenne 
szükség. Az EBH hatásköreivel kapcsolatos megszo ‑
rítások ellenére az EBH jelentős előrelépést ért el 
a bankok határokon átnyúló felügyeletének javítása és 
a felügyeleti kollégiumok működése terén.
VI
Az EBH rámutat arra, hogy a szűk jogi hatáskörök (pél ‑
dául a kötelező erejű közvetítés kezdeményezéséhez 
való jog hiánya) és a hatáskörrel rendelkező nemzeti 
hatóságok közvetítés iránti kérelmeinek korlátozott 
száma ellenére nyolc ügyben folytatott le sikeres nem 
kötelező erejű és kötelező erejű közvetítést, amely 
ügyek mindegyike kölcsönösen elfogadható megol ‑
dással zárult.
Az EBH kiemeli, hogy a stressztesztek megbízható ‑
ságának EU‑szerte történő megerősítéséhez az EBH 
elsődleges jogban meghatározott megbízásának meg ‑
változtatása szükséges. A jelenlegi szabályok alapján 
az EBH szerepe a stressztesztek „kezdeményezésére 
és összehangolására” korlátozódik, a stresszteszt 
végrehajtásával kapcsolatos jogi felelősség és a részt 
vevő bankokkal való kapcsolattartás pedig továbbra 
is a hatáskörrel rendelkező hatóságokra hárul. Ennek 
folytán az EBH‑ra nagy felelősség és hírnévkockázat 
hárul anélkül, hogy ténylegesen befolyásolhatná 
a stressztesztek eredményeit.
VIII
Az EBH az egyetértési megállapodásokat nem tartja 
megfelelő eszköznek a szerepkörök és felelősségek 
EBH, az Európai Központi Bank (EKB) és a hatáskörrel 
rendelkező nemzeti hatóságok közötti pontosítására, 
és úgy véli, hogy bármilyen ilyen jellegű pontosítás 
csak az elsődleges jog szintjén történő módosítások 
révén valósítható meg.Összefoglalás
III
Az EBH‑nak szilárd meggyőződése, hogy a szabályo ‑
zási és felügyeleti hatáskörei és jogosultságai tekinte ‑
tében megszabott korlátokon belül sikerült teljesítenie 
célkitűzéseit. Az EBH úgy véli, hogy az EU pénzügyi 
stabilitásának védelmét illető korlátok a monetáris 
unió intézményi kialakításának hiányosságaiból ered ‑
tek, különösen a felügyelet integrált rendszerének és 
a közös pénzügyi védőhálónak a hiányából, nem pedig 
a feladatok EBH általi hiányos teljesítéséből. Ezekre 
a hiányosságokra immár a bankunió nyújt megoldást.
Továbbá, ami a fogyasztóvédelmet illeti, az EBH 
megbízását e területen számos korlátozás határolja 
be, különösen a következők: i. az EBH fellépési körébe 
az alapító rendeletben semmilyen fogyasztóvédelmi 
jogszabályt nem vettek fel; ii. az EBH 2011 ‑ben, 2012 ‑
ben vagy 2013 ‑ban az uniós irányelvekben semmi ‑
féle fogyasztóvédelmi megbízást nem kapott; és 
iii. korlátozott azoknak a pénzügyi intézményeknek 
a köre, amelyekhez az EBH eszközeit címezheti, és nem 
foglalja magában a fogyasztóvédelmi szempontból 
lényeges összes pénzügyi intézményt.
IV
Az EBH megjegyzi, hogy nem vonták be az elsődleges 
uniós banki jog előkészítésébe, és nem volt befo ‑
lyása az EBH jogszabályokban foglalt megbízásaira és 
határidőire.
Az EBH teljes mértékben elkötelezett a termékeivel 
kapcsolatos megfelelő nyilvános konzultációs folya ‑
matok tiszteletben tartása mellett, ideértve a banki 
érdekképviseleti csoport bevonását is. Az a néhány 
eset, amikor a nyilvános konzultáció időtartamát 
illetően eltértek az EBH bevett gyakorlatától, a megbí ‑
zások időben, a jogalkotók által kívülről megszabott 
határidőkön belül teljesítése melletti elkötelezett ‑
ségből eredt, annak érdekében, hogy bizonyosságot 
nyújtsanak a pénzügyi piaci szereplőknek.Az Európai Bankhatóság 
válaszai
Az Európai Bankhatóság válaszai 61
43
Az EBH közvetítéssel kapcsolatos szerepkörét a jog ‑
szabályok határolják be. Az EBH nem kezdeményezhet 
kötelező erejű közvetítést, kivéve, ha az elsődleges 
jog e tekintetben konkrét megbízást határoz meg. 
Ezenkívül jogbizonytalanság áll fenn azzal kapcso ‑
latban, hogy az EBH beavatkozhat‑e azokon a terü ‑
leteken, amelyeken eltér a hatáskörrel rendelkező 
hatóságok valamely felügyeleti megítélése – egyesek 
amellett érvelnek, hogy az EBH csak abban az esetben 
bírálhatja felül a nemzeti hatóságok döntéseit, ha ez 
utóbbiak megsértették az uniós jogot. A korlátozott 
hatáskörök és a hatáskörrel rendelkező nemzeti ható ‑
ságok közvetítés iránti kérelmeinek kis száma ellenére 
az EBH nyolc közvetítési ügyben sikeresen ellátta 
nem kötelező és kötelező erejű közvetítői szerepkö ‑
rét (idetartozik két olyan ügy, amelyek egy kötelező 
erejű közvetítés iránti kérelem egyeztetési szakaszá ‑
ban merült fel, öt nem kötelező erejű közvetítési ügy, 
valamint egy informális közvetítési ügy), és valamen y‑
nyi esetben elősegítette a kölcsönösen elfogadható 
megoldást (négy ügy formális, jóllehet nem kötelező 
erejű megállapodással, négy ügy pedig konszenzusos 
informális megállapodással zárult).
Az EBH stressztesztekben betöltött szerepét illetően 
lásd az EBH 3. ajánlásra vonatkozó válaszát.
Közös válasz a 49., 50., 51. és 
52. bekezdésre
Lásd az EBH 2. ajánlásra vonatkozó válaszát.
54
2014 első negyedévében két kötelező erejű közvetítés 
iránti kérelem érkezett be az EBH‑hoz a hatáskörrel 
rendelkező nemzeti hatóságoktól.
55
Noha az EBH‑nak nincs jogalapja arra, hogy köte ‑
lező erejű közvetítést kezdeményezzen, és 2014 első 
negyedévében csak két kötelező erejű közvetítés 
iránti kérelem érkezett be hozzá valamely hatáskörrel 
rendelkező nemzeti hatóságtól, az EBH mindazonáltal 
nyolc közvetítési ügy felügyelete érdekében intézke ‑
dett (lásd az EBH 43. bekezdésre vonatkozó válaszát is).Meggyőződésünk, hogy az EKB‑ra felügyeleti szerep ‑
körében háruló feladatok és az EBH feladatai egyértel ‑
műek, és teljes mértékben összhangban állnak azzal, 
hogy az EKB – bármely másik hatáskörrel rendelkező 
nemzeti hatósághoz hasonlóan – hatáskörrel rendel ‑
kező hatóság, ha e szerepkörben jár el. Az EBH nem 
köt egyetértési megállapodást a hatáskörrel rendel ‑
kező nemzeti hatóságokkal, mivel azok közvetlenül 
részt vesznek az EBH munkájában, és képviseltetik 
magukat az EBH döntéshozatali szervében, a felügye ‑
leti tanácsban. Az EBH nem tartja helyénvalónak, hogy 
az EKB‑t a többi hatáskörrel rendelkező hatóságtól 
eltérő bánásmódban részesítse, amikor az felügyeleti 
hatóságként jár el – ugyanakkor az EBH egyetértési 
megállapodást kötött az EKB‑val mint monetáris 
hatósággal.
Bevezetés
2. táblázat: az egységes 
szabálykönyvre vonatkozó sor
A 2. táblázat (az egységes szabálykönyvre vonatkozó 
sor) adatokat tartalmaz az EBH 2012 ‑es szabályozási 
termékeire vonatkozóan. Az EBH 2013 ‑ban 36 szabá ‑
lyozástechnikai standardtervezetet és 21 végrehaj ‑
tás‑technikai standardtervezetet nyújtott be meg ‑
erősítésre az Európai Bizottságnak, 2 iránymutatást, 
4 ajánlást, 6 véleményt adott ki, valamint 56 nyilvános 
konzultációt folytatott le.
15
Lásd az EBH 6. ajánlásra vonatkozó válaszát.
Észrevételek
Közös válasz a 28. és a 33. bekezdésre
Lásd az EBH 1. ajánlásra vonatkozó válaszát.
Az Európai Bankhatóság válaszai 62
A Dexiát illetően: az egész Unióra kiterjedő, 2011 ‑es 
stresszteszt keretében a Dexiát Európa biztonságo ‑
sabb bankjainak egyikeként értékelték (91 bank közül 
13. lett a rangsorban), de az EBH a magánszektor bevo ‑
nására vonatkozó görögországi döntés előtt nem érté ‑
kelhette le az állampapírokat anélkül, hogy összeütkö ‑
zésbe ne kerüljön az EU Tanácsának nyilatkozataival. 
Mindazonáltal az EBH által a projekt végén biztosított 
átláthatóság révén egyértelműen fény derült a Dexia 
államadósság‑kitettségeire és gyenge tőkepozíciójára, 
miután ezeket a kitettségeket valós értéken értékelték.
A Bankiát illetően: az egész Unióra kiterjedő 
stresszteszt szerint (kedvezőtlen forgatókönyv) 
a Bankia alaptőke‑megfelelési mutatója 2012 végére 
5,4% ‑ra csökkenne, ami továbbra is meghaladja az 
előírt minimális 5% ‑os küszöböt. Az EBH azonban azt 
ajánlotta, hogy a küszöb feletti, de ahhoz közel eső 
bankok is erősítsék meg tőkepozíciójukat. Ezenfelül 
az eredmények olyan kiinduló adatokon alapultak, 
amelyeket nem vetettek eszközminőségi felülvizsgálat 
alá, és amelyekből így nem derültek ki a későbbiekben 
felfedezett veszteségek.
Az SNS Bankot illetően: az egész Unióra kiterjedő 2011 ‑
es stresszteszt szerint az SNS Bank alaptőke‑megfele ‑
lési mutatója az előírt 5% ‑os minimumot jóval meg ‑
haladó 8,4% volt, ami 2012 végére 7% ‑ra csökkenne. 
Ez a szint azonban olyan kiinduló adatokon alapult, 
amelyeket nem vetettek eszközminőségi felülvizs ‑
gálat alá, és amelyek csak két évvel később kerültek 
napvilágra, ami ráirányítja a figyelmet a gördülő 
stressztesztprogram szükségességére. Az EBH azt is 
megjegyzi, hogy a bank a stresszteszt időtávján túl 
kényszerült átszervezésre.
Közös válasz a 67 . és a 72. bekezdésre
Lásd az EBH 4. ajánlásra vonatkozó válaszát.57
Az egész Unióra kiterjedő stresszteszt eddig példát ‑
lan mértékű átláthatóságot és a bankok kitettségeire 
és tőkeösszetételére vonatkozó adatszolgáltatást 
biztosított, lehetővé téve a piaci szereplők számára, 
hogy tájékozott álláspontot alakítsanak ki az uniós 
bankszektor ellenálló képességével kapcsolatban, 
és kulcsfontosságú lépést jelentett i. a nyilvánosság 
ismereteinek és az uniós bankokba vetett bizalmának 
javítása, valamint ii. az EBH feltőkésítésre vonatkozó 
2012 ‑es ajánlásának előkészítése terén. A piaci fegyel ‑
met tovább lehetne fokozni a mérlegadatok bankok 
általi rendszeres és következetes közlése révén, amit 
eredményesebben elő lehetne segíteni, ha az EBH 
megerősített jogi megbízást kapna a bankok adatai ‑
nak a felügyeleti adatszolgáltatás alapján történő 
közzétételére vonatkozóan.
Közös válasz az 59., 60. és 
61. bekezdésre
Lásd az EBH 3. ajánlásra vonatkozó válaszát.
1. háttérmagyarázat
Az EBH rámutat arra, hogy nem rendelkezett olyan 
megbízással, amelynek alapján a 2011 ‑es stresszteszt 
előtt eszközminőségi felülvizsgálatot végezhetett 
volna (amely feltárhatta volna a Bankia és esetleg az 
SNS Bank problémáit), vagy pedig közvetlenül meg ‑
kereshette volna a bankokat és megkérdőjelezhette 
volna eredményeiket – e két feladat mindegyike 
a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok felelőssé ‑
gébe tartozott.
Az EBH megállapítja, hogy az 1. háttérmagyará ‑
zat olyan bankokat említ, amelyek problémákkal 
küzdöttek, és amelyek végül mentőövet kaptak, 
a stressztesztet követő több mint egy évvel és 
a stresszteszt 2011–2012 ‑es időtávján túl.
Ami a példaként felhozott bankokat illeti, az EBH pon ‑
tosítja a következőket:
Az Európai Bankhatóság válaszai 63
Az EBH a nagy mennyiségű szabályozási standarddal, 
iránymutatással, ajánlással, véleménnyel és figyel ‑
meztetéssel jelentősen hozzájárult az uniós pénzügyi 
intézmények egységes szabálykönyvéhez, ami az 
egységes piac hatékony működésének és ellenálló 
képességének javításában is közreműködött. Az EBH 
igyekezett az alapító rendeletben számára meghatáro ‑
zott összes eszközzel és lehetőséggel élni, az egységes 
piac integritásának védelmében is. Ezenkívül az EBH 
hangsúlyozni kívánja, hogy ezt a célkitűzést az EBH 
költségvetésének és forrásainak határain, valamint az 
EBH szabályozási és felügyeleti hatáskörei és jogo ‑
sultságai tekintetében megszabott korlátokon belül 
érte el. Egyértelművé kell tenni, hogy az EU pénzügyi 
stabilitásának védelmét illető korlátok a monetáris 
unió intézményi kialakításának hiányosságaiból ered ‑
tek, különösen a felügyelet integrált rendszerének és 
a közös pénzügyi védőhálónak a hiányából, nem pedig 
az EBH feladatainak hiányos teljesítéséből. Ezekre 
a hiányosságokra immár a bankunió nyújt megoldást. 
Lásd az EBH 3. és 6. ajánlásra vonatkozó válaszát is.
83
Lásd az EBH 1. ajánlásra vonatkozó válaszát.
1. ajánlás
Az EBH elfogadja az ajánlást.
Az EBH teljes mértékben elkötelezett a termékeivel 
kapcsolatos megfelelő nyilvános konzultációs folya ‑
matok mellett, és azokat szigorúan tiszteletben tartja, 
ideértve a banki érdekképviseleti csoport bevonását 
is. Az a néhány eset, amikor a nyilvános konzultáció 
időtartamát illetően eltértek az EBH bevált gyakor ‑
latától, az EBH az iránti elkötelezettségéből eredt, 
hogy időben, a jogalkotók által kívülről megszabott 
határidőkön belül teljesítse megbízásait. Ezzel az EBH 
azon célkitűzését követte, hogy bizonyosságot nyújt ‑
son a pénzügyi piac és szereplői számára, és védje 
a közérdeket. Megjegyezzük, hogy a vizsgált időszak 
alatt az EBH‑hoz utalt összes megbízást időben és az 
előírt határidőn belül teljesítettük (a CRD 78. cikkében 
meghatározott megbízások kivételével, amelyekre 
vonatkozóan előzőleg új határidőkben állapodtunk 
meg a Bizottsággal).77
Az egész Unióra kiterjedő stressztesztek megbízható ‑
ságának erősítése érdekében az EBH felhívja a figyel ‑
met arra, hogy az EBH elsődleges jogban meghatáro ‑
zott megbízásának módosítására van szükség (lásd az 
EBH 3. ajánlásra vonatkozó válaszát).
Az EBH megállapítja, hogy az egységes felügyeleti 
mechanizmus létrehozása fokozott operatív kapcso ‑
latokat tesz majd szükségessé az EKB‑val, különö ‑
sen a stressztesztek végrehajtásával és az egységes 
felügyeleti kézikönyv kidolgozásával kapcsolatban. Az 
EBH pontosítja, hogy az EBH jogi megbízása szerint az 
európai felügyeleti kézikönyv az Unióban alkalmazott 
bevált felügyeleti gyakorlatok nem kötelező jellegű 
gyűjteményét fogja megjeleníteni. A megbízás nem 
teszi lehetővé az EBH számára a bevált felügyeleti 
gyakorlatok egész Unióban történő maximális harmo ‑
nizálásának elérését, és nem teszi lehetővé a hatáskör ‑
rel rendelkező hatóságok – mint például az EKB – által 
alkalmazott meglévő kézikönyvek felváltását sem.
79
Lásd az EBH 2. és 6. ajánlásra vonatkozó válaszát.
Következtetések és ajánlások
82
Az EBH‑nak szilárd meggyőződése, hogy sikerült telje ‑
sítenie a közérdek védelmére és a pénzügyi rendszer 
stabilitásához és hatékonyságához való hozzájárulásra 
vonatkozó célkitűzését. A bankok tőkepozíciójának az 
EBH fellépése révén kiváltott megerősítése lenyűgöző: 
az uniós bankok az egész Unióra kiterjedő stresszteszt 
befejeződése előtt 50 milliárd EUR tőkét szereztek, 
hogy átmenjenek a teszten; az EBH feltőkésítésre 
vonatkozó ajánlása az összes jelentős uniós bankot 
rákényszerítette az elsődleges alapvető tőke 9% ‑os – 
a minimumkövetelményt jóval meghaladó – szintjének 
elérésére, figyelembe véve az állampapír‑portfólió ‑
jukban rejlő kockázatokat is; ez az európai bankok 
tőkemegfelelési mutatójának több mint 200 mil ‑
liárd EUR összegű megerősítését eredményezte. 
Az Európai Bankhatóság válaszai 64
amelyekben ez utóbbiak megsértették az európai 
jogot; továbbá az EBH egységes felügyeleti kézikönyv 
kidolgozására vonatkozó megbízása nem teszi lehe ‑
tővé a bevált felügyeleti gyakorlatok EU‑szerte történő 
maximális harmonizálásának elérését.
Az EBH hatásköreivel kapcsolatos fenti megszorítások 
ellenére az EBH jelentős előrelépést ért el a felügyeleti 
kollégiumok működésének javítása terén. Továbbá 
lépésváltás történt az EBH 2011 ‑es létrehozása óta, 
mivel immár az összes kollégium közös kockázatérté ‑
keléseket végez, és közös határozatokat hoz.
Az EBH – konkrétan 2013 ‑ban – 43 kollégiumot köve ‑
tett szorosan nyomon, és ennek részeként 93 fizikai 
ülésen vett részt, és 26 konferenciahíváshoz csatla ‑
kozott. 2011 óta az EBH kéri az összevont felügyeletet 
ellátó hatóságokat, hogy időszerű és releváns témák 
(mint például a 2011 ‑es feltőkésítési program, a 2011 ‑
es és 2014 ‑es stressztesztek, valamint a helyreállítási 
tervekre, a tőke megőrzésére és az eszközminőségi 
felülvizsgálatra vonatkozó 2013 ‑as ajánlások), valamint 
intézményspecifikus vagy országspecifikus témák 
(mint például a székhely szerinti országok makro ‑
gazdasági körülményei, banki sürgősségi intézkedé ‑
sek és válsághelyzetek) megvitatása céljából hívják 
össze a kollégiumokat. Az EBH azt is kérte, hogy az 
összevont felügyeletet ellátó hatóságok vegyenek 
fel a napirendre olyan pontokat, amelyek keretében 
konkrét témákat vitatnak meg, így például a fizetési 
halasztást, a vészhelyzeti terveket, a magatartási 
kockázatokat és az EBH kockázati jelzőrendszerét. Az 
EBH éves belső jelentéseket készített az EBH felügye ‑
leti tanácsa számára a kollégiumok működése terén 
tett előrelépésről és a javításra szoruló területekről, 
amelyek a bevont felügyeleti hatóságok körében 
a kockázatokra vonatkozó érdemi megbeszélések 
terén tett előrelépésről tanúskodnak. Az EBH készí ‑
tett egy magatartási kódexet azt biztosítandó, hogy 
a nemzeti intézkedésekről előzetesen konzultáljanak, 
valamint egy székhely szerinti és befogadó hatóságok 
közötti együttműködésre vonatkozó jegyzőkönyvet, 
amelynek célja annak biztosítása, hogy az eszközminő ‑
ségi felülvizsgálatokat és stresszteszteket a kollégiu ‑
mokban megvitassák. Továbbá, az EBH a kollégiumok 
működése területén szabályozás ‑ és végrehajtás‑tech ‑
nikai standardokat dolgozott ki, amelyeket 2014 ‑ben 
fognak elfogadni (a székhely szerinti és a befogadó 
ország felügyelete közötti információcserére vonat ‑
kozó szabályozás ‑/végrehajtás‑technikai standard, 
az útlevelek bejelentésére vonatkozó szabályozás ‑/Az EBH megjegyzi, hogy nem vonták be az elsődleges 
uniós banki jog előkészítésébe, és nem volt befolyása 
az EBH jogszabályokba foglalt megbízásaira és határ ‑
időire. Ha erőteljesebben bevonnák az EBH‑t a jogal ‑
kotási folyamatba, és megerősítenék a Bizottság és 
a társjogalkotók számára betöltött tanácsadói szere ‑
pét, az EBH képes lenne arra, hogy optimálisan ellássa 
a politikai döntéshozók által előirányzott szerepét, és 
teljesítse az egységes szabálykönyv őreként kapott 
megbízását. A gyakorlatban ez a következők útján 
lenne elérhető: i. a jogalkotási javaslatok közzététele 
előtt informális egyeztetés a Bizottság szolgálatai 
részéről; ii. jogi kötelezettség, amelynek értelmében 
az EBH alapító rendeletében meghatározott érdekelt ‑
ségi területeire tartozó ügyekben konzultálni kell az 
EBH‑val; iii. követelmény, amelynek megfelelően fel 
kell hívni a Bizottság figyelmét azokra a területekre, 
amelyeken a nemzeti szabályok és gyakorlatok eltéré ‑
sei akadályozzák az egységes piac működését, és jog ‑
szabályi beavatkozást tesznek szükségessé. Ezekhez 
a követelményekhez társulhatna a szövegtervezetek 
EU Tanácsában zajló kidolgozására, valamint az EU 
Tanácsa, a Parlament és a Bizottság közötti háromol ‑
dalú egyeztetésekre vonatkozó információkhoz való 
folyamatos hozzáférés, és előnyben részesíthetnék az 
EBH‑hoz utalt megbízások tartalmának és határidejé ‑
nek előzetes megvitatását.
85
Lásd az EBH 2. ajánlásra vonatkozó válaszát.
2. ajánlás
Az EBH elfogadja az ajánlást, de hangsúlyozza, hogy 
ahhoz, hogy az EBH EU‑n belüli felügyeleti konver ‑
genciára gyakorolt hatása jelentősen javulhasson, 
változásra lenne szükség az EBH elsődleges jogban 
meghatározott megbízásában. Az EBH‑nak nincs 
jogosultsága arra, hogy kollégiumi üléseket hívjon 
össze, ami továbbra is az összevont felügyeletet ellátó 
hatóság hatásköre, és az EBH nem vesz részt a kollé ‑
giumok döntéshozatalában; az EBH‑nak nincs olyan 
megbízása, amelynek alapján kötelező erejű közve ‑
títést kezdeményezhetne a hatáskörrel rendelkező 
hatóságok között, és jogbizonytalanság áll fenn azzal 
kapcsolatban, hogy az EBH beavatkozhat‑e azokon 
a területeken, amelyeken eltér a hatáskörrel rendel ‑
kező hatóságok általi felügyeleti megítélés – egyesek 
amellett érvelnek, hogy az EBH csak azokban az ese ‑
tekben bírálhatja felül a nemzeti hatóságok döntéseit, 
Az Európai Bankhatóság válaszai 65
A fentiekre figyelemmel az EBH úgy véli, hogy 
a stressztesztek végrehajtásában betöltött szerepét 
meg kell erősíteni – lehetővé téve az EBH számára, 
hogy közvetlenül kapcsolatba lépjen a bankokkal, 
szakértői elemzéseket végezzen, megkérdőjelezze 
a stresszteszteken elért banki eredményeket, és a ban ‑
kokról a felügyeleti adatszolgáltatás alapján adatokat 
tegyen közzé az EBH honlapján –, vagy gyökeresen át 
kell gondolni.
Az egyik lehetőség az egész Unióra kiterjedő 
stresszteszt közzétételi és átláthatósági programmá 
való átalakítása lenne, amellyel kapcsolatban az EBH 
arra helyezné a hangsúlyt, hogy biztosítsa a felügyele ‑
tek számára a stressztesztjeik végrehajtásához szüksé ‑
ges eszközöket, és az egész EU‑ra vonatkozó eredmé ‑
nyek átláthatósági adatközpontjaként működjön. Ez 
kiegészítené a hatáskörrel rendelkező hatóságok által 
lebonyolított felügyeleti stresszteszteket, az USA‑ban 
a Dodd‑Frank‑féle törvénnyel bevezetett keretrend ‑
szer mintájára.
Mindeme változtatások bármelyikének elvégzéséhez 
elsődleges jogi jogalap lenne szükséges.
87
Lásd az EBH 4. ajánlásra vonatkozó válaszát.
Az EBH pontosítja, hogy az EBH belső eljárási szabály ‑
zatának közelmúltbeli módosítása igyekezett orvo ‑
solni az EBH döntéshozatali folyamataiban a nemzeti 
fogyasztóvédelmi hatóságok elégtelen képviselete 
jelentette jogi hiányosságot. Az EBH felügyeleti 
tanácsának a 2013. novemberben módosított és az 
EBH honlapján nyilvánosan elérhető eljárási szabály ‑
zata ugyanis kifejezetten kimondja a következőket 
(2. cikk (4) bekezdés): „Ha valamely szavazó tag nem 
hoz magával képviselőt az érintett nemzeti hatóságtól 
a 2. cikk (3) bekezdésével összhangban, a szavazó tag 
a felelős az e nemzeti hatósággal való koordinációért, 
annak biztosítására, hogy a szavazó tag kellően tájé ‑
kozott legyen a napirendi pontról ahhoz, hogy el tudja 
látni feladatát.”végrehajtás‑technikai standard, valamint a tőke ‑ és 
likviditási követelményekre vonatkozó együttes hatá ‑
rozatra vonatkozó végrehajtás‑technikai standard). 
Végezetül az EBH nyolc alkalommal sikeresen ellátta 
közvetítői szerepét (a megbízásában meghatározott 
közvetítői szerepének korlátain belül), és valamen y‑
nyi esetben kölcsönösen elfogadható megoldásokat 
segített elő.
2013/14 ‑ben sor került annak a folyamatnak a meg ‑
erősítésére és formalizálására, amelyen keresztül az 
EBH munkatársai visszajelzést nyújtanak az összevont 
felügyeletet ellátó hatóságnak, az EBH felügyeleti 
tanácsa által adott konkrét visszajelzés alapján is. Az 
EBH 2014 ‑ben saját házon belüli rendszerébe költöz ‑
tette át az informatikai platformot, ami nagyobb fokú 
ellenőrzést tesz majd lehetővé számára, és azt is előse ‑
gíti, hogy tovább tudja népszerűsíteni az informatikai 
platformot a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti 
információcsere céljára.
86
Lásd az EBH 3. ajánlásra vonatkozó válaszát.
3. ajánlás
Az EBH elfogadja ezt az ajánlást, de kiemeli, hogy 
a stressztesztek megbízhatóságának EU‑szerte 
történő megerősítéséhez az EBH elsődleges jogban 
meghatározott megbízásának módosítása szükséges. 
Megjegyezzük, hogy az EBH stressztesztek elvégzé ‑
sében betöltött szerepének bizonyos pontosítása 
ellenére, amelyet az EBH alapító rendeletében 2013 
októberében végeztek el, az EBH szerepkörének 
középpontjában továbbra is a stressztesztek kezdemé ‑
nyezése és összehangolása áll, nem pedig magának 
a stressztesztnek a végrehajtása. A stresszteszt elvég ‑
zésével kapcsolatos jogi felelősség és a részt vevő ban ‑
kokkal való érintkezés továbbra is a hatáskörrel rendel ‑
kező felügyeletek hatáskörébe tartozik, így az EBH‑ra 
nagy felelősség és hírnévkockázat hárul anélkül, hogy 
ténylegesen befolyásolhatná az eredményeket.
Az Európai Bankhatóság válaszai 66
A fenti határok között az EBH mindazonáltal a fent 
említett nem kötelező erejű jogi eszközök segítsé ‑
gével számos fontos és sürgető problémát tudott 
azonosítani és kezelni a banki piacon; ide tartozott 
a felelős hitelezés, a hátralékos hitelfelvevők kezelése, 
a panaszkezelés, a tőzsdei alapok kockázatkezelése, 
a különbözeti ügyletekből eredő kockázatok, a közös ‑
ségi finanszírozás, a virtuális valuták és így tovább.
5. ajánlás
Az EBH elfogadja ezt az ajánlást, és megjegyzi, hogy 
már dolgozik egy teljesítménykezelési rendszer 
bevezetésén.
6. ajánlás
Az EBH elfogadja ezt az ajánlást. Az EBH az egyetértési 
megállapodásokat nem tartja megfelelő eszköznek 
a szerepkörök és felelősségek EBH, az EKB és a hatás ‑
körrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti pon ‑
tosítására, és úgy véli, hogy bármilyen ilyen jellegű 
pontosítás csak az elsődleges jogszabályok szintjén 
történő módosítások révén valósítható meg.
Meggyőződésünk, hogy az EKB‑ra felügyeleti szerep ‑
körében háruló feladatok és az EBH feladatai egyértel ‑
műek, és teljes mértékben összhangban állnak azzal, 
hogy az EKB – bármely másik hatáskörrel rendelkező 
nemzeti hatósághoz hasonlóan – hatáskörrel rendel ‑
kező hatóság, ha e szerepkörben jár el. Az EBH nem 
köt egyetértési megállapodást a hatáskörrel rendel ‑
kező nemzeti hatóságokkal, mivel azok közvetlenül 
részt vesznek az EBH munkájában, és képviseltetik 
magukat az EBH döntéshozatali szervében, a felügye ‑
leti tanácsban. Az EBH nem tartja helyénvalónak, hogy 
az EKB‑t a többi hatáskörrel rendelkező hatóságtól 
eltérő bánásmódban részesítse, amikor az felügyeleti 
hatóságként jár el – ugyanakkor az EBH egyetértési 
megállapodást kötött az EKB‑val mint monetáris 
hatósággal.4. ajánlás
Az EBH elfogadja az ajánlást, de felhívja a figyelmet 
arra, hogy az EBH‑ra az uniós pénzügyi szektorban 
a fogyasztóvédelem területén ruházott megbízást 
számos korlátozás határolja be, és az EBH e területen 
kifejtett hatásának bármilyen jelentős javításához az 
elsődleges jog módosítására lenne szükség.
Az EBH fellépési körébe az alapító rendeletben 
semmilyen fogyasztóvédelmi jogszabályt nem vettek 
fel. Ezen túlmenően az EBH‑nak 2011 ‑ben, 2012 ‑ben 
vagy 2013 ‑ban az uniós irányelvekben semmiféle 
fogyasztóvédelmi megbízást nem adtak. Az EBH az 
első megbízást a 2014 februárjában elfogadott jelzá ‑
loghitel‑irányelvben kapta, és ez egyetlen technikai 
standardra vonatkozott.
Az EBH fogyasztóvédelmi munkája ezért a saját kez ‑
deményezésű munkára korlátozódott, miközben az 
EBH alapító rendelete által rendelkezésre bocsátott 
egyedüli jogi eszközök – amelyek alkalmazásával az 
EBH elérheti, hogy saját kezdeményezései hatással 
legyenek a pénzügyi intézményekre és a hatáskörrel 
rendelkező nemzeti hatóságokra – a figyelmezteté ‑
sek, vélemények és iránymutatások, amelyek egyike 
sem jogilag kötelező erejű eszköz. Továbbá, azoknak 
a pénzügyi intézményeknek a köre, amelyeket az EBH 
megszólíthat, a hitelintézetekre, a hitelintézeti pénz ‑
forgalmi szolgáltatókra és az elektronikuspénz‑kibo ‑
csátókra korlátozódik. E kör nem foglalja magában 
a fogyasztóvédelem szempontjából lényeges összes 
pénzügyi intézményt, így például a nem hitelinté ‑
zeti pénzforgalmi szolgáltatókat, a nem banki jelzá ‑
log‑hitelezőket és a nem banki hitelnyújtókat. Végül, 
de nem utolsósorban nagyon korlátozott lehetősége 
van az EBH‑nak arra, hogy jogilag kötelező erejű hatá ‑
rozatokat hozzon bizonyos termékek vagy tevékenysé ‑
gek betiltása céljából, ami csak meghatározott körül ‑
mények között megengedett (az elsődleges jogban az 
EBH nem kapott külön megbízást, és a Tanács eddig 
nem jelentett be vészhelyzetet).
Az Európai Bankhatóság válaszai 67
Az EBH azt is megjegyzi, hogy az 1024/2013/EU rende ‑
let külön rendelkezéseket tartalmaz, amelyek egyet ‑
értési megállapodások megkötését írják elő a mecha ‑
nizmusban részt nem vevő tagállamok hatáskörrel 
rendelkező hatóságaival és értékpapír‑piaci felügye ‑
leteivel, de nem tartalmaz semmilyen rendelkezést, 
amely az EKB‑val kötendő hasonló megállapodás 
szükségességét vetné fel.
Az EBH megállapítja, hogy az SSM létrehozása foko ‑
zott operatív kapcsolatokat tesz majd szükségessé az 
EKB‑val, különösen a stressztesztek elvégzésével és 
az egységes kézikönyv kidolgozásával kapcsolatban. 
Az európai felügyeleti kézikönyvet illetően az EBH 
pontosítja, hogy az EBH jogi megbízása szerint az EBH 
kézikönyve az Unióban alkalmazott bevált felügyeleti 
gyakorlatok nem kötelező erejű gyűjteményét fogja 
megjeleníteni. A megbízás nem teszi lehetővé az EBH 
számára a bevált felügyeleti gyakorlatok egész Unió ‑
ban történő maximális harmonizálásának elérését, és 
nem teszi lehetővé a hatáskörrel rendelkező hatósá ‑
gok – mint például az EKB – által alkalmazott meglévő 
kézikönyvek felváltását sem.Az EBH alapító rendeletének 8. cikke meghatározza 
az EBH fő feladatait – amelyek között szerepel például 
a magas színvonalú felügyeleti standardok és gya ‑
korlatok kialakítása –, valamint az e feladatok sikeres 
ellátásához rendelkezésünkre álló hatáskört, amelybe 
például a technikai standardok, iránymutatások és 
ajánlások kidolgozása tartozik bele. A hatáskörrel 
rendelkező hatóságok szerepét elsősorban az ágazati 
jogi aktusok rögzítik, amelyek meghatározzák a fel ‑
ügyelet terjedelmét és a felhasználandó hatásköröket. 
Az EKB esetében az EBH alapító rendelete 4. cikke 
2. pontjának a) alpontját az 1022/2013/EU rendelet 
úgy módosította, hogy „az 1024/2013/EU rendelet által 
[az EBH‑ra ruházott] feladatokkal kapcsolatos ügyek 
tekintetében” az EBH feladatainak és hatáskörének 
alkalmazásában felvette a hatáskörrel rendelkező 
hatóságok közé az EKB‑t. Az 1022/2013/EU rendelet 
(12) preambulumbekezdése úgy rendelkezik, hogy 
„biztosítani kell, hogy az EBH az EKB vonatkozásában 
ugyanúgy elláthassa feladatait, mint más hatáskörrel 
rendelkező hatóságok vonatkozásában”. Továbbá, az 
1024/2013/EU rendelet 3. és a 4. cikke egyértelműen 
meghatározza az EKB‑ra ruházott feladatok körét, 
azt, hogy az EKB feladatait az EBH hatáskörének és 
feladatainak sérelme nélkül végzi, és hogy az EKB‑nak 
a többi hatáskörrel rendelkező hatósághoz hasonlóan 
együtt kell működnie az EBH‑val és meg kell felelnie 
az uniós jognak, ideértve a technikai standardokat és 
az iránymutatásokkal és ajánlásokkal kapcsolatban az 
EBH‑rendelet 16. cikkét.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ‑AB‑14‑009‑HU‑C ISSN 1831 ‑0893
A pénzügyi válságot követően a Bizottság a szabályozási és 
felügyeleti keretek megerősítésével, valamint az Európai 
Bankhatóság (EBH) létrehozásával tett intézkedéseket 
a bankszektor stabilizálására. Az ezzel kapcsolatban végzett első 
számvevőszéki ellenőrzés azt értékelte, hogy a Bizottság és az EBH 
megfelelően látták -e el a banki ágazat új szabályozási és felügyeleti 
rendszerének kialakításával kapcsolatos feladataikat, valamint 
megvizsgálta, hogy az új egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) 
keretében szerzett tapasztalatokat hogyan lehetne felhasználni 
a bankfelügyelet vonatkozásában. A  Számvevőszék arra 
a következtetésre jutott, hogy a Bizottság intézkedései, köztük az 
EBH létrehozása, fontos kezdeti lépései voltak a pénzügyi válságra 
adott reakciónak. Hiányosságokra derült fény azonban arra 
vonatkozóan, hogy az új rendszer mennyire működött sikeresen 
a bankok határokon átnyúló felügyelete, az uniós bankok ellenálló 
képességének értékelése, valamint a  fogyasztóvédelemnek 
a pénzügyi termékek és szolgáltatások uniós piacán történő 
előmozdítása vonatkozásában. A Számvevőszék ajánlásokat tett 
e hiányosságok felszámolására.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK