[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.10.13.

COM(2010) 558 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

28. éves jelentés az Európai Unió dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedéssel kapcsolatos tevékenységeiről(2009)SEC(2010) 1194

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

28. éves jelentés az Európai Unió dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedéssel kapcsolatos tevékenységeiről

(2009)

Bevezetés

Ezt a 2009. évi jelentést az Európai Parlamentnek nyújtják be az Európai Unió dömpingellenes tevékenységeivel kapcsolatos 1981. december 16-iállásfoglalása, valamint ipari, külkereskedelmi, kutatási és energiaügyi bizottságának jelentése nyomán.

Ez a rövid jelentés áttekintést ad 2009 legfontosabb eseményeiről, és a korábbi évekhez hasonlóan csatolva van hozzá egy részletes mellékleteket tartalmazó alaposabb bizottsági szolgálati munkadokumentum is. A jelentés a munkadokumentum és fejezeteinek általános szerkezetét követi, hogy könnyen utána lehessen nézni az átfogóbb információknak.

A nyilvánosság számára ez a jelentés és a teljes munkadokumentum a következő weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm

1. A JOGSZABÁLYOK ÁTTEKINTÉSE

A dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésre vonatkozó vizsgálatokat a tanácsi alaprendeletek nyomán végzik. A meglévő jogszabályok áttekintése megtalálható a munkadokumentumban. Az alapvető dömping- és szubvencióellenes szövegekre az alábbiakban „alaprendelet(ek)ként” hivatkozunk.

2. ALAPFOGALMAK

A kereskedelemvédelmi eszközökkel kapcsolatos vizsgálatokban használt terminológiáról és eljárásokról a munkadokumentum 2. fejezete ad áttekintést.

3. A KERESKEDELEMVÉDELMI ESZKÖZÖK FELÜLVIZSGÁLATA – MEGKEZDőDÖTT A REFLEXIÓS IDőSZAK

A kereskedelemvédelmi intézkedések felülvizsgálata 2006-ban kezdődött („zöldkönyv-folyamat”), de a tagállamok és az Európai Parlament közötti egyértelmű konszenzus hiánya miatt elakadt. Ugyanakkor az EU továbbra is úgy véli, hogy az időszakos felülvizsgálat segíthet annak biztosításában, hogy az EU kereskedelemvédelmi eszközei hatékonyak maradjanak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni fellépésben. A Bizottság felül kívánja vizsgálni a kérdést, hogy a rendelkezésre álló eszközök tovább tökéletesíthetők-e. Ebben az összefüggésben a kereskedelmi biztos 2009-ben az Európai Parlament előtti meghallhatáson elmondta, hogy a Bizottság kész vitát nyitni e kérdésről, de egy ilyen folyamat megindítása előtt bizonyos feltételeknek kell teljesülniük. Az egyik fontos elem a WTO Dohai Fejlesztési Programterv keretében a kereskedelemvédelmi eszközökről folytatott tárgyalások eredményeinek kivárása. Ezt a véleményt a legtöbb érdekelt fél osztja.

Mindeközben 2009 közepén intenzív és szerteágazó konzultációs szakaszt követően a Bizottság a tagállamokkal olyan módszerekről állapodott meg, amelyekkel javítható az átláthatóság a kereskedelemvédelmi vizsgálatok során. A javasolt intézkedések (pl. a kereskedelemvédelmi eszközök weboldalának átalakítása; kis- és középvállalkozásoknak nyújtott egyedi támogatás; a nyilvánosságra hozatal javítása stb.) jogalkotási változások nélkül véghezvihetők, a teljes körű megvalósítás pedig várhatóan 2010-ben történik meg.

4. ORSZÁGOS PIACGAZDASÁGI STÁTUSZ

Egy-egy dömpingellenes vizsgálat alkalmazásában valamely ország akkor tekinthető teljes mértékben piacgazdasági berendezkedésűnek, ha teljesít öt kritériumot, amelyek részletesen meg vannak határozva az ehhez a jelentéshez csatolt munkadokumentumban.

A Bizottság szolgálatai 2009-ben is folytatták Kína, Vietnam, Örményország, Kazahsztán és Mongólia országos piacgazdasági státusz elnyerésére irányuló kérelmének értékelését. Kérelme alátámasztására az év során mind az öt ország további információkat szolgáltatott; e kérelmek a feldolgozás különböző szakaszaiban vannak. 2009 májusában a Belarusz Köztársaság hatóságai hivatalos kérelmet intéztek a Bizottsághoz piacgazdasági státusz megadása érdekében. A Bizottság a hiánytalan dosszié benyújtását követően fogja megkezdeni e kérelem vizsgálatát.

Az érintett országokkal folytatott több kétoldalú megbeszélés mellett a piacgazdasági státusszal foglalkozó 9. EU–Kína munkacsoport 2009 júliusában Brüsszelben tartott barátságos és konstruktív légkörű ülést. Kína 2009 őszén végül jóváhagyta a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy induljon vizsgálat Kína számviteli gyakorlatáról. A Bizottság 2009 végén tette közzé a vonatkozó ajánlati felhívási dokumentációt. A vizsgálat eredményei 2010 végére fognak rendelkezésre állni. 2009 második felében a Bizottság megkezdte a Kínával foglalkozó előzetes értékelési jelentés kidolgozását, amely várhatóan 2010 első felében készül el.

2009 áprilisában a Bizottság megismételte, hogy kész további helyszíni vizsgálatot végezni Mongóliában. Mongólia kedvezően reagált a Bizottság javaslatára, és megkezdődtek a gyakorlati megvalósítással kapcsolatos megbeszélések.

2009 augusztusában a Bizottság további kérdéseket intézett a kazah kormányhoz azokkal a közelmúltban történt jogszabályi változásokkal kapcsolatban, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok vonatkozásában hatást gyakorolhatnak a költségekre és az árakra.

Az Örményország piacgazdasági státuszra irányuló kérelmével kapcsolatos első értékelő jelentést a Bizottság szolgálatai 2009-ben fejezték be, és 2009 decemberében nyújtották be a Tanácsnak. A jelentés azzal a következtetéssel zárult, hogy Örményország megfelelő haladást ért el bizonyos területeken, és a piacgazdasági státuszra vonatkozó öt kritériumból kettőt teljesít.

A Vietnamról szóló második értékelő jelentés 2009 végén már csaknem teljesen elkészült.

5. KERESKEDELEMVÉDELMI ESZKÖZÖK – NYERSANYAGSTRATÉGIA

A kereskedelemvédelmi eszközök bizonyos lehetőségeket nyújtanak a nyersanyagbeszerzésben mutatkozó torzulások egyes következményeinek kezelésére, összhangban a Bizottságnak a nyersanyagokra vonatkozó általános kereskedelempolitikájával. 2009-ben végleges dömpingellenes vámot vetettek ki a Kínából származó kötőelemekre. A vizsgálat keretében öt, a mintába felvett kínai vállalat kért piacgazdasági elbánást. Az öt közül azonban egyiküknek sem adták meg a piacgazdasági elbánást, mivel a legfőbb nyersanyag, az acél hengerhuzal költsége az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírtakkal ellentétben nem tükrözte alapvetően a piaci értékeket. Ez volt az első eset, amikor a piacgazdasági elbánást ezzel az indokkal utasították el.

Ilyen torzítások meglétét akkor is figyelembe veszik, amikor a nem piacgazdasági berendezkedésű gazdaságok által benyújtott, piacgazdasági státuszra irányuló kérelmeket vizsgálják meg. Ebben az összefüggésben megvizsgálják az érintett ország szerepét a piaci beavatkozás és a nyersanyagok árának torzulását eredményező politika tekintetében.

6. INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEK / KÉTOLDALÚ KAPCSOLATOK

6.1. Kis- és középvállalkozások (kkv-k)

A Bizottság elismeri a kkv-k által az uniós gazdaságban betöltött fontos szerepet. A Bizottság annak a ténynek is tudatában van, hogy a Bizottság által indított vizsgálatokban uniós termelőként, importőrként vagy felhasználóként részt vevő, illetve a harmadik országok által kezdeményezett vizsgálatban exportőrként részt vevő kkv-k számára nehéz közreműködni e vizsgálatokban.

A kkv-knek szóló kereskedelemvédelmi segélyszolgálatot (Trade Defence Helpdesk for SMEs) a kereskedelemvédelmi eljárások bonyolultsága miatt hozták létre, amely kis méretük és széttöredezettségük miatt kkv-ket különösen is sújtja. Feladata, hogy sajátosan kkv-kre jellemző kereskedelemvédelmi kérdésekkel és problémákkal foglalkozzon általánosan és konkrét ügyek vonatkozásában is. A kereskedelemvédelemmel foglalkozó weboldal egy része kifejezetten a kkv-knak szól, és tartalmazza a kereskedelemvédelmi segélyszolgálat elérhetőségeit is. 2009 során e weboldalt teljesen átalakították, hozzáférhetőbbé és felhasználóbarátabbá téve elsősorban a kkv-k számára.

A kapcsolattartó pontokhoz 2009-ben számos információkérés futott be, amelyek mindegyikére azonnal választ is adtak. A kérések egyaránt kiterjedtek a kereskedelemvédelmi eljárások lefolyására és tartalmára.

2009 végén a Bizottság tanulmány készítésébe kezdett, hogy meghatározza, melyek a kkv-k szükségletei a 27 tagállamban panasz benyújtásakor vagy kereskedelemvédelmi vizsgálatban importőrként vagy felhasználóként való részvételük esetén. A tanulmány eredményei közé konkrét javaslatok is tartoznak majd arról, hogy a Bizottság hogyan segítheti jobban a kkv-kat az ilyen vizsgálatok minden területén.

Kiválasztottak egy ajánlattevőt, és a tanulmány zárójelentése 2010 utolsó negyedévében készül el.

6.2. Kétoldalú kapcsolatok/ tájékoztató tevékenységek – gazdasági ágazatok és harmadik országok

2009-ben a kereskedelemvédelmi eszközökről szóló, harmadik országok tisztviselői számára rendezett szemináriumot terveztek, melynek megrendezését végül 2010-re halasztották. Számos kétoldalú kapcsolat nyújtott azonban 2009-ben lehetőséget különféle kereskedelemvédelmi kérdések megvitatására több harmadik országgal, így Kínával, Koreával és Ukrajnával.

Ezenkívül 2009-ben számos megbeszélésre is sor került kulcsfontosságú érdekelt szövetségekkel és vállalatokkal, beleértve a Business Europe több rendezvényét (mindenekelőtt egy általános találkozót a szövetség legfontosabb tagjaival, valamint kétoldalú találkozókat a Business Europe kereskedelempolitikai bizottságával), továbbá 2009 áprilisában egy egynapos szemináriumot az importőrök és forgalmazók legfontosabb szövetségeivel.

7. MEGHALLGATÓ TISZTVISELő

A Kereskedelmi Főigazgatóságon 2007 áprilisától működő meghallgató tisztviselőnek 2009 volt a második teljes munkaéve. A meghallgató tisztviselő szervezetileg a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójához tartozik, tevékenységét azonban függetlenül látja el. A főigazgatónak tartozik jelentéstétellel.

A meghallgató tisztviselő fő feladata annak szavatolása, hogy az Európai Bizottság előtti kereskedelmi eljárások során teljes mértékben gyakorolni lehessen a védelemhez való jogokat. A meghallgató tisztviselő a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójának is tanácsot ad a jogszerű eljárással kapcsolatos kérdésekben, valamint minden, a kereskedelmi eljárásokhoz kötődő témában.

2009-ben a meghallgató tisztviselő 30 beavatkozást eszközölt 24 esetben, és 14 meghallgatást tartott. A meghallható tisztviselő a vizsgálat különböző szakaszaiban avatkozott be – a panasz benyújtásának szakaszában, a mintavételkor, a piacgazdasági elbánás /egyéni elbánás iránti kérelem szakaszában, az analóg ország kiválasztásakor, az ideiglenes, a kötelezettségvállalási és a végleges szakaszban. A kérelmek egy vizsgálat szinte valamennyi aspektusát lefedték.

2009-ben a meghallgató tisztviselő beavatkozása iránti kérelmek többsége a nem bizalmas adatokat tartalmazó dossziéhoz való hozzáférésre, valamint a dosszié minőségére vonatkozott. A meghallgató tisztviselő tevékenységi körének másik fő területe a nyilvánosságra hozatal időzítésére és tartalmára vonatkozott.

Hamarosan jóváhagyják a meghallgató tisztviselő és a kereskedelmi vizsgálatot folytató szolgálatok közötti együttműködésről szóló iránymutatások aktualizálását. Ezt követően a meghallgató tisztviselő honlapján elérhetővé teszik a tartalmára vonatkozó információkat. Ezt követik majd a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének feladatköréről szóló bizottsági határozatra vonatkozó megbeszélések.

Az éves jelentéshez csatolt munkadokumentumban további részletek találhatók a meghallgató tisztviselő tevékenységével kapcsolatban.

8. A dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésekkel kapcsolatos vizsgálatok és intézkedések áttekintése

8.1. Általános

2009 végén az EU-nak 135 dömpingellenes intézkedése (lásd az O. mellékletet), és 8 szubvencióellenes intézkedése (lásd a P. mellékletet) volt hatályban.

2009-ben az EU-ba irányuló teljes behozatal 0,6 %-át érintette dömping- vagy szubvencióellenes intézkedés.

Az ezt követően tárgyalt kérdésekkel kapcsolatos részletek a jelentéshez csatolt munkadokumentumban találhatók meg. A munkadokumentum mellékleteire való hivatkozások a címek mellett találhatók.

8.2. Új vizsgálatok (lásd az A - E. mellékleteket és az N. mellékletet)

2009-ben 21 vizsgálatot kezdeményeztek[1]. Ideiglenes vámot 10 eljárás során vetettek ki. Végleges vám kivetésével 10 ügy zárult, 11 eljárás pedig intézkedés nélkül ért véget. 4 intézkedés automatikusan hatályát vesztette alkalmazásának 5 éves időtartamát követően.

8.3. Felülvizsgálatok

A kereskedelemvédelmi szolgálatok munkájának jelentős része továbbra is felülvizsgálatokból áll: a 2005–2009-es időszakban ezek tették ki az összes megindított vizsgálat 54 %-át. A munkadokumentum 2. táblázata a 2005–2009-ig terjedő évekre vonatkozóan tartalmaz statisztikai információt.

8.3.1. Intézkedés megszűnésére irányuló felülvizsgálatok (lásd az F. mellékletet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke úgy rendelkezik, hogy 5 év elteltével az intézkedések lejárnak, hacsak a hatályvesztési felülvizsgálat nem bizonyítja, hogy eredeti formájukban fenn kell tartani őket.

2009-ben 11 hatályvesztési felülvizsgálat indult. 5 hatályvesztési felülvizsgálat zárult a vám további 5 évre történő megerősítésével. Egy hatályvesztési felülvizsgálat sem zárult az intézkedések megszüntetésével.

8.3.2. Időközi felülvizsgálatok (lásd a G. mellékletet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (3) bekezdése és 19. cikke az intézkedések érvényessége ideje alatt azok felülvizsgálatát írja elő. A felülvizsgálatok korlátozódhatnak a dömping/szubvenció vagy a károkozás szempontjaira.

2009-ben összesen 14 időközi felülvizsgálat indult. 13 időközi felülvizsgálat a vám megerősítésével vagy módosításával zárult, 1 vizsgálat pedig az intézkedések megszüntetésével.

8.3.3. „Egyéb” időközi felülvizsgálatok (lásd a H. mellékletet)

2009-ben két „egyéb” felülvizsgálatot indítottak, amely nem tartozik az alaprendeletek 11. cikke (3) bekezdésének vagy 19. cikkének hatálya alá.

2009-ben hat ilyen felülvizsgálat ment végbe az intézkedések megerősítését vagy módosítását eredményezve. Ezek többek között a bírósági ítéleteket, a WTO vitarendezési eljárásait, az intézkedések hatályának pontosítását stb. követő intézkedésekre vonatkoztak.

8.3.4. Új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatok (lásd az I. mellékletet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (4) bekezdése és 20. cikke „új exportőröknek szóló” és „gyorsított” felülvizsgálatot ír elő annak érdekében, hogy egyéni dömpingkülönbözetet vagy egyéni kiegyenlítő vámot lehessen megállapítani a szóban forgó exportáló országokban működő olyan új exportőrökre, amelyek a vizsgálati időszak során nem exportálták a terméket. Ezeknek az exportőröknek bizonyítaniuk kell, hogy valóban új exportőrök, és valóban a vizsgálati időszak után kezdtek az EU-ba exportálni. Ilyenkor egyedi vámot lehet számukra kiszámítani, amely általában alacsonyabb az országos vámnál.

2009-ben új exportőrre vonatkozóan hat felülvizsgálat indult.

8.3.5. Abszorpciós vizsgálatok (lásd a J. mellékletet)

Amennyiben elegendő információ mutat arra, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően és az intézkedések bevezetése előtt vagy után az EU-ba behozott terméknek csökkentek az exportárai vagy nem (eléggé) mozdultak el a viszonteladói árai vagy az azt követő eladási árai, akkor „abszorpciós” felülvizsgálat indítható annak megvizsgálására, hogy az intézkedésnek volt-e hatása az említett árakra. Az ilyen alacsonyabb exportárak figyelembe vétele érdekében újraszámolható a dömpingkülönbözet, illetve növelhető a vám. Az „abszorpciós” felülvizsgálatok lehetőségét az alaprendeletek 12. cikke és 19. cikkének (3) bekezdése tartalmazza.

2009-ben nem indult és nem is zárult le abszorpcióellenes felülvizsgálat.

8.3.6. A dömpingellenes intézkedések kijátszását felfedő vizsgálatok (lásd a K. mellékletet)

Az alaprendeletek 13. és 23. cikke előírja a vizsgálatok újraindításának lehetőségét olyan esetben, amikor az intézkedések kijátszásáról bizonyíték áll rendelkezésre.

2009-ben 1 ilyen vizsgálat kezdődött. 1, az intézkedés kijátszásával kapcsolatos vizsgálat zárult a vám kiterjesztésével.

8.4. Védintézkedésekre vonatkozó vizsgálatok (lásd az L. mellékletet)

Az EU-ban 2008-ban nem volt védintézkedésekkel kapcsolatos tevékenység.

9. A dömping- és szubvencióellenes intézkedések végrehajtása

9.1. Az intézkedések nyomon követése

A hatályban lévő intézkedések ellenőrzésére irányuló tevékenységek négy főbb területre oszthatók: 1) a csalás megelőzése; 2) a kereskedelmi forgalom és a piac fejlődésének figyelemmel kísérése; 3) a hatékonyság javítása a megfelelő eszközökkel és 4) a szabálytalan gyakorlatokkal szembeni fellépés. Ezek a tevékenységek lehetővé tették a kereskedelemvédelmi eszközökkel foglalkozó szolgálatokat, hogy proaktív módon, a tagállamokkal együttműködésben biztosítsák a kereskedelemvédelmi intézkedések megfelelő érvényre juttatását az Európai Unióban.

9.2. A kötelezettségvállalások figyelemmel kísérése (M. és Q. melléklet)

A kötelezettségvállalások figyelemmel kísérése a végrehajtási tevékenységek része, mivel a kötelezettségvállalás a dömping- és szubvencióellenes intézkedések egyik formája. Kötelezettségvállalást a Bizottság akkor fogad el, ha biztosítottnak látja, hogy az hatékonyan ki tudja küszöbölni a dömping vagy szubvenció káros hatásait.

2009 elején 46 kötelezettségvállalás volt hatályban. 2009 folyamán a kötelezettségvállalások portfoliójában a következő változások történtek: 3 vállalat kötelezettségvállalása ért véget az intézkedések hatályvesztése miatt, a Bizottság a megállapított szabálytalanságok miatt 2 kötelezettségvállalást visszavont, egy kötelezettségvállalási ajánlatot pedig elfogadott. Így 2009 végére a hatályos kötelezettségvállalások száma összesen 42 lett.

10. Visszatérítések (U. melléklet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (8) bekezdése és 21. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi az importőröknek, hogy igényeljék az őket érintő beszedett vámok visszatérítését, amennyiben kimutatható, hogy a befizetett vámok alapját képező dömping-/támogatási különbözetet kiküszöbölték, vagy az a hatályos vám szintje alá csökkent.

2009-ben 39 új visszatérítési kérelmet nyújtottak be. 2009 végére 7 vizsgálat volt folyamatban, ezek összesen 25 kérelemre vonatkoztak. 5 bizottsági határozatot fogadtak el; 3 részleges visszatérítést adott, kettő pedig elutasította a visszatérítésre vonatkozó kérelmet. 7 kérelmet visszavontak.

11. Bírósági felülvizsgálat: a Bíróság / Törvényszék határozatai

A Bíróság és a Törvényszék 2009-ben összesen 13 ítéletet hozott a dömping-, illetve szubvencióellenes tevékenységek területén. Ezek egyike egy másik ítéletet értelmezett. Néhány ítélet részletes összefoglalása megtalálható a munkadokumentumban.

2009-ben 17 új ügyet indítottak, közülük tízet a Törvényszéken, hetet pedig a Bíróságon.

A munkadokumentum S. mellékletében szerepel a 2009 végén még függőben lévő, a Törvényszékhez és a Bírósághoz benyújtott dömping- és szubvencióellenes intézkedésekkel kapcsolatos ügyek listája.

12. Tevékenységek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretein belül

12.1. Vitarendezés a dömpingellenes intézkedések, szubvencióellenes intézkedések és a védintézkedések területén

A WTO szigorú eljárást ír elő a WTO-megállapodások alkalmazását érintő, a WTO-tagállamok között felmerült viták rendezésére.

2009 áprilisában azt követően, hogy India konzultáció iránti kérelmet nyújtott be az EU-nak a WTO-nál, konzultációkat tartottak a polietilén-tereftaláttal (PET) szemben hatályban lévő dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekről.

Miután Kína konzultáció iránti kérelmet nyújtott be az EU-nak a WTO-nál, 2009 szeptemberében konzultációkra került sor az egyes vas vagy acél kötőelemekkel szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekről.

Az ügyekről a jelentéshez csatolt munkadokumentumban olvashatók további részletek.

12.2. Egyéb WTO-tevékenységek

A dohai fejlesztési menetrend (Doha Development Agenda, DDA) keretében a szabályokkal foglalkozó tárgyalócsoport 2009-ben is rendszeresen tartott megbeszéléseket, hogy megvitassa az elnökség felülvizsgált szövegtervezetét, melyet 2008 decemberében küldtek körbe, valamint a halászati szubvenciókkal kapcsolatos ütemtervet. A felülvizsgált verzióban a legtöbb vitás kérdést kivették a dömpingellenes és szubvencióellenes szövegekből, és olyan „fenntartott helyek” léptek helyükbe, amelyek összefoglalták a tagok között az egyes kérdések tekintetében fennálló vitás pontokat.

Egyik kérdésben sem történt előrelépés a dömpingellenes és a horizontális szubvenciókkal kapcsolatos intézkedések területén. A halászati témakörben a csoport intenzív vitákat folytatott az elnökségi ütemtervben szereplő kérdések alapján. Miközben ez lehetővé tette, hogy a tagok pontosítsák véleményüket kulcsfontosságú kérdésekre vonatkozóan, az álláspontok nem közeledtek egymáshoz.

Ezekkel a tevékenységekkel párhuzamosan folytatódott a Bizottság szolgálatainak részvétele a dömpingellenes gyakorlatokkal, a szubvenciókkal és kiegyenlítő intézkedésekkel, valamint a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságokban. A bizottságok kétszer tartottak rendes ülést, hogy áttekintsék az értesítéseket, és felvessenek olyan kérdéseket, amelyek különös érdeklődésre tartanak számot.

Következtetés

2009-ben az előző évhez viszonyítva valamennyivel több új eset indult, ugyanakkor csökkent az elrendelt végleges intézkedések száma. Jelentősen nőtt azonban az intézkedés elrendelése nélkül végződő vizsgálatok száma, és az előző évhez képest megduplázódott a kivetett ideiglenes intézkedéseké is. A felülvizsgálatok indításának aránya jelentősen nőtt, míg a befejezett felülvizsgálatok száma 2008-hoz viszonyítva jelentősen visszaesett.

2009-ben javult a kereskedelmi védelmi vizsgálatok átláthatósága. A Bizottság megkezdte több olyan kezdeményezés végrehajtását, amelyeket a tagállamokkal folytatott konzultációkat követően hagytak jóvá. Az intézkedések közé tartozik a kereskedelemvédelmi eszközök honlapjának átalakítása, a kkv-knak nyújtott egyedi támogatás, valamint a nyilvánosságra hozatal javítása. Ez a munka folyamatosnak ígérkezik.

[1] A munkadokumentumban az 1. táblázat szolgál statisztikai információkkal azokról a 2005–2009 közötti új vizsgálatokról, amelyeket az alaprendeletek 5. és 10. cikkének rendelkezései alapján folytattak le.