Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről /* COM/2012/020 végleges - 2012/0006 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere || · A javaslat okai és céljai · Közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás a Moldovai Köztársaság, valamint az Európai Unió és tagállamai között Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megtárgyalására a Tanácstól 2011 júniusában kapott felhatalmazás alapján került sor. Az EU és a Moldovai Köztársaság közötti légi járatokat jelenleg az egyes tagállamok és a Moldovai Köztársaság közötti kétoldalú megállapodások alapján működtetik. Az Európai Unió légiközlekedési külpolitikájának részét képezi, hogy átfogó légi közlekedési megállapodások jöjjenek létre a szomszédos országokkal olyan esetekben, amikor bizonyítást nyert, hogy ezek a megállapodások hozzáadott értéket képviselnek és gazdasági előnyökkel járnak. A megállapodás célkitűzései a következők: - fokozatos piacnyitás az útvonalakhoz és a kapacitáshoz való hozzáférés tekintetében, viszonossági alapon; - a szabályozási együttműködés előmozdítása, valamint a szabályozások és a megközelítések harmonizációja az uniós jogszabályok alapján a légi közlekedés területén; - a légi szolgáltatások előmozdítása a légi fuvarozók közötti verseny alapján, minimális kormányzati beavatkozás és szabályozás mellett; - megkülönböztetésmentesség és egyenlő feltételek biztosítása a gazdasági szereplők számára; || · Háttér-információk A tárgyalási irányelvek általános célkitűzése egy átfogó légi közlekedési megállapodás megtárgyalása volt a piacra jutás fokozatos és kölcsönös megnyitása, a szabályozási konvergencia biztosítása és az uniós szabványok hatékony alkalmazása érdekében. 2011. október 26-én a két fél a tárgyalási irányelvekkel összhangban parafálta a Moldovai Köztársasággal kötendő megállapodás tervezetét. || · Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A megállapodás rendelkezései a tagállamok és a Moldovai Köztársaság között hatályban lévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépnek. Az ilyen kétoldalú megállapodásokból eredő és a megállapodás hatálya alá nem tartozó hatályos forgalmi jogok azonban továbbra is gyakorolhatók, feltéve hogy a tagállamok és a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személyek között nem tesznek megkülönböztetést. || · Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A Moldovai Köztársasággal létrejött, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megkötése az Európai Unió légiközlekedési külpolitikája fejlesztése, és különösen egy tágabb európai közös légtér létrehozása szempontjából kiemelt fontosságú, amint azt „A Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról” című COM(2005) 79 végleges bizottsági közlemény is megfogalmazza. 2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. Ezenkívül menet közben egyeztetett az érdekelt felekkel is. || · Konzultáció az érdekeltekkel || A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A Bizottság konzultált az érdekeltekkel, különösen a légi fuvarozók, a repülőterek és a szakszervezetek képviselőiből álló konzultációs fórum révén. || Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A tárgyalások során képviselt uniós álláspont kidolgozásakor az érdekeltek valamennyi észrevételét kellően figyelembe vették. || · Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása || Külső szakértők bevonására nem volt szükség. || · Hatásvizsgálat A megállapodás az EU és a Moldovai Köztársaság közötti légi fuvarozási piac fokozatos megnyitását biztosítja. Egy a Bizottság számára készített 2011-es tanácsadói jelentés becslései szerint az erre irányuló megállapodás évente mintegy 17 millió EUR gazdasági hasznot biztosítana (főként a légi viteldíjak csökkenésének, a légi forgalom növekedésének és az ehhez kapcsolódó gazdasági tevékenységeknek köszönhetően). A jelentés arra is rávilágított, hogy a legnépszerűbb útvonalak esetében a verseny élénkülésével várhatóan jelentős mértékben csökkeni fognak a viteldíjak. A megállapodás továbbá segítséget nyújt az uniós légi fuvarozók számára az üzleti kérdések kezelésében. A jelentést a CIRCA adatbázis útján a tagállamok és az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották. A megállapodás vegyes bizottságot hoz létre, amely a megállapodás végrehajtásának és hatásainak felügyeletéért felel. 3. A javaslat jogi elemei || · A javaslat összefoglalása A megállapodás a főbb elveket tartalmazó törzsszövegből és a következő két mellékletből áll: az útvonal-meghatározásról, a forgalmi jogokról és a működési rugalmasságról szóló I. mellékletből, valamint a kétoldalú légiközlekedési megállapodásokról szóló II. mellékletből. || · Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és (8) bekezdésével. || · A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. || A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: || A megállapodás rendelkezései az egyes tagállamok által kötött hatályban lévő megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépnek. A megállapodás egyidejűleg valamennyi uniós légi fuvarozó számára egyenlő és egységes piacra jutási feltételeket állapít meg, továbbá az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság szabályozási együttműködésére vonatkozóan új rendelkezéseket vezet be a légi járatok biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése érdekében. A szóban forgó rendelkezéseket csak uniós szinten lehet meghozni, mert azok számos, kizárólag uniós hatáskörbe tartozó területet érintenek. || A javaslat célkitűzései uniós fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg jobban: || A megállapodás lehetővé teszi, hogy egyszerre terjesszék ki hatályát mind a 27 tagállamra, mert ugyanazon szabályokat alkalmazza megkülönböztetés nélkül, és mert illetőségre való tekintet nélkül valamennyi uniós légi fuvarozó számára előnyös. E légi fuvarozók a mostantól szabadon üzemeltethetnek járatokat az Európai Unió bármely pontjából a Moldovai Köztársaság bármely pontja felé, amire eddig nem volt lehetőség. || Ha megszűnik a piachoz való hozzáférés valamennyi korlátozása az EU és a Moldovai Köztársaság tekintetében, ez nemcsak új belépőket vonz a piacra, illetve nemcsak a kihasználatlan repülőterek esetében teremt szolgáltatási lehetőségeket, hanem előmozdítja az uniós légi fuvarozók közötti konszolidációt is. || A megállapodás valamennyi európai uniós légi fuvarozó számára hozzáférést biztosít a kereskedelmi lehetőségekhez, például a szabad árképzés lehetőségéhez. A tárgyalási felhatalmazás egyik további célja, hogy azonos versenyfeltételeket biztosítson az EU és a Moldovai Köztársaság valamennyi légi fuvarozója számára, és ez szoros szabályozási együttműködést követel, amely csak uniós szinten valósítható meg. Végezetül a felhatalmazás egyik kulcsfontosságú célkitűzése az volt, hogy keretet hozzon létre az európai uniós légi fuvarozók üzleti tevékenysége során a Moldovai Köztársaságban felmerülő akadályok kezeléséhez és megoldásához. Az említett problémák megoldása érdekében az Unió nagyobb súllyal léphet fel, mint az tagállami szinten lehetséges volna. || A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. || · Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: || A megállapodás végrehajtására vonatkozó kérdések megvitatására vegyes bizottságot hoznak létre. A vegyes bizottság nyomon fogja követni a megállapodáshoz kapcsolódó repülésvédelmi szempontokat, ösztönözni fogja az új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről vagy fejleményekről szóló szakértői szintű eszmecseréket, és mérlegelni fogja a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit. A vegyes bizottság a Bizottság és a tagállamok képviselőiből áll. || A tagállamok ezenkívül továbbra is ellátják az általuk a nemzetközi légi közlekedés terén hagyományosan végzett igazgatási feladatokat, azonban egységesen alkalmazott közös szabályok szerint. · || · A jogi aktus típusának megválasztása || Javasolt aktus: nemzetközi megállapodás. || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A légiközlekedési külkapcsolatok csak nemzetközi megállapodások révén rendezhetők. 4. Költségvetési vonzatok || A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. || 2012/0006 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és (8) bekezdésével, tekintettel a z Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament egyetértésére, mivel: (1) A Bizottság az Unió és a tagállamok nevében tárgyalásokat folytatott a Moldovai Köztársasággal a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásról (a továbbiakban: „a megállapodás”). (2) A (…)-i 2011/xxx/EU tanácsi határozattal összhangban a megállapodást …-án/-én aláírták. (3) Megfelelő eljárási szabályokat szükséges megállapítani az Uniónak és a tagállamoknak a megállapodás 22. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban való képviselete és koordinációja tekintetében. (4) A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Megkötés (1) Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodást az Unió nevében a Tanács ezennel megköti. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. (2) A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki az Európai Unió nevében jogosult elvégezni a megállapodás 29. cikke szerinti értesítéseket annak kifejezésére, hogy az Európai Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el. 2. cikk Hatálybalépés Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök […] MELLÉKLET KÖZÖS LÉGTÉR LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI VALAMINT A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban együttesen: „az EU-szerződések”) feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: „a tagállamok”), és AZ EURÓPAI UNIÓ, egyrészről, valamint A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG, másrészről, MIVEL egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság Brüsszelben 1994. november 28-én partnerségi és együttműködési megállapodást írtak alá; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy olyan közös légteret hozzanak létre, amelynek célja a piachoz való hozzáférés biztosítása a felek számára, egyenlő versenyfeltételek biztosítása és – többek között a biztonságra, a védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a társadalmi kérdésekre és a környezetvédelemre vonatkozó – azonos szabályok betartása mellett; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a nemzetközi légi fuvarozási lehetőségek bővülését – a légi fuvarozási hálózatok fejlesztése révén is – annak érdekében, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvaroztatók megfelelő légiközlekedési szolgáltatások iránti igényeinek; FELISMERVE a légi fuvarozásnak a kereskedelem, az idegenforgalom és a befektetések előmozdításával kapcsolatos jelentőségét; TUDOMÁSUL VÉVE a Chicagóban 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményben foglaltakat; MEGÁLLAPODVA ABBAN, hogy célszerű a közös légtérre vonatkozó szabályokat az Európai Unióban érvényben lévő vonatkozó jogszabályokra alapozni, amint azt e megállapodás III. melléklete is előírja; FELISMERVE, hogy a közös légtérre vonatkozó szabályoknak való teljes körű megfelelés lehetővé teszi a felek számára, hogy kiaknázzák annak valamennyi lehetőségét, ideértve a piacokhoz való hozzáférés megnyitását, továbbá azt, hogy a fogyasztók, az iparágak és a munkaerő mindkét fél esetében a legnagyobb előnyöket élvezzék; FELISMERVE, hogy a közös légtér létrehozása, illetve szabályainak végrehajtása adott esetben nem valósulhat meg átmeneti intézkedések nélkül; FELISMERVE a technikai segítségnyújtás jelentőségét ebben a vonatkozásban; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a légiközlekedési vállalatok számára, hogy nyílt piacon versenyképes árakat és szolgáltatásokat nyújtsanak az utazóközönségnek és a fuvaroztatóknak; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légiközlekedési ipar minden ágazata – a légi fuvarozók munkavállalóit is beleértve – részesüljön a liberalizált megállapodás előnyeiből; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi légi fuvarozásban a legmagasabb fokú biztonságot és védelmet biztosítsák, és kifejezésre juttassák a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi járművek működését károsan befolyásoló és az utazóközönségnek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláaknázó olyan cselekedetek, illetve azokkal való fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat, amelyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légi fuvarozók számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtásához méltányos és azonos lehetőségeket teremtve; FELISMERVE, hogy az állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a légi fuvarozók közötti versenyt, és veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit; MEGERŐSÍTVE a környezetvédelem jelentőségét a nemzetközi légiközlekedési politika fejlesztése és alkalmazása során, valamint felismerve a szuverén államok jogát arra, hogy e célból megfelelő intézkedéseket tegyenek; TUDOMÁSUL VÉVE a fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a Montrealban, 1999. május 28-án létrejött, a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményben megkövetelt védelmet; AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a meglévő légi fuvarozási megállapodások keretét alapul vegyék, lehetővé téve a piacokhoz való hozzáférést, valamint azt, hogy a fogyasztók, a légi fuvarozók, a munkaerő és a közösségek mindkét fél esetében a legnagyobb előnyöket élvezzék; A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK Fogalommeghatározások Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában: (1) „kölcsönösen elfogadott szolgáltatások” és „meghatározott útvonalak”: az e megállapodás 2. cikke (Forgalmi jogok) és I. melléklete szerinti nemzetközi légi fuvarozás; (2) „megállapodás”: ez a megállapodás, a megállapodás mellékletei és ezek módosításai; (3) „légi fuvarozás”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, díj vagy ellenszolgáltatás ellenében légi járműveken történő szállítása, amely – az egyértelműség érdekében – magában foglalja a menetrendszerű és a nem menetrendszerű (charter) szolgáltatást és a teljes árufuvarozási szolgáltatást; (4) „Illetékes hatóságok”: a megállapodás szerinti igazgatási feladatok ellátásáért felelős kormányhivatalok vagy kormányzati szervek; (5) „alkalmasság”: a légi fuvarozó alkalmassága nemzetközi légi szolgáltatások működtetésére, vagyis kielégítő pénzügyi kapacitása és megfelelő irányítási szakértelme, továbbá készsége az említett szolgáltatások működtetésére irányadó törvények, rendeletek és előírások betartására; (6) „illetőség”: a légi fuvarozó azon országhoz való tartozása, amelyben eleget tesz a tulajdonlással, a tényleges ellenőrzéssel és a központi ügyvezetés helyével kapcsolatos követelményeknek; (7) „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény, beleértve: a) az Egyezmény 94. cikkének a) pontja értelmében hatályos valamennyi olyan módosítást, amelyet a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió valamely tagállama vagy tagállamai egyaránt ratifikáltak, és b) az Egyezmény 90. cikkének értelmében elfogadott valamennyi hozzá csatolt mellékletet vagy módosítást, amennyiben az adott melléklet vagy módosítás bármely időpontban érvényes mind a Moldovai Köztársaság, mind az Európai Unió egy vagy több tagállama vonatkozásában, az adott kérdésre való tekintettel; (8) „az ötödik szabadságjog”: egy állam („a jogot biztosító állam”) által egy másik állam részére („a kedvezményezett állam”) biztosított jog vagy előjog nemzetközi légiközlekedési szolgáltatás nyújtására a jogot biztosító állam és egy harmadik állam területe között azzal a feltétellel, hogy a szóban forgó szolgáltatás a kedvezményezett állam területéről indul ki vagy oda irányul; (9) „teljes költség”: a szolgáltatásnyújtás költségének és az adminisztratív általános költség fejében felszámított ésszerű díjnak az összege, és adott esetben a környezetvédelmi költségeket tükröző és illetőségre való tekintet nélkül kiszabott valamennyi alkalmazandó díj; (10) „nemzetközi légi fuvarozás”: az egynél több állam területe feletti légtérben megvalósuló légi fuvarozás; (11) „az európai közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás (ECAA-megállapodás)”: az Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság és az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója[1] között az európai közös légtér létrehozásáról létrejött többoldalú megállapodás; (12) „az európai szomszédságpolitika partnerországai”: Algéria, Örményország, Azerbajdzsán, Belorusszia, Egyiptom, Grúzia, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia, a Moldovai Köztársaság, Marokkó, a megszállt Palesztin Terület, Szíria, Tunézia és Ukrajna; (13) „illetőséggel rendelkező/illetőségű személy”: a moldovai fél esetében bármely, moldovai illetőségű személy vagy jogalany, illetve az európai fél esetében valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személy vagy jogalany, amennyiben a jogalany a moldovai fél esetében moldovai illetőségű személyek vagy jogalanyok, az európai fél esetében pedig valamely tagállamban vagy a IV. mellékletben meghatározott harmadik országok egyikében illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok – közvetlen vagy többségi részesedés címén való – állandó, tényleges ellenőrzése alatt áll; (14) „működési engedélyek”: i. az Európai Unió és tagállamai esetében a hatályos, vonatkozó európai uniós jogszabályok értelmében kiállított működési engedélyek és más releváns okmányok vagy tanúsítványok; ii. a Moldovai Köztársaság esetében pedig a Moldovai Köztársaság hatályos, vonatkozó jogszabályai értelmében kiállított tanúsítványok vagy engedélyek; (15) „felek”: egyrészről az Európai Unió vagy tagállamai, vagy az Európai Unió és tagállamai, vonatkozó hatáskörüknek megfelelően (az európai fél), másrészről a Moldovai Köztársaság (a moldovai fél); (16) „ár”: i. „légi viteldíjak”: a légi járaton történő utas- és poggyászszállítás fejében a légi fuvarozó vagy annak ügynöke vagy más jegyértékesítő részére fizetendő díjak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is; valamint ii. „légi fuvardíjak”: a postai küldemények és áru szállításáért fizetendő díjak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is. Ez a fogalommeghatározás adott esetben magában foglalja a nemzetközi légi fuvarozással összefüggésben biztosított földi szállítást, illetve az alkalmazás feltételeit. (17) „központi ügyvezetés helye”: a légi fuvarozó azon fél területén található központi irodája vagy székhelye, amelyen belül a légi fuvarozó elsődleges pénzügyi feladatait és működésének irányítását gyakorolják, ideértve annak folyamatos légi alkalmassági irányítását is; (18) „közszolgáltatási kötelezettség”: a légi fuvarozókra háruló bármely arra vonatkozó kötelezettség, hogy a meghatározott útvonalon minimális menetrendszerű légi szolgáltatást biztosítsanak, megfelelve a folyamatosságot, a rendszerességet, az árképzést és a minimális kapacitást érintő olyan rögzített előírásoknak, amelyeknek a légi fuvarozók nem tennének eleget, ha kizárólag üzleti érdekeiket vennék figyelembe. Az érintett fél a légi fuvarozók számára közszolgáltatási kötelezettségeik teljesítése fejében kompenzációt nyújthat; (19) „állami támogatás”: bármely, a hatóságok vagy regionális szervezetek, illetve egyéb állami szervezetek által nyújtott pénzügyi hozzájárulás, amely például az alábbi formát öltheti: a) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet azon gyakorlata, amely pénzeszközök közvetlen átengedését – például juttatásokat, kölcsönöket vagy tőkeinjekciót –, pénzeszközöknek a vállalkozás részére történő lehetséges közvetlen átruházását, illetve a vállalkozás kötelezettségeinek – például kölcsöngaranciáknak, tőkeinjekciónak, tulajdonlásnak, csődvédelemnek vagy biztosításnak – az átvállalását foglalja magában; b) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet egyébként esedékes bevételéről lemond, azt nem hajtja be vagy annak mértékét indokolatlanul csökkenti; c) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet az általános infrastruktúrától eltérő árukat vagy szolgáltatásokat biztosít, illetve árukat vagy szolgáltatásokat vásárol; vagy d) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet kifizetéseket teljesít egy finanszírozási mechanizmus javára, vagy magánjogi szervet bíz meg azzal, illetve utasít arra, hogy hajtson végre egy vagy több olyan feladattípust az a), b) és c) pontban ismertetettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól; és ezáltal a kedvezményezett előnyhöz jut. (20) „SESAR”: az egységes európai égbolt technológiai vetülete, és célja, hogy 2020-ra az EU a légi közlekedés biztonságos és környezetbarát fejlesztését lehetővé tevő hatékony légiforgalmi irányítási infrastruktúrával rendelkezzen; (21) „terület”: a Moldovai Köztársaság esetében az országgal határos, és annak fennhatósága, szuzerenitása, protektorátusa vagy mandátuma alatt álló szárazföldi területek és felségvizek, az Európai Unió esetében pedig azok a földterületek (szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben és az ezeket felváltó okmányokban megállapított feltételek szerint. A megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem sérti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület feletti szuverenitással kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között fennálló európai uniós légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozatnak megfelelően; (22) „használati díj”: a légi fuvarozókra a repülőtér, a repülőtéri környezet, a légiforgalmi, illetve légiközlekedés-védelmi berendezések vagy szolgáltatások – a kapcsolódó szolgáltatásokat és berendezéseket is beleértve – igénybevételéért kiszabott díj. I. cím Gazdasági rendelkezések 2. CIKK Jogok biztosítása (1) Az I. és a II. melléklettel összhangban mindegyik fél biztosítja a másik fél számára a másik fél légi fuvarozói által végzett nemzetközi légi fuvarozás tekintetében az alábbi jogokat: a) a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga; b) a területén való leszállás joga, amennyiben az nem az utasok, a poggyász, az áru és/vagy a postai küldemények légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul (nem-kereskedelmi célú leszállás); c) meghatározott útvonalon kölcsönösen elfogadott szolgáltatás nyújtása során a területén való leszállás joga, amennyiben az az utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – külön-külön vagy együttesen – légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul; valamint d) az e megállapodásban meghatározott egyéb jogok. (2) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő oly módon, mintha az: a) jogot adna a Moldovai Köztársaság légi fuvarozói számára – bármely tagállam területén – az adott tagállam területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére; b) jogot adna az Európai Unió légi fuvarozói számára – a Moldovai Köztársaság területén – a Moldovai Köztársaság területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére. 3. CIKK Engedélyezés (1) Az egyik fél légi fuvarozója által benyújtott működési engedélyre irányuló kérelem kézhezvételekor a másik fél illetékes hatóságai minimális eljárási haladékkal adják ki a megfelelő engedélyeket, feltéve hogy: a) a Moldovai Köztársaság légi fuvarozója esetében: – a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye a Moldovai Köztársaságban található, és a légi fuvarozó a Moldovai Köztársaság alkalmazandó jogszabályaival összhangban érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint – a légiközlekedési vállalat feletti hatékony szabályozási ellenőrzést a Moldovai Köztársaság gyakorolja vagy tartja fenn; valamint – a megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó a Moldovai Köztársaság és/vagy moldovai illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, és a tényleges ellenőrzést felette a Moldovai Köztársaság és/vagy moldovai illetőségű személyek gyakorolják. b) az Európai Unió légi fuvarozója esetében: – a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye az EU-szerződések értelmében vett tagállam területén található, és a légi fuvarozó érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint – a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, és az illetékes légügyi hatóság egyértelműen meg van határozva; valamint – a megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll; c) a légi fuvarozó eleget tesz az illetékes hatóság által szokásosan alkalmazott törvényeknek és rendeleteknek; valamint d) a 14. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 15. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket fenntartják és alkalmazzák. 4. CIKK A szabályozási döntések kölcsönös elismerése a légi alkalmasság, a tulajdonlás és az ellenőrzés tekintetében Az egyik fél légi fuvarozója engedély iránti kérelmének kézhezvételekor a másik fél illetékes hatóságai ugyanúgy elismerik az első fél illetékes hatóságai által az érintett légi fuvarozó alkalmasságára és/vagy illetőségére vonatkozóan hozott döntést, mintha ezt a döntést saját illetékes hatóságai hozták volna, és az alábbi a) és b) pontban foglaltak kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkoznak. (a) Amennyiben a légi fuvarozó engedély iránti kérelmének kézhezvételét vagy ilyen engedély megadását követően a kedvezményezett fél illetékes hatóságai okkal feltételezik, hogy a másik fél illetékes hatóságai által – többek között a kettős állampolgárságot érintő esetekben – hozott döntés ellenére a megállapodás 3. cikke (Engedély) szerinti, a megfelelő engedélyek kiadására vonatkozó feltételek nem teljesültek, erről haladéktalanul tájékoztatják az említett hatóságokat, feltételezésüket megfelelően indokolva. Ilyen esetben bármelyik fél kezdeményezhet konzultációt – ideértve az érintett illetékes hatóságok képviselőivel folytatott konzultációt is – és/vagy kérhet a feltételezéssel kapcsolatos kiegészítő információkat, és az ilyen kérelmeknek a lehető leghamarabb eleget kell tenni. Ha a kérdés tisztázatlan marad, az ügyet bármelyik fél a megállapodás 22. cikke (Vegyes bizottság) szerint létrejött vegyes bizottság elé viheti. (b) Ez a cikk nem vonatkozik az alábbiakkal kapcsolatos döntések elismerésére: – biztonsági tanúsítványok vagy engedélyek; – biztonsági intézkedések; vagy – biztosítási fedezet. 5. CIKK Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása (1) Mindegyik fél illetékes hatósága jogosult arra, hogy a másik fél légi fuvarozójának működési engedélyét elutasítsa, visszavonja, felfüggessze vagy korlátozza, illetve üzemelését egyéb módon felfüggessze vagy korlátozza, amennyiben: a) a Moldovai Köztársaság légi fuvarozója esetében: – a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye nem a Moldovai Köztársaságban található, vagy a légi fuvarozó nem rendelkezik a Moldovai Köztársaság alkalmazandó jogszabályaival összhangban érvényes működési engedéllyel; vagy – a légiközlekedési vállalat feletti hatékony szabályozási ellenőrzést nem a Moldovai Köztársaság gyakorolja vagy tartja fenn; vagy – a megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó nem áll a Moldovai Köztársaság és/vagy moldovai illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában, illetve a tényleges ellenőrzést felette nem és/vagy moldovai illetőségű személyek gyakorolják. b) az Európai Unió légi fuvarozója esetében: – a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye nem az EU-szerződések értelmében vett tagállam területén található, vagy a légi fuvarozó nem rendelkezik érvényes működési engedéllyel; vagy – a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, vagy nincs egyértelműen meghatározva az illetékes légiforgalmi hatóság; vagy – a megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó nem áll egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, továbbá a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában, illetve felette a tényleges ellenőrzést nem egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, továbbá a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek gyakorolják; c) a légi fuvarozó nem tett eleget a megállapodás 7. cikkében (Törvények és rendeletek betartása) említett törvényeknek és rendeleteknek; vagy d) a 14. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 15. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket nem tartják fenn vagy nem alkalmazzák; vagy e) az egyik fél a megállapodás 8. cikkével (Versenykörnyezet) összhangban azt állapítja meg, hogy a versenykörnyezetre vonatkozó feltételek nem teljesülnek. (2) Az e cikkben meghatározott jogok csak a másik fél illetékes hatóságaival történt egyeztetés után gyakorolhatók, kivéve, ha e cikk (1) bekezdése c) vagy d) alpontjának való további meg nem felelés megakadályozása céljából azonnali intézkedés megtételére van szükség. (3) Az e cikkben megállapított jogait egyik fél sem használhatja arra, hogy egy fél bármely légi fuvarozójának engedélyét azon az alapon utasítsa el, vonja vissza, függessze fel vagy korlátozza, hogy az említett légi fuvarozó nem áll az európai közös légtérről szóló megállapodás egy vagy több részes fele, illetve az ezekben illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonában és/vagy a tényleges ellenőrzést felette nem az európai közös légtérről szóló megállapodás egy vagy több részes fele, illetve az ezekben illetőséggel rendelkező személyek gyakorolják, feltéve, hogy az európai közös légtérről szóló megállapodás említett részes fele(i) viszonosságot biztosít(anak). 6. CIKK Befektetés (1) E megállapodás 3. cikke (Engedély) és 5. cikke (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) ellenére a Moldovai Köztársaság légi fuvarozói állhatnak valamely tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személy többségi tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt. (2) E megállapodás 3. cikke (Engedély) és 5. cikke (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) ellenére az európai uniós légi fuvarozók állhatnak a Moldovai Köztársaság és/vagy moldovai illetőségű személy többségi tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt a megállapodás 22. cikkének (Vegyes bizottság) (2) bekezdésével összhangban létrehozott vegyes bizottság előzetes határozata alapján. A szóban forgó határozatban meg kell állapítani a megállapodás szerinti kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására, valamint a harmadik országok és a felek közötti szolgáltatásokra vonatkozó feltételeket. A megállapodás 22. cikke (Vegyes bizottság) (8) bekezdésének rendelkezései az említett határozatra vonatkozóan nem alkalmazhatók. 7. CIKK A törvények és rendeletek betartása (1) Az egyik fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával kapcsolatos, illetve az ilyen légi jármű üzemeltetésére és irányítására vonatkozó, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek a másik fél légi fuvarozói megfelelnek. (2) Az egyik fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légi járművön tartózkodó utasok, személyzet vagy rakomány területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával kapcsolatos, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek (beleértve a belépésre, engedélyezésre, bevándorlásra, útlevelekre, vámvizsgálatra és karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai rendelkezéseket) a másik fél légi fuvarozóinak utasai, személyzete vagy rakománya – illetve a nevükben eljáró személyek – megfelelnek. 8. CIKK Versenykörnyezet (1) A felek megerősítik, hogy közös célkitűzésük egy, a légi járatok működtetésével kapcsolatos tisztességes versenykörnyezet kialakítása. A felek elismerik, hogy a légi fuvarozók akkor folytatnak a legvalószínűbb módon tisztességes versenyt, amennyiben ezek a légi fuvarozók teljes mértékben kereskedelmi alapon működnek, és nem részesülnek állami támogatásban. (2) A megállapodás alkalmazási területén és a megállapodás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül az illetőségi alapon történő megkülönböztetés tilos. (3) A versenyt egyes vállalkozások vagy légi közlekedési termékek vagy szolgáltatások előnyben részesítésével torzító vagy ezzel fenyegető állami támogatás a megállapodás megfelelő érvényesülésével összeegyeztethetetlen, amennyiben befolyásolhatja a felek között a légi közlekedési ágazatban zajló kereskedelmet. (4) Az e cikkel ellentétes magatartásokat az Európai Unióban alkalmazandó versenyszabályok követelményei szerint kell megítélni, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke alapján, és az európai uniós intézmények által elfogadott értelmező dokumentumok alapján. (5) Ha az egyik fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén – különösen állami támogatás következtében – olyan feltételek állnak fenn, amelyek hátrányosan érintenék a légi fuvarozók tisztességes és egyenlő versenyfeltételeit, észrevételeket nyújthat be a másik félnek. Ezen túlmenően kérheti a megállapodás 22. cikke (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság ülésének összehívását. A konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül kell megkezdeni. Amennyiben a konzultációk megkezdésétől számított 30 napon belül nem jön létre kielégítő mértékben megegyezés, ez alapul szolgál a konzultációkat kérő fél számára a másik fél légi fuvarozója (légi fuvarozói) engedélyének elutasítására, visszatartására, visszavonására, felfüggesztésére vagy megfelelő feltételekhez kötésére, összhangban a megállapodás 5. cikkével (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása). (6) Az e cikk (5) bekezdése szerinti intézkedéseknek megfelelőknek és arányosaknak kell lenniük, hatályukat és időtartamukat tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk. Az intézkedések kizárólag az e cikkben említett állami támogatás vagy feltételek előnyeit élvező légi fuvarozó(k)ra irányulhatnak, és nem sérthetik egyik fél azon jogát sem, hogy a 24. cikk (Védintézkedések) értelmében intézkedést tegyen. (7) Bármelyik fél – a másik félhez intézett értesítéssel egyidejűleg – kapcsolatba léphet a másik fél területén lévő, állami, tartományi vagy helyi szintű illetékes kormányzati szervekkel az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából. (8) E cikk rendelkezései nem sértik a feleknek a területükön meglévő közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó törvényeit és rendeleteit. 9. CIKK Kereskedelmi lehetőségek Üzleti tevékenység (1) A felek egyetértenek abban, hogy a gazdasági szereplők üzleti tevékenysége előtti akadályok gátolnák az e megállapodás révén megvalósítandó előnyöket. A felek ezért megállapodnak abban, hogy a felek légi fuvarozóinak üzleti tevékenysége előtti akadályokat hatékonyan és kölcsönösen eltávolítják, amennyiben az említett akadályok kereskedelmi ügyleteket gátolhatnak, versenytorzulást idézhetnek elő vagy gátolhatják az egyenlő versenyfeltételek kialakulását. (2) A 22. cikkel összhangban létrehozott vegyes bizottság az üzleti tevékenységgel és a kereskedelmi lehetőségekkel kapcsolatos együttműködési folyamatot alakít ki, nyomon követi a gazdasági szereplők előtt az üzleti tevékenység folytatása során felmerülő akadályok tényleges leküzdése terén elért előrehaladást, és rendszeresen felülvizsgálja a fejleményeket, és ezen belül – szükség esetén – a jogszabályi és szabályozási változásokkal kapcsolatosakat. A 22. cikkel összhangban bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását az e bekezdés alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása céljából. A légi fuvarozó képviselői (3) A felek légi fuvarozói képviseleteket hozhatnak létre abból a célból, hogy a másik fél területén a légi fuvarozást reklámozzák és értékesítsék, valamint ehhez kapcsolódó tevékenységeket végezzenek, többek között értékesítsék és kiadják saját és/vagy más légi fuvarozók jegyeit és/vagy légi fuvarleveleit. (4) A felek légi fuvarozói – a másik félnek a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó törvényeivel és rendeleteivel összhangban – bevihetik a másik fél területére és ott foglalkoztathatják a légi légiközlekedési szolgáltatások nyújtásához szükséges igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb szakértő személyzetet. A személyzettel kapcsolatos ezen követelményeket a légi fuvarozók – döntésük szerint – saját személyzetükkel vagy a másik fél területén működő és ilyen szolgáltatásoknak a szóban forgó fél területén való nyújtására engedéllyel rendelkező bármely más szervezet, társaság vagy légitársaság szolgáltatásainak igénybevételével is biztosíthatják. Szükség esetén mindkét fél elősegíti és felgyorsítja a munkavállalási engedélyek kiadását az e bekezdés szerinti képviseleteken foglalkoztatott személyzet – köztük a kilencven (90) napot meg nem haladó, bizonyos ideiglenes feladatokat végzők – számára, a hatályos törvényekre és rendeletekre is figyelemmel. Földi kiszolgálás (5) a) Az alábbi b) pont sérelme nélkül minden légi fuvarozónak joga van a másik fél területén történő földi kiszolgálással kapcsolatban: i. saját földi kiszolgálását („önkiszolgálás”) ellátni, vagy döntése szerint ii. választani a teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló vállalatok közül, amennyiben a felek törvényei és rendeletei értelmében a piacra jutás számukra megengedett, és amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon. b) Az a) pont i. és ii. alpontjában foglalt jogok a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek szerint korlátozhatók az alábbi földi kiszolgálási szolgáltatások esetében: poggyászkezelés, leszállópálya-kezelés, üzemanyag- és kenőanyag-kezelés, áru- és postakezelés az árunak és a postai küldeményeknek a terminál és a légi jármű közötti fizikai kezelésére tekintettel. Amennyiben az effajta korlátok az önkiszolgálást nem teszik lehetővé, és a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók között nem áll fenn valódi verseny, minden ilyen szolgáltatásnak valamennyi légi fuvarozó számára egyenlően és megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetőnek kell lennie. Földi kiszolgálás harmadik felek részére (6) Valamennyi földi kiszolgálási tevékenységet végző társaság – függetlenül attól, hogy végez-e légi fuvarozást – a másik fél területén való földi kiszolgálás tekintetében földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtására jogosult az ugyanazon repülőtéren működő azon légitársaságok részére, amelyek engedéllyel rendelkeznek és megfelelnek az alkalmazandó törvényeknek és rendelkezéseknek. Értékesítés, helyi kiadások és pénzeszközök átutalása (7) Bármelyik fél bármely légi fuvarozója közvetlenül és/vagy a légi fuvarozó belátása szerint az ügynökein, a légi fuvarozó által felhatalmazott egyéb közvetítőkön, más légi fuvarozón vagy az interneten keresztül értékesítheti légi fuvarozási és kapcsolódó szolgáltatásait a másik fél területén. Minden légi fuvarozó jogosult ilyen légi fuvarozási szolgáltatást értékesíteni, és bármely személy jogosult ilyen légi fuvarozási szolgáltatást az érintett terület valutájában vagy szabadon átváltható valutákban megvásárolni. (8) Minden légi fuvarozó átválthatja szabadon átváltható valutába és a másik fél területéről hazautalhatja helyi bevételeit, kivéve ha ez nem egyeztethető össze a választása szerinti ország vagy országok általánosan alkalmazandó törvényeivel és rendelkezéseivel. Az átváltást és hazautalást azonnal, korlátozás és illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a folyó bankműveletekre és átutalásra, a légi fuvarozó utalásra vonatkozó alapkérelmének időpontjában alkalmazandó árfolyamon. (9) A felek légi fuvarozói a másik fél területén helyi valutában fizethetnek a helyi kiadásokért, az üzemanyag-vásárlást is beleértve. A felek légi fuvarozói mérlegelésük szerint a helyi valutaátváltási szabályozás szerint szabadon átváltható valutában fizethetik ki az ilyen kiadásokat a másik fél területén. Együttműködési megállapodások (10) A megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások üzemeltetése vagy nyújtása során a felek bármely légi fuvarozója kereskedelmi együttműködési megállapodásokat köthet, például helyfoglalási (blocked space) vagy helymegosztási (code share) üzemeltetési együttműködés céljából: a) a felek bármely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); valamint b) harmadik ország bármely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); valamint c) bármely felszíni, szárazföldi vagy tengeri fuvarozóval; feltéve, hogy: i. az üzemeltetést végző légi fuvarozó rendelkezik a megfelelő forgalmi jogokkal; ii. a forgalmazást végző légi fuvarozók rendelkeznek a megfelelő útvonalengedéllyel; és iii. a megállapodások eleget tesznek az ilyen megállapodásokban szokásosan alkalmazott biztonsági és versenyjogi követelményeknek. A fuvarozási szolgáltatás értékesítésére – a helymegosztást is beleértve – tekintettel a vásárlót az értékesítés alkalmával, de mindenképpen a beszállást megelőzően tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes szakaszaiban mely fuvaroztatók fognak eljárni. (11) a) Az utasszállítás tekintetében, a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók nem tartoznak a légi közlekedésre vonatkozó törvények és rendeletek hatálya alá kizárólag azon az alapon, hogy az ilyen felszíni fuvarozást a légi fuvarozó a saját nevében végzi. A felszíni fuvarozást végző szolgáltatók mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy kötnek-e együttműködési megállapodásokat. A konkrét megállapodásokra vonatkozó döntés meghozatala során a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók figyelembe vehetik többek között a fogyasztók érdekeit, valamint a technikai, gazdasági, térbeli és kapacitásbeli korlátokat. A megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a felek légi fuvarozói és közvetett árufuvarozási szolgáltatói korlátozás nélkül alkalmazhatnak továbbá a légi fuvarozáshoz kapcsolódó bármilyen felszíni árufuvarozást a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió területén lévő bármely pontra vagy pontról, illetve harmadik országokban, ideértve valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást is, és ideértve adott esetben a hatályos törvények és rendeletek alapján a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozására való jogosultságo(ka)t is. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légi fuvarozók dönthetnek úgy, hogy maguk végzik el a felszíni fuvarozást, vagy egyéb felszíni fuvarozót – beleértve az egyéb légi fuvarozók által üzemeltetett felszíni fuvarozást és a közvetett légi árufuvarozó szolgáltatókat – bízhatnak meg. Az ilyen kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat a kombinált légi- és a felszíni fuvarozásra kiszabott egységes, átfogó áron kínálhatják, feltéve hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen fuvarozás tényeit illetően. Kölcsönbérlet (12) A felek légi fuvarozói jogosultak a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására bármely légi fuvarozótól bérelt légi jármű és személyzet alkalmazásával, ideértve harmadik országok légi fuvarozóit is, amennyiben az ilyen értelmű megállapodásban részes valamennyi fél eleget tesz az ilyen megállapodásokban részt vevő felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek szerinti feltételeknek. a) Egyik fél sem írja elő a berendezését bérbe adó légi fuvarozók számára a megállapodás szerinti forgalmi jogok meglétét. b) A harmadik ország légi fuvarozója légi járművének a Moldovai Köztársaság valamely légi fuvarozója, vagy a megállapodás IV. mellékletében említettektől eltérő harmadik ország légi fuvarozója légi járművének az Európai Unió egy légi fuvarozója általi, a személyzet is magába foglaló, a megállapodásban foglalt jogok kihasználására irányuló bérlete (teljes bérlet, wet-leasing) csak kivételes esetben lehetséges vagy csak átmeneti szükségletet elégíthet ki. A kölcsönbérletet a bérbe adó légi fuvarozó engedélyét kiadó hatósághoz előzetes jóváhagyásra be kell nyújtani, valamint el kell juttatni a másik fél illetékes hatóságaihoz. Franchise/márkahasználat (13) A felek légi fuvarozói jogosultak bármelyik fél vagy harmadik ország vállalkozásaival – a légi fuvarozókat is beleértve – franchise- vagy márkahasználati megállapodásokat kötni, feltéve hogy a légi fuvarozók rendelkeznek a megfelelő engedéllyel, és eleget tesznek az ilyen megállapodások tekintetében a felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek értelmében meghatározott feltételeknek, ideértve különösen a szolgáltatást üzemeltető légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatalát. 10. CIKK Vámok és adózás (1) Az egyik fél területére történő megérkezéskor a másik fél légi fuvarozója által a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi járművek, azok szokásos felszerelései, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, a földi berendezések, a pótalkatrészek (a hajtóműveket is beleértve), a légi járművek készletei (többek között az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi jármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek a viszonosság alapján mentesek a) az Európai Unió nemzeti vagy helyi hatóságai által kivetett és b) nem a nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, közvetett fogyasztási adó és hasonló díj és illeték alól, feltéve hogy e berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak. (2) Viszonossági alapon, az alkalmazandó jogszabályok alapján mentesek továbbá az e cikk (1) bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével: a) a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; b) az egyik fél területére a másik félnek a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezései és pótalkatrészei (beleértve a hajtóműveket); c) az egyik fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; d) a felek vámjogszabályai értelmében, az egyik fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok, amelyeket a másik fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, még akkor is, ha ezeket a készleteket a repülés azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; valamint e) a repülőtereken és az árufuvarozási terminálokon alkalmazandó biztonsági és védelmi felszerelések. (3) Az ezzel ellentétes értelmű rendelkezések sérelme nélkül a megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a feleket abban, hogy egy légi fuvarozónak egy adott terület két pontja között szolgáltatást nyújtó légi járművében történő felhasználásra szánt és a területükön megkülönböztetésmentes alapon beszerzett üzemanyagokra adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki. (4) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett berendezések és készletek esetében előírhatják azoknak a megfelelő hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezését, illetve a megfelelő vámok és adók megfizetése nélküli elszállításának tilalmát. (5) Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légi fuvarozói az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott tételeknek a másik fél területére történő átszállítására vagy kölcsönzésére olyan légi fuvarozóval kötöttek szerződést, amely hasonlóképpen élvezi a másik fél által biztosított effajta mentességeket. (6) A megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra, a területükön belüli két olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás engedélyezett. (7) A felek területén közvetlenül átmenő forgalomban érintett poggyász és áru mentesül az olyan adók, vámok, díjak és más hasonló illetékek alól, amelyek nem a nyújtott szolgáltatás költségén alapulnak. (8) A légi járművön használt szokásos felszerelések, valamint a bármelyik fél légi fuvarozója által használt légi jármű fedélzetén szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik fél területén csak az adott területen működő vámhatóságok jóváhagyásával rakodhatók ki. Ebben az esetben azok újraexportálás vagy a vámszabályozásoknak megfelelő egyéb eltávolítás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete alá helyezhetők. (9) A megállapodás rendelkezései az importot terhelő forgalmi adó kivételével nem érintik a héa területét. Egy tagállam és a Moldovai Köztársaság között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő mindenkori vonatkozó egyezmények rendelkezéseit e megállapodás nem módosítja. 11. CIKK A repülőterek, valamint a légiközlekedési létesítmények és szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos egyéb terhek (1) Mindkét fél biztosítja, hogy az egyik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légi fuvarozóira a léginavigációs és légi irányítási szolgáltatások, a repülőtér, a légiközlekedés-biztonság és a kapcsolódó berendezések és szolgáltatások igénybevételéért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, indokolatlan megkülönböztetéstől mentesek és a felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A 16. cikk (1) bekezdésének (Légiforgalmi irányítás) sérelme nélkül, e díjak tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri és légiközlekedés-biztonsági berendezések és szolgáltatások biztosításának a díjszabásért felelős illetékes hatóságoknál vagy szerveknél felmerülő teljes költségét. Az ilyen díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik fél légi fuvarozóira kivetett ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légi fuvarozó számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel kiszabni. (2) A felek előírják a területükön a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a szolgáltatásokat és a létesítményeket igénybe vevő légi fuvarozók és/vagy képviselőik közötti konzultációt, valamint biztosítják a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a légi fuvarozók vagy képviselőik közötti azon információk cseréjét, amelyek – e cikk (1) és (2) bekezdésének elveivel összhangban – szükségesek lehetnek a díjak ésszerűségének megfelelő felülvizsgálatához. A felek biztosítják, hogy a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében ésszerű időn belül értesítsék annak érdekében, hogy a szóban forgó hatóságok vagy szervek a módosítások végrehajtása előtt figyelembe vehessék a felhasználók véleményét. (3) Csak akkor tekinthető úgy, hogy valamely fél megsértette e cikk rendelkezéseit a megállapodás 23. cikke (Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás) szerinti vitarendezési eljárások során, ha: a) elmulasztja a másik fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagy b) az ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a hatáskörébe tartozó valamennyi, az e cikkel összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat orvoslását szolgáló intézkedést megtenni. 12. CIKK Díjszabás (1) A felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légi fuvarozók a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák meg. (2) A felek nem követelik meg az árak bejelentését vagy a róluk szóló értesítést. (3) Az illetékes hatóságok többek között megvitathatják az esetleg jogtalanul, ésszerűtlenül vagy megkülönböztető jelleggel megállapított árak kérdését. 13. CIKK Statisztikák (1) Mindkét fél hozzáférést biztosít a másik fél részére a nemzeti törvényekben és rendeletekben előírt statisztikákhoz, valamint – kérésre – a légi járatok üzemeltetésének felülvizsgálata céljából esetlegesen ésszerűen szükséges, rendelkezésre álló statisztikai információkhoz. (2) A felek a 22. cikk (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság keretében együttműködnek a megállapodás szerinti légi szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése érdekében. II. CÍM Szabályozási együttműködés 14. CIKK A légi közlekedés biztonsága (1) A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott légiközlekedés-biztonsági jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el, a következőkben megállapított feltételek szerint. (2) A felek együttműködnek az e cikk (1) bekezdésében említett jogszabályok Moldovai Köztársaság által történő végrehajtásának biztosításában. A Moldovai Köztársaság ennek érdekében a megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve megfigyelőként részt vesz az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájában. a) A megállapodás III. mellékletének C. részében felsorolt jogszabályok Moldovai Köztársaság általi teljes körű alkalmazása terén elért fokozatos előrehaladás rendszeresen értékelésre kerül. Az értékeléseket az Európai Unió a Moldovai Köztársasággal együttműködésben végzi. Amennyiben a Moldovai Köztársaság úgy ítéli, hogy a megállapodás III. mellékletének C. részében felsorolt jogszabályok teljes körű alkalmazása megtörtént, értesíti az Európai Uniót arról, hogy indokolt elvégezni az említett értékelést. b) Amint a Moldovai Köztársaság teljes körűen alkalmazza a megállapodás III. mellékletének C. részében felsorolt jogszabályokat, a megállapodás 22. cikkével létrehozott vegyes bizottság dönt arról, hogy a Moldovai Köztársaság – a fent említett megfigyelői státuszon túl – pontosan milyen minőségben és milyen feltételek mellett vehet rész az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájában. (3) A felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik fél által lajstromba vett olyan légi jármű, amelynél felmerül az egyezmény alapján meghatározott nemzetközi légiközlekedés-biztonsági előírásoknak való meg nem felelés gyanúja, a másik fél területén lévő, a nemzetközi légi forgalom számára nyitott repülőtereken leszáll, azt az adott másik fél illetékes hatóságai által a fedélzeten vagy a légi jármű körül elvégzendő földi ellenőrzésnek vetik alá a légi jármű és személyzete iratainak, valamint a légi jármű és személyzete vélelmezett állapotának vizsgálata érdekében. (4) Bármelyik fél bármikor kérelmezhet konzultációt a másik fél által előírt biztonsági előírások vonatkozásában. (5) A felek illetékes hatóságai haladéktalanul minden megfelelő intézkedést megtesznek, ha megállapítják, hogy egy légi jármű, egy termék vagy egy művelet: a) megszegi az egyezményben előírt minimális előírásokat vagy adott esetben a megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott jogszabályokat, b) komoly – az e cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzés során felmerült – aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy a légi jármű vagy a légi jármű üzemeltetése nem felel meg az egyezmény alapján meghatározott minimális előírásoknak vagy adott esetben a megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott jogszabályoknak, vagy c) komoly aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy az egyezmény alapján meghatározott minimális előírások vagy adott esetben a megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott jogszabályok tényleges fenntartása és igazgatása nem valósul meg. (6) Amennyiben az egyik fél illetékes hatóságai az (5) bekezdés szerinti intézkedést hoznak, arról – az intézkedés indokolásával együtt – haladéktalanul értesítik a másik fél illetékes hatóságait. (7) Amennyiben az e cikk (5) bekezdésének alkalmazásában hozott intézkedéseket okafogyottá válásuk után nem szüntetik meg, a kérdést bármelyik fél a vegyes bizottság elé terjesztheti. 15. CIKK A légi közlekedés védelme (1) A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének D. részében meghatározott légiközlekedés-védelmi jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el, a következőkben megállapított feltételek szerint. (2) Az Európai Bizottság a megállapodás III. mellékletében hivatkozott, légiközlekedés-védelemre vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban ellenőrzést végezhet a Moldovai Köztársaságban. A felek megállapítják az ilyen légiközlekedés-védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információcseréhez szükséges mechanizmust. (3) Mivel a polgári légi jármű, utasai és személyzete biztonságának védelme a nemzetközi légi szolgáltatások nyújtásának elengedhetetlen feltétele, a felek megerősítik a polgári légi közlekedés biztonságának jogellenes beavatkozási cselekményektől való megvédésére irányuló kölcsönös kötelezettségüket, és különösen az alábbiakból eredő kötelezettségeiket: az Egyezmény, a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, Tokióban, 1963. szeptember 14-én aláírt egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, Hágában, 1970. december 16-án aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1971. szeptember 23-án aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1988. február 24-én aláírt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus robbanóanyagoknak felderítésük céljából történő megjelöléséről szóló, Montrealban, 1991. március 1-én aláírt egyezmény, amennyiben mindkét fél szerződő fele ezen egyezményeknek, valamint a polgári légi közlekedés biztonságára vonatkozó valamennyi egyéb olyan egyezmény és jegyzőkönyv, amelynek mindkét fél szerződő fele. (4) A felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete, valamint a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá bármely, a polgári légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzésében. (5) A felek az egymással fenntartott kapcsolataikban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által megállapított és az egyezmény mellékleteiként meghatározott, a légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezésekkel és – azok alkalmazása esetén – a szervezet által javasolt gyakorlattal összhangban cselekszenek, amennyiben e védelmi rendelkezések a felekre nézve alkalmazandók. Mindkét fél megkívánja, hogy a területén bejegyzett légi járművek üzemeltetői, azok az üzemeltetők, amelyek fő telephelye vagy állandó lakhelye a területükön van, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői a szóban forgó légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el. (6) Mindkét fél hatékony intézkedések megtételét biztosítja saját területén a polgári légi közlekedésnek a jogellenes beavatkozási cselekményektől való védelme, és ezen belül egyebek mellett az utasok és a kézipoggyász, a feladott poggyász, valamint az áruknak és postai küldeményeknek beszállás berakodás előtti átvizsgálása, továbbá a fedélzeten lévő és a repülőtéri készletek védelmi ellenőrzése, valamint a légi oldalra és a szigorított védelmi területekre való beléptetés ellenőrzése érdekében. Ezeket az intézkedéseket a megnövekedett fenyegetéshez kell igazítani. A felek megállapodnak abban, hogy a másik fél előírhatja légi fuvarozói számára az e cikk (5) bekezdésében említett légiközlekedés-védelmi rendelkezések betartását az adott másik fél területére történő belépéshez, az onnan való távozáshoz, illetve az ott tartózkodáshoz. (7) A felek méltányos megfontolás tárgyává teszik a másik félnek az egyes konkrét fenyegetésekkel szembeni különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét. A felek az általuk bevezetni kívánt minden olyan különleges védelmi intézkedésről, amelynek a megállapodás szerinti légi fuvarozási szolgáltatásokra jelentős pénzügyi vagy működési kihatása lehet, előzetesen tájékoztatják a másik felet, kivéve ha ez vészhelyzet miatt nem lehetséges. Bármelyik fél kérheti, hogy az ilyen védelmi intézkedések megvitatása céljából kerüljön sor a megállapodás 22. cikkében (Vegyes bizottság) előírt vegyes bizottság ülésére. (8) A polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, vagy a polgári légi jármű, annak utasai és személyzete, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmény vagy ennek veszélye esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, az effajta cselekmények vagy veszélyek gyors és biztonságos megszüntetéséhez szükséges megfelelő intézkedések megtétele révén. (9) Mindegyik fél megtesz minden olyan intézkedést, amelyet ésszerűnek tart annak biztosítására, hogy a területén a földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítés vagy egyéb jogellenes cselekményeknek kitett légi jármű a földön maradjon, hacsak annak felszállását az emberi élet védelmére vonatkozó kényszerítő kötelezettség szükségessé nem teszi. Ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg kölcsönös konzultáció alapján kerül sor. (10) Amennyiben az egyik fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik fél nem e cikk légiközlekedés-védelmi rendelkezéseinek megfelelően járt el, azonnali konzultációt kérhet a másik féltől. (11) A megállapodás 5. cikkének (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) sérelme nélkül, amennyiben a kérelemtől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez alapul szolgálhat mindkét fél egy vagy több légi fuvarozója működési engedélyének visszatartására, visszavonására, korlátozására, illetve feltételekhez kötésére. (12) Azonnali és különleges fenyegetés esetén a fél a tizenöt (15) nap letelte előtt is hozhat átmeneti intézkedéseket. (13) Fel kell hagyni az e cikk (11) bekezdésével összhangban hozott bármely intézkedéssel, amint a másik fél teljesíti e cikk valamennyi rendelkezését. 16. CIKK Légiforgalmi irányítás (1) A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének B. részében meghatározott légiközlekedés-biztonsági jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el, a következőkben megállapított feltételek szerint. (2) A szerződő felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az egységes európai égboltot ki lehessen terjeszteni a Moldovai Köztársaság területére is a jelenlegi biztonsági követelmények és általában az európai légiforgalmi műveletek javítása, a légiforgalmi irányítási kapacitások optimalizálása, a késések csökkentése és a környezetvédelmi hatékonyság fokozása céljából. A Moldovai Köztársaság ennek érdekében a megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve megfigyelőként részt vesz az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság munkájában. A légiforgalmi irányítás területén folytatott együttműködés nyomon követéséért és előmozdításáért a vegyes bizottság felel. (3) Annak érdekében, hogy területükön leegyszerűsítsék az egységes európai égbolt alkalmazását: a) A Moldovai Köztársaság megteszi a szükséges intézkedéseket a légiforgalmi irányítás intézményi struktúráinak az egységes európai égbolthoz való igazítása érdekében, különös tekintettel a léginavigációs szolgáltatóktól legalább működésükben független, illetékes nemzeti felügyeleti szervek létrehozására; valamint b) Az Európai Unió bevonja a Moldovai Köztársaságot az egységes európai égbolthoz kapcsolódó léginavigációs szolgálatok, a légtér és az interoperabilitás területét érintő főbb operatív kezdeményezésekbe, elsősorban azáltal, hogy Grúziát a lehető leghamarabb bevonja a funkcionális légtérblokkok kialakításába, valamint a SESAR-program megfelelő koordinálása révén. 17. CIKK Környezetvédelem (1) A felek elismerik, hogy a környezetvédelem fontos szerepet játszik a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és végrehajtása során. A felek megerősítik, hogy a polgári légi közlekedés által a környezetre kifejtett hatás csökkentéséhez hatékony globális, regionális, nemzeti és/vagy helyi szintű fellépés szükséges. (2) A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének E. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el. (3) A felek elismerik az együttműködés fontosságát, valamint annak a jelentőségét, hogy a légi közlekedés által a környezetre gyakorolt hatást többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják meg, és biztosítsák az enyhítő intézkedéseknek a megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetőségét. (4) A megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mintha az korlátozná a felek illetékes hatóságainak azzal kapcsolatos hatáskörét, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó légi fuvarozás környezeti hatásaitól való védelem vonatkozásában vagy az azt érintő egyéb kérdésekben megfelelő intézkedéseket hozzanak, feltéve hogy az ilyen intézkedések teljes mértékben összeegyeztethetők a nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel, és azokat illetőségre való tekintet nélkül alkalmazzák. 18. CIKK Fogyasztóvédelem A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének G. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el. 19. CIKK Számítógépes helyfoglalási rendszerek A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének H. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el. 20. CIKK Szociális szempontok A megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a megállapodás III. mellékletének F. részében meghatározott légifuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el. III. CÍM Intézményi rendelkezések 21. CIKK Értelmezés és végrehajtás (1) A felek meghozzák valamennyi megfelelő – általános vagy egyedi – intézkedést a megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, valamint tartózkodnak bármely olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetné a megállapodás célkitűzéseinek elérését. (2) Mindegyik fél felelős a megállapodásnak a saját területén való megfelelő végrehajtásáért, különös tekintettel a III. mellékletben felsorolt, a légi fuvarozásra vonatkozó rendeletekre és irányelvekre. (3) Mindegyik fél megadja az összes szükséges információt és segítségnyújtást a másik félnek az esetleges jogsértésekre vonatkozó, a másik fél által a megállapodásnak megfelelően elvégzett, hatáskörébe tartozó vizsgálatok esetében. (4) Amennyiben a felek a megállapodás által rájuk ruházott hatáskörükben a másik fél érdekeltségébe tartozó és a másik fél hatóságait vagy vállalkozásait érintő kérdésben járnak el, a végső döntést megelőzően teljes körűen tájékoztatják a másik fél illetékes hatóságait, és lehetőséget biztosítanak számukra észrevételeik megtételére. (5) Amennyiben a megállapodás rendelkezései és a megállapodás III. mellékletében említett jogszabályok rendelkezései lényegében megegyeznek az EU-szerződések vonatkozó szabályaival vagy az EU-szerződések alkalmazásában elfogadott jogszabályokkal, ezeket a rendelkezéseket végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Bíróság és az Európai Bizottság által hozott vonatkozó ítéletekkel és határozatokkal összhangban kell értelmezni. 22. CIKK A vegyes bizottság (1) Létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság), amely a megállapodás alkalmazásáért felel és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. Ebből a célból a vegyes bizottság ajánlásokat tesz, és a megállapodásban kifejezetten előírt esetekben döntéseket hoz. (2) A vegyes bizottság konszenzussal fogadja el határozatait, melyek a felekre nézve kötelező erővel bírnak. A határozatokat a felek a saját szabályozásaiknak megfelelően hajtják végre. (3) A vegyes bizottság – határozat révén – elfogadja eljárási szabályzatát. (4) A vegyes bizottság szükség esetén ülésezik. Bármelyik fél kérheti ülés összehívását. (5) A megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása érdekében bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság összehívását. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított két hónap múlva kell összehívni, kivéve, ha erről a felek másként állapodnak meg. (6) A megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a felek információt cserélnek, és bármelyik fél kérésére konzultációkat tartanak a vegyes bizottság keretében. (7) Amennyiben valamelyik fél értelmezésében a vegyes bizottság egy határozatát a másik fél nem megfelelően hajtja végre, az előbbi kérheti a kérdésnek a vegyes bizottság keretében történő megvitatását. Amennyiben a vegyes bizottság a megkeresést követő két hónapon belül nem tudja megoldani az ügyet, a kérelmező fél a megállapodás 24. cikke (Védintézkedések) értelmében megfelelő átmeneti védintézkedéseket fogadhat el. (8) A (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a vegyes bizottság a megkeresését követő hat hónapon belül az elé terjesztett kérdésben nem hoz határozatot, a felek a 24. cikk (Védintézkedések) alapján megfelelő védintézkedéseket fogadhatnak el. (9) A megállapodás 6. cikkével (Befektetés) összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében történő változásokat. (10) A megállapodás 14. cikkével (A légi közlekedés biztonsága) összhangban a vegyes bizottság nyomon követi azt a folyamatot, amely során a Moldovai Köztársaság lajstromából kikerülnek a megállapodás aláírásának időpontjában szereplő azon légi járművek, amelyek nem teljesítik a megállapodás értelmében rögzített nemzetközi légiközlekedés-biztonsági előírásokat. A vegyes bizottság továbbá nyomon követi, hogy a megállapodás II. mellékletében említett átmeneti időszak során miként kerülnek a forgalomból kivonásra azok a megállapodás aláírásának napján a Moldovai Köztársaságban lajstromozott és a Moldovai Köztársaság szabályozási ellenőrzése alá tartozó üzemeltetők által használt légi járművek, amelyek nem rendelkeznek a megállapodás III. mellékletének C. részében felsorolt, vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban kiállított típusbizonyítvánnyal: a cél, hogy fokozatosan csökkenjen a megállapodás II. mellékletének 7. bekezdésében említett légi járművek száma. (11) A vegyes bizottság továbbá segíti az együttműködést azáltal, hogy: a) felülvizsgálja a megállapodás szerinti légi szolgáltatásokat érintő piaci feltételeket; b) kezeli és lehetőség szerint hatékonyan rendezi az olyan, az üzleti tevékenységgel kapcsolatos kérdéseket, amelyek többek között akadályozhatják a piacra jutást és az e megállapodás szerinti szolgáltatások zavartalan működését, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket, szabályozási konvergenciát biztosít és minimálisra csökkenti a kereskedelmi célú járatok üzemeltetőinek szabályozási terhét; c) ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légiközlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve), a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket; d) rendszeresen megvizsgálja a megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra; e) mérlegeli e megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, ideértve a megállapodás módosítására irányuló ajánlást is; f) konszenzusos alapon megállapodik a megállapodás érvényesüléséhez közvetlenül kapcsolódó javaslatokról, stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról; g) megvizsgálja és fejleszti a megállapodás hatálya alá tartozó területeken a technikai segítségnyújtást; valamint h) előmozdítja az együttműködést az érintett nemzetközi fórumokon. 23. CIKK Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás (1) Ha a megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban a felek között vita merül fel, azt a felek elsősorban a vegyes bizottság keretében folytatott hivatalos konzultációk révén törekszenek rendezni a megállapodás 22. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdésével összhangban. (2) Az e cikk (1) bekezdésével összhangban nem rendezhető, a megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitákat bármelyik fél három választottbíróból álló választottbíróság elé viheti, az alábbiakban megállapított eljárás szerint: a) a választottbíróság általi választottbíráskodás iránti kérelemről a másik fél által diplomáciai úton eljuttatott értesítés kézhezvételének időpontjától számított hatvan (60) napon belül mindkét fél kinevez egy-egy választottbírót; harmadik választottbírót a két másik választottbíró további hatvan (60) napon belül nevezi ki. Amennyiben az egyik fél a megállapított időn belül nem nevezte ki a választottbírót, vagy a harmadik választottbírót kinevezése nem történik meg a meghatározott időn belül, bármelyik fél felkérheti az ICAO Tanácsának elnökét, hogy nevezze ki a választottbírót vagy adott esetben a választottbírókat; b) a fenti a) pont értelmében kinevezett harmadik választottbíró harmadik államban rendelkezik illetőséggel és a választottbíróság elnökeként jár el; c) a választottbíróság maga fogadja el eljárási szabályzatát; valamint d) a választottbíróság végső határozatára is figyelemmel, a választottbíráskodás kezdeti költségei a felek között egyenlően oszlanak meg. (3) A választottbíróság – bármelyik fél kérelmére – utasíthatja a másik felet átmeneti kedvezményes intézkedések végrehajtására a választottbíróság végleges határozatáig. (4) A választottbíróság bármely ideiglenes vagy végleges határozata a felekre nézve kötelező. (5) Amennyiben valamelyik fél a választottbíróság e cikk rendelkezései szerinti határozatáról szóló értesítéstől számított harminc (30) napon belül nem az említett határozatnak megfelelően jár el, a másik fél – e mulasztás fennálltáig – a vétkes félnek a megállapodás alapján biztosított jogait vagy előjogait korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja. 24. CIKK Védintézkedések (1) A felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek. A szerződő felek gondoskodnak a megállapodásban rögzített célkitűzések megvalósításáról. (2) Amennyiben az egyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette a megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő védintézkedéseket tehet. A védintézkedéseket – tárgyi és időbeli hatályukra tekintettel – az okvetlenül szükséges mértékre kell korlátozni a helyzet orvoslása vagy a megállapodás egyensúlyának fenntartása érdekében. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a megállapodás érvényesülését a legkevésbé zavarják. (3) A védintézkedések meghozatalát mérlegelő fél a vegyes bizottságon keresztül haladéktalanul értesíti a többi felet, és valamennyi fontos információt a rendelkezésükre bocsátja. (4) A felek a vegyes bizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadható megoldás elfogadása érdekében. (5) A 3. cikk (Engedély) d) pontja, a 5. cikk (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) d) pontja, valamint a 14. cikk (A légi közlekedés biztonsága) és a 15. cikk (A légi közlekedés védelme) sérelme nélkül, az érintett fél nem hozhat védintézkedést az e cikk (3) bekezdése szerinti értesítés időpontját követő egy hónap végéig, kivéve ha az e cikk (4) bekezdése szerinti konzultációs eljárás az említett időtartam lejárta előtt befejeződik. (6) Az érintett fél haladéktalanul értesíti a vegyes bizottságot a meghozott intézkedésekről, és valamennyi fontos információt a rendelkezésére bocsátja. (7) Az e cikk rendelkezései alapján hozott valamennyi intézkedést fel kell függeszteni, amint a vétkes fél eleget tesz a megállapodás rendelkezéseinek. 25. CIKK Kapcsolat más megállapodásokkal (1) A megállapodás rendelkezései a Moldovai Köztársaság és a tagállamok között hatályban lévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépnek. Az ilyen kétoldalú megállapodásokból eredő és a megállapodás hatálya alá nem tartozó hatályos forgalmi jogok azonban továbbra is gyakorolhatók, feltéve hogy a tagállamok és a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személyek között nem tesznek megkülönböztetést. (2) A felek bármelyik fél kérésére konzultációt folytatnak a vegyes bizottság keretei között az arra vonatkozó ajánlás meghozatala céljából, hogy csatlakozzon-e a Moldovai Köztársaság az európai közös légtérről szóló megállapodáshoz. (3) Amennyiben a felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, az ICAO vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, a megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni a megállapodást. 26. CIKK Módosítások (1) Amennyiben valamelyik fél módosítani kívánja a megállapodás rendelkezéseit, erről határozathozatal céljából megfelelően értesíti a vegyes bizottságot. (2) A vegyes bizottság – az egyik fél javaslatára – e cikkel összhangban egyhangúlag határoz a megállapodás mellékleteinek módosításáról. (3) A megállapodás módosítása a vonatkozó belső eljárások felek által történő végrehajtását követően lép hatályba. (4) A megállapodás nem érinti a felek azon jogát, hogy a megkülönböztetésmentesség elvére és a megállapodás rendelkezéseire figyelemmel egyoldalúan új jogszabályokat fogadjanak el vagy módosítsák akár a légi fuvarozásra, akár a megállapodás III. mellékletében említett valamely kapcsolódó területre vonatkozó jogszabályaikat. (5) Amennyiben bármelyik fél a légi fuvarozás területén vagy a megállapodás III. mellékletében említett valamely kapcsolódó területen új jogszabályt kíván elfogadni vagy meglévő jogszabályt módosítani, adott esetben lehetőség szerint tájékoztatja erről a másik felet. Bármelyik fél kérésére eszmecserére kerülhet sor a vegyes bizottság keretein belül. (6) Amennyiben bármelyik fél a légi fuvarozás területén vagy a megállapodás III. mellékletében említett kapcsolódó területen új jogszabályt fogad el vagy meglévő jogszabályt módosít, erről rendszeresen és a lehető leghamarabb tájékoztatja a másik felet. A vegyes bizottság bármelyik fél kérésére az ezt követő hatvan (60) napon belül eszmecserét tart az új jogszabály vagy módosítás hatásáról, a megállapodás megfelelő érvényesülése érdekében. (7) A vegyes bizottság az e cikk (6) bekezdésében említett eszmecserét követően: a) határozatot fogad el a megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy a viszonosság alapján szükség esetén integrálják a kérdéses új jogszabályt vagy módosítást; b) úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás a megállapodással összhangban lévőnek tekinthető; vagy c) egyéb, ésszerű határidőn belül elfogadandó intézkedést hoz, a megállapodás megfelelő érvényesülésének biztosítása érdekében. 27. CIKK Megszűnés Bármelyik fél, bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik felet az e megállapodás megszüntetésére irányuló döntéséről. Ezt az értesítést egyidejűleg az ICAO-nak is meg kell küldenie. A megállapodás a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, egy évvel a megszűnésről történő írásbeli értesítés keltét követően, kivéve, ha ezen időszak lejárta előtt a felek kölcsönösen megegyeznek a bejelentés visszavonásáról. 28. CIKK Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél és az Egyesült Nemzetek Titkárságánál Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban ezt a megállapodást és bármilyen módosítását a hatálybalépését követően az ICAO és az Egyesült Nemzetek Titkársága nyilvántartásba veszi. 29. CIKK Ideiglenes alkalmazás és hatálybalépés (1) Ez a megállapodás a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utóbbi értesítés keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. E jegyzékváltás során a Moldovai Köztársaság eljuttatja az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára az Európai Uniónak és tagállamainak szóló diplomáciai értesítését, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága pedig eljuttatja a Moldovai Köztársaság számára az Európai Uniótól és tagállamaitól származó diplomáciai értesítést. Az Európai Unió és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzékben minden egyes tagállam megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tett. (2) E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a felek megállapodnak abban, hogy – belső eljárásaikkal és/vagy hazai jogszabályaikkal összhangban – a megállapodást aláírásának időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazzák. FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást. Kelt:…-ban/-ben a … év …hónapjának … napján, két-két példányban a Felek valamennyi hivatalos nyelvén; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. I. MELLÉKLET KÖLCSÖNÖSEN ELFOGADOTT SZOLGÁLTATÁSOK ÉS MEGHATÁROZOTT ÚTVONALAK 1. Mindkét fél lehetővé teszi a másik fél légi fuvarozói számára, hogy az alábbiakban meghatározott útvonalakon járatokat üzemeltessen: a) az Európai Unió légi fuvarozói esetében: Bármely pont az Európai Unión belül – közbenső pontok az európai szomszédsági politikában részt vevő partnerországokban[2], az európai közös légtér országaiban[3] vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – bármely pont a Moldovai Köztársaságon belül – azokon túli pontok. b) a Moldovai Köztársaság légi fuvarozói esetében: Bármely pont a Moldovai Köztársaságon belül – közbenső pontok az európai szomszédsági politikában részt vevő partnerországokban, az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – bármely pont az Európai Unión belül. 2. Az e melléklet 1. bekezdése szerint működtetett szolgáltatások a Moldovai Köztársaság légi fuvarozói esetében a Moldovai Köztársaság területéről indulnak ki vagy ide irányulnak, az európai uniós légi fuvarozók esetében pedig az Európai Unió területéről indulnak ki vagy ide irányulnak. 3. A felek légi fuvarozói bármely, illetve valamennyi járat tekintetében saját döntésük szerint: a) egyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek légi járatokat; b) különböző járatszámokat kombinálhatnak egyazon járaton belül; c) kiszolgálhatnak az e melléklet (2) bekezdésében szereplő közbenső pontokat, valamint a felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben; d) kihagyhatnak bármilyen pontot vagy pontokat; e) bármely légi járművükről bármely másik légi járművükre – bármely ponton – átcsoportosíthatnak forgalmat; f) megszakíthatják útjukat bármelyik fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton; g) a másik fél területén keresztül tranzitszállítást hajthatnak végre; valamint h) kombinálhatják a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére. 4. Mindkét fél lehetővé teszi minden egyes légi fuvarozó számára, hogy az általa kínált nemzetközi légi fuvarozásban a járatsűrűséget és a kapacitást a piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsa meg. E joggal összhangban egyik fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a légi járatok sűrűségét vagy gyakoriságát, vagy a másik fél légi fuvarozói által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait, kivéve ha ez vám, műszaki, üzemeltetési, környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból vagy pedig a megállapodás 8. cikkének (Versenykörnyezet) alkalmazása céljából szükséges. 5. Az egyes felek légi fuvarozói – helymegosztási (code share) megállapodás keretében is – bármely olyan, harmadik ország területén található pont felé üzemeltethetnek szolgáltatást, amely nem a meghatározott útvonalakon található, amennyiben nem gyakorolják az ötödik szabadságjogot. 6. Ez a melléklet a megállapodás II. mellékletének 2. bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezésekre, és az ott említett jogok meghosszabbítására is figyelemmel alkalmazandó. _______________ II. MELLÉKLET ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 1. A megállapodás III. mellékletében felsorolt, légi fuvarozással kapcsolatos európai jogszabályok valamennyi rendelkezésének a Moldovai Köztársaság által történő végrehajtását és alkalmazását – a megállapodás III. mellékletének D. része szerinti légiközlekedés-védelmi jogszabályok kivételével – az Európai Unió ellenőrzi, és ezt a vegyes bizottság határozatával hitelesítik. A szóban forgó ellenőrzéseket legkésőbb a megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül kell elvégezni. 2. A megállapodás I. mellékletében foglalt rendelkezések ellenére a megállapodás szerint kölcsönösen elfogadott szolgáltatások és meghatározott útvonalak a megállapodás II. mellékletének 1. bekezdésében említett határozat elfogadásáig nem foglalják magukban a felek légi fuvarozói tekintetében az ötödik szabadságjog gyakorlását, kivéve azon forgalmi jogok gyakorlását, amelyeket a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió tagállamai között létrejött kétoldalú megállapodások valamelyike már biztosított, ideértve a Moldovai Köztársaság légi fuvarozói által az Európai Unió területén belül található pontok között nyújtott szolgáltatásokat is. Amint a II. mellékletének 1. bekezdésében említett határozat elfogadásra kerül, a felek légi fuvarozói jogosultakká válnak az ötödik szabadságjog gyakorlására, ideértve a Moldovai Köztársaság légi fuvarozói által az Európai Unió területén belül található pontok között nyújtott szolgáltatásokat is. 3. A légiközlekedés-biztonsággal kapcsolatos jogszabályoknak a Moldovai Köztársaság által történő végrehajtását az Európai Unió ellenőrzi, és ezt a vegyes bizottság határozatával hitelesítik. A szóban forgó ellenőrzéseket legkésőbb a megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül kell elvégezni. A Moldovai Köztársaság időközben végrehajtja az ECAC 30. számú dokumentumát. 4. Az átmeneti időszak végén a megállapodás III. mellékletének D. részében említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit a Moldovai Köztársaság megfelelő hatóságának rendelkezésére bocsátják, a különleges védelmi információk – köztük az uniós minősített információk – cseréjéről szóló megállapodás megkötésére figyelemmel. 5. A megállapodás III. mellékletében felsorolt, légi fuvarozással kapcsolatos európai uniós jogszabályoknak a Moldovai Köztársaság általi teljes körű alkalmazása terén elért fokozatos előrehaladást rendszeresen értékelhetik. Az értékeléseket az Európai Bizottság a Moldovai Köztársasággal együttműködésben végzi. 6. Az e melléklet 1. bekezdésében említett határidő napjától kezdve a Moldovai Köztársaság a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében foglaltakkal lényegében megegyező szabályokat alkalmaz a működési engedélyek vonatkozásában. A megállapodás 4. cikkének rendelkezéseit az alkalmasság kölcsönös elismerése és/vagy az illetőséggel kapcsolatosan a grúz hatóságok által hozott döntések tekintetében az Európai Unió illetékes hatóságai azt követően alkalmazzák, hogy a vegyes bizottság megerősíti, hogy a Moldovai Köztársaság teljes körűen alkalmazza az említett, működési engedélyekkel kapcsolatos szabályokat. 7. A vegyes bizottság keretében vagy a 24. cikk (Védintézkedések) alapján hozott határozatok sérelme nélkül, az aláírás napján a Moldovai Köztársaságban lajstromozott és a Moldovai Köztársaság szabályozási ellenőrzése alá tartozó üzemeltetők által használt olyan légi járművek légi alkalmasságáról, amelyek nem rendelkeznek a megállapodás III. mellékletének C. részében felsorolt, alkalmazandó európai uniós jogszabályokkal összhangban az EASA által kiállított típusbizonyítvánnyal, a Moldovai Köztársaság illetékes hatóságainak felelősségvállalása mellett üzemeltethetők a Moldovai Köztársaságban alkalmazandó nemzeti követelményeknek megfelelően, legkésőbb: a) egyes, csak teherszállítási műveletekre használt légi járművek esetében 2017. január 1-jéig; b) egyes, keresés és mentés, légi munkavégzés, képzés, vészhelyzeti bevetés, mezőgazdasági és humanitárius tevékenység céljából üzemeltetett helikopterek esetében 2022. december 31-ig, az érintett légi fuvarozó működési engedélyével összhangban, feltéve, hogy az adott légi jármű teljesíti az Egyezmény alapján meghatározott nemzetközi légiközlekedés-biztonsági előírásokat. Az ilyen légi járművek nem élvezhetik az e megállapodás biztosította jogokat, és nem üzemeltethetik őket az Európai Unióba irányuló, onnan kiinduló vagy azon belüli légi járatok működtetéséhez. A feni átmeneti időszak során a Moldovai Köztársaság lajstromában szereplő olyan légi járművek száma, amelyek nem rendelkeznek a vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban kiállított típusbizonyítvánnyal, 2017. január 1-jéig nem haladhatja meg az 53-at, 2022. december 31-ig a 36-ot, majd ezt követően egyetlen ilyen légi járművet sem szabad üzemeltetni. ____________________ III. MELLÉKLET (Rendszeresen frissítendő) A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉS SZABÁLYAI E melléklet vagy a II. melléklet (Átmeneti rendelkezések) eltérő rendelkezése hiányában az alábbi jogi aktusok „alkalmazandó rendelkezéseit” a megállapodással összhangban kell alkalmazni. Szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik ki az egyes aktusokra való hivatkozást. A. Piaci hozzáférés és kapcsolódó ügyek 95/93/EGK A Tanács 95/93/EGK rendelete (1993. január 18.) a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól az alábbiakkal módosítva: · Az Európai Parlament és a Tanács 894/2002/EK rendelete (2002. május 27.) a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról · Az Európai Parlament és a Tanács 1554/2003/EK rendelete (2003. július 22.) a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról · Az Európai Parlament és a Tanács 793/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról · Az Európai Parlament és a Tanács 545/2009/EK rendelete (2009. június 18.) Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk, 14. cikk és a 14a. cikk (2) bekezdése A 12. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő. 96/67/EK A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról Alkalmazandó rendelkezések: 1–25. cikk és melléklet A 10. cikkben „a tagállamok” helyett „az Európai Unió tagállamai” értendő. A 20. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő. 785/2004/EK Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk és 10. cikk (2) bekezdés 2009/12/EK Az Európai Parlament és a Tanács 2009/12/EK irányelve (2009. március 11.) a repülőtéri díjakról Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk B. Légiforgalmi szolgáltatás 549/2004/EK Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) Alkalmazandó rendelkezések: 1–4., 6. és 9–14. cikk 550/2004/EK Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs szolgálati rendelet) Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikk, I. és II. melléklet 551/2004/EK Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet) Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk 552/2004/EK Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet) Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk és I–V. melléklet 2096/2005/EK A Bizottság 2096/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, az alábbiakkal módosítva: · A Bizottság 1315/2007/EK rendelete (2007. november 8.) a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról · A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról · A Bizottság 668/2008/EK rendelete (2008. július 15.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet II–V. mellékletének a munkamódszerek és üzemeltetési eljárások tekintetében történő módosításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és I–V. melléklet 2150/2005/EK A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról 730/2006/EK A Bizottság 730/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról 1794/2006/EK A Bizottság 1794/2006/EK rendelete (2006. december 6.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról 1033/2006/EK A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről 1032/2006/EK A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról 219/2007/EK A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1. cikk (1)–(2) és (5)–(7) bekezdés, 2–3. cikk, 4. cikk (1) bekezdés és melléklet 633/2007/EK A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikk, 8. cikk második és harmadik mondat, valamint I–IV. melléklet 1265/2007/EK A Bizottság 1265/2007/EK rendelete (2007. október 26.) a levegő-föld beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő megállapításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és I–IV. melléklet 1315/2007/EK A Bizottság 1315/2007/EK rendelete (2007. november 8.) a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk 482/2008/EK A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk, I. és II. melléklet 668/2008/EK A Bizottság 668/2008/EK rendelete (2008. július 15.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet II–V. mellékletének a munkamódszerek és üzemeltetési eljárások tekintetében történő módosításáról Alkalmazandó rendelkezések: 1–2. cikk 1361/2008/EK A Tanács 1361/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK rendelet módosításáról