1.A gazdasági élénkülés fenntartása

A Bizottság változatlanul első számú prioritásának tekinti az európai gazdaság megerősítését és a beruházások ösztönzését a munkahelyteremtés és a növekedés előmozdítása érdekében. A tavaszi gazdasági előrejelzés szerint Európában a kedvezőtlenebb globális környezet ellenére is folytatódik a növekedés. A foglalkoztatási szint tovább javul – bár még mindig túl lassan –, a költségvetési hiányok pedig mérséklődnek. Az üzleti környezet egyre inkább kedvez a beruházásoknak. Noha ezek a jelek bizakodásra adnak okot, nem szabad felhagyni az arra irányuló erőfeszítésekkel, hogy a lehető legjobban kiaknázzuk a strukturális reform, a felelős költségvetési politika és a beruházás alkotta bűvös háromszögben rejlő lehetőségeket.

Az innováció lendületet ad a versenyképességnek, a termelékenységnek és a munkahelyteremtésnek, ezért Európa növekedési motorjának nélkülözhetetlen hajtóerejét jelenti. Az innováció előfeltétele, hogy a vállalatok és a vállalkozók részéről meglegyen mind a beruházási hajlandóság, mind a beruházási kapacitás. Megfelelő szakértelmi bázisra van szükségük, és bizonyosnak kell lenniük afelől, hogy képesek lesznek terjeszkedni, valamint termékeiket és szolgáltatásaikat egy nagyméretű piacon értékesíteni anélkül, hogy tagállamonként eltérő szabályozási követelményeknek kellene eleget tenniük. Éppen ezért kiemelt figyelemmel kezeljük az egységes piac előmozdítását, hogy támogassuk a fenntartható munkahelyteremtést és növekedést, és Európát versenyképesebbé és vonzóbb beruházási célponttá tegyük.

Ez az uniós, a nemzeti és a regionális dimenzió jobb összhangját követeli meg, hogy elháríthassuk az akadályokat és végrehajthassuk a strukturális reformot. A két héttel ezelőtt közzétett országspecifikus ajánlások meghatározták a nemzeti szintű fellépés legsürgősebb prioritásait, amelyek biztosítják a reformpályán való előrelépést. Ugyanakkor egyes akadályok jelentős határokon átnyúló dimenzióval rendelkeznek, ami uniós szintű fellépést tesz szükségessé. Ez a közlemény az Európai Tanács 2016. március 17–18-i következtetéseinek nyomán felméri az egységes piaci program végrehajtásának helyzetét, és kiemeli azokat a területeket, amelyeken sürgős stratégiai politikai döntésekre van szükség a kívánatos reformok megerősítése és felgyorsítása érdekében.

Az európai beruházási terv összehangolt intézkedéseket vezetett be a beruházásfinanszírozás ösztönzése, az akadályok lebontása, az innováció előmozdítása és az egységes piac mélyítése céljából. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) átalakítja a beruházás támogatásának európai rendszerét. Mind az innovációs és infrastrukturális projektek, mind az új munkahelyek zömét kínáló kisvállalkozások által megvalósított helyi projektek fokozatosan egyre több forráshoz jutnak. Az ESBA első eredményei ígéretesek. Az ESBA által eddig generált beruházások összértéke 100 milliárd EUR. A várakozások szerint több mint 140 000 kkv és közepes piaci tőkeértékű vállalat fog élni az Európai Beruházási Alap által nyújtott finanszírozáshoz való kiterjesztett hozzáférés lehetőségével. Jelenleg 26 tagállamban vannak támogatott projektek, amelyek száma fokozatosan emelkedni fog. A Bizottság ezekre az eredményekre építve a 2018 utáni időszakra is ki akarja terjeszteni az ESBA működését – az „Európa ismét beruház – az európai beruházási terv mérlege” című közleményben bejelentetteknek megfelelően –, hogy továbbra is biztosítsa a munkahelyteremtést és a növekedést célzó azon projektek támogatását, amelyek az ESBA nélkül nem valósulhattak volna meg.

2.Egységes piac a munkahelyteremtésért és a növekedésért

Bár a szűkös erőforrások hatékony felhasználása szempontjából a pénzügyi eszközök igen fontosak, önmagukban mégsem elegendők. Az innováció és a növekedés előmozdítása érdekében strukturális változásokkal kell kiegészülniük. Az egységes piac nagyobb méretű piacot teremt és elősegíti az új, gyakran innovatív vállalkozások piacra lépését, míg a fogyasztók kedvezőbb áron juthatnak a termékek és szolgáltatások szélesebb választékához. Az innováció és a versenyképes termék- és szolgáltatáspiacok velejárója a folyamatos változás és átalakulás: a régi termékek és szolgáltatások helyett újak jelennek meg, a régi technológiákat újabbak váltják fel, és a régi üzleti modellek és folyamatok helyett újakat alkalmaznak.

Az innováció ösztönzése és az ilyen átmenetek megkönnyítése érdekében Európa legnagyobb értékébe, az emberekbe kell befektetnünk. Jelentős erőfeszítéseket kell tenni az európaiak készségeinek továbbfejlesztése és megfelelő alakítása érdekében. Ez a jólét és a növekedés alapfeltétele, és ez fogja meghatározni, hogy Európa képes lesz-e az innováció húzóerejévé válni a digitális korban. Az innováció sebesen változó világához gyorsan alkalmazkodni képes, jól képzett munkaerő javíthatja a termelékenységet, és ezáltal növelheti a béreket.

Szintén biztosítanunk kell a kedvezőbb és kiszámíthatóbb üzleti környezetet, amely csökkenti az adminisztratív terheket, és lehetővé teszi a vállalkozások és a társadalom számára az innovációban, a digitális technológiákban és az új üzleti modellekben rejlő lehetőségek kiaknázását.

A Bizottság számos kiemelt prioritása támogatja e célkitűzések elérését.

Az európai energiaunió, a „Mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiánk és a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagunk egyaránt arra irányulnak, hogy új lehetőségeket teremtsenek mind itthon, mind a nemzetközi piacokon, valamint előmozdítsák a fenntartható gazdasági növekedést a különböző ágazatokban.

Hamarosan előterjesztjük az Új készségek és munkahelyek menetrendjét, amelynek célja a szakképzés minőségének és relevanciájának fokozása, a készségek és képesítések láthatóbbá és összehasonlíthatóvá tétele a mobilitás megkönnyítése érdekében, valamint a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és tájékoztatás javítása a jobb szakmaválasztás érdekében.

A minőségi jogalkotási program nagy hangsúlyt fektet az átláthatóságra és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalra, így szintén hozzájárul az emberek valódi igényeit tükröző szakpolitikák kialakításához.

Az egységes piaci stratégia, a digitális egységes piaci stratégia és a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv az európai reformprogram központi elemei. Céljuk az akadályok – köztük a digitális gazdaságban jelentkező új akadályok – lebontása és a szükségtelen fragmentáció megszüntetése. E kezdeményezések kölcsönösen kiegészítik egymást, és kialakításuknak köszönhetően erősítik egymás hatását. Az Európai Parlament, a Tanács és a tagállamok rendkívül kedvezően fogadták e terveket. Ez az erőteljes támogatás egyedülálló lehetőséget és egyben nélkülözhetetlen előfeltételt jelent ahhoz, hogy érdemi lépést tegyünk az erősebb és versenyképesebb Európa felé.

3.Az egységes piaci program megvalósítása

Különböző stratégiák léptek életbe, amelyek az érdekelt felek széles körű támogatását élvezik, így most a végrehajtásra kell összpontosítani. Minden területen folyamatban van a munka és a Bizottság máris számos kezdeményezést terjesztett elő.

E program megvalósítása során a Bizottság a minőségi jogalkotás elveit érvényesíti. Mielőtt egy adott kezdeményezésről döntést hozna, tevékenyen bevonja az érdekelt feleket, köztük a polgárokat, az ipari szereplőket és a szociális partnereket, felméri a hatályban lévő jogszabályok teljesítményét, és átfogó elemzést készít a kezdeményezés esetleges hatásairól. A Bizottság lehetőség szerint mindenkor a meglévő szabályok egyszerűsítésére törekszik, ezáltal megkönnyítve a megfelelést és a lehető legnagyobb mértékben enyhítve a szabályozásból eredő terheket. Annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozások maradéktalanul részesüljenek az egységes piac előnyeiben, a Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat jogérvényesítési kapacitásuk bővítésében.

A Bizottság javaslatainak előterjesztése azonban korántsem jelenti a munka végét. A kezdeményezések sikere végső soron a társjogalkotók gyors és határozott további intézkedésein, valamint a nemzeti szintű kiegészítő – többek között az átültetés, a végrehajtás, a jogérvényesítés és a nyomon követés terén hozott – intézkedéseken múlik. Az Európai Tanács júniusi ülése kiváló alkalmat kínál az elért eredmények áttekintésére, az egységes piac kiteljesítésére irányuló kötelezettségvállalás megerősítésére és az arra vonatkozó egyetértés kialakítására, hogy milyen lépésekre van szükség az egységes piaci stratégia, a digitális egységes piaci stratégia és a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv teljes körű gyakorlati megvalósításához.