[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.7.2006

SEC(2006) 976

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA

az Európai Közösségben a légiközlekedési szolgáltatások működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet-javaslat HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓ {COM(2006) 396 final}{SEC(2006) 943}

TARTALOMJEGYZÉK

1. A fellépés háttere és indokai 3

2. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció 4

3. Célkitűzések 5

4. Szakpolitikai lehetőségek 5

5. A javasolt intézkedések társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi következményei 7

6. Az opciók összehasonlítása 8

1. A FELLÉPÉS HÁTTERE ÉS INDOKAI

1992. július 23-án három tanácsi rendelet: a 2407/92, a 2408/92 és a 2409/92 rendelet, vagyis „a harmadik légiközlekedési csomag” elfogadásával a közösségi légi közlekedés liberalizációja utolsó szakaszába ért. Ennek előzménye az 1987 decemberében elfogadott „első csomag”, és az 1990 júniusában elfogadott „második csomag”.

Több mint tíz évvel hatálybalépése után a harmadik csomag teljesítette küldetését, lehetővé tette, hogy a légi közlekedés elfogadható árak mellett sosem látott mértékben növekedjen Európában. E siker ellenére azonban számos közösségi légiközlekedési vállalatnak okoz gondot a kihasználatlan kapacitás, valamint a piac túlzott fragmentációja. Az utasok nem használhatják ki teljes mértékben a belső piac nyújtotta előnyöket az árak átláthatatlansága miatt, vagy mert lakóhelyük alapján megkülönböztetés érheti őket.

A harmadik csomag következetlen végrehajtása a különböző tagállamokban, valamint a Közösségen belüli légi járatok üzemeltetésére vonatkozóan fennmaradt korlátozások torzítják a légiközlekedési piacot, és a belső piac egyes területein korlátozzák a versenyt.

A harmadik csomag rendeleteinek következetlen végrehajtásából eredő problémák továbbra is fennmaradnak, amennyiben a jogszabályok nem változnak:

- A működési engedélyek kiadásának és visszavonásának szigorúbb és egységesebb eljárása nélkül az új piaci szereplők között továbbra is magas marad a csődbe jutó vállalkozók aránya, azzal a következménnyel, hogy utasaikat cserbenhagyják. Beavatkozás hiányában a különböző tagállamok légi fuvarozói közötti verseny egyenlőtlen feltételei fennmaradnak. Az új légiközlekedési vállaltok bizonytalan pénzügyi helyzete miatt a légiközlekedési ágazatban megmarad a munkahelyek bizonytalansága.

- Bár jelenleg viszonylag kevés légi fuvarozó folyamodik a harmadik országokkal kötött kölcsönbérleti megállapodásokhoz, a hatályos szabályozás mellett arányuk várhatóan növekedni fog, jóllehet a biztonsági ellenőrzés az ilyen esetekben nem mindig biztosított.

- A „nyitott égbolt” ügyben hozott ítélet nyomán a légiközlekedési külkapcsolatok liberálisabbak lettek, ám a jelenlegi szabályozás és a tagállamok között régebben kötött kétoldalú egyezmények előírásai akadályokat teremtenek azáltal, hogy a különböző tagállamokban eltérő gyakorlatokhoz vezetnek, különösen a harmadik országok fuvarozóival fennálló közös üzemeltetés, valamint a 6. szabadságjog értelmében üzemeltetett járatok díjszabása tekintetében. Mindez korlátozza a külkapcsolatok liberalizálásából az utasok számára jelentkező előnyök kihasználását, ugyanis az árakat és a harmadik országokba tartó járatok repülési útvonalát nagyban meghatározza az Unión belüli kiindulási hely.

- Egyes tagállamok könnyebben folyamodnak közszolgáltatási kötelezettség előírásához, mint mások. Mégis, a közszolgáltatási kötelezettségek száma, valamint az ilyen előírások korlátozó jellege az elmúlt évek során jelentősen nőtt. Ez a tendencia azt eredményezi, hogy az utasok gyakrabban szembesülnek monopóliumokkal, így magasabb árakkal és korlátozott kínálattal. Ugyanakkor ahol valóban szükség van közszolgáltatási kötelezettség előírására, ott a jelenlegi szabályozás miatt nem jelentkezik elég pályázó a kiírásokra.

- Ami a légiközlekedési viteldíjakat illeti, az átláthatóság várhatóan elégtelen marad, mivel továbbra sem világos, hogy mely adókat és illetékeket számítják bele az árba, és melyeket nem, illetve a különböző tagállamok lakosai eltérő bánásmódban részesülnek.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ

E javaslat készítését nyilvános konzultáció előzte meg annak érdekében, hogy az érintett személyek és szervezetek minél több észrevételt és javaslatot tehessenek. A konzultáció során figyelembe vették a Bizottság 2002. december 11-i közleményében (COM(2002) 704 végleges) az érdekelt felekkel való konzultáció tekintetében meghatározott minimumkövetelményeket.

Nyílt internetes konzultáció zajlott 2003. március 17. és szeptember 30. között. Annak ellenére, hogy ez már három éve történt, az eredmények nagyrészt időszerűek maradtak, mivel a helyzet azóta alapvetően nem változott. A konzultáció anyaga, a hozzászólások és azok összegzése megtalálható a Bizottság „Your Voice in Europe” – „Az Ön hangja Európában” weblapján:

http://europa.eu.int/yourvoice/index_en.htm,

illetve részletesebben a következő címen.

http://europa.eu.int/comm/transport/air/rules/package_3_en.htm.

A Bizottsághoz 56 hozzászólás érkezett nemzeti hatóságoktól, nemzetközi szervezetektől, valamint légitársaságokat, repülőtereket, utazásszervezőket és az ágazat alkalmazottait és dolgozóit képviselő szervezetektől.

2004. február 26-án Brüsszelben az érintett felekkel találkozóra került sor. 11 tagállam küldöttei és a fent említett érdekelteket képviselő 11 szervezet volt jelen.

A konzultációk alátámasztották azt a véleményt, hogy nem szükséges a jelenlegi szabályozási keretet teljesen átalakítani, inkább a megállapított hiányosságok orvoslását szolgáló kiigazításokra és pontosításokra van szükség.

Valamennyi válaszadó egyetért a Bizottsággal abban, hogy a harmadik légiközlekedési csomag pozitív hatással volt a légi közlekedés liberalizációjára. A válaszadók többsége elégedett a jelenlegi szabályozással, de úgy véli, szükség van kiigazításokra és némi harmonizációs törekvésre, ami a jogszabályi szövegek pontosításában vagy iránymutatások kidolgozásában nyilvánulhatna meg. Egyesek, főleg a légiközlekedési vállalatok, úgy gondolják, hogy szükségtelen, vagy legalábbis nem sürgős a felülvizsgálat. Ugyanakkor az érdekeltek általában támogatják a szövegek korszerűsítését és egyszerűsítését, valamint az 1992-ben még szükséges, de ma már túlhaladott előírások eltörlését.

A felülvizsgálati javaslat készítésekor a konzultáció során kapott valamennyi hozzászólást körültekintően mérlegelték. A konzultáció eredményeit a hatásvizsgálat készítésekor is felhasználták.

3. CÉLKITűZÉSEK

A harmadik csomag felülvizsgálata a nagyobb piaci átláthatóságra, a légi járatok biztonságnak fokozására és az utasok védelmének javítására törekszik.

Ezek érdekében olyan intézkedéseket vizsgáltak meg, amelyek:

- általában biztosítanák a közösségi légi fuvarozók pénzügyi stabilitását;

- akadályozzák a verseny torzulását;

- megelőzik a szociális dömpinget;

- erősítik az árversenyt és az árak átláthatóságát; valamint

- elkerülik az uniós légi fuvarozók között a nemzeti alapon való megkülönböztetést.

4. SZAKPOLITIKAI LEHETőSÉGEK

A probléma jellege – a jogszabályok eltérő és nem megfelelő végrehajtása – nem indokolja azon lehetőségek újravizsgálatát, amelyek a harmadik belső piaci légiközlekedési csomag elfogadásakor merültek fel.

Ezért a harmadik csomag felülvizsgálata során kiigazításokat kell tenni az ismert problémák megoldása érdekében. A hatásvizsgálat során főleg a változatlan és a megváltoztatott helyzet összehasonlítására koncentráltunk.

1. Változatlan helyzetben a harmadik belső piaci légiközlekedési csomagot alkotó jelenlegi három rendelet változatlan marad (elképzelhető a szöveg egységes szerkezetbe foglalása tartalmi változtatások nélkül).

2. Változtatás esetén a harmadik csomag számos ponton módosul a szabályok egységes és hatékony végrehajtása érdekében.

Alternatívaként felmerült, hogy az engedélyek kiadására vagy kiadásuk felügyeletére közösségi hatóságot lehetne létrehozni. Ennek előnye, hogy biztosította volna, hogy a működési engedélyek kiadása és felügyelete teljesen egységes legyen az összes közösségi légi fuvarozó számára. Azonban a konzultációs folyamat során a nemzeti hatóságok egyöntetűen szükségtelennek vagy túl korainak tartották ezt a lépést. Ezért a hatásvizsgálat többi része nem foglalkozik ezzel az ötlettel.

A Bizottság mélyrehatóan elemezte a következő területeket érintő kérdések gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi vetületeit:

3. A működési engedélyekre vonatkozó követelmények:

4. a légi fuvarozók által szolgáltatandó információkra vonatkozó szigorúbb követelmények megállapítása

5. a pénzügyi elszámolások beadását és jóváhagyását érintő szigorúbb feltételek

6. a működési engedély feltételeinek való megfelelés rendszeresebb ellenőrzése, főleg az induló vállalkozásoknál

7. a működési engedélyek visszavonására egyértelműbb eljárás bevezetése

8. a Bizottság hatáskörének növelése a működési engedélyek visszavonása terén.

9. A kölcsönbérleti szerződések követelményeinek szigorítása, különösen a teljes (a személyzettel együtt való) bérlet esetében

10. A belső légiközlekedési piac és a harmadik országokba tartó légi járatok közötti kapcsolat:

11. a Közösségen belüli útvonalakhoz a Közösségen kívüli légi fuvarozók csak olyan megállapodásokon keresztül férhetnek hozzá, amelyekben a Közösség szerződő fél

12. a harmadik országokba tartó útvonalakon korlátlan közös üzemeltetés és szabad díjszabás

13. Közszolgáltatási kötelezettségek:

14. világosabb szabályozás, a kapcsolódó követelmények pontosabb meghatározása

15. hosszabb koncessziós időszakok három év helyett négy év (illetve öt év a legkülső régiók esetében)

16. a Bizottság alaposabb tájékoztatása a közszolgáltatási kötelezettségek előírásának hátteréről

17. A repülőterek közötti forgalom megosztása:

18. az agglomeráció egyértelmű meghatározása, a repülőtér-rendszer fogalmának elvetése

19. a Bizottság hatásköreinek növelése ezen a téren, a forgalommegosztás szabályait előzetesen jóvá kell hagyatni

20. A díjak átláthatósága:

21. a díjakkal kapcsolatos tájékoztatás átláthatósága

22. a lakóhelyre való tekintet nélkül megkülönböztetés-mentes díjszabás biztosítása

23. az árak alakítását a piacra kell bízni, általános versenyszabályok mellett

5. A javasolt intézkedések társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi következményei

Az elemzés megvizsgálta a megváltoztatott helyzet hatását a jelenlegi alaphelyzethez képest, a következő területekre:

- az európai gazdaságra gyakorolt teljes hatás

- a társadalmi hatás

- a környezeti hatás

Ez a szakasz a főbb megállapításokba ad betekintést.

Teljes gazdasági hatás

Az intézkedések várhatóan erősítik a versenyt és csökkentik a piaci egyenlőtlenségeket, bár a piac konszolidációját versenyszabályokkal nyomon kell követni annak érdekében, hogy egyes útvonalakon elkerülhetőek legyenek a visszaélések.

A légi fuvarozók számára előnyös az igazságos verseny, még akkor is, ha működési költségeik enyhén nőhetnek a működési engedélyre vonatkozó követelmények szigorodása következtében.

A fogyasztók nagyobb biztonságnak örvendhetnek, a légi fuvarozók csődjének lehetősége pedig kisebb. Összességében az élesebb verseny és az árak jobb átláthatósága a díjak csökkenését és a szolgáltatások körének bővülését kell eredményezze.

A változtatások a nemzeti hatóságok egyes adminisztratív költségeit minden bizonnyal növelik, például ami a működési engedélyek felügyeletét illeti, de más költségeket csökkentenek, például a közszolgáltatási kötelezettségek esetében.

A társadalmi hatás

A változtatás kétféleképpen hat a foglalkoztatásra.

A légi fuvarozók pénzügyi helyzetének szigorúbb ellenőrzése, valamint a teljes bérletre vonatkozó követelmények szigorodása növeli a munkahelyek stabilitását és kiszámíthatóságát az ágazatban.

Mivel a javasolt intézkedések között vannak olyanok, amelyek a forgalom növekedéséhez vezethetnek, az ágazatban nőhet a foglalkoztatottság, de e növekedés mértéke valószínűleg korlátozott.

A környezeti hatás

A változás kevés környezeti hatással járhat, elsősorban a forgalom esetleges növekedését idézheti elő.

A környezeti hatás kismértékben csökkenhet azáltal, ha a vasút által hatékonyan kiszolgált rövidebb útvonalakon nem írnak elő légiközlekedési közszolgáltatási kötelezettséget.

A harmadik csomag felülvizsgálata nem irányult környezetvédelmi célok elérésére. Meg kell említeni, hogy a környezeti hatással a fenntartható fejlődési stratégia és az európai éghajlatváltozási program keretében más bizottsági kezdeményezések már foglalkoznak.[1]

6. AZ OPCIÓK ÖSSZEHASONLÍTÁSA

A következő táblázat foglalja össze a megváltoztatott helyzet hatásait az egyes célokra:

Egyedi célkitűzések | A változtatás hatása a célkitűzésre | Megjegyzések |

általában biztosítani a közösségi légi fuvarozók pénzügyi stabilitását, csökkenteni a csőd kockázatát | ++ | a működési engedélyek szigorúbb ellenőrzése |

megelőzni a szociális dömpinget | + | a teljes bérlet feltételeinek szigorítása |

megakadályozni a verseny torzulását; | ++ | a működési engedélyek, a közszolgáltatási kötelezettségek, a forgalommegosztás és a hatodik szabadságjog használata szabályainak egységes alkalmazása |

erősíteni az árversenyt és az árak átláthatóságát | ++ | a lakóhely szerinti megkülönböztetés tilalma, adókat és illetékeket tartalmazó díjak közzététele |

elkerülni az uniós légi fuvarozók között a nemzeti alapon való megkülönböztetést | ++ | megszűnnek a belső piacon még fennálló korlátozások (főleg a harmadik országokba tartó útvonalak tekintetében) |

A változtatás kiegyensúlyozott megközelítést teremt, gazdasági és társadalmi hatásai egyértelműen kedvezőek a változtatás nélküli helyzethez képest. Erősíti a belső piacot azáltal, hogy gyorsítja a piac konszolidációját, és versenyhelyzetet teremt azon európai légi fuvarozók számára, amelyek képesek felvenni a versenyt nemzetközi vetélytársaikkal. Hozzájárul a lisszaboni stratégia céljainak eléréséhez.

Egyértelműen előnyös az utasok számára, mivel az alacsonyabb díjak, a jobb szolgáltatások és a nagyobb biztonság irányába mozdítja el a piacot.

A javasolt intézkedések igen szűk körű negatív környezeti hatása ellensúlyozható a repülés környezeti hatását csökkentő más intézkedésekkel.

A Bizottság az előbbiek alapján ezért olyan javaslatot fog tenni, amely a megváltoztatott helyzetnek felel meg.

[1] Lásd a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt (COM(2005) 459., 2005. szeptember 27.).