A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A második egységes piaci intézkedéscsomag Együtt egy újfajta növekedésért /* COM/2012/0573 final - 2012/ () */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A második egységes piaci intézkedéscsomag Együtt egy újfajta növekedésért (EGT-vonatkozású szöveg) Tartalomjegyzék 1..... BEVEZETÉS. 4 2..... EGYÜTT EGY ÚJFAJTA NÖVEKEDÉSÉRT. 5 2.1. Teljes mértékben integrált hálózatok kifejlesztése az egységes piacon. 6 Vasúti szállítás. 7 Tengeri szállítás. 8 Légi közlekedés. 8 Energiaügy. 9 2.2. A polgárok és a vállalkozások tagállamok közötti mobilitásának előmozdítása. 10 A polgárok mobilitása. 10 A finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés. 11 Üzleti környezet 12 2.3. Az európai digitális gazdaság támogatása. 13 Szolgáltatások. 14 Az egységes digitális piac. 15 Elektronikus számlázás a közbeszerzésben. 16 2.4. A szociális vállalkozások, a kohézió és a fogyasztói bizalom erősítése. 17 A fogyasztók. 17 Társadalmi kohézió és szociális vállalkozások. 18 3..... KÖVETKEZTETÉS. 19 I. MELLÉKLET: A MÁSODIK EGYSÉGES PIACI INTÉZKEDÉSCSOMAG KULCSINTÉZKEDÉSEI 20 II. MELLÉKLET: Az első egységes piaci intézkedéscsomag: Az intézkedések jelenlegi állása.. 22 1. BEVEZETÉS Az egységes piac ebben az évben ünnepli fennállásának 20. évfordulóját. Kialakulása óta számos eredmény született: az egységes piac 1992 és 2008 között 2,77 millió munkahelyet teremtett az EU-ban, a GDP-t pedig további 2,13 %-kal növelte[1]. Az európai fogyasztók számára az egységes piac nagyobb választékot jelent alacsonyabb árakon – a mobiltelefon-költségek 70%-os csökkenése csak egy példa a sok közül. A polgárok számára az egységes piac megteremtette a szabad utazás lehetőségét és azt, hogy az általuk választott helyen telepedhessenek le és vállalhassanak munkát. A fiatalok előtt megnyílt a külföldi tanulás lehetősége – az elmúlt 25 évben több mint 2,5 millió diák élt ezzel a lehetőséggel. A 23 millió uniós vállalkozás számára az egységes piac 500 millió fogyasztóhoz biztosított hozzáférést. Mindez egyértelmű üzenetet közvetít: egy szilárd, mélyreható és integrált egységes piac elősegíti a növekedést, munkahelyeket teremt és olyan lehetőségeket kínál az uniós polgárok számára, amelyeknek 20 évvel ezelőtt még nyoma sem volt. Az egységes piac fejlesztése folyamatos feladat, hiszen annak egy olyan, állandóan változó világra kell reagálnia, amelyben a szakpolitikai megfontolások közé fel kell venni a társadalmi és demográfiai kihívásokat, az új technológiákat és követelményeket, valamint a természeti erőforrások beszűkülését és az éghajlatváltozást is. A gazdasági és pénzügyi válság további kihívásokat generál és egyértelművé teszi az alapvető strukturális reformok szükségességét. A különösen a fiatalkorúak és az európai népesség szegénységben élő része körében tartósan magas munkanélküliségi ráta miatt a gazdasági válság egyúttal társadalmi válságot is jelent. E válságot a kitűzött célt szem előtt tartva, gyorsan és elszántan kell kezelnünk. Ha ezt nem sikerül megtennünk, fennáll annak a veszélye, hogy Európa és tagállamai befelé fordulnak, ami megingathatja az európai projektbe vetett bizalmat. Az egységes piac a magas szinten versenyképes szociális piacgazdaság hosszú távú célkitűzése elérésének kulcsfontosságú eszköze, amely fokozza Európa versenyképességét a globális piacon. A belső és külső szakpolitikák összeegyeztethetősége és egymást kiegészítő jellege elősegíti majd a kereskedelmet és a növekedést. Most minden eddiginél nagyobb szükségünk van egy olyan egységes piacra, amely támogatja a nagyobb növekedésre és munkahely-teremtésre irányuló reformokat, növeli a polgárok és a vállalkozások bizalmát, továbbá nap mint nap jelentkező, konkrét előnyökkel jár. Ehhez folyamatos figyelmünkre és összpontosításunkra van szükség. A Bizottság által 2011 áprilisában előterjesztett egységes piaci intézkedéscsomag[2] az egységes piac további fejlesztése céljából tizenkét mozgatórugót határozott meg, amelyek az egységes piac jövőjéről szóló jelentésükben Mario Monti[3] és az Európai Parlament[4] által is képviselt átfogó megközelítést tükrözik. Az intézkedéscsomag a növekedés serkentése és a bizalom megerősítése érdekében tizenkét kulcsintézkedést és 50 kiegészítő tevékenységet határoz meg. Az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, valamint számos érdekelt fél együttes részvételének köszönhetően az egységes piac további fejlődését illetően széles körben osztott politikai koncepciót sikerült kialakítani, így lehetővé vált a politikai figyelem összpontosítása. Az első egységes piaci intézkedéscsomag tizenkét legfontosabb intézkedésére irányuló javaslat – az Európai Tanács kérésének megfelelő[5] – gyors és lehetőleg ez év végéig történő elfogadása érdekében azonban sürgősen lépni kell. Az Európai Parlament és a Tanács a tizenkét fő intézkedési javaslatból tizenegyet még máig nem fogadott el. A válság sürgősségére tekintettel most kell cselekednünk, hogy előkészíthessük a további lépéseket. E közlemény ezért közzéteszi a „második egységes piaci intézkedéscsomagot”, amelyben előterjeszti a kiemelt intézkedések második csoportját. Ezek az intézkedések kézzel fogható, valós hatást fejtenek ki, amelynek eredményeképp a polgárok és a vállalkozások magabiztosan fordíthatják javukra az egységes piac kínálta előnyöket. Mivel a jelenlegi válság még tovább bontakozik és új kihívások jelennek meg, a jövőben kétségkívül további intézkedésekre lesz szükség ahhoz, hogy az egységes piac a növekedés és a nagyobb jólét motorja lehessen. Ezen erőfeszítés sikere attól függ majd, hogy az egységes piac szabályait hatékonyan, előre kiszámítható és megbízható módon alkalmazzák-e a gyakorlatban. E célból mindennél fontosabb, hogy az egységes piac szabályait a tagállami hatóságok átültessék és napi szinten végrehajtsák. A Bizottság a 2012. júniusi közleményben e tárgyban foglaltaknak megfelelően minden figyelmét erre a kihívásra fogja fordítani[6]. Különösen a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező ágazatokban, azaz a szolgáltatások és hálózatok terén szólítja fel az érdekelteket további erőfeszítésekre. Az európai szemeszter folyamatának felhasználásával az egységes piac működésének nyomon követését is javítani fogja. A cél a csoportnyomás erősítése és a fennmaradó akadályok felszámolását szolgáló intézkedések kidolgozása európai és nemzeti szinten egyaránt. Annak érdekében, hogy az egységes piac víziója kézzel fogható eredményre vezessen a polgárok és a vállalkozások számára, valamennyi szereplő részéről folyamatos politikai támogatásra lesz szükség. Az első egységes piaci intézkedéscsomag már élvezi a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács közötti partnerség nyújtotta előnyöket. Ugyanerre az összefogásra lesz szükség a második egységes piaci intézkedéscsomag végrehajtása során is. 2. EGYÜTT EGY ÚJFAJTA NÖVEKEDÉSÉRT Az első egységes piaci intézkedéscsomag 2011. áprilisi elfogadása óta a Bizottság javaslatokat terjesztett be a tizenkét kulcsintézkedésre, valamint az 50 kiegészítő tevékenység közül 36-ra vonatkozóan (lásd a II. mellékletet). E közlemény az első egységes piaci intézkedéscsomagon alapul, és négy területet azonosít, amelyek köré a kulcsintézkedések csoportosíthatók. Az e közleményben az újfajta növekedés motorjaként meghatározott négy terület a következő: 1. Teljes mértékben integrált hálózatok kifejlesztése az egységes piacon; 2. A polgárok és a vállalkozások tagállamok közötti mobilitásának előmozdítása; 3. A digitális gazdaság támogatása Európa-szerte; 4. A szociális vállalkozások, a kohézió és a fogyasztói bizalom erősítése. A hálózatok jelentik a gazdaság gerincét – a cél egy olyan egységes piac megteremtése, ahol a polgárok és vállalkozások kihasználhatják az egységes közlekedési és energiapiac előnyeit. A polgárok és vállalkozások tagállamok közötti mobilitása az egységes piac központi kérdése, további szorgalmazása érdekében mindent meg kell tennünk. A digitális ágazat a produktivitás és a kreativitás fő mozgatórugója. Olyan digitális egységes piac létrehozására kell törekednünk, ahol a polgárok és vállalkozások szabadon és korlátozások nélkül folytathatnak határokon átnyúló online kereskedelmet. A szociális vállalkozások, a kohézió és a fogyasztói bizalom biztosítják az inkluzív növekedést, tisztességes, stabil és méltányos szabályokon alapuló lehetőségeket teremtve a polgárok és vállalkozások számára. E négy terület köré csoportosított tizenkét mozgatórugó és kulcsintézkedés meghatározása az Európai Parlament[7], a tagállamok, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság[8] és az érdekelt felek nézeteinek figyelembevételével történt. Az intézkedések eredményesebb alapelveket, a Bizottság megbízásából készített „Cost of Non-Europe” (az európai integráció hiányának költségéről szóló) tanulmánnyal összefüggésben végzett munkát, valamint a polgárok és vállalkozások által kiemelt 20 főbb aggályt tükrözik[9]. Ezen intézkedéseket továbbá az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek, nevezetesen az átfogó iparpolitikai stratégiának[10], a digitális menetrendnek[11] és az Innovatív Unió kezdeményezésnek[12] a folyamatban lévő felülvizsgálatával összefüggésben kell vizsgálni. Mind a tizenkét kulcsintézkedés hozzájárul majd a növekedéshez, a foglalkoztatáshoz és az egységes piacba vetett bizalom megerősítéséhez. Valamennyi célkitűzés megvalósítható a jelenlegi Bizottság mandátuma idején. Nem minden intézkedés jogalkotási aktus, de várhatóan mindegyikük valós gyakorlati hatást fog kifejteni[13]. 2.1. Teljes mértékben integrált hálózatok kifejlesztése az egységes piacon A hálózatok olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyeket a polgárok és a vállalkozások nap mint nap használnak, nem utolsó sorban a közlekedés és az energia területén. Mégis éppen e két terület az, amelyen az elért eredmények ellenére az egységes piac még nem valósult meg. A Bizottság elképzelése szerint a közlekedés és az energiaügy területén olyan egységes piacot kell létrehozni, ahol a fogyasztóknak – polgároknak és vállalkozásoknak egyaránt – valóban van választási lehetőségük, az üzemeltetők pedig szabadon és azonos feltételek mellett nyújthatják szolgáltatásaikat, bárhol, bármikor és bármely vásárló számára. A hatékony, integrált és fenntartható közlekedési és energiainfrastruktúra-hálózatok előfeltételei annak, hogy ez az elképzelés valósággá váljon. A meglévő hálózatok hatékony felhasználásának ösztönzése mellett az EU fejlesztésük finanszírozását is folytatja a Kohéziós Alapon és a strukturális alapokon, valamint transzeurópai hálózatain keresztül. A 2013 utáni időszakra vonatkozó uniós költségvetésre irányuló javaslatok, mindenekelőtt pedig az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz jelentős forrásokat biztosít a közlekedési, energia- és digitális hálózatokba történő befektetéshez; e hálózatokat mobilizálni kell, hogy valamennyi tagállam teljes mértékben részt vehessen az egységes piacon. Számos közlekedési mód tekintetében és a harmadik energiapiaci jogszabálycsomag végrehajtásával számottevő előrelépés történt e célkitűzés megvalósítása irányába, aminek következtében bővült a szolgáltatások választéka, és nőtt a fogyasztói haszon. Az európai belső közlekedési és energiapiacok integrációjához való hozzájárulás érdekében a Bizottság továbbra is nyomon követi a versenyszabályok, különösen a trösztellenes szabályok szigorú végrehajtását. Többet kell azonban tenni a vasúti, légi és tengeri közlekedés, valamint a villamosenergia- és gázipar terén, mivel az európai vállalkozások és fogyasztók a nem hatékony és széttagolt közlekedési és energiapiacok miatt még mindig szükségtelenül magas árat kénytelenek fizetni. A Bizottság négy kulcsintézkedést azonosított, ezek képezik a közös jövőképünk irányába teendő, soron következő lépéseket. A Bizottság emellett fontolóra veszi azokat a területeket is, ahol további gazdasági, környezeti és társadalmi előnyök lennének kihasználhatók, például a közúti szállítás terén. A meglévő kabotázskorlátozások hozzájárulnak ahhoz, hogy sok teherautó üresen közlekedik, negatív hatást gyakorolnak a versenyképességre és a kereskedelemre, valamint megnehezítik az alapvető társadalmi normáknak való megfelelés ellenőrzését. Vasúti szállítás 1. kulcsintézkedés: A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának a többi tagállambeli üzemeltetők előtti megnyitása a vasúti személyszállítási szolgáltatások minőségének és költséghatékonyságának javítása érdekében. A vasúti szállítás terén valamely tagállam üzemeltetői még mindig nem szállíthatnak személyeket egy másik tagállamon belüli belföldi útvonalakon. Ugyanakkor a közbeszerzési szerződések nyílt eljárások meghirdetése nélkül, közvetlenül odaítélhetők. A belföldi személyszállítási szolgáltatások piacát megnyitó tagállamok tapasztalatai szerint a vasúti szállításban fennálló verseny számottevő hatékonyságnövekedéshez vezet, különösen a meglévő vasúti vállalkozások esetében. Mindez jelentős, akár 20–30 %-os megtakarításokat eredményezett a vasúti szolgáltatások közbeszerzési szerződések keretében történő állami finanszírozásában. E pozitív tapasztalatokra támaszkodva a Bizottság egy negyedik vasúti csomagot is elő fog terjeszteni. Azáltal, hogy valamennyi uniós engedéllyel rendelkező vasúti vállalkozásnak biztosítják a jogot, hogy az EU-n belül szabad pályahozzáféréssel nyújthatnak belföldi személyszállítási szolgáltatásokat, valamint hogy nyilvános közbeszerzési szerződésekre pályázhassanak, a csomag jobb minőségű és alacsonyabb árakon működő, versenyképesebb és hatékonyabb belföldi vasúti szolgáltatásokat kínál majd az európai polgárok számára. Ennek köszönhetően több utas választaná az egyéb közlekedési módok helyett a vasutat, ami pozitív hatással lenne a környezetre. A meglévő infrastruktúra használatának optimalizálása érdekében a csomag továbbá megerősíti majd az infrastruktúra-kezelés irányítását, amivel együtt jár az eredményesebb kapacitáselosztás, valamint a fenntartási és fejlesztési munkálatok jobb tervezése. Mindez a biztonsági és az interoperabilitási szabályok új közös megközelítésével együtt elő fogja segíteni azt, hogy biztosítható legyen a megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egyenlő feltételek megteremtése. Tengeri szállítás 2. kulcsintézkedés: A tengeri szállítás valóban egységes piacának megteremtése azáltal, hogy az uniós tengeri kikötők között szállított uniós áruknak a továbbiakban nem kell megfelelniük a tengerentúli kikötőkből érkező árukra vonatkozó adminisztratív és vámelőírásoknak. Az egységes piac árui megközelítőleg 40 %-ának szállítása uniós kikötők közötti rövid távú tengeri fuvarozással történik[14]. Jelenleg az uniós kikötők között közlekedő hajók az uniós vámterületet elhagyónak tekintendők. Ennek következtében az egyik tagállamból a másikba szállítmányozó hajóknak a rendes eljárás keretében − a tengerentúli kikötőkből érkező hajókhoz hasonlóan − továbbra is bonyolult adminisztratív formaságoknak kell megfelelniük. Annak ellenére, hogy az uniós jogszabályok már bevezették a tengeri szállításra vonatkozó egyszerűsített adminisztratív eljárásokat, az uniós kikötők között közlekedő hajóknak még mindig számos összetett eljárás követelményeinek kell eleget tenniük, ami a többi szállítási móddal szemben hátrányos helyzetbe hozza az EU-n belüli hajózást. A hajóval szállított áruk valódi belső piacának megteremtése érdekében a Bizottság – a tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés fellendítéséért tett átfogó erőfeszítéseik keretében[15] – egy „kék övezet” elnevezésű, jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezéseket is magában foglaló csomagot fog előterjeszteni az EU-n belüli tengeri szállítást sújtó adminisztratív terheknek a többi (légi, vasúti, közúti) szállítási módot érintő terhek szintjével összevethető szintre csökkentése céljából. Ezt modern IKT-technológiák is alá fogják támasztani, amelyek lehetővé teszik a hajók és a szállítmány megfelelő bizonyossággal és megbízható módon történő nyomon követését, amennyiben a szállításra az egységes piacon kerül sor. A tengeri szállítás vonzereje továbbá a kikötőben kínált szolgáltatások elérhetőségétől, hatékonyságától és megbízhatóságától függ. Globalizált világunkban követelmény az értéklánc integrált megközelítése. Ennélfogva integrált módon kell megszervezni a kikötőkbe való belépést. Ebben az összefüggésben a kikötői hatóságok rendkívül fontos szerepet játszanak. A kikötőben kínált szolgáltatások elérhetősége, hatékonysága és megbízhatósága hozzájárul a tengeri szállítás vonzerejéhez. A Bizottság ezért a kikötői szolgáltatások hatékonyságának és általános minőségének fokozásán is munkálkodik, szem előtt tartva a kikötők és a hátországaikkal való kapcsolatok stabil tervezésével, az állami finanszírozás és a kikötői díjak átláthatóságával, a kikötői adminisztráció egyszerűsítése érdekében tett erőfeszítésekkel és a kikötői szolgáltatásnyújtásra vonatkozó felügyeleti korlátozásokkal kapcsolatos tagállami kötelezettségek kérdéseit. Légi közlekedés 3. kulcsintézkedés: Az egységes európai égbolt végrehajtásának felgyorsítása a repülés biztonságának, kapacitásának, hatékonyságának és környezetvédelmi hatásának javítása érdekében. Az egységes integrált európai légtérgazdálkodás hiánya jelentős negatív hatást gyakorol a légtérfelhasználókra. Ennek következtében a repülőgépeknek a közvetlen útvonalak helyett kerülőutakat kell tenniük, egyes járatok pedig késnek, ami jelentős gazdasági és környezeti károkat okoz. Az európai légtér széttagolódása miatt a becslések szerint évente közel 5 milliárd EUR összegű többletköltség keletkezik[16]. E költségeket végső soron a légi utasok és az európai gazdaság viselik. A légi forgalom folyamatos növekedése következtében a meglévő légiforgalmi szolgáltatási rendszer biztonsági okokból, valamint a kapacitás és a költségek miatt többé már nem tartható fenn. Az egységes európai égbolt végrehajtásának egy új, jogalkotási intézkedéseket (például az intézményi felépítés tisztázása, a léginavigációs szolgáltatásnyújtásra vonatkozó piaci alapelvek megerősítése, a SESAR bevezetésének felgyorsítása, a teljesítménybiztosítási rendszer újbóli meghatározása és a Bizottság egyértelmű végrehajtási eszközökkel való ellátása, különösen a funkcionális légtérblokkok tekintetében) is tartalmazó intézkedéscsomag révén történő felgyorsításával elhárul majd a még meglévő akadályok többsége, és jelentősen növekszik a teljesítmény és a hatékonyság. Tovább javul Európában a repülésbiztonság, csökkennek a polgárok és vállalkozások utazási/szállítási költségei, valamint a több közvetlen járatnak köszönhetően alacsonyabb lesz az egyes járatok üvegházhatásúgáz-kibocsátása. Energiaügy 4. kulcsintézkedés: A harmadik energiapiaci jogszabálycsomag végrehajtásának és érvényesítésének javítása, valamint valódi, határokon átnyúló piacok kialakítása a fogyasztók javára. Az integrált energiapiac hozzájárul az alacsonyabb energiaárakhoz, és elősegíti a befektetéseket. Becslések szerint az uniós fogyasztók akár 13 milliárd EUR-t is megtakaríthatnának évente, ha mindannyian a rendelkezésre álló legolcsóbb villamosenergia-tarifára váltanának[17]. Az integrált energiapiac a 27 kisebb energiapiachoz képest biztonságosabban szállítja az energiát az Unióba, és segíti a lehető legalacsonyabb költségekkel működő alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai rendszerekre való átállást. Lehetővé kell tenni, hogy a villamos energia oda áramoljon, ahol szükség van rá, anélkül, hogy a nemzeti határokon fizikai akadályok gátolnák ebben. A harmadik energiapiaci jogszabálycsomag elfogadása ellenére még nem sikerült kiépíteni a teljesen integrált európai belső villamosenergia-piacot – ez valamennyi energiafelhasználó számára hátrányos, ideértve a háztartásokat is. Annak érdekében, hogy a belső energiapiac 2014-ig történő kialakítására irányuló, elfogadott célkitűzés megvalósuljon, az érvényes szabályokat a cselekvőképes és független nemzeti és uniós hatóságoknak következetesen végre kell hajtaniuk és érvényesíteniük a tagállamokban. Ezen túlmenően jelentős befektetésekre lesz szükség ebben az évtizedben az uniós hálózatok korszerűsítése, valamint a rendszerek széntelenítése és energiahatékonnyá tétele érdekében[18]. A Bizottság hamarosan közleményt terjeszt elő, amelyben számba veszi a belső energiapiac kialakítása terén elért eredményeket, és olyan intézkedéseket javasol, amelyek biztosítani tudják, hogy az uniós energiapiac eleget tegyen az uniós polgárok és vállalkozások szükségleteinek és elvárásainak, és a benne rejlő potenciál teljes mértékben kiaknázásra kerüljön. 2.2. A polgárok és a vállalkozások tagállamok közötti mobilitásának előmozdítása A polgárok és vállalkozások mobilitása az európai integráció és az egységes piac központi kérdése. A Bizottság továbbra is egy olyan egységes piac megvalósításán munkálkodik, ahol a polgárok, a munkavállalók és a vállalkozások szabadon mozoghatnak a tagállamok között, amikor és ahol csak akarnak, az eltérő nemzeti szabályok és rendeletek által szabott indokolatlan korlátozások nélkül. A mobilitás előfeltétele annak, hogy az egységes piac képes legyen lehetőségeihez mérten teljesíteni, legyen szó társadalmi, kulturális, politikai vagy gazdasági lehetőségekről. Az alacsony mértékű mobilitásért fizetendő ár magas. Annak ellenére, hogy 2009 közepe óta nő a betöltetlen álláshelyek száma, a munkanélküliség számos tagállamban rekordszintet ért el. Ugyanakkor a vállalkozások tagállamok közötti mobilitását akadályozzák az új üzleti projektek finanszírozási nehézségei és az adminisztratív terhek. Bár az EU eredményesebb szabályozási ütemtervének köszönhetően javult a vállalkozások szabályozási környezete, folyamatosan figyelmet kell fordítani a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek visszaszorítására. A közös célunk irányába teendő fontos lépések között ezért szerepelnie kell a munkaerő iránti kereslet és a munkaerő-kínálat országhatároktól független összeegyeztetésének, valamint a finanszírozáshoz való hozzáférés és az európai üzleti környezet javításának. A polgárok mobilitása 5. kulcsintézkedés: Az EURES portál valóban európai munkaerő-közvetítő eszközzé fejlesztése. Az EU fontos intézkedéseket hozott a polgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében. Az uniós jogszabályok lehetővé teszik törvényes társadalombiztosítási jogaik azon tagállamba történő átvitelét, ahol munkát keresnek, emellett rendelkeznek a másik tagállamban szerzett szakképesítések elismeréséről is. Az EURES-hálózat és az EURES-portál összekapcsolja a különböző országok állami foglalkoztatási szolgálatait, tájékoztatást és tanácsot ad a más tagállamokban kínált állásajánlatokról és az ottani foglalkoztatási feltételekről. Az állásajánlatok és álláskeresők országhatároktól független „egymásra találását” célzó eszközök és intézkedések azonban továbbfejleszthetők annak érdekében, hogy hozzájáruljanak egy valóban európai munkaerőpiac létrehozásához. E célból a Bizottság az EURES-portált az EU-n belüli munkaerő-felvétel és a munkaközvetítés hatékonyabb eszközévé alakítja át. A készségek és képesítések tekintetében az átláthatóságot és az interoperabilitást növelő online eszközökkel, például az Europass-szal és az európai képesítési keretrendszerrel együtt, az EURES-en keresztül elérhető szolgáltatások körének bővítése tovább fogja segíteni a munkavállalók tagállamok közötti mobilitását. Mindez hozzájárul majd a munkaerő iránti kereslet és a munkaerő-kínálat közti különbségek kiegyenlítéséhez, ami pozitív hatást fejt ki a foglalkoztatottsági szintekre és a gazdasági teljesítményre. A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az EURES-portál által lefedett területek közé a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és szakmai gyakorlatokat is felvegye. Többet kell tenni az EU-ban dolgozó harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának fokozása érdekében is, nevezetesen a vállalaton belüli áthelyezésre és az idénymunkásokra vonatkozó javaslatok Tanács és Parlament általi gyors elfogadása révén. A kiegészítő társadalombiztosítási jogok átvitele, ideértve a nyugdíjakat, a tagállamok közötti munkavállalói mobilitás további meghatározó eleme. A 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomagban már hangsúlyozottak szerint a mobilitás támogatása érdekében a polgárok megszerezhetik és megőrizhetik foglalkoztatói nyugdíjjogosultságukat, amennyiben egy másik tagállamba költöznek. A Bizottság üdvözli, hogy a Tanács beleegyezett az erre irányuló, 2007-ben módosított bizottsági jogalkotási javaslatról szóló tárgyalások újrakezdésébe. A finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés 6. kulcsintézkedés: A hosszú távú reálgazdasági befektetések ösztönzése a hosszú távú befektetési alapokhoz való hozzáférés elősegítése révén. Számos uniós vállalkozás számára a pénzügyi válság miatt határozottan nehezebbé vált a finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés, jóllehet, 2011 végén az eurórendszer által hozott kivételes likviditási intézkedések segítségével sikerült elhárítani a hitelszűkét. A finanszírozási feltételek szűkösek maradnak, különösen az induló vállalkozások és a kkv-k tekintetében, valamint azon országokban, amelyeknek gazdaságát a legkomolyabban sújtotta a válság. A válságot követően a kockázatitőke-forrásokban bekövetkezett 45 %-os csökkenés jelentősen korlátozza az innovatív vállalatok számára rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket[19]. Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája hosszú távon a finanszírozás rendelkezésre állásától függ. Már születtek uniós szintű intézkedések a hosszú távú reálgazdasági befektetések támogatása érdekében, ide tartozik az EU pénzügyi eszközei[20] és az Európai Beruházási Bank[21] általi finanszírozás biztosítása, az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés[22] és a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó bizottsági cselekvési terv, amely összekapcsolja a pénzügyi és a szabályozási intézkedéseket. Az Európai Tanácsban a növekedésről és munkahelyteremtésről folytatott megbeszélésekhez hozzájárulva a Bizottság a tagállamokkal együtt célzott újraprogramozási feladatot vállalt. A strukturális alapok ennek keretében történő felhasználása a kkv-k finanszírozáshoz jutását szolgálja, ami a következő finanszírozási időszaknak is az egyik kulcsfontosságú eleme. A Bizottság ezen túlmenően bejelentette az új Bázel III szabályok végrehajtásából eredő banki tőkekövetelmények hatásának felülvizsgálatát egyes kulcsfontosságú területeken, például a kkv-k finanszírozása terén. A reálgazdasági „hosszú távú befektetések” e fajtája azonban továbbra is korlátozott. Az e kérdéssel foglalkozó konkrét szakpolitikai lehetőségeket a Bizottság az uniós gazdaságba történő hosszú távú befektetések finanszírozásáról szóló, hamarosan megjelenő zöld könyv kontextusában fogja értékelni. Ezenkívül a Bizottság javaslatokat fog előterjeszteni a hosszú távú befektetési alapok lehetséges formáira vonatkozóan. A befektetési alapok a hosszú távú projektek és magánvállalkozások finanszírozásának új forrásait nyithatják meg. Mindaddig, amíg a befektetői védelem szükséges mértéke biztosított, az alapok vonzó kínálatot nyújtanak azon lakossági befektetők számára, akik hosszú távon szándékoznak befektetni, megosztják a kockázatot és előnyben részesítik a stabil és rendszeres, alacsonyabb volatilitású hozamot. A kockázati tőke a bankfinanszírozás elengedhetetlen kiegészítője, amikor a növekedési potenciállal rendelkező kisvállalkozásoknak nyújtandó finanszírozásra kerül sor. Az első egységes piaci intézkedéscsomag keretében a Bizottság olyan rendeletre tett javaslatot, amely lehetővé teszi a kockázatitőke-alapok révén történő, határokon átnyúló tőkefelvételt és -befektetést. E célból a Bizottság 2012-ben be fogja fejezni a határokon átnyúló kockázatitőke-befektetések előtt álló esetleges adóügyi akadályok vizsgálatát, ennek alapján mérlegelni fogja az annak érdekében teendő következő lépéseket, hogy 2013-ban megoldásokat terjesszen elő, ugyanakkor pedig megelőzze az adókikerülést és az adócsalást[23]. Üzleti környezet 7. kulcsintézkedés: A fizetésképtelenségre vonatkozó uniós szabályok korszerűsítése a vállalkozások túlélése és a vállalkozók második esélyhez juttatása érdekében. Az Európában működő vállalkozások egy összességében pozitív üzleti környezet előnyeit élvezhetik, ezt a környezetet az EU eredményesebb szabályozási ütemtervén keresztül javítja tovább. Mindazonáltal ennél többet is lehet tenni. Európának a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó korszerű jogszabályokra van szüksége, amelyek elősegítik az alapjaiban szilárd vállalatok fennmaradását, ésszerű kockázatvállalásra ösztönzik a vállalkozókat, és lehetővé teszik a hitelezők számára a kedvezőbb feltételek melletti hitelezést. A fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó korszerű jogszabály második esélyt biztosít a vállalkozók számára, ezenkívül biztosítja a jó minőségű és gyors eljárást, ami mind az adósoknak, mind a hitelezőknek érdeke. Ezért a nemzeti fizetésképtelenségi eljárások és adósságelengedési szabályok uniós szintű elismerésére olyan feltételeket kell meghatároznunk, amelyek lehetővé teszik a pénzügyileg nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára, hogy ismét versenyképes gazdasági szereplőkké válhassanak. Egyszerű és hatékony fizetésképtelenségi eljárásokat kell biztosítanunk olyan esetekre, amikor a vállalkozások több tagállamban rendelkeznek eszközökkel vagy több tagállamban halmoztak fel adósságot. A cégcsoportokra vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat illetően is olyan szabályokra van szükség, amelyek maximalizálják túlélési esélyeiket. E célból a Bizottság az európai fizetésképtelenségi eljárásról szóló rendeletet korszerűsítő jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni. Ennél azonban tovább kell mennünk. Napjainkban sok tagállamban nem tolerálják a kudarcot, a jelenlegi szabályok pedig nem teszik lehetővé a becsületes befektetők számára, hogy veszteségeiktől „gyorsan és olcsón” szabaduljanak. Ki kell köveznünk az utat azon intézkedések és ösztönzők előtt, amelyekkel a tagállamok megszüntethetik a fizetésképtelenséggel összekapcsolódó kudarc bélyegét és lerövidíthetik a túlságosan hosszú adósságtörlesztési időszakokat. Azt is mérlegelnünk kell, miként javítható tovább a fizetésképtelenségre vonatkozó nemzeti jogszabályok hatékonysága annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsünk a vállalatok, a vállalkozók és a magánszemélyek számára a belső piacon. A Bizottság ebből a célból az európai fizetésképtelenségi eljárásról szóló rendelet felülvizsgálatával együtt közleményt fog előterjeszteni. További intézkedések szükségesek az üzleti környezet továbbfejlesztése érdekében. Az eltérő nemzeti adórendszerek jelentős adminisztratív terheket rónak az EU-ban határokon átnyúlóan működő vállalatokra. A tény, hogy minden egyes tagállamban különböző héaszabályok és -eljárások vannak érvényben, sajátos problémákat okoz[24], mindenekelőtt azon kkv-k számára, amelyek egy másik tagállamban kívánnak működni. A Bizottság ezért bejelentette: javaslatot fog tenni egy egységesített héabevallási űrlap bevezetésére, hogy lehetővé tegye a vállalkozások számára, hogy a tagállamonként eltérő héaűrlapok helyett választhassák az egységes héabevallás kitöltését[25]. A gazdasági növekedést egyre inkább olyan immateriális javakba történő befektetések ösztönzik, mint a K+F, a szabványok és a szakismeretek (know-how). Ehhez az üzleti környezet javítására van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az hatékonyan ösztönözze és védelmezze a kreativitást és az innovációt. Az Európai Tanács júniusi ülésén kötött megállapodást követően alapvető lépés lenne ebbe az irányba az egységes szabadalmi oltalomról szóló jogszabályok bevezetése az EU-ban, egy egységes szabadalmi joghatósági rendszerrel együtt – ez utóbbi a 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomag egyik kulcsintézkedése. Ezáltal 2014 tavaszára lehetővé válna az első egységes joghatással bíró európai szabadalom bejegyzése, aminek következtében csökkenhetnének a szabadalmaztatással és a szabadalmi peres eljárásokkal kapcsolatos költségek az Európai Unióban. Egyrészt az immateriális javakba történő befektetések ösztönzése, másrészt a kutatás-fejlesztés terén az innovatív vállalatok által tett erőfeszítések versenyelőnnyé alakítása érdekében a Bizottság szolgálatai meg fogják vizsgálni a szellemi tulajdon értékelési módszereinek kérdését, és mérlegelni fogják a kereskedelmi titok védelmére vonatkozó, rendkívül széttagolt jogi kerettel kapcsolatban vállalandó feladatokat abból a célból, hogy a vállalatok és kutatóintézetek a belső piac egészében biztonságosabban és olcsóbban engedélyeztethessék, adhassák át és oszthassák meg egymással az értékes ismereteket és információkat. 2.3. Az európai digitális gazdaság támogatása A digitális gazdaság alapjaiban változtatja meg az egységes piacot. Innovációja, sebessége és több országra kiterjedő jellege révén lehetővé teszi az egységes piaci integráció új szintjének elérését. A Bizottság célja modern online szolgáltatásokon és gyors internetkapcsolaton alapuló digitális gazdaság létrehozása, amely tartós gazdasági és társadalmi előnyöket eredményez. Valamennyi polgár és vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy részese legyen a digitális gazdaságnak, ugyanakkor védve legyen az illegális kereskedelemmel szemben. Egyes kulcsfontosságú gazdaságokban az internetgazdaság már a 2006–2011 közötti időszakban a GDP-növekedés 21 %-át tette ki[26]. Emellett a digitális gazdaságnak számottevő átgyűrűző hatása van, javítja a termelékenységet és új megoldásokat kínál például a népesség elöregedésével, a befogadással és az oktatással összefüggő társadalmi kihívásokra. További erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy minél gyorsabban elérhetők legyenek az európai digitális menetrendben[27] és az elektronikus kereskedelemről, valamint az online szolgáltatásokról szóló közleményben[28] meghatározott célok. A soron következő fontos intézkedések közé tartozik az előrelépés az online szolgáltatások nemzeti határok mentén történő felaprózódásának megszüntetése terén, a nagy sebességű hálózatokba való befektetések előmozdítása és az online közigazgatás előnyeinek kihasználása. Szolgáltatások 8. kulcsintézkedés: Az online szolgáltatások fejlesztése az uniós pénzforgalmi szolgáltatások hatékonyságának fokozásával. A szolgáltatások ágazatán belül az online szolgáltatások egyedülálló lehetőségeket kínálnak. Ezen előnyök realizálásához megfelelő – mindenekelőtt több országra kiterjedő – keretfeltételeket kell kialakítani. Már a 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomag is kiemelte, hogy külön figyelmet kell fordítani az interneten rendelt árukhoz kapcsolódó pénzforgalmi és szállítási szolgáltatásokra. A pénzforgalmi szolgáltatások piacának fejlesztése kiemelt fontosságú egyrészt azért, mert az internethasználók 35 %-a a fizetési módszerekkel összefüggő kételyei miatt nem vásárol interneten, másrészt pedig azért, mert változatlanul fennállnak piacralépési korlátok[29]. Számos probléma vár megoldásra, így az elégtelen harmonizáció, a kártyás és internetes fizetések egyes területein tapasztalható, nem kellő mértékű verseny, és a technikai szabványosítás ösztönzésének hiánya, például a mobiltelefonos fizetések esetében. A Bizottság ezért javasolni fogja a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálatát. Jogalkotási javaslatot terjeszt elő továbbá a kártyás fizetésekre vonatkozó multilaterális bankközi díjakkal összefüggésben. Kiemelt terület továbbá az interneten rendelt árukkal kapcsolatos hatékony, megbízható és megfizethető csomagszállítási szolgáltatás, és a Bizottság – nyilvános konzultációt követően – 2013-ban dönt majd a soron következő intézkedésekről. A 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomagnak megfelelően a Bizottság ez év júniusában cselekvési tervet terjesztett elő a szolgáltatási irányelvben rejlő növekedési potenciál 2015-ig történő kiaknázása érdekében[30]. Az Európai Tanács felkérésének megfelelően a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük a tervben foglalt intézkedések haladéktalan végrehajtása érdekében. Külön figyelmet kell fordítaniuk a szolgáltatási irányelv teljes körű betartására és gazdasági hatásának maximalizálására, a teljes mértékben elektronikus egyablakos ügyintézésre vonatkozó tervezett chartára és a szabályozott szakmák kezelésére irányuló szabályok kölcsönös értékelésére. Biztosítaniuk kell továbbá a szolgáltatási irányelv megkülönböztetésmentességről szóló záradékának teljes körű alkalmazását, mely záradék előírja, hogy a szolgáltatást nyújtók nem tehetnek különbséget ügyfeleik között azok állampolgársága vagy lakóhelye szerint, kivéve ha azt objektív indokok támasztják alá. A Bizottság a küszöbön álló európai kiskereskedelmi cselekvési tervével összefüggésben felgyorsítja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok feltárásával és megszüntetésével kapcsolatos munkáját a 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomagban vállalt kötelezettségeinek megfelelően. Az ilyen gyakorlatok különösen hátrányosak a kis- és középvállalkozások szempontjából. Mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetése terén egyebek mellett az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum keretében sem sikerült kielégítő eredményeket elérni, a Bizottság 2013-ban mérlegeli, mely intézkedések lennének megfelelők. Az egységes digitális piac 9. kulcsintézkedés: Költségcsökkentés és hatékonyságnövelés a nagy sebességű kommunikációs infrastruktúra kiépítése terén. A nagy sebességű szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés az innováció, a versenyképesség és a foglalkoztatás kulcstényezője. A szélessávú hozzáférés elterjedtségének 10 %-os bővülése 1–1,5 %-os éves GDP-növekedést[31] eredményezhet és a munka termelékenysége 1,5 %-kal javulhat[32]. A szélessáv eredményezte vállalati innováció előnyösen hat a foglalkoztatásra és 2020-ig 2 millió új munkahelyet generálhat[33]. Az eredmények ellenére az EU-ban még mindig jellemző, hogy az egységes piacon nem fordítanak elegendő forrást a nagy sebességű, szélessávú hálózatok kiépítésére, és a digitális menetrendben[34] a nagy sebességű internetre vonatkozóan kitűzött célok elérése még messze van. Az egységes piac lényegesen felgyorsíthatja az előrelépést a beruházások említett hiányának hátterében meghúzódó fő ok kezelésével, vagyis a szükségtelenül magas kiépítési költségek mérséklésével, mely költségek ezen a területen az összköltségnek akár a 80 %-át is jelenthetik, és akár háromnegyedükre is csökkenthetők egyszerűen azáltal, hogy a már meglévő infrastruktúrát több különböző közszolgáltatási területen veszik igénybe[35]. A Bizottság egységes szabályokra tesz majd javaslatot, amelyek lehetővé teszik az üzemeltetők számára, hogy teljes mértékben kihasználják a szélessáv alkalmazásában rejlő költségcsökkentési lehetőségeket. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó bizottsági javaslat Európai Parlament és Tanács általi mielőbbi elfogadása hozzájárulna a nagy sebességű szélessávú hálózat és a digitális szolgáltatások infrastruktúrájának eredményes kiépítéséhez azáltal, hogy az uniós költségvetést hatékonyan fel lehetne használni a magánbefektetések ösztönzéséhez a gazdaság kulcsfontosságú ágazatában. Az egységes digitális piaccal kapcsolatos céljaink eléréséhez az EU-nak haladéktalanul kezelnie kell számos további kérdést, beleértve a rádiófrekvenciák legjobb kihasználását az egységes piacon belül, és meg kell vizsgálnia az uniós telekommunikációs és szerzői jog további kiigazításának szükségességét. A tervek szerint a Bizottság az utóbbi kérdéssel foglalkozik először, és megkezdi az audiovizuális művek uniós online terjesztéséről szóló zöld könyvhöz kapcsolódó nyomon követést, valamint haladéktalanul lezárja a 2001-es szerzői jogi irányelv felülvizsgálatát. Elektronikus számlázás a közbeszerzésben 10. kulcsintézkedés: Az elektronikus számlázás standard számlázási módszerré tétele a közbeszerzés területén. Az elektronikus közigazgatás felé való elmozdulásnak, különösen ami a több országra kiterjedő dimenziót illeti, az Európai Unió és a tagállamok középtávú célkitűzésévé kell válnia. Az európai digitális menetrend[36] azt a célt tűzte ki, hogy 2015-ig az e-kormányzás használata az uniós polgárok körében 50 %-kal, az uniós vállalkozások esetében pedig 80 %-kal emelkedjen. Különösen ígéretes terület az elektronikus számlázás, amely a Bizottság szándéka szerint 2020-ra az elsődleges számlázási móddá válik[37] az Unióban. Az e-számlázást a közbeszerzésben általános gyakorlattá tevő jogalkotási intézkedések bevezetésével a közszféra élenjáró lesz az e-számlázás alkalmazásában és elősegíti annak szélesebb körű használatát a gazdaságban. Az e területre irányuló intézkedések hozzájárulnak ahhoz, hogy a közbeszerzésben a szerződés odaítélését követő eljárások hatékonyabbá, valamint valamennyi részt vevő fél és az adófizetők számára olcsóbbá váljanak. Emellett elősegítik a közigazgatási szervek kifizetései során megnyilvánuló késedelmek visszaszorítását is. Az előzetes becslések rámutatnak arra, hogy a következő néhány évben a közszférában évente körülbelül 1 milliárd EUR megtakarítás érhető el potenciálisan, ha valamennyi számlát elektronikusan állítanak ki[38]. Emellett intézkedésekre van szükség az egységes piac azon további felaprózódásának elkerüléséhez, amely az eltérő, gyakran nemzeti előírásokon alapuló tagállami e-számlázási rendszerek jelenleg zajló létrehozásának a következménye. E rendszerek révén növekszik az eljárások összetettsége és költsége a más tagállam közigazgatási szerveivel szerződést kötő társaságok esetében. A Bizottság ezért konkrét intézkedéseket javasol, hogy e célok 2013-ban elérhetők legyenek. Az e-számlázásra való áttérés a közbeszerzésben kiegészíti majd az uniós közbeszerzési szabályok jelenleg zajló korszerűsítését[39], amely a 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomag egyik kulcsintézkedése. Azok az állami hatóságok, amelyek már elektronikus úton bonyolítják le az áruk, szolgáltatások és építési beruházások közbeszerzését, 5–20 %-os megtakarításról számolnak be. Az e-közbeszerzés uniós kiépítése a tagállami költségvetések számára évente legalább 100 milliárd eurós megtakarítást jelenthetne[40]. Ezt figyelembe véve a Bizottság azt javasolta, hogy az odaítélést megelőző eljárások tekintetében 2016 közepéig valósuljon meg a teljes áttérés az e-közbeszerzésre[41]. A Tanácsnak és a Parlamentnek haladéktalanul el kell fogadnia a javaslatot. 2.4. A szociális vállalkozások, a kohézió és a fogyasztói bizalom erősítése A gazdasági válság a legkeményebben az uniós társadalom legkiszolgáltatottabb részét és a hátrányos helyzetű uniós területeket sújtotta, ezért a Bizottságnak az a célja, hogy az egységes piaci intézkedések megkülönböztetésmentesen biztosítsák az inkluzív növekedést, tegyék lehetővé a gazdasági és társadalmi részvételt és ösztönözzék a területi kohéziót. Az átlagos uniós munkanélküliségi ráta 2012 júliusában 10,4 % volt[42], és körülbelül 81 millió európai polgárt veszélyeztet a szegénység[43], ami rávilágít a cselekvés sürgősségére. Az egységes piaci intézkedéseknek a gyökereknél kell kezelniük a társadalmunkban megnyilvánuló kirekesztést. A szociális gazdaság és a szociális vállalkozások kulcsszereplők a szociális innováció, a társadalmi befogadás és a bizalom megteremtése terén. Az egységes piacba vetett bizalom kiaknázásához és a szociális piacgazdaság megerősítéséhez felelős és innovatív vállalkozásokra van szükség, amelyek a társadalomra és a környezetre egyaránt pozitív hatást tudnak gyakorolni. A bizalom azért is fontos, hogy a fogyasztók teljes mértékben ki tudják használni az egységes piac minden előnyét, és biztonságosnak érezzék a saját országukban vagy egy másik tagállamból vásárolt árut vagy igénybe vett szolgáltatást. A fogyasztók 11. kulcsintézkedés: Az EU-ban forgalmazott termékek biztonságosságának javítása a termékbiztonság és a piacfelügyeleti szabályok jobb koherenciája és érvényesítése révén. Az EU gyors, hatékony és megbízható hálózaton keresztül biztosítja a biztonsági szabályok betartását. A meglévő mechanizmusok koherenciája és érvényesítése azonban még javítható. Az egységes piacon, ahol az áruk 27 állam területén mozoghatnak szabadon, nagymértékben összehangolt piacfelügyeletre van szükség, hogy lehetővé váljon a nagy területre kiterjedő gyors beavatkozás. A piacfelügyeletnek lehetővé kell tennie a nem biztonságos, vagy egyéb módon káros termékek azonosítását és piacra kerülésük megakadályozását, vagy a termékek piacról való kivonását, valamint a tisztességtelen, illetve bűncselekményt elkövető gazdasági szereplők szankcionálását. Emellett hatásos visszatartó erővel kell rendelkeznie. A Bizottság jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket tartalmazó csomagra tesz javaslatot, amely hozzájárul a fogyasztók számára biztonságos és a szabályoknak megfelelő termékeket kínáló, homogénebb egységes piac kialakításához és fokozottabb biztonságot, egészség- és környezetvédelmet tesz lehetővé. Az intézkedések révén egyrészt csökkennek a vállalkozások megfelelési költségei, másrészt lehetővé válik a csaló piaci szereplők révén kialakuló tisztességtelen verseny megakadályozása, mindenekelőtt az EU külső határain végrehajtott termékbiztonsági ellenőrzések jobb összehangolása által. Emellett a fogyasztók egyre több információt szeretnének kapni az általuk vásárolt termékekről. Az átláthatóság és az információk összehasonlíthatósága alapvető ahhoz, hogy a fogyasztók megfelelő döntéseket tudjanak hozni. A 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomagban bejelentetteknek megfelelően a Bizottság a termékek környezeti hatásának (beleértve az üvegházhatásúgáz-kibocsátást) kiszámítására használható módszertanra, valamint arra tesz javaslatot, hogy milyen módon ismertethetők meg az eredmények a fogyasztókkal. Társadalmi kohézió és szociális vállalkozások 12. kulcsintézkedés: Biztosítani kell, hogy valamennyi uniós polgár rendelkezhessen alapszintű fizetési számlával, a számlavezetési díjak átláthatóak és összehasonlíthatóak legyenek, és könnyebb legyen a bankszámlaváltás. A gazdasági és a társadalmi életben való részvétel szempontjából lényeges a bankszámlákhoz és egyéb banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés, de továbbra is előfordul a lakóhely, állampolgárság, illetve jövedelemszint miatti megkülönböztetés. A bankszámla a kapcsolódó szolgáltatások körének köszönhetően fontos szerepet játszik a polgároknak a szélesebb társadalmi és gazdasági közösségbe való integrációjában. Ezért a társadalmi és területi kohézió és a mobilitás megkönnyítése céljából segítséget kell kapniuk azoknak a polgároknak, akik esetleg nehézségekbe ütköznek egy bankszámla nyitása kapcsán. Emellett a banki díjakkal kapcsolatos információk egyértelműségével kapcsolatos problémák fennállása megnehezíti az uniós polgárok számára a megalapozott döntéshozatalt. Következésképpen az ügyfelek tartózkodnak attól, hogy bankot vagy bankszámlát váltsanak, mert az ajánlatokat nehéz összehasonlítani. A Bizottság jogalkotási javaslatokat fog tenni e problémák kezelése érdekében. A szociális vállalkozásokkal kapcsolatos 2011. októberi kezdeményezésében[44] a Bizottság a 2011. áprilisi egységes piaci intézkedéscsomagban bejelentetteknek megfelelően cselekvési tervet terjesztett elő a szociális vállalkozások szerepének az egységes piacon belüli megerősítése céljából. A cselekvési terv végrehajtása – a szociális vállalkozásokkal foglalkozó szakértői csoporttal és a megfelelő érdekeltekkel szoros együttműködésben – folyamatban van. A Bizottság 2014 elején értékeli az elért eredményeket és megvitatja, hogy mit lehet még tenni a szociális vállalkozások előmozdításáért. A Bizottság 2012. október 1-jén első alkalommal hirdette meg a Diogo Vasconcelosról elnevezett szociális innovációs díjhoz kapcsolódó versenyt. A szociális vállalkozások területén jelenleg a legfontosabb feladat a szociális vállalkozások ismertségének és a beléjük vetett bizalomnak a megerősítésére szolgáló eszközök fejlesztése. Új eszközökről kell megállapodni, amelyek segítségével megismertetik a fogyasztókkal, bankárokkal, befektetőkkel és az állami hatóságokkal a szociális vállalkozásokban rejlő előnyöket. A Bizottság módszertant dolgoz ki a szociális vállalkozások által létrehozott társadalmi-gazdasági haszon mérésére. Annak igazolásához, hogy a szociális vállalkozásokba befektetett tőke jelentős megtakarításokat és nyereséget jelent (például adók vagy létrehozott munkahelyek formájában), szigorú és szisztematikus mérési módszert kell kidolgozni a szociális vállalkozások által a közösségre gyakorolt hatás értékeléséhez, miközben szem előtt kell tartani, hogy ez ne jelentsen szükségtelen adminisztratív terhet számukra. A szociális hatások mérésére szolgáló módszertanokra szükség lesz többek között az európai szociális vállalkozási alapokról szóló javaslat végrehajtása során, illetve a társadalmi változás és innováció programja keretében a szociális vállalkozások támogatására szolgáló pénzügyi eszközzel összefüggésben, mely programról az Európai Parlament és a Tanács jelenleg tárgyal. Tekintettel arra, hogy a munkavállalók proaktív bevonása az őket foglalkoztató vállalatba erősen befolyásolja szociális felelősségvállalásukat és termelékenységüket, a Bizottság a szövetkezetek és a munkavállalói részesedés témájára fogja összpontosítani figyelmét. Végül, a fogyatékosság, többek között az időskorhoz kapcsolódó korlátozottság nem akadályozhatja meg az egyéneket és csoportokat abban, hogy kihasználják az egységes piac előnyeit. A Bizottság jelenleg dolgozik azon a kezdeményezésen, amely javítja a fogyatékossággal élők hozzáférését az árukhoz és szolgáltatásokhoz az egységes piacon. 3. KÖVETKEZTETÉS A második egységes piaci intézkedéscsomag tizenkét azonnal kezelendő prioritást határoz meg, amelyekre a Bizottság a növekedés, a foglalkoztatás és az egységes piacba vetett bizalom támogatása érdekében összpontosítani fog. Ezek jelentik a soron következő lépéseket a magas szinten versenyképes szociális piacgazdaság céljának megvalósítása felé. Különösen nagy szükség van az európai intézmények egymással és a tagállamokkal folytatott együttműködésére, hogy ezek az intézkedések a lehető leghamarabb megvalósuljanak a gyakorlatban. A Bizottság elkötelezi magát amellett, hogy 2013 tavaszáig előterjeszti az összes alapvető jogalkotási javaslatot és legkésőbb az említett év végéig kidolgozza az összes nem jogalkotási intézkedést. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy gyorsított eljárásban kezelje az összes alapvető jogalkotási aktust és 2014 tavaszáig kiemelt intézkedésként fogadja el azokat. Amennyiben a végrehajtásra gyorsan sor kerül, a második egységes piaci intézkedéscsomag az első egységes piaci intézkedéscsomaggal együtt új utakat nyit 500 millió európai számára a növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi kohézió terén. Bizonyítja Európa eltökéltségét az iránt, hogy a válság leküzdését célzó közös menetrend megvalósításával egy újfajta növekedést teremtsen. Együttesen, gyorsan és ambiciózusan kell cselekednünk. Nincs veszteni való időnk. I. MELLÉKLET: A MÁSODIK EGYSÉGES PIACI INTÉZKEDÉSCSOMAG KULCSINTÉZKEDÉSEI || Mozgatórugó || Kulcsintézkedés || A Bizottság javaslata Teljes mértékben integrált hálózatok kifejlesztése az egységes piacon 1 || Vasúti szállítás || Negyedik vasúti jogszabálycsomag elfogadása a vasúti személyszállítási szolgáltatások minőségének és költséghatékonyságának javítása érdekében || A Bizottság által 2012 negyedik negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat 2 || Tengeri szállítás || A „kék övezet” elnevezésű csomag elfogadása a tengeri szállítás valóban egységes piacának létrehozása érdekében || A Bizottság által 2013 második negyedévében előterjesztendő, jogalkotási és nem jogalkotási elemeket egyaránt tartalmazó intézkedéscsomag 3 || Légi közlekedés || Az egységes európai égbolt végrehajtásának egy új intézkedéscsomag révén történő felgyorsítása || A Bizottság által 2013 második negyedévében előterjesztendő cselekvési terv jogalkotási intézkedésekkel 4 || Energiaügy || Cselekvési terv végrehajtása a harmadik energiapiaci jogszabálycsomag végrehajtásának és érvényesítésének javítása érdekében || A Bizottság által 2012 negyedik negyedévében előterjesztendő cselekvési terv A polgárok és a vállalkozások tagállamok közötti mobilitásának előmozdítása 5 || A polgárok mobilitása || Az EURES portál valóban európai munkaerő-közvetítő eszközzé fejlesztése || A Bizottság által 2012 negyedik negyedévében meghozandó jogalkotási határozat 6 || A finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés || A hosszú távú reálgazdasági befektetések ösztönzése a hosszú távú befektetési alapokhoz való hozzáférés elősegítése révén || A Bizottság által 2013 második negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat 7 || Üzleti környezet || A fizetésképtelenségre vonatkozó uniós szabályok korszerűsítése a vállalkozások túlélése és a vállalkozók második esélyhez juttatása érdekében || A Bizottság által 2012 negyedik negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat és közlemény Az európai digitális gazdaság támogatása 8 || Szolgáltatások || A pénzforgalmi irányelv felülvizsgálata és a multilaterális bankközi díjakról szóló javaslat előterjesztése az uniós pénzforgalmi szolgáltatások hatékonyságának fokozása érdekében || A Bizottság által 2013 második negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat 9 || Egységes digitális piac || Egységes szabályok elfogadása a költségek csökkentése és a hatékonyság növelése céljából a nagy sebességű szélessávú hálózat kiépítése terén || A Bizottság által 2013 első negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat 10 || Közbeszerzés & elektronikus számlázás || A közbeszerzés területén az elektronikus számlázás standard számlázási móddá tételére irányuló jogszabályok elfogadása || A Bizottság által 2013 második negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat A szociális vállalkozások, a kohézió és a fogyasztói bizalom erősítése 11 || A fogyasztók || Az EU-ban forgalmazott termékek biztonságosságának javítása az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata, a piacfelügyeletről szóló új egységes rendelet és egy kísérő cselekvési terv révén || A Bizottság által 2012 negyedik negyedévében előterjesztendő, jogalkotási intézkedésekből és nem jogalkotási intézkedésekből álló csomag 12 || Társadalmi kohézió és szociális vállalkozások || Jogalkotási kezdeményezés elfogadása annak biztosítására, hogy valamennyi uniós polgár rendelkezhessen alapszintű fizetési számlával, a számlavezetési díjak átláthatóak és összehasonlíthatóak legyenek, és könnyebb legyen a bankszámlaváltás || A Bizottság által 2012 negyedik negyedévében előterjesztendő jogalkotási javaslat II. MELLÉKLET: Az első egységes piaci intézkedéscsomag: Az intézkedések jelenlegi állása Mozgatórugó || Intézkedés || Teljesíthető VAGY Eredmény/Jelenlegi állás A kkv-k finanszírozáshoz jutása || KULCSINTÉZKEDÉS Kockázatitőke-alapokra vonatkozó jogszabályok bevezetése || Az Európai Bizottság 2011. december 7-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A kkv-k finanszírozáshoz jutásáról szóló cselekvési terv elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. december 7-én elfogadta a cselekvési tervet. Az átláthatósági irányelv módosítása || Az Európai Bizottság 2011. október 25-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A tájékoztatókról szóló irányelv végrehajtási rendeletének módosítása || Az Európai Bizottság 2012. március 30-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A piaci visszaélésekről szóló irányelv módosítása || Az Európai Bizottság 2011. október 20-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID-irányelv) módosítása || Az Európai Bizottság 2011. október 20-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A polgárok mobilitása || KULCSINTÉZKEDÉS A szakmai képesítések elismerési rendszerének átdolgozása || Az Európai Bizottság 2011. december 19-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A nyugdíjakról szóló fehér könyv közzététele || Az Európai Bizottság 2012. február 16-án közzétette a fehér könyvet. A kiegészítő nyugdíjjogosultságról (hordozhatóság) szóló jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2007. október 9-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményekre vonatkozó irányelv módosítása || Az Európai Bizottság kidolgozza a jogalkotási javaslatot. Az „európai készségútlevél” bevezetése || Az Európai Bizottság előkészíti az „európai készségútlevél” bevezetését. A nem formális és az informális tanulásra vonatkozó tanácsi ajánlás elfogadása || Az Európai Bizottság 2012. szeptember 5-én előterjesztette a tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslatot. A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok || KULCSINTÉZKEDÉS Az egységes szabadalmi oltalom bevezetéséről szóló jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. április 13-án jogalkotási javaslatokat terjesztett elő. A szellemitulajdon-jogok valorizációs eszközének létrehozására vonatkozó lehetőségek feltárása || Az Európai Bizottság feltérképezi egy ilyen eszköz létrehozásának lehetőségeit. A közös jogkezelésről szóló jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2012. július 11-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Az árva művekről szóló jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. május 24-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A Hamisítás és Termékkalózkodás Európai Megfigyelőközpontja szerepének megerősítése || A 2011. május 24-én előterjesztett bizottsági jogalkotási javaslatot követően az Európai Parlament és a Tanács 2012. április 19-én rendeletet fogadott el. Eredményesebb küzdelem a termékkalózkodás és hamisítás ellen || Az Európai Bizottság konzultációkat folytat a következő lépésekről. Jogalkotási javaslat előterjesztése a meglévő vámrendelet módosítása érdekében || Az Európai Bizottság 2011. május 24-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Az európai védjegyrendszer korszerűsítése || Az Európai Bizottság kidolgozza a jogalkotási javaslatot. A fogyasztók || KULCSINTÉZKEDÉS Az alternatív vitarendezési eszközökről/online vitarendezési eszközökről szóló jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. november 29-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A kollektív jogorvoslat európai megközelítésével kapcsolatos munka folytatása || Az Európai Bizottság mérlegeli a szakpolitikai lehetőségeket. Az általános termékbiztonságról szóló irányelv módosítása || Az Európai Bizottság kidolgozza a jogalkotási javaslatot. A piacfelügyeleti cselekvési terv kidolgozása || Az Európai Bizottság kidolgozza a cselekvési tervet. A termékek ökológiai lábnyomára vonatkozó kezdeményezés javaslata || Az Európai Bizottság kidolgozza a kezdeményezést. Az utasok jogairól szóló közlemény közzététele || Az Európai Bizottság 2011. december 19-én elfogadta a közleményt. A szervezett utazásokról szóló irányelv felülvizsgálata || Az Európai Bizottság kidolgozza a jogalkotási javaslatot. A banki díjak átláthatóságának biztosítása || Az Európai Bizottság kidolgozza a jogalkotási javaslatot. A kölcsönfelvevők jelzáloghitel-piaci védelméről szóló jogszabály előterjesztése || Az Európai Bizottság 2011. március 31-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Szolgáltatások || KULCSINTÉZKEDÉS Az európai szabványosítási rendszerről szóló jogszabályok módosítása || Az Európai Bizottság 2011. június 1-jén jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A szolgáltatási irányelv végrehajtásának biztosítása || Az Európai Bizottság 2012. június 8-án közleményt fogadott el. Teljesítménypróbák végzése az uniós jogszabályoknak a kulcsfontosságú ágazatokban (üzleti szolgáltatások, építőipar és idegenforgalom) történő tagállami gyakorlati végrehajtásának és alkalmazásának vizsgálata tekintetében || Az Európai Bizottság 2012. június 8-án közleményt fogadott el. A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok felszámolását célzó kezdeményezés elindítása || Az Európai Bizottság kidolgozza a közleményt. Az üzleti szolgáltatásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport létrehozása || Az Európai Bizottság előkészíti a magas szintű munkacsoport létrehozását A hálózatok || KULCSINTÉZKEDÉS Az energia- és közlekedési infrastruktúráról szóló jogszabályok elfogadása a stratégiai projektek kibontakoztatása érdekében || Az Európai Bizottság 2011. október 19-én jogalkotási javaslatokat terjesztett elő. A rádióspektrum-politikai programot létrehozó határozat elfogadása || A 2010. szeptember 20-án előterjesztett bizottsági jogalkotási javaslatot követően az Európai Parlament és a Tanács 2012. február 15-én határozatot fogadott el. Egységes digitális piac || KULCSINTÉZKEDÉS Az elektronikus aláírásra, azonosításra és hitelesítésre vonatkozó jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2012. június 4-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A roamingdíjakra vonatkozó javaslatok előterjesztése || Az Európai Bizottság által 2011. július 6-án előterjesztett jogalkotási javaslatot követően az Európai Parlament és a Tanács 2012. május 30-án rendeletet fogadott el. Az elektronikus kereskedelem fejlesztésére irányuló cselekvési terv előterjesztése || Az Európai Bizottság 2012. január 11-én cselekvési tervet fogadott el. A fogyasztók állampolgárságon / lakóhelyen alapuló, indokolatlan megkülönböztetésének feltárására vonatkozó iránymutatás előterjesztése a tagállamok számára || Az Európai Bizottság a szolgáltatási csomag részeként 2012. június 8-án szolgálati munkadokumentumot terjesztett elő. A közszféra információinak felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálata || Az Európai Bizottság 2011. december 12-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Szociális vállalkozások || KULCSINTÉZKEDÉS A szociális befektetési alapok fejlesztését megkönnyítő jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. december 7-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Az európai alapítvány statútumát létrehozó jogszabályok bevezetése || Az Európai Bizottság 2012. február 8-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A szociális vállalkozásokkal kapcsolatos kezdeményezés elindítása || Az Európai Bizottság 2011. október 25-én indította el a kezdeményezést. A vállalati társadalmi felelősségvállalásról (corporate social responsibility – CSR) szóló közlemény elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. október 25-én fogadta el a közleményt. A vállalatok nem pénzügyi beszámolóiról szóló jogalkotási javaslat || Az Európai Bizottság kidolgozza a jogalkotási javaslatot. Az adópolitika || KULCSINTÉZKEDÉS Az energiaadó-irányelv felülvizsgálata || Az Európai Bizottság 2011. április 13-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A közös konszolidált társaságiadó-alap bevezetése || Az Európai Bizottság 2011. március 16-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A héastratégia elemeinek meghatározása || Az Európai Bizottság 2011. december 6-án közleményt fogadott el. A határokon átnyúló adózással kapcsolatos problémák megoldása || Az Európai Bizottság 2011. november 11-én elfogadta a kettős adóztatás megszüntetésének módjairól szóló közleményt, 2011. december 15-én pedig az öröklési adóról szóló közleményt és ajánlást. Társadalmi kohézió || KULCSINTÉZKEDÉS A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv végrehajtására, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága gyakorlásának az alapvető szociális jogokkal való összeegyeztethetőségének tisztázására irányuló jogszabályok bevezetése || Az Európai Bizottság 2012. március 21-én jogalkotási javaslatokat terjesztett elő, de később visszavonta a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága gyakorlásának az alapvető szociális jogokkal való összeegyeztethetőségének tisztázásáról szóló javaslatot. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény előterjesztése || Az Európai Bizottság 2011. december 20-án fogadta el a közleményt. Az ún. „post-Altmark-csomag” felülvizsgálata || Az Európai Bizottság 2011. december 20-án jogalkotási határozatot fogadott el. Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésre vonatkozó kezdeményezés előterjesztése || Az Európai Bizottság 2011. július 18-án ajánlást fogadott el. Üzleti környezet || KULCSINTÉZKEDÉS A számviteli irányelvek egyszerűsítéséről szóló jogszabályok elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. október 25-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A kifejezetten mikrovállalkozások pénzügyi beszámolóira vonatkozó kötelezettségek egyszerűsítését célzó irányelv elfogadása || A 2009. február 26-án előterjesztett bizottsági jogalkotási javaslatot követően az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-én elfogadta az irányelvet. Az európai zártkörű társaság statútumának elfogadása || Az Európai Bizottság 2008. június 25-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A választható európai szerződési jogi eszköz bevezetése || Az Európai Bizottság 2011. október 11-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A határon átnyúló követelésbehajtást megkönnyítő rendelet elfogadása || Az Európai Bizottság 2011. július 20-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Közbeszerzés || KULCSINTÉZKEDÉS A közbeszerzési irányelvek felülvizsgálata || Az Európai Bizottság 2011. december 20-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. A koncessziós szerződések odaítéléséről szóló irányelv bevezetése (módosítása) || Az Európai Bizottság 2011. október 20-án jogalkotási javaslatot terjesztett elő. Az Unión kívüli országokkal folytatott közbeszerzésre irányuló jogszabályok bevezetése || Az Európai Bizottság 2012. március 21-én jogalkotási javaslatot terjesztett elő. [1] Az Európai Bizottság által a QUEST II makrogazdasági modell alapján végzett számítások. A modellel kapcsolatos további részletek az alábbi honlapon olvashatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication1719_en.pdf [2] Az Európai Bizottság közleménye: „Egységes piaci intézkedéscsomag. Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez. Együtt egy újfajta növekedésért”, COM(2011) 206 végleges. [3] Mario Monti: „Az egységes piac új stratégiája”; Az Európai Bizottság elnökének jelentése; 2010. május 9. [4] Európai Parlament: „Egységes piac létrehozása a fogyasztók és az állampolgárok számára” (Grech-jelentés); A7-0132/2010. [5] Az Európai Tanács következtetései, 2011. október 23. EUCO 52/11. [6] Az Európai Bizottság közleménye: „Az egységes piac jobb irányítása”, COM(2012) 259. [7] Az Európai Parlament „Az egységes piaci intézkedéscsomagról: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalása (2012/2663(RSP)). [8] Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag felé – kulcsintézkedések” elnevezésű véleménye; CESE 1575/2012. CESE 1575/2012. [9] Európai Bizottság: Az egységes piac az emberek szemével: Lásd http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/docs/20concerns/publication_en.pdf [10] Az Európai Bizottság közleménye: „Integrált iparpolitika a globalizáció korában”; COM(2010) 614. [11] Az Európai Bizottság közleménye: „Az európai digitális menetrend”; COM(2010) 245. [12] Az Európai Bizottság közleménye: „Innovatív Unió”; COM(2010) 546. [13] Az e dokumentumban szereplő, a Bizottság által meghozandó valamennyi javasolt intézkedés összhangban van és összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel (MFF) (2007–2013) és az új többéves pénzügyi keretre (2014–2020) vonatkozó javaslattal. [14] Tonna/km-ben kifejezve. A becslések az EUROSTAT adatain alapulnak. [15] Az Európai Bizottság közleménye: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei”; COM(2012) 494. [16] Az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerve és teljesítményértékelő bizottsága által készített jelentésekben szereplő becslések alapján. [17] Az uniós fogyasztók számára elérhető kiskereskedelmi villamosenergia-piac működéséről szóló tanulmány; http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/market_studies/retail_energy_market_study_en.htm [18] Európa villamosenergia-rendszere 2020-ra mintegy 1 billió EUR összegű befektetést igényel majd, amelyből csak a villamosenergia- és földgázhálózatokhoz 200 milliárd EUR-ra lesz szükség; http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2011_energy2020_en.pdf [19] Az innovatív cégek részére más országokból származó, megfelelő beruházók közvetítésével foglalkozó szakértői csoport elnökének jelentése; Európai Bizottság 2012.; http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6008&no=1 [20] Különösen a kohéziós politika keretében. [21] A pénzügyi válság 2008-as kezdete óta az Európai Beruházási Bank 40 milliárd EUR összegű finanszírozást nyújtott több mint 210 000 kkv részére. Az Európai Bizottság közleménye: „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására”; COM (2011) 870 végleges. [22] Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés célja, hogy intézményi befektetőket tudjon bevonni az infrastruktúra-projektek tőkepiaci finanszírozásába. Az EU 2012 júliusában elindította az EU-EBB projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszát. [23] A Bizottság nyilvános konzultációt indított. Lásd: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/consultations/tax/2012_venture_capital_en.htm [24] Az Európai Bizottság közleménye: „Az adminisztratív terhek Európai Unión belüli csökkentésére irányuló cselekvési program: Ágazati csökkentési tervek és a 2009. évi tevékenységek”, COM(2009) 544, valamint: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/better-regulation/documents/ab_studies_2009_en.htm [25] Az Európai Bizottság közleménye: „A héa jövőjéről”; COM(2011) 851. [26] McKinsey Global Institute: „Internet matters, the net's sweeping impact on growth, jobs and prosperity” (Internetes kérdések: az internet elsöprő hatása a növekedésre, a foglalkoztatásra és a jólétre), 2011. május. [27] Az Európai Bizottság közleménye: „Az európai digitális menetrend” – COM(2010) 245 végleges. [28] Az Európai Bizottság közleménye: „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére”, COM(2011) 942. [29] Eurostat, közösségi felmérés az IKT használatáról a háztartásokban és egyénenként, 2009. [30] Az irányelv valamennyi tagállam általi teljes körű alkalmazása az uniós GDP 2,6 %-át kitevő gazdasági növekedést generálna. Az Európai Bizottság közleménye: „Partnerség a szolgáltatások új növekedéséért 2012–2015”, COM(2012) 261. A 2013. évi éves növekedési jelentéssel összefüggésben a Bizottság jelentést tesz a szolgáltatási irányelv végrehajtása terén elért eredményekről. [31] Czernich, N., Falck, O., Kretschmer, T., és Woessman, L. (2009) „Broadband infrastructure and economic growth” (Szélessávú infrastruktúra és a gazdasági növekedés) (CESinfo Working Paper 2861. szám). [32] Booz & Company (2012) „Maximising the impact of Digitalisation” (A digitalizáció hatásának maximalizálása) http://www.booz.com/media/uploads/BoozCo_Maximizing-the-Impact-of-Digitization.pdf [33] A Bizottság becslései tagállami tanulmányokon alapulnak [Liebenau, J., Atkinson, R., Karrberg, P., Castro, D. és Ezell, S., 2009., The UK Digital Road to Recovery (A gazdasági élénkülés digitális útja az Egyesült Királyságban); Katz R.L. et al, 2009., The Impact of Broadband on Jobs and the German Economy (A szélessáv hatása a munkahelyekre és a német gazdaságra)]. [34] Az Európai Bizottság közleménye: „Az európai digitális menetrend” COM(2010) 245. [35] Analysys Mason (2008), „The costs of deploying fibre-based next-generation broadband infrastructuret” (Az üvegszálas, új generációs szélessávú infrastruktúra kiépítésének költségei). [36] Az Európai Bizottság közleménye: „Az európai digitális menetrend” COM(2010) 245. [37] Az Európai Bizottság közleménye: „Az elektronikus számlázás előnyeinek kiaknázása Európában”, COM(2010) 712. [38] Ez az adat a Bizottság saját becslésein alapul, amelyeket nyilvánosan elérhető adatok alapján végzett. Egy e területre irányuló bizottsági kezdeményezés tényleges hatása révén e számadat eltérő lehet. [39] A közbeszerzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat (COM/2011/896 végleges), és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat (COM/2011/895 végleges), az első egységes piaci intézkedéscsomag kulcsintézkedése. [40] Az Európai Bizottság közleménye: „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” – COM(2012) 179 végleges. [41] Az Európai Bizottság közleménye: „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” – COM(2012) 179 végleges. [42] Eurostat. [43]Eurostat EU-SILC, referenciaév: 2010. [44] Az Európai Bizottság közleménye: „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” COM(2011) 682.