[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.8.2008

COM(2008) 525 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A mezőgazdaság helyzete az Európai Unióban – 2006. évi jelentés

{SEC(2008) 2382}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEA TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A mezőgazdaság helyzete az Európai Unióban – 2006. évi jelentés

BEVEZETÉS

1. „A mezőgazdaság helyzete az Európai Unióban – 2006. évi jelentés” 2007-ben készült el, és az Európai Unió tevékenységeiről szóló általános jelentéssel együtt teszik közzé.

1. GAZDASÁGI HELYZET ÉS AGRÁRJÖVEDELMEK

2. A gazdaságok terméshozama 2006-ban kisebb volt, mint 2005-ben. A növénytermesztési ágazatban a terméshozamok 4 %-kal estek, míg az állattenyésztési ágazat teljesítménye 1 %-kal csökkent.

3. A termelők mind a növénytermesztési mind az állattenyésztési ágazatban alacsonyabb árakon értékesítették termékeiket. Reálértéken az árak átlagosan 2 %-kal csökkentek.

4. A mezőgazdasági termelők száma tovább csökkent (2005-höz képest 2 %-kal).

5. A termelők jövedelme átlagosan 3 %-kal nőtt, habár jelentős eltérés volt az egyes tagállamok között, ugyanis egyes tagállamokban a jövedelmek számottevő mértékben nőttek, míg másokban jelentősen csökkentek.

6. Összességében véve 2006-ban az EU a mezőgazdasági termékek nettó exportőre maradt.

2. SZAKPOLITIKAI FEJLEMÉNYEK ÉS JOGALKOTÁSI KEZDEMÉNYEZÉSEK 2006-BAN

A KAP-reform

7. A KAP-reform 2006-ban tovább folytatódott. Májusban a Bizottság konzultációs dokumentumot tett közzé a gyümölcs- és zöldségágazat reformjáról, júniusban pedig a borágazat átfogó reformjára szólított fel. Szeptemberben a Bizottság benyújtotta a banánágazat reformjára irányuló javaslatot (amelyet a Tanács decemberben elfogadott).

8. Megkezdődtek az előkészítő munkák az „állapotfelmérés” név alatt csoportosított több felülvizsgálati záradékkal kapcsolatban, amelyeket a 2003-as és a 2004-es reform nagy számban tartalmaz.

9. 2006-ban a 24 jogszabály-módosítási javaslatot tartalmazó cselekvési terv és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló javaslat elfogadásával a Bizottság jelentősen előre haladt a KAP-egyszerűsítési program megvalósításában.

Minőségpolitika

10. Márciusban a Tanács elfogadta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló rendeletet. A Tanács elfogadta a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló rendeletet is.

Biogazdálkodás

11. Decemberben a Tanács egyetértésre jutott az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló tanácsi rendelettervezettel kapcsolatban követendő általános megközelítésről. Az új rendelet az ökológiai élelmiszerekről és az ökológiai gazdálkodásról szóló cselekvési terv központi elemét alkotja, és fontos előrelépést jelent az Európai Unióban folytatott ökológiai gazdálkodás további fejlődésének útján.

Állami támogatások

12. A Bizottság 319, a mezőgazdasági és agráripari ágazatban nyújtandó állami támogatással kapcsolatos intézkedéstervezetről kapott bejelentést. A Bizottság 27 olyan állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban indított vizsgálatot, amelyeket előzetesen – az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése ellenére – nem jelentettek be.

Segítségnyújtás a rászorultaknak

13. 2006-ban az Európai Unió az intervenciós készletekből további élelmiszersegélyeket osztott ki a rászorulók között.

Az Unió legkülső régiói – a POSEI-programok reformja

14. Az év elején az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló tanácsi rendelet elfogadásával befejeződött a POSEI-programok reformja.

3. AGRÁRPIACOK

Növényi termékek

15. A világ gabonatermelése a 2006–07-es gazdasági évben az előző évinél kisebb – 1 567 millió tonna – volt az előző évben betakarított 1 602 millió tonnához képest.

16. A termés az Európai Unióban is kisebb volt 6 %-kal. Ennek oka a kisebb bevetett termőterület és az alacsonyabb terméshozam volt.

Állati termékek

17. Az Európai Unió gazdái 2006-ban kevesebb tejet termeltek, mint az előző évben (a csökkenés mértéke 1 % volt). Ennek oka a tejtermelésre szakosodott gazdák kisebb számában keresendő. Az ágazatban maradó gazdálkodók állatállományának átlagos mérete és az egy tehénre eső tejhozam nőtt, de ez nem volt elég a tejtermelő gazdák számában bekövetkezett csökkenés ellensúlyozásához. Először történt meg az, hogy néhány tagállam kevesebb tejet termelt, mint amennyire termelésikvótája alapján jogosult volt.

18. A marhahús- és borjúhús-előállítás terén enyhe, 0,4 %-os növekedés volt tapasztalható. Ennek oka főleg az Egyesült Királyságban vágóhídra vitt marhák számának növekedésében keresendő, miután a harminc hónaposnál idősebb állatok újból megjelentek a kereskedelmi piacon.

19. 2006-ban a mezőgazdasági termelők 7,9 millió tonna marha- és borjúhúst állítottak elő, ugyanakkor az EU polgárai e termékekből 8,2 millió tonnát fogyasztottak el.

20. Külkereskedelmi vonatkozásban az EU megközelítőleg 239 000 tonna marhahúst exportált főleg Oroszországba, Svájcba, Horvátországba és Angolába. Másrészről az EU megközelítőleg 510 000 tonna marhahúst importált. Az import több mint 90 %-a Brazíliából, Argentínából és Uruguayból származott.

21. Az EU juh- és kecskepiacának 2006-os helyzetét összességében az állatállomány csökkenése jellemezte. Kéknyelvbetegség tört ki az eddig valaha is észlelt előfordulási helyeknél északabbra fekvő franciaországi, németországi és Benelux államokbeli területeken.

22. A 2006-os sertéshúsárak alakulása viszonylag kedvező volt, de a nyári időszak után a takarmányköltségek jelentősen megemelkedtek.

23. A baromfihús vonatkozásában 2006 elején mind a termelés, mind a fogyasztás visszaesett a madárinfluenza-fertőzéssel kapcsolatos médiatudósítások miatt. Az év második felében azonban mind a termelés, mind a fogyasztás visszatért a korábbi magasabb szintre.

4. A 2003-AS REFORM VÉGREHAJTÁSA

24. 2005-ben tíz tagállam kezdte el a közvetlen kifizetések egységes támogatási rendszerének végrehajtását. 2006-ban ezekhez még öt tagállam csatlakozott.

25. Franciaország, Spanyolország, Hollandia és Görögország a történeti alapú modellt választotta, míg Finnország a regionális alapú modell mellett döntött.

5. VIDÉKFEJLESZTÉS

26. A 2000–2006-os időszakban 68 vidékfejlesztési, 69 1-es célkitűzésű és 20 2-es célkitűzésű regionális programot hajtottak végre. Az 1-es és 2-es célkitűzés alá tartozó programok számos vidékfejlesztési intézkedést foglaltak magukba.

27. Ugyanezen időszak alatt igen nagyszámú LEADER+ program született (mintegy 28 000). Sok helyi kezdeményezésű akciócsoport vett részt több államot érintő együttműködésben.

28. A vidékfejlesztésre fordított kiadások 2006-ban 9 199,2 millió eurót tettek ki. Ebből az EMOGA Garanciarészlege 5 610,2 millió eurót biztosított (a vidékfejlesztési és a 2-es célkitűzés alá tartozó programokra). Az EMOGA Orientációs Részlege 3 589 millió eurót biztosított (az 1-es célkitűzés alá tartozó programokra).

29. Az 1994–1999-es időszakra vonatkozóan 45 programot zártak le. 2006 végén 39 program állt nyitva (a 2003 márciusában meglévő 402 programból).

6. KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS ERDőGAZDÁLKODÁS

30. Szeptemberben a Bizottság kiadta a környezetvédelmi szempontoknak a közös agrárpolitikába történő integrálásának nyomon követését szolgáló agrár-környezetvédelmi mutatók kialakításáról szóló közleményt. A közlemény áttekintette az agrár-környezetvédelmi mutatók kialakításában elért eredményeket és a jövőbeni cselekvési lehetőségeket.

31. Folytatódott a „Biológiai sokféleség a mezőgazdaságban” című cselekvési terv végrehajtása. A Bizottság közzétette „A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig és azon túl – Az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartása az emberi jólét érdekében” című közleményt.

32. A géntechnológiával módosított növényekkel kapcsolatban a Bizottság márciusban elfogadta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról készített jelentést.

A Bizottság júniusban elfogadta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az erdészeti cselekvési tervről készített közleményt. Az e tervről szóló tanácsi következtetéseket a Mezőgazdasági és Halászati Tanács októberben fogadta el.

7. A KAP FINANSZÍROZÁSA 2006-BEN

33. A KAP-kiadásokat az 1999-ben a berlini csúcson elfogadott és a 2002 végén a koppenhágai csúcson az EU-bővítés pénzügyi hatásaira tekintettel kiigazított pénzügyi tervek keretében finanszírozzák. Tehát a 2006-os költségvetési év során az EU-25-re új felső határok vonatkoztak.

8. BőVÍTÉS

34. Bulgáriával és Romániával kapcsolatban a Bizottság megerősített felügyeleti feladatokat látott el. Törökország és Horvátország esetében a mezőgazdasági jogszabályok kétoldalú átvilágítására került sor.

9. NEMZETKÖZI KAPCSOLATOK

35. A nemzetközi mezőgazdasági kapcsolatok területén az év első fele intenzív tevékenységgel telt el. A Bizottság igen aktívan vett részt a WTO égisze alatt folytatott tárgyalásokban, amelyek célja a világkereskedelem – beleértve a mezőgazdasági termékek kereskedelmét is – további liberalizálása. A dohai fejlesztési forduló néven ismert tárgyalások azonban nem értek el jelentős sikert.

36. Az év második felében az EU a kapcsolatok felvételét kezdeményezte fő kereskedelmi partnereivel a 2007 elején újrakezdődő tárgyalásokra való felkészülés szándékával.