Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Portugáliában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Portugáliában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására, mivel: (1) Az EUMSZ 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. (2) A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. (3) A Tanács 2009. december 2-án az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn, és az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban ajánlást hozott a túlzott hiány legkésőbb 2013-ig történő megszüntetéséről. Az ajánlás értelmében annak érdekében, hogy a költségvetési hiány 2013-ra a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatti szintet érjen el, a 2010–2013-as időszakban a GDP 1,25 %-ának megfelelő átlagos éves költségvetési erőfeszítésre van szükség. Az átlagos éves költségvetési erőfeszítés számításakor a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében szereplő 2011. évi hiány került figyelembevételre kiindulási pontként. A nominális hiányra vonatkozóan megállapított 3 % alatti cél határidőre való eléréséhez szükséges teljes költségvetési erőfeszítés kiszámításakor azt feltételezték, hogy a kibocsátási rés 2015-ig fokozatosan bezárul. (4) 2010. június 15-én a Bizottság megállapította, hogy a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban Portugália eredményes intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a költségvetési hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, így a túlzotthiány-eljárás keretében nincs szükség kiegészítő intézkedésekre. (5) Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő felülvizsgált ajánlás elfogadásáról határozhat, amennyiben sor került eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá, ha az említett ajánlás elfogadását követően a költségvetésre jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható gazdasági események következtek be. A költségvetésre jelentős és negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági eseményeket a tanácsi ajánlás alapjául szolgáló gazdasági előrejelzéssel összevetve kell megvizsgálni. (6) Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hathónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. A túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásában a Tanácsnak továbbá olyan éves költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő éves minimális egyenlegjavulással. (7) A 2009-es jelentős, a reál GDP 2,9 %-os csökkenésével járó visszaesést követően 2010-ben a portugál gazdaság 1,4 %-os pozitív növekedést elérve talpra állt, ami nagyrészt az exportot és a magánfogyasztást fellendítő rendkívüli tényezőknek volt köszönhető. 2011-ben a reál GDP 1,7%-os csökkenésével a gazdaság ismét recesszióba süllyedt, de a visszaesés mértéke elmaradt az eredetileg várttól, mivel a nettó export erősödése részben kompenzálta a háztartások fogyasztása és a beruházások terén mutatkozó számottevő visszaesést. A munkaerő-piaci helyzet ugyanakkor tovább romlott. A Bizottság szolgálatai által Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan készített legfrissebb, a portugál hatóságok által a gazdasági kiigazítási program ötödik felülvizsgálata keretében szeptember elején bemutatott költségvetési intézkedéseket is figyelembe vevő elemzés várakozásai szerint 2012-ben a reál GDP 3,0 %-kal csökken, ami a hazai kereslet, és különösen a beruházások további visszaesését tükrözi. Az export ugyanakkor jól tartja magát, és a visszaeső külső kereslet mellett a tavalyi évhez képest lassuló bővülés ellenére a piaci részesedések további növekedése várható. Az euróövezeti kereskedelmi partnerek gyengébb importnövekedése és a további költségvetési konszolidációs intézkedések miatt a növekedés 2013-ban is lassú marad, de az export és a beruházások élénkülésének köszönhetően az év közepe tájára várhatóan szerény mértékben átlendül a pozitív tartományba. Az év egészét tekintve a GDP várhatóan körülbelül 1%-kal csökken. A munkanélküliség várhatóan valamivel 16 % felett éri el a csúcspontját 2013-ban. (8) Az államháztartás hiánya 2010-ben a GDP -9,8%-ra rúgott, ami enyhe csökkenést jelent a GDP -10,2 %-ának megfelelő 2009-es értékhez képest. A rossz eredmény mögött elsősorban egyes állami tulajdonban lévő vállalatok és a központi kormányzathoz tartozó köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) átsorolása, valamint két bajba jutott bank megmentésével összefüggésben felmerülő költségek álltak. Ezeket a hatásokat csak részben ellensúlyozta egy nyugdíjalapnak az államhoz való áthelyezéséből fakadó egyszeri hatás, illetve az előző évinél valamivel magasabb bevételek. A 2011-es tényleges hiány a GDP 4,2 %-a volt, szemben a tervezett 5,9 %-os értékkel. A nominális javulás hátterében a bankok nyugdíjalapjainak a társadalombiztosítási rendszerbe való transzferálása áll, amelyet a GDP 1,5 %-ának megfelelő költségvetési rés megszüntetésére használtak fel. A költségvetés hiányának korrigálása érdekében a kormány gyorsan reagált az év első felében: a kiadások visszafogása mellett olyan bevételnövelő intézkedéseket hozott, mint a személyi jövedelmek egyszeri különadója, illetve a villamosenergia és a földgáz után fizetendő kedvezményes héamértéknek az általános adómértékre növelése. A költségvetési rést tehát főként nem visszatérő hiánynövelő tényezők magyarázzák, nevezetesen a nem adókból származó bevételek visszaesése a koncessziós és az ingatlanokból származó bevételek tekintetében, egy állami vállalat és egy PPP adósságainak elszámolása (mindkettő Madeira regionális kormányához tartozik), továbbá egy PPP-nek a központi kormányzaton belüli átsorolása a díjfizetés bevezetését követően. (9) A Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan a Bizottság szolgálatai által legutóbb készített elemzés szerint a 2012. évi államháztartási hiány – változatlan politikát feltételezve – várhatóan 5,3 % lesz, szemben a 2012. évi költségvetési törvényben és a 2012-es stabilitási programban szereplő, a GDP 4,5 %-ának megfelelő értékkel. A márciusban módosított 2012. évi költségvetés a GDP 5,5 %-át kitevő konszolidációs intézkedéseket tartalmaz. A kiadáscsökkentő intézkedések között a bérek és a nyugdíjak lefaragása, a közszektorban foglalkoztatottak számának csökkentése, továbbá az egészségügyi, az oktatási és az állami vállalatok tőke- és folyó kiadásainak visszafogása szerepel. A bevételnövelő intézkedések a közvetett adók emelésére épülnek, aminek keretében bizonyos árukat és szolgáltatásokat a kedvezményes és a köztes héamérték alól magasabb adómértékek alá soroltak át. A közvetlen adózás területét érintő változtatások a személyi jövedelemadó és a társasági adó tekintetében igénybe vehető levonások és mentességek körének szűkítése formájában elsősorban az adóalap szélesítésére irányultak. (10) Az előrejelzések szerint 2012-ben a költségvetési tervtől való eltérés a GDP 2,25 %-a körül lesz, amelynek hátterében elsősorban a gazdaság szerkezetének a kevésbé adóintenzív export felé történő, a vártnál gyorsabb elmozdulása, illetve a vártnál magasabb munkanélküliségnek a társadalombiztosítási kiadásoknál jelentkező terhe áll. A bevételek visszaesése általánosságban jellemző, a közvetlen és közvetett adóknak, valamint a társadalombiztosítási járulékbevételeknek a várttól elmaradó alakulásával függ össze. Az adóalapokban bekövetkezett változás összességében mintegy a GDP 2 %-ának megfelelő bevételkiesést eredményezett a 2012. évi költségvetésbe betervezett bevételekhez képest, a GDP 0,25 %-ának megfelelő bevételkiesés pedig egyszeri intézkedésekre vezethető vissza. A kiadási főösszeg a terveknek megfelelően alakul: a munkanélküliségi ellátásokra fordított magasabb kiadásokat az egyéb területeken, különösen az alkalmazottak juttatásait érintően elért megtakarítások ellensúlyozzák. A GDP 1,5 %-ának megfelelő összegű megtakarítások (alacsonyabb nettó kamatterhek, az uniós strukturális alapok átprogramozása) és – adott esetben – repülőtéri koncesszióból származó egyszeri bevételek segíteni fogják a bevételkiesések részbeni ellentételezését. Mivel a 2012-es hiánycsökkentő tételek egy része egyszeri intézkedés, a 2012-es rés a GDP mintegy 1,5 %-ának erejéig áthúzódik 2013-ra, amelynek hátterében az adóalapok zsugorodása és munkaerő-piaci folyamatok állnak. (11) A Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan a Bizottság szolgálatai által készített legfrissebb elemzés szerint – változatlan politikát feltételezve – 2013-ban az államháztartási hiány várhatóan eléri a GDP 4,75 %-át, szemben az eredeti 3 %-os célkitűzéssel. A Portugália számára kidolgozott gazdasági kiigazítási program keretében a változatlan politikát feltételező forgatókönyv figyelembe veszi a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló, 2011. május 17-i 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozatban elfogadott intézkedéseket, valamint a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, az Európai Unió nevében eljáró Európai Bizottság és a Portugál Köztársaság közötti egyetértési megállapodás negyedik módosítását. A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás negyedik felülvizsgálati frissítése 2013-ra vonatkozóan a GDP mintegy 2 %-ának megfelelő költségvetési konszolidációs intézkedéseket tartalmazott. Ezek között szerepelt a kiadásoknak az alkalmazottak juttatásainak lefaragásán, továbbá az oktatás és az egészségügy területét érintő megszorításokon keresztüli számottevő csökkentése, kiegészítve a központi igazgatás és az állami vállalatok szerkezetátalakításából származó megtakarításokkal. A bevételi oldali intézkedések a társasági adó és a személyi jövedelemadó esetében az adóalapnak az adókedvezmények és adólevonások visszafogásán keresztüli szélesítésére, illetve a jövedéki adók emelésére irányultak. A 2012. évi stabilitási program ugyanezen elvek mentén a GDP mintegy 1,4 %-ának megfelelő összegű költségvetési konszolidációs intézkedéseket tartalmaz. (12) A Bizottság szolgálatainak Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan készített legfrissebb elemzése alapján a strukturális hiány 2009-ben a GDP -8,7%-ának, 2010-ben a GDP -8,5%-ának, míg 2011-ben a GDP -6,3%-ának felelt meg. Számítások szerint a strukturális hiány 2012-ben eléri a GDP -4,2%-át. Ez a 2010–2012 közötti időszak tekintetében a GDP 1,5 %-ának megfelelő – a strukturális hiányok különbségeként számított – átlagos éves költségvetési erőfeszítést jelent, ami meghaladja a Tanács által a 2010–2013 közötti időszak tekintetében előírt, a GDP 1,25 %-ának megfelelő minimális átlagos éves költségvetési erőfeszítést. A makrogazdasági pálya azon változásait figyelembe véve, amelyek a Tanács 2009. december 2-i ajánlása alapjául szolgáló előrejelzések és a jelenlegi előrejelzések közötti eltérésre vezethetők vissza, az átlagos éves költségvetési erőfeszítés mértéke a 2010–2012 közötti időszakban a becslések szerint a GDP 0,8 %-ának megfelelő értékkel magasabb. Portugália 2012-ig tehát eredményes intézkedéseket tett a strukturális hiánynak a kijelölt pályán tartása terén. (13) A Bizottság szolgálatai által kiadott – az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlás alapját képező – 2009. évi őszi előrejelzés 2010-re a portugál gazdaság 0,3%-os növekedését, majd 2011-re 1,0%-os növekedését vetítette előre. Jóllehet a 2012-es és a 2013-as éveket az előrejelzés már nem fedte le, a jelentős negatív kibocsátási rés 2015-ig történő fokozatos megszűnésére vonatkozó feltételezés alapján 2012–2013-ra a 2011. évinél erősebb növekedést vártak. A reál GDP 2010-es és a 2011-es alakulása nagyban eltért a 2009. őszi előrejelzésben várt pályától: a rendkívüli tényezőknek betudható, nem fenntartható növekedés a vártnál nagyobb volt 2010-ben, míg sokkal kisebb volt 2011-ben. Másrészről a gazdasági növekedés sokkal kevésbé épült a hazai keresletre. A hazai kereslet 2010-es és 2011-es összesített hozzájárulása a GDP-hez -5 százalékpont volt, szemben az előzetesen várt 0,6 százalékponttal. A munkaerő-piaci helyzet ugyanakkor a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésénél nagyobb mértékben és gyorsabban romlott. A Bizottság szolgálatainak a portugál gazdaságra vonatkozó legfrissebb előrejelzései jelentős mértékű negatív növekedést várnak 2012-re és 2013-ra. Valószínűsíthető továbbá, hogy a növekedés összetételében továbbra is a nettó export lesz meghatározó. Ezek a növekedési előrejelzések azt mutatják, hogy a portugál gazdaságot váratlan fejlemények sújtották. (14) A bruttó államadósság a 2010-es 93,3 %-ról a GDP 107,8 %-ára nőtt 2011-re, és a Bizottság szolgálatainak Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan készített legfrissebb elemzése szerint az államadósság várhatóan a GDP 119,1 %-ára nő 2012-ben, 2013-ban pedig eléri a GDP 123,7 %-át, ily módon minden évben meghaladva a Szerződésben rögzített referenciaértéket. Az államadósság-ráta ezen emelkedése elsődlegesen a kamatfizetések, köztük a program keretében kapott kölcsönökhöz kapcsolódó kamatfizetések magasabb mértékére, kisebb részben pedig az elsődleges hiány alakulására vezethető vissza. A jelentős volumenű SFA-tételek 2012-ben GDP-arányosan 3,3 százalékponttal járultak hozzá az adósság növekedéséhez. A szóban forgó tételek a közszektorbeli szervezetek szállítói által benyújtott számlák rendezésére irányuló tervvel és egyéb függőben lévő műveletekkel függnek össze. (15) A költségvetési helyzet a korábbi tanácsi ajánlásban szereplő feltételezésekhez képest jelentősen romlott, ami a vártnál rosszabb, egyben alacsonyabb adóbevételeket eredményező gazdasági kilátásokra vezethető vissza. Ehhez társul, hogy a gazdaság jelentős mértékű zsugorodása meglehetősen negatív következményekkel jár a foglalkoztatás és a munkanélküliség szempontjából. A társadalombiztosítási járulékbevételek visszaesésén, illetve a szociális transzferek mértékének emelkedésén keresztül ez mind a bevételi, mind pedig a kiadási oldalra kedvezőtlenül hat. Tekintettel a fent említett tényezőkre, és különösen arra, hogy a költségvetési kilátások az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdése szerinti eredeti tanácsi ajánlás kiadása óta jelentősen romlottak, továbbá arra a tényre, hogy Portugália eredményes intézkedéseket tett, indokolt lenne egy további évet biztosítani a túlzott hiány megszüntetésére. (16) A túlzott hiány megszüntetésére szolgáló további egy év biztosítása az államháztartási hiány tekintetében közbenső célok meghatározását teszi szükségessé: összhangban a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat ötödik módosításában foglaltakkal a költségvetési hiány 2012-ben legfeljebb a GDP 5,0 %-ának megfelelő szintet, 2013-ban a GDP 4,5 %-ának megfelelő szintet, míg 2014-ben a GDP 2,5 %-ának megfelelő szintet érhet el. . A Bizottság szolgálatai által Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan kiadott legfrissebb elemzés alapján az államháztartási hiányra vonatkozó említett célkitűzésekből adódóan a strukturális költségvetési egyenlegnek 2012-ben a GDP 2,3 %-át, 2013-ban a GDP 1,6 %-át, 2014-ben pedig a GDP 1,3 %-át kitevő javulására van szükség. A gazdasági kiigazítási program ötödik felülvizsgálatában meghatározott szükségletekre való tekintettel a portugál hatóságok további intézkedéseket fognak hozni a 2012-re, 2013-ra és 2014-re vonatkozó hiánycélok elérése érdekében. A hatóságok ezen felül a következő évekre vonatkozó készenléti intézkedéseket is ki fognak dolgozni arra az esetre, ha – a végrehajtási kockázatokra is tekintettel – csúszások merülnének fel. (17) Az elmúlt néhány hónapban tapasztalt viszonylagos enyhülés ellenére a portugál államadósságra ható piaci nyomás továbbra is számottevő, és szükség van a konszolidációs erőfeszítések hitelességének alátámasztására. Ennek előfeltételeként Portugáliának részletesen ki kell dolgoznia a 2013–2014-re meghatározott költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges strukturális intézkedéseket, továbbá fel kell gyorsítania a hiány csökkentését, ha a gazdasági vagy a költségvetési feltételek a jelenleg vártnál kedvezőbben alakulnak. A jövőbeli költségvetési csúszások elkerülése érdekében megfelelő időben hozott intézkedések fontosságára való tekintettel indokolt három hónapos határidőt megállapítani az eredményes intézkedések megtételére. (18) A 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozatban meghatározott és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban és annak későbbi kiegészítéseiben tovább részletezett intézkedések végrehajtásához a Tanács július 6-án országspecifikus ajánlásokat fogadott el Portugália számára. Ezek az intézkedések összességében egy olyan hiteles és kiegyensúlyozott költségvetési konszolidációs stratégia elfogadására irányulnak, amelyet strukturális költségvetési intézkedések, az állami vállalatok és a PPP-k feletti hatékonyabb költségvetési ellenőrzés, az áru- és szolgáltatási piacok mélyreható és előrehozott strukturális reformja, valamint a pénzügyi szektornak tartalék eszközökkel kiegészített feltőkésítésén keresztül történő megerősítése támaszt alá. (19) A Portugália számára kidolgozott gazdasági kiigazítási programnak a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozatban meghatározottak szerinti rendszeres felülvizsgálatával párhuzamosan, háromhavonta sor kerül majd a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt kötelezettségek teljesítésének ellenőrzésére is. (20) Portugália teljesíti annak feltételeit, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, a túlzott államháztartási hiány megszüntetésére kitűzött határidő meghosszabbítható legyen, AJÁNLJA, HOGY: (1) A portugál hatóságok legkésőbb 2014-ig szüntessék meg a jelenleg fennálló túlzott hiányt. (2) Annak érdekében, hogy az államháztartás hiánya 2014-re a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kerüljön, a Bizottság szolgálatai által Portugália gazdasági kilátásaira vonatkozóan kiadott legfrissebb elemzés alapján a portugál hatóságoknak 2012-ben a GDP 2,3%-ának, 2013-ban a GDP 1,6%-ának, 2014-ben pedig a GDP 1,3%-ának megfelelő javulást kell elérniük a strukturális egyenleg tekintetében. Az államháztartási hiányra vonatkozó célt 2012-re a GDP 5,0%-ának, 2013-ra a GDP 4,5 %-ának, míg 2014-re a GDP 2,5%-ának megfelelő szinten kell kitűzni. (3) A portugál hatóságok hajtsák végre a 2012. évi költségvetésben és annak márciusi kiegészítésében elfogadott intézkedéseket, továbbá tegyenek további, a GDP 0,3 %-ának megfelelő összegű intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiányt a GDP 5,0 %-a alatt tartsák. Ezen intézkedések között szerepel a 2012. évi költségvetés egyes, még nem megkezdett beruházási projektekhez kapcsolódó előirányzatainak befagyasztása, a nagy értékű ingatlanok után fizetendő illetékek és a tőkejövedelmek adójának megemelése, a 2013. évi költségvetés szociális ellátások csökkentésére irányuló intézkedéseinek előrehozatala, valamint egyéb olyan intézkedések alkalmazása, amelyek megtakarításokat eredményeznek a folyó termelőfelhasználás tekintetében, illetve értékesítésből származó bevételeket generálnak. (4) A GDP 4,5 %-ának megfelelő 2013-as hiánycél elérése érdekében a portugál hatóságok hozzanak tartós konszolidációs intézkedéseket a GDP 3,0 %-ának megfelelő értékben. Eltérő rendelkezés hiányában a 2013. évi költségvetési törvényben elfogadandó intézkedések az alábbiakat tartalmazzák: i) a közalkalmazottak számának, a túlóra-kifizetések és a nem bérjellegű juttatások jelentős csökkentése útján megvalósuló bércsökkentés; ii) egyes szociális programok és ellátások hatékonyabb ellenőrzése és leépítése; iii) az egészségügyi reform és az állami vállalatokat érintő reform elmélyítése. A bevételi oldalon kilátásba helyezett intézkedések az alábbiakat tartalmazzák: i) a személyi jövedelemadó reformja: az adószerkezet egyszerűsítése, egyes adókedvezmények megszüntetése, az átlagos adókulcs megemelése a progresszivitás egyidejű javításával; ii) a társasági adó adóalapjának szélesítése a kamatok levonhatóságának megszüntetésével és iii) az ingatlanadók emelése. Abban az esetben, ha költségvetési csúszások fordulnának elő 2013-ban, a portugál hatóságok készenléti intézkedéseket fognak alkalmazni. (5) A 2014-es hiánycél elérése érdekében a portugál hatóságok hozzanak tartós konszolidációs intézkedéseket a GDP 1,75 %-ának megfelelő értékben. A 2014–2015 folyamán mintegy 4 milliárd EUR-t kitevő intézkedések teljes körű meghatározása érdekében a gazdasági kiigazítási program hatodik felülvizsgálata keretében sor kerül a kiadások átfogó felülvizsgálatára, az intézkedések 2013. február közepéig teljes körűen meghatározásra kerülnek. A 2014–2015 közötti időszakra vonatkozó költségvetési konszolidációs tervek a 2013-as stabilitási programban kerülnek teljes körűen meghatározásra. (6) Az ezen ajánlásban foglaltak végrehajtása érdekében az ajánlás elfogadásától számított három hónapon belül a portugál kormánynak eredményes intézkedést kell tennie, továbbá az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4a) bekezdésének értelmében részletes jelentést kell benyújtania a célok elérését szolgáló konszolidációs stratégiáról. A Tanács továbbá felkéri a portugál hatóságokat az alábbiakra: - A (6) ajánlásban meghatározott jelentésen túl, és a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló, 2011. május 17-i 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozatban rögzített követelményekkel párhuzamosan, háromhavonta jelentésben, illetve 2015-ig a stabilitási programok külön fejezetében számoljanak be az ajánlások végrehajtása terén elért eredményekről. - A költségvetési kerettörvénynek az új európai uniós költségvetési irányítási szabályoknak való megfelelését célzó megreformálásán keresztül tegyenek további lépéseket az államháztartás irányításának megújítása terén, továbbá folytassák az átláthatóság és az ellenőrzés javítását a költségvetési folyamatok mindegyikében, egyúttal biztosítsák a középtávú költségvetési kerethez és célokhoz való igazodást a központi kormányzat valamennyi szintjén. Ennek az ajánlásnak a Portugál Köztársaság a címzettje. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök