A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK az Európai Képzési Alapítványról /* COM/2012/0588 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK az Európai Képzési Alapítványról Bevezetés E jelentés az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 24. cikke szerint kerül benyújtásra; az említett cikk előírja, hogy a Bizottságnak négyévente el kell végeznie a tanácsi rendelet végrehajtására, az alapítvány eredményeire és munkamódszereire vonatkozó értékelést, melynek eredményeit ismertetnie kell az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal. A legutolsó külső értékelés, amely 2006-ban fejeződött be, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak szóló bizottsági közleménnyel zárult[1]. Ez a jelentés áttekintést nyújt az Alapítvány 2006–2010 között végzett munkája során nyert tapasztalatokról[2]. Figyelembe veszi a 2006 óta az Alapítvány szerepében bekövetkezett változásokat, a földrajzi lefedettséget, az Európai Unió külkapcsolati környezetét és az Alapítvány tevékenységeit. A jelentés alapjául külső vállalkozó, a Public Policy and Management Institute (Közpolitikai és Vezetési Intézet, PPMI) által nyújtott független értékelő jelentés (lásd a 2. szakaszt) megállapításai, következtetései és ajánlásai szolgálnak. Figyelembe vették a Bizottságnak az Alapítvánnyal kapcsolatos tevékenységek és együttműködés során szerzett tapasztalatait, valamint a Bizottság 2006-os közleményében megfogalmazott ajánlásokat is. Meg kell említeni, hogy a jelentést az Alapítvánnyal együttműködő bizottsági szolgálatok, név szerint az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság mint felelős főigazgatóság, a Bővítési Főigazgatóság, valamint a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság dolgozták ki közösen, az Alapítvánnyal együttműködő bizottság szolgálatokkal és az Európai Külügyi Szolgálattal konzultálva. A jelentés a következő témákkal foglalkozik: 1. Az Alapítvány fejlődése 2006 és 2012 között 2. A külső értékelési gyakorlat áttekintése 3. A külső értékelési jelentés fő ajánlásai 3.1 Szervezeti, tematikus és eljárásbeli változások 3.2 Relevancia 3.3 Koherencia 3.4 Eredményesség 3.5 Hatás és hozzáadott érték 3.6 Hatékonyság és költséghatékonyság 4. Következtetés 1. az Alapítvány fejlődése 2006 és 2012 között 1.1. Jogalap Az Alapítvány az Európai Unió ügynöksége, melyet jogilag az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1360/90/EGK tanácsi rendelet hozott létre; e rendelet 1993 októberében lépett hatályba, amikor az Európai tanács Torinót jelölte ki az Alap székhelyéül. Az Európai Képzési Alapítvány (a továbbiakban: ETF) feladata, hogy az uniós külpolitikával összefüggésben segítse az átalakulóban lévő és fejlődő országokat az oktatási, képzési és munkaerő-piaci rendszerek reformja révén a humán tőkéjükben rejlő lehetőségek kiaknázásában. 2008-ban az Alapítvány feladatát holisztikus módon átalakították annak érdekében, hogy a humán tőke fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás felé az e területeket szélesebb perspektívába helyező megközelítést alkalmazva forduljon. Ennek következtében az ETF működését irányító uniós rendelet átdolgozásra került[3], új megbízatást adva az ETF-nek annak érdekében, hogy a humán tőke fejlesztésével foglalkozzon; az új, hivatalos feladatkör a szakoktatás és szakképzés területén túl például a munkaerő-piaci szükségletekre és a vállalkozásfejlesztésre is kiterjed. Emellett az új megbízatás azt is lehetővé teszi az ETF számára, hogy szükség esetén kiterjessze földrajzi hatósugarát. Az új rendelet nem ruházta fel az ETF-et programirányítási funkcióval, hanem a humán tőke fejlesztése terén az EU külpolitikájában betöltött központi szerepét erősítette meg. Ennek eredményeként 2008-tól kezdődően az ETF jelentős belső szerkezeti reformokat hajtott végre. A közelmúltban a műveleti főosztályt három külön osztályra – a tematikus szakértelem fejlesztésével foglalkozó osztály, a földrajzi műveleti osztály és a tényeken alapuló politikai döntéshozatallal foglalkozó osztály – bontották. 1.2. Támogatás Az Alapítvány 1997-től napjainkig bekövetkezett fejlődésében kulcsszerepet játszott a támogatás szintje és jellege. A támogatás az Európai Unió költségvetésének külkapcsolati fejezetéből származik, és 2000 óta két költségvetési tétel, a Külkapcsolati Főigazgatóságé (B7-664) és a Bővítési Főigazgatóságé (B7-033) között oszlik meg. A B7-664-ből nyújtott támogatás az Alapítvány megbízatásával összefüggő földrajzi régiókhoz (Nyugat-Balkán, Kelet-Európa és Közép-Ázsia) kapcsolódó 3 külkapcsolati program költségvetési keretéből származik. A 2000–2004 közötti időszak egyes éveire vonatkozó támogatás mértékét 2000 novemberében állapították meg a középtávú tervekről szóló igazgatótanácsi megállapodások keretében, az éves költségvetési eljárás függvényében. E támogatás, amely szinte kizárólagosan alkotja az Alapítvány bevételeit, a következő célokat szolgálja: az Alapítvány személyzetének finanszírozása (1. cím), infrastruktúra, működési költségek és a jogszabályban meghatározott feladatok végrehajtásából származó általános költségek (2. cím) és a konkrét kiküldetésekkel összefüggő működési költségek (3. cím). Az alábbi táblázat bemutatja a támogatás 1998–2012 közötti alakulását, többek között a támogatás forrásának módosulását a külkapcsolati kereten belül a Phare programtól más regionális programok felé elmozdulva, valamint a 15. címbe – Oktatás és kultúra – történő felvételét (2006-tól kezdődően), továbbá a 4. fejezetbe (Az Európai Unió mint globális partner, 2008-tól kezdődően) történő beépülését. A 2. és 3. melléklet a források elosztásának szemléletes bemutatása érdekében ismerteti a teljes költségvetés alakulását (beleértve az elkülönített, átvitt és felhasználatlan forrásokat) és a 2000–2004 közötti tevékenységalapú költségvetéseket. Az 1998 és 2007 közötti időszakban a költségvetést két tételre bontották a külkapcsolati szakpolitikáknak és eszközöknek megfelelően (összefoglalva: külkapcsolatok és bővítés, jóllehet a költségvetési tétel kódja 2006-ra és 2007-re vonatkozóan változott), 2008-tól kezdődően viszont a két tétel közvetlenül kapcsolódik az ETF-nek juttatott támogatáshoz cím szerint (15 02 27 01 az 1. és 2. cím esetében és 15 02 27 02 a 3. cím esetében). 2006-tól kezdődően a támogatás költségvetési tételkódja a 15 xx karakterekkel kezdődik, ami az Oktatás és kultúra tételnek felel meg. A személyzet tekintetében az ideiglenes alkalmazottak számának a létszámtervben való, 2006 óta bekövetkezett fokozatos csökkenését a szerződéses alkalmazottak számának növelésével kompenzálták. Az összes álláshely száma változatlan (135) maradt. Év || Európai uniós támogatás || Ideiglenes alkalmazottak száma 1998 || 15,4 millió || 119 1999 || 16,2 millió || 124 2000 || 16,2 millió || 119 2001 || 16,8 millió B7-664: 9,24 millió B7-033: 7,56 millió || 115 2002 || 16,8 millió B7-664: 12,8 millió B7-033: 4,0 millió || 105 2003 || 17,2 millió B7-664: 13,7 millió В7-033: 3,5 millió || 104 2004 || 17,6 millió B7-664: 15,1 millió B7-033: 2,5 millió || 104 2005 || 18,5 millió B7-664: 16 millió B7-033: 2,5 millió || 104 2006 || 19,45 millió 15-03-02: 2,95 millió 15-03-03: 16,5 millió || 105 2007 || 19,7 millió 15-03-27-01: 15,6 millió 15-03-27-02: 4,1 millió || 100 2008 || 17,98 millió 15-02-27-01: 14,59 millió 15-02-27-02: 3,39 millió || 96 2009 || 14,77 millió + 5,10 millió = 19,87 millió 15-02-27-01: 15,57 millió 15-02-27-02: 4,30 millió || 96 2010 || 18,28 millió + 0,71 millió = 19,99 millió 15-02-27-01: 15,93 millió 15-02-27-02: 4,6 millió || 96 2011 || 20,35 millió 15-02-27-01: 14,33 millió 15-02-27-02: 6,02 millió || 96 2012 || 20,04 millió 15-02-27-01: 15,08 millió 15-02-27-02: 4,96 millió || 96 2. A külső értékelési gyakorlat áttekintése Az (átdolgozott) alapító rendelet 24. cikkében megfogalmazottaknak megfelelően az Alapítvány ellenőrzésére és értékelésére irányuló bizottsági eljárást külső szakértők segítségével kell lefolytatni, az eljárás első eredményeit pedig jelentés formájában kell benyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. 2011 márciusában az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság felvette a kapcsolatot a PPMI-vel (Közpolitikai és Vezetési Intézet), hogy végezze el az ETF független külső értékelését. Ez a bizottsági szolgálatok és az igazgatótanács közötti, a hatáskörre vonatkozó megállapodás alapján történt. Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság elnökletével irányítóbizottság jött létre, amelyben az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság, a Külkapcsolati Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság, a EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság és az Alapítvány képviselői vesznek részt. A külső értékelő számos módszertani eszközt felhasznált. Három különálló, de egymást kiegészítő felmérést végeztek, amelyek a kedvezményezettek két csoportjára (partnerországok és Európai Külügyi Szolgálat/Európai Bizottság), valamint a kedvezményezetteknek szolgáltatást nyújtó ETF-műveletek szakértői személyzetének felmérésére irányultak. A felmérésben szereplő egyik kérdés azt kérte a válaszadóktól, hogy nevezzék meg a legfontosabb kapcsolattartó személyeket a humántőke-fejlesztés terén. Az adatokat felhasználva szociális hálózati elemzés segítségével feltérképezték azoknak a szereplőknek a hálózatát, akik európai és partnerországi szinten a humán tőke fejlesztésében érintettek, hogy betekintést nyerhessenek az ETF és kedvezményezettjei közötti kapcsolatok jellegébe. Interjút készítettek a partnerországokban, az ETF-ben, az Európai Bizottságban és az Európai Külügyi Szolgálatban is. Emellett mélyreható elemzéseket végeztek négy országban, amelyek azt a négy régiót képviselik, amelyekre a különböző uniós külpolitikai eszközök és ETF-fellépések irányulnak. Végezetül módosított költséghatékonysági elemzésre került sor, amely az ETF azonnali eredményeire és ezeknek – az alapítvány teljesítményre vonatkozó adatokból származó – költségeire vonatkozott. A külső értékelő három jelentést nyújtott be a Bizottságnak: az első jelentést 2011. június 29-én, az időközi jelentést 2011. október 3-án, a zárójelentést 2012. február 8-án fogadták el. Az igazgatótanács 2012. júniusi ülésén megvitatta a zárójelentést, mindenekelőtt az összefoglalóra koncentrálva. 3. A külső értékelő jelentés fő ajánlásai A Bizottság felkéri az ETF-et, hogy elemezze az értékelő ajánlásait, és kövesse azokat. A Bizottság ehhez úgy járul hozzá, hogy a következőkben összegzi és elemzi az értékelő azon megállapításait, következtetéseit és ajánlásait, amelyek véleménye szerint kiemelésre érdemesek. A Bizottság emellett adott esetben konkrét részleteket közöl vagy javaslatokat tesz ezen ajánlások végrehajtása érdekében. 3.1. Szervezeti, tematikus és eljárásbeli változások Az értékelő hangsúlyozta, hogy az ETF az elmúlt öt év során jelentős változásokon ment keresztül. Az ETF megbízatásának 2008. évi átdolgozása óta jelentős szervezeti és működési reformokra került sor. E folyamatok között kulcsfontosságú volt a torinói folyamat bevezetése, amely segítségével az ETF pontosabban és egyszerűbben kívánja meghatározni, számba venni és kezelni a partnerországokban felmerülő humántőke-fejlesztési kérdéseket, illetve fejleszteni a tényeken alapuló döntéshozatalra irányuló kapacitásukat. Habár az értékelés céljára csak egy év jelentései álltak rendelkezésre, az értékelők a torinói folyamatot kedvezően ítélték meg. 3.2. Relevancia Az értékelő megállapította, hogy az ETF mind a tematikát, mind pedig az eljárást tekintve megfelel a kedvezményezettek szükségleteinek, és megfelelő egyensúlyt alakított ki a rugalmasság és a stratégiai tervezés között. Az értékelő hangsúlyozta ugyanakkor, hogy az ETF-nek kezdeményezőbb szerepet kell vállalnia abban, hogy tisztázza szerepét az érdekelt felek előtt, amelyekkel/akikkel együttműködik, valamint az ETF által nyújtható támogatás lehetőségeit illetően. Az ETF nagyon jól teljesített a humántőke-fejlesztési stratégia kialakítása terén, de a kedvezményezettek nincsenek mindig tisztában ezzel a hatással, és tudatosítani kell bennük az ETF által elért sikereket és gyakorolt hatást (például egyértelműen kell meghatározni, hogy az ETF mely területeken tud támogatást nyújtani). Emellett meg kell jegyezni, hogy az ETF szerepét szakpolitikai szinten és az állami szintű szereplőkkel szemben egyértelműen meghatározták. Az ETF-nek a szociális partnerekkel és nem kormányzati szervezetekkel szemben betöltött szerepét azonban még tisztázni kell. 3.3. Koherencia Az értékelők megállapították, hogy az ETF fellépései önmagukban és a tágabb értelemben vett uniós célkitűzéseket tekintve – elsősorban a külkapcsolatok terén –, továbbá a legtöbb partnerországi célkitűzés vonatkozásában is koherensek. Azonban azt is megállapították, hogy az ETF stratégiai és működési célkitűzései között nincs egyértelmű hierarchia a középtávú perspektívák és az éves munkatervek vonatkozásában. Ezért ajánlatos, hogy az éves munkatervekben és az egyes országokra vonatkozó tervekben meghatározzák a konkrét fellépési területeket (tematikusan és eljárást tekintve is), és egyértelműen megadják, hogy e fellépések miként járulnak hozzá az ETF tágabb értelemben vett stratégiai célkitűzéseihez. 3.4. Eredményesség Az értékelő megállapította, hogy az ETF igen hatékonyan teljesítí fő feladatait az információk nyújtásában és terjesztésében, az elemzésben, a szakpolitikai tanácsadásban, a kapacitás- és hálózatépítésben és a tudástranszferben. Az információterjesztés az értékelési időszak során is fejlődésen ment át, és jelenleg egyre nagyobb mértékben használja ki a szociális média és az internet nyújtotta lehetőségeket az információk megosztása céljából. Az érdekelt feleknek azonban nem minden csoportja számára egyértelmű az ETF által nyújtott információk jellege és az ETF-fellépések szerepe. Ezért az ETF-nek kezdeményezőbb szerepet kell vállalnia az információterjesztésben, mindenekelőtt azokkal az érdekképviseleti csoportokkal, amelyekkel csak a közelmúltban jött létre kapcsolat (vagyis szociális partnerek, nem kormányzati szervezetek) annak érdekében, hogy e csoportokat tájékoztassa az ETF-fellépések jellegéről és hatóköréről. Az ETF hatékony segítséget nyújtott a tudás és szakértelem fejlesztésében, ami jobb partnerországi kapacitást eredményezhet a humán tőke fejlesztése terén. Ugyanakkor nehéz megállapítani, hogy az ETF milyen hatékonynak bizonyult a kapacitásépítésben, mivel nem került sor annak a meghatározására, hogy az ETF-fellépések hogyan járulhatnak hozzá a kapacitásépítéshez, továbbá a kapacitásépítés fogalma sem lett egyértelműen definiálva. Ezért az értékelés azt javasolja az ETF-nek, hogy folytassa a szoros együttműködést a partnerországokkal az arra vonatkozó stratégia kialakítása érdekében, hogy az ETF-fellépések hogyan hasznosíthatók a kapacitás javítása, illetve a partnerországoknak szakpolitikai folyamatban vállalt szerepének erősítése céljából. Végezetül az értékelők hangsúlyozták, hogy az ETF teljesítménye a hálózatépítés és a tudástranszfer területén volt a legeredményesebb, és ezeket a tevékenységeket a kedvezményezettek nagyra értékelték. A regionális hálózatokat különösen nagyra becsülték. E tekintetben az átszervezés és különálló tematikus és földrajzi osztályok létrehozása lehetőséget teremt a további regionális kezdeményezések megerősítésére az érdekeltek közötti hálózatépítés és a szakpolitikai ismeretek elsajátítása vonatkozásában. E regionális hálózatok fejlesztését – a lehető legteljesebb mértékben – a jövőben is folytatni kell. 3.5. Hatás és hozzáadott érték Az értékelő megállapította, hogy az ETF teljesítménye rendkívül sikeres, különösen széles körű megbízatását és korlátozott forrásait figyelembe véve. Ajánlatos, hogy az ETF partnerországi szinten tartsa fenn a következetességet azáltal, hogy a személyzet szakképzettségét és a tematikus és földrajzi területeket megfelelően összehangolja. Az országreferenseket ezért csak ritkán ajánlatos cserélni annak érdekében, hogy a partnerország szintjén ki tudják építeni a megfelelő ismereteket és kapcsolatokat. 3.6. Hatékonyság és költséghatékonyság Az értékelők megállapították, hogy az ETF hasznos teljesítménymutató rendszerrel rendelkezik, amelyet stabilan kell tartani annak érdekében, hogy mérni tudja az évek alatt elért haladást. A meglévő mutatók azonban kizárólag az azonnali eredményekre koncentrálnak. Ezért érdemes kiterjeszteni ezeket úgy, hogy magukban foglalják az eredményszintű mutatókat, például a partnerország kedvezményezettjeinek elégedettségét az ETF által nyújtott szolgáltatásokkal. Megállapítást nyert, hogy az ETF munkája költséghatékony. Tekintve, hogy az Alapítvány témák széles skálájával foglalkozik, munkája számos földrajzi területet átölel, költségvetése viszont viszonylag szerény, az elmúlt években rugalmasan irányította támogatását azokra a területekre, ahol az uniós intézmények és az igazgatótanács azt a leginkább szükségesnek ítélte. 4. Következtetés A Bizottság véleménye szerint az ETF az Unió külkapcsolati keretében a megbízatási területéhez tartozó négy régió mindegyikében hasznos hozzájárulást nyújt mint szakértői központ. A Bizottság szerint az ETF sikeres átszervezést valósított meg, és hatékonyan csoportosította át tevékenységeit. A Bizottság osztja az értékelő általános pozitív véleményét arra vonatkozóan, hogy az Alapítvány nagymértékben hatékonyan tölti be az információk nyújtásában és terjesztésében, az elemzésben, a szakpolitikai tanácsadásban, a kapacitás- és hálózatépítésben és a tudástranszferben játszott fő szerepeit. Az ETF emellett jelentős belső reformok segítségével sikeresen válaszolt a megbízatása módosításával járó kihívásra is. Ugyanakkor ajánlatos, hogy az ETF kezdeményezőbb szerepet vállaljon a viszonylag új érdekeltek számára történő információterjesztésben. A kapacitásépítés területén az ETF-nek folytatnia kell a szoros együttműködést a partnerországokkal az arra vonatkozó stratégia kialakítása érdekében, hogy az ETF-fellépések miként hasznosíthatók a kapacitás javítása, illetve a partnerországoknak a szakpolitikai folyamatban vállalt szerepének erősítése céljából. Végezetül tovább kell erősíteni az ETF regionális hálózatfejlesztésre irányuló munkáját. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ETF tevékenységei relevánsak a kedvezményezettek szükségletei szempontjából, de egyetért az értékelő véleményével azzal kapcsolatban, hogy az Alapítványnak kezdeményezőbb szerepet kell vállalnia abban, hogy pontosítja szerepét az érdekelt felek számára, továbbá hogy egyértelművé tegye a szociális partnerekkel és nem kormányzati szervezetekkel szembeni szerepét is. A megállapítások szerint az ETF tevékenységei koherensek, ugyanakkor a Bizottság egyetért az értékelőkkel annak hangsúlyozásában, hogy az éves munkaprogramokban és az egyes országokra vonatkozó tervekben ismertetni kell, hogy a konkrét tevékenységek miként járulnak hozzá az ETF tágabb értelemben vett stratégiai célkitűzéseihez. Végezetül a Bizottság egyetért az értékelővel abban a tekintetben, hogy az ETF hozzáadott értéket képvisel és költséghatékonyan működik, különösen széles körű megbízatása és a kiterjedt földrajzi lefedettség vonatkozásában. [1] COM(2006) 832 végleges, 2006.12.19. [2] Az értékelési folyamat 2010 végén indult, a zárójelentést pedig 2010. február 8-án tették közzé; lásd: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/training/2012/etf_en.pdf [3] Az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1339/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás, HL L 354., 2008.12.31., 82. o.).