ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11) Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a kereskedelmi mértékű energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és időben megépüljön és üzembe álljon. Másodszor pedig ambiciózus, de teljesíthető ütemtervet kell készíteni a 2050-re megvalósítandó villamosenergia-termelésre vonatkozóan. E célok eléréséhez az európai magfúziós programot a szóban forgó ütemterv végrehajtását szolgáló közös tevékenységi program felé kell irányítani. A folyamatban lévő magfúziós kutatási tevékenységek eredményeinek szavatolása, valamint a magfúzió területével foglalkozó érdekelt felek hosszú távú kötelezettségvállalásának és egymással való hosszú távú együttműködésének a biztosítása érdekében gondoskodni kell a Közösség támogatásának folyamatosságáról. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni mindenekelőtt az ITER-t támogató tevékenységekre, de a demonstrációs reaktorra irányuló fejlesztésekre is, és ezen belül adott esetben a magánszektor részvételét is erősíteni kell. Ezen észszerűsítés és hangsúlyáthelyezés közben nem szabad kockára tenni a fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető szerepet.

(11) Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a kereskedelmi mértékű energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és időben megépüljön és üzembe álljon, az EURATOM-program jelentős hozzájárulása mellett . Másodszor pedig ambiciózus, de teljesíthető ütemtervet kell készíteni a 2050-re megvalósítandó villamosenergia-termelésre vonatkozóan. E célok eléréséhez az európai magfúziós programot a szóban forgó ütemterv végrehajtását szolgáló közös tevékenységi program felé kell irányítani. A folyamatban lévő magfúziós kutatási tevékenységek eredményeinek szavatolása, valamint a magfúzió területével foglalkozó érdekelt felek hosszú távú kötelezettségvállalásának és egymással való hosszú távú együttműködésének a biztosítása érdekében gondoskodni kell a Közösség hosszú távú támogatásának folyamatosságáról. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni mindenekelőtt az ITER-t támogató tevékenységekre, de a demonstrációs reaktorra irányuló fejlesztésekre is, és ezen belül adott esetben a magánszektor részvételét is erősíteni kell. Ezen észszerűsítés és hangsúlyáthelyezés közben nem szabad kockára tenni a fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető szerepet.
294e. cikk A tagállamok felmenthetik a mentesített kisvállalkozásokat azon kötelezettség alól, hogy a 250. cikkben foglaltak szerint héabevallást nyújtsanak be. Amennyiben a tagállamok nem élnek e lehetőséggel, engedélyezik a szóban forgó mentesített kisvállalkozások számára, hogy olyan, egyszerűsített héabevallást nyújtsanak be, amely egy naptári évre vonatkozik. A kisvállalkozások azonban dönthetnek a 252. cikknek megfelelően meghatározott adómegállapítási időszak alkalmazása mellett is.

294e. cikk A tagállamok vagy felmentik a mentesített kisvállalkozásokat azon kötelezettség alól, hogy a 250. cikkben foglaltak szerint héabevallást nyújtsanak be, vagy lehetővé tehetik, hogy a mentesített kisvállalkozások egy naptári évre vonatkozó, egyszerűsített héabevallást nyújtsanak be – amely legalább a következő információt foglalja magában: az adóköteles héa, a levonható héa, a nettó héaösszeg (fizetendő vagy követelt), az értékesítési ügyletek összértéke és a kimenő tranzakciók összértéke. A kisvállalkozások azonban dönthetnek a 252. cikknek megfelelően meghatározott adómegállapítási időszak alkalmazása mellett is .
(2) A kijelölt alcsoport felkéri az egészségügyi technológiák megfelelő fejlesztőit , hogy nyújtsák be a közös klinikai értékeléshez szükséges információkat, adatokat és bizonyítékokat tartalmazó dokumentációt.

(2) A kijelölt alcsoport felkéri az egészségügyi technológia fejlesztőjét , hogy nyújtsa be a közös klinikai értékeléshez szükséges információkat, adatokat és tanulmányokat tartalmazó összes rendelkezésre álló, legfrissebb – a pozitív és negatív megállapításokat is tartalmazó – dokumentációt. Ez a dokumentáció tartalmazza az összes, az elvégzett vizsgálatokból valamint a felhasznált technológiára vonatkozó tanulmányokból származó adatokat, amelyek együttesen biztosítják az értékelések magas színvonalát. Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gyógyszerek esetében a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia: a) a benyújtott dokumentáció; b) a forgalombahozatali engedély státuszának megjelölése; c) ha rendelkezésre áll, az Európai nyilvános értékelő jelentés (EPAR), beleértve a termékjellemzők összefoglalóját is; az Európai Gyógyszerügynökség a koordinációs csoport rendelkezésére bocsátja a tudományos értékelésekkel kapcsolatban elfogadott, idevágó jelentéseket; d) adott esetben a koordinációs csoport által kért és az egészségügyitechnológia-fejlesztő által elérhető további tanulmányok eredményei; e) adott esetben és ha az egészségügyitechnológia-fejlesztő rendelkezésére áll, a már elérhető, az adott egészségügyi technológiára vonatozó egészségügyi technológiaértékelési jelentések; f) az egészségügyitechnológia-fejlesztő által elérhető tanulmányokkal és vizsgálati nyilvántartásokkal kapcsolatos információk. Az egészségügyitechnológia-fejlesztők kötelesek benyújtani az összes kért adatot. Az értékelők nyilvános adatbázisokból és klinikai információkat tartalmazó egyéb forrásokból, úgymint betegnyilvántartásokból, adatbázisokból vagy az európai referenciahálózatokból származó adatokat is lekérhet, amennyiben azt a fejlesztő által szolgáltatott tájékoztatás kiegészítése, valamint az egészségügyi technológiák pontosabb klinikai értékelésének elvégzése érdekében szükségesnek tartja. Az értékelés megismételhetősége megköveteli, hogy ez az információ nyilvános legyen. Az értékelők és az egészségügyi technológiák fejlesztőinek viszonyát függetlenségnek és pártatlanságnak kell jellemeznie. Az egészségügyi technológiák fejlesztőivel lehet konzultálni, de az értékelési folyamatban nem vehetnek tevékenyen részt.
(6)

Meg kell erősíteni a katasztrófákra való felkészülés és az azokra való reagálás együttes képességét, különösen a kölcsönös európai segítségnyújtás révén. Az európai veszélyhelyzet-reagálási képesség („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) – mostantól az „európai polgári védelmi eszköztár” – által nyújtott lehetőségek megerősítése mellett a Bizottságnak létre kell hoznia a rescEU-t is. A rescEU összetételének tartalmaznia kell a kontrollálatlan vegetációtűzre, a nagyszabású áradásokra és földrengésekre, terrortámadásokra és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadásokra reagáló veszélyhelyzeti kapacitásokat, valamint az Egészségügyi Világszervezet előírásaival összhangban lévő tábori kórházakat és orvosi csapatokat, amelyeket gyorsan be lehet vetni. E tekintetben meg kell erősíteni és be kell vonni a helyi és regionális hatóságok különleges kapacitásait, mivel a szerencsétlenséget követően ők az elsők, akik fellépnek. E hatóságoknak olyan együttműködési modelleket kellene kialakítaniuk, melyek keretében a közösségek megoszthatják egymással bevált gyakorlataikat, segítséget nyújtva számukra a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességük kialakításában.
C. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE […] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the second year following the entry into force of this directive]

törölve
(11) Bizonyos tengerfenéki állományok kiaknázása egyaránt történik a nyugati vizeken és a szomszédos vizeken. Ennélfogva a főleg a nyugati vizeken halászott állományokra vonatkozó célokkal és óvintézkedésekkel kapcsolatos terv rendelkezéseinek hatályát a nyugati vizeken kívüli területekre is ki kell terjeszteni. Ezenkívül a nyugati vizeken is jelen lévő, de elsősorban azokon kívül halászott állományok esetében szükséges meghatározni a szóban forgó állományok fő halászterületének számító, nyugati vizeken kívüli területekre vonatkozó többéves tervekben szereplő célokat és óvintézkedéseket, kiterjesztve a többéves tervek hatályát oly módon, hogy azok a nyugati vizekre is vonatkozzanak.

(11) Bizonyos tengerfenéki állományok kiaknázása egyaránt történik a nyugati vizeken és a szomszédos vizeken. Ennélfogva a főleg a nyugati vizeken halászott tengerfenéki állományokra vonatkozó célokkal és óvintézkedésekkel kapcsolatos terv rendelkezéseinek hatályát a nyugati vizeken kívüli olyan területekre is ki kell terjeszteni , ahol ezek az állományok élnek, amennyiben nem tartoznak harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá . Ezenkívül a nyugati vizeken is jelen lévő, de elsősorban azokon kívül halászott állományok esetében szükséges meghatározni a szóban forgó tengerfenéki állományok fő halászterületének számító, nyugati vizeken kívüli területekre vonatkozó többéves tervekben szereplő célokat és óvintézkedéseket, kiterjesztve ezen többéves tervek hatályát oly módon, hogy azok a nyugati vizekre is vonatkozzanak.
(16h)

A hatóságokat ösztönözni kell arra is, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat 2014/25/EU irányelv 82. cikkében leírt kritériumait követve szerezzenek be járműveket, figyelembe véve a jármű teljes élettartama alatti költséghatékonyságot, valamint a környezeti és társadalmi szempontokat is.
8. cikk

Regionális együttműködés

(2) E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a közvetlen állománygazdálkodási érdekeltséggel bíró tagállamok közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül, azt követően pedig a többéves terv értékelésének az e rendelet 14. cikkével összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év június 1-jéig kell benyújtani.
(29)

A vasúti közlekedés kontextusában a fogyasztók magas szintű védelme érdekében a tagállamoktól meg kell követelni, hogy nemzeti végrehajtó szerveket jelöljenek ki e rendelet nemzeti szintű nyomon követésére és érvényesítésére. E szerveknek képeseknek kell lenniük különböző jogérvényesítési intézkedések meghozatalára , valamint arra, hogy a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) összhangban kötelező erejű alternatív vitarendezési lehetőséget biztosítsanak az utasoknak . Lehetővé kell tenni, hogy a rendelet vélt feltételezett megsértése esetén az utasok panaszt tegyenek e szerveknél , és – ahol ebben megállapodtak – igénybe vegyék az 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alapján létrehozott online alternatív vitarendezést. Azt is lehetővé kell tenni, hogy a panaszokat az utasok csoportjait képviselő szervezetek nyújthassák be . Az ilyen panaszok megfelelő kezelése érdekében e szerveknek együtt kell működniük egymással , és ezt a rendeletet továbbra is szerepeltetni kell az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) mellékletében található felsorolásban. A nemzeti végrehajtó szerveknek minden évben egy statisztikákat tartalmazó jelentést kell közzétenniük a weboldalukon, amelyek részletezik a kapott panaszok számát és típusát, valamint a végrehajtási intézkedéseik kimenetelét. E jelentéseket emellett az Európai Unió Vasúti Ügynöksége honlapján is elérhetővé kell tenni . [Mód. 25]
(5) Annak biztosítása érdekében, hogy ezek a belső határellenőrzések továbbra is kivételesek legyenek, a tagállamoknak a határellenőrzés tervezett visszaállítására vagy annak meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelést kell benyújtaniuk. A kockázatértékelésnek különösen értékelnie kell az azonosított veszély várható fennállásának időtartamát és a belső határok érintett szakaszait, alá kell támasztania, hogy a határellenőrzés meghosszabbítására végső megoldásként kerül sor, valamint ki kell fejtenie, hogy a határellenőrzés milyen módon segítené az azonosított veszély kezelését. Amennyiben a belső határellenőrzés időtartama meghaladja a hat hónapot, a kockázatértékelésnek visszamenőlegesen alá kell támasztania a határellenőrzés visszaállításának az azonosított veszély kezelésében játszott hatékonyságát is, valamint részletesen ki kell fejtenie, hogy milyen módon konzultáltak a meghosszabbítás által érintett egyes szomszédos államokkal, és hogyan vonták be őket a legkevésbé megterhelő gyakorlati intézkedések meghatározásába.

(5) Annak biztosítása érdekében, hogy ezek a belső határellenőrzések a legvégső esetben meghozott intézkedések és továbbra is kivételesek legyenek, a tagállamoknak a határellenőrzés két hónapot meghaladó, tervezett meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelést kell benyújtaniuk. A kockázatértékelésnek különösen értékelnie kell az azonosított veszély várható fennállásának időtartamát és a belső határok érintett szakaszait, alá kell támasztania, hogy a határellenőrzés meghosszabbítására legvégső intézkedésként kerül sor, és különösképp kimutatva, hogy bármely alternatív intézkedés elégtelennek bizonyult vagy az ilyen intézkedést elégtelennek ítélték, valamint ki kell fejtenie, hogy a határellenőrzés milyen módon segítené az azonosított veszély kezelését. A kockázatértékelésnek visszamenőlegesen alá kell támasztania a határellenőrzés visszaállításának az azonosított veszély kezelésében játszott hatékonyságát és eredményességét is, valamint részletesen ki kell fejtenie, hogy milyen módon konzultáltak a meghosszabbítás által érintett egyes szomszédos államokkal, és hogyan vonták be őket a legkevésbé megterhelő gyakorlati intézkedések meghatározásába. A tagállamok számára fenn kell tartani annak lehetőségét, hogy – amennyiben szükséges – a rendelkezésre bocsátott információk egészét vagy részeit minősített adatnak nyilvánítsák.
(15)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A 2011-ben elfogadott BEST előkészítő intézkedés, majd az azt követő BEST 2.0 program és BEST RUP projekt révén a BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére és azok kulcsszerepére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A Bizottság becslése szerint az e területeken helyben végrehajtandó projektekhez évi 8 millió EUR pénzügyi támogatásra van szükség. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló ezért, hogy a program továbbra is finanszírozza a biológiai sokféleséget célzó kisösszegű támogatásokat , beleértve a legkülső régiókban és a tengerentúli országokban és területeken finanszírozott kapacitásépítést és tőkésítést .
(13)

A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a kutatást és az innovációt. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. Elviekben nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon cselekvésekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet. A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű termékhitelesítésre és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását.
(12)

„Fenntartható mobilitás Európában: biztonságos, összekapcsolt és tiszta közlekedés” (9) című közleményében a Bizottság hangsúlyozza, hogy az automatizáció és a fejlett konnektivitású rendszerek a járműveket biztonságosabbá, megoszthatóbbá és minden polgár számára hozzáférhetőbbé teszik, azok számára is, akik ma el vannak zárva a mobilitási szolgáltatásoktól, például az időskor vagy csökkent mozgásképesség miatt. Ezzel összefüggésben a Bizottság javaslatot tett egy közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatos európai uniós stratégiai cselekvési tervre, illetve a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló 2008/96/EK irányelv felülvizsgálatára. Hasonló szellemben egyéb rendeleteket (például a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/54/EK irányelvet) is módosítani kell a közlekedési ágazat új biztonsági és digitalizációs szabványainak megfelelően. A biztonság javítását prioritásként kell kezelni a vasúti ágazatban is. Különösen fontos a vasúti átkelőhelyek biztonságosságába való beruházás (pl. a jelzőberendezések és az infrastruktúra javításába). 2012-ben 573 súlyos baleset történt az EU-ban található 114 000 útátjáróban, amelynek során 369-an haltak meg és 339-en sérültek meg súlyosan (ERA 2014 jelentés). Ennek következtében a nagy biztonsági kockázatot jelentő útátjárókat EU-szerte azonosítani kell, az infrastruktúra javításába történő beruházás érdekében, hogy adott esetben hidakkal és aluljárókkal lehessen felváltani őket.
(1) A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget.

(1) A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget. Ugyanakkor meg kell teremteni a megfelelő körülményeket ahhoz, hogy világszinten egyenlő versenyfeltételek legyenek biztosítottak az űripari vállalkozások számára.
(16a

) Az uniós ügynökségek összehasonlítása azt mutatja, hogy a Hatóságnak akár 55 hónapra is szüksége lehet egy engedélyezési eljárás lefolytatásához, ami ötször hosszabb az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által igényelt időnél. Ez visszariasztja a vállalkozásokat attól, hogy innovatív termékekbe fektessenek be, hosszú távon pedig csökkenti az EU versenyképességét. Emellett a hosszú engedélyezési eljárások gyengítik a Hatóságba vetett bizalmat is. Ezért a kockázatértékelés hatékonyságát sürgősen jobb személyzeti és pénzügyi ellátottsággal kell biztosítani.
(29)

A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a polgárok és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát , átláthatóságát és minőségét , egyszersmind fokozva a közkiadások hatékonyságát is . Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik, az ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi , többnyelvű digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit. Fontos továbbá, hogy e szolgáltatások a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhetők legyenek.
Az innováció és a vállalkozói készség elősegítése érdekében az EIT oktatási tevékenységeit meg kell erősíteni jobb oktatással és képzéssel. A humán tőke fejlesztésének fokozottabb középpontba állítása az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül – tekintettel arra, hogy ezek a programok továbbra is innováción és vállalkozói szellemen alapuló, magas színvonalú tananyagot kínálnak a diákoknak és a szakembereknek, különösen is az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával összhangban. Ez kiterjedhet a Horizont Európa más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések által támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett támogatja az európai egyetemek megújítását és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja azokat a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben.

Az innováció és a vállalkozói készség elősegítése érdekében az EIT oktatási tevékenységeit meg kell erősíteni jobb oktatással és képzéssel (ideértve a szakképzést is) . A humán tőke fejlesztésének fokozottabb középpontba állítása az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül – tekintettel arra, hogy ezek a programok továbbra is innováción és vállalkozói szellemen alapuló, magas színvonalú tananyagot kínálnak a diákoknak és a szakembereknek, különösen is az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával összhangban. Ez kiterjedhet az Európai horizont más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések által támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett támogatja az európai egyetemek megújítását és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja azokat a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben.