6.Finnország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is.

4.Finnország 2015. január 30-án kérelmet nyújtott be „EGF/2015/001 FI/Broadcom” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül, 2015. február 13-án visszaigazolta a kérelem átvételét, és még ugyanazon a napon kiegészítő információkat kért Finnországtól. Finnország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2015. június 19-én jár le.

2.A Broadcom Communications Finland vállalatnál, valamint két, azzal kapcsolatban álló finnországi beszállítónál vagy továbbfeldolgozó vállalatnál történt elbocsátásokat követően Finnország 2015. január 30-án „EGF/2015/001 FI/Broadcom” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.

20.A REC jelentős hosszú távú veszteségei miatt 2013-ban az RMC bezárásáról született döntés. 2013 őszén a REC a modemüzletágának LTE területét értékesítette a Broadcomnak (BCM), és mintegy 800 fő, akit korábban a Renesas alkalmazott, onnantól a Broadcomnak dolgozott. Alig néhány hónap elteltével a Broadcom jelentette be, hogy teljes mobil alapsávüzletágát felszámolja. Ekkor már lehetetlen volt új vevőket találni.

19.Ekkor még mindig a Nokia kezében volt a vezeték nélküli modemek tervezése, amelynek az eredményeit licencbe adta a lapkakészletgyártóknak, többek között az STM-nek. A Nokia a modemek tervezését 2010-ben fejezte be, amikor eladta ezt az üzletágat a japán Renesas Mobile Corporation (RMC) vállalatnak, amely a Renesas Electronics (REC) leányvállalata. Ezzel az ügylettel összefüggésben a Nokia mintegy 1 100 terméktervezője került új munkaadóhoz.

14.A 2000-es évek elején a finn elektronikai és villamosipari ágazatnál Finnországban és a külföldi leányvállalatoknál foglalkoztatottak száma egyenletesen fejlődött, de 2007-től kifejezett változás kezdődött: míg külföldön továbbra is nőtt a létszám, addig Finnországban folyamatosan csökkenni kezdett.

Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

21.Az elbocsátások súlyos csapást jelentettek különösen (az FI1A NUTS 2. szintű régió részét képező) Észak-Ostrobothnia regionális gazdaságára, ahol az összesen 568-ból 424 elbocsátás történt. Ebben a régióban a munkanélküliségi ráta néhány százalékponttal mindig magasabb az országos átlagnál. Míg 2014. augusztusában az országos munkanélküliségi ráta 12,2 % volt, addig Észak-Ostrobothniában 14,1 %, a leginkább sújtott Oulu városban pedig 16,1 % volt.

22.Észak-Ostrobothniában jelenleg mintegy 1 250 szakosodott egység létezik az ikt-ágazatban, és ezek többsége Ouluban található. Az ágazat évek óta küzd a nemzetközi gazdasági recesszió hatásaival, de különösen a meghatározó nagyvállalatok jelentős mértékű belső szerkezetváltása jelentett számára nagy csapást, amelyek a verseny fokozódására válaszul felülvizsgálták stratégiáikat, működésüket más piaci területekre helyezték át, és racionalizálták termelésüket. Évek óta az ikt-ágazat volt az Oulu alrégió gazdaságának támasza. Az alrégióban meglévő munkahelyek mintegy 12 %-a tartozik az informatikai ágazatba, ami Finnországon belül csak a helsinki nagyvárosi régióval vethető össze.

23.Az ágazat nehézségei és az új vállalati politikák következtében számos elbocsátás történt a magánszektorban. Míg 2008-ban az ikt-ágazatba tartozó vállalatok közel 13 000 embernek adtak munkát a régióban, ez a szám 2012-re mintegy 10 500-ra csökkent. Még azóta is történtek további elbocsátások, és a jelenlegi becslés szerinti szám már a 10 000-et sem éri el. A vállalatok a gyártásról a tartalomszolgáltatásra, a globális nagy ipari ágazatról pedig a kisebb egységekben való működésre állnak át. A vállalatok mellett a közszféra is jelentős mértékben foglalkoztat informatikai szakembereket. A közszféra a vonatkozásában kitűzött megtakarítási célok miatt már nem kínál annyi munkahelyet, mint korábban, és ez a tendencia a jövőben is folytatódni fog.

24.Az oului alrégió egyik sajátos jellemzője, hogy a munkanélküliek kétharmada felsőfokú végzettséggel és magas színvonalú munkatapasztalattal rendelkező szakember. Az oului alrégió hosszú ideje az ikt-ágazat jelentős kutatási és termékfejlesztési központja, amely a mérnöki tudományok és az adatfeldolgozás különféle területein jártas szakembereknek ad munkát.

25.A ikt-ágazat munkavállalóinak kor szerinti összetétele a fiatalok irányába tolódik el. A jelenleg munkanélküli álláskeresők fele 40 évnél fiatalabb. Különösen az idősebb munkavállalók számára okoz nehézséget, hogy új munkahelyet találjanak, és fokozódik a tartós munkanélküliség. Észak-Ostrobothniában az informatikai háttérrel rendelkező munkanélküliek körülbelül felének (450 fő) több mint egy éve nincs munkája; ezek közül a munkanélküli álláskeresők közül mintegy 300 magas szintű végzettséggel rendelkezik.

26.A Broadcomnál történt elbocsátások jelentős mértékben növelik a munkanélküliségi számadatokat Ouluban. Az elbocsátások különösen a munkanélküli vezető szakértők számát fogják növelni. Oulu alrégióban aktívan dolgoznak a növekedést mutató új ágazatok fejlesztésén, amelyekbe biztosítani kell a munkanélküli ikt-szakértők bevonását. Sokuk komoly tapasztalattal rendelkezik a tervezés és a termékfejlesztés terén, amelyből a jövőben mind az ikt-ágazatban, mind az ikt-t alkalmazó ágazatokban meríthetnek.

A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

A megcélzott kedvezményezettek

27.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 500. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

Kategória A megcélzott kedvezményezettek száma Nem: Férfiak: 442 (88,4 %) Nők: 58 (11,6 %) Állampolgárság: Uniós polgárok: 487 (97,4 %) Nem uniós polgárok: 13 (2,6 %) Korcsoport: 15 és 24 év közöttiek: 1 (0,2 %) 25 és 29 év közöttiek: 19 (3,8 %) 30 és 54 év közöttiek: 470 (94,0 %) 55 és 64 év közöttiek: 10 (2,0 %) 64 év felettiek: 0 (0,0 %)

28.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek becsült száma összesen 500.

A javasolt intézkedések támogathatósága

29.Finnország háromféle intézkedést tervez a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: i. segíteni nekik új munkát találni; ii. segíteni nekik saját vállalkozást indítani; és iii. képzést vagy oktatást biztosítani számukra. Az alábbi intézkedések együttesen összehangolt csomagot alkotnak, amely az elbocsátott munkavállalóknak a foglalkoztatásba történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból áll:

30.Tanácsadás (coaching) és egyéb előkészítő intézkedések: Az elbocsátott munkavállalók a következő formában részesülnek támogatásban: álláskeresési technikák megosztása, tanácsadás és útmutatások, állásbörzék látogatása, továbbá álláspályázatok és önéletrajzok megírásához nyújtott segítség. Ezeket a szolgáltatásokat különféle méretű csoportoknak fogják biztosítani. A csoporttól függően a képzés időtartama 5 és 20 nap között változhat. A csoportok részletes karrier-tanácsadásban is részesülnek, amely különös hangsúlyt helyez az interakcióra és a szakmai gyakorlatra. Ez a tanácsadás (coaching) legfeljebb 40 napig tarthat. A szakmai tanácsadók egyéni vagy csoportos tanácsadást nyújthatnak, „edzőtársak” lehetnek az álláskeresés ideje alatt, majd az új állásban eltöltött első időszak során mind a munkáltatók, mind pedig a munkavállalók felett mentorkodhatnak. Egy-egy álláskereső évente legfeljebb 50 órás tanácsadásban (coaching) részesülhet.

31.Az álláskeresők egy sor szakértői értékelést is igénybe vehetnek, amelyek többek között a következőket mérik fel: egyéni munkaképesség, az egészségügyi szempontokat is beleértve, a szakértelem és a szakképzettség, illetve az álláskereső vállalkozói készségei és potenciálja.

32.Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások a szolgáltató pontokon: Az elbocsátott munkavállalók számára szolgáltató pontokat jelölnek ki, amelyek gondoskodnak róluk a megvalósítási szakaszban. A szolgáltató pontok a kezdetektől tanácsokat adnak az érintett munkavállalóknak, sokkal személyesebb és alaposabb szolgáltatást nyújtva számukra, mint amilyenre az állami foglalkoztatási hivatal rendszerint képes. Ha a célcsoport nem talál ésszerű időn belül új munkahelyet, az ikt-ágazatban járatos mentort neveznek ki mellé. A mentor egyedi álláskeresési technikák megosztásával fog tudni segítséget nyújtani a munkavállalóknak, vagy felkészíti őket saját vállalkozás alapítására.

33.Képzés és átképzés: A képzési intézkedések célja alap- vagy szakképzettség megszerzése egy olyan ágazatban, amelyben nagyarányú a foglalkoztatottság; továbbképzés vagy felsőoktatási képzés a meglévő kompetenciák megerősítése révén, illetve munkaerő-piaci orientációs/felkészítő képzés azon személyek számára, akiknek nincsenek jövőbeni pályájukra vonatkozó terveik. A képzés a célcsoportra szabott, és tárgya lehet többek között az ikt-ágazattal kapcsolatos kompetenciák bővítése, projektmenedzsment, minőségirányítás és pénzgazdálkodás, valamint az üzleti készségek fejlesztése. A széleskörű vállalatfejlesztési képzés (az úgynevezett KEKO-képzés) egy konkrét vállalatfejlesztési projekt irányításához szükséges ismeretekkel vértezheti fel a résztvevőket.

34.A szolgáltatók a fizetés részeként pénzügyi ösztönzőket (fizetési támogatást) folyósíthatnak a megcélzott munkavállalókkal létrehozott munkaviszonyok után. 2015-től a fizetési támogatás a megfelelő bérköltség 30–50 %-ának felel majd meg attól függően, hogy a támogatásban részesülő, felvételre kerülő személy mennyi ideig volt munkanélküli. A támogatott időszak időtartamát az adott személy egyedi szükségletei (pl. az új munkakörhöz szükséges kompetenciák) alapján fogják meghatározni.

35.Vállalkozásra ösztönzés és szolgáltatások új vállalkozók számára: A vállalkozásösztönzéssel összefüggő lépéseket üzleti inkubátor típusú képzésként és a munkaerő-politikával összefüggő vállalkozói ismeretek oktatásaként valósítják meg. Ezen túlmenően az új vállalkozóknak tanácsadást, konzultációs lehetőséget és támogatást nyújtanak. Az új vállalkozások létrehozásához a szubregionális üzleti szolgáltatási hálózatok és az MEE Corporation üzleti ügyféltervezése révén fognak támogatást nyújtani. Az üzleti inkubátor koncepció alapján diverzifikált munkaerő-piaci képzést és csapatmunkán alapuló feladatokat fognak végrehajtani a képzési szervezet irányítása alatt.