A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK a 2006/112/EK irányelv 395. cikkének megfelelően /* COM/2013/0105 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK a 2006/112/EK irányelv 395. cikkének megfelelően 1. ELŐZMÉNYEK A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: a héairányelv) 395. cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy az adóbeszedés egyszerűsítése vagy az adócsalás és az adókikerülés egyes típusainak megakadályozása céljából az irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket alkalmazzon. Mivel ezen eljárás a héa általános alapelveitől való eltérésről rendelkezik, az Európai Bíróság következetes ítéleteinek megfelelően, ezen eltéréseknek korlátozott hatályúnak és arányosnak kell lenniük. A Bizottságnál 2012. október 23-án iktatott levelében Románia felhatalmazást kért a héairányelv 193. cikkétől eltérő intézkedés folytatására. A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2013. január 18-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Románia kérelméről. A Bizottság 2013. január 22-én kelt levelében értesítette Romániát, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van. Románia felhatalmazást kér arra, hogy továbbra is alkalmazhassa az egyes gabonafélékre és olajos magvakra vonatkozó fordított adókivetési mechanizmust, amelyre korábban eltérést kapott[1]. A Tanács az eltérést nagyon különleges körülmények között adta meg. Ennek feltételeként Románia vállalta, hogy az eltérés alkalmazási időszaka alatt reformokat hajt végre, amelyek az átmeneti időszak után lehetővé teszik a rendes adózási mechanizmushoz való visszatérést. Ezt a megközelítést különösen annak a veszélyével indokolták, hogy a csalás átterjed más tagállamokra is egy számos tagállamban igen nagy gazdasági jelentőséggel bíró ágazatban. Emlékeztetni kell arra, hogy a Tanácsban az említett eltérésről folytatott tárgyalások során számos tagállam aggályát fejezte ki abban a tekintetben, hogy a szakaszos fizetés elvétől való bármilyen eltérés csak végső eszközként és sürgősségi intézkedésként legyen alkalmazható bizonyított csalások esetén, továbbá garanciát kell nyújtani az engedélyezett eltérés szükségességét és kivételes jellegét, az intézkedés időtartamát, valamint az érintett termékek különleges jellegét illetően. E tagállamok azt is hangsúlyozták, hogy a fordított adókivetési mechanizmus mindig maga után vonja annak a veszélyét, hogy a csalás átterjed más tagállamokra is. Továbbá emlékeztettek arra, hogy a fordított adókivetési eljárást nem szabad rendszeresen arra használni, hogy a tagállami adóhatóságok által ellátott felügyelet hiányosságait ellensúlyozzák. Románia esetében elismerték, hogy az érintett ágazat a termelési lánc elején helyezkedik el. Tudomásul vették továbbá, hogy a román hatóságok vállalták, hogy nem kérik az eltérés megújítását és mindenekfelett azt, hogy az eltérés kétéves alkalmazási időszakának lejárta előtt strukturális intézkedéseket hajtanak végre a helyzet megoldása érdekében. Románia kifejezetten és egyértelműen megerősítette, hogy elfogadja e feltételeket. E vállalást a 2011. június 20-i 2011/363/EU tanácsi végrehajtási határozat első preambulumbekezdése külön is megemlíti, amely kimondja, hogy Románia „jelezte, hogy nem fogja kérelmezni az engedély megújítását”. Jóllehet Románia elfogadta ezt a kétéves, nem megújítható alkalmazási időszakot, mégis meghosszabbítás iránti kérelmet küldött. 2. FORDÍTOTT ADÓKIVETÉS A héairányelv 193. cikke értelmében a héa megfizetésére kötelezett személy a termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany. A fordított adókivetési eltérés célja, hogy arra az adóalanyra hárítsa a felelősséget, akinek a részére a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás történt. „Körhintacsalás” akkor áll elő, amikor a kereskedők termékeik értékesítését követően nem fizetik meg a héát az adóhatóságok részére. Ugyanakkor az ügyfeleik az érvényes számla birtokában jogosultak az adó levonására. Az adócsalás legagresszívebb formájában ugyanazon árukat vagy szolgáltatásokat az ún. „körhinta”módszerrel (amely az áruk és szolgáltatások tagállamok közötti kereskedelmét is magában foglalja) többször is értékesítik anélkül, hogy az adóhatóság felé a héát megfizetnék. Azáltal, hogy ilyen esetekben a héa megfizetésére kötelezett személy az lesz, akinek a részére a terméket értékesítik vagy a szolgáltatást nyújtják, a fordított adózási mechanizmus alkalmazásával megszűnik az ilyen fajta adócsalás elkövetésének lehetősége. 3. A KÉRELEM Románia a héairányelv 395. cikke értelmében azt kéri, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján hatalmazza fel Romániát, hogy az folytathassa a héairányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedések alkalmazását a búzával, tönköllyel, rozzsal, árpával, kukoricával, szójababbal, olajrepce- vagy repcemaggal, napraforgómaggal és cukorrépával kapcsolatos fordított adózási mechanizmus alkalmazása tekintetében. A kérelem alapját gyakorlatilag az jelenti, hogy Magyarország hasonló eltérést kapott mezőgazdasági termékek vonatkozásában ugyancsak pontosan 2 évre[2] (és a Magyarország által kifejezetten elfogadott ugyanazon feltétel mellett, hogy nem kér megújítást). A két eltérés kezdete és lejárati időpontja azonban eltérő: Románia vonatkozásában 2011. június 1-jétől 2013. május 31-ig, Magyarország vonatkozásában pedig 2012. július 1-jétől 2014. június 30-ig tart. Románia szerint fennáll majd annak a veszélye, hogy a csalás átterjed Romániára is, különösen mert a magyar eltérést a román eltérés lejártát követően továbbra is alkalmazni fogják. A román fél véleménye szerint az ezzel összefüggésben végrehajtott csalás elleni intézkedések 2013. május 31-ét követően nem lesznek elegendőek a csalás elleni küzdelem folytatásához. 4. A BIZOTTSÁG ÁLLÁSPONTJA Ha a Bizottsághoz a 395. cikk szerinti kérelmek érkeznek be, megvizsgálja azokat annak biztosítására, hogy megfelelnek-e az ilyen kérelmek jóváhagyásához szükséges alapvető feltételeknek, vagyis hogy a javasolt különös intézkedés egyszerűsít-e eljárásokat az adóalanyok vagy az adóhatóság számára, illetve hogy a javaslat megakadályozza-e az adócsalás vagy adókikerülés bizonyos típusait. Ebben az összefüggésben a Bizottság mindig is visszafogott és elővigyázatos megközelítést részesített előnyben annak biztosítása érdekében, hogy az eltérések ne ássák alá az általános héarendszer működését, korlátozott legyen az alkalmazási körük, szükségesek és arányosak legyenek. Először is a Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó áruk – gabonafélék és olajos magvak – fajtája olyan, hogy az ellenőrzés hagyományos ellenőrzési eszközökkel, a fordított adókivetési mechanizmus alkalmazása nélkül lefolytatható. Románia számára ezért különleges körülmények között engedélyezték az eltérést, hogy elegendő időt biztosítsanak Romániának egyes, csalás elleni reformok bevezetésére. Másodszor az intézkedés célja soha nem az volt, hogy hosszú távú megoldásként szolgáljon, vagy hogy ellensúlyozza az adóalanyok nem megfelelő felügyeletét ezeken a különösen értékes piacokon. Az eltérést azzal indokolták, hogy egy Románia által végrehajtandó intézkedéscsomag részét képezi, és ezzel párhuzamosan az eltérést egy meghatározott időszakra korlátozták azzal az elfogadott feltétellel, hogy nem kérik annak megújítását. A Magyarország számára engedélyezett eltérést pontosan ugyanilyen feltételek mellett biztosították. A jelek ezenfelül arra utalnak, hogy ezekben az ágazatokban a csalás átterjedt más, különösen a délkelet-európai tagállamokra is. A fentiek miatt a fordított adókivetés hosszabb időszakra való alkalmazása magában hordozná a csalás veszélyét e tagállamokra vonatkozóan, és figyelembe véve a térségben ezen ágazatok jelentőségét, ezt a veszélyt nem szabad alulbecsülni. 5. KÖVETKEZTETÉS A fent említettek alapján a Bizottság ellenzi Románia kérelmét. [1] A Tanács 2011. június 20-i 2011/363/EU végrehajtási határozata a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Románia számára történő engedélyezéséről (HL L 163., 2011.6.23., 26. o.). [2] A Tanács 2012. október 4-i 2012/624/EU végrehajtási határozata a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről (HL L 274., 2012.10.9., 26. o.).