HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 191/20

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2011/C 191/11

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE/SCHWÄBISCHE KNÖPFLE”

EK-sz.: DE-PGI-0005-0738-02.02.2009

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Név:

„Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

2.7. osztály: Tészta

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” olyan, friss tojás hozzáadásával készült házias jellegű tészta, amely szabálytalan alakú és rücskös-likacsos felületű, elkészítésekor a nyúlós tésztát közvetlenül forrásban lévő vízbe/vízgőzbe szaggatják. A két elnevezés az általános nyelvhasználatban ugyanazt az azonos tésztaalapból készült terméket jelöli, és ezek egymással felcserélhető elnevezések. A tészta alakja változó, vastag vagy vékony és hosszú vagy rövid is lehet. A két elnevezés elhatárolására alig van mód, mivel az átmenetek elmosódnak, és azokat regionálisan is különféleképpen értelmezik.

Jellemzők

Szín/megjelenés: természetes, aranysárga-világossárga.

Forma: szabálytalan alakú nokedlitészta; rücskös-likacsos felület; házias jellegű; alakja változó, vastag vagy vékony és hosszúkás vagy rövid is lehet.

Állag/szerkezet: kissé keményre főzött, főzésre alkalmas állagú/nem ragadós, rücskös felületű.

Tojás minősége: a tésztákra vonatkozó irányadó elveknek megfelelő friss tojás.

Tojástartalom a búzadara/liszt kg-jához: Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle száraz formában: min. 2 tojás/kg búzadara, rendszerint 4 vagy 6 tojást adnak hozzá a búzadara egy kilogrammjához;

Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle frissen készítve: min. 8 tojás/kg búzadara és liszt.

A búzadara minősége: kemény (durum) búzadara vagy tönkölyliszt.

A liszt minősége friss nokedli esetén: búza- vagy tönkölyliszt.

A víz minősége: friss ivóvíz.

Só: opcionális, max. 1 %.

Fűszerek, fűszernövények, spenót: opcionális.

Citromsav: frissen készült Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle esetén opcionális.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

A (száraz) Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle készítéséhez szükséges hozzávalók: búzadara, friss tojás, ivóvíz. Opcionálisan só (max. 1 %), fűszerek, fűszernövények és spenót is hozzáadható. A frissen készült Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle esetén esetleg citromsav is hozzáadható, továbbá a búzadara teljes egészében vagy részben liszttel helyettesíthető.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A hagyományokban gazdag és a térségre jellemző termék hitelességének és változatlanul kiváló minőségének biztosítása érdekében a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle előállítását a meghatározott földrajzi területen kell végezni. A friss tészta és a száraztészta előállítására a hűtésig, illetve a szárításig ugyanazon előállítási műveletek szerint kerül sor. A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle készítése hagyományosan kézzel szaggatva történik, csak a 20. század elejétől került előtérbe a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle gépi feldolgozása. A hozzávalókat összekeverik, és a masszát addig gyúrják, amíg a tészta nyúlóssá nem válik. A tésztagyúrógépek bevezetésével ez a folyamat messzemenőkig gépesítetté vált. A tésztát formára alakítva lobogva forró vízfürdőbe vagy vízgőzbe helyezik. A tészta állaga, a helyes főzési hőmérséklet és főzési időtartam megfelelő ráérzést és tapasztalatot kíván, melyek szabványosítása nehezen megvalósítható. Ennek következtében különös jelentőséggel bírnak a gyártók kézműves készségei, valamint a regionálisan rendelkezésre álló feldolgozási know-how. A száraztésztánál elvégzik az elkészült Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle előszárítását, majd végül szárítását, míg a friss tésztát adott esetben hűtik, pasztörizálják, majd végül 2–7 °C-ra hűtik.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

Schwaben (Svábország) földrajzi területe magában foglalja egész Baden-Württemberg tartományt, valamint Bajorország Schwaben megyéjét.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle előállítása évszázados hagyományokra tekint vissza a földrajzi területen, és nagy jelentőséggel rendelkezik a sváb konyhára nézve. Ennek következtében különös jelentőséggel bírnak a gyártók kézműves készségei, valamint a regionálisan rendelkezésre álló feldolgozási know-how. A nokedli hagyományosan kézzel szaggatva készül, a deszkáról kézzel szaggatott „Spätzle” mindmáig a különleges minőség védjegyének számít. A gazdaságos munkavégzés szempontjai következtében a földrajzi területen már a 20. század elejétől megjelent a házias jellegű, azaz a kézzel szaggatottnak megfelelő Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle gépi feldolgozása. Bejelentették a gyakorlat alapján kifejlesztett termékre vonatkozó első szabadalmakat (vö. pl.: Deutsches Reichpatent (német birodalmi szabadalom) 471046), hogy megőrizzék a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle hitelességét és házias jellegét. Több kiállítás dokumentálja a sváb térségben folyó előállítással kapcsolatos hagyományos tudást a kezdetektől a jelenig (vö.: „Spätzle und Knöpfle — Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben” (Nokedli és galuska – történet(ek) a svábok kedvenc ételéről), Blickfang: Alte Zeiten, Ofterdingen; „Spätzle — Schaben, pressen, hobeln” (Nokedli – szaggatás, nyomás, gyalulás), Freilichtmuseum Beuren (Beureni szabadtéri múzeum). Számos szakácsverseny és a nokedliszaggatásban elért több világrekord támasztja alá a földrajzi terület jelentőségét az emberi tényezőkhöz kapcsolódva. Az ott élő emberek generációról generációra adták tovább egymásnak az elkészítésre vonatkozó know-how-t, amely jelentős szerepet játszik a termék későbbi tulajdonságaira nézve. A „Spätzle” előállításának hagyománya a sváb régióban egészen a 18. századig visszamenően nyomon követhető. Rosino Lentilio, württembergi tanácsos és háziorvos 1725-ben úgy foglalta össze a „Knöpflein”-t és a „Spazen”-t, mint „mindaz, ami lisztből készíthető”. Akkoriban a tönköly széles körben elterjedt volt a sváb-alemann térségben. A földművesek lakta vidéken, amelyre a szegénység nyomta rá a bélyegét, nagyon kedvelték ezt az igénytelen, gyenge talajon is megtermő gabonát. A tönkölyliszt magas sikértartalmának köszönhetően szűkös időkben tojás hozzáadása nélkül is el tudták készíteni a tésztát, ezért a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle elsődlegesen tönköly felhasználásával készült. Közismertté vált a Münsinger Alb-i „Spätzle”. Az iparosodás kezdetével, valamint a jólét növekedésével a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle közönséges mindennapi ételből ünnepnapokon fogyasztott ínyenc ételkülönlegességgé lépett elő. Egy sváb parasztfaluból az 1937. évből származó leírásban a „Spätzle” ünnepi ételként szerepel. Egy évvel korábban Sebastian Blau népi költő a svábok regionális identitásának jelképévé emelte a „Spätzle”-t. „… a »Spätzle« a mi konyhánk alapja, országunk dicsősége, … a sváb étlap alfája és omegája …”. A földrajzi területen pontosan az egyébként kedvezőtlen természeti adottságokkal rendelkező helyeken a hagyományos regionális gyártási eljárások, valamint a nokedli előállításához kapcsolódó igen fejlett kézműves képességek kiváló minőségű termék előállítását tették lehetővé. A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle ma a sváb térségben csaknem minden tésztagyártó és vendéglős kínálatában szerepel, és a nyolcvanas évektől sikeres exportcikknek is számít. A földrajzi területen élő emberek számára a kulturális önazonosság erősítésében szerzett jelentőséget. Többek között az 1827-ben első ízben megjelent „Die Geschichte von den sieben Schwaben” (A hét sváb története) című regény támasztja alá a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle nagy jelentőségét a sváb konyhára nézve, mely szerint a sváb térségben az a szokás járja, „hogy az emberek naponta ötször esznek, mégpedig öt étkezéskor levest, amihez két étkezéskor »Knöpfle« vagy »Spätzle« dukál”. 1892-ben Elise Henle kijelentette, hogy egy sváb asszonynak illik tudnia a nokedli készítésének módját: „nem is igazi sváb menyecske az, aki nem tud »Spätzle«-t főzni”. Siegfried Ruoss sváb szerző a „Schwäbische Spätzleküche” (A sváb nokedli konyhája) című szakácskönyvében több mint 50 különböző, a sváb térségre jellemző nokedlireceptet sorol fel az újkor számára.

5.2. A termék sajátosságai:

A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle esetében más tésztáktól eltérően olyan, friss tojás hozzáadásával készült tésztáról van szó, amely házias jellegű, szabálytalan alakú és rücskös-likacsos felületű, elkészítésekor a nyúlós tésztát közvetlenül forrásban lévő vízbe/vízgőzbe szaggatják – alakja pedig változó: vastag vagy vékony és hosszúkás vagy rövid is lehet. Ez az egyedüli olyan tésztaféle, amelyet első ízben már a gyártás alatt is kifőznek. Ennek folyamán a nedves tésztát vagy nokedliszaggatón átnyomják, vagy a tészta ezen a szaggatón keresztül lecsöpög a vízfürdőbe. Esetleg ezen folyamat alatt a tészta vágása is lehetséges.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle megkülönböztető sajátsága és a termék földrajzi eredete közötti okozati kapcsolat abból a különleges hírnévből adódik, amelyet a termék származása következtében élvez. Ezért olyan gazdag hagyományokkal rendelkező, a sváb térségből származó, és a régióra jellemző tésztakülönlegességről van szó, amely kiváltképpen ebben a régióban, de azon túl is ismert és nagyra becsült termék. Ezt egyrészt a nemzeti hatósághoz beérkezett állásfoglalások sokasága, valamint egy 2002. évben elvégzett fogyasztói felmérés igazolja.

Másrészt az irodalomban, sajtócikkekben és regionális szakácskönyvekben fellelhető számos forrás alátámasztja, hogy a Spätzle (nokedli)/Knöpfle (galuska) a sváb konyhában – „sváb nemzeti eledelként” – alapvető jelentőséggel bíró, nagyra becsült étel.

A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle ma a sváb térségben csaknem minden tésztagyártó és vendéglős kínálatában szerepel, és az elmúlt évszázad nyolcvanas éveitől kezdve sikeres exportcikknek is számít. A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle elismert hírneve mindenekelőtt a sváb térségben alkalmazott hagyományos regionális gyártási eljárásokon, valamint a nokedli előállításához kapcsolódó igen fejlett kézműves képességeken alapul, ahol a kézzel szaggatott nokedli különös elismertséget élvez. A gépi előállítás is megfelelő ráérzést és tapasztalatot kíván, ily módon ennyiben is különös jelentőséggel bírnak a gyártók kézműves készségei, valamint a regionálisan rendelkezésre álló feldolgozási know-how. Abból lehet tehát kiindulni, hogy a Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle jó hírneve szoros összefüggésben áll a származási régióval.

A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle nagy ismertségre tett szert a fogyasztók körében, és regionális származása alapján különleges hírnevet élvez, amely a sváb régió specialitásaként őrzött hosszú hagyományokon és az ott kifejlesztett, a nokedli előállításához kapcsolódó kézműves képességeken alapul – ennek következtében a kézzel szaggatott „Spätzle” a különleges minőség védjegyének számít. Már egy, a Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. (stuttgarti fogyasztási szövetkezet) által 1965-ben elvégzett országos felmérés is alátámasztotta, hogy a Spätzle maximális nagyrabecsülést élvez Stuttgart és Reutlingen térségében. A sváb irodalom is bővelkedik a svábok kedvenc ételéről szóló költeményekben; ezek közé tartozik például az 1838-ban a Schwarzwälder Bote című hírlapban megjelent vers, a „Das Lob der Schwabenknöpfle” (A sváb Knöpfle dicsérete), a „Schwäbische Leibspeisa” (Kedvenc sváb ételek) vagy a „Spätzles-Lied” (Spätzle-dal). A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle jelen van továbbá számos fesztiválon és szokásban is, és a termék piaci értékesítését turisztikailag is elősegítik ételkülönlegességi hetek vagy kurzusok, a nokedliszaggatáshoz kapcsolódó szemináriumok és versenyek formájában. A Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle újabban Svábország térségének kulináris nagykövete szerepét is betölti.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

Markenblatt (Német Védjegyközlöny) 21. füzet, 2008. május 23-i, 7a-aa rész, 33858. o.

(http://www.register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/127)

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.