[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.6.2006

COM(2006)255 végleges

2006/0095(CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság Kormánya között létrejött, Bulgáriának a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. Bevezetés

A Bizottság – az Európai Közösség nevében – tanácsi határozatokra irányuló javaslatot terjeszt elő három tagjelölt országnak, nevezetesen Bulgáriának, Romániának és Törökországnak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában történő részvételéről szóló megállapodás megkötésére. A Bizottság a Tanácstól kapott felhatalmazás alapján tárgyalásokat folytatott Bulgáriával, Romániával és Törökországgal. A Bizottság 2004-ben a megállapodás-tervezetek parafálásával fejezte be Bulgáriával, Romániával és Törökországgal folytatott tárgyalásait.

2. Előcsatlakozási stratégia

2.1. Agenda 2000

Az Agenda 2000-ben a Bizottság kifejezte azon nézetét, hogy a tagjelölt országok részvétele a közösségi vívmányok (acquis) végrehajtását szolgáló programokban „hasznos előkészítő lenne a országok, valamint polgáraik számára ahhoz, hogy megismerjék az Unió politikáit és munkamódszereit”. Ez az egyik legfőbb módja annak, hogy alkalmasabbá tegyék a tagjelölt országokat az acquis végrehajtására, valamint átvételére.

2.2. Az Európai Tanács következtetései

Az 1997. decemberi luxemburgi Európai Tanács a megerősített előcsatlakozási stratégia részévé tette a programokban és közösségi ügynökségekben való részvételt, valamint megállapította, hogy a tagjelölt országoknak eseti alapon lehetővé kell tenni a közösségi ügynökségekben való részvételt.

Törökország esetében az 1999. decemberi helsinki Európai Tanács újólag megerősítette a 13 tagjelölt országot tömörítő csatlakozási folyamat befogadó jellegét, olyan egységes keretben, ahol a tagjelölt országok egyenjogúan vesznek részt a csatlakozási folyamatban. Törökország részese az előcsatlakozási stratégiának, és a csatlakozási folyamattal összefüggésben lehetősége nyílik a Közösség programjaiban, illetve ügynökségei munkájában való részvételre.

3. A Tanács határozata a Bizottság felhatalmazásáról a tagjelölt országoknak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában történő részvételéről szóló tárgyalások folytatására

A 2000. július 24-i SEC(2000)1878 bizottsági javaslat alapján a Tanács 2001. március 19-én határozatot hozott a Bizottság felhatalmazásáról a tagjelölt országoknak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában történő részvételéről szóló tárgyalások folytatására. A cél az volt, hogy az Európai Unióhoz történő csatlakozásuk előtt lehetővé tegyék a tagjelölt országok részvételét a megfigyelőközpont munkájában. A tárgyalási irányelvek megállapítják, hogy a megállapodásoknak meg kell határozniuk, hogy a tagjelölt országok milyen feltételek mellett vehetnek részt a megfigyelőközpont munkájában. Így különösen a megállapodásoknak rendelkezniük kell arról, hogy a tagjelölt országok nem rendelkeznek szavazati joggal az igazgatóság ülésein, hogy pénzügyileg hozzá kell járulniuk a megfigyelőközpont tevékenységeihez, és a megállapodásokat megfelelő záradékokkal kell kiegészíteni az adatvédelem, a megfigyelőközpontnak nyújtandó kiváltságok és mentességek, valamint az Európai Közösségek Bíróságának hatásköre tekintetében.

4. A tárgyalások

A Bizottság – a felhatalmazás alapján – tárgyalásokat folytatott Bulgáriával, Romániával és Törökországgal. Megállapodtak a kétoldalú megállapodások tervezeteiben, és most Bulgária, Románia és Törökország, valamint a Közösség következő lépésben ratifikálja a megállapodások tervezetét.

5. Megállapodástervezet

A Bizottság megállapodás-tervezeteket fogadott el Bulgáriával, Romániával és Törökországgal, amelyekben Norvégiának a megfigyelőközpontban történő részvételét szabályozó feltételekhez hasonló részvételi feltételeket nyújt nekik.

A megállapodások szerint Bulgária, Románia és Törökország részt vesz a megfigyelőközpont munkaprogramjában, és eleget tesz a 3294/94/EK, 2220/2000/EK és 1651/2003/EK tanácsi rendelettel módosított 302/93/EGK tanácsi rendelet által előírt kötelezettségeknek.

Bulgária, Románia és Törökország csatlakozik a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatához (REITOX), és – a közösségi és nemzeti jogszabályokban foglalt adatvédelmi követelményekre is figyelemmel – megosztja adatait a megfigyelőközponttal. Részvétele költségeinek fedezésére Bulgária, Románia és Törökország pénzügyileg hozzájárul a megfigyelőközpont munkájához. Bulgária, Románia és Törökország a megfigyelőközpont igazgatóságában is részt vesznek, ellenben az Unióhoz történő csatlakozásukig nem rendelkeznek szavazati joggal.

A megállapodásokat Bulgária, Románia és Törökország Európai Unióhoz történő csatlakozásáig tartó, határozatlan időre fogalmazták meg.

A megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A megállapodás akkor lép hatályba, amikor mindkét Fél értesítette a másikat arról, hogy saját eljárását lefolytatta.

A megfigyelőközpont – a maga részéről – tagállamnak tekinti Bulgáriát, Romániát és Törökországot, így ezekre az országokra a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatához (REITOX) történő kapcsolódás és a személyzettel kapcsolatos rendelkezések tekintetében azonos bánásmód vonatkozik.

6. A megállapodások megkötése

6.1. Jogalap

A Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 302/93/EGK tanácsi rendelet 13. cikke alapján lehetőség nyílik arra, hogy tárgyalásokat folytassanak a megfigyelőközpont tagjelölt országok részvétele céljából történő megnyitásáról.

A 13. cikk tartalmazza azon eljárás szükséges szabályait, amellyel a megfigyelőközpontot meg lehet nyitni azon nem uniós tagállamok számára, amelyeknek a Közösséggel és a tagállamokkal közös érdekeik fűződnek a megfigyelőközpont céljaihoz és munkájához. Az ilyen országok és a Közösség között kötött megállapodásokra a Szerződés 300. cikkében foglalt eljárás vonatkozik.

Az Európai Bizottság – a Tanács tárgyalási irányelvei alapján – tárgyalásokat folytatott Bulgáriával, Romániával és Törökországgal.

Következő lépésként a Bizottság most tanácsi határozatokra irányuló javaslatokat terjeszt elő olyan megállapodások megkötésére, melyek célja a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvétel lehetővé tétele ezen országok számára.

6.2. Pénzügyi hatások

A befejezett tárgyalások szerint Bulgária, Románia és Törökország pénzügyileg hozzájárul a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájához, hogy fedezze a megfigyelőközpont valamennyi tevékenységének ezen országokra történő kiterjesztésével járó költségeket.

A tervek szerint, egy hároméves bevezető időszakot követően Bulgária, Románia és Törökország teljes mértékben részt vesz a megfigyelőközpont valamennyi tevékenységében. Ezért ezen időszak alatt a tervek szerint emelkedni fog a pénzügyi hozzájárulás mértéke. Bulgária, Románia és Törökország pénzügyi támogatást kaphat a vonatkozó közösségi támogatási programokból, hogy azzal részben fedezzék a megfigyelőközpontnak nyújtott pénzügyi hozzájárulásukat.

A megfigyelőközpont teljes munkaprogramjának végrehajtásakor a Bulgária, Románia és Törökország által a megfigyelőközpontnak nyújtott éves pénzügyi hozzájárulás összege országonként 271 000 eurót tesz ki. 2008-tól kezdődően a 271 000 euro összegét a megfigyelőközpontnak nyújtott közösségi támogatás növelésével azonos arányban növelik.

7. A megállapodások előnyei

Számos előnye van annak, hogy Bulgária, Románia és Törökország részt vesz a megfigyelőközpont munkájában:

- A megfigyelőközpont munkájában való részvétel segíti Bulgáriát, Romániát és Törökországot a kábítószerekkel kapcsolatos vívmányok elfogadásában és végrehajtásában, felkészülve ezáltal a csatlakozásra.

- A megfigyelőközpont munkájában való részvétel által Bulgária, Románia és Törökország megismerheti a megfigyelőközpont döntéshozatali eljárásait, és hozzájárulhat a munkaprogram meghatározásához.

- A megfigyelőközpont ezáltal kiterjesztheti a kábítószer-fogyasztás és kábítószer-függőség helyzetével kapcsolatos jelentéstételét Bulgáriára, Romániára és Törökországra.

- A részvétel segít abban, hogy az európai kábítószerekkel és kábítószer-függőséggel kapcsolatban kiterjedtebb és jobb adatok álljanak a megfigyelőközpont és a tagállamok, valamint Bulgária, Románia és Törökország rendelkezésére. A Bulgária, Románia és Törökország által szolgáltatott adatokat minőségértékelésnek vetik alá, és azokat a megfigyelőközpont éves jelentésében, valamint internetes weboldalán széles körben terjesztik.

- A részvétel lehetővé teszi Bulgária, Románia és Törökország bevonását a megfigyelőközpont által kifejlesztett, új szintetikus kábítószerekre vonatkozó korai előrejelző rendszerbe.

8. AJÁNLÁS

Tárgyalásokat folytattak és megállapodást kötöttek Bulgáriával, Romániával és Törökországgal ezen országoknak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában történő részvételéről, a Norvégia részvételére megállapítottakhoz hasonló feltételek mellett.

Így a Közösség jóváhagyhatja a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában való részvételről szóló kétoldalú megállapodások megkötését Bulgáriával, Romániával és Törökországgal.

2006/0095(CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság Kormánya között létrejött, Bulgáriának a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 152. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

(1) A 3294/94/EK rendelettel[3], a 2220/2000/EK rendelettel[4] és az 1651/2003/EK rendelettel[5] módosított, a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendelet[6] 13. cikkének megfelelően a megfigyelőközpont a Közösségen kívüli olyan országok részvétele előtt is nyitva áll, amelyek érdekei azonosak a Közösség és a tagállamok érdekeivel.

(2) A Közösség nevében a Bizottság tárgyalásokat folytatott a Bolgár Köztársasággal, Bulgáriának a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodásról.

(3) E 2004. szeptember 9-én parafált megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság Kormánya között létrejött, Bulgáriának a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodást a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására jogosult személyt annak érdekében, hogy kifejezésre juttassa a Közösség arra vonatkozó jóváhagyását, hogy a megállapodás rá nézve kötelező.

3. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 10. cikkében előírt diplomáciai jegyzék megküldésére jogosult személyt.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

Melléklet

Megállapodás az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság Kormánya között, a Bolgár Köztársaságnak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában történő részvételéről

Az EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK, egyrészről,

és a BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Bulgária, másrészről,

a továbbiakban: a Szerződő Felek,

emlékeztetve arra, hogy az 1997. decemberi luxemburgi Európai Tanács a közösségi programokban és ügynökségekben történő részvételt az előcsatlakozási stratégia felgyorsítását elősegítő módszernek nyilvánította;

tekintettel arra, hogy az Európai Közösség a 3294/94/EK[7], a 2220/2000/EK[8] és az 1651/2003/EK[9] tanácsi rendelettel módosított 302/93/EGK tanácsi rendelettel[10] (a továbbiakban: a rendelet) létrehozta a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: a megfigyelőközpont);

mivel a rendelet 13. cikke előírja, hogy a megfigyelőközpont a Közösségen kívüli olyan országok részvétele előtt is nyitva áll, amelyek érdekei azonosak a Közösség és a tagállamok érdekeivel;

mivel Bulgária osztja a megfigyelőközpontnak a rendeletben megállapított céljait és célkitűzéseit, hiszen Bulgária végső célja, hogy az Európai Unió tagja legyen;

mivel Bulgária elfogadja a rendeletben a megfigyelőközpontra vonatkozóan megfogalmazott feladatokat, munkamódszereket és kiemelt területeket;

mivel Bulgáriában létezik olyan intézmény, amely a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatához kapcsolható;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Bulgária – az e megállapodásban meghatározott feltételek szerint – teljes mértékben részt vesz a megfigyelőközpont munkájában.

2. cikk

A Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata (Reitox)

(1) Bulgária csatlakozik a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatához (Reitox).

(2) Bulgária e megállapodás hatálybalépésétől számított 28 napon belül értesíti a megfigyelőközpontot nemzeti információs hálózatának fő elemeiről, ideértve a nemzeti megfigyelőközpontot is, és megnevez minden más szakosított központot, amely célszerűen hozzájárulhat a központ munkájához.

3. cikk

Igazgatóság

A megfigyelőközpont igazgatósága meghívja üléseire Bulgária képviselőjét. A képviselő korlátozás nélkül vesz részt az üléseken, szavazati joga nincs. Az igazgatóság kivételes esetben, a Közösség és a tagállamai különleges érdekeit érintő kérdésekben, olyan ülést is összehívhat, amelyen csak a tagállamok és az Európai Bizottság képviselői vesznek részt.

Az igazgatóság a Bulgária képviselőivel együtt tartott ülésén megállapítja Bulgáriának a megfigyelőközpont munkájában történő részvételére vonatkozó részletes szabályokat.

4. cikk

Költségvetés

Az e megállapodás I. mellékletében megállapított és annak szerves részét képező rendelkezésekkel összhangban Bulgária pénzügyileg hozzájárul a megfigyelőközpont 1. cikkben említett tevékenységeihez.

5. cikk

Adatvédelem és az adatok titkossága

(1) Amennyiben e megállapodás alapján a megfigyelőközpont természetes személyek azonosítására nem alkalmas személyes adatokat továbbít a bolgár hatóságoknak a közösségi és bolgár jognak megfelelően, az ilyen adatokat csak a megállapított célra és a továbbító hatóság által előírt feltételek szerint lehet felhasználni.

(2) A megfigyelőközpont által a kábítószerekkel és a kábítószer-függőséggel kapcsolatban a bolgár hatóságoknak továbbított adatokat az információk terjesztésére és bizalmasságára vonatkozó közösségi és bolgár szabályoknak megfelelően lehet közzétenni. Személyes adatok nem tehetők közzé, sem a nyilvánosság számára hozzáférhetővé.

(3) A Bulgáriában kijelölt szakosított központok nem kötelesek a bolgár jogszabályok értelmében bizalmasnak nyilvánított információkat közölni.

(4) A bolgár hatóságok által történő adattovábbítás esetén a megfigyelőközpontra a rendelet 6. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak.

6. cikk

Jogképesség

A megfigyelőközpont jogi személyiséggel rendelkezik, és Bulgáriában a bolgár jogszabályok alapján a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik.

7. cikk

Felelősség

A megfigyelőközpont felelősségére a rendelet 16. cikkében megállapított szabályok irányadók.

8. cikk

Kiváltságok

Bulgária alkalmazza a megfigyelőközpontra az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, melyet e megállapodás II. melléklete tartalmaz, és amely e megállapodás szerves részét képezi.

9. cikk

Személyzeti szabályzat

Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérően a teljes állampolgársággal rendelkező bolgár állampolgárokat a megfigyelőközpont ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás a szerződő feleknek a megállapodás hatálybalépésével kapcsolatos jogi követelményei teljesítését megerősítő diplomáciai jegyzékeik közül a későbbi jegyzék kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép hatályba.

11. cikk

Érvényesség és megszűnés

(1) E megállapodást határozatlan időre kötötték. Érvényessége Bulgária Európai Unióhoz történő csatlakozásakor szűnik meg.

(2) Bármelyik Szerződő Fél felmondhatja e megállapodást a másik Szerződő Fél írásban történő értesítésével. E megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

I. MELLÉKLET

Bulgária pénzügyi hozzájárulása

a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja működéséhez

(1) A Bulgária által az Európai Unió költségvetése javára, a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában (a továbbiakban: a megfigyelőközpont) történő részvétel céljából fizetendő pénzügyi hozzájárulást a tevékenységek Bulgáriában történő bevezetésének négy éve alatt fokozatosan növelik. Az előírt pénzügyi hozzájárulások összege:

- a részvétel első évében | € 100 000 |

- a részvétel második évében | € 150 000 |

- a részvétel harmadik évében | € 210 000 |

- a részvétel negyedik évében | € 271 000 |

A részvétel ötödik évétől a Bulgária által a megfigyelőközpontnak fizetendő éves pénzügyi hozzájárulás összege a részvétel negyedik évére megállapított összeg és a megfigyelőközpontnak nyújtott közösségi támogatás növekedési arányának szorzata.

(2) A megfigyelőközpontnak nyújtott hozzájárulása kifizetéséhez Bulgária részben közösségi támogatást is felhasználhat; ebben az esetben a közösségi hozzájárulás mértéke a részvétel első évében legfeljebb 75 %, második évében legfeljebb 60 %, majd azt követően legfeljebb 50 % lehet. Külön programozási eljárás függvényében a kért közösségi támogatást külön finanszírozási megállapodás útján utalják át Bulgáriának. A hozzájárulás fennmaradó részét Bulgária fedezi.

(3) Bulgária hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet szerint kezelik.

A bolgár képviselőknek és szakértőknek a megfigyelőközpont tevékenységében vagy a megfigyelőközpont munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos üléseken történő részvételük céljából felmerülő utazási és tartózkodási költségeit a megfigyelőközpont az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályos eljárásokkal megegyező alapon és azoknak megfelelően téríti meg.

(4) Részvételének első naptári évében Bulgária a részvétele napjától az év végéig arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás összege megfelel az e megállapodásban foglaltaknak.

II. MELLÉKLET Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól. A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

A Közösségek irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

5. cikk

Az Európai Szén- és Acélközösség bármilyen valutát tarthat, és bármilyen pénznemben lehetnek számlái.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

6. cikk

A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

7. cikk

(1) A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú útiokmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes útiokmányként fogadnak el. Ezt az útiokmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az útiokmányokat harmadik államok területén is érvényes útiokmányként ismerjék el.

(2) Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett útiokmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

8. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,

b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

9. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

10. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:

a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,

b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyszínére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

11. cikk

A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

12. cikk

Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

a) a szerződésnek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket,

b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,

c) a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,

d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják,

e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen állam belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

13. cikk

A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

14. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól, az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

15. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

16. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

17. cikk

Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.

19. cikk

A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

20. cikk

A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

21. cikk

A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

23. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az EMI megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A Javaslat elnevezése

Bulgária részvétele a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjában

2. Érintett költségvetési fejezet

18 07 01 01: Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja – az 1. és 2. cím alapján nyújtott támogatás

18 07 01 02: Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja – a 3. cím alapján nyújtott támogatás

3. Pénzügyi hatás

E javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásokra, van azonban pénzügyi hatása a bevételekre – a hatás a következő:

Költségvetési tétel | Bevétel | Év |

18-07-01-01/18-07-01-02 | € 100,000 (arányosan) | Jelen megállapodás hatályba lépésétől annak a pénzügyi évnek a végéig, amelyben jelen megállapodás hatályba lép. | 1 |

18-07-01-01/18-07-01-02 | € 150,000 | Jelen megállapodás hatályba lépését követő első teljes pénzügyi év | 2 |

18-07-01-01/18-07-01-02 | € 210,000 | Jelen megállapodás hatályba lépését követő második teljes pénzügyi év | 3 |

18 07 01 01/18 07 01 02 | € 271,000 | Jelen megállapodás hatályba lépését követő harmadik teljes pénzügyi év | 4 |

4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Az alapvető költségvetési fejezetek csaláselleni rendelkezései e fejezetre is alkalmazandók, amint azt Bulgária esetéhez igazították. A kifizetések átalányösszegekből állnak, így a csalás lehetősége rendkívül korlátozott.

5. Egyéb megjegyzések

nincs

[1] HL C […], [ …]., […]. o.

[2] HL C […], [ …]., […]. o.

[3] HL L 341., 1994.12.30., 7. o.

[4] HL L 253, 2000.10.7., 1. o.

[5] HL L 245., 2003.9.29., 30. o.

[6] HL L 36., 1993.2.12., 1. o.

[7] HL L 341., 1994.12.30.12., 7. o.

[8] HL L 253., 2000.10.7., 1. o.

[9] HL L 245., 2003.9.29., 30. o.

[10] HL L 36., 1993.2.12., 1. o..