HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.6.28.  
COM(2013) 475 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
Első eredményjelentés a „Környezetszennyez ő kibocsátások csökkentése a tengeri 
szállításban és a fenntartható vízi közleked ést biztosító eszköztár”  bizottsági szolgálati 
munkadokumentum végrehajtásáról 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 
Első eredményjelentés a „Környezetszennyez ő kibocsátások csökkentése a tengeri 
szállításban és a fenntartható vízi közlekedés t biztosító eszköztár” bizottsági szolgálati 
munkadokumentum végrehajtásáról 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
TARTALOMJEGYZÉK 
1. BEVEZETÉS ............................................................................................................... 4 
1.1. Az els ő eredményjelentés célja és a beszámolási id őszak ........................................... 4 
1.2. Az els ő eredményjelentés összefogl alása és felépítése................................................ 4 
2. RÖVID TÁVÚ INTÉZKEDÉSEK – A VÉ GREHAJTÁS JELENLEGI ÁLLAPOTA 
ÉS A KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK.................................................................................. 5 
2.1. Közlekedést támogató európai uniós finanszírozási eszközök .................................... 5 2.2. Európai Beruházási Bank (EBB) ................................................................................. 7 2.3. Nemzeti finanszírozás .................................................................................................. 8 1.3.2. Állami támogatási intézkedések................................................................................... 8 2.3.2. A fenntartható hajózást támogató egyé b nemzeti és regionális rendszerek................. 9 
2.4. Nemzetközi párbeszéd és szakmai együttm űködés...................................................... 9 
3. KÖZÉP ÉS HOSSZABB TÁVÚ INTÉZK EDÉSEK – A FENNTARTHATÓ VÍZI 
KÖZLEKEDÉST BIZTOSÍTÓ ESZKÖZTÁ R – A JELENLEGI HELYZET ÉS A 
KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK ......................................................................................... 10 
3.1. Az érintett gazdasági szerepl ők és a tagállamok intézkedéseivel való összehangolás
............................................................................................................................... ..... 10 
3.1.1. Iránymutatás a 2012/33/EU irányelv végrehajtásához............................................... 11 3.2. Szabályozói intézkedések........................................................................................... 11 1.3.2. A tengeri hajózásban használatos cseppfolyósított földgáz (LNG) 
hajóüzemanyagként történ ő felhasználásának keretfeltételei .................................... 11 
3.2.1.1. A Nemzetközi Tengerészeti Szerv ezetnél (IMO) végzett munka.............................. 11 
3.2.1.2. A Nemzetközi Szabványügyi Szer vezetnél (ISO) végzett munka............................. 12 
3.2.1.3. Az Európai Unió szintjén végzett munka................................................................... 13 2.3.2. Tisztítási technológia ................................................................................................. 1 6 
3.2.2.1. A fedélzeti kipufogógáz-tisztító  rendszerek jóváhagyása.......................................... 16 
3.2.2.2. A tisztítóberendezés m űködése során keletkezett hulladékokra vonatkozó 
követelmények ........................................................................................................... 17 
3.3.2. Part menti villamos energia (SSE) ............................................................................. 18 3.3. Infrastruktúrafejlesztés............................................................................................... 19 
 
HU 3   HU 3.4. Kutatás, technológiafejlesztés és innováció............................................................... 19 
4. KÖVETKEZTETÉS .................................................................................................. 20 
1. MELLÉKLET ................................................................................................................... ... 22 
2. MELLÉKLET ................................................................................................................... ... 26 
 
HU 4   HU 1. BEVEZETÉS   
A Bizottság 2011. szeptemberében el őterjesztette a „Környezetszennyez ő kibocsátások 
csökkentése a tengeri szállításban és a fenntar tható vízi közlekedést biztosító eszköztár1” című 
bizottsági szolgálati munkadokumentumot.  Ez a munkadokumentum, vagy más néven 
„eszköztár” az 1999. április 26-i 1999/32/EK ir ányelv a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 
(IMO) a hajózási ágazatban használt üzema nyagok megengedett maximális kéntartalmára 
vonatkozó 2008. évi normáit átültet ő módosítására irányu ló javaslat kísér ődokumentuma volt. 
Az eszköztár a jelenlegi pénzügyi terv keretei között számos rövid távú kísér ő intézkedésre 
tett javaslatot az alacsony kéntartalomra vonatkozó új norm ákkal kapcsolatos megfelelési 
költségek csökkentésére. A dokumentum olyan közép- és hosszabb távú kísér ő intézkedéseket 
is javasolt, amelyek az európai uniós hajózási ágazatban jelentkez ő környezetvédelmi 
kihívások szélesebb perspektívájú és  integráltabb kezelésére irányulnak.  
1.1. Az els ő eredményjelentés célja és a beszámolási id őszak  
Az Európai Parlament és a Tanács 2012. novemb er 21-én elfogadta a tengeri hajózásban 
használatos tüzel ő- és üzemanyagok kéntartalmáról sz óló 1999/32/EK tanácsi irányelvet 
módosító 2012/33/EU irányelvet2. Az irányelv támogatja az üzemanyag-alapú megfelelési 
lehetőségekhez képest alternatív technológiaala pú megfelelési módszerek, így például a 
fedélzeti kipufogógáz-tisztító rendszerek, az alternatív üzemanyagok, mint például a 
cseppfolyósított földgáz (LNG) és a part  menti villamos energia alkalmazását.  
A 2012/33/EU irányelv 1. cikke (10)  bekezdésének c) pontja el őírja, hogy a Bizottság a 
tagállamokkal és az érintett gazdasági szerepl őkkel együttm űködve kidolgozza „a megfelel ő 
intézkedéseket – ideértve a 2011. szeptemberi bizottsági szolgála ti munkadokumentumban 
meghatározott intézkedéseket is –, amelyek el ősegítik az ezen irányelvben foglalt 
környezetvédelmi követelményeknek va ló megfelelést, és a lehet ő legkisebbre csökkentik a 
negatív hatásokat”.  
Ez az első eredményjelentés a 2011. szepte mber és 2013. január közötti id őszakra vonatkozik, 
és az eszköztárban meghatározott intézkedések végrehajtásának jelenlegi helyzetét mutatja be, 
továbbá javaslatokat fogalmaz meg a Bizottság, a tagállamok és az érintett ágazati szerepl ők 
közötti, az intézkedések végrehajtására irányuló együttm űködés szorosabbá tételére, valamint 
adott esetben segítségül hívható tová bbi intézkedések kidolgozásához. . 
1.2. Az els ő eredményjelentés összefoglalása és felépítése  
Az irányelvnek való megfelelést biztosító technológia bevezetése a magánszektor általi – 
szükség esetén a közszféra által támogatott – t őkebefektetést igényel. A 2. fejezet röviden 
ismerteti azon rövid távú kísér ő intézkedések eddig elért eredményeit, amelyek annak 
biztosítására irányulta k, hogy a jelenlegi európai uniós pénzügyi eszközök és a nemzeti 
finanszírozási rendszerek továbbra is tudjanak  egyedi támogatást bi ztosítani az alacsony 
kéntartalomra vonatkozó új normáknak megfelel ő megoldásokat el őmozdító tengeri 
közlekedési projektekhez. A fejezet ismerteti az elért eredményeket, valamint az eredmények 
megvalósulását akadályozó kihívásokat, t ovábbá intézkedéseket javasol a kihívások 
kezelésére. 
A közép- és hosszabb távú kísér ő intézkedések kidolgozására irányuló munka már 
megkezdődött egy olyan intézkedéscsomaggal, am ely a környezetbarát hajótechnológiák 
biztonságos megvalósítását és az alternatív üzemanyagok, nevezetesen a tengeri hajózásban 
                                                 
1 SEC (2011)1052 végleges 
2 HL L 327., 2012.11.27., 1. o. 
 
HU 5   HU használt cseppfolyósított földgáz (LNG) ha sználatát akadályozó szabályozási hézagok 
azonosítására és kezelésre, valamint a szük séges normák és környeze tbarát infrastruktúra 
kialakítására összpontosít. A 3. fe jezet röviden összefoglalja e nnek a folyamatnak a jelenlegi 
állását, továbbá felvázolja a Bizottság, a tagállamok és az érintett ágazati szerepl ők további, 
az eszköztár végrehajtásának közös el őremozdítására irányuló teend őit. A Bizottság ebben az 
összefüggésben egy külön erre a feladatra kijelölt szakért ői csoportnak, az Európai 
Fenntartható Hajózási Fórum (ESSF) létrehozását javasolja. A 4. fejezet ismerteti a következtetéseket és ö sszefoglalja a következ ő lépéseket.  
E jelentés 1. melléklete ismerteti a fenntarth ató vízi közlekedést biztosító eszköztár 
végrehajtása el őmozdításának ütemtervét, a 2. melléklet  pedig felsorolja az alacsony 
kéntartalomra vonatkozó szakpolitikai prioritást  támogató, a TEN-T által társfinanszírozott 
tengeriautópálya- és kiköt őprojekteket. 
2. RÖVID
 TÁVÚ  INTÉZKEDÉSEK  – A VÉGREHAJTÁS  JELENLEGI  
ÁLLAPOTA  ÉS A KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK 
2.1. Közlekedést támogató európai uni ós finanszírozási eszközök  
2011-ben és 2012-ben a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) és a második Marco Polo 
programok biztosítottak egyedi pénzügyi támogatást az alacsony kéntartalomra vonatkozó új 
normáknak való megfelelést biztosító megoldások el őmozdítására összpontosuló, illetve a 
fedélzeti kipufogógáz-tisztító re ndszerek és az alternatív üzemanyagok, mint például a 
cseppfolyósított földgáz (LNG), és a part  menti villamos energia alkalmazását el ősegítő, 
tengeri közlekedési projektekhez. 
a) TEN-T program 
A TEN-T program számos olyan projekthez bizt osított társfinanszírozást, amely hozzájárult 
az alacsony kéntartalmú üzemanyagok használatá ra fordított támogatások növelésére irányuló 
célkitűzés megvalósulásához, többek között a körny ezetbarát infrastruktúra kiépítését, így 
például a tengeri hajózásban használt cseppfolyós ított földgáz (LNG) , parti üzemanyag-
vételezési infrastruktúra, part menti villam osenergia-ellátás és tisztítási technológia 
létrehozását el ősegítő megvalósíthatósági tanulmányokho z, tervtanulmányokhoz, kísérleti 
intézkedésekhez és építési beruházásokhoz. Ezeknek a TEN-T által társfinanszírozott 
tengeriautópálya- és kiköt őprojekteknek az összértéke 123,3 millió EUR, amelyb ől 56,9 
millió EUR az Európai Unió összes hozzájárulása. 
A cseppfolyósítottföldgázüzemanyag-vételezési  infrastruktúrára irányuló fejlesztésekre 
nemcsak a kénkibocsátás-ellen őrzési területeken (SECA), ha nem a Földközi-tengeren és az 
Atlanti-óceánon is sor került. Ezek a fejlesztések f őként önkéntes jelleggel a déli EU-
tagállamok kezdeményezésére valósultak meg, és hozzájárulnak a cseppfolyósítottföldgázüzemanyag-vételezési létesítmények Európai Unió-szerte történ ő 
kiépítéséhez.  
A hajózási ágazat környezetbarátabbá  tételének és a kapcsolódó kiköt ői 
infrastruktúrafejlesztésnek – ideértve a cseppf olyósítottföldgázüzemanyag-szállító uszályokat 
is – a támogatása a következ ő éves és többéves TEN-T pályázati felhívások keretében 
továbbra is prioritás marad. Ugyanakkor egyéb olyan intézk edésekre is hangsúlyt kell 
helyezni, mint például az innovatív tiszta technol ógiák hitelesítése és vi zsgálata, az alternatív 
üzemanyagok, így többek között a cseppfolyósít ott földgáz (LNG) támogatása, valamint a 
hajóknak a környezetvédelmi normáknak való megfelelés érdekében történ ő átalakításainak 
lehetősége. A már meglév ő és tervezett tengeriautópálya-összeköttetések felújításával 
 
HU 6   HU összekapcsolt új intézkedésekkel is fontos lesz foglalkozni. Az állami támogatásokra 
vonatkozó szabályokat adott eset ben a TEN-T projektekre teki ntettel kell betartani.  
b) Marco Polo II program  
A Marco Polo program3 2011-ben szakpolitikai prioritást vezetett be a rövid távú tengeri 
fuvarozáson (SSS) alapuló ol yan projektek támogatására, amelyek keretében innovatív 
kibocsátás-csökkentési technológi át és hatékony üzemeltetési gyakorlatokat alkalmaztak.  
A 2011-ben közzétett pályázati felhívások ellenére azonban az ágazat – els ősorban a nehéz 
gazdasági és pénzügyi körülmények miatt – gyengé n reagált. Ez azt jelenti, hogy egyetlen, a 
specifikus prioritásnak megfelel ő rövid távú tengeri fuvarozási projekt kiválasztására sem 
került sor. A rövid távú tengeri fuvarozás versenyképességével és környezetbarát jellegével 
kapcsolatos kérdéseket, ideér tve az alacsony kéntartalomra vo natkozó szigorúbb normáknak a 
kijelölt európai kénkibocsátás-ellen őrzési területeken (SECA) 2015-ben történ ő bevezetése 
következtében a logisztikai láncban valószín űleg bekövetkez ő torzulásokat vagy a tengeri 
közlekedésr ől a szárazföldi közlekedésre történ ő modális váltást a „Ho zzájárulás a rövid távú 
tengeri fuvarozás támogatására ir ányuló európai programhoz” kísér ő intézkedés keretében 
vizsgálják. Ezt az intézkedést a rövi d távú tengeri s zállítást ösztönz ő központokból (SPC-k) 
álló európai rövid távú tengeri szállítási  hálózat (ESN) jelenleg hajtja végre4. Az európai rövid 
távú tengeri szállítási hálózat (ESN) els ő lépésként a tervek s zerint 2013 végére adatgy űjtési 
és a kénkibocsátás-ellen őrzési területeken (SECA) jelentkez ő, említett lehetséges hatások 
értékelésére szolgáló módszertant dolgoz ki. 
A 2012. évi (összesen 64,6 millió EUR költségvetés ű) Marco Polo pályázati kiírások 
megőrizték a tiszta és környezetbarát rövid távú tengeri fuvarozásra irán yuló prioritásokat. Az 
első jelek szerint a 2012. évi felh ívásra lényegesen több rövid távú tengeri fuvarozási 
projektet nyújtottak be, mint 2011-ben; a projektértékelések eredményei 2013 els ő félévében 
fognak rendelkezésre állni. 
Annak érdekében, hogy valamennyi említett intézk edés folytonossága biztosítva legyen a 
2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó következ ő többéves pénzügyi kereten belül is, 
nagyon fontos gondoskodni arról,  hogy a tiszta hajózást el ősegítő intézkedések támogatására 
irányuló tevékenységek a Marco Polo program ut án a felülvizsgált transzeurópai közlekedési 
hálózat (TEN-T)5 és az Európai Hálózatfin anszírozási Eszköz (CEF)6 keretén belül 
folytatódjanak. A TEN-T-re és a CEF-re vonatkoz ó bizottsági javaslatok jelenleg az Európai 
Parlament és a Tanács közötti jogalkotási el járás keretében megbesz élés tárgyát képezik. 
Következő lépések  
                                                 
3 C (2011) 7317, 2011.10.19. 
4 Az árufuvarozási rendszer körn yezetvédelmi teljesítményjavításána k közösségi pénzügyi támogatására 
irányuló második Marco Polo program létrehozásáról (Marco Polo II) szóló, 2006. október 24-i 
1692/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 328., 2006.11.24., 1. o.) 12. cikke szerint a 
2011. évi munkaprogram négy további kiegészít ő kísérő intézkedést foglalt magában. A „Hozzájárulás 
a rövid távú tengeri fuvarozás támogatására irányuló európai programhoz” elnevezés ű intézkedés az 
Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet végrehajtási szabályai 168. 
cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében támogatá s formájában valósul meg. A becsült költségvetés 
350 000 EUR. 
5 „Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendel ete a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére 
vonatkozó uniós iránymutatásokról”, COM(2011)0650 végleges  
6 „Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács  rendelete az európai összekapcsolódási eszköz 
létrehozásáról”, COM( 2011)0665 végleges 
 
HU 7   HU EB – Európai Bizottság, TÁ – tagállam , ESN – európai rövid távú tengeri szál lítási hálózat, SPC – rövid távú tengeri 
szállítást ösztönz ő központok  
2.2. Európai Beruházási Bank (EBB)  
Az Európai Beruházási Bank (EBB) folytatta azoknak a tengeri közlekedési projekteknek a 
finanszírozását, amelyek a tiszta hajótec hnológiák fejlesztésének és a nagyobb üzemanyag-
hatékonyságnak az európai uniós j ogszabályokkal összhangban történ ő támogatására 
összpontosulnak. Az EBB-kölcsönök például az új  hajókkal (különösen új technológia 
alkalmazása esetében) vagy az egész flottát érint ő optimalizációs projektekkel, mint például a 
kipufogógáz-tisztító berendezése k telepítésével és a moto rok cseppfolyósítottföldgáz-
hajtásúvá történ ő átalakításával kapcsolatos költségekne k akár a felét is fedezhetik, azzal a 
feltétellel, hogy a kölcsön minimális összege 50 millió EUR. Ennek ellenére eddig kevés finanszírozási kérelem érkezett az EBB-hez. 
A hajózási ágazat által tanúsított gyenge érdekl ődés egyik kezelési lehet ősége az EBB 
kölcsönnyújtási feltételeivel kapcsolatos tájé kozottság fokozása. Ezen kívül további 
lehetőségek nyílhatnak meg az ágazatok közötti lehetséges (több érdekelt felet tömörít ő) 
partnerségek
7 kiaknázásával, melyek keretében az érdekelt felek együttm űködhetnek az olyan 
tengeri hajózási projektek kidolgozása, finans zírozása és végrehajtása érdekében, amelyek 
célja többek között lehet tiszta hajótechnológiák vi zsgálata, hitelesítése és telepítése. További, 
az ágazat által kiaknázható lehet őség lehet több felújítási pr ojekt összefogása a szükséges 
beruházás kritikus tömegének (azaz 50 millió EUR-t meghaladó összeg) elérése érdekében. 
Ezen kívül pedig az Európai Beruházási Bank  által létrehozott egyéb innovatív pénzügyi 
                                                 
7 például két vagy több ágazat szervezetei, mint például vállalko zások, kormányzati szervezetek, a 
hajózási ágazatban tevékenyked ő kormányközi szervezetek közötti szövetség.  Intézkedés  A 
végrehajtásért felel ős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
1. Pályázás finanszírozásra a 2012. évi TEN-T 
többéves és éves pályázati felhívások keretében TÁ/ágazat 2013. február 28-
án lezárult 
2. A 2013. évi Marco Polo  pályázati kiírás 
keretében biztosított lehet őségek kiaknázása ágazat  2013 els ő féléve  
3. A Marco Polo II program kiigazítása lehetséges 
módjainak elemzése, hogy a feltételek jobban 
tükrözzék a piaci feltételeket és lehet ővé tegyék a 
környezetbarát hajózási projektek 
finanszírozását.  EB/TÁ 2013 eleje 
4. A közlekedést támogató európai uniós 
finanszírozási eszközök jobb felhasználásánakbiztosítása és az egyéb európai uniós eszközökkel, azaz a strukturális alapokkal, 
az EBB-kölcsönökkel stb. történ ő jobb 
összehangolás  EB/TÁ/ágazat 2013 eleje 
5. Az európai rövid távú te ngeri szállítási hálózat 
(ESN) által végzett, a kénkibocsátás-ellen őrzési 
területeken (SECA) jelentkez ő lehetséges 
hatásokkal (pl. modális váltás) kapcsolatos 
munka folyamatosságának biztosítása.  EB/ 
ESN/SPC-k  2013–2014 
 
HU 8   HU eszközök, mint például az euró pai tengeri infrastruktúrával  kapcsolatos nagyprojektek 
finanszírozására létrehozott, a TEN-T proj ektek hitelgarancia eszköze (LGTT) vagy az 
Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés8 kísérleti szakasza, vagy a kísérleti és 
demonstrációs tevékenységek finanszírozására  létrehozott kockázatmegosztó finanszírozási 
mechanizmus is kiaknázhatók. Az európai gazd aság hosszú távú finanszírozásáról szóló, 
nemrég elkészült zöld könyvet9 is ajánlott figyelembe venni. 
Következő lépések  
EIB – Európai Beruházási Bank, ESSF – az Európai Fenntartható Hajózás Fóruma   
2.3. Nemzeti finanszírozás  
2.3.1. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatások szerinti állami 
támogatási intézkedések 
A környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás10 3.1.1. és 3.1.2. 
szakaszában meghatározott, az új környezetvédelmi normához való id ő előtti alkalmazkodás 
támogatása céljára nyújtott állami támogatási el őirányzatok alkalmazási feltételeit tovább 
tisztázták. Ennek megfelel ően azok a tagállamok, amelyek támogatást kívánnak nyújtani a 
2012/33/EU irányelv által bevezetett alacsony ké ntartalomra vonatkozó norma által érintett 
gazdasági szerepl ők részére, a következ őkhöz nyújthatnak állami támogatást:  
• A kéntartalomra vonatkozó új  határértékeknek megfelel ő hajók beszerzése, feltéve 
hogy a beszerzésre az új norma hatálybalépése el őtt egy évvel, azaz 2013. december 
                                                 
8 A versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK 
határozat, valamint a transzeurópai közlek edési és energiahálózatok területén történ ő közösségi 
pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. július 11-i 670/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 
9 COM(2013) 150 final 
10 HL C 82., 2008.4.1., 1. o.  Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
6. Az EBB hajózási ágazattal kapcsolatos 
kölcsönnyújtási keretfelt ételeivel kapcsolatos 
tájékozottság fokozása.   EBB/EB/ágazat  2013–
2014 
7. Az ágazatok közötti lehetséges partnerségek 
kiaknázása, ami biztosíthatja a tengeri hajózási projektek EBB általi finanszírozását. EB/ESSF   2013–
2014 
8. A TEN-T projektek hitelgarancia eszközének 
(LGTT) vagy az Európa 2020 projektkötvény-
kezdeményezés kísérleti szakaszának 
kiaknázása a hosszú megtérülési idej ű 
tengeri közlekedési infrastrukturális 
projektek finanszírozása céljára.  EB/TÁ/ágazat/ 
 ESSF    2013–
2014 
9.  Az EBB-kölcsönért folyamodás érdekében a 
felújítási projektek pénzügyi összevonásának vizsgálata 
  ESSF   2013–
2014 
 
HU 9   HU 31-ig sor kerül. A támogatási intenz itás nagyvállalkozások esetében 10 %, 
középvállalkozások esetében 15 %, kisv állalkozások esetében pedig 20 %; 
• Meglévő hajóknak a kéntartalomra vonatkozó új  határértékeknek való megfelelés 
érdekében történ ő korszerűsítése (pl. kipufogógáz-tisztító berendezések telepítése), 
feltéve hogy a korszer űsítésre az új norma hatálybalépése el őtt, azaz 2014. 
december 31-ig sor kerül. A támogatási intenzitás nagyvállalkozások esetében 50%, középvállalkozások esetében 60%, kisv állalkozások esetében pedig 70%. 
Tekintettel a költségvetési hiá nyokra és a EU-tagállamok többségében bevezetett megszorító 
intézkedésekre, az állami támogatás lehet őségének alkalmazása korlátozott. Az EU-
tagállamok közül eddig csak Finnország biztosíto tt támogatást a kéntartalmat szabályozó, a 
közelmúltban elfogadott irányelvhez való id ő előtti alkalmazkodás céljára . A Bizottság a finn 
támogatási rendszert 2011. december 7-én
11 hagyta jóvá; 2013. január 23-án pedig az eredeti 
rendszert érint ő néhány módosítást12 hagyott jóvá. A finn hatósá gok ezen kívül e rendszer 
alapján egyedi támogatást is megítéltek e gy, Turku és Stockholm városa között közleked ő 
cseppfolyósítottföldgáz-hajtású komp javára13.  
2.3.2. A fenntartható hajózást támogató egyéb  nemzeti és regionális rendszerek  
Az új környezetvédelmi normához való id ő előtti alkalmazkodást támogató intézkedéseken 
kívül szükséges megvizsgálni az or szágos és/vagy regionális szint ű, az állami támogatásokra 
vonatkozó szabályoknak megfelel ő állami beavatkozás lehet őségét a fenntartható hajózás 
előmozdítása érdekében. Ez megvalósulhat a nemzeti kiköt őkbe befutó zöld hajók részére 
biztosított ösztönz ők, pl. zöld kiköt ői illetékek és kiköt ői díjak, adómentességek, vagy egyéb 
olyan nemzeti rendszerek formájában, amelyek a tiszta hajótechnológiákba az els ők között 
befektetőknek és a fenntartható hajózás támogatóinak kedveznek. 
Következő lépések  
                                                 
11 SA. 32118 – Finland – The scheme on general guidelines on investment aid to vessels for the purpose 
of improving environmental protection (Finnország – A hajók a környezetvédelem javítása érdekében 
történő támogatása céljából nyújtott befektetési tá mogatásra vonatkozó általános iránymutatások 
rendszere); HL C 22., 2012.1.27., 4. o. 
12 SA.35686 (2012/N) – Finland – ‘Amendments to the Scheme on General Guidelines on Investment Aid 
to Vessels for the Purpose of Improving Environm ental Protection’) („A ha jók a környezetvédelem 
javítása érdekében történ ő támogatása céljából nyújtott befektetési támogatásra vonatkozó általános 
iránymutatások rendszerének módosításai); megjelent 2013. január 23-án.  
13 SA.33382 – Finland – State aid related to environmental protection for Viking Line Ltd. (Finnország – 
Környezetvédelemhez kapcsolódó állami támogatás a Viking Line Ltd. részére) , elfogadták 2012.4.25-
én, HL C 160., 2012.6.6., 9. o. 
 
HU 10   HU 2.4. Nemzetközi párbeszéd és szakmai együttm űködés  
A Bizottság az eszköztárat felve tte a kulcsfontosságú partnerekke l, többek között az Amerikai 
Egyesült Államokkal, Kínával, Japánnal, Norvég iával és Brazíliával folytatandó kétoldalú és 
többoldalú, a tengeri közlekedésr ől szóló párbeszéddel foglal kozó ülései napirendjére. 
Ezeknek az eszmecseréknek a célja annak biztosítása, hogy a f ő partnerek tájékoztatást 
kapjanak az európai unió s javaslatokról, megismerjé k a területen hozott er őfeszítéseket, 
meghatározzák az együttes fellépésekre való lehet őségeket, és biztosítsák a m űszaki és 
üzemeltetési intézkedések globális kompatib ilitását. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 
(IMO), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet  (ISO) és egyéb illetékes szervek 
kezdeményezéseivel történ ő összehangolás elengedhetetlen az  európai uniós vagy nemzetközi 
szinten adott esetben elfogadásra kerül ő lehetséges m űszaki és üzemeltetési normák globális 
átjárhatóságának biztosításához. 
Következő lépések  
3. KÖZÉP-  ÉS HOSSZABB  TÁVÚ  INTÉZKEDÉSEK  – A JELENLEGI  
HELYZET  ÉS A KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK 
A fenntartható vízi közlekedést  biztosító eszköztár a következ ő összetev ők mentén javasolt 
közép- és hosszabb távú kísér ő intézkedéseket: európai uniós szabályozói intézkedések, tiszta 
hajótechnológiák és alternatív üzemanyagok, környezetbarát infrastruktúra, szóba jöhet ő  Intézkedés  A 
végrehajtásért felel ős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
10.  A nemzeti hajóüzemeltet ők az alacsony 
kéntartalomra vonatkozó normának való id ő 
előtti megfelelését támogató nemzeti 
finanszírozási rendszerek bevezetésének 
vizsgálata.   TÁ   2013–
2014 
11. A helyi, országos és regionális szinten 
alkalmazandó lehetséges ösztönz ők, azaz a zöld 
hajókra érvényes zöld kiköt ői illetékek és díjak 
meghatározása (az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak megfelel ően).  TÁ, ágazat  2013–
2014 
 Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
12.  A kulcsfontosságú nemzetközi partnerekkel 
a tengeri közlekedésr ől folytatott 
nemzetközi párbeszéd folytatása és a 
tengeri hajózás fenntarthatóságával 
kapcsolatos kérdésekben összehangolás a 
Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO)/a 
Nemzetközi Szabványüg yi Szervezet (ISO) 
kezdeményezéseivel.  EB, az 
EMSA 
segítségév
el  folyamatosan 
 
HU 11   HU finanszírozási lehet őségek, kutatási és fejlesztési tevé kenységek, innováció és nemzetközi 
együttműködés.  
3.1. Az érintett gazdasági szerepl ők és a tagállamok intézkedéseivel való 
összehangolás  
Tekintettel arra, hogy számos lehetséges me gközelítés és megoldás létezik, továbbá a 
strukturáltabb információcsere és az er őfeszítéseknek az eszköztár végrehajtásának 
előmozdítása érdekében történ ő összehangolása iránti, az érintett ágazati szerepl ők és a 
tagállamok által hangozta tott igénynek megfelel ően a Bizottság vállalja, hogy létrehoz egy 
külön erre a feladatra kijelölt szakért ői csoportot, az Európai Fennt artható Hajózási Fórumot 
(ESSF). 
Az Európai Fenntartható Hajózási Fórum (ESSF) a tagállamok képvisel őit, valamint magán- 
és közszervezeteket fog tömöríteni a strukturális párbeszédnek, a bevált gyakorlatok és műszaki ismeretek cseréjének, a tengeri hajózási ágazat érintett magán- és közszerepl ői és az 
illetékes bizottsági szolgálatok tevékenységei nek a közösen meghatározott területeken történ ő 
összehangolása és irányítása lehet ővé tétele érdekében. A Fenntartható Hajózási Fórum 
(ESSF) lehet őséget fog biztosítani az olyan gyakorla ti kérdések megvitatására, amelyek a 
végrehajtási folyamat, különösen pedig az új normák hatálybalépését megel őző átmeneti 
időszak során felmerülhetnek. A Fenntartható Hajózási Fórum (ESSF) így egyben a fenti 2. 
fejezetben ismertetett rövid távú intézkedések  megvitatásának platformjaként is fog m űködni. 
A fórum szükség esetén a re gionális sajátosságokat is kell ő mértékben figyelembe fogja 
venni. 
A tervek szerint az ESSF a következ ő felépítéssel fog m űködni: plenáris test ület, titkárság, és 
az ESSF egyedi kérdésekkel kapcsolatos munkájának el őbbrevitele érdekében nem állandó 
szakmai munkacsoportok. Az ESSF elnöke a Bizottság lesz, és szabályzatát bizottsági javaslat 
alapján hagyja jóvá. A tervek szerint az ESSF- et külön bizottsági hatá rozattal hozzák létre. 
3.1.1. Iránymutatás a 2012/33/EU irányelv végrehajtásához 
A 2012/33/EU irányelvet 2012. november 27-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában. A tagállamok 2014. június 18-ig kötele sek átültetni az iránye lvet nemzeti jogukba. 
Az irányelv számos végrehajtási jogi aktust és felhatalmazáson alapuló jogi aktust vetít el ő, 
melyek célja többek között a tagáll amok segítése az irányelv ellen őrzésében, végrehajtásában 
és érvényesítésében. Az irányelv azt is el
őírja, hogy a Bizottságot egy bizottság és a 
tagállamok szakért őiből álló szakért ői csoport segíti ezekne k a jogi aktusoknak az 
elkészítésében. 
Ennek a lehet ővé tétele érdekében a tervek szerint a 2012/33/EU irányelv végrehajtásának 
megvitatásával foglalkozó szakért ői csoportot fognak létrehozni az ESSF keretében.  
Következő lépések  
 
HU 12   HU 3.2. Szabályozási intézkedések  
3.2.1. A tengeri hajózásban használatos cseppf olyósított földgáz (LNG) hajóüzemanyagként 
történő felhasználásának keretfeltételei 
A cseppfolyósított földgáz (L NG) hajóüzemanyagként történ ő felhasználásának 
megvalósulása érdekében minden er őfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a 
szükséges biztonsági szabályok rendelkezésre álljanak, mégpedig – a jogbizonytalanság 
megszüntetése végett – kell ő időben. E téren nemzetközi szinten, a Nemzetközi Tengerészeti 
Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Szabványügyi  Szervezet (ISO) keretében, valamint az 
Európai Unió szintjén egyaránt zajlik munka. 
3.2.1.1. A Nemzetközi Tengerészeti Szer vezetnél (IMO) végzett munka 
A Nemzetközi Tengerészeti Szerve zet (IMO) folyékony és gáznem ű anyagokkal foglalkozó 
albizottsága (BLG) jelenleg a gáz üzemanyagként történ ő felhasználásának nemzetközi 
szabályzatán (IGF) dolgozik, amely szabál yzat a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek 
(IMO) a gáz hajóüzemanyagként történ ő felhasználására vonatkozó ideiglenes iránymutatásai 
(MSC. 285(86)) helyébe fog lépni. Még vizs gálat alatt állnak az olyan fontos m űszaki 
kérdések, mint például a cseppfolyósítottföldgáz- tartály helye, az ütközések és zátonyra futás 
által okozott rongálódás elleni védekezés, a hordozható tartályok használata vagy az 
üzemanyag-vételezési m űveletek szabályai. Ezek a m űszaki kérdések alapvet ő fontosságúak, 
nem csak a személyszállító hajók esetében. A tengerészek képzésével kapcsolatos szempontokat is meg kell vizsgálni. Az IGF-sz abályzatot várhatóan 2014-ben véglegesítik. 
3.2.1.2. A Nemzetközi Szabványügyi Szer vezetnél (ISO) végzett munka  
A Nemzetközi Szabványügyi Szer vezetnél (ISO) az illetékes m űszaki bizottság (az ISO 67. 
műszaki bizottságának 10. munkacsoportja) jelenl eg a hajók cseppfolyósított földgázzal mint 
üzemanyaggal történ ő ellátására szolgáló rendszere kre és berendezésekre vonatkozó 
iránymutatások – ideértve a biztonságra, az alkatrészekre és a rendszerekre, valamint a 
képzésre vonatkozó követelményeket is – ki dolgozását végzi. Az iránymutatások els ő 
tervezetét 2013-ban véglegesítik. Ezek az ir ánymutatások kiegészítik az ISO tengeri  Intézkedés  A 
végrehajtásért felel ős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
13. Az Európai Fenntartható Hajózási Fórum 
(ESSF) létrehozása.  
 EB, valamennyi 
érintett 
gazdasági 
szereplővel 
együtt   2013 első 
fele 
14. Az Európai Fenntartható Hajózási Fórum 
(ESSF) els ő plenáris ülésének megszervezése és 
a szakmai munkacsoportok munkájának elindítása 
 EB, ESSF  2013 
második fele 
15. A 2012/33/EU irányelv végrehajtásának 
megvitatása EB, TÁ, ESSF, 
ágazat  2013 
második 
felétől 
2015-ig 
 
HU 13   HU hajózásban használt cseppfolyósított földgázzal kapcsolatban eddig végzett munkája során 
elkészült anyagokat. 
 
HU 14   HU  
3.2.1.3. Az Európai Unió szintjén végzett munka  
a) Az alternatív üzemanyagok infrastru ktúrájának bevezetésére vonatkozó 
kötelező műszaki szabványok 
A Bizottság 2013. január 24-én el őterjesztette a „Tiszta energiák a közlekedésben” csomagot, 
ideértve az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetésér ől szóló európai 
parlamenti és tanácsi iránye lvre vonatkozó javaslatot14 is. Az irányelvjavaslat el őírja a 
tagállamok részére, hogy gondoskodjanak arról, hogy legkés őbb 2020. december 31-ig a 
transzeurópai közlekedési (TEN-T) tö rzshálózat valamennyi tengeri kiköt őjében a vízen 
közlekedő járművek által igénybe vehet ő LNG-tölt őállomások épüljenek (6. cikk (2) 
bekezdés). Az irányelvjavaslat az is el őírja, hogy valamennyi tölt őállomásnak legkés őbb 
2015. december 31-ig meg kell felelnie bizonyos m űszaki előírásoknak (6. cikk (4) bekezdés). 
A vízen közleked ő járművek által igénybe vehet ő LNG-tölt őállomásoknak meg kell felelniük 
a még kidolgozandó és a Nemzetközi Szabványügyi  Szervezet (ISO) világszinten érvényes 
ISO/TC67/WG10 szabványán alap uló európai szabványoknak. 
b) A tengeri szállításban használatos cs eppfolyósított földgáz (LNG) elosztására 
és az üzemanyag-vételezésre vonatk ozó eljárások és szabályok  
A cseppfolyósított földgáz (LNG) hajók részére történ ő elosztására és az üzemanyag-
vételezésre vonatkozó, az Európa i Unió szintjén közös eljárások és harmonizált szabályok 
hiányát jelenleg vizsgálja a Bizottság az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséggel (EMSA) 
együttműködésben. Ezt a munkát a tengeri szállí tásban használatos cseppfolyósított 
földgázzal (LNG) foglalkozó ad hoc szakért ői csoportnak a Bizottság és az Európai 
Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) által 2012 áprilisában, júniusában és decemberében 
szervezett értekezletei segítették.  
A szakért ői csoport f őként a cseppfolyósított földgázra (LNG) vonatkozó érvényes szabályok 
és szabványok számbavételére összpontosított, valami nt azoknak a lehetséges akadályoknak a 
meghatározására, amelyek gátolják a cseppf olyósított földgáz hajóüzemanyagként történ ő 
széles kör ű használatának megvalósulá sát az Európai Unióban.  
A Bizottság ezen kívül az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) segítségével 
nyomon követi és koordinálja a csoportnak a teng eri hajózásban használa tos cseppfolyósított 
földgáz vételezésére vonatkozó folyamatos, nemzetközi szint ű, a Nemzetközi Tengerészeti 
Szervezetnél (IMO), a Nemzetközi Szabvá nyügyi Szervezetnél (I SO), a Nemzetközi 
Kikötőszövetségnél (IAPH) és a Gázszállító Tartályhajók és Terminálüzemeltet ők 
Nemzetközi Társaságánál (SIGTTO) eszközölt szabályozási fejleményekkel kapcsolatban 
végzett munkáját. 
Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) továbbá küls ő szakértőket bízott meg 
azzal, hogy a gáznem ű üzemanyaggal hajtott hajók üzem anyag-vételezésére vonatkozó 
szabványok és szabályok területén végezzenek hiányelemzést.  
Az Európai Bizottság folytatja az egész Európai Unióra érvényes, 
cseppfolyósítottföldgázüzemanyag-vételezésre  vonatkozó, nemzetközi szinten kompatibilis 
keretfeltételek elfogadására irányuló megbeszéléseket és munkát. A Tiszta energiák a 
közlekedésben: az alternatív üz emanyagok európai stratégiája15 közleményt kísér ő „A 
hajózásban használatos cseppf olyósított földgázra (LNG) v onatkozó átfogó európai uniós 
keretrendszer irányába mutató fellépések” cím ű bizottsági szolgálati munkadokumentum 
                                                 
14 COM(2013)018 final 
15 COM (2013) 17 final, 2013.1.24. 
 
HU 15   HU megállapítja az eddig elért eredményeket és 20 14 végéig az átfogó s zabály-, szabvány- és 
iránymutatás-csomag létrej ötte érdekében teljesítend ő jövőbeni lépéseket.  
c) Támogatási intézkedések  
Az Európai Parlament javaslatot tett egy (1 millió EUR költségvetés ű) előkészítő intézkedésre 
is, amelynek célja a cseppfolyósított földgáz hajózásban történ ő felhasználása megfelel ő 
keretfeltételei bevezetéséne k pl. fókusztanulmányokkal történ ő támogatása volt. Az 
intézkedés hatásköre még véglegesítésre vár,  és figyelembe fogja venni a Bizottság, az 
Európai Tengerbiztonsági Ügynökség és az érintett gazdasági szerepl ők által 2012-ben 
elvégzett hiányelemzés eredményeit. Az intézkedés bármely olyan jöv őbeni intézkedés 
támogatására is kiterjedhet, amely a tengeri  hajózásban használt cseppfolyósított földgáz 
használata keretfeltételeinek az Európai Fenntartható Hajózási Fórum keretén belül folytatott megbeszéléseket követ ő továbbfejlesztésére irányul. 
 
HU 16   HU  
Következő lépések – a tengeri hajózásban használatos cseppfolyósított földgáz  
Tekintettel a téma összetettségére, szüks éges a hatókört és a részvételi kört a 
cseppfolyósítottföldgázüzemanyag-ellátá si lánc egyéb érintett szerepl őire is kiterjeszteni az 
illetékes tagállami hatóságok bevonása mellett. E zért a tervek szerint az Európai Fenntartható 
Hajózási Fórum (ESSF) keretein belül a tengeri hajózásban használatos cseppfolyósított földgázzal (LNG) foglalkozó munkacsoportot fognak létrehozni. A munkacsoport többek 
között a cseppfolyósított földgázzal foglalkozó ad hoc szakért ői csoport eredményeire, az 
Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) által készített joghézag-elemzési tanulmányban megfogalmazott ajánlásokra, vala mint a TEN-T program által támogatott 
jövőbeni megvalósíthatósági tanulmányokra, pl . az Északi EU LNG projekt stb., fogja 
alapozni munkáját. 
Ez a munkacsoport a cseppfolyós ított földgáz tengeri hajózás ban használt üzemanyagként 
történő felhasználásának az Európai Unió szintjén történ ő megkönnyítésére vonatkozó 
keretfeltételek (szabványok, ir ánymutatások és/vagy rendelet ek) kidolgozására vonatkozó 
műszaki és jogi szempontokkal kapcsolatos ta nácsadást nyújt az Európai Fenntartható 
Hajózási Fórum (ESSF) részére, és a következ ő intézkedéseket hajthatja végre: 
 
HU 17   HU 3.2.2. Tisztítási technológia  
3.2.2.1. A fedélzeti kipufogógáz-tisztító  rendszerek jóváhagyása 
A tengerészeti felszerelésekr ől szóló 96/98/EK tanácsi irányelv 16 módosításáról szóló, 2011. 
szeptember 2-i 2011/75/EU bizottsági irányelv17 az uniós lobogó alatt közleked ő hajók 
fedélzeti kipufogógáz-tisztító rendszereinek (tis ztítási technológia) jó váhagyására vonatkozó 
                                                 
16 HL L 239., 2011.9.15., 1. o. 
17 HL L 46., 1997.2.17., 25. o.  Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
16. A tengeri hajózásban használatos 
cseppfolyósított földgáz hajóüzemanyagként 
történő felhasználására vonatkozó közös, 
harmonizált 
iránymutatások/szabványok/szabályok 
kidolgozása, a következ őkre vonatkozó 
műszaki, üzemeltetési, bi ztonsági és képzési 
szempontokat is érint ően: 
a) szállítás, tárolás és elosztás,  
b) üzemanyag-vételezés 
c) a hajók fedélzetén történ ő használat  EB/EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
17. A cseppfolyósított földgáz (LNG) használata 
bevezetését potenciálisan gátoló piaci akadályok – azaz a szervezési, üzemeltetési, a költségekkel kapcsolatos akadályok és az információhiány – elemzése   EB/EMSA/ESSF  2013–
2014 
18. A tengeri hajózásban használatos 
cseppfolyósított földgáz (LNG) használatára 
vonatkozó, nemzetközi szint ű, azaz a 
Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél 
(IMO), a Nemzetközi Szabványügyi 
Szervezetnél (ISO), a Nemzetközi 
Kikötőszövetségnél (IAPH) és a Gázszállító 
Tartályhajók és Terminálüzemeltet ők 
Nemzetközi Társaságánál (SIGTTO) stb. 
zajló szabályozási fejleményekkel történ ő 
összehangolás és az összefüggések 
megőrzése.  EB/EMSA/ESSF  2013–
2014 
19. Útmutatás és támogatás nyújtása valós 
üzleti esettanulmányok létrehozásához és értékeléséhez (LNG ellátási lánc 
megközelítés).  EB/EMSA/ESSF  2013–
2014 
20. A tengeri hajózásban használatos 
cseppfolyósított földgáz el őnyeivel 
kapcsolatos tájékozottság fokozása.  EB/EMSA/ESSF  2013–
2014 
 
HU 18   HU harmonizált követelményeket tartalmaz. Ezek szerint az új rendelkezé sek szerint az uniós 
hajók fedélzetére felszerelt tisz títóberendezéseknek 2012. október 5-ét ől kezdődően meg kell 
felelniük az irányelv A.1. mellékletében18 meghatározott szabványoknak.  
3.2.2.2. A tisztítóberendezés m űködése során keletkezett hulladékokra vonatkozó 
követelmények 
Bizonyos típusú tisztítóberendezések m űködése során olyan hulladékok keletkeznek, 
amelyeket nem lehet a tengerbe ürít eni, viszont szükséges megfelel ően kezelni. Ezért a 
tisztítóberendezések m űködése során keletkez ő hulladékokra vonatkozó követelményeket a 
bizottsági szolgálatok megvi zsgálják a hajókon keletkez ő hulladék és a 
rakománymaradványok fogadására alkalmas kiköt ői létesítményekr ől szóló, 2000. november 
27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanács i irányelv felülvizsgálata keretében . 
Következő lépések – tisztítási technológia  
Tekintettel a kipufogógáz-tisz tító rendszerek (tisztítóberendezések) telepítésével, 
működtetésével és karbantartásával kapcsolatos m űszaki, üzemeltetési és gazdasági 
kihívásokra, a tervek szerint az Európai Fe nntartható Hajózási Fórum (ESSF) keretében 
létrehoznak egy a tisztítási technológiáv al foglalkozó munkacsoportot. A munkacsoport 
többek között  a következ őkkel fog foglalkozni: a valamennyi típusú hajómotorra és 
valamennyi kategóriájú és méret ű hajóra felszerelend ő tisztítóberendezések fenntarthatósága, 
a termékek helye, beruházási költsége, rendelke zésre állása és  érettsége, a megtérülési id ő, a 
maradványok (iszap) ürítése és a legénység képzése.  Ez a munkacsoport a tisztítási 
technológia hajózási alkalmazásával kapcsolatos m űszaki, gazdasági és üzemeltetési 
szempontokkal kapcsolatos tanácsokkal látja el  az Európai Fenntartható Hajózási Fórumot 
(ESSF). 
                                                 
18 A.1. melléklet – Felszerelések, amelyek tekintetében a nemzetközi jogi eszközök már tartalmaznak 
részletes tesztelési követelményeket 
 
HU 19   HU 3.2.3. Part menti villamos energia  
A kikötőkben a helyi szennyezés jelent ős csökkentésére alkalmas és a jöv őben környezetbarát 
tengeri szélenergiával is m űködtethető technológia bevezetésének el ősegítésére irányuló 
szabványosítási er őfeszítések már folyamatban vannak. Az alternatív üzemanyagok 
infrastruktúrájának bevezetésér ől szóló irányelvre vonatkozó javaslat19 értelmében a 
tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a kiköt őkben kiépüljön a vízen közleked ő 
járművek part menti energiaellátása, felté ve hogy az költséghatékony és környezeti 
előnyökkel jár. A javasolt irányelv ezen kívül el őírja, hogy a part menti energiaellátásnak 
legkésőbb 2015. december 31-ig meg kell felelnie  a vonatkozó EN-szabványnak és a 
közelmúltban elfogadott, világszinten  érvényes IEC/ISO/IEEE 80005-1 szabvány m űszaki 
előírásainak.  
Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezésér ől 
szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelv jelenl eg zajló felülvizsgál ata keretében további 
ösztönzőket javasolnak. A bizo ttsági javaslat a kiköt őben horgonyzó hajók part menti 
energiaellátására vonatkozó kötelez ő ideiglenes adómentességet ír el ő. Ha az irányelvet 
                                                 
19 COM(2013) 18 final  Intézkedés  A végrehajtásért 
felelős szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
21. Javaslattétel a kipufogógáz-tisztító 
rendszerekb ől származó maradványoknak a 
kikötői létesítményekr ől szóló, felülvizsgált 
2000/59/EK irányelv hatálya alá vonására. 
  EB   2013 
másod
ik 
negyed
e 
22. A tisztítási technológiára vonatkozó 
iránymutatások és /vagy szabványok 
szükségességének értékelése a m űszaki, 
üzemeltetési és biztonsági szempontokra, a legénység képzésére, valamint a tengerszennyezés szempontjaira is kiterjedően.  EB/EMSA/ESSF/ 
   2013–
2014 
23. A tisztítási technológiák bevezetésének 
útjában álló potenciális piaci akadályok 
azonosítása és elemzése  EB/ESSF  2013–
2014 
24. Gondoskodás a nemzetközi szint ű 
szabályozási kezdeményezésekkel, azaz a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a kipufogógáz-tisztító rendszerek öblítővizére vonatkozó feltételekkel 
kapcsolatos munkájával való összehangolásról.  EB, az EMSA 
segítségével  2013–
2014 
25. Információcsere folytatása a tisztítási 
technológia hajók fedélzetére történ ő 
telepítésével kapcsolatos, folyamatban lév ő 
és tervezett projektekr ől és kísérletekr ől.   EB/EMSA/ESSF  2013–
2014 
 
HU 20   HU jóváhagyják, akkor ez az ösztönz ő 8 évig lesz érvényben. A java solt jogszabály elfogadására 
irányuló megbeszélések még zajlanak.  
Következő lépések  
3.3. Infrastruktúrafejlesztés  
A TEN-T-r ől szóló új rendeletre vonatkozó javaslat  olyan infrastruktúra-követelményeket 
határoz meg, amelyek a biztonságos, eredményes, intelligens, energiahatékony és fenntartható 
közlekedési szolgáltatások el őmozdítására irányulnak. A javaslat kell ően foglalkozik az új 
technológiák és újítás ok bevezetésével, ideértve külön ösen a tiszta hajótechnológiák 
alkalmazásához szükséges alternatív üzemanyagtölt ő létesítmények biztosítását. Az Európai 
Unió tengerpartjai és azok szárazföldi összeköttetései mentén a f ő közlekedési tengelyeken a 
tisztább hajózásra való áttérést TEN-T támogatás fogja el ősegíteni.  
3.4. Kutatás, technológiafejlesztés és innováció  
Az Európai Unió hetedik közleke dési keretprogramja (FP7) s zámos olyan kutatási projektet20 
támogatott, amely kifejezetten az innovatív  tengeri hajózási koncepciók kidolgozására 
irányult, ideértve a tis zta hajótechnológiákat, az alternat ív üzemanyagokat és a tengeri 
közlekedés környezetbarátabbá tételére irányul ó üzemeltetési stratégiákat is. Ezek az 
intézkedések a tengerészeti stratégiai kutatási napirendben szerepl ő, a vízi közlekedés 
kutatásával és fejlesztésével fogl alkozó ágazat érintett feleit tömörít ő „WATERBORNE 
technológiai platform” által meghatározott  prioritásokat is figyelembe veszik21. A 
WATERBORNE technológiai platform jelenleg  végzi stratégiai kutatási napirendjének 
frissítését a „Horizont 2020”, va gyis az Európai Unió 2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó 
kutatási és innovációs finanszírozási pr ogramja keretében végrehajtandó következ ő 
munkaprogram prioritásainak véleményezése érdekében. 
A hajózási ágazatban jelentkez ő környezeti és éghajlati kihí vások kezeléséhez további 
kutatási és fejlesztési beruházásokra, valamint a beruházások mellett az Európai Unió tengerhajózási közössége részér ől tanúsított összehango ltabb és következetesebb 
megközelítésre van szükség. A 2011. évi „Útiterv  az egységes európai közlekedési térség 
megvalósításához – Úton egy versenyképes és er őforrás-hatékony közlekedési rendszer 
felé
22” című fehér könyv nagyratör ő célkitűzéseket határozott meg a hajózásból származó 
CO 2-kibocsátás csökkentésére irányulóan. Az érde kelt felekkel folytato tt eszmecserék szerint 
                                                 
20 A STREAMLINE (Az innovatív hajómotor-koncepciók ra irányuló stratégiai kutatás), a TEFLES (Az 
alacsony szennyez őanyag-kibocsátású hajózás technológiai me goldásai és forgatókönyvei), a DEECON 
(Innovatív utókezel ő rendszer a hajók dízelmotorai kibocsátás ának szabályozására) és a HELIOS (Nagy 
nyomású, elektronikusan vezér elt gázbefecskendezés kétütem ű dízel hajómotoroknál) példaként 
szolgálnak az említett, az Európai Unió által finanszírozott kutatási projektekre, amelyek 
megtekinthet ők a Közösségi Kutatási és Fejleszt ési Információs Szolgálat (CORDIS) 
http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html weboldalán. 
21 http://www.water borne-tp.org/ 
22 COM(2011) 144 végleges  Intézkedés  A 
végrehajtásért felel ős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
26. A tagállamoknak és az ágazatnak a lehet ő 
legjobban ki kell haszn álni a part menti 
villamos energia céljára biztosított 
ösztönzőket.   TÁ/ágazat   2020.12.31
 
HU 21   HU az ágazat olyan innovatív megközelítéseken dolgoz ik, amelyek a nulla kibocsátású hajók23 
megvalósulása irányába mutatnak. A hajók en ergiahatékonyságának javulása általában az 
összes üzemanyag-fogyasztás csökkenését eredményezi, ezáltal pedig a szennyez őanyag- és 
CO 2-kibocsátás közvetlen csökkenését. Az il yen innovatív megközelítések számos új 
technológia egyesítését, több át fogó tanulmány elkészítését és hite lesítési projekt elvégzését 
igénylik. 
A fenntartható vízi közlekedést biztosító eszk öztár végrehajtására vonatkozó kutatási és 
fejlesztési opciók a Horizont 2020 program „Intelligens, környezetkímél ő és integrált 
közlekedés” társadalmi jelent őségű célkitűzése alatt találhatók. Anna k biztosítása érdekében, 
hogy a „Horizont 2020” program keretében optim ális eredményeket érjenek el, a tervek 
szerint a kutatással, innovációval és technol ógiákkal foglalkozó m unkacsoportot hoznak létre 
az Európai Fenntartható Hajózási Fórum (ESSF ) keretében. A munkacsoport az eszköztárat 
támogató kutatási és fejlesztési orientációkkal , követelményekkel és döntésekkel kapcsolatban 
segíti az Európai Fenntartható Hajózási Fóru mot (ESSF) a Horizont 2020 egyedi programon 
keresztül. Szükség esetén a regionális sajátosságoka t is figyelembe veszik.  
Következő lépések  
                                                 
23 A 2013. február 20-án közzétett LeaderSHIP jelentés is fontolóra vesz egy, a köz- és a magánszféra 
közötti partnerség kialakítására irányuló lehetséges megközelítést, amely a nulla kibocsátású/m űszaki 
balesetek nélkül közleked ő hajók (nulla m űszaki baleset) megvalósulásának irányába mutat 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/)  
 
HU 22   HU 4. KÖVETKEZTETÉS   
A Bizottság továbbra is szorosan együtt fog m űködni a tagállamokkal és  az érintett gazdasági 
szereplőkkel a 2011. szeptember 16-i bizotts ági szolgálati munkadokumentumban 
meghatározott intézkedések végrehajtásában,  valamint olyan további intézkedések 
kidolgozásában, amelyek el ősegítik az alacsony kéntartalo mra vonatkozó normának való 
megfelelést, és el őmozdítják a fenntartható és versenyké pes uniós hajózást . Ennek érdekében 
a korábbi fejezetekben meghatározott és az  e jelentés 1. mellékletében összefoglalt 
intézkedéscsomagot fogják végrehajtani. 
A folyamat el őmozdítása és összehangolása érdekében a Bizottság vállalja, hogy létrehozza 
az érintett gazdasági szerepl ők szélesebb kör ű fórumát, nevezetesen az Európai Fenntartható 
Hajózási Fórumot (ESSF). Az Európai Fenntar tható Hajózási Fórum (ESSF) platformként 
szolgál a strukturális párbeszédhez, a bevált gyakorlatok és m űszaki ismeretek cseréjéhez, az 
együttműködéshez, valamint a tengeri hajózási ágazat érintett magán- és közszerepl ői és az 
illetékes bizottsági szolgálatok tevékenységei nek közösen meghatározott területeken történ ő 
összehangolásához. Az Európai Fenntarthat ó Hajózási Fórumot (ESSF) olyan szakmai 
munkacsoportok fogják segíteni, amelyek els ősorban a tisztítási technológiákra és a tengeri 
hajózásban használatos cseppfolyósítottföldgá z-üzemanyag bevezetésére, a kutatási és 
fejlesztési tevékenységek összehangolására és az in novációra (a WATERBRONE 
technológiai platform által meghatározott szélesebb kör ű kutatási és fejlesztési orientációk 
alapján), a finanszírozási sz empontokra és a 2012/33/EU irá nyelv végrehajtása bevált 
gyakorlatainak cseréjére fognak összpontosítani.  
A Bizottság az ezen intézkedések végreha jtásával kapcsolatban elért eredményekr ől 2015 
közepén számol be.   Intézkedés  A 
végrehajtásért felel ős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
27. Hozzájárulás a Horizont 2020 keretében kiírt 
pályázati felhívások munkaprogramjának 
meghatározásához:  
a) megfelel ő témák és intézkedéstípusok 
javaslása,  
b) az érdekelt szervezetek tájékoztatása és 
útmutatás nyújtása részükre a Horizont 2020 
keretében az eszköztár végrehajtásához 
biztosított finanszírozás lehet ő legjobb 
kihasználása érdekében  
EB/WTP/ESSF/ 2013 folyamán 
és azon túl 
28. Hozzájárulás a tengeri közlekedési ágazatra 
vonatkozó stratégiai kutatási és innovációs napirendhez a Horizont 2020 keretében: 
a) a haladás nyomon követése és az 
eszköztárra vonatkozó kutatási és fejlesztési követelmények frissítése, 
b) segítségnyújtás az Európai Unió kutatási és 
innovációs tevékenységeinek a szakpolitika végrehajtásával történ ő összehangolásához   
EB/WTP/ESSF 
  
EB/WTP/ESSF 
    2013 folyamán 
és azon túl  
 
HU 23   HU 1. MELLÉKLET : A fenntartható vízi közlekedést biztosító eszköztár végrehajtása 
előmozdításának ütemterve  
  Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
1 Pályázás finanszírozásra a 2012. évi TEN-
T többéves és éves pályázati felhívások 
keretében. TÁ/ágazat 2013. február 
28-án lezárult 
2 A 2013. évi Marco Polo pályázati kiírás 
keretében bizt osított lehet őségek 
kiaknázása ágazat  2013 első 
féléve 
3 A Marco Polo II program kiigazítása 
lehetséges módjainak elemzése, hogy a 
feltételek jobban tükrözzék a piaci 
feltételeket és lehet ővé tegyék a 
környezetbarát hajózási projektek 
finanszírozását EB/TÁ 2013 eleje 
4 A közlekedést támogató európai uniós 
finanszírozási eszközök jobb felhasználásának biztosítása és az egyéb európai uniós eszközökkel, azaz a strukturális alapokkal az EBB-kölcsönökkel stb. történ ő jobb 
összehangolás EB/TÁ/ágazat 2013 eleje 
5 Az európai rövid távú tengeri szállítási 
hálózat (ESN) által végzett, a 
kénkibocsátás-ellen őrzési területeken 
(SECA) jelentkez ő lehetséges hatásokkal 
(pl. modális váltás) kapcsolatos munka 
folyamatosságának biztosítása EB/ESN/SPC-k 2013–2014 
6 Az EBB hajózási ágazattal kapcsolatos 
kölcsönnyújtási keretfeltételeivel kapcsolatos tájéko zottság fokozása EBB/EB 2013–2014 
7 Az ágazatok közötti lehetséges 
partnerségek kiaknázá sa, ami biztosíthatja 
a tengeri hajózási projektek EBB általi 
finanszírozását EB/TÁ/ágazat/ 
ESSF 2013–2014 
8 A TEN-T projektek hitelgarancia 
eszközének (LGTT) vagy az Európa 2020 
projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának kiaknázása a hosszú megtérülési idej ű tengeri közlekedési EB/TÁ/ágazat/ 
ESSF 2013–2014 
 
HU 24   HU   Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
infrastrukturális projektek finanszírozása céljára 
9 Az EBB-kölcsönért folyamodás érdekében 
a felújítási projektek pénzügyi 
összevonásának vizsgálata 
 TÁ/ágazat/ESSF 2013–2014 
10 A nemzeti hajóüzemeltet ők az alacsony 
kéntartalomra vonatkozó normának való idő előtti megfelelését támogató nemzeti 
finanszírozási rendszerek bevezetésének vizsgálata TÁ 2013–2014 
11 A helyi, országos és regionális szinten 
alkalmazandó lehetséges ösztönz ők, azaz a 
zöld hajókra érvényes zöld kiköt ői 
illetékek és díjak meghatározása (az állami 
támogatásokra vonatkozó szabályoknak 
megfelelően) TÁ/ágazat 2013–2014 
12 A kulcsfontosságú nemzetközi 
partnerekkel a tengeri közlekedésr ől 
folytatott nemzetközi párbeszéd folytatása és a tengeri hajózás fenntarthatóságával kapcsolatos kérdésekben összehangolás a 
Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 
(IMO)/a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) kezdeményezéseivel EB, az EMSA 
segítségével folyamatosan 
13 Az Európai Fenntarth ató Hajózási Fórum 
(ESSF) létrehozása EB, az érintett gazdasági 
szereplőkkel együtt  2013 első fele 
14 Az Európai Fenntarth ató Hajózási Fórum 
(ESSF) els ő plenáris ülésének 
megszervezése és a szakmai munkacsoportok munkájának elindítása EB/ESSF  2013 második 
fele 
15 A 2012/33/EU irányelv végrehajtásának 
megvitatása EB/ TÁ/ ESSF/ágazat  2013 második 
felétől 2015-ig 
16 A tengeri hajózásban használatos 
cseppfolyósított földgáz hajóüzemanyagként történ ő felhasználására 
vonatkozó közös, harmonizált iránymutatások/szabványok/szabályok kidolgozása, a következ őkre vonatkozó  EB/EMSA/ESSF 2013–2014 
 
HU 25   HU   Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
műszaki, üzemeltetési, biztonsági és 
képzési szempontokat is érint ően:  
a) szállítás, tárolás és elosztás;  b) üzemanyag-vételezés; c) a hajók fedélzetén történ ő 
használat  
17 A cseppfolyósított földgáz (LNG) 
használata bevezetését potenciálisan gátoló 
piaci akadályok – azaz a szervezési, 
üzemeltetési, a költségekkel kapcsolatos 
akadályok és az információhiány – 
elemzése EB/EMSA/ESSF  2013–2014 
18 A tengeri hajózásban használatos 
cseppfolyósított földgáz (LNG) használatára vonatkozó, nemzetközi szint ű, 
azaz a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél (IMO), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezetnél (ISO), a Nemzetközi Kiköt őszövetségnél (IAPH) és 
a Gázszállító Tartályhajók és Terminálüzemeltet ők Nemzetközi 
Társaságánál (SIGTTO) stb. zajló 
szabályozási fejleményekkel történ ő 
összehangolás és az összefüggések megőrzése EB/EMSA/ESSF  2013–2014 
19 Útmutatás és támogatás nyújtása valós 
üzleti esettanulmányok létrehozásához és 
értékeléséhez (LNG ellátási lánc 
megközelítés) EB/EMSA/ESSF  2013–2014 
20 A tengeri hajózásban használatos 
cseppfolyósított földgáz el őnyeivel 
kapcsolatos tájéko zottság fokozása EB/EMSA/ESSF  2013–2014 
21 Javaslattétel a kipufogógáz-tisztító 
rendszerekb ől származó maradványoknak 
a kiköt ői létesítményekr ől szóló, 
felülvizsgált 2000/59/EK irányelv hatálya 
alá vonására EB  2013 második 
negyede 
22 A tisztítási technológiára vonatkozó 
iránymutatások és/vagy szabványok EB/EMSA/ESSF 2013–2014 
 
HU 26   HU   Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
szükségességének értékelése a m űszaki, 
üzemeltetési és biztonsági szempontokra, a legénység képzésére, valamint a tengerszennyezés szempontjaira is kiterjedően 
23 A tisztítási technol ógiák bevezetésének 
útjában álló potenciális piaci akadályok 
azonosítása és elemzése EB/ESSF 2013–2014 
24 Gondoskodás a nemzetközi szint ű 
szabályozási kezdeményezésekkel, azaz a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a kipufogógáz-tisz tító rendszerek 
öblítővizére vonatkozó feltételekkel 
kapcsolatos munkájával való összehangolásról EB/ESSF 2013–2014 
25 Információcsere folytatása a tisztítási 
technológia hajók fedélzetére történ ő 
telepítésével kapcsolatos, folyamatban lév ő 
és tervezett projektekr ől és kísérletekr ől EB/EMSA/ESSF 2013–2014 
26 A tagállamoknak és az ágazatnak a lehet ő 
legjobban ki kell használni a part menti villamos energia céljára biztosított 
ösztönzőket TÁ/ágazat 2020. 12. 31. 
27 Hozzájárulás a Horizont 2020 keretében 
kiírt pályázati felhívások 
munkaprogramjának meghatározásához: 
megfelelő témák és intézkedéstípusok 
javaslása, az érdekelt szervezetek 
tájékoztatása és útmutatás nyújtása 
részükre a Horizont 2020 keretében az 
eszköztár végrehaj tásához biztosított 
finanszírozás lehet ő legjobb kihasználása 
érdekében EB/WTP/ESSF 2013 folyamán 
és azon túl 
28 Hozzájárulás a tengeri közlekedési 
ágazatra vonatkozó stratégiai kutatási és innovációs napirendhez a Horizont 2020 keretében: a haladás nyomon követése és az eszköztárra vonatkozó kutatási és fejlesztési követelmények frissítése, segítségnyújtás az Európai Unió kutatási és EB/WTP/ESSF 2013 folyamán 
és azon túl 
 
HU 27   HU   Intézkedés  A 
végrehajtásért felelős 
szereplők  Id őbeli 
ütemezés 
innovációs tevékenységeinek a szakpolitika végrehajtásával történ ő 
összehangolásához 
 
HU 28   HU  
2. MELLÉKLET: A TEN-T által támogatott körn yezetvédelmi dimenziójú 
tengeriautópálya- és kiköt őprojektek 
Megjelent a következ ő weboldalon: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects /ten-t_projects_by_transport_mode/water. h
A TEN-T által finanszírozott projektekkel kapcsolatos további információk a Transzeurópai Közl ekedési Hálózat Végrehajtó Ü g
alábbi weboldalán találhatók: 
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
A folyamatban lév ő tengeriautópálya-
projektek (MoS-projektek) portfóliója:        
        
Projektkód Cím Intézkedéstípus Tervezett 
időtartam 
(években)  A befejezés 
terv szerinti 
dátuma A befejezés 
várható 
tényleges 
dátuma A beruházás 
összköltsége
(M EUR) TEN-T 
támogatás 
(M EUR)  
2010-EU-21112-S „LNG infrastructure of filling 
stations and deployment in ships” 
(Cseppfolyósítottföldgázüzemanyag-
töltőállomások és a hajók 
felszerelése) Tanulmányok 3,2 2013. 03. 31. 2013. 12. 31. 26,8 9,6 
2009-EU-21010-P „Baltic Link Gdynia-Karlskrona” 
(Gdynia–Karlskrona balti 
összeköttetés)  
(egy adott kiköt őben és két hajón 
part menti villamos energia 
biztosításával kapcsolatos projekt 
része) építési 
beruházás 4,8 2013. 10. 31. 2013. 10. 31. 85,5 17,1 
2011-EU-21002-P „On Shore Power Supply - an 
integrated North Sea network” (Part 
menti energiaellátás – integrált 
északi-tengeri hálózat) építési 
beruházás 3,3 2014. 12. 31. 2014. 12. 31. 5,0 1,0 
2011-EU-21005-S „LNG in Baltic Sea Ports” 
(Cseppfolyósított földgáz (LNG) 
balti-tengeri kiköt őkben) Tanulmányok 3,0 2014. 12. 31. 2014. 12. 31. 4,8 2,4 
2011-EU-21007-S COSTA Tanulmányok 2,8 2013. 12. 31. 2013. 12. 31. 3,0 1,5 
2011-EU-21010-M „Green Bridge on Nordic Corridor” 
(Zöld híd az északi folyosón 
[tisztítóberendezések két hajón 
történő telepítésével és part menti 
villamos energia két kiköt őben 
történő biztosításával kapcsolatos 
projekt része]) Vegyes 
(tanulmányok 
és építési 
beruházások) 4,0 2014. 12. 31. 2014. 12. 31. 84,6 19,8 
Összesen           111,4 51,4 
Folyamatban lév ő kikötői projektek 
portfóliója:        
        
Projektkód Cím Intézkedéstípus Tervezett 
időtartam 
(években)  A befejezés 
terv szerinti 
dátuma A befejezés 
várható 
tényleges 
dátuma A beruházás 
összköltsége
(M EUR) TEN-T 
támogatás 
(M EUR)  
2011-ES-92138-S „Blue Corridors enHance through 
the Application of Natural Gas 
Energy” (A kék folyosók b ővítése 
földgázenergia alkalmazásával) tanulmány 1,3 2013. 12. 31. 2013. 12. 31. 2,2 1,1 
2011-EU-92151-S „Green technologies and eco-
efficient alternatives for cranes & 
operations at port container 
terminals (GREENCRANES)” 
(Daruknál és kiköt ői 
konténerterminálokban 
végrehajtott m űveleteknél tanulmány 1,9 2014. 05. 31. 2014. 05. 31. 3,6 1,8 
 
HU 29   HU alkalmazható környezetbarát 
technológiák és ökológiailag 
hatékony alternatívák, 
GREENCRANES) 
2011-EU-92079-S „Make a Difference” (Új utakon) tanulmány 1,2 2014. 12. 31. 2014. 12. 31. 2,5 1,2 
2011-FR-92026-S „Technical and design studies 
concerning the implementation of a 
LNG bunkering station at the port of 
Dunkirk” (A dunkerque-i kiköt őben 
LNG-töltőállomás kiépítésére 
vonatkozó m űszaki és tervezési 
tanulmányok) tanulmány 2,4 2014. 12. 31. 2014. 12. 31. 2,3 1,1 
2011-SE-92148-P „Fjalir project” (A Fjalir hajó 
átalakítására irán yuló projekt) építési 
beruházás 1,2 2013. 12. 31. 2013. 12. 31. 1,3 0,3 
Összesen           11,9 5,5