ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

úgy véli, hogy egyáltalán nem elég beszélni arról, hogy „Kiemelten kell hangsúlyozni a helyi önkormányzatok szerepét a millenniumi fejlesztési célkitűzések megvalósításában”, hanem a kormányzáshoz olyan kormányzási módokra is szükség van, amelyek az átláthatóságnak, a lakosság részvételének és a szubszidiaritás tiszteletben tartásának elvére támaszkodnak, egy-egy ország hatóságainak valamennyi szintjén; ezért az Európai Bizottság közleményét a következő elvek alapján kell alkalmazni: a) a kormányzást hiteles és megfelelő hatáskörrel rendelkező helyi önkormányzatok létrehozásával kell megvalósítani, amelyek polgártársaik számára egy jogaik tiszteletben tartására és igényeik kielégítésére jótékony hatást gyakorló demokratikus decentralizáció terén elért előrelépést testesítenek meg; b) az EU – az Európai Bizottság és a tagállamok – valamennyi együttműködési politikájának és programjának megfelelően tekintetbe kell vennie, hogy a fejlődő és az átmeneti helyzetben lévő országok helyi önkormányzatai részére elegendő eszközt kell folyósítani a rájuk háruló feladatok ellátására, az európai helyi önkormányzatoknak pedig ahhoz kell eszközöket biztosítani, hogy tapasztalataik és szakértelmük révén támogatást tudjanak nyújtani; c) a helyi kormányzás terén elért haladást és az e kormányzás előtt álló esetleges akadályokat az országok szintjén folyamatosan értékelni kell. A tanulságokat regionális megfigyelőközpontokban kell összegyűjteni, amelyek az egyes országok helyi politikusainak véleménycseréjére és a helyes gyakorlatok terjesztésére szolgáló központok lennének. Ezek a megfigyelőközpontok – az EU és Latin-Amerika közötti decentralizált együttműködést vizsgáló barcelonai megfigyelőközponthoz hasonlóan – az érintett régió helyi önkormányzatai és az Európai Unió vagy esetleg más régiók helyi önkormányzatai közötti kapcsolatokat is nyomon követnék. E tekintetben a jelenlegi prioritás az lenne, hogy egy második megfigyelőközpontot is létrehozzunk az afrikai területi önkormányzatok kapcsolataira vonatkozóan; d) általánosságban, a fejlődő országok decentralizációs folyamatai az országstratégiai dokumentumok kidolgozása során különleges figyelmet kellene, hogy kapjanak;
39.

a fentieknek, illetve a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezés szerepének és jelentőségének összefoglalásaként javasolja, hogy a Régiók Bizottsága alapítási céljának megfelelően játsszon képviseleti, kiegészítő és támogató szerepet a kezdeményezés megvalósítása során, amely szerep döntő fontosságú lehet. Főként a következő, az RB jelen véleményében szereplő és az említett szerep gyakorlásához szükséges specifikus eszközöket emeli ki: a) a Régiók Bizottságát a megfelelő konzultációs és/vagy részvételi eljárások és módozatok alapján vonják be az új „Interreg IV C” és az „Urbact 2007–2013” cselekvési programok kidolgozásába; b) az RB játsszon hatékony szerepet a regionális és helyi dimenzió összekapcsolásánál az általános tematikus irányelvek, a végrehajtási eljárások és a közvetlen ide vonatkozó programok („Interreg IV C” és „Urbact 2007–2013”) meghatározásának keretében felmerült témákkal kapcsolatban. Ennek érdekében tartsa fenn az állandó információáramlást az említett programokat irányító hatóságokkal, esetlegesen azáltal, hogy ez utóbbiak számára rendszeres meghallatásokat szervez a Régiók Bizottságánál, valamint rendszeres beszámolókat készíttet velük az RB számára; c) a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezés keretében gyűjtött tapasztalatokra vonatkozó információk megosztása és cseréje érdekében legyen biztosítva az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága képviselőinek kölcsönös részvétele a két intézmény rendezvényein; d) az RB tanácsadó szerepben vegyen részt az „Interreg IV C” és „Urbact 2007–2013” programok végrehajtásában azáltal, hogy a Régiók Bizottságának egy-egy kiválasztott tagja részt vesz mindkét program felügyeleti bizottságában; e) működjön együtt, akár előzetes tanulmányok keretében is, az Európai Területi Együttműködési Bizottság (GECT) a leendő hálózatokba történő bevonásának támogatásában. A GECT új, a területi együttműködés irányítására és támogatására szolgáló jogi eszköz; f) aktívan vegyen részt a demonstrációs és terjesztési tevékenységekben a koordinált kommunikációs terv keretében, a terv elkészítésekor megállapítandó szabályok szerint; g) lépjen fel a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezés és a Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia nyomon követésével foglalkozó platformja közötti szinergiák és komplementaritás érdekében.
2.1.4

A fellendítő hatás megerősítésére bevethető további érdekes eszközök azok, amelyek a strukturális alapoknak a vállalatok, főként a kis- és középvállalkozások pénzügyi tervezési eszközeiben történő felhasználásából származnak, például a kockázatitőke-alapok, a garanciaalapok, a hitelalapok és a városfejlesztési alapok. A strukturális alapok felhasználása révén több támogatási régióban számos tapasztalatot szereztek már ezekkel a támogatási eszközökkel, elsősorban a kockázatitőke-finanszírozás terén. Ez igaz a megújuló alapok létrehozására is, amelyek a támogatási időszakon túl is hozzájárulhatnak a regionális fejlődéshez. Ebben az összefüggésben üdvözlendők a többek között az Európai Beruházási Bank (EIB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) által is ösztönzött JEREMIE-, JASPERS- és JESSICA-kezdeményezések, amelyek igen fontosak lehetnek az ilyen intézkedések végrehajtásában.
2.2

megítélése szerint, amint azt már a „Javaslat tanácsi irányelvre a harmadik országok állampolgárainak tanulmányok, szakképzés vagy önkéntes szolgálat céljából történő belépésének és tartózkodásának a feltételeiről” tárgyában készült véleményében (5) is hangsúlyozta, az agyelszívásra úgy kell tekinteni, hogy bár ösztönözni kell a mi országaink gazdaságai számára benne rejlő lehetőségeket is, elő kell segíteni e személyek hazatérését is, hogy segítsék hazájuk fejlődését, és fel kell kínálni nekik a lehetőséget, hogy képzésük folytatása vagy befejezése céljából újra visszatérhessenek, ezáltal folyamatos tapasztalatáramlás indulna be, ami előnyös mind a származási, mind pedig a befogadó ország számára;
3.5

mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az ezzel a párbeszéddel kapcsolatos eljárások javíthatók, ezért azt javasolja, hogy: — évente alapesetben négy találkozóra kerüljön sor, beleértve azt az éves eseményt, amelyen az Európai Bizottság elnöke is részt vesz, ami kiváló alkalom arra, hogy fokozzuk az RB-re mint politikai testületre irányuló figyelmet, — annak érdekében, hogy a viták interaktívabbak és spontánabbak legyenek, a strukturált párbeszéd jellegében jobban hasonlítson a „kérdések és válaszok idejéhez”, — a strukturált párbeszéd napirendjét az RB, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szoros együttműködésével tervezzék meg, és a kijelölt témák fókuszát a helyi és regionális önkormányzatok számára alapvető fontosságú szempontokra helyezzék át, — alakítsanak ki kapcsolatokat a helyi és regionális médiával, — a helyi és regionális önkormányzatok nyújthassanak be írásbeli megjegyzéseket, és javasolhassanak a helyi és regionális önkormányzatok általános érdeklődésére számot tartó, az Európai Unió politikai napirendjével összhangban lévő témákat, — a találkozók után az Európai Bizottság is adhasson írásbeli visszajelzéseket, — a hangsúlyt a strukturális párbeszéd ellenőrzésének megerősítésére helyezzék, amelyre rendszeres értékelés formájában kerülne sor, a Régiók Bizottságával, valamint az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve, — amikor erre mód van, a párbeszéd nagyobb mértékben azokkal a helyi és regionális szereplőkkel jöjjön létre, amelyeket közvetlenül érint az adott jogalkotási javaslat, — az Európai Bizottság erősítse meg a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti és európai szövetségeinek választott képviselőivel és szakértőivel való együttműködést, és növelje a meghallgatások gyakoriságát, mindezt a megfelelő csatornákon keresztül;
1.4

üdvözli annak elismerését, hogy a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani a nemzetközi szerződéseket, így különösen az ENSZ-nek a gyermek jogairól szóló egyezményét (United Nations Convention on the Rights of the Child, a továbbiakban: UNCRC), amelyet minden egyes tagállam ratifikált. azonban csalódott, amiért a közlemény nem hangsúlyozza jobban, hogy a tagállamoknak sürgősen teljesíteniük kellene a gyermekjogokkal kapcsolatos európai és nemzetközi kötelezettségeiket;
2.

megerősíti az önkormányzatoknak a fenntartható fejlődést oktatás és képzés által népszerűsítő, megvalósító és összehangoló szerepének gyakorlatban bevált példáit. Ilyenek például a következő projektek, melyek szélesebb körű ismertséget érdemelnek: RES (Network of Regions on Education for Sustainability [régiók hálózata a fenntarthatóságra nevelés érdekében]) az olasz Umbria régió kezdeményezésére, a fenntartható energia európai hete, a ChangeLAB elnevezésű brit projekt (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour [életmód-, hozzáállás- és magatartás-változás]), a fenntartható fejlődés mint kötelező témakör a bajor (Németország) és a finn iskolai oktatásban, a holland szakképzési rendszer, valamint a regionális környezetvédelmi oktatási központok tevékenysége Lengyelországban;
115.

megfontolandónak tartja, hogy a jövőben a kohéziós politikának figyelembe kell vennie, hogy a növekedést és foglalkoztatást Európa jelenlegi erős oldalainak további erősítésével is el lehet érni, de a leggyengébb és legtöbb problémával rendelkező régióknak a felzárkóztatása révén is. Az ehhez kapcsolódó problémák elemzése választ ad arra a kérdésre is, hogy milyen mértékben kell a kohéziós politikai eszközöket a különböző típusú célterületekre összpontosítani;
20.

úgy véli, hogy ezekkel a problémákkal sürgősen foglalkozni kell, és minden jövőbeli uniós közleménybe és irányelvbe be kell építeni azt is, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kezelniük kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, azoknak a szociális és gazdasági partnereknek a széles körével együttműködve, amelyekkel már eddig is kapcsolatban voltak;
19.

Rendkívül helytálló volna egy olyan európai ügynökséget létrehozni, amelynek feladata különböző alkalmazások létrehozásának ösztönzése és a GALILEO projekt támogatása volna. Az ügynökségnek rendelkeznie kellene pénzügyi eszközzel (kockázati tőke), amely segítségével támogathatja a kkv-kat az alkalmazások létrehozása területén. Az ügynökségnek minden tagállamban fel kellene állítania ún. nemzeti kapcsolattartó pontokat és nem csak a nemzeti szervekkel, hanem a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a vállalati csoportosulásokkal és a kutatóközpontokkal is együtt kellene működnie. Az EU-nak nem csak egy ilyen rendszer létrehozására, hanem az alkalmazására és ösztönzésére is felelősséget kell vállalnia. Ezt a szerepet a GALILEO ellenőrzési hatóság is betölthetné, de jelenlegi hatáskörében képtelen erre.
21.

tisztában van vele, hogy az EU tagállamainak számos vállalkozásában, köztük vezető európai konszerneknél is az „EFQM” (European Foundation for Quality Management) minőségirányítási rendszer képezi a működés alapját, amelyre minden tagállam figyelmét fel kellene hívni. Hatékony stratégiai modellről van szó, amelyet a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén is alkalmazni lehet;
18.

ezért üdvözli a különböző régiók arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a felsőoktatási intézmények fokozott autonómiája nagyobb magán-szerepvállalást tegyen lehetővé, és kifejezetten ösztönzi őket arra, hogy új utakat járjanak a közintézmények és a magánszektor együttműködésében, pl. közösségi innovációs alapok keretében, amelyek példaértékűek lehetnek az állami erőforrások fenntartható felhasználása és biztosítása számára is. A felsőoktatási intézményeket régióikban az eddigieknél nagyobb mértékben kell az innováció ösztönzőinek tekinteni, támogatni kell őket, valamint regionális, országos és európai szinten is be kell vonni őket az ezzel kapcsolatos vitafolyamatokba;
A közösségi szinten szervezett találkozók és rendezvények célja, hogy felhívja a figyelmet az európai év témáira, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, valamint lehetőséget biztosítson az eszmecserére. Ezeken az érdekelt felek is részt vesznek majd, a rendezvények szervezésébe pedig a szegénységben élőket, valamint az őket képviselő civil szervezeteket is bevonják, jó lehetőséget biztosítva ezzel arra, hogy a mindennapi problémákra és a politikai szabályozásban található hiányosságokra is megoldást találjanak.

A közösségi szinten szervezett találkozók és rendezvények célja, hogy felhívja a tagállamok polgárainak a figyelme ét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az európai évének témáira, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, valamint lehetőséget biztosítson az eszmecserére bővítésére. Ezeken az érdekelt felek is részt vesznek majd, a Az érdekeiket képviselő civil szervezetek által létrehozott rendezvények szervezésébe pedig a szegénységben élőket, valamint az őket képviselő civil szervezeteket is bevonják, jó lehetőséget biztosítva ezzel arra, hogy a mindennapi problémákra és a politikai szabályozásban található hiányosságokra is megoldást találjanak. A cél a társadalmi szereplők aktív részvételének megteremtése a szociális felelősségvállalás („empowerment”) intézkedéseinek és gyakorlatainak kialakításán keresztül.
16.

rámutat arra, hogy a zöld könyv időszerű, mivel pótlólagos erőforrásokra lesz szükség valamennyi szinten a problémák kezelése érdekében. Az EU már most is számottevő mennyiségű erőforrást fordít a mobilitási és szállítási ügyekre a TEN–T hálózatokon keresztül, és a városi területekre is a strukturális alapok keretében, a konvergenciarégiókon át. A városok a közlekedési hálózatok alapvető és elválaszthatatlan elemei, mivel csatlakozási pontokat képeznek a különböző közlekedési módok között, és általánosságban véve kiindulási és érkezési pontként szolgálnak. Ezért ugyanakkora figyelmet kellene szentelni a városi közlekedésnek, mint a közlekedési hálózatoknak. Hosszabb időszakra kell előre tervezni, a hosszú távú terveket pedig be kell tartani. A régiók és a városok ne várják meg, hogy a problémák teljes egészében jelentkezzenek; proaktív magatartás szükséges. Ezért minden szinten arra van szükség, hogy a források elosztásakor ne csupán a már jelentkező problémák megoldására hozott intézkedéseket vegyék figyelembe, hanem további eszközöket szabadítsanak fel azoknak a régióknak és városoknak, amelyek korai szakaszban kívánnak foglalkozni a jövőbeli problémákkal;
24.

sürgeti az albán hatóságokat, hogy továbbra is munkálkodjanak a kisebbségek helyzetének javításán, a legjobb európai gyakorlatokkal és az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló európai keretegyezményével összhangban. nyomatékosan ajánlja, hogy a kisebbségek képviselőit is vonják be az albán parlamentbe, továbbá kéri annak biztosítását, hogy a kisebbségi nyelvek oktatását az egész országban az etnikai csoportok minden tagjára kiterjesszék;
32.

utal rá, hogy az elsődleges képzés mellett a szakmai továbbképzés is egyre fontosabb. A technológiai ismeretek és a munkafolyamatban elvárt készségek gyorsan változnak, ezért meg kell oldani a továbbképzés vonzerejének és nyitottságának javítását és a továbbképzési eszközök kínálatának bővítését. A nem megfelelő alapképzéssel rendelkező fiataloknak fontos, hogy be tudják pótolni hiányzó ismereteiket, és utólag is fejleszthessék képességeiket (második esély) (8);
19.

arra szeretné kérni az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapok felhasználását nagyobb mértékben összpontosítsa a kutatás és az innováció terén történő befektetések céljára. Az RB úgy látja, szükség van arra, hogy a strukturális alapok egy jelentős és egyre növekvő hányadát a kutatásra és az innovációra fordítsuk, ahogyan ez a lisszaboni menetrend 2007–2013-as időszakára vonatkozóan a strukturális alapok programjaiban meg is történt, és hogy kövessük például a „Creating an Innovative Europe” (Az innovatív Európa létrehozása) című Aho-jelentésnek az az EURAB tanácsadó testülete által is támogatott ajánlását, mely szerint a strukturális alapok jövőbeli programjaiban a befektetések legalább 20 %-át az innovációra és a tudásra fordítsuk. Ez a feltétel a lisszaboni stratégia uniós végrehajtási folyamatának is szerves része lesz;
45.

úgy véli, hogy az olyan új kihívások felbukkanása miatt, mint amilyen többek között az energia- és éghajlatváltozási politika hatása a mezőgazdasági és élelmiszerpolitikákra, az EU folyamatban levő bővítése és a nemzetközi kereskedelem kérdései, számos elvárás irányul arra, hogy a KAP multifunkcionális jellegét oly módon szélesítsék ki, hogy az további szerepeknek is megfeleljen. Meggyőződése, hogy a területhasználathoz, az élelmiszer-termeléshez és a gazdálkodáshoz megfelelő anyagi forrásokkal ellátott KAP-nak továbbra is központi szerepet kell betöltenie az EU-ban. A környezetvédelmi és az energiapolitikának is megfelelő anyagi forrással kell rendelkeznie;
41.

megismétli, hogy támogatja a gyermekek és fiatalok játékát: ahogy azt a fehér könyv is kiemeli, valóban alapvető jelentőségű, hogy több ismeretre tegyünk szert az élelmiszerek választását és a magatartásformákat meghatározó tényezőkkel kapcsolatban, azonban a korszerű megközelítések révén egy új szociális kultúrát is ösztönöznünk kell, amely a hagyományos társadalmaknak is alapját képezte, amelyekben az elhízás és az egészségtelen életmódra visszavezethető betegségek majdnem teljes egészében ismeretlen fogalmak voltak;
45.

inkább az ERGEG megerősítését javasolja, nem pedig azt, hogy helyette új ügynökséget hozzanak létre. Ahelyett, hogy új szervezetet alapítanának, az ezzel járó költségekkel és bürokratikus terhekkel, a jelenlegi alapokon is folytatni lehetne a munkát egy megerősített ERGEG-gel, amely a határokon átnyúló problémákkal is foglalkozhatna, és a többi feladatot is megkaphatná, amelyet a tervezett ügynökségre kívánnak bízni. Ha ez nem élénkítené eléggé a versenyt, akkor válna indokolttá egy külön ügynökség létrehozása;
6.

megjegyzi, hogy a vitában felmerült annak lehetősége, hogy új és más támogathatósági kritériumokat vezessenek be. Az a kívánság is elhangzott, hogy GDP és GNI mellett például a népesség demográfiai szerkezetét, települések szerinti megoszlását (adatokat a népesség földrajzi megoszlásáról, korszerkezetéről, illetve függőségi arányszámokat), a munkaerőpiacot, a szolgáltatási kínálatot, a területrendezést, a városi és vidéki dimenziót, a természeti és kultúrkincseket, valamint az ökológiai és éghajlati tényezőket is figyelembe vegyék. E tényezők mindegyikéről elmondható, hogy hatást gyakorolnak a gazdasági és szociális fejlődésre. Ezzel párhuzamosan a közösségi szintű mutatók jól beváltak a támogatandó területek elhatárolására, de a kohéziós politika hatékonyságának tartalmi értékelésére szélesebb körű adathalmazon alapuló, összetettebb mutatókat kell használni;
8.

utal arra, hogy a bevándorlók számos európai településen és régióban már most is a társadalom fontos és szerves részét képezik. Az Európai Unió valóban gazdag és sokszínű kulturális örökséggel rendelkező társadalom, melynek meg kell őriznie és tovább kell fejlesztenie ezt az örökséget. A kultúra fogalmát az UNESCO olyan eszmeként fogja fel, amely nemcsak a művészetet és az irodalmat foglalja magában, hanem a különböző életmódokat, az alapvető emberi jogokat, értékrendeket, hagyományokat és vallási irányzatokat is. A bevándorlás elősegítheti a kulturális sokszínűség bővülését is. A kultúrák közötti párbeszéd európai évével (1) az Európai Unió kiemelt tisztelettel adózik a kulturális sokszínűség előtt;
12.

utal az európai politikák végrehajtásának tapasztalatára: a politikák többségének bevezetésénél a helyi önkormányzatok elkötelezettségére, erőforrásaira és fellépésére van szükség. Hangsúlyozza ezenkívül az európai helyi és regionális önkormányzatoknak az energiával, a közlekedéssel, a polgári védelemmel, a migrációs jelenségekkel, a gazdasági fejlődéssel, valamint a barcelonai folyamat más, továbbra is érvényes prioritásaival – például a kultúrák közötti párbeszéddel, az oktatással, illetve a humanitárius és szociális dimenzióval – kapcsolatos városi és vidéki kérdések kezelése során szerzett nagy tapasztalatát és szakértelmét; következésképpen sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a párizsi csúcstalálkozó következtetéseihez csatolt fejlesztési tervekről előzetesen nem kérték ki a regionális és helyi önkormányzatok véleményét, annak dacára, hogy a végrehajtás jövőbeli szakaszába be kell vonni őket; és hangsúlyozza, hogy a jövőben ezt a kormányközi megközelítést korrigálni kell, és minden érintett kormányzati szintet egyértelműen be kell vonni;
21.

nagy nyomás nehezedhet a helyi és regionális önkormányzatokra, ha sok migráns munkavállaló telepedik le a területükön, különösen, ha ez a változás hirtelen következik be. Különösen igaz ez a szociális szolgáltatások, az oktatás, az egészségügyi ellátás és a lakhatás tekintetében; következésképpen rendelkezésre kell bocsátani az ennek kezeléséhez szükséges erőforrásokat. Ez nemcsak az újonnan érkezők befogadása szempontjából hasznos, hanem csökkenti annak valószínűségét is, hogy feszültségek alakulnak ki a migráns munkavállalók és a befogadó közösség között. Az RB ezért támogatja a különböző munkaerő-piaci szegmensek igényeiről szóló statisztikai adatok összegyűjtésére és európai szintű megosztására irányuló törekvéseket, melyeknek célja a munkavállalási célú migráció tervezése és kezelése. A nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak egymással közreműködve előre meg kell tervezniük, hogy hogyan alakítsák ki a szociális szolgáltatásokat úgy, hogy kezelhetőbb legyen az európai migránsok beáramlása. Erre részben azért van szükség, mert az Európán belüli munkaerő-áramlás a jövőben jelentősen meg fog növekedni, részben pedig azért, mert a tervezésre való képtelenség, illetve az abból következő társadalmi feszültség, valamint a közösségen belüli kapcsolatok nem megfelelő minősége hátrányosan érinti az Európán belüli migrációt, és ez akár az európai egységet is megbonthatja;
3.

Annak előmozdítása, hogy a biztonságosabb online környezet létrehozás ába gyermekeket és fiatalokat is bevonjanak. Az intézkedések gyermekek és fiatalok bevonására fognak irányulni, az online technológiák használatával és a gyermekeknek nagyobb biztonságot adó online környezet előmozdításának mikéntjével kapcsolatos nézőpontjuk és tapasztalataik jobb megértésének céljából. Az intézkedéseknek ezenkívül olyan informatikai és médiaismereti oktatási segédanyagok létrehozására is irányulniuk kell, amelyek egyaránt vonatkoznak a biztonságos online környezetekre, valamint a jogellenes tartalom és a káros magatartás veszélyeire. Az intézkedéseknek nemcsak a gyermekek védelmére kell összpontosítaniuk, hanem arra is, hogy miként lehet aktívan elsajátítani az Internet biztonságos kezelését (empowerment).
30.

kiemeli, hogy a tisztább gyártási folyamatok terén az innováció a helyi közösségekben megy végbe. A tisztább gyártási folyamatok fejlesztése különféle szereplők, köztük nem kormányzati szervezetek, vállalatok és illetékes hatóságok közreműködésével zajlik. A helyi önkormányzatok jelenleg gyakran csak ellenőrző szerepet töltenek be. Az irányelvnek lehetőséget kellene nyújtania a különböző felek (helyi közigazgatási szervek és vállalatok) közötti együttműködésre is, ami képessé tenné őket az innováció ösztönzésére. Erre jó példákat lehet találni Hollandiában, Dániában, de a kelet-európai országokban, például Romániában is;