Különjelentés Hogyan használják fel a 
Szubszaharai-Afrika 
országai a hazai bevételeik 
hatékonyabb 
mozgósítására nyújtott 
költségvetés-támogatást?HU 2016  35 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2017
Print ISBN 978-92-872-6798-6 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/92993 QJ-AB-16-036-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-6832-7 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/696867 QJ-AB-16-036-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6788-7 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/379409 QJ-AB-16-036-HU-E
© Európai Unió, 2017
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Hogyan használják fel a  
Szubszaharai-Afrika  
országai a hazai bevételeik  
hatékonyabb 
mozgósítására nyújtott 
költségvetés-támogatást?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  35 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi 
ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztá -
sakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett 
bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a külső fellépések, biztonságpolitika és jogérvényesülés kiadási területeiért felelős, Karel Pinxten 
számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara végezte. Az ellenőrzést Danièle Lamarque számvevőszéki tag vezette Stéphanie Girard, 
a kabinet attaséja, továbbá Alejandro Ballester Gallardo ügyvezető, Piotr Zych feladatfelelős, valamint Karel Meixner és Helka 
Nykaenen számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  S. Girard, H. Nykaenen, D. Lamarque, A. Ballester Gallardo, P . Zych, K. Meixner.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
I – VIII Összefoglaló
1 – 14 Bevezetés
1 – 2 A fenntartható fejlődés szempontjából fontos a hazai bevételek mozgósítása
3 A hazai bevételek mozgósítása prioritást jelent a nemzetközi fejlesztési közösség számára
4 – 7 Az Európai Unió elkötelezett a hazai bevételek mozgósításának támogatása mellett
8 – 14 A hazai bevételek mozgósítása az egyike a költségvetés-támogatás révén kezelt fő fejlesztési 
kihívásoknak
15 – 18 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
19 – 67 Észrevételek
19 – 38 A Bizottság új megközelítése nyomán javultak a hazai bevételek mozgósítására irányuló 
értékeléssel kapcsolatos követelmények a partnerországokban, ezeket azonban a gyakorlatban 
még nem alkalmazzák teljes körűen
20 – 31 A Bizottság a DRM egyes fő szempontjait nem az iránymutatásoknak megfelelően értékelte
32 – 38 A Bizottság költségvetés-támogatási kockázatkezelési kerete nem tette lehetővé a hazai bevételek 
mozgósításával kapcsolatos kockázatok átfogó értékelését
39 – 59 A költségvetés-támogatási feltételek, a szakpolitikai párbeszéd és a kapacitásfejlesztés 
eredményességét csökkentették a kialakítás hiányosságai és a nehéz helyi kör ülmények
40 – 49 A Bizottság a legtöbb költségvetés-támogatási szerződése esetében nem alkalmazott kifejezetten a hazai 
bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket, és ha alkalmazott is ilyeneket, azok nem mindig voltak 
relevánsak
50 – 57 A szakpolitikai párbeszéd általában kellően összehangolt volt, de a stratégiai célirányosság gyengeségei 
és a nehéz helyi kör ülmények miatt a DRM támogatása tekintetében nem bizonyult eléggé eredményes 
eszköznek
58 – 59 A költségvetés-támogatási szerződések kapacitásfejlesztési összetevője csak ritkán irányult a hazai 
bevételek mozgósítására
60 – 67 A Bizottság nem rendelkezett olyan megfelelő eszközökkel, amelyekkel bizonyítékot nyújthatott 
volna arról, hogy az uniós költségvetés-támogatás hozzájárult a hazai bevételek mozgósításához 
a partnerországokban
04 Tartalomjegyzék 
68 – 76 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet –  A költségvetés-támogatás mértéke az összes kétoldalú ODA-
kötelezettségvállaláshoz képest
 II. melléklet –  A számvevőszéki ellenőrzésre kiválasztott országok és költségvetés-támogatási 
szerződések
 A Bizottság és az EKSZ válaszai
05
 Rövidítések
AKCS : Afrikai, karibi és csendes-óceáni államok
BEPS : Adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás (Base Erosion and Profit Shifting)
DCI : Fejlesztési Együttműködési Eszköz (Development Cooperation Instrument)
DRM : A hazai bevételek mozgósítása (Domestic Revenue Mobilisation)
EFA : Európai Fejlesztési Alapok
EITI : A nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés  
(Extractive Industries Transparency Initiative)
ENP : Európai szomszédságpolitika (European Neighbourhood Policy)
GDP : Bruttó hazai termék (Gross Domestic Product)
GNI : Bruttó nemzeti jövedelem (Gross National Income)
IMF : Nemzetközi Valutaalap (International Monetary Fund)
IPA: Előcsatlakozási támogatási eszköz (Instrument for Pre Accession Assistance)
ODA : Hivatalos fejlesztési támogatás (Official Development Assistance)
OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (Organisation for Economic Cooperation and Development)
PEFA : Közkiadási és pénzügyi elszámoltathatósági program  
(Public Expenditure and Financial Accountability programme)
PFM : Államháztartási gazdálkodás (Public Financial Management)
RMF : Kockázatkezelési keretrendszer (Risk Management Framework)
SIDS : Fejlődő kis szigetállamok (Small Island Development States)
TADAT : Adóhatósági diagnosztikai értékelő eszköz (Tax Administration Diagnostic Assessment Tool)
TOT : Tengerentúli ország/terület
06
 Összefoglaló
I
A hazai bevételek mozgósítása (DRM) az államháztartási bevételeknek a hazai forrásokból – a beszedett adókból vagy 
nem adójellegű forrásokból – történő megtermelését jelenti. A fejlődő országokban a hazai bevételek hatékonyabb moz -
gósítása döntő fontosságú a fenntartható fejlődés szempontjából: ez a tényező ezért az uniós fejlesztési politika egyik 
kiemelt területévé vált. Ezekben az országokban az Unió a hazai bevételek mozgósítását többféle módon támogatja, 
ezek egyike a költségvetés-támogatás. Az uniós fejlesztési támogatás mintegy 20%-a költségvetés-támogatás révén kerül 
a kedvezményezettekhez, legnagyobb részben a Szubszaharai-Afrika országaihoz. A hazai bevételek hatékonyabb moz -
gósítása az egyike azon öt kulcsfontosságú fejlesztési kihívásnak, amelyekre a Bizottság 2012-ben elfogadott új költség -
vetés-támogatási megközelítése is reagál.
II
Ellenőrzésünk során megvizsgáltuk, hogy a Bizottság eredményesen alkalmazta-e a költségvetés-támogatási szerződé -
seket a hazai bevételek mozgósításának támogatására a Szubszaharai-Afrika alacsony jövedelmű, illetve a középszintű 
jövedelműek alsó sávjába tartozó országaiban. Elsősorban arra összpontosítottunk, hogy a Bizottság hogyan értékelte 
a partnerországok bevételi politikáját és adóigazgatását, és hogyan alkalmazta a költségvetés-támogatás feltételekhez 
kötését, a szakpolitikai párbeszédet és a kapacitásfejlesztést. Megvizsgáltuk továbbá, hogy a Bizottság a rendelkezésre 
álló monitoringmutatók és értékelések segítségével ki tudja-e mutatni, hogy ez a típusú támogatás hogyan járult hozzá 
a hazai bevételek hatékonyabb mozgósításához.
III
Megállapítottuk, hogy a Bizottság új megközelítése növelte a költségvetés-támogatás alkalmasságát a hazai bevételek 
hatékonyabb mozgósításának támogatására, de a végrehajtás során fellépő hiányosságok miatt ezeket a lehetőségeket 
nem lehetett teljes mértékben kiaknázni. Következtetésünk tehát: a Bizottság egyelőre nem használta eredményesen 
a költségvetés-támogatási szerződéseket a hazai bevételek mozgósításának támogatására.
IV
A Bizottság költségvetés-támogatási műveleteinek megtervezésekor nem fordított kellő figyelmet a hazai bevételek 
mozgósítására. Módszeresen és a többi adományozóval együttműködve értékelte ugyan a partnerországok bevételi poli -
tikáját és adóigazgatását, ezt azonban nem mindig tette meg teljes körűen. Az országértékelések alapvető fontosságúak 
a költségvetés-támogatás kialakítása szempontjából, mivel ezek segítségével a Bizottság könnyebben megállapíthatja, 
melyek azok a kritikus kérdések, amelyeket a finanszírozás folyamán alkalmazott folyósítási feltételek, kapacitásfejlesztés 
és szakpolitikai párbeszéd révén kezelni kell. Az általunk ellenőrzött értékelések azonban az adópolitika és az adóigazga -
tás egyes lényeges szempontjaira nem terjedtek ki. Nem került sor továbbá az adómentességgel, az adók beszedésével és 
az adótranszferrel, valamint a nem adójellegű, természeti erőforrásból származó bevételekkel kapcsolatos fő kockázatok 
értékelésére.
07 Összefoglaló 
V
A 15 vizsgált költségvetés-támogatási szerződésből a Bizottság mindössze öt szerződés esetében tette függővé a költség -
vetés-támogatási összegek folyósítását a hazai bevételek mozgósítását érintő reformok (DRM-reformok) teljesülésétől. 
Megállapítottuk továbbá, hogy ezek a feltételek nem minden esetben segítették elő eredményesen a hazai bevételek 
mozgósítását érintő reformokat, mivel azok vagy túl könnyen megvalósíthatók, vagy végrehajthatatlanok voltak, így nem 
ösztönözték a  partnerországokat kellő mértékben a  reformok megkezdésére. A  költségvetés-támogatási szerződések 
valamennyi típusa esetében elmondható, hogy nem alkalmazták megfelelő mértékben a hazai bevételek mozgósításával 
kapcsolatos feltételeket, ami ellentmondásban áll azzal a ténnyel, hogy a hazai bevételek mozgósításának elvileg köz -
ponti szerepet tulajdonítottak.
VI
A hazai bevételek mozgósítása terén folytatott szakpolitikai párbeszéd célzottabb volt akkor, ha azt konkrét feltételek 
vagy mutatók is kísérték, mivel a feltételek meghatározása, megvitatása, majd figyelemmel kísérése átfogó tárgyaláso -
kat tett szükségessé a partnerországokkal. Az országokban uralkodó nehéz körülmények miatt azonban nem került sor 
rendszeresen szakpolitikai párbeszédre. A Bizottság nem dolgozott ki stratégiákat arra, hogy a szakpolitikai párbeszédet 
hogyan lehet kifejezetten a hazai bevételek mozgósításához kapcsolódó témák – pl. meghatározott prioritások, célkitűzé -
sek, résztvevők és dátumok – mentén strukturálni.
VII
Az uniós költségvetés-támogatáson belül csak nagyon kis szerep jutott a kapacitásfejlesztési szükségletek kielégítését 
célzó finanszírozásnak: ez az összeg a vizsgált szerződések összértékének mindössze 0,2%-ának felelt meg. Az ellenőrzés 
rámutatott ezenkívül arra is, hogy nincsenek olyan megfelelő monitoringeszközök, amelyekkel értékelhető lenne, hogy 
a költségvetés-támogatás összességében milyen mértékben járult hozzá a hazai bevételek hatékonyabb mozgósításához.
VIII
Több ajánlást is megfogalmazunk a Bizottság számára a következőkre vonatkozóan: a hazai bevételek mozgósítására 
irányuló értékelés és kockázatelemzés megerősítése, kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos folyósítási 
feltételek, kapacitásfejlesztési támogatás és szakpolitikai párbeszéd alkalmazása, valamint a hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósításához nyújtott költségvetés-támogatás értékelése.
08
 Bevezetés
A fenntartható fejlődés szempontjából fontos a hazai 
bevételek mozgósítása
01 
A szegénység csökkentése és a fenntartható fejlődés nem csak a gazdasági növeke -
déstől és a beruházástól függ, hanem a jóléti szolgáltatások – pl. az oktatás, a köz -
infrastruktúra és az egészségügy – széles körben történő nyújtásától is. Ezek a szol -
gáltatások többe kerülnek annál, mint amennyit a fejlesztési támogatás önmagában 
nyújtani tud. Ezeket a kormányzatok legjelentősebb finanszírozási forrását jelentő 
hazai bevételekből – adókból és természeti erőforrások kiaknázásából származó be -
vételekből (pl. hozzáférési jogdíjak és kitermelési osztalékok) – kell fedezni1. A hazai 
bevételek hatékonyabb mozgósítása révén csökkenthető a fejlesztési támogatástól 
való függés és – mivel az adófizetők rendszerint törekednek kormányzatuk elszá -
moltatására – javul az államigazgatás is; a DRM emellett központi szerepet játszik az 
állam kiépítésében is.
02 
A fejlődő országoknak, különösen azoknak, amelyek alacsony jövedelemmel rendel -
keznek, illetve a középszintű jövedelmű országok alsó sávjába tartoznak2, jelentős 
kihívásokkal kell szembenézniük a bevételek mozgósítása terén. Ezen országok adó-
GDP aránya3 10–20% között mozog, szemben a fejlett országokra jellemző 25–40%-
kal4. Az adók és más bevételek beszedését olyan sajátos kihívások nehezítik meg, 
mint a széles körben elterjedt szegénység és írástudatlanság, az önellátó mezőgaz -
daságban és az informális szektorban dolgozó, nehezen megadóztatható csoportok 
jelenléte, a magánszektorra jellemző problémás számviteli rendszerek, a jogállamiság 
hiányosságai, a jelentős mértékű korrupció és az elégtelen adminisztratív kapacitás5. 
A nemzeti adórendszerek és a hazai bevételek mozgósítására irányuló törekvések 
eredményességét tovább gátolhatja – különösen az erőforrásban gazdag országok 
esetében – a szűk adóalap és a közvetlen és a közvetett adózás közötti egyensúlyhi -
ány, valamint a költséges adókedvezmények és adómentességek.1 Egy adott ország teljes 
bevétele az adóbevételekből, 
a nem adójellegű 
bevételekből és a jegybanki 
profitból áll. Az adóbevételek 
fő összetevői a közvetlen adók 
(pl. jövedelemadó), a közvetett 
adók (pl. hozzáadottérték-
adó), a (pl. a dohányárura 
kivetett) jövedéki adók és az 
importvámok. A  nem 
adójellegű bevételekhez 
tartoznak a természeti 
erőforrásokhoz (pl. olaj, arany, 
gyémánt) való hozzáférésért 
fizetett jogdíjak és 
a kitermelési osztalékok. 
A jegybanki profit elsősorban 
a gazdaságban forgalomba 
hozandó bankjegyek és érmék 
kiadásából származik.
2 Az alacsony jövedelemmel 
rendelkező gazdaságok azok, 
amelyek egy főre jutó bruttó 
nemzeti jövedelme (a 
Világbank Atlas-módszerével 
számítva) nem haladja meg az 
1045 USD-t; a közepes 
jövedelemmel rendelkező 
gazdaságok egy főre jutó 
bruttó nemzeti jövedelme 
több, mint 1045 USD, de nem 
éri el a 12 736 USD-t; a magas 
jövedelmű gazdaságok egy 
főre jutó bruttó nemzeti 
jövedelme 12 736 USD vagy 
annál több. A középszintű 
jövedelemmel rendelkező 
gazdaságok alsó és felső sávja 
között az egy főre jutó bruttó 
nemzeti jövedelem 
4125 USD-s összege képez 
határvonalat. Lásd: http://data.
worldbank.org/about/
country-and-lending-groups
3 Az adó-GDP arány a beszedett 
adó és a bruttó hazai termék 
(GDP) aránya.
4 Lásd: OECD, „Governance, 
Taxation and Accountability: 
Issues and Practices” 
(Kormányzás, adózás és 
elszámoltathatóság: kérdések 
és gyakorlatok), 2008, 21–22. o.
5 Uo.
09 Bevezetés 
A hazai bevételek mozgósítása prioritást jelent 
a nemzetközi fejlesztési közösség számára
03 
Az elmúlt 13 évben számos nemzetközi fórumon került megvitatásra a hazai bevéte -
lek mozgósításának témája. A hazai bevételek hatékony és eredményes adórendsze -
reken keresztül történő beszedése a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2002-ben elfo -
gadott monterrey-i konszenzus6 egyik legfőbb célkitűzése volt. A 2008-ban Dohában 
megrendezett utókonferencia7 kiemelte az átlátható államháztartási gazdálkodás, 
a hatékonyabb adóbeszedés, a szélesebb adóalap, valamint az adócsalással és az ille -
gális pénzáramlással szembeni határozottabb fellépés szükségességét8. A 2012-ben 
rendezett Rio+20  konferencia9 és a 2015. júliusi addisz-abebai konferencia10 szintén 
hangsúlyozta, hogy a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel összefüggésben első szá -
mú prioritást élvez a hazai bevételek mozgósítása.
Az Európai Unió elkötelezett a hazai bevételek 
mozgósításának támogatása mellett
04 
2009-ben az Európai Bizottság közleményt bocsátott ki a jó adóügyi kormányzás 
előmozdításáról11. Ennek 2010-es nyomonkövetési dokumentumában több módot 
javasolt arra, hogy az EU hogyan tudná támogatni a fejlődő országokat hatékony, 
igazságos és fenntartható adórendszerek és adóigazgatás kialakításában12. A 2011-
ben elfogadott új fejlesztéspolitikai keret13 az uniós fellépést nyolc területre össz -
pontosította, ezek között szerepelt az adópolitika, az adóigazgatás és a természeti 
erőforrások14.
05 
2015-ben az Európai Parlament kiemelte15 a bevételek mozgósításának fontosságát 
a fejlődő országokban, és rámutatott az adókikerüléssel, az adócsalással és az illegális 
pénzáramlással kapcsolatos kihívásokra. Több intézkedésre is javaslatot tett: ilyen 
volt többek között a fejlődő országok és regionális adóigazgatási keretrendszerek 
számára nyújtott pénzügyi és technikai segítség növelése, valamint alapelvek elfoga -
dása az adóegyezményekről szóló tárgyalásokhoz.6 Nemzetközi fejlesztésfinanszí -
rozási konferencia, Monterrey, 
Mexikó, 2002. március; lásd: 
http://www.un.org/esa/ffd/
monterrey/MonterreyConsen -
sus.pdf
7 A monterrey-i konszenzus 
végrehajtásának felülvizsgála -
tára irányuló, a  fejlesztésfinan -
szírozásról szóló nemzetközi 
utókonferencia, Doha, Katar, 
2008.  november/december.
8 A konferencián elfogadott 
nyilatkozat elismerte, hogy 
adórendszeréért minden 
ország maga felelős, 
ugyanakkor kiemelte: 
a nemzetközi közösség feladata 
is a fejlődő országok 
törekvéseinek támogatása 
a technikai segítségnyújtás 
megerősítése, a nemzetközi 
együttműködés elmélyítése, 
valamint a  nemzetközi 
adóügyekben  – többek között 
a kettős adóztatást érintő 
kérdésekben – való részvétel 
révén.
9 Az Egyesült Nemzetek 
Szervezete által a  fenntartható 
fejlődésről szervezett 
konferencia (UNCSD), Rio de 
Janeiro, 2012. június  20–22.
10 A 2015 júliusában Addisz-Abe -
bában megrendezett harmadik 
nemzetközi fejlesztésfinanszí -
rozási konferencián az 
adományozók elfogadták az 
úgynevezett addisz-abebai 
adózási kezdeményezést, 
amelynek célja az adóreformok 
támogatására való törekvés 
a fejlődő országokban, külön 
figyelmet fordítva a  nemzetközi 
adózási kérdésekre.
11 A jó kormányzás előmozdítása 
az adóügyek terén, 
COM(2009)  201  végleges, 2009. 
április  28.
12 Adók és a fejlesztés – Együtt -
működés a  fejlődő országokkal 
a jó adóügyi kormányzás 
előmozdítása terén, 
COM(2010) 163 végleges, 2010. 
április  21.
13 Változtatási program: az EU 
fejlesztéspolitikájának 
hathatósabbá tétele, 
COM(2011) 637 végleges, 
2011. október 13.
14 Az adópolitika terén az EU 
továbbra is törekedett 
a nemzeti adórendszerek 
igazságosságának és 
átláthatóságának előmozdítá -
sára. A  természeti erőforrások 
10 Bevezetés 
06 
Az Unió azon politikai elkötelezettsége, hogy támogassa a hazai bevételek mozgósí -
tását a fejlődő országokban, az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) és az Unió általános 
költségvetése által finanszírozott Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI)16 jogalap -
jában is tükröződik. Az EFA-k tekintetében a Cotonoui Megállapodás17, az Unió és az 
afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok közötti kapcsolatok jelenlegi kerete, 
olyan együttműködési intézkedéseket is tartalmaz, amelyek az államháztartási és 
adógazdálkodás javítására és megerősítésére helyezik a hangsúlyt. A DCI-t létrehozó, 
a 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendelet18 arra kötelezi az Uniót, hogy a szegény -
ség és a támogatásoktól való függés csökkentésének céljából – a partnerországok 
adópolitikájának megerősítése révén – mozdítsa elő a hazai bevételek mozgósítását.
07 
Azon főbb regionális és nemzetközi kezdeményezésekről és finanszírozási módokról, 
amelyek keretében a Bizottság a partnerországokban támogatja a hazai bevételek 
mozgósítását, az 1. ábra  nyújt áttekintést.területén igyekezett fokozni 
a felügyeleti folyamatoknak és 
szerveknek nyújtott támogatá -
sát és továbbra is segíteni 
a természeti erőforrások 
fenntartható kiaknázására és az 
átlátható gazdálkodásra 
irányuló kormányzati 
reformokat.
15 Az Európai Parlament 
jelentése az adókikerülésről és 
az adócsalásról mint a fejlődő 
országok kormányzása, 
szociális védelme és fejlődése 
számára jelentett kihívásról 
(2015/2058(INI)), 2015.
16 A DCI egyrészt Latin-
Amerikában, Ázsiában, 
Közép-Ázsiában, a  Közel-
Keleten és Dél-Afrikában 
partnerországokkal 
együttműködve, különféle 
területeken végzett 
tevékenységek támogatása 
céljából végrehajtott földrajzi 
programok keretében, 
másrészt tematikus 
programok keretében nyújt 
támogatást.
17 Megállapodás  a Cotonouban 
2000. június 23-án, egyrészről 
az afrikai, karibi és csendes-
óceáni államok csoportjának 
tagjai, másrészről az Európai 
Közösség és tagállamai között 
aláírt partnerségi 
megállapodás második 
alkalommal történő 
módosításáról.
18 A 2014–2020-as időszakra 
szóló fejlesztési 
együttműködési finanszírozási 
eszköz létrehozásáról szóló, 
2014. március 11-i 233/2014/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 77., 2014.3.15., 
44. o.) 3.  cikke 
(8) bekezdésének e) pontja.
11 Bevezetés 1. ábraA Bizottság részvétele a Szubszaharai-Afrika országaiban a hazai bevételek 
mozgósításához nyújtott támogatásban
Forrás:  Európai Számvevőszék.A hazai bevételek mozgósítása a partnerországokbanRegionális kezdeményezések
– Az afrikai adóhatóságok fóruma (ATAF)
– Adóhatósági vezetők konferencia- és 
kutatóközpontja (CREDAF)
– Az IMF regionális technikai segítségnyújtási 
központjaiUniós támogatás
– Költségvetés-támogatás
– Projektek
Harmadik országokat célzó „nemzeti erőforrás” 
kezdeményezések
– A nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló 
kezdeményezés (EITI)
– Természeti erőforrásokat mint vagyont kezelő tematikus vagyonkezelői alap (IMF)
– Erdészeti jogszabályok végrehajtása, erdészeti irányítás és erdészeti termékek kereskedelme (FLEGT)
– A nyersanyag-kitermelés globális programszintű támogatása (Világbank)Együttműködési kezdeményezések
– ENSZ Adóügyi Bizottság
– Adópolitikai és adóigazgatási tematikus vagyonkezelői alap (IMF)
– A közkiadások és a pénzügyi elszámoltathatóság értékelése (PEFA)
– Nemzetközi adóügyi platform (ITC)
– Nemzetközi adóügyi párbeszéd (ITD)
– Adóhatósági diagnosztikai értékelő eszköz (TADAT)
– Adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás (OECD)
– A transzferár-képzéssel kapcsolatos háromoldalú kezdeményezés  (OECD, Világbank, Európai Bizottság)
12 Bevezetés 
A hazai bevételek mozgósítása az egyike a költségvetés-
támogatás révén kezelt fő fejlesztési kihívásoknak
08 
A Bizottság meghatározása szerint a költségvetés-támogatás finanszírozási források -
nak a partnerország államkincstárába való utalása, amire akkor kerülhet sor, ha utóbbi 
betartja a kifizetéshez szükséges, megállapodás szerinti feltételeket. Az így kapott 
finanszírozás a partnerország költségvetésének részévé válik, és ezt követően az ország 
államháztartási gazdálkodásra vonatkozó szabályainak megfelelően kerülhet felhaszná -
lásra19. A pénzösszegek átutalásán kívül a költségvetés-támogatás három másik ös z-
szetevője a partnerországgal folytatott szakpolitikai párbeszéd, a folyósítási feltételek 
alapján végzett teljesítményértékelés és kapacitásfejlesztés. E három összetevő révén 
a Bizottság az egyes konkrét fejlesztési kihívásokra reagál (lásd: 1. háttérmagyarázat ), 
a pénzösszegek átutalása pedig ösztönzőleg hat a partnerország kormányzatára a szük -
séges reformok megkezdéséhez, és biztosítja az ehhez szükséges eszközöket.
09 
Az Unió fejlesztési forrásainak jelentős részét folyósítja költségvetés-támogatás kereté -
ben. A legfrissebb rendelkezésre álló adatok szerint (lásd: I. melléklet ) a 2010–2014-es 
időszakban az Unió összes hivatalos fejlesztési támogatásán belül a költségvetés-tá -
mogatásra irányuló kötelezettségvállalások aránya 8,6–18,2% volt, míg ugyanerre az 
időszakra nézve az uniós tagállamok esetében az átlagos arány 1,62% és 2,77% között 
mozgott. A fejlesztési együttműködés területén nyújtott uniós támogatásokon belül 
a költségvetés-támogatás mintegy 20%-ot tesz ki20.19 Európai Bizottság, Költségve -
tés-támogatási 
iránymutatás, 2012. szeptem -
ber.
20 Európai Bizottság, „Budget 
support financial implementa -
tion, risk assessment, and 
selected poverty, macroeco -
nomic and fiscal results” 
(Költségvetés-támogatás: 
pénzügyi végrehajtás, 
kockázatértékelés és 
kiválasztott, szegénységre 
vonatkozó, makrogazdasági és 
költségvetési eredmények), 
2015.
A költségvetés-támogatás révén kezelendő fő fejlesztési kihívások
1) Az emberi jogok és a demokratikus értékek előmozdítása.
2) A pénzügyi irányítás, a makrogazdasági stabilitás, az inkluzív növekedés, valamint a korrupció és csalás elleni 
küzdelem javítása.
3) Az ágazati reformok ösztönzése és az ágazati szolgáltatásnyújtás javítása.
4) Államépítés a bizonytalan helyzetű államokban, valamint a fejlődő kis szigetállamok, illetve a tengerentúli 
országok és területek fejlesztési nehézségeinek a  kezelése.
5) A hazai bevételek mozgósításának javítása, valamint a segélyektől való függőség csökkentése.
Forrás:  Európai Bizottság, Költségvetés-támogatási iránymutatás, 2012. szeptember.1. háttérmagyarázat
13 Bevezetés 
10 
2011-ben a Bizottság közleményt adott ki a harmadik országoknak nyújtott uniós 
költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítéséről21, amelyben azt szorgalmazta, 
hogy az uniós költségvetés-támogatás programozása során kapjon nagyobb szerepet 
a hazai bevételek mozgósítása. Ezt követően a Tanács jóváhagyta22 a felülvizsgált 
megközelítést. Ennek alapján 2012 szeptemberében a Bizottság új iránymutatásokat 
fogadott el a költségvetés-támogatásra vonatkozóan, amelyek 2013. január 1-jén 
léptek hatályba. Az iránymutatások szerint a hazai bevételek mozgósítása „a fejlesztés 
fenntartható finanszírozásának központi eleme” és a költségvetés-támogatás révén 
kezelendő öt fő fejlesztési kihívás egyike (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
11 
A Bizottság a költségvetés-támogatási szerződések három formáját alkalmazza (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).21 COM(2011) 638 végleges, 2011. 
október 13.
22 A Tanács következtetései 
a harmadik országoknak 
nyújtott uniós költségvetés-
támogatás jövőbeli 
megközelítéséről, a  Tanács 
3166. ülése (külügyek), 
Brüsszel, 2012. május 14.2. háttérmagyarázatAz Európai Bizottság által nyújtott költségvetés-támogatás formái23
1. A jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződések
Az alapvető kormányzati rendszerek, az elszámoltathatóság és a nemzeti reformok támogatása céljából alkalmazott 
szerződések. A költségvetés-támogatás e formájában csak azok az országok részesülhetnek, amelyek elkötelezettek 
az alapvető értékek mellett24. A Szubszaharai-Afrika országaival kötött 78 jelenleg érvényes szerződés közül össze -
sen 17 (22%) tartozik a jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződések kategóriájába.
2. Az ágazati reformokkal kapcsolatos szerződések
A költségvetés-támogatás e formájának célja az irányítás és a szolgáltatásnyújtás javítása a kiválasztott ágazatban. 
A Szubszaharai-Afrika országaival kötött, jelenleg érvényes szerződések nagyobb része (a 78-ból 44, azaz 56%) 
ágazati reformokkal kapcsolatos szerződés.
3. Államépítéssel kapcsolatos szerződések
E szerződéseket a bizonytalan helyzetben levő partnerországok alapvető állami funkcióinak biztosítása céljából 
vagy a demokratikus kormányzás felé történő átmenet támogatásához alkalmazzák. Az államépítéssel kapcsolatos 
szerződések a Szubszaharai-Afrika országaival kötött, jelenleg érvényes költségvetés-támogatási szerződések 22%-
át teszik ki.
23 Az Európai Számvevőszék elemzése, a Bizottság által rendelkezésre bocsátott adatok alapján (lásd: 13. bekezdés és 1. táblázat ).
24 Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke: „a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan 
volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt 
elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása.”
14 Bevezetés 
12 
A partnerországoknak ahhoz, hogy költségvetés-támogatásban részesülhessenek, a kö -
vetkezőket kell tanúsítaniuk: i. relevancia, hitelesség és megfelelő haladás a fenntartha -
tó fejlődésre és a szegénység csökkentésére kedvezően ható nemzeti/ágazati politikák 
és reformok végrehajtása terén; ii. stabilitást célzó makrogazdasági politika; iii. kielégí -
tően átlátható, megbízható és eredményes államháztartási gazdálkodási rendszer; és iv. 
a költségvetés átláthatósága és felügyelete25. Az új iránymutatások szerint a makrogaz -
dasággal, illetve az államháztartási gazdálkodási rendszerrel kapcsolatos kritériumok 
értékelésekor a hazai bevételek mozgósítását is figyelembe kell venni.
13 
2015 végén 88 országban 261 költségvetés-támogatási szerződés volt érvényben 
(lásd: 1. táblázat )26. Összességében a Szubszaharai-Afrika országai a költségvetés-tá -
mogatás legnagyobb kedvezményezettjei (a kötelezettségvállalások összege eléri 
a 6 milliárd eurót).
14 
Az új költségvetés-támogatási iránymutatások hatálybalépése óta kötött költségve -
tés-támogatási szerződések értéke 2016 áprilisában összesen 4,9 milliárd euró volt. 
Ebből az összegből 1,7 milliárd euró vonatkozott a Szubszaharai-Afrika országaira. E tá -
mogatási forma sajátosságai miatt (lásd: 8. bekezdés) a hazai bevételek mozgósítására 
szánt költségvetés-támogatási összeg közvetlen hozzárendelésére nincs lehetőség.25 A közvetlen költségvetés-
támogatás nyújtásának 
feltételeit az EFA-k esetében 
a Cotonoui Megállapodás 
61. cikkének (2) bekezdése, az 
általános költségvetés 
esetében pedig a közös 
végrehajtási szabályok (a 
II. cím 4. cikkének 
(2) bekezdése) és 
a költségvetési rendelet (a 
végrehajtási szabályok 186. és 
258. cikke) szabályozzák.
26 2015 végén emellett az 
Előcsatlakozási Támogatási 
Eszköz keretében is döntés 
született további 
3 kötelezettségvállalásról. 
Ezeket 
a kötelezettségvállalásokat   az 
1. táblázat  nem tartalmazza, 
mivel 2015-ben a szerződések 
még nem voltak érvényben és 
az összegek folyósítására nem 
került sor.1. táblázat2015 végén érvényben lévő költségvetés-támogatási szerződések régiónként
RégióOrszágok 
számaKöltségve -
tés-támogatá -
si szerződések 
számaKöltségvetés-támogatási szerződések típusa A költség -
vetés-tá -
mogatásra 
irányuló összes 
kötelezett -
ség-vállalás
(millió euró)Az ágazati 
reformokkal 
kapcsolatos 
szerződések1A jó kormány -
zással és a 
fejlesztéssel 
kapcsolatos 
szerződések2Államépítési 
szerződések
Szubszaharai-Afrika 32 78 44 17 17 5 948,0
Európai szomszédságpolitika 10 80 75 1 4 3 777 ,6
Ázsia, a csendes-óceáni térség és a TOT-ok 28 53 45 7 1 1  6 5 7, 6
Karibi és latin-amerikai országok 17 49 46 2 1 1 260,7
Előcsatlakozási Támogatási Eszköz1 1 1 0 0 40,0
Összesen 88 261 211 27 23 12 683,9
81% 10% 9%
1 Beleértve az ágazati költségvetés-támogatást.
2 Beleértve az általános költségvetés-támogatást.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság által szolgáltatott adatok alapján.
15
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
15 
A hazai bevételek mozgósításának támogatásával kapcsolatos uniós fejlesztési prioritás -
nak és ezzel összefüggésben a költségvetés-támogatás jelentőségének fényében a kö -
vetkező ellenőrzési kérdést tettük fel: „A Bizottság eredményesen alkalmazta-e a költ -
ségvetés-támogatási szerződéseket a hazai bevételek mozgósításának támogatására  a 
Szubszaharai-Afrika alacsony jövedelmű, illetve a középszintű jövedelműek alsó sávjába 
tartozó országaiban?” Az ellenőrzés a következő három fő területre összpontosított:
a) A Bizottság a többi adományozóval együttműködve megfelelően értékelte a part -
nerországok bevételi politikáját és adóigazgatását?
b) A Bizottság eredményesen alkalmazta a költségvetés-támogatás feltételekhez köté -
sét, a szakpolitikai párbeszédet és a kapacitásfejlesztést a hazai bevételek mozgósí -
tásának támogatására?
c) Vannak egyértelmű utalások arra, hogy az uniós költségvetés-támogatás a partner -
országokban kedvezően járult hozzá a hazai bevételek mozgósításához?
16 
Az ellenőrzés a 2013. január 1-je – azaz a költségvetés-támogatással kapcsolatos új 
megközelítés hatályba lépése – után kötött költségvetés-támogatási szerződéseket 
vizsgálta27.
17 
Az ellenőrzés a következőkből állt: 15 (összesen 1,25 milliárd euró értékű, a 2013 óta 
kötött szerződések összértéke 24,5%-ának megfelelő) költségvetés-támogatási szer -
ződés analitikai vizsgálata, amelyeket a Szubszaharai-Afrika következő kilenc alacsony 
jövedelmű, illetve a középszintű jövedelműek alsó sávjába tartozó országában kötöttek 
meg: Zöld-foki-szigetek, Közép-afrikai Köztársaság, Mali, Mauritánia, Mozambik, Niger, 
Ruanda, Szenegál és Sierra Leone (lásd: II. melléklet ). E szerződések esetében megvizs -
gáltuk, hogy mennyire átfogóak és következetesek a Bizottságnak az érintett országban 
bevezetett DRM-reformokra, az adópolitikára és az adóigazgatásra irányuló értékelései, 
valamint azt, hogy meghatároztak és alkalmaztak-e a DRM-mel kapcsolatos kapacitás -
fejlesztési támogatást, szakpolitikai párbeszédet és különleges folyósítási feltételeket. 
Végezetül áttekintettük az arra vonatkozó, rendelkezésre álló statisztikákat és értékelé -
seket, hogy a kilenc ország milyen haladást ért el a hazai bevételek mozgósítása terén.
18 
Az ellenőrzés keretében felkerestük a következő három országot, amelyek egymástól 
eltérő típusú költségvetés-támogatási szerződéseket kötöttek a Bizottsággal: Zöld-fo -
ki-szigetek (a jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződés), Ruanda (az 
ágazati reformokkal kapcsolatos szerződés) és Sierra Leone (államépítéssel kapcsolatos 
szerződés). A helyszíni ellenőrzések során interjút készítettünk a Bizottság munkatár -
saival, valamint a nemzeti hatóságok és más adományozók/érdekeltek, köztük a Nem -
zetközi Valutaalap, a Világbank és a nemzeti számvevőszékek képviselőivel. Londonban 
felkerestük továbbá az Egyesült Királyság Nemzetközi Fejlesztési Minisztériumát. Az 
ellenőrzés 2015. október és 2016. április között történt.27 A költségvetés-támogatás más 
támogatási módozatokhoz 
viszonyított előnyeit és 
hátrányait nem vizsgáltuk.
16
 Észrevételek
A Bizottság új megközelítése nyomán javultak a hazai 
bevételek mozgósításra irányuló értékeléssel 
kapcsolatos követelmények a partnerországokban, 
ezeket azonban a gyakorlatban még nem alkalmazzák 
teljes körűen
19 
Ez a szakasz azt tárgyalja, hogy a Bizottság a költségvetés-támogatási műveletek 
megtervezésekor az iránymutatásoknak megfelelően elemezte-e a hazai bevételek 
mozgósítását. Elsősorban azt vizsgáltuk, hogy a Bizottság a többi adományozóval 
együttműködve megfelelően értékelte-e a partnerországok bevételi politikáját és 
adóigazgatását és az ezekkel kapcsolatos kockázatokat.
A Bizottság a DRM egyes fő szempontjait nem az 
iránymutatásoknak megfelelően értékelte
20 
Elemeztük, hogy a Bizottság iránymutatásai előirányozták-e a DRM helyzetének átfo -
gó értékelését a partnerországokban. Ezt követően azt vizsgáltuk, hogy a 15 ellen -
őrzött költségvetés-támogatási szerződéshez kapcsolódó DRM-értékelések valóban 
kiterjedtek-e az iránymutatásokban szereplő valamennyi szempontra.
21 
A Bizottság új költségvetés-támogatási iránymutatásai előírják, hogy a makrogaz -
dasági stabilitás és az államháztartási gazdálkodás támogathatósági kritériumaira 
vonatkozó értékeléskor a partnerországokban a DRM helyzetére irányuló vizsgálatot 
is kell végezni (lásd: 12. bekezdés). Ennek az értékelésnek átfogónak kell lennie, mivel 
a Bizottság ezt arra is felhasználja, hogy megállapítsa, melyek a hazai bevételek 
mozgósításával kapcsolatos legfőbb kihívások és azok a hiányosságok, amelyeket 
a különböző költségvetés-támogatási összetevők (pl. szakpolitikai párbeszéd, konkrét 
feltételek és kapacitásfejlesztés) révén kezelni kell, illetve ezeken belül meghatározza 
a prioritásokat.
22 
Véleményünk szerint az iránymutatásokban előirányzott DRM-értékelési keret ható -
körét tekintve átfogó. Ez a korábbi megközelítéshez képest javulást jelent: korábban 
a Bizottság a költségvetés-támogatási műveletek megtervezésekor nem vizsgálta 
módszeresen a partnerországokban a hazai bevételek mozgósítását. A jelenlegi 
iránymutatások szerint a Bizottságnak a makrogazdasági stabilitásra vonatkozó 
értékelésekor azt is vizsgálnia kell, hogy az érintett ország milyen erőfeszítéseket tesz 
a hazai bevételek hatékonyabb mozgósítása érdekében (tehát elsősorban az adóre -
formokat és azok várható hatását), míg az adóigazgatást az államháztartási gazdálko -
dással kapcsolatos támogathatósági kritérium vizsgálatakor kell áttekinteni.
17 Észrevételek 
28 A PEFA-keretrendszer, amely 
az államháztartási 
gazdálkodás erősségeit és 
hiányosságait értékeli és 
jelentéseket készít ezekről, 
jelenleg 
31 teljesítménymutatót 
alkalmaz, és ezeket 
94 „dimenzióra” bontja 
tovább. Minden mutató és 
dimenzió teljesítményét egy 
A-tól D-ig terjedő négypontos 
ordinális skálán értékelik.
29 Az Adóhatósági Diagnosztikai 
Értékelő Eszköz (TADAT) az 
egyes országok 
közigazgatásának és 
adórendszerének relatív 
erősségeire és hiányosságaira 
vonatkozó objektív és 
szabványos értékelés 
készítésére alkalmas eszköz. 
A TADAT-eszközt számos 
nemzetközi fejlesztési partner 
és intézmény – többek között 
az Európai Bizottság, 
Németország, az IMF, Japán, 
Hollandia, Norvégia, Svájc, az 
Egyesült Királyság és 
a Világbank  – támogatja. 
A TADAT kísérleti értékeléseire 
2013 és 2015 között került sor 
17 országban, köztük 
a mintánkban szereplő 
Mozambikban és Ruandában is.
30 Az adózási erőfeszítés 
vizsgálata széles körű 
útmutatást ad a különböző 
szintű teherviselő képességgel 
és bevétellel rendelkező 
országokban végrehajtandó 
adóreformokhoz.23 
A Bizottság értékelései különféle diagnosztikai eszközökön és jelentéseken alapultak. 
Az értékelések az IMF és a Világbank jelentéseire hivatkoztak, és legtöbb esetben 
ezeket vették alapul, valamint figyelték a PEFA-értékek alakulását28, és – amennyiben 
azok elérhetőek voltak – bemutatták a bevételi rendszereknek a TADAT-jelentések -
ben29 szereplő főbb erősségeit és hiányosságait. Forrásként használták fel ezenkívül 
a kormányzati dokumentumokat, valamint a nemzeti számvevőszékek által kiadott 
nemzeti statisztikákat és jelentéseket. Az értékelések megállapításai többnyire meg -
egyeztek az egyéb adományozók és érdekeltek értékeléseivel (lásd: 56. bekezdés).
A makrogazdasági értékelés keretében vizsgálandó DRM-szempontok
24 
A Bizottság értékelése bemutatta a bevételi szintekben megfigyelhető legújabb 
trendeket, az adóreformok végrehajtása terén tett előrelépéseket és az aktuális re -
formmal kapcsolatos terveket (többek között a főbb célkitűzéseket). Külön figyelmet 
fordított továbbá a PEFA és az IMF jelentéseiben megállapított főbb hiányosságokra.
25 
Az egyes vizsgált országok értékeléseiben szerepeltek tehát a bevételi szintekkel 
(adó-GDP arány) kapcsolatos legújabb fejlemények és más hasonló (általában szom -
szédos) országokkal való összevetések. Az adó-GDP arány hasznos ugyan egyrészt 
ahhoz, hogy bemutassuk az adott ország általános helyzetét a hazai bevételek moz -
gósításának szempontjából, másrészt összehasonlítás céljából, a fő nehézségek és 
szükségletek elemzéséhez azonban túlságosan általános. A bizottsági iránymutatá -
sok ezért mélyrehatóbb elemzést irányoznak elő, amely tartalmazza az adók és egyéb 
bevételek lebontását, az adómentesség átfogó költségével és hatásával kapcsolatos 
információkat, valamint az adózási erőfeszítés becsült mértékét is.
26 
Megállapítottuk azonban, hogy a gyakorlatban a Bizottság DRM-értékelései álta -
lában nem tartalmaztak információt a fent említetteket illetően, noha azok alap -
vető fontosságúak az adott ország teljesítményének abból a szempontból történő 
értékeléséhez, hogy az mennyire képes mozgósítani a hazai bevételeket. Az adózási 
erőfeszítést, vagyis hogy az adott ország milyen mértékben aknázza ki adózási po -
tenciálját30, a vizsgált országok egyike esetében sem becsülték meg. Az adókedvez -
ményeket (lásd: 38. bekezdés) a vizsgált országok közül négy nehézségként említette 
meg, azonban egyik értékelés sem tartalmazott az adómentesség teljes költségére 
vagy lehetséges hatásaira vonatkozó becslést. Ez sok fejlődő országban problémát 
jelenthet, mivel az adómentesség gyakran torzítja a  versenyképességet, csökkenti az 
adóbevételeket és ösztönözheti a korrupciót. Az adók és más – köztük természeti erő -
forrásokból származó – bevételek különböző típusainak összetételét és relevanciáját 
csak négy ország (Mauritánia, Mozambik, Ruanda és Szenegál) ismertette, a közvetlen 
és a közvetett adók arányát pedig mindössze a Zöld-foki-szigetek, a Közép-afrikai 
Köztársaság és Sierra Leone adta meg.
18 Észrevételek 
27 
Noha előfordulhat, hogy ez az adat nem minden országban áll rendelkezésre, 
a Bizottság értékelései mégsem számoltak be fő DRM-adatok hiányáról. Mégis 
fontos azonban, ha ez az adat nem áll rendelkezésre, mivel jelezheti a partneror -
szágok gyenge képességét is e területen, és ebben az esetben a Bizottság a prob -
lémát később a költségvetés-támogatás különböző összetevői révén orvosolhatja 
(lásd: 8. bekezdés).
Az államháztartási gazdálkodásra vonatkozó értékelés keretében 
vizsgálandó DRM-szempontok
28 
A bizottsági értékeléseknek ki kell térniük arra a szempontra is, hogy az adóható -
ságok mennyiben képesek mozgósítani a hazai forrásokat. A Bizottság a legtöbb 
esetben megvizsgálta a közigazgatási struktúrát, illetve ismertette az adóhatóságok 
hatáskörének növelésére tett kormányzati törekvéseket. Az értékelések egyike sem 
tartalmazta azonban az adóhatóságok személyzeti vagy anyagi szükségleteinek 
elemzését, noha az iránymutatások erről említést tesznek.
29 
A korrupció miatt csökken az ország bevétele, az állami bevételek átláthatósága 
azonban a korrupció kezelését is elősegíti. Az összes értékelés említést tett meglévő 
vagy tervezett korrupcióellenes intézkedésekről, és az ellenőrzött országok legtöbb -
jében a vizsgálatok kitértek az átláthatósággal kapcsolatos általános kérdésekre is. 
Megállapítottuk, hogy csak Mali és Mozambik végezte el az adóügyi jogszabályokkal 
és az adókedvezményekkel kapcsolatos információkhoz való nyilvános hozzáférésre 
(mint az átláthatóság fontos mutatójára) irányuló értékelést.
30 
A Bizottság értékeléseiből egy másik fontos aspektus is gyakran hiányzott: azon 
nemzetközi kezdeményezések vizsgálata, amelyek célja többek között az állami 
bevételek növelése az adócsalás, pénzmosás és más pénzügyi bűncselekmények 
miatti bevételkiesés kezelése révén31. Néhány, a közelmúltban megjelent tanulmány 
becslése szerint Afrika évente több mint 50 milliárd USD-nyi bevételtől esik el illegális 
pénzáramlások miatt32. Megállapítottuk, hogy noha az Unió aktívan ösztönzi ezeket 
a kezdeményezéseket, az értékelések nem összpontosítottak módszeresen arra, hogy 
a vizsgált országok milyen mértékben vesznek részt ezekben33. A transzferár-kép -
zéssel34, a külföldi vállalatokra vonatkozó jogszabályokkal és az adóegyezményekkel 
való (jelenleg a BEPS cselekvési terv35 keretében tárgyalt) visszaéléssel kapcsolatos 
problémák nem kerültek megemlítésre. A  partnerország képviselőinek a  nemzetközi 
szintű vitákba és tárgyalásokba való bevonása – amelyekhez olyan speciális készsé -
gek szükségesek, amelyekkel a fejlődő országok gyakran nem rendelkeznek – szintén 
nem képezte részét az államháztartási gazdálkodásra és a makrogazdaságra vonatko -
zó értékelésnek.31 Pl. az EITI, a kimberley-i 
folyamat és az OECD/G20 
adóalap-erózióval és 
nyereségátcsoportosítással 
kapcsolatos (BEPS) cselekvési 
terve.
32 „Illegális pénzáramlások”, az 
afrikai illegális 
pénzáramlásokkal foglalkozó 
magas szintű 
munkacsoportnak a  pénzügy-, 
tervezési és gazdasági 
fejlesztési miniszterek AU/ECA 
konferenciája megbízásából 
készült jelentése.
33 Az EITI-ről csak Mauritánia, 
Mozambik és Sierra Leone 
értékelése tett említést, 
a Közép-afrikai Köztársaságra 
vonatkozó értékelés pedig 
megvizsgálta az EITI és 
a kimberley-i folyamat 2013-as 
felfüggesztését.
34 A transzferár-képzés az 
ellenőrzött (vagy azokkal 
kapcsolatban álló) szervezetek 
közötti árképzési 
megállapodások valamennyi 
aspektusát felöleli.
35 A BEPS cselekvési terv célja, 
hogy enyhítse a adóalap-
erózióval és 
nyereségátcsoportosítással, 
valamint az ismert 
multinacionális vállalatok által 
alkalmazott nemzetköziadó-
kikerülési technikákkal 
kapcsolatos aggodalmakat.
19 Észrevételek 
31 
A 2. táblázat  összegzi a DRM főbb szempontjait aszerint, hogy az iránymutatások az 
államháztartási gazdálkodásra vagy a makrogazdasági stabilitásra vonatkozó értéke -
léshez sorolják azokat, továbbá bemutatja, hogy az általunk ellenőrzött értékelések 
milyen mértékben tárgyalták ezeket a szempontokat. 2. táblázatA DRM államháztartási gazdálkodásra, illetve makrogazdasági stabilitásra 
vonatkozó értékelés keretében vizsgálandó szempontjai
Az államháztartási gazdálkodásra 
vonatkozó értékelés keretében előírt 
DRM-szempontokSzerepel a vizsgált 
értékelésekben?A makrogazdasági stabilitásra vo -
natkozó értékelés keretében előírt 
DRM-szempontokSzerepel a vizsgált 
értékelésekben?
Az államháztartási gazdálkodási rendszerrel 
kapcsolatos főbb rövid és középtávú kihívásokIgenMűködő költségvetési politika, új intézkedések, 
várt hatásIgen
Korrupcióellenes intézkedések
(lásd: 29. bekezdés)IgenAdóhányad (a természeti erőforrásokkal és azok 
nélkül)
(lásd: 26. bekezdés)Igen
A kormányzatnak a hazai források mozgó -
sításához szükséges pénzügyi és szervezeti 
kapacitására irányuló értékelés
(lásd: 28. bekezdés)TöbbnyireA hazai bevételek hatékonyabb mozgósítására 
tett erőfeszítések (a hazai bevétel arányának 
növelése a kiadásokhoz képest)
(lásd: 24. bekezdés)Többnyire
Az adóigazgatás fejlesztése
(lásd: 28. bekezdés)TöbbnyireAdókedvezmények (a mentességek összköltsége 
és összhatása)
(lásd: 26. bekezdés)Részben
Átláthatóság és az információkhoz való hozzáfé -
rés (erőforrásokban gazdag országokban)
(lásd: 29. bekezdés)RészbenAdórendszer – a különböző adók összetétele és 
relevanciája
(lásd: 26. bekezdés)Részben
Nemzetközileg elfogadott adóügyi szabványok 
és kezdeményezések
(lásd: 30. bekezdés)RészbenAdózási erőfeszítés1 (becslés)
(lásd: 26. bekezdés) Nem
A jogszabályokról és az adókedvezményekről 
nyilvánosan rendelkezésre álló információ
(lásd: 29. bekezdés)Nem
A hazai források mozgósításához szükséges 
emberierőforrás-kapacitásra irányuló értékelés
(lásd: 28. bekezdés)Nem
1 Mindkét esetben a  természeti erőforrásból származó bevételekkel és azok nélkül.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
20 Észrevételek 
A Bizottság költségvetés-támogatási kockázatkezelési 
kerete nem tette lehetővé a hazai bevételek mozgósításával 
kapcsolatos kockázatok átfogó értékelését
32 
A Bizottság költségvetés-támogatással kapcsolatos megközelítésének része egy 
olyan kockázatkezelési keret is, amelyet kifejezetten a költségvetés-támogatási cél -
kitűzések megvalósulásához kapcsolódó kockázatok felmérése érdekében dolgoztak 
ki. A kockázatkezelési keret fontos szerepet játszik a költségvetés-támogatási műve -
letek kialakításában is. A bevételi politikákra és adóigazgatásra vonatkozó (az előző 
szakaszban tárgyalt) értékeléseket a kapcsolódó kockázatok elemzésével egészíti ki.
33 
Megvizsgáltuk, hogy a hazai bevételek mozgósításának a költségvetés-támogatásban 
játszott kiemelt szerepe tükröződött-e a Bizottság kockázatkezelési keretében. Első -
sorban azt elemeztük, hogy a Bizottság kockázati kérdőíve kellő mértékben foglalko -
zott-e a hazai bevételek hatékonyabb mozgósításához kapcsolódó fő kockázatokkal.
34 
A kockázatkezelési keret egy öt fejezet36 alá sorolt kérdéssorozaton alapul. A kocká -
zati kérdőív 44 kérdéséből egy (a 38. számú) vonatkozott közvetlenül a bevételek 
mozgósítására37. Annak ellenére, hogy ez a kérdés igen releváns, mivel érinti az adók 
értékelését, beszedését és az államkincstárba történő időben történő átutalásukat, 
az adók beszedésével és az államkincstárba való időbeni átutalásukkal kapcsolatos 
kockázatok bizottsági értékelése gyakran hiányos volt.
35 
A kérdőív szerint az e kérdésre adott válaszokat a PI-3 PEFA-mutató alapján kell ér -
tékelni, amely összehasonlítja a tényleges hazai bevételt a költségvetésben szereplő 
összeggel. Noha a bevétel-előrejelzések pontosságával kapcsolatos kockázatok 
értékelhetőek e mutató alapján, az adóbeszedés eredményességéről a mutató sem -
mit nem árul el. A kérdőív továbbá nem írta elő olyan más PEFA-mutatók – pl. a PI-14 
(az adózók nyilvántartására és az adómegállapításra irányuló intézkedések ered -
ményessége) és a PI-15 (az adóbeszedés eredményessége) – ellenőrzését, amelyek 
éppen hogy az adók megállapításával és beszedésével kapcsolatos kockázatokra 
összpontosítanak.36 Politikai kockázatok; 
makrogazdasági kockázatok; 
fejlesztési kockázatok; 
államháztartási gazdálkodás; 
korrupció és csalás.
37 „A bevételek beszedésének és 
a költségvetés 
végrehajtásának kontrollja” 
című 4.2. fejezet alá tartozó 
38. kérdés: „Mekkora 
a kockázata, hogy 
a megfizetendő adót nem 
megfelelően értékelik, szedik 
be és utalják időben az 
államkincstárba?”
21 Észrevételek 
36 
A PI-14 és a PI-15 mutatókat emiatt egyik vizsgált országban sem vették figyelembe 
a kockázati kérdőív 38. számú kérdésének megválaszolásához. A Bizottság Mozam -
bikra vonatkozó, 2015. februári értékelése megjegyezte, hogy nem fordítottak kellő 
figyelmet a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos kockázatokra38. A Bizottság 
már a költségvetés-támogatásról szóló 2013-as jelentésében kijelentette, hogy „meg -
lepően kevés kockázatkezelési keret számolt be az adók beszedésével kapcsolatos 
kockázatokról”39. A kilenc ellenőrzött országból mindössze egyben (Sierra Leone) 
vélte úgy a Bizottság, hogy jelentősek a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos 
kockázatok.
37 
A 38. kérdés továbbá a „befizetendő” adókra vonatkozik, arra a kockázatra azonban 
nem terjed ki, hogy a nem adójellegű bevételek – pl. a természeti erőforrásokhoz 
való hozzáférésért fizetett jogdíjak és a kitermelési osztalékok – mértékét nem 
megfelelően állapítják meg, szedik be és utalják át az államkincstárba. Egyes vizsgált 
országokban a kitermelésből közel ugyanannyi bevétel származott, mint az adó -
befizetésekből. Mauritániában pl. 2012-ben a kitermelésből származó bevétel a nem 
kitermelés alapú GDP 14,9%-át tette ki, míg az adókból befolyt bevétel ugyanezen 
GDP összeg 16,9%-a volt40.
38 
A források mozgósításával kapcsolatos másik olyan fontos kockázati tényező, amelyet 
a jelenlegi kockázatkezelési keret figyelmen kívül hagy, az adómentesség nyújtásá -
nak mértéke és jellege. Ezek az eszközök – közöttük az adókedvezmények, a bizonyos 
időtartamra adott adómentesség, az adójóváírások, az adócsökkentés, a vámszabad 
területek stb. – befolyásolják egyrészt azt, hogy egy adott ország milyen mértékű 
adót tud beszedni, másrészt a gazdasági tevékenységek közötti választási lehetősé -
geket és a külföldi közvetlen beruházások bevonzásának potenciálját is.38 A mozambiki kockázatkezelési 
keretben a 38. kérdésre adott 
válaszból többek között az 
derül ki, hogy a „PI-3 nem fedi 
le teljes mértékben 
a 38. kockázatot (ami nem 
csupán a tervezett összegek 
beszedését, hanem az adózási 
szabályok megfelelő 
alkalmazását is jelenti”).
39 A Nemzetközi Együttműködés 
és Fejlesztés Főigazgatósága, 
„Budget support  - financial 
implementation, risk 
assessment and selected 
macroeconomic and fiscal 
country results  (pilot report)” 
(Költségvetés-támogatás  – 
pénzügyi végrehajtás, 
kockázatértékelés és 
kiválasztott makrogazdasági 
és költségvetési 
országeredmények  (kísérleti 
jelentés)), 2013, 12. o.
40 2013-ra vonatkozó adatok: 
11,2%, illetve 17,6%. Forrás:  Az 
IMF 15/35. sz. országjelentése, 
2015.  február.
22 Észrevételek 
A költségvetés-támogatási feltételek, a szakpolitikai 
párbeszéd és a kapacitásfejlesztés eredményességét 
csökkentették a kialakítás hiányosságai és a nehéz 
helyi kör ülmények
39 
A költségvetés-támogatás nem egyszerűen források átutalását jelenti a partnerország 
államkincstári számlájára. Ennek a támogatási formának éppoly fontos összetevői 
a folyósítási feltételek és a kapcsolódó teljesítménymutatók alkalmazása, valamint 
szakpolitikai párbeszéd folytatása és a költségvetés-támogatási szerződések kereté -
ben végrehajtott kapacitásfejlesztési tevékenységek. Ez a szakasz azt tárgyalja, hogy 
a Bizottság a folyósítási feltételeket, a szakpolitikai párbeszédet és a kapacitásfejlesz -
tést eredményesen alkalmazta-e a hazai bevételek mozgósítását támogató intézke -
dései keretében.
A Bizottság a legtöbb költségvetés-támogatási szerződése 
esetében nem alkalmazott kifejezetten a hazai bevételek 
mozgósításával kapcsolatos feltételeket, és ha alkalmazott is 
ilyeneket, azok nem mindig voltak relevánsak
40 
A költségvetés-támogatás folyósításához kapcsolt feltételek közé négy általános 
támogathatósági feltétel tartozik, amelyeket a források átutalása előtt teljesíteni kell 
(lásd: 12. bekezdés). Noha e feltételek közül kettőhöz (a makrogazdasági stabilitással 
és az államháztartás irányításával kapcsolatos feltétel) szükség van annak értékelésé -
re, hogy a partnerország hogyan halad a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos 
reformokkal, azok magánál a DRM-nél egy sokkal szélesebb kört ölelnek fel41. Az 
adott partnerországban a hazai bevételek mozgósításának helyzete tehát nem fel -
tétlenül játszik kulcsszerepet a Bizottság arra irányuló döntésében, hogy nyújtson-e 
költségvetés-támogatást – amennyiben egyébként a makrogazdasági helyzetet és az 
államháztartási gazdálkodást általában véve kielégítőnek ítélte.
41 
A folyósítást konkrét feltételek teljesüléséhez is köthetik. Ezt a kikötést gyakrabban 
alkalmazzák a változó összegű részletekben történő folyósításkor (lásd: 3. táblázat ), 
és rendszerint teljesítménymutatókban és célokban fejezik ki. A kormányzatokat 
a reformmenetrend folytatására, illetve teljesítményük javítására ösztönzi, ha a kü -
lönböző részletekben folyósított összegek függnek a  célok elérésének mértékétől. 
A kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek alkalmazása 
ezért közvetlen kapcsolatot teremt a költségvetés-támogatási kifizetések és a hazai 
bevételek mozgósítását érintő reformok között.41 A makrogazdasági értékelés fő 
célkitűzései a  következők: 
a makrogazdasági összesítő 
adatok elemzése révén azon 
tényezők feltárása, amelyek 
a makrogazdaság és az 
államadósság terén adott 
esetben instabilitást 
okozhatnak; a  meglévő 
makrogazdasági és 
adópolitikának, valamint 
annak értékelése, hogy ezek 
rövid és középtávon miként 
járulnak hozzá 
a makrogazdasági keretek 
stabilizálásához; a  hazai 
bevételek hatékonyabb 
mozgósítására irányuló 
törekvések értékelése; 
valamint annak felmérése, 
hogy az ország mennyire 
kiszolgáltatott a  külső 
megrázkódtatásokkal 
szemben és milyen 
erőfeszítéseket tesz 
a makrogazdaság ellenálló 
képességének növelése 
érdekében. Az államháztartás 
irányításának értékelése 
elsősorban a  PFM-reformok 
végrehajtásával kapcsolatos 
legfontosabb fejleményekre 
összpontosít. A haladás 
értékelésének legfontosabb 
eszköze a PEFA, amely az 
államháztartás irányításának 
következő pilléreire terjed ki: 
a költségvetés 
megbízhatósága; átlátható 
államháztartási gazdálkodás; 
az eszközök és a források 
kezelése; szakpolitika-alapú 
költségvetési stratégia és 
költségvetés-készítés; 
a költségvetés 
végrehajtásának 
kiszámíthatósága és 
ellenőrzése; számvitel és 
beszámolás; külső ellenőrzés 
és könyvvizsgálat.
23 Észrevételek 
42 
Ahhoz, hogy ne veszítsük szem elől a szakpolitika célkitűzéseit, a Bizottság irány -
mutatásai nyolcban maximalizálták a különböző részletekben történő folyósításhoz 
kapcsolt mutatók számát42. A mutatókat a fejlesztési partnerek és a partnerországok 
által közösen elfogadott teljesítményértékelési keretben felsorolt mutatók közül kell 
kiválasztani, vagy – amennyiben nincs teljesítményértékelési keret – a hatóságokkal 
együttműködve a releváns nemzeti közpolitikai dokumentumokból kell levezetni. 
Megvizsgáltuk, hogy a hazai bevételek mozgósításának támogatása kapcsán milyen 
mértékben alkalmaztak speciális feltételeket, és amennyiben alkalmaztak ilyeneket, 
azok relevánsak voltak-e és ösztönzőleg hatottak-e a kormányzatokra a reformok 
végrehajtásához. Áttekintettük ezenkívül azokat a szabályokat, amelyeket a feltételek 
betartásának ellenőrzéséhez és az erről való beszámoláshoz alakítottak ki.
A kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos folyósítási 
feltételek alkalmazása
43 
A Bizottság a 15 ellenőrzött költségvetés-támogatási szerződésből öt esetében alkal -
mazott kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket (lásd: 
4. táblázat  és II. melléklet ). Változó összegű részletek folyósításához kötött feltétele -
ket csak államépítéssel kapcsolatos, korlátozott időtartamú (egy- vagy kétéves) szer -
ződésekben határoztak meg. A speciális feltételek ezért elsősorban a hazai bevételek 
hatékonyabb mozgósításával kapcsolatban a rövid távú javulásra és a legbizonytala -
nabb helyzetű országokra irányultak. Ez nem felel meg azonban a Bizottság azon 
céljának43, hogy elsősorban a jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerző -
dések révén helyezzen nagyobb hangsúlyt a hazai bevételek mozgósítására.42 Lásd: költségvetés-támogatási 
iránymutatások, 48.  o.
43 COM(2011) 638 végleges, 6. o.3. táblázatKöltségvetés-támogatásra való jogosultság és speciális folyósítási feltételek
Támogathatósági feltételek 
– ezeknek a költségvetés-támogatási szerződés tartama alatt 
teljesülniük kellKöltségve -
tés-támogatási 
kifizetésekSpeciális feltételek
Alapvető értékek (emberi jogok, 
demokrácia és jogállamiság):
A költségvetés-támogatási 
szerződés típusa szerint eltérő 
követelmények, a jó kormányzással 
és a fejlesztéssel kapcsolatos költ -
ségvetés-támogatási szerződések 
esetében szigorúbb követelményekNégy támogathatósági kritérium:
1. Releváns és hiteles közpolitikák 
és reformok
2. stabilitást célzó makrogazdasági 
politika 
3. kielégítően átlátható, megbízha -
tó és eredményes államháztar -
tási gazdálkodási rendszer
4. a költségvetés átláthatósága és 
felügyeleteRögzített összegű 
részletA rögzített összegű részletek esetében kevésbé gyakran 
alkalmaznak speciális feltételeket, és ezekhez a feltétel/
cél hiánytalan teljesülése szükséges.
Példa: Teljesítményértékelési keret kidolgozása az ország 
gazdasági és szociális reformprogramjához.
Változó összegű 
részletA változó összegű részletek folyósításához teljesítendő 
speciális feltételek ösztönzőként hatnak a teljesítmény 
javítása érdekében, és ebben az esetben lehetséges részle -
ges kifizetés, ha a mutatók nem teljesülnek hiánytalanul.
Példa: A közepes és nagy adózók időben beérkező adóbeval -
lásai arányának legalább 60%-ra történő növelése.
Forrás: Európai Számvevőszék.
24 Észrevételek 
44 
A Bizottság leggyakrabban azzal érvelt, amikor nem alkalmazta költségvetés-támo -
gatási szerződéseiben a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket, 
hogy ezzel a szemponttal más adományozók foglalkoznak. Nem találtunk azonban 
bizonyítékot arra, hogy ezt a döntést annak értékelése előzte volna meg, hogy más 
adományozók mennyire vizsgálják ezt a területet.
A kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek 
relevanciája és ösztönző hatása
45 
A Bizottság, amikor a változó összegű részletek folyósításakor konkrétan a DRM 
kérdésére összpontosító feltételeket alkalmazott, öt szerződésből háromban nem az 
adott ország helyzetének leginkább megfelelő feltételeket választotta ki. Sierra Leo -
néban például (lásd: 3. háttérmagyarázat ) a Bizottság a DRM kérdésére összpontosí -
tó feltételek alkalmazásakor az adóhatóságnál végrehajtott közigazgatási reformokra 
helyezte a hangsúlyt, és nem alkalmazott lényeges új jogszabályok létrehozását ösz -
tönző feltételeket, pedig az átfogóbb hatást eredményezett volna a DRM esetében. 4. táblázatKifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket is tartalmazó 
költségvetés-támogatási szerződések1
OrszágKötelezettség-vál -
lalásba vett 
költségvetés-tá -
mogatási összeg 
(millió euró)Aláírt 
finanszíro -
zási megál -
lapodásVáltozó összegű részletek (millió euró) A DRM-től függ 
2017 2016 2015 2014 2013Millió 
euró%
Közép-afrikai Köztársaság 40 2015 n.a. 1 2 n.a. n.a. 3 7, 5%
Mali 216 2015 8 8 n.a. n.a. n.a. 16 7, 4%
Niger 130 2013 n.a. n.a. 3 3 1 6 4,6%
Sierra Leone 34 2013 n.a. n.a. n.a. 1 2 3 8,8%
Sierra Leone 80 2015 3 3 n.a. n.a. n.a. 5 6,3%
Mindösszesen 500 11 12 5 4 2233 6,6%
1 Európai Számvevőszék/dokumentumok áttekintése.
2 A részértékek összege a kerekítések miatt nem teljesen egyezik a végösszeggel.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
25 Észrevételek 
Olyan, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek, amelyek figyelmen 
kívül hagyták a legrelevánsabb reformokat
Sierra Leonéban (2013–2015) a Bizottság olyan, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket alkal -
mazott, amelyek az adóhátralékok csökkentésére, az adóbevallások gyorsabb nyilvántartásba vételére, a nyers -
anyag-kitermelő iparágakból származó bevételek közzétételére, a nemzeti ásványügyi hatóságra vonatkozó tör -
vényjavaslat parlamentnek történő benyújtására, valamint a bányászati és feltárási engedélyek online adatbázisban 
történő közzétételére vonatkoztak.
A Bizottság a költségvetés-támogatásra vonatkozó 2013-as jelentésében megjegyezte, hogy Sierra Leone a legna -
gyobb adóbevétel-növelési potenciállal rendelkező országok egyike. Az alkalmazott feltételek célja azonban – az 
adóhátralékoktól eltekintve – az adóhatóság adminisztratív eljárásainak hatékonyabbá tétele és az adatok nyilvános 
elérhetőségének biztosítása volt. Ezek alkalmazása azonban önmagában nem növeli közvetlenül az ország hazai 
bevételeit.
Mindeközben a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó bevételekre vonatkozó törvényjavaslat – amely a Bi -
zottság és az IMF szerint alapvető fontosságú szakpolitikai reformokat tartalmazott a hazai bevételeknek a nyers -
anyagok kitermeléséből és a természeti forrásokból történő növeléséhez – már több éve elkészült és a parlament 
jóváhagyására várt. A törvényjavaslatot 2013-ban nyújtották be a parlamentnek, de 2016 februárjáig még nem 
került sor az elfogadására44. Az IMF szerint45 mivel az államháztartás irányítására vonatkozó törvényjavaslat elakadt 
a parlament szintjén, ezzel elveszett a lendület a természeti erőforrásokból származó jövedelmeket kezelő alap 
létrehozásához.
Az e törvényjavaslatok elfogadásával kapcsolatos jelenlegi késedelmek arra engednek következtetni, hogy felgyor -
síthatta volna az eljárásokat, ha az adományozók komolyabb támogatást nyújtanak. A Sierra Leonénak a 2002–
2015-ös időszakban nyújtott költségvetés-támogatásra vonatkozó értékelés szintén megállapította: „arra is van 
bizonyíték, hogy a bevételek mozgósításával kapcsolatos nehéz döntéseket elhalasztották”.
A Bizottság nem kötelezheti ugyan a parlamenteket jogszabályok elfogadására, azonban arra sem került sor, hogy 
egyes – pl. a természeti erőforrásokból származó jövedelmeket kezelő alapra és az egységes kincstári számlára 
vonatkozó – törvényjavaslatokban foglalt reformok végrehajtását ösztönözze azáltal, hogy feltételül tűzi ki ezeket 
a folyósításhoz. A 2014–2015-ös időszakban az ebolajárvány súlyosan korlátozta a kormányzat és az adományozók 
működési lehetőségeit. Ezek, illetve az ehhez hasonló feltételek azonban a 2015-ben kötött legújabb költségve -
tés-támogatási szerződésben sem szerepeltek.
44 Az IMF 14/171. sz. országjelentése, 2014. június; a Bizottságnak a 37419. sz. finanszírozási megállapodáshoz végzett makrogazdasági szempontú 
támogathatósági értékelése és a helyszíni ellenőrzés során a hatóságoktól és a többi adományozótól, illetve szereplőtől kapott információk.
45 Az IMF 16/143. sz. sajtóközleménye, 2016. március 29.3. háttérmagyarázat
26 Észrevételek 
46 
A speciális feltételek alkalmazása három esetben nem hozta meg a várt ösztön -
ző hatást (lásd: 4. háttérmagyarázat ), vagy mert a szerződés megkötésekor már 
teljesítették a feltételeket, vagy mert azok végrehajthatatlanok voltak. Ez azt jelenti, 
hogy nem alkalmazták eredményesen a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos 
feltételeket.
Olyan, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek, amelyek nem 
jártak ösztönző hatással (példák)
A feltételek már a finanszírozási megállapodás megkötése előtt teljes ültek
A Közép-afrikai Köztársaságban a második, 2015-ben aláírt államépítéssel kapcsolatos költségvetés-támogatási 
szerződést hazai bevételek mozgósítására vonatkozó feltételekhez kötötték. Már a finanszírozási megállapodás 
2015. július 10-i megkötése előtt teljesültek azok a 2015-ben folyósítandó, egymillió eurós első változó összegű 
részlethez kötött feltételek, amelyekre az adó- és vámbevételek mozgósítását célzó cselekvési tervek kísérőlevelei, 
illetve a cselekvési tervek végrehajtásának nyomon követése is vonatkozott.
Sierra Leonéban a változó összegű részlethez kötött, 2013-ra vonatkozó feltételek szintén már a kapcsolódó finan -
szírozási megállapodás aláírása előtt megvalósultak.
Az egyik feltétel teljes ülését az ország jogszabályai akadályozták meg
Nigerben lehetetlennek bizonyult a 2013-as változó összegű részlet folyósításához az adómentesség korlátozá -
sa kapcsán kitűzött cél megvalósítása, mivel a nemzeti jogszabályok nem engedélyezték a mutatóban szereplő 
mértékeket.
A feltételek – a bányászati vállalatok adóztatásával összefüggésben – az elért nyereségből származó haszon adó -
mentességének megszüntetésére és a levonhatósági záradék eltörlésére vonatkoztak.
Mindkét feltétel változásokat tett volna szükségessé a Nyugat-Afrikai Gazdasági és Monetáris Unió bányászati kó -
dexének átültetésében, amit ilyen rövid idő alatt (a finanszírozási megállapodás megkötését követő egy éven belül) 
nem lehetett volna végrehajtani. Ezeket a jogi nehézségeket a költségvetés-támogatási szerződés kialakításának 
szakaszában nem vették figyelembe.4. háttérmagyarázat
27 Észrevételek 
A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek figyelemmel 
kísérése
47 
A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket is tartalmazó öt vizsgált költ -
ségvetés-támogatási szerződést végrehajtó finanszírozási megállapodásokban (lásd: 
4. táblázat ) olyan eljárások is szerepeltek, amelyek lehetővé tették a feltételek telje -
sülésének figyelemmel kísérését és értékelését. A  részletek szerződésenként eltértek 
egymástól. Négy esetben azokat megfelelően határozták meg ahhoz, hogy a Bizott -
ság objektíven értékelhesse, a  partnerország mennyiben felelt meg a  feltételeknek. 
A Közép-afrikai Köztársasággal kötött szerződés azonban nem tartalmazott megfelelő 
eljárásokat a bizottsági monitoring biztosításához (lásd: 5. háttérmagyarázat ).
48 
A Bizottság az új iránymutatások hatálybalépése óta éves költségvetés-támogatási 
jelentéseket készít46, amelyek célja áttekintés nyújtása az uniós költségvetés-támo -
gatási szerződések végrehajtásáról. Megvizsgáltuk, hogy az éves jelentés milyen 
mértékben nyújt releváns információkat a hazai bevételek mozgósításáról. A 2013-as 
kísérleti jelentés e tekintetben kevés leíró elemet tartalmazott, melyek a következők 
voltak: a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést 
(EITI)47 végrehajtó országokra vonatkozó általános információk, valamint a GDP-ará -
nyos bevételek minden olyan országra nézve, amellyel költségvetés-támogatási 
szerződés volt érvényben.46 A Nemzetközi Együttműködés 
és Fejlesztés Főigazgatósága, 
„Budget support  - financial 
implementation, risk 
assessment and selected 
macroeconomic and fiscal 
country results  (pilot report)” 
(Költségvetés-támogatás  – 
pénzügyi végrehajtás, 
kockázatértékelés és 
kiválasztott makrogazdasági 
és költségvetési 
országeredmények  (kísérleti 
jelentés)), 2013.
47 A nyersanyag-kitermelő 
iparágak átláthatóságára 
irányuló kezdeményezés (EITI) 
olyan nemzetközi szabvány, 
amelynek célja a  természeti 
erőforrásokkal való nyílt és 
elszámolható gazdálkodás 
ösztönzése. Az országok az 
EITI szabványt annak céljából 
alkalmazzák, hogy ezzel 
biztosítható legyen az adók és 
más – az olaj-, gáz- és egyéb 
kitermelő vállalatok által 
a kormányzatoknak 
folyósított – kifizetések teljes 
körű közzététele.
A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek figyelemmel kísérése: 
példák jó és ker ülendő gyakorlatokra
Maliban a második államépítéssel kapcsolatos költségvetés-támogatási program esetében egyértelmű monitor -
ingeljárásokat határoztak meg a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek figyelemmel kíséréséhez. 
A fin anszírozási megállapodás minden mutató/részmutató esetében olyan részletes információkat tartalmazott, 
mint pl. a mutató teljes körű leírása, referenciaértékek, célértékek, verifikációs források, illetékes szolgálatok és az 
adatok rendelkezésre bocsátásának várható dátuma. Hasonlóan egyértelmű elemeket tartalmazott két másik – a Ni -
gerrel, illetve a Sierra Leonéval kötött – szerződés is.
A Közép-afrikai Köztársasággal 2015-ben kötött költségvetés-támogatási szerződésben a Bizottság megállapodott 
a közép-afrikai kormánnyal abban, hogy a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek teljesülésének 
ellenőrzését48 kísérőlevelek és két főigazgatóság cselekvési tervére vonatkozó végrehajtási jelentések révén végzi 
majd. Mivel azonban a finanszírozási megállapodás a közösen elfogadott mutatókhoz kapcsolódó célértékeket, 
illetve referenciaértékeket nem tartalmazott, nem volt mód megfelelő nyomon követésre, nem voltak ugyanis 
normák, amelyekkel össze lehetett volna vetni az elért eredményeket. Kiemelendő, hogy a Bizottság nem fogalma -
zott meg követelményeket sem a cselekvési tervek minőségével, sem azzal kapcsolatban, hogy a tervek mekkora 
hányadát kell megvalósítani ahhoz, hogy a mutatókat teljesítettnek lehessen tekinteni.
48 Első 2015-ös változó összegű részlet: kísérőlevelek és az adó- és vámbevételek mozgósítását célzó, 2015-ös cselekvési tervek végrehajtásának 
nyomon követése. Második 2015-ös változó összegű részlet: a végrehajtás nyomon követése az adó- és vámbevételek mozgósítását célzó, 
2015-ös cselekvési tervekre vonatkozóan, valamint az adó- és vámbevételek mozgósítását célzó 2016-os cselekvési tervek elkészítése.5. háttérmagyarázat
28 Észrevételek 
49 
A későbbi jelentések ugyan részletesebb információkat tartalmaznak, azonban még 
mindig igen kevés adatot tesznek közzé a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos 
feltételeket is tartalmazó költségvetés-támogatási szerződésekről. A hazai bevételek 
mozgósítását célzó programokról például egyáltalán nem szerepel pénzügyi információ. 
A hazai bevételek mozgósításához nyújtott uniós támogatásra vonatkozó uniós beszá -
molás azért sem teljesen megfelelő, mert az adópolitika és az adóigazgatás területéhez 
külön nem tartozik kötelező DAC-kód49. Emiatt nem áll rendelkezésre átfogó információ 
arról, hogy a Bizottság a költségvetés-támogatás és más támogatási formák révén ös z-
szesen milyen összegű finanszírozást nyújt a hazai bevételek mozgósításához.
A szakpolitikai párbeszéd általában kellően összehangolt 
volt, de a stratégiai célirányosság gyengeségei és a nehéz 
helyi kör ülmények miatt a DRM támogatása tekintetében nem 
bizonyult eléggé eredményes eszköznek
50 
A Bizottság a szakpolitikai párbeszédet a költségvetés-támogatás fő elemének tekinti. 
Az eredményes párbeszédnek a jelentésünk előbbi szakaszában leírt támogathatósági 
kritériumok és kockázatelemzések mentén kell kialakulnia, figyelembe véve ugyanakkor 
a többi adományozó által kezdeményezett párbeszédeket is. A költségvetés-támogatási 
iránymutatások a „gördülő párbeszéd stratégiáját” írják elő a párbeszéd legeredménye -
sebb módszerének és platformjának, valamint a legmegfelelőbb cselekvési programnak 
a meghatározásához. Az iránymutatások kimondják továbbá, hogy „a szakpolitikai pár -
beszédnek az adópolitikára, az adóigazgatásra és a bevételekre kell összpontosítania, 
beleértve a  természeti erőforrásból származó bevételeket is”.
51 
Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság által a párbeszédek során alkalmazott stratégia a hazai 
bevételek mozgósításához kapcsolódó nehézségekre és kockázatokra irányuló bizottsá -
gi értékelésen alapult-e, valamint hogy a stratégia eleget tett-e az iránymutatásokban 
említett minden követelménynek. Vizsgálatunk kitért a párbeszéd gyakoriságára, meg -
felelőségére és eredményességére, dokumentálásának módjára, valamint arra, hogy azt 
hogyan koordinálták a helyszínen tevékenykedő fő szereplőkkel.
A Bizottság nem alakított ki stratégiákat a párbeszéd folytatásához
52 
Szakpolitikai párbeszédre gyakran nehéz kontextusban kerül sor. Az adóreformokkal 
kapcsolatos szerepvállalás és az azok melletti elkötelezettség mértéke új kormányzatok 
hatalomra kerülésével vagy nem várt fejlemények bekövetkeztével teljesen megváltoz -
hat. A bizottsági külképviseletek személyzeti fluktuációja szintén problémát okozhat 
a párbeszéd folyamatossága szempontjából. Lényeges ezért, hogy legyen egyértelmű 
célkitűzéseket felsoroló stratégia, amellyel figyelemmel kísérhetők az előrelépések és 
kezelhetők a fontosnak ítélt problémák. Egy ilyen stratégia részei lehetnének például az 
elkövetkező időszakban kezelendő kérdések, a külképviseleti személyzet feladatai, az 
olyan főbb résztvevők, amelyekkel fel kell venni a kapcsolatot, a problémák kezelésének 
platformjai, az indikatív ütemterv és a várt végeredmények.49 Az OECD Fejlesztési 
Támogatási Bizottsága 
a Hitelinformációs 
Rendszerben (CRS) egy sor 
„célkódot” hagyott jóvá, 
amelyeket az adományozók 
támogatási folyamataiknak 
a releváns OECD-adatbázisban 
történő rögzítéséhez 
használhatnak. Az adatbázis 
alapján azután lehetőség 
nyílik a  támogatási 
folyamatokra vonatkozó 
statisztikai adatok előállítására. 
2014 óta a 15 114-es kiegészítő 
kód alkalmazható az 
adópolitikához és az 
adóigazgatáshoz nyújtott 
támogatásra vonatkozó 
önkéntes beszámoláshoz.
29 Észrevételek 
50 Költségvetés-támogatási 
iránymutatások, 
2012. szeptember, 42. o.: „A 
gördülő párbeszéd 
stratégiájának (…) meg kell 
határoznia a  párbeszéd 
legeredményesebb 
módszerét és platformját, 
valamint a  legmegfelelőbb 
cselekvési programot”.53 
Megállapítottuk, hogy a Bizottság azokban az esetekben, amikor kifejezetten a hazai 
bevételek mozgósításához kapcsolódó, kezelendő problémákat talált, nem alakított 
ki stratégiát a szakpolitikai párbeszédek folytatásához50. Ez az olyan partnerországok -
ban is így volt (pl. Sierra Leonéban), ahol a Bizottság a hazai bevételek mozgósítását 
a költségvetés-támogatási célok megvalósulása szempontjából nagy kockázatúnak 
ítélte.
54 
Noha az államháztartási gazdálkodási rendszerre vonatkozó támogathatósági kri -
tériumok bizottsági értékelése, a finanszírozási megállapodások és más előkészítő 
dokumentumok is említést tettek arról, hogy a szakpolitikai párbeszédeket milyen fó -
rumokon kell folytatni (pl. közös kormányzati–adományozói koordinációs találkozók), 
az ezek keretében tárgyalandó kérdéseket csak általánosságban ismertették. Amen y-
nyiben nem alakítottak ki stratégiát a párbeszédek folytatásához, nehéz objektíven 
megítélni, hogy a költségvetés-támogatás ezen összetevője eredményesen járult-e 
hozzá a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos reformokhoz.
55 
Megállapítottuk, hogy a hazai bevételek mozgósítása terén folytatott szakpolitikai 
párbeszéd célzottabb volt akkor, ha azt konkrét feltételek is kísérték (Közép-afrikai 
Köztársaság, Mali, Niger és Sierra Leone), mivel a feltételek meghatározása, megvi -
tatása, majd figyelemmel kísérése átfogó tárgyalásokat tett szükségessé a partner -
országokkal. A többi vizsgált országban a párbeszéd sokkal tágabb kontextusban 
alakult ki (pl. az államháztartás irányításával kapcsolatos reformfolyamat), ahol 
a hazai bevételek mozgósítása csak egyike volt a számos megvitatandó területnek 
(lásd: 40. bekezdés). Az államháztartás irányításával kapcsolatos reformokról szóló 
tárgyalásokon nem feltétlenül vitatták meg mélyrehatóan a hazai bevételek mozgósí -
tásának kérdését (lásd: a 6. háttérmagyarázat  példája).
Az államháztartás irányításával kapcsolatos párbeszédek nem mindig foglalkoztak 
mélyrehatóan a hazai bevételek mozgósításának kérdésével
Mozambikban a szakpolitikai párbeszédre egy olyan koordinációs csoport révén került sor, amely az államháztar -
tási gazdálkodás általános kérdéseit vitatta meg. Az államháztartási gazdálkodás átfogó jellegéből adódóan egyes 
konkrét szakmai szempontok megvitatására néhány alcsoport keretében került sor, köztük a kifejezetten a hazai 
bevételek mozgósításához kapcsolódó témákkal (pl. költségvetési kockázat és a természeti erőforrásokból szárma -
zó bevételek) is foglalkozó adózási alcsoport keretében.
Mivel a Mozambikkal kötött uniós költségvetés-támogatási szerződés nem tartalmazott kifejezetten a hazai bevé -
telek mozgósításával kapcsolatos feltételeket a változó összegű részlet folyósításához, a Bizottság nem vett részt 
az adózási alcsoport vitáiban, noha az ország DRM terén nyújtott teljesítményét itt kísérték szorosan figyelemmel. 
Emiatt a Bizottság jóval kevésbé aktívan lépett fel ezen a területen, mivel az államháztartási gazdálkodási csoport – 
Bizottság által is látogatott – ülésein csak az adózási alcsoport által hozott főbb következtetéseket tárgyalták meg.6. háttérmagyarázat
30 Észrevételek 
A párbeszédek koordinálása általában megfelelő volt a fejlesztési 
partnerek között, azonban az országok nehéz helyzete miatt nem ker ült 
sor rendszeresen ilyen párbeszédekre
56 
A Bizottság a partnerországokban szorosan együttműködött a költségvetés-támo -
gatást nyújtó más adományozókkal51. Az adományozók vagy előzetes találkozókat 
szerveztek, vagy előzetesen egyeztettek52 a közös tervezésről vagy az áttekintő 
találkozókról, amelyeken azután ismertették és megvitatták álláspontjaikat és köze -
lítették nézeteiket. A makrogazdasági és adóügyi helyzetre, a főbb hiányosságokra, 
a reformok haladására és a kormányzati törekvések sikerességére vonatkozó bizottsá -
gi elemzések általában összhangban voltak az IMF, illetve az érintett országban jelen 
lévő más szereplők által készített értékelésekkel.
57 
A Közép-afrikai Köztársaságban, Nigerben és Sierra Leonéban53 – az országok nehéz 
helyzete miatt – nem került rendszeresen sor az annak értékeléséhez szükséges 
szakpolitikai párbeszédre, hogy a kormányzatok megfeleltek-e a hazai bevételek 
mozgósításával kapcsolatos feltételeknek. Ez csökkentette ezen összetevő alkalmas -
ságát arra, hogy gyorsan megállapítsa és kezelje a nem kielégítő előrehaladást (lásd: 
7. háttérmagyarázat ).51 Mauritániában az Unió volt 
ugyan az egyetlen 
költségvetés-támogatást 
nyújtó adományozó, az 
államháztartás irányításával 
kapcsolatos kérdéseket 
azonban valamennyi 
adományozó között 
megtárgyalták és 
összehangolták.
52 Szenegálban az adományozók 
külön weboldalt hoztak létre 
a kommunikációhoz.
53 Ellenőrzésünkig a  Bizottság 
még nem végezte el Mali 
előrehaladásának értékelését 
a hazai bevételek 
mozgósításával kapcsolatos, 
releváns feltételek alapján, 
mivel ezek a feltételek csak 
a 2016-os és 2017-es változó 
összegű részlet folyósítására 
vonatkoztak.
Példák a rendszeres párbeszéd hiányára
A Közép-afrikai Köztársaságban a 2010-ben létrehozott szakpolitikai párbeszéd keretei a 2012-es politikai válság kezde -
te óta nem működtek. 2014 márciusában bizottságot hoztak létre a hazai bevételek mozgósítását is magában foglaló 
államháztartási reform figyelemmel kíséréséhez. Az adományozók ugyan többször is emlékeztették a hatóságokat 
ezzel kapcsolatos feladataikra, a bizottság mindössze egyszer, 2014 végén ült össze. A 2015-ös változó összegű részlet 
folyósításához szükséges, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos két feltétel kormányzat általi teljesítésével kap -
csolatban a bizottság feladatait és a párbeszéd folyamatát ezért a kincstári bizottságnak kellett átvennie, noha ez nem 
szerepelt a feladatmeghatározásában.
Sierra Leonéban a 2014–2015-ös időszakban a szakpolitikai párbeszédet az ebolaválság miatt meg kellett szakítani. 
Ezenfelül az ország számára a 2002–2015-ös időszakban nyújtott költségvetés-támogatás értékelése54 azt állapította 
meg, hogy az adóigazgatási reformokat nem támogatta ugyanolyan magas szintű párbeszéd és elkötelezettség, mint 
néhány más – nagyobb előrehaladást tanúsító – területen (EITI, ingyenes egészségügyi ellátást célzó kezdeményezés). 
Az adóigazgatás összességében nem kapott kellő hangsúlyt a teljesítményértékelési keretre vonatkozó párbeszéd 
folyamatában.
Nigerben az adományozói közösség ismételt kérései ellenére a költségvetés-támogatási koordinációs csoport minded -
dig nem volt működőképes, mivel két minisztérium nem jutott egyetértésre az adományozók koordinációs feladatainak 
elosztásával kapcsolatban. Nem jött létre közös keretrendszer a feltételek teljesítése terén tett haladás figyelemmel 
kíséréséhez sem. A Bizottság arról is beszámolt, hogy nehézséget jelentett számára a kormány képviselőivel való 
találkozás, továbbá hogy az adományozók ajánlásait nem ültették át a gyakorlatba. A kormányzat és a Bizottság közötti 
megállapodás alapján a 2013-as változó összegű részletet egy olyan, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos fel -
tételhez kötötték, amely a nemzeti jogszabályok értelmében nem végrehajtható intézkedéseket írt elő (lásd: 4. háttér -
magyarázat ). Ebben az esetben a szakpolitikai párbeszéd során nem észlelték ezt a problémát.
54 Független értékelés a Sierra Leonénak a 2002–2015-ös időszakban nyújtott költségvetés-támogatásról (végleges jelentés, 2016. április).7 . háttérmagyarázat
31 Észrevételek 
A költségvetés-támogatási szerződések kapacitásfejlesztési 
összetevője csak ritkán irányult a hazai bevételek 
mozgósítására
58 
Az adminisztratív kapacitás döntő szerepet játszik a bevételek eredményes mozgó -
sításában a Szubszaharai-Afrika országaiban. Noha a költségvetés-támogatás kapa -
citásfejlesztési összetevője viszonylag kicsi a Bizottság által a DRM-mel kapcsolatos 
kapacitásfejlesztési szükségletek kezeléséhez alkalmazott más módokhoz képest, 
a költségvetés-támogatási iránymutatások az adóreform , az adóigazgatás  és a ter-
mészeti erőforrásokkal való gazdálkodás  területeit mégis nagy jelentőségű kapaci -
tásfejlesztési területekként határozzák meg. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság a költ -
ségvetés-támogatási szerződések révén milyen mértékben orvosolta a DRM-mel 
kapcsolatos kapacitásfejlesztési szükségleteket.
59 
Az államháztartási gazdálkodás csak tágabb területként részesült kapacitásfejlesztési 
célú költségvetés-támogatásban, amely többek közt a hazai bevételek mozgósításá -
hoz is biztosíthatott közvetett vagy közvetlen támogatást (lásd: 40. bekezdés). A 15 
vizsgált szerződésből kilenc (a következő hat országban: Zöld-foki-szigetek, Közép-af -
rikai Köztársaság, Mali, Mauritánia, Niger és Sierra Leone) összesen 60,4 millió eurót 
különített el kapacitásfejlesztésre, ami a költségvetés-támogatásra kötelezettség -
vállalásba vett teljes összeg 4,8%-át tette ki. A költségvetés-támogatás keretében 
azonban a Bizottság nagyon kevés forrást irányzott elő kifejezetten a hazai bevételek 
mozgósításával kapcsolatos kapacitásfejlesztésre – az általunk vizsgált szerződések 
közül mindössze egy irányult kapacitásfejlesztésre, összesen 3 millió euró összegű 
támogatással. A 8. háttérmagyarázat  részletesen ismerteti a  költségvetés-támo -
gatásnak a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos kapacitásfejlesztésre való 
korlátozott felhasználását.
A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos kapacitásfejlesztésre nyújtott 
csekély mértékű támogatás
A Közép-afrikai Köztársaságban számos adományozó technikai segítségnyújtási program keretében támogatja 
az átmeneti kormányt az államháztartás alapvető működésének helyreállításában. A 37458. sz. költségvetés-tá -
mogatási szerződésben 3 millió euró összegű támogatás szerepelt a bevételek biztosításához szükséges re -
formok végrehajtására. Ez volt a szerződés három pillére közül az egyik, amelynek célja – tekintettel az ország 
bizonytalan helyzetére – a szükséges szinergiák biztosítása volt. A támogatást azonban, amelynek célja más, 
e területen folyamatban lévő technikai segítségnyújtási projektek kiegészítése volt, a gyakorlatban soha nem 
vették igénybe.8. háttérmagyarázat
32 Észrevételek 
A Bizottság nem rendelkezett olyan megfelelő 
eszközökkel, amelyekkel bizonyítékot nyújthatott 
volna arról, hogy az uniós költségvetés-támogatás 
hozzájárult a hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósításához a partnerországokban
60 
Mióta a Bizottság új költségvetés-támogatási megközelítése 2012-ben hatályba 
lépett, ez a támogatási forma – más uniós kezdeményezésekkel együtt – a partneror -
szágokban a hazai bevételek hatékonyabb mozgósítását elősegítő fontos eszköznek 
bizonyult (lásd: 1. ábra ). Ebben a szakaszban megvizsgáltuk, hogy a Bizottság olyan 
mutatókat és értékelési technikákat alkalmazott-e, amelyek révén kimutatható volt, 
hogy a költségvetés-támogatás ténylegesen hozzájárult-e a hazai bevételek mozgósí -
tásához a vizsgált országokban.
61 
Megállapítottuk, hogy a Bizottság magas szintű hatásmutatókat alkalmaz. Ezek meg -
felelnek ugyan a hazai bevételek mozgósítása terén megvalósult általános haladás 
nyomon követésére, azonban sok külső tényező befolyásolhatja őket, és nem tudják 
rögzíteni, hogy mely outputok és végeredmények köthetők konkrétan a költségve -
tés-támogatáshoz. Emiatt nem jelzik egyértelműen, hogy a vizsgált országokban 
a költségvetés-támogatás – akár pozitívan, akár negatívan – hozzájárult-e a hazai 
bevételek mozgósításához.
62 
A Bizottság által a hazai bevételek mozgósítása terén tett előrelépések értékeléséhez 
hagyományosan alkalmazott mutató a GDP-arányos bevétel55, amely a beszedett be -
vételt az ország gazdasági teljesítményének függvényeként mutatja be. Megvizsgál -
tuk e mutató alakulását a 2007 és 2014 közötti időszakban. Noha ebben az időszak -
ban az arány a kilenc vizsgált országból hatban nőtt56, az értékek 2012 vége óta – az 
új megközelítés hatályba lépése óta – nem változtak számottevő mértékben (lásd: 
2. ábra ). Mivel azonban ennek a mutatónak az értékeit számos tényező befolyásolja, 
az értékek nem köthetők sem a költségvetés-támogatáshoz, sem más adományozói 
fellépéshez. Mauritániában például 2011 és 2012 között a mutató értéke jelentősen 
nőtt, főként mert a 2011-es kiviteli nyilvántartásban nagy összeggel szerepelt a bá -
nyászatból származó bevétel57. Ezzel ellentétben a Közép-afrikai Köztársaságban 
a mutató a politikai és biztonsági válságból adódóan 2012 után meredek zuhanás -
nak indult. Mozambikban a mutató 2012 és 2013 közötti változása a megszokottnál 
nagyobb volt, de ez elsősorban a gázkoncessziók eladásából származó extra tőkenye -
reségeknek volt betudható58.55 Ezt a mutatót az IMF és 
a Világbank is alkalmazza.
56 Ahhoz, hogy világosabb képet 
kapjunk, a bevételi aránynál 
figyelmen kívül hagytuk az 
adományozók által nyújtott 
támogatásokat.
57 Az IMF 12/323. sz. 
országjelentése, ötödik 
felülvizsgálat, 2012.
58 Az IMF 14/148. sz. 
országjelentése, második 
felülvizsgálat, 2014.
33 Észrevételek 
63 
Niger volt az egyetlen olyan ország, amelyre viszonylag egyenletes pozitív trend 
vonatkozott 2012 után. Az IMF szerint 2013-ban a növekedés főként az olajágazatból 
származó rendkívüli bevételeknek volt betudható. A többi ország többségében az 
időszakban változatosabban alakultak az adatok. 2. ábraA GDP-arányos bevétel alakulása, 2007–2014
Szubszaharai-AfrikaZöld-foki-szigetekSierra Leone*MauritániaRuandaKözép-afrikai Köztársaság*SzenegálMozambikNiger*Mali*
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200730
25
20
15
10
5
0
* DRM-mutatóval is rendelkező országok.
Forrás:  IMF Regional Economic Outlook (Regionális gazdasági kilátások), 2015. október. Mauritánia adatai: 2012-es, 2014-es és 2016-os African 
Economic Outlook (Afrika gazdasági kilátásai) / az Európai Számvevőszék számításai.
34 Észrevételek 
64 
A Bizottság által az adórendszerre jellemző javulás méréséhez használt egyéb 
mutatók a PEFA-keretrendszerből származnak. Megvizsgáltunk három, kifejezetten 
a hazai bevételek mozgósítására vonatkozó PEFA-mutatót59: ezek az adók átlátható -
ságával, nyilvántartásával és beszedésével kapcsolatos adatokat mérnek. A mutatók 
az adópolitika és az adóigazgatás fontos szempontjairól szolgáltatnak információkat. 
Ellenőrzésünk céljai tekintetében azonban kevés az információs értékük, mivel az 
új költségvetés-támogatási iránymutatások 2012-es jóváhagyását követő időszakra 
nézve csak két országban (Mauritániában és Sierra Leonéban) állnak rendelkezésre. 
Az 5. táblázat  az első (2006–2008) és a második (2010–2012) PEFA-értékelés között 
összességében javulást mutat60. Azon két ország helyzete, amelyekre vonatkozóan 
2012 utánra nézve információ áll rendelkezésre, a következő:
– A Mauritániáról szóló jelentés 2008-hoz képest egyik mutató tekintetében sem 
mutat javulást.
– Sierra Leone esetében 2010 óta csak az adóbeszedéssel kapcsolatos mutató 
javult jelentős mértékben.5. táblázat59 Bizottsági iránymutatások, 
37. o.: „A Bizottság leginkább 
a PEFA-PFM teljesítménymérési 
keretrendszert alkalmazza az 
államháztartási gazdálkodási 
rendszer minőségének 
értékeléséhez. A  PEFA-PFM 
teljesítménymérési keretrend -
szer hat fő dimenzióra osztott, 
összesen 28 mutató alkalmazá -
sával méri az államháztartási 
gazdálkodási rendszer 
működési teljesítményét és 
felméri, hogy az államháztartási 
gazdálkodás hiányosságai 
milyen valószínű hatással 
járnak középtávon a  költségve -
tési eredmények három 
szintjére.” A  PEFA-keretrend -
szerben az adóigazgatást négy 
mutató méri, melyek 
a következők: „összesített 
bevételek az eredetileg 
jóváhagyott költségvetéshez 
képest” (PI-3), „az adózók 
kötelezettségeinek átláthatósá -
ga” (PI-13), „az adózók 
nyilvántartására és az 
adómegállapításra irányuló 
intézkedések eredményessé -
ge”(PI-14) és „az adóbeszedés 
eredményessége” (PI-15).
60 A legutóbbi PEFA-értékelés éve 
országonként 2007 és 2014 
között változik.
A PEFA-értékek alakulása
PEFA1 mutatóPI-13 Az adózók kötelezett -
ségeinek és felelősségeinek 
átláthatóságaPI-14 Az adózók nyilvántartására 
és az adómegállapításra irányuló 
intézkedések eredményességePI-15 Az adóbeszedés 
eredményessége
Első 
közzétett 
jelentésMásodik 
közzétett 
jelentésHarmadik 
közzétett 
jelentésElső 
közzétett 
jelentésMásodik 
közzétett 
jelentésHarmadik 
közzétett 
jelentésElső 
közzétett 
jelentésMásodik 
közzétett 
jelentésHarmadik 
közzétett 
jelentés
Zöld-foki-szigetek 2007 – B 2007 – A 2007 – D+
Közép-afrikai Köztársaság22008 – D+ 2010 – C 2008 – D+ 2010 – C 2008 – D+ 2010 – D+
Mali22006 – C+ 2010 – B 2006 – C 2010 – C+ 2006 – C+ 2010 – C+
Mauritánia 2008 – B 2014 – B 2008 – C+ 2014 – C 2008 – D+ 2014 – D+
Mozambik 2006 – B 2008 – B+ 2010 – A 2006 – C+ 2008 – B 2010 – A 2006 – D+ 2008 – D+ 2010 – C+
Niger22008 – C 2012 – C+ 2008 – C 2012 – C 2008 – D+ 2012 – D+
Ruanda 2007 – A 2010 – A 2007 – B+ 2010 – A 2007 – D+ 2010 – D+
Szenegál 2007 – B 2011 – B 2007 – C+ 2011 – B 2007 – 2011 – D+
Sierra Leone22007 – C+ 2010 – B 2014 – B 2007 – C 2010 – B 2014 – B+ 2007 – D+ 2010 – D+ 2014 – B+
1  A PEFA-keretrendszer, amely az államháztartási gazdálkodás erősségeit és hiányosságait értékeli és jelentéseket készít ezekről, jelenleg 
31 teljesítménymutatót alkalmaz, és ezeket 94 „dimenzióra” bontja tovább. Minden mutató és dimenzió teljesítményét egy A-tól D-ig terjedő 
négypontos ordinális skálán értékelik.
2 DRM-mutatóval is rendelkező országok.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
35 Észrevételek 
65 
A fenti megállapítások alapján elmondható, hogy a Bizottság által alkalmazott magas 
szintű, kifejezetten a hazai bevételek mozgósítására vonatkozó mutatók a vizsgált 
országokban nem nyújtanak elegendő releváns információt arról, hogy a költségve -
tés-támogatás viszonylagosan mennyiben járul hozzá a hazai bevételek mozgósításá -
hoz. Észrevételeink egyeznek más közelmúltbeli, erre a támogatási módra vonatkozó 
értékelésekkel, amelyek nem tudtak semmilyen – sem pozitív, sem negatív – lényeges 
hatást kimutatni a hazai bevételek mozgósítására nézve. A DANIDA (dán fejlesztési 
együttműködés) által készített, 2014-ben közzétett értékelés több, a költségvetés-tá -
mogatási szerződésekkel kapcsolatos országtanulmányt, külön értékelést és temati -
kus tanulmányt tekintett át. Megállapítása szerint „úgy tűnik, hogy a költségvetés-tá -
mogatási műveletek nem gyakorolnak jelentős mértékű hatást a hazai bevételek 
beszedésének szintjére”. A holland külügyminisztérium szakpolitikák és műveletek 
értékelésével foglalkozó főosztálya (IOB) pedig 2011-ben, az előbbiekhez hasonlóan, 
a következőket állapította meg: nincs bizonyíték arra, hogy a költségvetés-támogatás 
„pozitív hatással járt volna az adóbevételre”61.
66 
A Sierra Leonéban 2002 és 2015 között nyújtott költségvetés-támogatás értékelése 
szintén nem volt kellően meggyőző a hazai bevételek mozgósítására gyakorolt hatás 
kérdésében: „a költségvetés-támogatással való kapcsolat előzetesen gyengének 
tűnik”62. Az értékelés megjegyezte azt is, hogy „nem bizonyult lehetségesnek ok-oko -
zati kapcsolat kimutatása azt illetően sem, hogy a költségvetés-támogatás visszatartó 
erővel bírna a bevételek mozgósításával szemben”.
67 
Annak kimutatásához, hogy a költségvetés-támogatási szerződések közvetlen hatást 
gyakorolnak-e a hazai bevételek mozgósítására, megfelelő adatgyűjtési eszközök 
kifejlesztésére, az adórendszer egyes konkrét területeinek részletes értékelésére, 
hosszabb időszakot felölelő összevetésre, valamint arra lenne szükség, hogy az elért 
eredményeket a költségvetés-támogatás egyes összetevőihez lehessen kapcsolni. 
Ilyen eszköz pl. a TADAT (lásd: 24. bekezdés), amely külön értékeléseket készít az 
országok adóigazgatási rendszeréről, folyamatairól és intézményeiről. Ez az eszköz 
azonban továbbra is kísérleti szakaszban van: eddig 17 országra vonatkozóan került 
sor az adórendszer fő összetevőinek értékelésére.61 Vizsgálatok a költségvetés-
támogatási értékelésekről, 
DANIDA (2014); és a holland 
külügyminisztérium 
szakpolitikák és műveletek 
értékelésével foglalkozó 
főosztályának (IOB) 2000–
2011-es vizsgálata 
a költségvetés-támogatásról.
62 Független értékelés a  Sierra 
Leonénak a  2002–2015-as 
időszakban nyújtott 
költségvetés-támogatásról, 
73. o.
36
 Következtetések és 
ajánlások
68 
A hazai bevételek mozgósítása (DRM) az államháztartási bevételeknek a hazai for -
rásokból – a beszedett adókból vagy nem adójellegű forrásokból – történő megter -
melését jelenti. A fejlődő országokban a hazai bevételek hatékonyabb mozgósítása 
döntő fontosságú a fenntartható fejlődés szempontjából: ez a tényező ezért az uniós 
fejlesztési politika egyik kiemelt területévé vált. Ezekben az országokban az Unió 
a hazai bevételek mozgósítását többféle módon támogatja, ezek egyike a költségve -
tés-támogatás. Az uniós fejlesztési támogatás mintegy 20%-a költségvetés-támoga -
tás révén kerül a kedvezményezettekhez, legnagyobb részben a Szubszaharai-Afrika 
országaihoz. A hazai bevételek hatékonyabb mozgósítása az egyike azon öt kulcsfon -
tosságú fejlesztési kihívásnak, amelyekre a Bizottság 2012-ben elfogadott új költség -
vetés-támogatási megközelítése is reagál.
69 
Ellenőrzésünk során megvizsgáltuk, hogy a Bizottság eredményesen alkalmazta-e 
a költségvetés-támogatási szerződéseket a hazai bevételek mozgósításának támoga -
tására a Szubszaharai-Afrika alacsony jövedelmű, illetve a középszintű jövedelműek 
alsó sávjába tartozó országaiban. Megállapítottuk, hogy a Bizottság új megközelítése 
növelte e támogatási forma alkalmasságát a hazai bevételek hatékonyabb mozgó -
sításának eredményes előmozdítására, de a tervezés és a végrehajtás során fellépő 
hiányosságok miatt ezeket a lehetőségeket nem lehetett teljes mértékben kiaknáz -
ni. A rendelkezésre álló adatok és értékelések számvevőszéki elemzése rámutatott 
ezenkívül arra is, hogy nincsenek olyan megfelelő monitoringeszközök, amelyek 
adatokat szolgáltatnának annak értékeléséhez, hogy a vizsgált országokban a költ -
ségvetés-támogatás összességében milyen mértékben járult hozzá a hazai bevételek 
hatékonyabb mozgósításához. Ezek alapján megállapítjuk, hogy a Bizottság minded -
dig nem alkalmazta eredményesen a költségvetés-támogatási szerződéseket a hazai 
bevételek mozgósításának támogatására  a Szubszaharai-Afrika alacsony jövedelmű, 
illetve a középszintű jövedelműek alsó sávjába tartozó országaiban.
37 Következtetések és ajánlások 
70 
A Bizottság költségvetés-támogatási műveleteinek megtervezésekor nem fordított 
kellő figyelmet a hazai bevételek mozgósítására. Az új megközelítés javulást jelent 
ugyan, mivel javította a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos értékelést 
a partnerországokban, és azt a kapcsolódó kockázatok elemzésével is kiegészítette, 
minderre azonban a gyakorlatban nem mindig került sor teljes körűen. Az országérté -
kelések alapvető fontosságúak a költségvetés-támogatás kialakítása szempontjából, 
mivel ezek segítségével a Bizottság könnyebben megállapíthatja, melyek azok a kri -
tikus kérdések, amelyeket a finanszírozás folyamán alkalmazott folyósítási feltételek, 
kapacitásfejlesztés és szakpolitikai párbeszéd révén kezelni kell. Az általunk vizsgált – 
más adományozókkal együttműködve készített – értékelések azonban nem tértek ki 
az adópolitika és az adóigazgatás egyes lényeges szempontjaira, noha ezt a Bizottság 
saját iránymutatásai kifejezetten megemlítik. Nem került sor továbbá az adómen -
tességgel, az adók beszedésével és az adótranszferrel, valamint a nem adójellegű, 
természeti erőforrásból származó bevételekkel kapcsolatos fő kockázatok értékelésé -
re (lásd: 19–38. bekezdés).
1. ajánlás – A hazai bevételek mozgósítására irányuló 
értékelés és kockázatelemzés megerősítése
a) Az új költségvetés-támogatási szerződések jóváhagyása és a támogatások folyó -
sítása előtt a Bizottság győződjön meg róla, hogy a hazai bevételek mozgósításá -
ra irányuló értékelések átfogóak-e, és hogy azokat következetesen alkalmazzák-e. 
Elsősorban azt ellenőrizze, hogy az értékelések az adópolitika és az adóigazgatás 
valamennyi megfelelő, a költségvetés-támogatási iránymutatásokban megemlí -
tett szempontjára kitérnek-e. Amennyiben a releváns statisztikák és adatok nem 
állnak rendelkezésre, ezt is szerepeltetni kell az értékelésekben, mivel ez értékes 
információval szolgálhat a partnerországok kapacitásfejlesztési szükségleteiről.
b) A Bizottság azonnali hatállyal egészítse ki kockázatértékelési keretrendszerét, 
szerepeltetve ebben a  nem adójellegű bevételekhez és az adómentességhez 
kapcsolódó kockázatokat. A kockázatértékelés 38. kérdésének (adóbevételek) 
megválaszolásához használt adatforrásokat bővítse ki a PEFA adómegállapításra, 
illetve adóbeszedésre vonatkozó, PI-14 és PI-15 mutatóival. A hazai bevételek 
mozgósítására irányuló értékelésekhez lehetőség szerint a TADAT-ot is fel kell 
használni adatforrásként.
38 Következtetések és ajánlások 
71 
A 15 vizsgált költségvetés-támogatási szerződésből a Bizottság mindössze öt szerző -
dés esetében tette függővé a költségvetés-támogatási összegek folyósítását a hazai 
bevételek mozgósítását érintő reformok (DRM-reformok) teljesülésétől. Noha az 
adományozók közötti munkamegosztással indokolható lenne, hogy miért nincsenek 
kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek a költségve -
tés-támogatási szerződésekben, nem találtunk bizonyítékot arra, hogy ezt a döntést 
megelőzte volna annak értékelése, hogy más adományozók hogyan vizsgálják ezt 
a területet.
72 
Megállapítottuk továbbá, hogy a speciális feltételek nem minden esetben segítették 
elő eredményesen a hazai bevételek mozgósítását érintő reformokat, mivel azok vagy 
túl könnyen megvalósíthatók, vagy végrehajthatatlanok voltak, így nem ösztönözték 
a partnerországokat kellő mértékben a reformok megkezdésére. A jó kormányzással 
és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződésekben nem szerepeltettek kifejezetten a hazai 
bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket. Ez nincs összhangban a Bizottság 
azon nyilatkozatával, hogy az ilyen típusú költségvetés-támogatás esetén nagyobb 
hangsúlyt kell kapnia a hazai bevételek mozgósításának. A költségvetés-támoga -
tási szerződések valamennyi típusa esetében elmondható, hogy nem alkalmazták 
megfelelő mértékben a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételeket, ami 
ellentmondásban áll azzal a ténnyel, hogy a hazai bevételek mozgósításának elvileg 
központi szerepet tulajdonítottak (lásd: 39–47. bekezdés).
2. ajánlás – A kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával 
kapcsolatos folyósítási feltételek hangsúlyosabb alkalmazása
A jövőbeni költségvetés-támogatási szerződések esetében a Bizottság fordítson 
nagyobb figyelmet a hazai bevételek mozgósítására a változó összegű részletek 
folyósítási feltételei között, és ehhez:
a) a jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződések esetében helyez -
zen nagyobb hangsúlyt a hazai bevételek mozgósítására úgy, hogy alkalmazzon 
gyakrabban ezzel kapcsolatos feltételeket, különösen az olyan országokban, ahol 
ezt a területet nem fedik le megfelelően az uniós segítségnyújtás más formái, 
illetve más fejlesztési partnerek;
b) biztosítsa, hogy a változó összegű részletek folyósításához alkalmazott, a hazai 
bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek eredményesen segítsék elő a vo -
natkozó célkitűzést, és megvalósíthatók, illetve végrehajthatók legyenek, hogy 
a partnerországokat nagyobb valószínűséggel tudják megfelelően ösztönözni 
a reformmenetrend folytatására.
39 Következtetések és ajánlások 
73 
Éves költségvetés-támogatási jelentéseiben a Bizottság hasznos számszerűsített 
áttekintést nyújt az uniós költségvetés-támogatási szerződések végrehajtásáról. Ezzel 
szemben, bár az új költségvetés-támogatási megközelítés központi szerepet tulajdo -
nít a hazai bevételek mozgósításának, a jelentések nem tartalmaznak kellő informá -
ciót arról, hogy az Unió e támogatási forma keretében ezt hogyan mozdítja elő (lásd: 
48–49.  bekezdés).
3. ajánlás – Részletesebb beszámolás arról, hogy a hazai 
bevételek hatékonyabb mozgósításához hogyan használják 
fel a költségvetés-támogatást
2017-től kezdve a Bizottság a költségvetés-támogatási jelentéseiben nyújtson több 
információt arról, hogy a költségvetés-támogatási szerződéseket hogyan használja fel 
a hazai bevételek mozgósításához. A jelentések elsősorban a hazai bevételek mozgó -
sítását mint egyedi célkitűzést tartalmazó szerződések számáról, típusáról és érté -
kéről ismertessenek adatokat, valamint tartalmazzanak esettanulmányokat is arról, 
hogy a költségvetés-támogatás hogyan járul hozzá a hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósításához a partnerországokban.
74 
A hazai bevételek mozgósítása terén folytatott szakpolitikai párbeszéd célzottabb 
volt akkor, ha azt konkrét feltételek is kísérték, mivel a feltételek meghatározása, 
megvitatása, majd figyelemmel kísérése átfogó tárgyalásokat tett szükségessé 
a partnerországokkal. A nehéz helyi feltételek miatt azonban nem került sor rend -
szeresen szakpolitikai párbeszédre, és ez csökkentette az eszköz potenciálját arra, 
hogy gyorsan megállapítsa és kezelje a nem kielégítő előrehaladást. A Bizottság nem 
dolgozott ki stratégiákat a szakpolitikai párbeszédeknek a hazai bevételek mozgó -
sításához kapcsolódó kérdések, valamint meghatározott prioritások, célkitűzések, 
résztvevők és dátumok mentén történő strukturálásához (lásd: 50–57. bekezdés).
4. ajánlás – A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatban 
folytatott szakpolitikai párbeszéd elmélyítése
A Bizottság hagyjon jóvá stratégiákat a jövőbeni költségvetés-támogatási szerző -
désekkel kapcsolatos párbeszéd folytatásához, és ezekben egyértelműen adja meg 
a következőket: a kezelendő problémák (köztük a hazai bevételek mozgósítása), 
a résztvevők, a várt eredmények és az indikatív ütemterv. A Bizottság ezt követően 
értékelje, hogy milyen mértékben teljesültek a párbeszédre vonatkozó stratégiájának 
céljai.
40 Következtetések és ajánlások 
75 
Az adminisztratív kapacitás a bevételek eredményes mozgósításának fontos szem -
pontját jelenti  a Szubszaharai-Afrika országaiban. Az uniós költségvetés-támoga -
táson belül csak nagyon kis szerep jutott a kapacitásfejlesztési szükségletek kielé -
gítésére irányuló finanszírozásnak: a vizsgált szerződések összértékének mindössze 
0,2%-át tették ki a közvetlenül és kizárólag a bevételek mozgósítására előirányzott 
kapacitásfejlesztési források. Ezt az összeget ráadásul az érintett partnerország soha 
nem használta fel (lásd: 58–59. bekezdés).
5. ajánlás – A kapacitásfejlesztés fokozott alkalmazása 
a hazai bevételek hatékonyabb mozgósítása érdekében
Minden olyan jelenlegi és jövőbeni költségvetés-támogatási szerződés esetében, ame -
lyek a hazai bevételek mozgósítására elkülönített kapacitásfejlesztési összetevővel ren -
delkeznek, a Bizottság tájékoztassa a partnerországokat e támogatás elérhetőségéről 
és segítse elő annak használatát, különösen az olyan kapacitásfejlesztési szükségletek 
kielégítése tekintetében, amelyeket más adományozók még nem kezeltek.
76 
Jelenleg nem állapítható meg közvetlen kapcsolat a költségvetés-támogatás és 
a hazai bevételek mozgósítása terén megfigyelhető előrehaladás között. A hazai 
bevételek mozgósítása terén megtett előrelépések nyomon követéséhez a Bizottság 
rendelkezésére álló elérhető adatok olyan magas szintű hatásmutatók, amelyek szá -
mos külső tényezőtől is függenek, és mint ilyenek, nem adnak pontos képet a költ -
ségvetés-támogatás által kiváltott outputokról és végeredményekről. Észrevételeink 
egyeznek más, erre a támogatási módra vonatkozó, a közelmúltban készült értékelé -
sekkel, amelyek nem tudtak semmilyen – sem pozitív, sem negatív – lényeges hatást 
kimutatni a hazai bevételek mozgósítására nézve (lásd: 60–69. bekezdés).
6. ajánlás – A költségvetés-támogatás hatásának felmérése
A Bizottság a költségvetés-támogatásra vonatkozó jövőbeni értékeléseiben töreked -
jen – részletesebb adatokon alapuló – egyértelmű következtetés szerepeltetésére 
arról, hogy a költségvetés-támogatási műveletek hogyan járulhattak hozzá a kedvez -
ményezett országokban a hazai bevételek hatékonyabb mozgósításához. Az értékelé -
sek különösen térjenek ki arra, hogy mekkora hozzájárulás valósulhatott meg a hazai 
bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek révén.
A jelentést 2016. december 13-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN szám -
vevőszéki tag elnökölte III. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Klaus-Heiner LEHNE
 elnök

41
 Mellékletek
A költségvetés-támogatás mértéke az összes kétoldalú ODA-kötelezettségvállalás -
hoz képest
2010 2011 2012 2013 2014
Belgium 0,77% 0,72% 2,30% 3,19% 2,50%
Cseh Köztársaság n.a. 0,00% 0,00% 0,09% 1,52%
Dánia 6,06% 6,08% 2,19% 0,00% 3,83%
Németország 2,33% 5,08% 0,76% 0,28% 1,29%
Írország 14,31% 10,76% 11,82% 8,13% 2,30%
Görögország 2,12% 2,78% 3,99% 0,00% 1,04%
Spanyolország 5,82% 2,82% 0,92% 3,25% 1,33%
Franciaország 2,37% 6,25% 1,86% 4,73% 2,86%
Olaszország 0,55% 0,04% 0,68% 1,09% 1,28%
Luxemburg 0,00% 0,49% 0,55% 0,66% 3,21%
Hollandia 2,73% 0,78% 0,00% 0,00% 0,67%
Ausztria 1,03% 1,78% 1,91% 0,70% 0,69%
Lengyelország 0,00% 0,00% 0,00% 0,00% 0,00%
Portugália 1,33% 1,16% 0,94% 0,94% 0,55%
Szlovénia n.a. n.a. 0,05% 0,00% 0,00%
Szlovákia 0,00% 0,00% 0,00% 0,00% 0,00%
Finnország 3,25% 2,71% 8,16% 1,99% 3,75%
Svédország 0,38% 0,36% 0,00% 3,33% 2,39%
Egyesült Királyság 4,06% 6,97% 4,79% 3,84% 1,65%
Uniós intézmények 18,20% 8,61% 12,02% 12,31% 9,31%
EU-átlag 3,63% 3,02% 2,65% 2,23% 2,01%
EU-átlag az intézmények nélkül 2,77% 2,71% 2,15% 1,70% 1,62%
Forrás:  http://stats.oecd.orgI. melléklet
42 Mellékletek 
Az ellenőrzésre kiválasztott országok és költségvetés-támogatási szerződések1
OrszágKötelezett -
ség-válla -
lásba vett 
összeg  
(euró)A költségvetés-támoga -
tási szerződés típusaHatározat 
hiv. számaDRM-re 
vonatkozó 
mutatókA DRM-től függ  
(euró)Kiegészítő 
támogatás 
a költségve -
tés-támogatási 
programon belül  
(euró)
1 Zöld-foki-szigetek 34 000 000 Jó kormányzás és fejlesztés 23892 nem 0 4 500 000
2 Közép-afrikai Köztársaság 33 000 000 Államépítés 37458 nem 0 3 000 000
3 Közép-afrikai Köztársaság 40 000 000 Államépítés 38108 igen 3 000 000 0
4 Mali 225 000 000 Államépítés 24692 nem 0 10 000 000
5 Mali 220 000 000 Államépítés 38388 igen 16 000 000 4 000 000
6 Mauritánia 46 000 000 Államépítés 22576 nem 0 7 300 000
7 Mozambik 200 000 000 Jó kormányzás és fejlesztés 38077 nem 0 0
8 Niger 141 000 000 Államépítés 24422 igen 6 000 000 11 000 000
9 Ruanda 40 000 000 Ágazati reform 23259 nem 0 4 000 000
10 Ruanda 30 000 000 Ágazati reform 24780 nem 0 2 000 000
11 Ruanda 4 000 000 Ágazati reform 37416 nem 0 0
12 Szenegál 53 500 000 Ágazati reform 24569 nem 0 5 000 000
13 Szenegál 60 050 000 Ágazati reform 38172 nem 0 3 000 000
14 Sierra Leone 35 920 000 Államépítés 24389 igen 2 700 000 1 620 000
15 Sierra Leone 85 000 000 Államépítés 37419 igen 5 000 000 5 000 000
Mindösszesen 1 247 470 000 32 700 000 60 420 000
A DRM-mel kapcsolatos feltételek a kiválasztott szerződésekben
Kötelezettség-válla -
lásba vett összeg  
(euró)% Szerződések száma %
DRM-mel kapcsolatos feltételeket nem tartalmazó költségvetés-támo -
gatási szerződések532 470 000 42,68% 10 66,67%
DRM-mel kapcsolatos feltételeket tartalmazó költségvetés-támogatási 
szerződések715 000 000 5 7, 32 % 5 33,33%
A kiválasztott szerződések típusa
Kötelezettség-válla -
lásba vett összeg  
(euró)% Szerződések száma %
A jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződések 234 000 000 19% 2 13%
Az ágazati reformokkal kapcsolatos szerződések 187 550 000 15% 5 33%
Államépítési szerződések 825 920 000 66% 8 54%
1 A „Költségvetés-támogatási műveletek: a kötelezettségvállalások és a folyósítások nyomon követése, 2014–2015” című bizottsági táblázat, 
CRIS-adatok, számvevőszéki vizsgálat.
Forrás:  Európai Bizottság; Európai Számvevőszék (számítás).II. melléklet
43 A Bizottság és  
az EKSZ válaszai
Összefoglaló
III
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hazai bevételek mozgósításának (DRM) megerősítése megfelelő volt a költségvetés-tá -
mogatás kialakítása és alkalmazása terén. Hatásai középtávon – körülbelül 5–10 éven – belül várhatóak.
IV
Azon értékelések, amelyekre a Számvevőszék hivatkozik, hasznos koncepciók a hazai bevételek mozgósítását tekintve, 
néhányuk azonban (például az adómentességek költsége és hatása, valamint az adózási erőfeszítés) csak alkalmanként áll 
rendelkezésre kutatási anyagokban, és egyetlen intézmény sem állítja elő azokat módszeresen. A műveletek előkészítése 
során végzett értékeléseknek figyelembe kell venniük az ország helyzetét – az államépítéssel kapcsolatos szerződések -
nél –, továbbá az adatok és információk elérhetőségét.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DRM-re megfelelő figyelmet fordítottak a költségvetés-támogatási műveletek 
kialakításakor.
V
Annak ellenére, hogy a közlemény és az iránymutatás fokozottabb figyelmet szentelnek a DRM-nek (egyike az 5 fő keze -
lendő fejlesztési kihívásnak), nem követelik meg, hogy minden művelet rendelkezzen a DRM-mel kapcsolatos, jól megha -
tározott céllal. A DRM-re fordított figyelem az adott ország körülményeitől, a művelet természetétől és a hazai bevételek 
hatékonyabb mozgósítására rendelkezésre álló lehetőségektől függ.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DRM módszeres értékelésre került minden költségvetés-támogatási szerződésben – 
még ha az nem minősül is a különböző részletekben történő folyósításhoz kapcsolódó mutatónak. A teljesítményértéke -
lési keret összes mutatóját – nem csupán a különböző részletekben történő folyósításhoz kapcsolódó mutatókat – gondo -
san figyelemmel kísérik a költségvetés-támogatási művelet keretén belül.
VI
A szakpolitikai párbeszédek előkészítése és a megvalósítás módjának eldöntése során figyelembe kell venni az ország 
jelenlegi helyzetét és a politikai érzékenységet, valamint bizonyos szempontok titkos mivoltát is.
Az uniós küldöttségek munkatársai fenntartották a szakpolitikai párbeszédet még a válsággal küszködő országok 
rendkívül nehéz körülményei között is. A szakpolitikai párbeszédek rendszerességét és formai megvalósítását a fennálló 
körülményekhez igazították.
VII
Az EU költségvetés-támogatás szerződései módszeresen foglalkoznak a kapacitásigényekkel, és a támogatás gyakran 
a finanszírozási megállapodás részét képezi. Ezt különálló kapacitásfejlesztési tevékenységek egészítik ki, amelyeket pro -
jekteken, illetve egyéb műveleteken keresztül finanszíroznak regionális vagy globális szinten. A vizsgált mintában csupán 
egy csekély elem volt közvetlenül a DRM-re előirányozva, azonban a kapacitásépítő tevékenységek rendkívül nagy része 
az államháztartási gazdálkodást célozza, amely a DRM-et is magában foglalja.
Annak bizonyítása, hogy a költségvetés-támogatás hozzájárult a DRM-hez és az egyéb célkitűzésekhez, analitikusan 
összetett kérdés, amelyet a Bizottság az OECD/DAC költségvetéstámogatás-értékelési módszertanának keretén belül 
kezel.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 44
Bevezetés
02
A Bizottság elismeri, hogy elsősorban maguk az országok felelősek bevételi rendszereik és szakpolitikáik megtervezésé -
ért, saját gazdasági és politikai körülményeiknek, illetve választásaiknak megfelelően. Ezek a választások hatással vannak 
az adóalap szélességére.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közvetett és közvetlen adók megfelelő szintjének és a köztük lévő egyensúlynak, az 
adóalap mértékének és az adóteher megoszlásának beállítása a partnerországok feladata, figyelembe véve a gazdaság 
szerkezetét, a fenntartható bevételek generálásának esélyét, valamint az ország szociális szükségleteit. Szükség esetén 
a Bizottság szakpolitikai párbeszédet folytat.
03
A Bizottság egyetért ugyan azzal, hogy a fenntartható fejlődés elérésének érdekében szükség van a hazai bevételek moz -
gósítására, azonban azt is be kell látni, hogy az adórendszereket gyakran az állami szuverenitás ügyeként kezelik, és ezért 
politikailag érzékeny területnek számítanak.
1. háttérmagyarázat – A költségvetés-támogatás révén kezelendő fő fejlesztési 
kihívások
5)
A Bizottság egyetért azzal, hogy a DRM a fő fejlesztési kihívások egyike, bizonytalan helyzetekben azonban nem mindig 
tartozik a politikai, illetve szakpolitikai párbeszéd közvetlen prioritásai közé. Fontos a reformok megfelelő sorrendje.
2. háttérmagyarázat – Az Európai Bizottság által nyújtott költségvetés-támogatás 
formái
1. A jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződések
Az új szakpolitika nyomán létrehozott, a Szubszaharai-Afrika országaival kötött jelenleg érvényes jó kormányzással és 
fejlesztéssel kapcsolatos szerződések száma az említett 17 szerződésből 6. A fennmaradó 11 művelet általános költségve -
tés-támogatás, amelyek különböznek a jó kormányzással és a fejlesztéssel kapcsolatos szerződésektől, és az új iránymuta -
tás előtt köttettek.
Észrevételek
19
Az iránymutatásban hasznos koncepciók találhatók a hazai bevételek mozgósításáról. E koncepciók egy részét (például az 
adómentességek költsége és hatása, adózási erőfeszítés) csak alkalmanként becslik meg, kutatási dokumentumok része -
ként, és egyetlen intézmény sem állítja elő azokat módszeresen. Minden értékelés figyelembe veszi az ország helyzetét és 
kihívásait, valamint az adatok és információk elérhetőségét.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 45
20
Az iránymutatás tisztázza a szakpolitikai területeket, beleértve a gyakorlati eszközöket és a tudományos koncepciókat 
is, annak érdekében, hogy a lehető legátfogóbb képet fesse arról, hogy melyek a leglényegesebb szempontok a DRM 
értékelése során. Az értékelés elvégzésénél azonban figyelembe kell venni az ország helyzetét, a DRM-mel kapcsolatos 
kihívásokat, valamint az adatok és információk elérhetőségét és hozzáférhetőségét is. Ezeket a tudományos koncepciókat 
nem feltétlenül kell módszeresen használni, csupán akkor, ha lehetőség van rá.
21
Az államépítéssel kapcsolatos szerződések esetében figyelembe kell venni a 9. melléklet 4.1. pontjának végét is, amely 
egyértelműen kimondja, hogy „az iránymutatásban leírt, a támogathatósági kritériumok értékelésére vonatkozó alapel -
vek az államépítéssel kapcsolatos szerződésre is vonatkoznak. Azonban a támogathatóság és az alapvető feltételek meg -
valósítás során történő teljesítésének értékelésekor adott esetben változhat a fókusz a bizonytalan helyzetekre jellemző 
hiányosságokhoz való alkalmazkodás érdekében.”
Szintén figyelembe kell venni a 4.2. pontot is az államépítéssel kapcsolatos szerződések szerkezetét illetően: „A tapasz -
talat azt mutatja, hogy a bizonytalan helyzetben lévő országoknak nyújtott hatékony támogatás azt jelenti, hogy már 
a korai szakaszban be kell kapcsolódni és fel kell készülni a hosszú távú együttműködésre, kihasználva a pontos sorrend 
szerinti, kapacitásnövelésre szabott reformok filozófiáját, amelyek segítik az országok hatóságait a lakosság számára 
„gyors győzelmek” biztosításában, valamint e folyamat közben az állam törvényességének építését. Ez a megközelítés 
feltételezi annak figyelembevételét, hogy egy bizonytalan helyzetben vagy átmeneti időszakban lévő állam a valóságban 
mit képes teljesíteni egy adott időkereten belül.”
22
E koncepciók egy részét (például az adómentességek költsége és hatása, adózási erőfeszítés) csak alkalmanként becslik 
meg, kutatási dokumentumok részeként, és az adatokat egyetlen intézmény sem állítja elő módszeresen. Az ország hely -
zetét az államépítéssel kapcsolatos szerződés előkészítésekor, valamint az adatok és információk elérhetőségét minden 
értékelésnek figyelembe kell vennie.
23
A TADAT az adóhatóságok értékelésére használható fontos értékelő eszköz, amely 2014, valamint 2015 során kísérleti ver -
zióként volt használatban, 2015 végi hivatalos megjelenése előtt. A Bizottság aktív, vezető szerepet játszott ezen eszköz 
létrehozásában, és egy több adományozó által finanszírozott IMF-es alap keretében továbbra is pénzügyileg támogatja 
a TADAT titkárságot.
25
Az iránymutatás említést tesz további tudományos koncepciókról is annak érdekében, hogy a lehető legátfogóbb képet 
fesse arról, hogy melyek a leglényegesebb szempontok a DRM értékelése során.
„[…] az adómentesség átfogó költségével és hatásával kapcsolatos információk […], valamint az adózási erőfeszítés 
becsült mérték[e]” olyan elemzések, amelyeket még az OECD országaiban sem végeznek rendszeresen, sem az IMF, sem 
más nemzetközi szervezet. A költségvetés-támogatási iránymutatás a rendelkezésre álló információk és diagnosztikák 
keretein belül megköveteli az országok elemzését.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 46
26
A költségvetés-támogatási iránymutatás 11. melléklete (DRM) kihangsúlyozza, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre spe -
ciális eszköz ahhoz, hogy megbízható elemzés készülhessen az adópolitikákról, illetve az adóigazgatási kapacitásokról. 
Azonban számos eszköz és mutató által nyerhetünk betekintést az adórendszerekbe. Különösen az adóbevételek aránya, 
az adózási erőfeszítések és az adórendszer tükrözhetik jól egy adott ország teljesítményét hazai bevételeinek mozgósítá -
sára való képessége szempontjából.  
Valójában az IMF időnként számításokat végez az imént említett értékelésekről, azonban ezek összetettek, és rendszerint 
viszonylag kifinomult eszközökre támaszkodnak (egy ökonometriai módszerre, nevezetesen a hatékonyhatár-elemzésre). 
Ez a módszertan önmagában is kritikák célpontja azon az alapon, hogy erős feltételezésekkel él. Általánosságban elmond -
ható, hogy egy ilyen adóerőfeszítési becslés (az egyéb idetartozó mutatókat – amelyek egy sor kritikus mutatóhoz kap -
csolódnak az adóigazgatásokat illetően – a folyamat közben becsülik meg) elkészítéséhez egy szakértőkből álló küldött -
ség egy-két hetes helyszíni munkája, illetve a kezdeti szakaszban egy rezidens szakértő munkája szükséges. A Bizottság 
szoros együttműködést folytat az IMF-fel és egyéb nemzetközi szervezetekkel annak érdekében, hogy jobban megértsék 
a partnerországok valós adóügyi helyzetét. Ezzel a szaktudással alapvetően az IMF rendelkezik, és a Bizottság akkor hasz -
nál fel adatokat, amikor ilyen kutatási tanulmány keretében előállítják azokat.
27
Arról, hogy néhány esetben nem álltak rendelkezésre adatok, lehetséges, hogy a Bizottság nem számolt be kifejezetten. 
Az ország helyzetéről készült elemzésből azonban ez nyilvánvalóvá válik, és nem kell évente megismételni.
28
Amennyiben a Bizottság közvetlen és átfogó támogatási programban vesz részt, az adóhatóságok személyzeti és anyagi 
szükségleteinek módszeres elemzése a témához tartozó információnak számíthat. Azonban ha az ilyen támogatást más 
partnerek nyújtják, ez az információ kevésbé releváns vagy hozzáférhető a Bizottság számára.
A költségvetés-támogatási iránymutatás 11. melléklete említést tesz a személyzeti és anyagi szükségletekre vonatkozó 
információk hasznosságáról, azonban ez a melléklet alapvetően háttérinformációkat tartalmaz a hazai bevételek mozgó -
sításáról, és széleskörű leírást nyújt a lehetséges eszközökről és koncepciókról.
29
A korrupció és a csalás elleni küzdelem szerves részét képezi a Bizottság költségvetés-támogatásának. A Bizottság értéke -
lést készít a partnerország kormányának az államháztartási gazdálkodás javításáért és a korrupció elleni küzdelemért tett 
erőfeszítéseiről. A kockázatok és enyhítő intézkedések strukturált módon való figyelemmel kísérésére, beleértve a korrup -
ciót és a csalást is, egy kockázatkezelési keretrendszer van használatban.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az adóval kapcsolatos információkhoz való hozzáférés a költségvetés átláthatósága és fel -
ügyelete támogathatósági kritériumainak keretében kerül értékelésre. Nagy hangsúlyt fektet a költségvetési átláthatósági 
indexre és a PEFA-keretrendszerre (különösképpen a PI-10 „A főbb költségvetési információkhoz való nyilvános hozzáfér -
hetőség”). Szükség esetén a releváns szempontokra vonatkozó részletesebb elemzések készülhetnek, például az adóügyi 
jogszabályokkal és az adókedvezményekkel kapcsolatos információk nyilvános elérhetőségéről.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 47
30
A Bizottság támogatja a fejlődő országokat a transzferár-képzési problémák megoldásában, globális és nemzeti szinten 
egyaránt.
E problémákat illetően a nemzetközi figyelem fokozatosan nőtt az elmúlt évek során, különösen 2013 és a G20-OECD adó -
alap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) foglalkozó átfogó cselekvési tervének bemutatása óta, amely 2015 
végén lépett életbe, és a Bizottság globális szintű támogatását élvezi. A Bizottság támogatja a fejlődő országok további 
bevonását e magas szintű nemzetközi tárgyalásokba, továbbá várható, hogy a megfelelő jelentések megerősítésére kerül 
sor.
A Bizottság szintén támogatja a költségvetési kérdések regionális hálózatait, a transzferár-képzéssel foglalkozó háromol -
dalú kezdeményezést, továbbá IMF kezdeményezéseken keresztül (regionális technikai segítségnyújtási központ, adó -
politika-igazgatási alap és természeti erőforrások bősége) is nyújt támogatást. Ezek globális problémák, amelyeket ezen 
a szinten jelentenek. Az országértékelések nem összpontosítanak például az ENSZ adóügyi bizottságának támogatására, 
amely a fejlődő országoknak kíván nagyobb hangot adni a nemzetközi ügyekben.
33
A kockázatkezelési keretrendszer (RMF) olyan belső igazgatási segédeszköz, amely az adott országban azonosítható fő 
kockázatok öt kategóriáját összegzi, azaz nem a mély, átfogó felmérések helye. A DRM-re fordított figyelem az adott 
ország körülményeitől és a  művelet természetétől függ.
34
A DRM-hez kapcsolódó problémákkal bizonyos mértékig egyéb kérdések, elsősorban a makrogazdasági stabilitásról, az 
exogén sokkokról, illetve a csalásokról és korrupcióról szóló kérdések is foglalkoznak; ilyen kérdés főként a kockázati kér -
dőív 21. (adópolitika), 24. (az adósság fenntarthatósága), 28. (MTFF), 33. (éves költségvetés) és 41. (korrupció) kérdése.
35
Az RMF kérdőív információforrásként az államháztartási gazdálkodásra vonatkozó értékelésekre is hivatkozik. A szándék 
az volt, hogy az elemzés ne pusztán a PI3-on alapuljon. A Bizottság mindazonáltal egyetért a Számvevőszékkel, és az RMF 
legfrissebb változatában, az információforrásokra vonatkozó útmutatásban konkrét hivatkozás történik a többi PI-re.
36
Sierra Leonéban az adók beszedésével kapcsolatos kockázat csak egy évben, 2014 vége 2015 folyamán, közvetlenül az 
ebolaválság után volt magas. Az ezt megelőző és követő években a kockázat alacsonyabb volt.
38
Az RMF a hangsúlyt a költségvetés-támogatási műveletek más kihatásokkal is rendelkező fő kockázataira helyezi. A bevé -
telek beszedésének szintje közvetlen hatással van a makrogazdasági stabilitásra, az adósság fenntarthatóságára, valamint 
a költségvetési tartalékokra. Ezek fontos kockázati tényezők, amelyekkel az RMF 20., 21., 24. és 26. kérdése foglalkozik.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 48
40
Az Európai Tanács által 2012-ben szintén támogatott dinamikus megközelítési koncepciónak része az egyes támogatható -
sági kritériumok terén történő előrehaladás globális értékelése. Ez az adott ágazatban mutatott előrehaladást magában 
foglalja, az egyes alágazatokban történőt azonban nem szükségszerűen.
A DRM a támogathatósági kritériumok (makrogazdasági stabilitás és államháztartási gazdálkodás) átfogó értékelésének 
keretrendszeréhez tartozó elemzés része. A Bizottság a DRM-hez kapcsolódó kérdéseket a kedvezményezett országgal 
folytatott szakpolitikai párbeszéd, valamint a teljesítményértékelés keretében veszi figyelembe.
42
Lásd a 40. pontra adott választ.
A konkrét mutatók kiválasztása a reformokról/ prioritásokról/ az egyes elemekhez rendelt fontosságról végzett elemzés/ 
értékelés/ a kedvezményezett országgal folytatott párbeszéd folyamatához és eredményéhez kapcsolódik.
43
Megjegyzendő, hogy Niger esetében a DRM-mel kapcsolatos feltételek összeállításának idején egy a jó kormányzással és 
a fejlesztéssel kapcsolatos szerződés (GGDC) keretében történt a költségvetés-támogatás biztosítása. A biztonság és az 
általános politikai helyzet gyors romlására adott válaszként a GGDC-t 2015-ben államépítéssel kapcsolatos szerződéssé 
(SBC) alakították át.
44
Mindegyik cselekvési dokumentum tartalmazza az adományozók listáját és intézkedéseit. Ez minden vonatkozó ágazatot 
magában foglal, az egyes alágazatokat azonban nem szükségszerűen.
45
A Bizottság által Sierra Leonéban támogatott reformok a következőkhöz kapcsolódtak: az adóhátralékok csökkentése, 
az adóbevallások gyorsabb nyilvántartásba vétele, a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó bevételek közzététele, 
a nemzeti ásványügyi hatóságra vonatkozó törvényjavaslat parlamentnek történő benyújtása, valamint a bányászati és 
feltárási engedélyek online adatbázisban történő közzététele. Mindezek komoly lehetőséget adtak a DRM hatékonyabbá 
tételére.
3. háttérmagyarázat – Olyan, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek, 
amelyek figyelmen kív ül hagyták a legrelevánsabb reformokat
Kimutatható, hogy a nyilvános elszámoltathatóság és az adatok egyeztetésén alapuló bevételjavítás egyik legjelentősebb 
mechanizmusa az adatok nyilvános elérhetőségének biztosítása, valamint az átláthatóság növelése a természeti erőfor -
rásokból származó bevételek tekintetében. A DRM támogatására szolgáló programnak részét képezik mind az azonnali 
hatást mutató, mind a közvetett, illetve középtávú intézkedések. Ennek része az adminisztratív eljárások DRM javulását 
elősegítő hatékonyabbá tétele is.
A 7 országértékelésből származó következtetéseket levonó összefoglaló költségvetés-támogatási értékelés (2014. szep -
tember) arra jutott, hogy a költségvetés-támogatással nem „vásárolhatók meg” a reformok. Ez még inkább érvényes az 
olyan helyzetekben, amelyekre a kormánynak nincs közvetlen befolyása. A szakpolitikai párbeszédnek ezekkel a problé -
mákkal is foglalkoznia kell, azonban a jogszabályok elfogadásának mint feltételnek az előírása nem számít bizonyítottan 
hatásos módszernek.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 49
A reformok jogszabályi alapját e reformok előtt kell elfogadni. Ha az említett reformok megvalósítását a jogszabályi ala -
pok jóváhagyása előtt erőltetik, az kontraproduktív lehet. Az adományozók nem kényszeríthetik ki a reformokat; ehelyett 
olyan folyamatokban kell közreműködniük, amelyekhez a partnerországban mutatkozik lendület és hajlandóság.
Az ellenőrzési jelentés által vizsgált időszakban a legutóbbi költségvetés-támogatási műveletet az ebolaválság 
csúcspontjának idején készítették elő, amikor egyúttal a vasércbevételek is drasztikus esést mutattak. A várhatóan 
növekvő mértékű instabilitás miatt a mutatók természete a korábbi műveletéhez igen hasonló maradt. A jelenlegi téma, 
azaz a következő költségvetés-támogatás előkészítése tükrében a delegáció már jelenleg is figyelembe veszi azt, hogy 
a több adományozót magában foglaló csoportnak nagyobb igényeket kell támasztania a folyamatban levő reformok iránt.
4. háttérmagyarázat – Olyan, a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek, 
amelyek nem jártak ösztönző hatással (példák)
A költségvetés-támogatási műveletek és a finanszírozási megállapodások előkészítése és tárgyalásai olykor igen hosszú 
időszakot ölelnek fel. Ezért az a tény, hogy valamely mutatót sikerül megvalósítani az aláírás pillanatára, a tárgyalási folya -
mat és az azt kísérő párbeszéd pozitív eredményének tekinthető.
Sajnálatos, hogy a jogi problémát a program kijelölésének pillanatában nem azonosították megfelelően, azt azonban 
figyelembe kell venni, hogy a Nyugat-Afrikai Gazdasági és Monetáris Unió bányászati kódexének átültetése összetett fela -
dat, amely előre nehezen megjósolható következményekkel járhat. Ezért bizonyos különálló teljesítménymutatók a jelen -
legi szabályok figyelembevételével módosíthatók, illetve semlegesíthetők.
5. háttérmagyarázat – A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos feltételek 
figyelemmel kísérése: példák jó és ker ülendő gyakorlatokra
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ország helyzete nem tett lehetővé nagyobb részletességet. A célkitűzés az volt, hogy 
a Közép-afrikai Köztársasággal folytatott párbeszéd középpontjában a reformok, azaz a DRM hatékonyabbá tételének 
kérdése maradjon.
49 Az addisz-abebai adózási kezdeményezés (ATI) keretében, az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságával (DAC) 
együttműködve koordinált erőfeszítéseket tettek a DRM-mel kapcsolatos támogatás fejlesztési partnerek által történő 
bejelentése kérdésének kezelésére. Az erőfeszítések eredményeként 2016-ban egy, az államháztartási gazdálkodástól 
különálló DRM DAC-kód született. A DRM-mel kapcsolatos kötelezettségvállalásokról és kifizetésekről az első jelentést 
a 2015-ös évre összpontosítva az ATI állítja össze. A Bizottság elkötelezett aziránt, hogy ehhez az ATI-jelentéshez pontos, 
időszerű adatokat szolgáltasson.
52
A szakpolitikai párbeszédek előkészítése és a megvalósítás módjának eldöntése során figyelembe kell venni az ország 
jelenlegi helyzetét és a politikai érzékenységet, valamint bizonyos szempontok titkos mivoltát is.
53
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szakpolitikai párbeszéd előkészítésére és végrehajtására léteznek jó példák. A cselekvési 
dokumentumok például lefektetik a szakpolitikai párbeszéd témáit és várt eredményeit, a következő lépésekről pedig 
a kifizetési akták nyújtanak magyarázatot. A szakpolitikai párbeszéd dokumentálása is javul.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 50
54
Az államháztartási gazdálkodásról és a makrogazdasági stabilitásról szóló párbeszéd kiterjed az adóigazgatás és az adó -
politika kapcsolódó problémáira is.
A partnerkormány, valamint az országban működő fejlesztési partnerek módszeresen gyűjtik és értékelik az adópolitika 
és -igazgatás, valamint a DRM alakulásáról szóló adatokat. A magas szintű mutatók gyűjtése és értékelése nemzetközi 
szinten történik.
A nyújtott segítség módjának a DRM-re gyakorolt esetleges hatásairól hozzájárulási elemzést kell készíteni; ez tipikusan 
és rendszeresen az értékelési keretrendszeren belül történik meg.
6. háttérmagyarázat – Az államháztartás irányításával kapcsolatos párbeszédek nem 
mindig foglalkoztak mélyrehatóan a hazai bevételek mozgósításának kérdésével
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az adózáshoz kapcsolódó mutatók korábban is jelen voltak, és továbbra is jelen vannak 
Mozambik teljesítményértékelési keretrendszerében; e  rendszer működik a  költségvetés-támogatási művelet nyomonkö -
vetési keretrendszereként. Emiatt egy DRM-hez kapcsolódó feltétel egyeztetése szintén ezen a fórumon történik, akkor is, 
ha nem minősül a különböző részletekben történő folyósításhoz kapcsolódó mutatónak, illetve a fix részletekben történő 
folyósításhoz kapcsolódó konkrét feltételnek.
A munkamegosztásnak nagy a jelentősége Mozambikban – ahol körülbelül 15 adományozó aktív az államháztartási gaz -
dálkodásban – a hatékonyság garantálása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az EU támaszkodhasson a kijelölt 
tagállam nyomon követésére és szakpolitikai párbeszédére, valamint profitálhasson azokból.  
A bizottsági szolgálatok Mozambikban igen naprakészek, és aktívan foglalkoznak az ország DRM-mel kapcsolatos kérdé -
seivel. Az uniós küldöttség közreműködik a Nemzetközi Valutaalap nemzeti erőforrásvagyonra vonatkozó helyi vagyonke -
zelésében, valamint az Ásványkincs-kitermelő Munkacsoport (EIWG) és a Költségvetési Elemzési Csoport (BAG) konferen -
ciáin, amelyek mindegyike jelentőséggel bír a DRM-mel kapcsolatos problémák szempontjából.
7. háttérmagyarázat – Példák olyan párbeszédre, amelyre nem rendszeresen ker ült sor
A Közép-afrikai Köztársaság esetét az adott időben fennálló, rendkívül nehéz körülmények figyelembevételével kell 
szemlélni. A politikai válság minden konstruktív munkát rendkívül megnehezített; ezenkívül a küldöttség legtöbb tagját 
evakuálni kellett. Az adott viszonyok között már az eredménynek számít, hogy a bizottsági szolgálatok képesek voltak 
felállítani a párbeszéd kereteit, illetve fenntartani a párbeszédet.
Az EU és Sierra Leone közötti 2014–2020-as időszakra vonatkozó együttműködés programozási dokumentuma nagy 
hangsúlyt fektet a bevételek generálásának támogatására. A vizsgált időszak azonban kiterjed az ebolaválság teljes 
időtartamára is – utóbbi időszak alatt pedig a Sierra Leone-i adóigazgatási reformok fontossága háttérbe szorulhatott. Az 
ebolaválsággal küzdő ország ugyanis vélhetően kisebb prioritást ad az adóigazgatási reformoknak.
A költségvetés-támogatásban érintett minisztériumok közötti egyet nem értés reálpolitikai ügy lett, amely túlterjedt 
a szakpolitikai párbeszéden. Az ügy technikai problémák helyett inkább a politikai pártok közötti erőegyensúllyal volt 
összefüggésben. A szakpolitikai párbeszéd minősége immár jobb, és – többek között a költségvetés-támogatás miatt – 
egyre javul.
8. háttérmagyarázat – A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos 
kapacitásfejlesztésre nyújtott csekély mértékű támogatás
A Bizottság a 37458. sz. finanszírozási megállapodás programjában szereplő kapacitásfejlesztésre 2017. február 15-i céldá -
tummal tervez szerződést kötni.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 51
Az adóhatóságokat az IMF, a Világbank és az Afrikai Fejlesztési Bank már támogatja. Az adóhatóságok fogadóképessége 
jelenleg kizárja a további segítségnyújtást. A Bizottság támogatása a bevételek mozgósítását célozza az erősítést igénylő 
elszámoltathatósági rendszerek megerősítése útján. Ennek a támogatásnak a biztosítása az államkincstár szintjén törté -
nik. Regionális szinten az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával (UNCTAD) kötött megállapodás a Közép-afri -
kai Köztársaság tekintetében is bevezeti a Sydonia CEMAC váminformációs rendszert.
61
Annak bizonyítása, hogy a költségvetés-támogatás hozzájárult a DRM-hez és az egyéb célkitűzésekhez, analitikusan 
összetett kérdés, amelyet a Bizottság az OECD/DAC országértékelési módszertanának keretén belül kezelt.
62
A Bizottság egyetért azzal, hogy a Számvevőszék által említett okokból az adó/GDP arány értékei nem kapcsolhatók 
össze közvetlenül a költségvetés-támogatással. Az eredmények középtávon, körülbelül 5–10 éven belül várhatók. Annak 
esetleges bizonyítékait, hogy a költségvetés-támogatás hozzájárult a DRM-hez és az egyéb célkitűzésekhez, megfelelő 
értékelés keretében kell elemezni.
65
Ezek a mutatók monitoringeszközök. Nem feladatuk tájékoztatást nyújtani a hozzájárulásról.
Az értékelések a költségvetés-támogatási műveletek célkitűzésekre gyakorolt hatásait elsősorban a fejlesztési és ágazati 
hatások szempontjából elemzik. Az értékelések a költségvetés-finanszírozásra és a hazai bevételekre gyakorolt esetleges 
hatásokat is elemzik. A jelenleg rendelkezésre álló értékelések zöme azonban az új szakpolitika bevezetése előtti idősza -
kot vizsgálja; ezért nem valószínű, hogy képesek meghatározni e szakpolitika hatásait.
66
A 7 országra kiterjedő „Összefoglaló költségvetés-támogatási értékelés” (2014) szerint: „A hazai bevételek generálása az 
értékelés időtartama alatt élénk maradt, és nem mutatkoztak a költségvetés-támogatás okozta visszatartó erejű hatások” 
(75. o.).
A Sierra Leone-i költségvetés-támogatás Számvevőszék által idézett értékelése szintén egyértelműen fogalmaz: „[…] 
Sierra Leonéban a költségvetés-támogatás segítségével valóságos és fontos eredményeket sikerült elérni:
– elősegítette a növekedési folyamat beindítását és a háborút követő biztonsági helyzet stabilizálását;
– stabilizálta az államháztartási helyzetet 2009-ben a globális pénzügyi válság idején, valamint 2014-ben az ebola-/ 
vasércválság alatt […]”.
67
A partnerkormány, valamint az országban működő fejlesztési partnerek módszeresen gyűjtik és értékelik az adópolitika 
és -igazgatás, valamint a DRM alakulásáról szóló adatokat. A magas szintű mutatók gyűjtése és értékelése nemzetközi 
szinten történik.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 52
A költségvetés-támogatásnak a partnerországokban jelentkező szakpolitikai eredményekre gyakorolt közvetlen hatásai 
módszertanilag igen bonyolult módon mutathatók ki. Mostanáig az OECD/DAC költségvetéstámogatás-értékelési mód -
szertan az egyetlen módja a költségvetés-támogatás, valamint a szakpolitikai eredmények (például a DRM-re gyakorolt 
hatás) közötti esetleges ok-okozati összefüggések (közvetett) kimutatásának. A Bizottság aktívan részt vett e módszertan 
kidolgozásában, és aktívan ösztönözte az eszköz használatát egyre több, a vezetése alatt 2011 óta végrehajtott, több 
adományozót magában foglaló értékelés keretében.
Következtetések és ajánlások
69
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a DRM támogatásához számos, különböző (globális, regionális, illetve nemzeti) szintű 
intézkedés járul hozzá. Ezen intézkedések kiegészítik a költségvetés-támogatáson keresztül nyújtott támogatást, azon -
ban nem képezték részét az ellenőrzésnek. Az új költségvetés-támogatási szakpolitikának összességében a DRM haté -
konyabbá tételéhez való lehetséges hozzájárulása középtávon, 5-10 éves időtávlatban várható. A Bizottság továbbra 
is alkalmazza és fejleszti a DRM-hez kapcsolódó új költségvetés-támogatási szakpolitikát, és továbbra is beszámol az 
előrehaladásról.
70
A Bizottság fenntartja, hogy a DRM-re megfelelő figyelmet fordítottak a költségvetés-támogatási műveletek kialakítása -
kor. Minden értékelés elvégzése során figyelembe vették az ország helyzetét, a DRM-mel kapcsolatos kihívásokat, vala -
mint az adatok és információk elérhetőségét és hozzáférhetőségét is. Bizonyos adópolitikai és -igazgatási koncepciókra és 
szempontokra – a nemzetközi gyakorlattal összhangban – nem terjed ki a rutinszerű elemzés.
1. ajánlás – A hazai bevételek mozgósítására irányuló értékelés és kockázatelemzés 
megerősítése
a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A költségvetés-támogatási műveletek kialakítása és megvalósítása során megfelelően 
értékelni kell a DRM-et. Az addisz-abebai adózási kezdeményezés keretében vállalt 2015-ös kötelezettségek fényében 
a DRM támogatását tovább erősítjük. A DRM értékelésének figyelembe kell vennie az adott ország helyzetét és kihívásait, 
valamint az adatok és információk elérhetőségét.
b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
71
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a cselekvési dokumentumokban és azok megvalósításában a munkamegosztás módsze -
res elemzésre került.
Konkrét példaként szeretnénk hivatkozni a 6. háttérmagyarázatra, melyben a Számvevőszék Mozambik esetében hivatko -
zik a DRM-et és az államháztartási gazdálkodást érintő munkamegosztásra, valamint a Bizottság válaszára.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 53
72
A DRM-re fordított figyelem az adott ország körülményeitől, a művelet természetétől és a hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósítására rendelkezésre álló lehetőségektől függ.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DRM-hez kapcsolódó értékelések minden költségvetés-támogatási szerződésben 
alkalmazásra kerültek – még ha az nem minősül is a különböző részletekben történő folyósításhoz kapcsolódó mutató -
nak. A teljesítményértékelési keret (PAF) összes mutatóját – nem csupán a különböző részletekben történő folyósításhoz 
kapcsolódó mutatókat – gondosan figyelemmel kísérik a költségvetés-támogatási művelet keretén belül. Figyelembe kell 
venni, hogy a PAF – a DRM-re vonatkozó mutatókkal együtt – kulcsfontosságú forrása a kormány által nyújtott teljesít -
mény ellenőrzésének. A PAF az általános állapotok értékelése, valamint a költségvetés-támogatás kiadásáról szóló döntés 
alapjának fő eleme.
2. ajánlás – A kifejezetten a hazai bevételek mozgósításával kapcsolatos folyósítási 
feltételek hangsúlyosabb alkalmazása
a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Erőfeszítéseket teszünk jobb teljesítménymutatók – közöttük a DRM-hez kapcsolódó 
mutatók – kialakítására. A Bizottság azonban számos értékelés bizonyítékai alapján úgy ítéli meg, hogy a reformokat 
a kormányoknak ténylegesen magukévá kell tenniük, és csak azután támogathatók hatékony módon.
3. ajánlás – Részletesebb beszámolás arról, hogy a hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósításához hogyan használják fel a költségvetés-támogatást
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A DRM-ről több információt ad a jövőbeli éves költségvetés-támogatási jelentéseiben, 
valamint az addisz-abebai adózási kezdeményezés megvalósításáról szóló jelentéseiben.
A költségvetés-támogatás DRM-hez történő hozzájárulása mértékének jobb kommunikálása érdekében – elsősorban érté -
kelések formájában – esettanulmányokat állítunk össze.
74
A szakpolitikai párbeszédek előkészítése és a megvalósítás módjának eldöntése során figyelembe kell venni az ország 
jelenlegi helyzetét és a politikai érzékenységet, továbbá bizonyos szempontok titkos mivoltát is. A Bizottság úgy ítéli 
meg, hogy a megfelelően strukturált szakpolitikai párbeszédre léteznek jó példák.
4. ajánlás – A hazai bevételek mozgósításával kapcsolatban folytatott szakpolitikai 
párbeszéd elmélyítése
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A költségvetés-támogatási iránymutatás következő változata jobb útmutatást tartalmaz 
majd a költségvetés-támogatáshoz kapcsolódó szakpolitikai párbeszédről. A szakpolitikai párbeszéd eredményei jelen -
leg és a jövőben is fontos elemét képezik majd minden értékelésnek. A Bizottság azonban hangsúlyozni szeretné, hogy 
az adóreform és a politikai célkitűzések politikailag érzékeny témának számítanak, ezért fenntartja, hogy a párbeszédek 
stratégiáit úgy kell kialakítani, hogy a Bizottság érdekeit is védjék.
A Bizottság és az EKSZ válaszai 54
75
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a DRM a makrogazdaság (adópolitikák) és az államháztartási gazdálkodás (elsősorban az 
adóigazgatás) része. A DRM kapacitásépítés költségvetés-támogatást kiegészítő támogatása nagyobb kapacitásépítési 
intézkedések része. Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DRM támogatása – a kapacitásépítés támogatását is bele -
értve – számos, különböző szintű intézkedésen keresztül megvalósul.
5. ajánlás – A kapacitásfejlesztés fokozott alkalmazása a hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósítása érdekében
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
76
A partnerkormány, valamint az országban működő fejlesztési partnerek módszeresen gyűjtik és értékelik az adópolitika 
és -igazgatás, valamint a DRM alakulásáról szóló adatokat. A magasabb szintű mutatók gyűjtése és értékelése nemzetközi 
szinten történik.
A költségvetés-támogatásnak a partnerországokban jelentkező szakpolitikai eredményekre gyakorolt hatásai módszerta -
nilag igen bonyolult módon mutathatók ki, és kimutatásuk értékelés keretében történik. A Bizottság 2011 óta egyre több 
adományozót magában foglaló országértékelést állított össze.
6. ajánlás – A költségvetés-támogatás hatásának felmérése
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A költségvetés-támogatásnak a partnerországokban jelentkező szakpolitikai eredmé -
nyekre gyakorolt hatásai módszertanilag igen bonyolult módon mutathatók ki. Mostanáig az OECD/DAC költségvetés -
támogatás- és országértékelési módszertan az egyetlen módja a költségvetés-támogatás szakpolitikai eredményekhez 
(például a DRM hatékonyabbá tételéhez) való hozzájárulása kimutatásának. A Bizottság törekedni fog arra, hogy kellő 
időben elemezze a kérdést.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 2015.10.6.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016.10.31.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016.12.13.
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 2017.1.17.
Az államháztartási bevételeknek a beszedett adókból vagy 
nem adójellegű forrásokból történő megtermelése döntő 
fontosságú a  fenntartható fejlődés szempontjából: ez 
a tényező ezért az uniós fejlesztési politika egyik kiemelt 
területe. A  Bizottság 2012-től alkalmazott új költségvetés-
támogatási megközelítése révén megnövelte e támogatási 
forma alkalmasságát a  hazai bevételek hatékonyabb 
mozgósítására. Jelentésünkben megállapítjuk, hogy bár 
a közelmúltban fejlődés volt megfigyelhető, a Bizottság 
a vizsgált országokban mindeddig nem használta 
eredményesen a  költségvetés-támogatási szerződéseket 
a bevételek mozgósításának támogatására. A  Bizottság 
a költségvetés-támogatási műveletek megtervezésekor és 
végrehajtásakor nem vette módszeresen figyelembe az 
adópolitika és az adóigazgatás egyes lényeges 
szempontjait, és az ezen a területen alkalmazott folyósítási 
feltételek száma és minősége sem volt megfelelő. 
Elemzésünk továbbá hiányosságokat tárt fel az azzal 
kapcsolatos beszámolás területén is, hogyan használják fel 
a költségvetés-támogatást, illetve az mennyiben járul hozzá 
a hazai bevételek hatékonyabb mozgósításához.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK