[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.2.2006

COM(2006) 50 végleges

2003/0210 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

2003/0210 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról (EGT-vonatkozású szöveg)

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az EP és a Tanács felé történt továbbításának időpontja (COM(2003) 550 végleges – 2003/0210 COD dokumentum): | 2003. szeptember 22. |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményének időpontja: | 2004. március 31. |

A Régiók Bizottsága véleményének időpontja: | 2004. február 12. |

Az Európai Parlament véleményének időpontja (első olvasat): | 2005. április 28. |

A módosított javaslat továbbításának időpontja: | 2005. június 22. |

A közös álláspont elfogadásának időpontja: | 23.1.2006 |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A felszín alatti vizek fontos természeti erőforrást jelentenek, amelyet főleg ivóvízként, valamint az ipar és a mezőgazdaság céljaira használnak fel. Magas környezeti értékkel is bír, mivel kapcsolatban áll a felszíni vizekkel és a vizes élőhelyekkel, így kulcsfontosságú eleme a víz körforgásának, amelyet védeni kell.

A felszín alatti vizek szennyezésének megelőzésével 1980 óta foglalkoznak a közösségi jogszabályok, legutóbb a 2000-ben elfogadott vízvédelmi keretirányelv tárgyalta.

Mindezek ellenére hiányoznak a felszín alatti vizek környezetminőségi célkitűzéseire, különösen a jó kémiai állapot meghatározására vonatkozó egyértelmű kritériumok. Emellett szükség van a felszín alatti vizek szennyezésének megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó egyedi intézkedésekre is. Ezt a vízvédelmi keretirányelv elfogadásakor annyiban el is ismerték, hogy az irányelv 17. cikke felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot ezekre az igényekre vonatkozóan.

Ezeket az előzményeket figyelembe véve és az érdekeltekkel való konzultációt követően a Bizottság 2003 szeptemberében javaslatot tett közzé a felszín alatti vizek szennyezés elleni védeleméről szóló új irányelvre vonatkozóan[1]. Ez a javaslat a következő fő elemeket tartalmazza:

- megfelelőségi rendszer a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának felmérésére azon szennyező anyagok tekintetében, amelyekre közösségi előírások vannak érvényben;

- a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának felmérésére vonatkozó kritériumok a környezetminőségi előírások alapján, amelyeket a tagállamoknak a felszín alatti vizek természeti viszonyainak változásai, meghatározott problémás területek és a kapcsolódó kémiai anyagok figyelembevételével a megfelelő szinten (nemzeti szinten, vízgyűjtő területre vagy felszín alatti víztestre) kell megállapítaniuk;

- a jelentős emelkedő tendenciák azonosításának kritériumai a felszín alatti vizek szennyezőanyag-koncentrációi esetében, és e tendenciák megfordulási pontjainak meghatározása;

- intézkedések a szennyező anyagok felszín alatti vizekbe való közvetlen és közvetett bejutásának megelőzésére vagy korlátozására.

A javaslat egyértelmű előírásokat tartalmaz, amelyek biztosítják, hogy a vízvédelmi keretirányelv környzeti célkitűzései a felszín alatti vizek vonatkozásában teljesüljenek. Ugyanakkor a javaslat megfelelő egyensúlyt teremt olyan kérdések között, amelyekkel közösségi szinten kell foglalkozni, illetve amelyeket legcélszerűbb a tagállamokra hagyni.

3. MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1. Általános megjegyzések

Módosított javaslatában a Bizottság az Európai Parlament által első olvasatban elfogadott 89 módosításból 67-et teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott. 54 módosítást vagy szó szerint, vagy szellemében belefoglaltak a közös álláspontba.

A Bizottság elfogadott minden módosítást, amely a javaslat tárgyi hatályát egyértelművé teszi, különösen a felszín alatti vizek jó kémiai állapotához kapcsolódó megfelelőségi rendszer vonatkozásában. A Bizottság nem fogadta el azokat a módosításokat, amelyek a vízvédelmi keretirányelv rendelkezéseit ismételték és a felszín alatti vizek ökoszisztémáira vonatkoztak.

A Tanács átvette a Parlament azon kulcsfontosságú módosításait, amelyek a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának elérésére, a szennyezési tendenciák azonosítására és megfordítására, valamint a szennyező anyagok bejutásának megelőzését vagy korlátozását érintő előírásokhoz kapcsolódó mentességekre vonatkoznak.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2005. december 8-én minősített többséggel elfogadott közös álláspont általában véve nem változtatja meg a javaslat szemléletét vagy céljait, és ezért azt jelenlegi formájában általánosságban támogatni tudja.

3.2. Részletes megjegyzések

3.2.1. A Bizottság által teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott és a közös álláspontba beépített parlamenti módosítások

A 2., 5., 6., 9., 12., 13., 14., 15., 17., 19., 20., 26., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34., 39., 42., 47., 48., 55., 57., 58., 59., 63., 65., 88., 89. és 90. módosítást eltérő mértékben építették be. Ezek a módosítások egyértelművé teszik a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának értékelésére vonaktozó kritériumokat és a megelőzési vagy korlátozási rendelkezéseket. A 60. módosítást a Bizottság azzal az egy feltétellel fogadta el, hogy hivatkozni kell a nitrátszennyezésről szóló irányelvre, amit a közös álláspont tartalmaz; ez összhangban van a 64. módosítás szellemével. A közös álláspont C része alapvetően tartalmazza a 66., 67., 68., 69., 70. és 71. módosítást, azzal a különbséggel, hogy a „küszöbérték” kifejezést a Tanács megtartotta, míg az Európai Parlament a „felszín alatti víz minőségére vonatkozó előírások” egységes kifejezés használatát ajánlotta. A 72. módosítást is figyelembe vették. Végül, a tendenciák vizsgálatára és megfordulására vonatkozó technikai követelményeket érintő 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 81., 82., 83. és 84. módosítást részben vagy elvben belefoglalták a közös álláspontba. A Tanács úgy döntött, hogy egyszerűsíti a IV. mellékletet a tendenciák meghatározásának és megfordulásának követelményeire vonatkozó általános rendelkezések beépítésével, általános idősorokat tartalmazó táblázatok helyett, amelyek esetleg nem alkalmazhatók minden helyzetben a felszín alatti vizekre.

3.2.2. A Bizottság által elvetett, de a közös álláspontba teljes egészében, részben vagy elvben beépített parlamenti módosítások

A Bizottság elvetette a 18. módosítást, de a közös álláspontba részben beépítették. Ez a módosítás a felszín alatti vizekben a szennyező anyagok koncentrációjának „környezetileg” szignifikáns növekedésére hivatkozott. A Tanács megváltoztatta a megfogalmazást, amely most egyértelműbb a 2. cikk új, harmadik fogalommeghatározásában. A Bizottság az 50. módosítást is elvetette, az azonban a 6. cikk (4) bekezdéseként mégis bekerült a közös álláspontba.

3.2.3. A Bizottság és a Tanács által elvetett és a közös álláspontból kihagyott parlamenti módosítások

A 3. , 4. , 7. , 10. , 11. , 16. , 21. , 23. , 27. , 40. , 49. , 93. , 51. , 52. , 54. , 56. , 62. és 80. módosítást mindkét intézmény elutasította és kihagyta. Ezek a módosítások a vízvédelmi keretirányelv rendelkezéseit ismételték, például az ivóvízként hasznosított felszín alatti vizeket ( 3., 4., 62. ), a felszín alatti vizek mennyiségi állapotát ( 7. , 10. , és 80 . ), a humán és az ökotoxikológiai kiritériumokra való hivatkozásokat ( 27. ) érintően, vagy új rendelkezéseket vezettek be a történelmileg szennyezett területek kezeléséről ( 23. , 93. és 49. ). A 88. módosítást (a háztartási szennyvízről) elvetették. A megelőző intézkedéseket ( 51. ) és a „szennyező fizet elvről” szóló rendelkezést ( 52. ) nem tartották meg, sem a gyógyfürdőkre és a gyógyforrásokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket ( 54. ). Az INSPIRE[2]-re hivatkozó 56. módosítást szintén kihagyták. Végül, a kutatásra vonatkozó javaslatokat nem ítélték az irányelvbe valónak, és ezért nem tartották meg a 95. és 100. módosítást.

3.2.4. A Bizottság által teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott, de a közös álláspontból kihagyott parlamenti módosítások

A Bizottság az 1. , 8. , 15. , 22. , 24. , 25. , 36. , 37. , 38. , 41. , 46. és 91. módosítást részben vagy elvben elfogadta, de ezek nem kerültek be a közös álláspontba. Néhány módosítás ezek közül szerkesztői változtatásokat érint, mint például a „kémiai” kifejezés használata a „szennyezés” szó mellett a teljes szövegben ( 1. ) és az „emberi tevékenység hatásából származó” kifejezés beszúrása az 5. cikkbe ( 37. ); más módosítások jelentősebbek voltak, így például a mezőgazdasági/erdészeti gyakorlatra vonatkozóan új preambulumbekezdés bevezetése ( 8. ), a „háttérkoncentráció” ( 22. ) és az „alapkoncentráció” ( 24. , 38. ) új fogalommeghatározása vagy a szennyező anyagok természetes, geogén eredetű tartalmára való hivatkozás ( 91. ); ezek hasznosak és összhangban lennének a közös állásponttal. A javaslat I. mellékletét módosító irányelvre vonatkozó lehetséges javaslatot szintén nem vették figyelembe ( 36. ). A mérési módszerekről szóló új cikket (a 41. módosítás szerint) nem építették be, de összhangban lenne a közös álláspont egy vonatkozó rendelkezésével a javaslat IV. mellékletének 1.2. b) és c) pontjában. Végül, az intézkedésekre és a felszín alatti víz ellenőrzésére való hivatkozást ( 46. ) nem építették be a közös álláspontba.

3.2.5. A Tanács további változtatásai a javaslatban

Az 1. cikkben az utolsó bekezdést kibővítették egy hivatkozással a vízvédelmi keretirányelv „megelőzés vagy korlátozás” rendelkezésére, és ezt külön, (2) bekezdésként építették be.

A 2. cikk 1. fogalommeghatározása most a „felszín alatti vizekre vonatkozó minőségi előírás” új fogalommeghatározását tartalmazza, a „küszöbérték” így most ehhez a meghatározáshoz kapcsolódik (2. cikk 2. fogalommeghatározás). A korábbi 2. és 3. (most 3. és 4.) fogalommeghatározás kissé módosult, kereszthivatkozást tartalmaz a „környezeti veszélyre” (3. fogalommeghatározás), a „közvetett kibocsátás” kifejezés pedig „bevezetés”-re változott (amely fedi a szennyező anyag közvetlen és közvetett bekerülését is a felszín alatti vízbe).

Az eredeti javaslatban a 3. cikk a felszín alatti vizek jó kémiai állapotára vonatkozó megfelelőségi kritériumokról szólt, amelyet a küszöbértékek meghatározására vonatkozó követelmények követtek. Ez úgy változott, hogy a felszín alatti víz kémiai állapotának értékelésére vonatkozó kritériumokat, nevezetesen a „felszín alatti vizekre vonatkozó minőségi előírásokat” és a „küszöbértékeket” a 3. cikkben foglalták össze, és ez utóbbi meghatározására vonatkozó követelményeket foglaltak a közös állásponba a határokon átnyuló víztestekre vonatkozó új rendelkezésekkel együtt. A küszöbértékek bejelentésének dátuma is megváltozott a Bizottság által javasolt 2006-ról 2008-ra.

A 3. cikk átrendezésének logikai következménye, hogy a megfeleléshez kapcsolódó rendelkezések mind a 4. cikkbe kerültek, köztük olyan rendelkezések is, amelyek eredetileg az I. mellékletben (különösen a 22. lábjegyzetben) voltak, és az „one out all out (egy mindent visz)” elv (az előírt értékek egy ponton való túllépése a felszín alatti víztest nem kielégítő kémiai állapotúként való besorolását eredményezi) a kockázatalapú megközelítés bevezetésével rugalmasabbá vált.

Az 5. cikk szellemében ugyanaz marad, mint az eredeti javaslatban, de tartalmaz a korábbi IV. mellékletből származó rendelkezéseket is, így átfogóbb. Új rendelkezést illesztettek be a tendencia megfordulási pontjának meghatározására vonatkozó indokokat érintően.

A szennyező anyagok bejutásának (az eredeti javaslatban szereplő közvetett bevezetések helyett) „megelőzésére vagy korlátozására” vonatkozó rendelkezésekkel foglalkozó 6. cikk is jelentősen kibővült. A 6. cikk (1) bekezdése egyértelműsíti a szennyező anyagokat, amelyek bejutását megelőzni vagy korlátozni kell, és meghatározza a kapcsolódó intézkedéseket. A 6. cikk (2) bekezdése új rendelkezést foglal magában a diffúz szennyezőforrásokról. Végül, a 6. cikk (3) bekezdése mentességeket állapít meg, amelyek vagy a vízvédelmi keretirányelvet idézik, vagy a 80/68/EK irányelvből származnak, vagy pedig megengedhető vízgazdálkodási gyakorlatokat emelnek ki.

A 7. cikk kissé módosult, amennyiben most „bármely új engedélyezési eljárás” szerepel „megelőző vizsgálat és engedélyezések” helyett.

A 8. cikk gyakorlatilag változatlan maradt.

A 9. cikk szövege lényegében szintén változatlan, mindössze a végrehajtás ideje módosult 18 hónapról 24 hónapra.

Az I. melléklet áttekinthetőségének növelésére a lábjegyzetekből külön bekezdések lettek, amelyek meghatározzák a felszín alatti víz minőségére vonatkozó előírások hatályát és alkalmazhatóságát. A táblázat nitrátokról szóló sorában a jobb oszlopban a megjegyzés az összes, a 91/676/EGK irányelv hatálya alá tartozó tevékenységre kiterjed, nem csak a nitrátok szempontjából érzékeny területekre. Végül, bekerült a táblázatba az „összes” növényvédő szerre vonatkozó 0,5 µg/l érték.

A II. és III. melléklet sorrendje módosult. A II. melléklet A. része most a küszöbértékek meghatározására vonatkozó iránymutatásokat tartalmazza (új szöveg, amely összhangban van az Európai Parlament 65. módosításával). A B. rész tartalmazza a küszöbértékek révén szabályozandó anyagok és ionok minimumjegyzékét, a szöveg az eredetileg a III. mellékletben lévő táblázatot három különböző kategóriára osztja fel, és előírja, hogy az emberi tevékenység eredményeként előforduló sókoncentrációk a szulfáttartalomra, a kloridtartalomra vagy az elektromos vezetőképességre vonatkozó küszöbértékekkel szabályozhatók. A melléklet C. része tartalmazza a III. melléklet korábbi B. részét néhány kiegészítéssel, amelyek javítanak a szövegen.

A III. melléklet a felszín alatti víz kémiai állapotával foglalkozik, és részletekkel, valamint a 4. cikkre való kereszthivatkozásokkal bővíti ki a korábbi II. melléklet eredeti szövegét.

Végül, a IV. melléklet egyszerűsödött azért, hogy konkrét előírások helyett inkább általános követelményeket állítson, különösen az idősorok tekintetében, amelyek esetleg nem alkalmazhatók minden felszín alatti vízre Európában. E tekintetben az eredetileg az 1.2. c) pontban és a 2.3. pontban található táblázatokat törölték, és új követelmények kerültek a szövegbe a megfigyelés gyakoriságára és helyszíneire vonatkozóan.

4. KÖVETKEZTETÉS

A Tanács által alkalmazott változtatások segítik a javaslat pontosítását, és végrehajtását összehangolják a vízvédelmi keretirányelv vonatkozó rendelkezéseivel. A Bizottság ezért támogatja a közös álláspontot.

[1] COM(2003) 550 végleges, 2003.9.19.

[2] COM(2004) 516 végleges.