[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.03.2006

COM(2006) 113 végleges

2006/0036 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indítéka és célkitűzései 1996 októberében a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az akkori tagjelölt országokkal, valamint Izlanddal és Norvégiával többoldalú megállapodásról tárgyaljon. A megbízás célja megnyitni a piacot Európa és szomszédai között, annak érdekében, hogy a Közösség és a harmadik országok részvételével létrehozott európai közös légtér a belső piaccal párhuzamosan fejlődhessen: - teljes piacnyitás a hozzáférés, a kapacitás, a viteldíjak és a nemzeti záradékoktól mentes szabad letelepedési jog tekintetében (kölcsönösségi alapon), - a közösségi joggal való összhang megteremtése a biztonság, a védelem és a légiforgalmi szolgáltatás tekintetében. Az akkori tagjelölt országokkal a közeli csatlakozás lehetősége fényében 2002-ben felfüggesztették a tárgyalásokat. 2004 decemberében a Tanács kiterjesztette a tárgyalási megbízatást a balkáni régióra. Ez komoly előrelépést jelentett, és segíti a balkáni feleket abban, hogy ezen a kulcsfontosságú gazdasági területen közebb kerüljenek az Európai Unióhoz. |

120 | Általános háttér A tárgyalások utolsó körében 2005. december 20-án Albánia, Bulgária, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Norvégia, Románia valamint Szerbia és Montenegró elfogadta a többoldalú megállapodás szövegét. A tárgyalások eredménye jelentős és értékes haladást képvisel. A szabályozási konvergencia példátlan mértékű, ami annak köszönhető, hogy mind a 8 nyugat-balkáni partner, vagyis az „európai közös légtér partnerországai” vállalták, hogy a közösségi légiközlekedési joghoz igazítják nemzeti légiközlekedési jogszabályaikat. A szabályok Európán belüli harmonizációja következtében közös, szabad és biztonságos légiközlekedési piac jön létre, ami ösztönzőleg hathat más ágazatokra, hozzájárul az egész térség fejlődéséhez, és kedvező mind a fogyasztók, mind pedig az ipar számára. A lépés jelentőségét az is növeli, hogy a légi közlekedés döntő fontosságú Európa politikai és gazdasági integrációjának gyorsításában. |

130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A tagállamok és az európai közös légtér partnerországai között kötött légiközlekedési szolgáltatási megállapodásokat az új megállapodás váltja fel. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az európai közös légtér olyan nyitott rendszer, amelyet kifejezetten az európai légiközlekedési családba integrálódni és a Közösség szomszédsági politikájába bekapcsolódni vágyó európai országok számára hoztak létre. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Különbizottság, Ipari Konzultációs Fórum Ágazat: légi közlekedés. Válaszadók: tagállamok, légitársaságok, repülőterek és ezek szövetségei |

212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Általános támogatottság, az európai közös légtér partnerországaival folytatott tárgyalások során a szakpolitikai és jogalkotási javaslatok figyelembevétele mellett. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Az érintett tudományos- vagy szakterületek: légi közlekedés. |

222 | Az alkalmazott módszer: Az egyes nyugat-balkáni partnerek légiközlekedési ágazatáról értékelő jelentések készültek. |

223 | A megkérdezett főbb szervezetek/szakértők: a tagállamok független szakértői. |

2249 | A beérkezett és felhasznált javaslatok összefoglalása: Nem merült fel olyan súlyos kockázat lehetősége, amely visszafordíthatatlan következményekkel járhatna. |

225 | A piac megnyitásához szabályozási konvergencia társul, vagyis az európai közös légtér partnerországai a közösségi jogot alkalmazzák, ezzel igen magas biztonsági, védelmi, környezet- és fogyasztóvédelmi, valamint versenyjogi követelményeket támasztva. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása: Az értékelő jelentéseket megosztották a tagállamokkal és az érdekelt felekkel. |

230 | Hatásvizsgálat A nyugat-balkáni partnerországok számára a közösségi jog alkalmazását támogató segítségnyújtási program lép életbe. Egyéb lehetőségeket nem ítéltek megfelelőnek. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedés összefoglalása Az 1996-ban 10 tagjelölt országgal folytatott tárgyalás eredményeként először létrejött szöveg jelentősen módosult. Így a versenyjogi kérdéseket a Stabilizációs és Társulási folyamat részeként kezelik. Közös „többoldalú alapszöveg” képezi az európai közös légtér alapját, ez minden aláíró félre vonatkozik. Az alapszöveget jegyzőkönyvek sora egészíti ki. A jegyzőkönyvek az európai közös légtérhez csatlakozó egyes országok igényei szerint készülnek, és magukban foglalják a megfelelő átmeneti intézkedéseket. A megállapodás melléklete az európai közös légtér területén alkalmazandó közösségi légiközlekedési jogszabályokat sorolja fel. |

310 | Jogalap Az EK-Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése, valamint 300. cikkének (2) és (4) bekezdése. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat az alábbi ok(ok) miatt eleget tesz az arányosság elvének. |

331 | Az európai közös légtérről szóló megállapodás többoldalú légiközlekedési megállapodás, amely a tagállamok és az európai közös légtér partnerországai között kötött légiközlekedési megállapodások helyébe lép. A tagállamok azonban szükség esetén továbbra is bevezethetnek védintézkedéseket. |

332 | A megállapodást a felek vegyesbizottsága gondozza. Évente egy vagy két találkozóra lesz szükség. |

Az eszközök megválasztása |

341 | Javasolt eszközök: nemzetközi megállapodás |

342 | A Tanácsot felkérik a megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról, valamint megkötéséről szóló határozatok elfogadására. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

510 | Jogszabályok egyszerűsítése |

511 | A javaslat rendelkezik a jogszabályi rendelkezések egyszerűsítéséről. |

512 | Egyetlen közösségi megállapodás lép a tagállamok és az európai közös légtér partnerországai között kötött számos kétoldalú légiközlekedési megállapodás helyébe. |

570 | A javaslat részletes magyarázata Javaslatok: (1) az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat, valamint (2) az európai közös légtérről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat. |

1. Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

mivel:

(1) A Tanács felhatalmazta a Bizottságot tárgyalások kezdeményezésére egyes európai harmadik országokkal európai közös légtér létrehozása céljából;

(2) Az európai közös légtérre vonatkozó tárgyalások kezdeményezésére a Bizottságot felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt módszerekkel és irányelvekkel összhangban a Bizottság a Közösség nevében európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásról tárgyalt Albániával, Bulgáriával, Bosznia és Hercegovinával, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójával, Horvátországgal, Izlanddal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Norvégiával, Romániával és Szerbia és Montenegróval.

(3) A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötése függvényében a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötése függvényében a Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje azt a személyt, aki az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult.

2. A megállapodás hatályba lépéséig azt a Közösség és a megállapodás 29. cikke (3) bekezdésében előírt értesítést tevő felek közötti aláírás időpontjától ideiglenesen kell alkalmazni, amennyiben legalább egy társult fél is megtette az említett értesítést. A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség nevében megtegye az említett értesítést.

3. A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.

2. cikk

1. A megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyesbizottságban a Közösséget a Bizottság képviseli, amelyet a tagállamok képviselői segítenek.

2. A vegyesbizottság döntéseivel kapcsolatosan képviselendő közösségi álláspontot a Bizottság fogadja el.

Kelt Brüsszelben, […]-án/én

a Tanács részéről

az elnök

2006/0036 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, valamint 300. cikke (4) bekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3]

mivel:

(1) A Tanács felhatalmazta a Bizottságot tárgyalások kezdeményezésére egyes európai harmadik országokkal európai közös légtér létrehozása céljából;

(2) Az európai közös légtérre vonatkozó tárgyalások kezdeményezésére a Bizottságot felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt módszerekkel és irányelvekkel összhangban a Bizottság a Közösség nevében európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásról tárgyalt Albániával, Bulgáriával, Bosznia és Hercegovinával, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójával, Horvátországgal, Izlanddal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Norvégiával, Romániával és Szerbia és Montenegróval.

(3) Ezt a megállapodást a megállapodás egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel, a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal összhangban a Közösség nevében […]-án/-én aláírták.[4];

(4) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. Az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodást a Közösség jóváhagyja.

2. A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 29. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.

3. cikk

1. A megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyesbizottságban a Közösséget a Bizottság képviseli, amelyet a tagállamok képviselői segítenek.

2. A vegyesbizottság döntéseivel kapcsolatosan képviselendő közösségi álláspontot a Bizottság fogadja el.

Kelt Brüsszelben, […]-án/én

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Többoldalú megállapodás

az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója [5] , az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között

Európai közös légtér létrehozásáról

A szerződő felek

FELISMERVE a nemzetközi polgári repülés integrált jellegét, és olyan európai közös légtér létrehozásának szándékával, amely a szerződő felek számára a légiközlekedési piac vonatkozásában kölcsönös piacra jutást tesz lehetővé és a letelepedés szabadságán alapul, egyenlő versenyfeltételek biztosítása és azonos szabályok betartása mellett – így a biztonság, a védelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a társadalmi harmonizáció és a környezetvédelem terén;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az európai közös légtérrel kapcsolatos szabályok alkalmazása többoldalú annak területén, valamint azt, hogy ennek vonatkozásában különleges rendelkezéseket kell megállapítani;

MEGÁLLAPODVA ABBAN, hogy az EK-Szerződés rendelkezéseinek sérelme nélkül célszerű az európai közös légtér szabályait az Európai Közösségben érvényben lévő vonatkozó jogszabályokra építeni, amint azt e megállapodás I. melléklete is előírja;

FELISMERVE, hogy az európai közös légtér szabályainak való hiánytalan megfelelés feljogosítja a szerződő feleket e Közös Légtér előnyeinek kiaknázására, beleértve a piaci hozzáférést is;

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az európai közös légtér szabályainak való megfelelést, beleértve a korlátlan piaci hozzáférést, nem lehet egyetlen lépésben elérni, csak egyes korlátozott ideig érvényben maradó rendelkezésekkel megvalósított átmenettel;

HANGSÚLYOZVA, hogy – szükség esetén átmeneti intézkedések függvényében – a légi fuvarozók piaci hozzáférésére vonatkozó szabályok értelmében nem korlátozható a járatgyakoriság, a kapacitás, a légi útvonalak, a repülőgép típusa vagy egyéb hasonló feltétel kétoldalú légiközlekedési megállapodások útján, valamint hogy a légi fuvarozók nem kötelezhetők kereskedelmi megállapodások vagy hasonló egyezmények elfogadására a piaci hozzáférés feltételeként;

HANGSÚLYOZVA, hogy a légi fuvarozókat megkülönböztetés nélküli bánásmód illeti meg a légiközlekedési infrastruktúrákhoz való hozzáférés vonatkozásában, különösen, ha ezen infrastruktúrák száma csekély;

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a társulási megállapodások eleve előírják, hogy a felek közötti közlekedésnek a kölcsönös kereskedelmi igényekhez igazodó összehangolt fejlesztése és fokozatos liberalizációja érdekében a légi közlekedés területén a kölcsönös piaci hozzáférés feltételeit különleges megállapodásokkal kell megteremteni;

SZEM ELŐTT TARTVA a társult felek azon óhaját, hogy légiközlekedési és vonatkozó jogszabályaikat az Európai Közösség ilyen jogszabályaival, ennek részeként a közösségi jog jövőbeni fejlődésével összhangba hozzák;

FELISMERVE a technikai segítségnyújtás jelentőségét ebben a vonatkozásban;

FELISMERVE, hogy a Közösség Norvégiával és Izlanddal fennálló kapcsolatát továbbra is az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak kell szabályoznia;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetőség nyíljon az európai közös légtér jövőbeni bővítésére;

EMLÉKEZTETVE az Európai Közösség és a társult felek között zajlott tárgyalásokra, melyek célja a légi közlekedés bizonyos vonatkozásairól szóló megállapodások kötése révén biztosítani az Európai Közösség tagállamai és a társult felek közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodásoknak a közösségi joggal való összhangját;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

Célkitűzések és alapelvek

1. cikk

1. E megállapodás célja európai közös légtér, a továbbiakban ekl (angolul ECAA) létrehozása. Az ekl (ECAA) alapját a szabad piaci hozzáférés, a letelepedés szabadsága, az egyenlő versenyfeltételek, valamint a biztonságra, védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a társadalmi és környezetvédelmi kérdésekre vonatkozó közös szabályok képezik. Ennek érdekében e megállapodás rögzíti a szerződő felek között a következőkben meghatározott körülmények esetén alkalmazandó szabályokat. Az említett szabályok közé tartoznak az I. mellékletben felsorolt jogszabályok rendelkezései is.

2. E megállapodás rendelkezései annyiban alkalmazandók, amennyiben a légi közlekedésre vagy ehhez kapcsolódó, az I. mellékletben felsorolt témára vonatkoznak.

3. Ez a megállapodás az ekl (ECAA) általános működését előíró cikkekből (vagyis az alapmegállapodásból), számos mellékletből – ezek között az alapmegállapodás keretén belül a szerződő felek viszonyában alkalmazandó közösségi jogszabályokat tartalmazó I. melléklettel, valamint számos jegyzőkönyvből épül fel. Legalább egy jegyzőkönyv készült minden társult féllel az adott fél esetében alkalmazandó átmeneti rendelkezések rögzítése céljából.

2. cikk

1. E megállapodás alkalmazásában:

a) „megállapodás” alatt az alapmegállapodás, annak mellékletei, az I. mellékletben felsorolt jogszabályok és a megállapodás jegyzőkönyvei értendők;

b) „társult fél” alatt az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Románia, Szerbia és Montenegró, illetve bármely olyan másik állam vagy entitás értendő, amely a 32. cikk értelmében az egyezmény szerződő felévé válik;

c) további társul fél az UNMIK, vagyis az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint;

d) „szerződő fél” az Európai Közösség, egy társult fél, Norvégia illetve Izland;

e) „ekl-partnerország” egy társult fél, Norvégia illetve Izland;

f) „EK-Szerződés” alatt az Európai Közösséget létrehozó szerződést kell érteni;

g) „EGT-megállapodás” alatt az 1992. május 2-án aláírt, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást, annak jegyzőkönyveit és mellékleteit kell érteni, mely megállapodás szerződő felei az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint Izland, Liechtenstein és Norvégia;

h) „társulási megállapodás” olyan megállapodás, amely egyrészről az Európai Közösség vagy az Európai Közösség és tagállamai, másrészről egy társult fél között alakít ki társulást

i) „ekl légi fuvarozó” olyan légi fuvarozó, amely az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogszabályok előírásaival összhangban e megállapodás követelményeinek megfelelő engedéllyel rendelkezik,

j) „illetékes polgári légiközlekedési hatóság” olyan kormányszerv vagy jogalany, amely a szerződő felek joghatósága alá tartozó területen törvény szerint jogosult termékek, szolgáltatások és engedélyek megfelelőségét ellenőrizni, ezeket hitelesíteni, használatukat és értékesítésüket korlátozni, valamint jogosult végrehajtó intézkedések foganatosítására annak érdekében, hogy a joghatósága alatt forgalmazott termékek és szolgáltatások megfeleljenek a különböző jogi követelményeknek;

k) „egyezmény” a nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt egyezmény, annak módosításai és mellékletei;

l) „SESAR” az egységes európai égbolt műszaki megvalósulása, amely lehetővé teszi az új generációs légiforgalmi szolgáltatási rendszerek térben és időben összehangolt fejlesztését és alkalmazását;

m) „ATM főterv” a SESAR kiindulópontja

n) „EK-tagállam” az Európai Közösség egy tagállama

2. Az „ország”, „nemzeti”, „polgárai” vagy „területe” szavak használata nem érinti az egyes szerződő felek nemzetközi jogi státuszát.

3. cikk

Az e megállapodás I. mellékletében hivatkozott vagy ott szereplő jogszabályok, valamint a vegyesbizottság döntései a szerződő felekre nézve kötelező erejűek, és azok a szerződő felek belső jogrendjébe tartoznak vagy oda átültetésre kerülnek a következők szerint:

a) az EK rendeletnek megfelelő aktusokat a szerződő felek belső jogrendjének részévé kell tenni;

b) az EK irányelvnek megfelelő aktusokat a szerződő felek hatóságainak megítélése szerinti formában és módon kell alkalmazni.

4. cikk

A szerződő felek minden megfelelő – általános vagy konkrét – intézkedést megtesznek, amely szükséges az e megállapodásból fakadó kötelezettségek teljesítéséhez, és kötelesek tartózkodni minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás céljainak elérését.

5. cikk

E megállapodás rendelkezései nem érintik az EGT-megállapodás szerződő feleinek egymáshoz való viszonyát.

A megkülönböztetés tilalma

6. cikk

E megállapodás hatályán belül és a megállapodás különleges rendelkezéseinek sérelme nélkül az állampolgársági vagy nemzeti alapon történő megkülönböztetés tilos.

A letelepedéshez való jog

7. cikk

E megállapodás hatályán belül és feltételei szerint, de az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek sérelme nélkül nem szabad korlátozni az EK-tagállamok vagy ekl-partnerországok állampolgárainak letelepedését bármely ilyen ország területén. A letelepedés szabadsága magában foglalja az önálló vállalkozói tevékenység kezdéséhez és gyakorlásához való jogot, vállalkozások, és különösképpen társaságok vagy cégek irányításához való jogot a letelepedés szerinti ország állampolgáraira vonatkozó törvényekben meghatározott feltételek mellett. Ugyanez vonatkozik képviseletek, fióktelepek vagy leányvállalatok létesítésére bármely EK-tagállam vagy ekl-partnerország állampolgára által bármely ilyen ország területén.

8. cikk

1. E megállapodás hatályán belül és az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek sérelme nélkül egy EK-tagállam vagy ekl-partnerország jogával összhangban alapított vagy alakított társaság vagy cég, amely üzleti tevékenységének fő színhelyhelye az ekl területén található, ugyanolyan bánásmódban részesül, mint az EK-tagállamok vagy az ekl-partnerországok természetes személyei.

2. „Társaság vagy cég” alatt a polgári vagy kereskedelmi jog alapján létrejött társaság vagy cég értendő, beleértve a szövetkezeteket és a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó más jogi személyeket, de kivéve a nonprofit szervezeteket.

9. cikk

1. A 7. és 8. cikk rendelkezései nem vonatkoznak olyan tevékenységekre, amelyek bármely szerződő fél területén akár alkalmilag hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak.

2. A 7. és a 8. cikk rendelkezései, illetve az ezek alapján hozott intézkedések nem érintik a tagállamok azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek az alkalmazhatóságát, amelyek közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okokból különleges bánásmódot írnak elő a külföldi állampolgárokra nézve.

10. cikk

1. A hatályos megállapodásokban előírt kedvezőbb feltételek sérelme nélkül és e megállapodás hatályán belül, a szerződő felek eltörlik azon mennyiségi korlátozásokat és azonos hatású intézkedéseket, amelyek felszerelésekre, ellátási készletekre, alkatrészekre és egyéb, az ekl légi fuvarozó számára a légiközlekedési szolgáltatásnak e megállapodás feltételei szerinti fenntartásához szükséges eszközökre vonatkoznak.

2. E kötelezettség nem zárja ki, hogy a szerződő felek akár közrendi vagy közbiztonsági okból, akár az emberek, az állatok és a növények élete és egészsége, illetve szellemi, ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme érdekében ezek szállítását megtiltsák vagy korlátozzák. Az említett tilalmak és korlátozások azonban nem szolgálhatnak az önkényes megkülönböztetés eszközéül, vagy a szerződő felek közötti rejtett kereskedelmi korlátozásként.

Repülésbiztonság

11. cikk

1. A szerződő felek megfelelő intézkedésekkel biztosítják, hogy az egyik szerződő fél területén bejegyzett repülőgép a másik szerződő fél repülőterén való leszálláskor eleget tegyen a Chicagói Egyezményben foglalt nemzetközi biztonsági követelményeknek. Az ilyen repülőgépet a másik szerződő fél meghatalmazott képviselői által földi ellenőrzésnek kell alávetni, amely fedélzeti vizsgálatból és a repülőgép körüljárásából áll, és célja ellenőrizni a repülőgép és annak személyzete iratainak érvényességét, valamint a repülőgép és annak felszerelései általános állapotát.

2. Az egyik szerződő fél bármikor kérhet egyeztetést egy másik szerződő fél biztonsági követelményeivel kapcsolatban, eltekintve az e megállapodás I. mellékletében hivatkozott jogszabályok által szabályozott területektől.

3. Ezen megállapodás egyetlen pontja sem értelmezhető úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező polgári légiközlekedési hatóságot akadályozza a megfelelő és azonnali intézkedések elrendelésében, amennyiben egy termék vagy szolgáltatás:

i. nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek, vagy

ii. súlyos aggályokat kelt – az (1) bekezdésben említett ellenőrzés során – azzal kapcsolatosan, hogy a repülőgép vagy a repülőgép üzemeltetése nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek, vagy

iii. súlyos aggályokat kelt azzal kapcsolatosan, hogy az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelmények betartása és végrehajtása nem megfelelő.

4. Amennyiben az illetékes polgári légiközlekedési hatóság a (3) bekezdés értelmében intézkedést hoz, arról köteles haladéktalanul tájékoztatni a többi szerződő fél illetékes polgári légiközlekedési hatóságát, indokolva a fellépést.

5. Amennyiben a (4) bekezdés szerint hozott intézkedések nem szűnnek meg, noha azok indoka már nem áll fenn, bármelyik szerződő fél a vegyesbizottság elé utalhatja az ügyet.

6. Az illetékes polgári légiközlekedési hatóság státuszának változását előidéző bármely nemzeti jogi módosításról a módosító szerződő fél köteles értesíteni a többi szerződő felet.

Légiközlekedés-védelem

12. cikk

1. A polgári légi közlekedésnek a jogellenes beavatkozásoktól való védelme érdekében a szerződő felek kötelesek biztosítani, hogy a területükön található bármely repülőtéren alkalmazzák az e megállapodás I. mellékletében hivatkozott közös alapkövetelményeket és légiközlekedés-védelmi megfelelőség-ellenőrzési mechanizmusokat.

2. A szerződő felek kérésre minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári járatok jogellenes hatalombakerítése vagy egyéb, a polgári légi járatok, az utasok és a személyzet, a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonságát veszélyeztető jogellenes cselekmények elhárítása érdekében, illetve a polgári légi közlekedést fenyegető bármely veszély elhárítása érdekében.

3. A polgári repülőgép jogellenes hatalombakerítése vagy a repülőgép, az utasok és a személyzet, a repülőtér vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes beavatkozás, illetve ilyen fenyegetés esetén a szerződő felek segítik egymás kommunikációját és egyéb megfelelő intézkedésekkel is hozzájárulnak az eset mihamarabbi biztonságos megoldásához vagy a veszély elhárításához.

4. Az Európai Közösség vonatkozó jogszabályaival összhangban – amelyekre e megállapodás I. melléklete hivatkozik – az Európai Bizottság végezhet vizsgálatokat a társult feleknél, és a társult felek felkérhetők más szerződő feleknél folyó európai bizottsági vizsgálatban való részvételre.

Légiforgami szolgáltatás

13. cikk

1. A szerződő felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az egységes európai égboltot ki lehessen terjeszteni az európai közös légtér területére a jelenlegi biztonsági követelmények és az európai légi közlekedés általános feltételeinek javítása céljával, a kapacitások optimalizálása és a késések csökkentése mellett.

2. Területükön az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok alkalmazását megkönnyítendő:

- a társult felek saját hatáskörükön belül a lehető leghamarabb megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos intézményi rendszerüket az egységes európai égbolthoz igazítsák, különösképpen azáltal, hogy felügyeleti szerveket jelölnek ki vagy hoznak létre, amelyek legalább funkcionálisan függetlenek a légiforgalmi szolgáltatást biztosító szervektől.

- Az Európai Közösség megoszt a társult felekkel a léginavigációs szolgáltatások, a légtér és az interoperabilitás terén felmerülő bármely olyan kezdeményezést, ami az egységes európai égboltból indul ki, különösképpen pedig a kezdetektől fogva igénybe veszi a szerződő felek segítségét funkcionális légtérblokkok kialakításához.

3. Az Európai Közösség gondoskodik arról, hogy a társult felek részt vegyenek a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) főterv kialakításában és végrehajtásában a SESAR program keretében.

Verseny

14. cikk

1. E megállapodás hatályán belül a III. melléklet rendelkezései irányadóak. Amennyiben a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat a szerződő felek között más két–vagy többoldalú megállapodás, például társulási megállapodás is tartalmaz, azok a szabályok alkalmazandóak az érintett felek között.

2. A 15., a 16. és a 17. cikk nem alkalmazandó a III. melléklet előírásai vonatkozásában.

Végrehajtás

15. cikk

1. E cikk (2) és (3) bekezdéseinek sérelme nélkül valamennyi szerződő fél biztosítja, hogy az e megállapodásból, különösen az I. mellékletben hivatkozott jogszabályokból fakadó jogok nemzeti bíróságok előtt érvényesíthetők.

2. Olyan esetekben, amikor létező vagy létesítendő légiközlekedési szolgáltatás engedélyezése történik e megállapodás értelmében, az Európai Közösség intézményei élhetnek az e megállapodás I. mellékletében hivatkozott vagy felsorolt jogszabályok rendelkezései által rájuk ruházott hatalommal.

3. Az Európai Közösség intézményei által e megállapodás értelmében, és különösen az I. mellékletben említett jogszabályok értelmében hozott döntések jogszerűsége kizárólag az Európai Közösségek Bírósága hatáskörébe tartozik.

Értelmezés

16. cikk

1. Mindaddig, amíg e megállapodás rendelkezései és az I. mellékletben említett jogszabályok rendelkezései a lényeget illetően megegyeznek az EK-Szerződés vonatkozó szabályaival vagy az EK-Szerződés alkalmazásában elfogadott szabályokkal, ezeket a rendelkezéseket végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Közösségek Bírósága és az Európai Bizottság által e megállapodás aláírása előtt hozott vonatkozó ítéletekkel és határozatokkal összhangban kell értelmezni. Az e megállapodás aláírását követően hozott ítéletekről és határozatokról a szerződő felek értesítést kapnak. A megállapodás megfelelő működése érdekében a szerződő felek kérésére a vegyesbizottság meghatározza az ilyen ítéletek és határozatok következményeit. A meglévő értelmezéseket a megállapodás aláírása előtt eljuttatják az ekl-partnerországokhoz. A vegyesbizottság ezen eljárás keretében hozott döntései összhangban lesznek az Európai Közösségek Bírósága esetjogával.

2. Amennyiben e megállapodás, az I. mellékletben felsorolt jogszabályok rendelkezései vagy az azok értelmében elfogadott jogszabályok rendelkezései – amelyek lényegileg megegyeznek az EK-Szerződés vonatkozó szabályaival, illetve a Szerződés alkalmazásában elfogadott jogszabályokkal – tekintetében értelmezési kérdés merül fel egy ekl-partnerország bírósága előtt folyamatban lévő ügyben, ez a bíróság, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ítélete meghozatalához a kérdésre vonatkozóan döntésre van szüksége, a IV. melléklettel összhangban az Európai Közösségek Bíróságához fordul. Az ekl-partnerországok a IV. melléklettel összhangban dönthetnek úgy, hogy előírják bíróságaik számára e rendelkezés alkalmazásának mértékét és módját. Az ilyen döntésről értesíteni kell a letéteményest és az Európai Közösségek Bíróságát. A letéteményes tájékoztatja a többi szerződő felet.

3. A fenti bekezdés előírásaival összhangban ha egy szerződő fél olyan bírósága, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség nem tud hivatkozni az Európai Közösségek Bíróságára, akkor a bíróság ítéletét a szerződő félnek el kell juttatnia a vegyesbizottsághoz, amely megteszi a megállapodás egységes értelmezésének megőrzéséhez szükséges lépéseket. Ha az Európai Közösségek Bírósága esetjoga és egy szerződő fél bíróságának ítélete közötti eltérést a vegyesbizottság elé tártak, és vegyesbizottság ettől számítva két hónapon belül nem tudta megóvni a megállapodás értelmezésének egységességét, alkalmazhatók a 20. cikk rendelkezései.

Új jogszabályok

17. cikk

1. A megállapodás nem érinti a szerződő felek azon jogát, hogy a megkülönböztetés-mentesség elvével és e cikk, valamint a 18. cikk (4) bekezdése rendelkezéseivel összhangban egyoldalúan új jogszabályokat fogadjanak el vagy módosítsák akár a légi közlekedésre, akár az I. mellékletben említett, a légi közlekedéshez kapcsolódó területre vonatkozó jogszabályaikat. A társult felek csak ezzel a megállapodással, ezen belül az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal összhangban lévő jogszabályokat fogadhatnak el.

2. Amint egy szerződő fél új jogszabályt fogad el vagy módosítja meglévő jogszabályait, erről legkésőbb egy hónapon belül tájékoztatja a vegyesbizottságon keresztül a többi szerződő felet. A vegyesbizottság bármely szerződő fél kérésére két hónapon belül megvitatja az ilyen új jogszabályok vagy módosítások e megállapodás megfelelő működésére gyakorolt következményeit

3. A vegyesbizottság:

a) vagy határoz e megállapodás I. mellékletének olyan felülvizsgálatáról, amely részeként integrálja az új jogszabályt vagy módosítást, szükség szerint kölcsönösségi alapon; vagy

b) úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás e megállapodással összhangban lévőnek tekinthető; vagy

c) bármely más intézkedést hozhat e megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében.

4. A megállapodás aláírása és hatálybalépése között elfogadott olyan jogszabályokat illetően, amelyekről a szerződő feleket tájékoztatták, a tájékoztatás kézhezvétele napját kell a beterjesztés időpontjának tekinteni. A vegyesbizottság legkorábban az e megállapodás hatályba lépése utáni 60. nap elteltével hozhat határozatot.

Vegyesbizottság

18. cikk

1. Vegyesbizottság jön létre, melynek feladata a 15. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 21. és a 22. cikk sérelme nélkül e megállapodás gondozása és megfelelő végrehajtásának biztosítása. Ebből a célból a vegyesbizottság ajánlásokat tesz és az e megállapodásban előírt esetekben döntéseket hoz. A vegyesbizottság határozatait a szerződő felek saját szabályaikkal összhangban hajtják végre.

2. A vegyesbizottság a szerződő felek képviselőiből áll.

3. A vegyesbizottság egyhangúlag hozza meg döntéseit. Egyes különleges esetekben azonban a vegyesbizottság többségi szavazási eljárást is megállapíthat.

4. E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a szerződő felek megosztják egymással egyebek között az e megállapodás szempontjából releváns új jogszabályokra vagy döntésekre vonatkozó információt, és bármely fél kérésére megbeszéléseket folytatnak a vegyesbizottságban, akár társadalmi kérdésekről is.

5. A vegyesbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

6. A vegyesbizottság elnöki tisztjét egy ekl-partnerország és az Európai Közösség felváltva tölti be, a vegyesbizottság eljárási szabályzatában meghatározandó rend szerint.

7. A vegyesbizottságot elnöke legalább évente egyszer összehívja a megállapodás általános működésének áttekintése végett, és ha azt különleges körülmények indokolják, egy szerződő fél kérésére is. A vegyesbizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az Európai Közösségek Bírósága esetjogának alakulását. Ennek érdekében az Európai Közösség eljuttatja az ekl-partnerországokhoz az Európai Közösségek Bírósága azon ítéleteit, amelyek relevánsak e megállapodás működése szempontjából. A vegyesbizottság három hónapon belül fellép a megállapodás egységes értelmezésének fenntartása érdekében.

8. A vegyesbizottság dönthet úgy, hogy munkacsoportokat állít fel, amelyek segítséget nyújtanak kötelességei teljesítéséhez.

19. cikk

1. A vegyesbizottság döntései a szerződő felekre nézve kötelező erejűek. Ha a vegyesbizottság egy döntése fellépést kíván meg a szerződő felektől, az érintett felek megtesznek minden szükséges lépést, és erről tájékoztatják a vegyesbizottságot.

2. A vegyesbizottság döntéseit a szerződő felek hivatalos közlönyeiben közzéteszik. A döntések tartalmazzák a szerződő felek általi végrehajtás időpontját és tartalmaznak bármely más, a gazdasági szereplők számára lényegesnek tekinthető információt.

Jogviták rendezése

20. cikk

1. Az e megállapodás alkalmazását vagy értelmezését illető vitás ügyeket bármelyik fél a vegyesbizottság elé terjesztheti, kivéve ha e megállapodás az esetre konkrét eljárást ír elő.

2. Amennyiben egy vitás ügyet az (1) bekezdés értelmében a vegyesbizottság elé terjesztettek, a vitás felek között azonnal egyeztetést kell tartani. Azokban az esetekben, amikor az Európai Közösség nem vitás fél, az egyik vitás fél meghívhatja az Európai Közösség képviselőjét az egyeztetésekre. A vitás felek javasolhatnak megoldást, amelyet azonnal be kell nyújtani a vegyesbizottsághoz. A vegyesbizottság ezen eljárás keretében hozott döntései nincsenek kihatással az Európai Közösségek Bírósága esetjogára.

3. Amennyiben egy vita előterjesztését követően a vegyesbizottság négy hónapon belül nem tudott a vitát lezáró döntést hozni, a vitás felek az Európai Közösségek Bírósága elé vihetik az ügyet, amely esetben a Bíróság ítélete végleges és kötelező erejű. A IV. melléklet ismerteti az Európai Közösségek Bíróságához való beterjesztés módjait.

4. Amennyiben a vegyesbizottság az elé terjesztett ügyben négy hónapon belül nem hoz döntést, a szerződő felek e megállapodás 21. és 22. cikkével összhangban legfeljebb hat hónapon keresztül megfelelő védintézkedéseket alkalmazhatnak. A hat hónapos időszak elteltével bármelyik szerződő fél azonnali hatállyal felmondhatja a megállapodást. A szerződő felek nem tehetnek védintézkedéseket olyan esetekben, amelyeket e megállapodással összhangban az Európai Közösségek Bírósága elé terjesztettek, kivéve a 11. cikk (3) bekezdésében említett eseteket és az I. mellékletben felsorolt jogszabályokban előírt mechanizmusokkal összhangban való fellépést.

Védintézkedések

21. cikk

A 11. cikk (3) bekezdése és a megállapodás jegyzőkönyveiben szereplő biztonsági és védelmi értékelések sérelme nélkül a védintézkedések hatályát és időtartamát szigorúan a helyzet kezeléséhez szükségesre kell korlátozni. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek e megállapodás működését a legkevésbé zavarják.

22. cikk

1. Az a szerződő fél vagy EK-tagállam, amelyik védintézkedések alkalmazását mérlegeli, értesíti erről a vegyesbizottságon keresztül a szerződő feleket és az EK-tagállamokat, minden vonatkozó tájékoztatást megadva.

2. A szerződő felek és az EK-tagállamok ekkor a vegyesbizottság keretében azonnali egyeztetéseket kezdenek annak érdekében, hogy valamennyiük számára elfogadható megoldást találjanak.

3. A 11. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az érintett szerződő fél vagy EK-tagállam csak az (1) bekezdésben említett értesítés időpontjától számított egy hónap elteltével tehet védintézkedést, hacsak a (2) bekezdésben említett egyeztetési eljárás ennél hamarabb le nem zárul.

4. Az érintett szerződő fél vagy EK-tagállam az elrendelt védintézkedésekről késedelem nélkül értesíti a vegyesbizottságot, minden vonatkozó tájékoztatást megadva.

Információk nyilvánosságra hozatala

23. cikk

A szerződő felek képviselői, küldöttei és szakértői, valamint az ezen megállapodás értelmében eljáró tisztviselők és egyéb alkalmazottak nem fedhetnek fel a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat szolgálati jogviszonyuk megszüntetését követően sem, vonatkozik ez különösen a vállalkozásokra, ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkra.

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek

24. cikk

1. A szerződő felek bármely szerződő fél kérésére a 25. és 26. cikkben előírt eljárások szerint a vegyesbizottság keretén belül egyeztetéseket folytatnak:

a) olyan légiközlekedési kérdésekről, amelyekkel nemzetközi szervezetek foglalkoznak; és

b) a szerződő felek és harmadik országok közötti kapcsolatokban a légi közlekedés területén bekövetkezett fejlemények különböző vetületeiről, és az e területen elfogadott kétoldalú vagy többoldalú megállapodások működésének jelentős elemeiről.

2. Az egyeztetéseket a kéréstől számított egy hónapon belül kell megtartani, de sürgős esetekben a lehető legrövidebb időn belül.

25. cikk

1. A 24. cikk a) pontjában előírt egyeztetés fő célkitűzései a következők:

a) annak együttes meghatározása, hogy a kérdések közös problémákat vetnek-e fel; és

b) a problémák jellegétől függően:

- annak együttes mérlegelése, hogy a nemzetközi szervezetekben a szerződő felek fellépése összehangolt legyen-e, vagy

- bármely egyéb, megfelelő megközelítés közös megvitatása.

2. Az (1) bekezdésben leírt célkitűzésekre vonatkozóan lényeges információkat a szerződő felek a lehető legrövidebb időn belül közlik egymással.

26. cikk

A 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt konzultáció fő célkitűzései a lényeges kérdések vizsgálata és bármely megfelelő megközelítés megvitatása.

Átmeneti rendelkezések

27. cikk

1. Az Európai Közösség és az egyes társult felek között alkalmazandó átmeneti rendelkezéseket és ezek időtartamát az I–VIII. jegyzőkönyvek határozzák meg. Norvégia vagy Izland és a társult felek kapcsolatára ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint az Európai Közösség és az érintett társult fél viszonyára.

2. Az átmeneti időszakok folyamán bármely két társult fél között a légiközlekedési rendszerek elemeit a rájuk vonatkozó jegyzőkönyvek közül a szigorúbb alapján kell meghatározni.

3. Az egyes társult felek fokozatos átállása az ekl teljes körű alkalmazására értékelések függvénye. Az értékeléseket az Európai Közösség az érintett társult féllel együttműködésben végzi. Amikor egy társult fél meggyőződött arról, hogy egy átmeneti időszak lezárásának a vonatkozó jegyzőkönyvben rögzített feltételei teljesülnek, tájékoztatja az Európai Közösséget egy értékelés szükségességéről.

4. Ha az Európai Közösség megállapítja, hogy a követelmények teljesültek, erről tájékoztatja a vegyesbizottságot, majd úgy határoz, hogy a szóban forgó társult fél átléphet a következő átmeneti szakaszba vagy adott esetben teljes jogú résztvevőjévé válik az európai közös légtérnek.

5. Ha az Európai Közösség megállapítja, hogy a követelmények nem teljesültek, erről is tájékoztatja a vegyesbizottságot. Ebben az esetben az Európai Közösség javaslatokat tesz az érintett társult félnek konkrét fejlesztések végrehajtására, és meghatározza az erre kiszabott ésszerű időkeretet. A végrehajtási időszak vége előtt második értékelésre kerül sor, de szükség esetén további értékelések is végezhetők annak megállapítása céljából, hogy a javasolt fejlesztések valóban kielégítő módon megvalósultak-e.

Kapcsolat a kétoldalú légiközlekedési megállapodásokkal és szerződésekkel

28. cikk

1. E megállapodás előírásait előnyben kell részesíteni az egyrészről a társult felek, másrészről az Európai Közösség, egy EK-tagállam, Norvégia vagy Izland között, valamint maguk a társult felek között érvényben lévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások és/vagy szerződések vonatkozó rendelkezéseivel szemben.

2. Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a 27. cikkben hivatkozott átmeneti időszakok alatt az egyrészről a társult felek, másrészről az Európai Közösség, egy EK-tagállam, Norvégia vagy Izland között, valamint maguk a társult felek között érvényben lévő kétoldalú légiközlekedési megállapodásokban vagy kétoldalú szerződésekben a tulajdonjogra, a forgalmi jogra, kapacitásra, gyakoriságra, repülőgép-típusra vagy cserére, a közös üzemeltetésre és a díjszabásra vonatkozó rendelkezések alkalmazandók a felek között, amennyiben az ilyen kétoldalú megállapodás és/vagy szerződés rugalmasabb, vagyis nagyobb szabadságot enged az érintett légi fuvarozóknak, mint az adott társult félre vonatkozó jegyzőkönyv.

3. Az egy társult fél és egy másik szerződő fél között abban a tekintetben felmerült vitát, hogy a társult félre vonatkozó jegyzőkönyv vagy a kétoldalú megállapodások és/vagy szerződések rugalmasabbak-e az ekl teljes körű alkalmazását szem előtt tartva, az e megállapodás 20. cikkében előírt vitarendezési mechanizmus keretében kell rendezni. Az egymásnak ellentmondó jegyzőkönyvek közötti viszonyt is hasonló módon kell rendezni.

A megállapodás hatálybalépése, felülvizsgálata, megszűnése és egyéb rendelkezések

29. cikk (Hatálybalépés)

1. E megállapodást az aláíró feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán, mint letéteményesnél kell letétbe helyezni; a letéteményes tájékoztatja a többi aláíró felet és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet.

2. Ez a megállapodás az Európai Közösség és legalább egy társult fél megerősítését vagy jóváhagyását tartalmazó okirat letétbe helyezése időpontjától számított második hónap első napján lép hatályba. Azon aláíró felek számára, akik ezen időpont után erősítik meg vagy hagyják jóvá, e megállapodás a jóváhagyó vagy megerősítő okirat letétbe helyezése napjától számított második hónap első napján lép életbe.

3. Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve két vagy több szerződő fél – legalább az Európai Közösség és egy társult fél részvételével – dönthet úgy, hogy ideiglenesen egymás között alkalmazzák a megállapodás rendelkezéseit az aláírás időpontjától fogva, erről értesítik a letéteményest, aki értesíti a többi szerződő felet.

30. cikk(Felülvizsgálat)

A megállapodást bármelyik szerződő fél kérésére felülvizsgálják, de erre hatálybalépése után öt évvel mindenképpen sor kerül.

31. cikk(A megállapodás megszűnése)

1. Bármelyik szerződő fél felmondhatja a megállapodást a letéteményes értesítése révén. A letéteményes a felmondásról tájékoztatja a többi szerződő felet, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet. Amennyiben a megállapodást az Európai Közösség mondja fel, az az erről szóló értesítés időpontjától számított egy év múlva hatályát veszti. Amennyiben a megállapodást egy szerződő fél mondja fel, a megállapodás hatálya csak e szerződő fél számára szűnik meg az értesítés időpontjától számított egy év múlva. Az e megállapodás hatályvesztésekor működtetett légiközlekedési szolgáltatások azonban az IATA (Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség) folyó menetrendi időszakának végéig fenntarthatók.

2. Az Európai Unió tagjává vált szerződő fél a csatlakozás időpontjától kezdve nem tekintendő szerződő félnek.

3. A megállapodás hatályát veszti vagy felfüggesztésre kerül azon társult felek vonatkozásában, amelyekkel a társulási megállapodás hatályát veszti vagy felfüggesztésre kerül.

32. cikk(Az ekl bővítése)

Azt az államot vagy jogalanyt, amelyik hajlandó az Európai Közösség légiközlekedési és vonatkozó jogával összhangba hozni saját légiközlekedési és vonatkozó jogát, és amellyel az Európai Közösség szoros gazdasági együttműködési keretet alakít vagy alakított ki, például társulási megállapodást kötött, az Európai Közösség felkérheti az ekl-ben való részvételre. Ehhez a szerződő felek szükség szerint módosítják a megállapodást.

33. cikk(A gibraltári repülőtér)

1. E megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazását a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság által képviselt jogi álláspontok sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. E megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazását a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság külügyminiszterei által Londonban, 1987. december 2-án kiadott együttes nyilatkozatban szereplő megállapodás alkalmazásáig fel kell függeszteni.

34. cikk

E megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei annak szerves részét képezik.

35. cikk(Nyelvek)

Ez a megállapodás az Európai Közösség és valamennyi szerződő fél hivatalos nyelvein egy-egy eredeti példányban készült el, ezen szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

I. MELLÉKLET: A polgári légi közlekedés szabályai

Az alábbi „Alkalmazandó rendelkezések” az alapmegállapodással és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VIII. jegyzőkönyvek másképp nem rendelkeznek. Szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik ki az egyes okmányokra való hivatkozást.

A. Piaci hozzáférés és kapcsolódó ügyek

2407/92

A Tanács 1992. július 23-i 2407/92/EGK rendelete a légi fuvarozók engedélyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikkek és a melléklet, kivéve a 13. cikk (3) bekezdésében az EK-Szerződés 226. (ex 169.) cikkére való utalást.

2408/92

A Tanács 1992. július 23-i 2408/92/EGK rendelete közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról

módosította vagy kiigazította:

- Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről szóló okmány 29. cikke

- Az EGT-megállapodás 47. jegyzőkönyvének és egyes mellékleteinek módosításáról szóló, 1994. március 21-i 7/94 EGT-vegyesbizottsági határozat

- A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmány 20. cikke

Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikkek, valamint az I., a II. és a III. melléklet

2409/92

A Tanács 1992. július 23-i 2409/92/EGK rendelete a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikkek

95/93

A Tanács 1993. január 18-i 95/93/EGK rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól

Módosította:

- Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 27-i 894/2002/EK rendelete a közösségi repülőtereken a résidőelosztás közös szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról

- Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1554/2003/EK rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidő-kiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról

- Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 793/2004/EK rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikkek és a 14a. cikk (2) bekezdése

A 12. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyesbizottság” értendő

96/67

A Tanács 1996. október 15-i 96/67/EK irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–25. cikkek és a melléklet

A 10. cikk alkalmazásakor „a tagállamok” helyett „EK-tagállamok” értendő

A 20. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyesbizottság” értendő

785/2004

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 785/2004/EK rendelete a légi fuvarozókra és a légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk és a 10. cikk (2) bekezdése

B. Légiforgalmi szolgáltatás

549/2004

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 549/2004/EK rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4., 6. és 9–14. cikkek

550/2004

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 550/2004/EK rendelete a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikkek, valamint az I. és a II. melléklet

551/2004

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 551/2004/EK rendelete a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikkek

552/2004

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 552/2004/EK rendelete az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikkek, valamint az I–V. mellékletek

C. Repülésbiztonság

3922/91

A Tanács 1991. december 16-i 3922/91/EGK rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról

módosította:

- A Bizottság 1996. november 13-i 2176/96/EK rendelete a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

- A Bizottság 1999. március 25-i 1069/1999/EK rendelete a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

- A Bizottság 2000. december 28-i 2871/2000/EK rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

- Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. és 12–13. cikkek, a 4. cikk (1) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdésének második mondata kivételével, valamint az I–III. mellékletek

A 12. cikk alkalmazásakor „a tagállamok” helyett „EK-tagállamok” értendő.

94/56/EK

A Tanács 1994. november 21-i 94/56/EK irányelve a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikkek

A 9–12. cikkek alkalmazásakor „a Bizottság” helyett „minden más ekl szerződő fél” értendő.

1592/2002

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról

módosította:

- Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1643/2003/EK rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1592/2002/EK rendelet módosításáról

- A Bizottság 2003. szeptember 24-i 1701/2003/EK rendelete az 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének kiigazításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–57. cikkek, valamint az I. és a II. melléklet

2003/42

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 13-i 2003/42/EK irányelve a polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikkek, valamint az I. és a II. melléklet

No. 1702/2003

A Bizottság 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK rendelete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról

módosította:

- A Bizottság 2005. március 7-i 381/2005/EK rendelete a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványához továbbá a formatervezés és termelő szervezetek hitelesítéséhez kapcsolódó végrehajtási szabályokat meghatározó 1702/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikkek és a melléklet Az ebben a rendeletben említett átmeneti időszakokat a vegyesbizottság határozza meg.

2042/2003

A Bizottság 2003. november 20-i 2042/2003/EK rendelete a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikkek és az I–IV. mellékletek

104/2004

A Bizottság 2004. január 22-i 104/2004/EK rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezésére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikkek és a melléklet

488/2005

A Bizottság 2005. március 21-i 488/2005/EK rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított díjakról és költségekről

D. Légiközlekedés-védelem

2320/2002

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2320/2002/EK rendelete a polgári légi közlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról

módosította:

- Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 849/2004/EK rendelete a polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló 2320/2002/EK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikkek és a melléklet

622/2003

A Bizottság 2003. április 4-i 622/2003/EK rendelete az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról

módosította:

- A Bizottság 2004. január 15-i 68/2004/EK rendelete az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 622/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

- A Bizottság 781/2005/EK rendelete az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 622/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

- A Bizottság 2005. június 6-i 857/2005/EK rendelete az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 622/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikkek és a melléklet

1217/2003

A Bizottság 2003. július 4-i 1217/2003/EK rendelete a nemzeti polgári repülésbiztonság minőségellenőrzési programjaira vonatkozó közös előírások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikkek, valamint az I. és a II. melléklet

1486/2003

A Bizottság 2003. augusztus 22-i 1486/2003/EK rendelete a polgári légiközlekedés-védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk

1138/2004

A Bizottság 2004. június 21-i 1138/2004/EK rendelete a repülőtereken található szigorított biztonsági területek kritikus részeinek közös meghatározásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk

E. Környezetvédelem

89/629

A Tanács 1989. december 4-i 89/629/EGK irányelve a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikkek

92/14

A Tanács 1992. március 2-i 92/14/EGK irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról

módosította:

- A Tanács 1998. március 30-i 98/20/EK irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról szóló 92/14/EGK irányelv módosításáról

- A Bizottság 1999. április 21-i 1999/28/EK irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról szóló 92/14/EGK irányelv módosításáról

- A Bizottság 2001. május 21-i 991/2001/EK rendelete a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról szóló 92/14/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikkek és a melléklet

2002/30

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 26-i 2002/30/EK irányelve a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikkek, valamint az I. és a II. melléklet

2002/49

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 25-i 2002/49/EK irányelve a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikkek és az I–IV. mellékletek

F. Szociális ügyek

1989/391

A Tanács 1989. június 12-i 89/391/EGK irányelve a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. és 18–19. cikkek

2003/88

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/88/EK irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19., 21–24. és 26–29. cikkek

2000/79

A Tanács 2000. november 27-i 2000/79/EK irányelve az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk

G. Fogyasztóvédelem

90/314

A Tanács 1990. június 13-i 90/314/EGK irányelve a szervezett utazási formákról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikkek

92/59

A Tanács 1992. június 29-i 92/59/EGK irányelve az általános termékbiztonságról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikkek

93/13

A Tanács 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikkek és a melléklet

A 10. cikk alkalmazásában „a Bizottság” helyett „minden más ekl szerződő fél” értendő

95/46

Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–34. cikkek

2027/97

A Tanács 1997. október 9-i 2027/97/EK rendelete a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről

módosította:

- Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 13-i 889/2002/EK rendelete a légi fuvarozók balesetek esetén fennálló felelősségéről szóló 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikkek

261/2004

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelete a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikkek

H. Egyéb jogszabályok

2299/1989

A Tanács 1989. július 24-i 2299/89/EGK rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek (CRS) ügyviteli szabályzatáról

módosította:

- A Tanács 1993. október 29-i 3089/93/EGK rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek (CRS) ügyviteli szabályzatáról szóló 2299/89/EGK rendelet módosításáról

- A Tanács 1999. február 8-i 323/1999/EK rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek (CRS) ügyviteli szabályzatáról szóló 2299/89/EGK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–22. cikkek és a melléklet

91/670

A Tanács 1991. december 16-i 91/670/EGK irányelve a légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek a polgári repülés területén történő kölcsönös elismeréséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikkek és a melléklet

3925/91

A Tanács 1991. december 19-i 3925/91/EGK rendelete a Közösségen belüli légijáraton utazó személyek kézi és feladott poggyászára, valamint a Közösségen belüli tengeri utazáson részt vevő személyek poggyászára alkalmazandó ellenőrzések és alakiságok megszüntetéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikkek

437/2003

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 437/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről

módosította:

- A Bizottság 2003. július 31-i 1358/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak az I. és II. melléklete módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikkek, valamint az I. és a II. melléklet

1358/2003

A Bizottság 2003. július 31-i 1358/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak az I. és II. melléklete módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikkek és az I–III. mellékletek

2003/96

A Tanács 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 14. cikk (1) bekezdés b) pontja és a (2) bekezdés

II. MELLÉKLET: Horizontális kiigazítások

Ha az I. melléklet másként nem rendelkezik, az e megállapodás I. mellékletben meghatározott jogszabályok előírásai a megállapodással és ezzel a melléklettel összhangban alkalmazandók. Az egyes jogszabályok esetében szükséges különleges kiigazításokat az I. melléklet tartalmazza.

1. A jogszabályok bevezető részei

Az említett jogszabályok preambulumbekezdései nincsenek hozzáigazítva e megállapodás céljaihoz. Ezek e megállapodás keretén belül az egyes jogszabályokban található rendelkezések megfelelő értelmezése és alkalmazása szempontjából fontosak.

2. A jogszabályokban alkalmazott terminusok

Az e megállapodás I. mellékletében felsorolt jogszabályok következő szavait az alábbiak szerint kell érteni:

a) „Közösség” helyett „európai közös légtér”

b) „közösségi jog”, „közösségi jogszabályok”, „közösségi (jogi) eszközök” és „EK-Szerződés” helyett „ekl-megállapodás”

c) „közösségi repülőtér” helyett „az európai közös légtér területén található repülőtér vagy repülőterek”

d) „az Európai Közösségek Hivatalos Lapja” helyett „a szerződő felek hivatalos lapja”

e) „közösségi légi fuvarozó” helyett „ekl légi fuvarozó”

3. A tagállamokra való hivatkozások

A (4) bekezdés sérelme nélkül amennyiben az e megállapodás I. mellékletében említett jogszabályokban „tagállam(ok)”-ra való hivatkozás olvasható, azt úgy kell érteni, hogy az Európai Közösség tagállamain túl az ekl-partnerországokra is vonatkozik.

4. Az EK bizottságokra és a társult felekkel való konzultációra vonatkozó rendelkezések

Amennyiben az említett jogszabályok előírják az Európai Bizottság számára az Európai Közösség bizottságaival való konzultációt, és számukra tanácsuk vagy ajánlásuk benyújtására biztosítanak lehetőséget, az Európai Bizottság konzultál a társult felek szakértőivel, és lehetőséget biztosít számukra tanácsok nyújtására.

A konzultációkra a meghívót az Európai Bizottság küldi; azokra az Európai Bizottság elnökletével a vegyesbizottságon belül, egy alkalommal, az Európai Közösség más bizottságaival folytatott konzultáció előtt kerül sor. Hacsak valamilyen különleges körülmény rövidebb értesítési időt nem indokol, az Európai Bizottság minden társult felet legalább két héttel a találkozó előtt értesít, megadva minden szükséges tájékoztatást.

A társult feleket fel kell kérni, hogy álláspontjukat ismertessék az Európai Bizottsággal. Az Európai Bizottság kellően figyelembe veszi a társult felek tanácsait.

A fenti rendelkezések nem vonatkoznak az e megállapodásban előírt versenyszabályok alkalmazására, arra ugyanis a IV. mellékletben előírt konzultációs eljárások vonatkoznak.

5. Együttműködés és információcsere

A szerződő felek illetékes hatóságai vonatkozó hatásköreinek gyakorlását megkönnyítendő, az illetékes hatóságok felkérés esetén megosztják egymással az e megállapodás megfelelő működéséhez szükséges információkat.

6. NYELVEKRE VALÓ HIVATKOZÁSOK

A IV. melléklet sérelme nélkül a szerződő felek jogosultak az e megállapodás körébe tartozó eljárások során az Európai Közösség vagy egy másik szerződő fél bármelyik hivatalos nyelvét használni. A szerződő felek azonban tisztában vannak azzal, hogy az angol nyelv használata megkönnyíti az eljárásokat. Ezért ha egy hivatalos okirat olyan nyelven íródott, amely nem az Európai Közösség hivatalos nyelve, egyidejűleg mellékelni kell az Európai Közösség egyik hivatalos nyelvén készült fordítását, az előző mondat rendelkezésére figyelemmel. Amennyiben egy szerződő fél szóbeli eljárás során olyan nyelvet óhajt használni, amely nem hivatalos nyelve az Európai Közösségnek, a szerződő fél gondoskodik szinkrontolmácsolásról az e bekezdés második mondatában említett nyelvre.

III. MELLÉKLET: a 14. cikkben említett, a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok

1. cikk – Állami monopólium

A társult felek a kereskedelmi jellegű állami monopóliumokat fokozatosan kiigazítják olyan módon, hogy az e megállapodáshoz tartozó, az adott társult félre vonatkozó átmeneti intézkedéseket rögzítő jegyzőkönyvben említett második szakasz végére áruk beszerzése és forgalmazása tekintetében ne maradjon fenn megkülönböztetés a szerződő felek állampolgárai között. A vegyesbizottságot tájékoztatni kell az ennek érdekében hozott intézkedésekről.

2. cikk – Az állami támogatások és a versenyszabályok közelítése

1. A szerződő felek elismerik, hogy a társult felek állami támogatásokra és versenyre vonatkozó meglévő jogszabályi rendelkezéseinek az Európai Közösség hasonló jogszabályaihoz való közelítése mekkora jelentőséggel bír. Ezért a társult felek törekednek arra, hogy az állami támogatásokra és a versenyre vonatkozó hatályos és megalkotandó jogszabályi rendelkezéseiket fokozatosan az európai közösségi vívmányokkal összeegyeztethetővé tegyék.

2. A jogszabályok közelítését a megállapodás hatálybalépésekor megkezdik, és az adott társult félre vonatkozó átmeneti intézkedéseket rögzítő jegyzőkönyvben említett második szakasz végére fokozatosan kiterjesztik az Európai Közösség ebben a mellékletben említett, állami támogatásokra és versenyre vonatkozó előírásainak minden elemére. A társult felek az Európai Bizottsággal egyetértésben meghatározzák a jogszabályi közelítés végrehajtása és a szükséges jogalkalmazási lépések nyomon követésére szolgáló módszereket.

3. cikk – Verseny és egyéb gazdasági jellegű rendelkezések

1. A következő magatartások nem egyeztethetők össze a megállapodás megfelelő működésével, amennyiben a két vagy több szerződő fél közötti kereskedelmet befolyásolják:

i) minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulása által hozott döntés, illetve vállalkozások közötti összehangolt magatartás, amelynek célja vagy hatása a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása;

ii) egy vagy több vállalkozás visszaélése a szerződő felek területének egészén, vagy annak jelentős részén meglévő piaci erőfölénnyel,

iii) bármely állami támogatás, amely torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalkozásokat vagy egyes termékeket.

2. Az e cikkel ellentétes magatartásokat az Európai Közösségben alkalmazandó versenyszabályok követelményei szerint kell megítélni, különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81., 82., 86. és 87. cikke alapján, és az Európai Közösségek intézményei értelmező eszközei alapján.

3. A társult felek mindegyike gondoskodik arról, hogy egy működésében független közszervet felruházzon az e cikk (1) bekezdésének i) és ii) pontja hiánytalan végrehajtásához szükséges hatalommal azon magán és állami vállalkozások vonatkozásában, amelyek különleges jogokat élveznek.

4. A társult felek mindegyike kijelöl vagy létrehoz egy működésében független hatóságot, és azt felruházza az e cikk (1) bekezdésének iii) pontja hiánytalan végrehajtásához szükséges hatalommal. Ez a hatóság egyebek között jogosult az e cikk (2) bekezdésével összhangban lévő állami támogatási programok és egyedi támogatások engedélyezésére, valamint a jogszerűtlen állami támogatások visszakövetelésére.

5. A szerződő felek biztosítják az állami támogatások átláthatóságát, egyebek mellett azáltal, hogy az Európai Közösségek állami támogatásokról szóló felmérése módszereit és felépítését követve a többi szerződő fél számára éves jelentést vagy hasonló beszámolót készítenek. Egy szerződő fél kérésére egy másik szerződő fél köteles egyedi állami támogatási esetekről is tájékoztatást adni.

6. A társult felek összeállítják a (4) bekezdésben említett hatóság felállítása előtt kialakított támogatási programok kimerítő felsorolását, és az ilyen támogatási programokat összhangba hozzák az e cikk (2) bekezdésében említett követelményekkel.

7.

a) Az (1) bekezdés iii) pontja rendelkezéseinek alkalmazása érdekében a szerződő felek tudomásul veszik, hogy az adott társult fél vonatkozásában az átmeneti intézkedéseket rögzítő, e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben említett időszakok alatt az adott társult fél által nyújtott állami támogatás megítélésekor a társult felet úgy kell tekinteni, mint az Európai Közösség részét az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározottak szerint.

b) Az adott társult fél vonatkozásában az átmeneti intézkedéseket rögzítő, e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben említett első időszak vége előtt a társult fél benyújtja az Európai Bizottsághoz egy főre eső bruttó hazai terméke NUTS II-es szinten harmonizált adatait. A (4) bekezdésben említett hatóság és az Európai Bizottság közösen mérlegelik a társult fél egyes régióinak támogathatóságát, valamint a támogatások maximális intenzitását, és a vonatkozó európai közösségi útmutatások alapján létrehozzák a regionális támogatási térképet.

8. Amennyiben az egyik szerződő fél úgy ítéli meg, hogy egy konkrét magatartás nem áll összhangban e cikk (1) bekezdésének előírásaival, a vegyesbizottságon belül zajlott egyeztetés után vagy az ilyen egyeztetés kérése után harminc nappal megteheti a megfelelő intézkedéseket.

9. A szerződő felek a szakmai és üzleti titoktartás követelményei által megszabott korlátok figyelembevételével osztanak meg egymással információt.

IV. MELLÉKLET Beterjesztések az Európai Közösségek Bíróságához

1. A megállapodás 16. cikkével kapcsolatos alapelvek

1. Adott esetben az Európai Közösségek Bírósága által az Európai Közösség területén érvényes előzetes döntéshozatalra való beterjesztésre megállapított eljárások irányadóak. Az előzetes döntés meghozatala után a szerződő fél bírósága alkalmazza az Európai Közösségek Bírósága által kihirdetett értelmezést.

2. A szerződő felek e megállapodás hatályán belül az Európai Közösségek Bírósága felé beterjesztendő észrevételek vonatkozásában ugyanolyan jogokkal rendelkeznek, mint az EK-tagállamok.

2. A 16 cikk (2) bekezdésében előírt eljárás hatálya és módjai

1. Amikor a 16.cikk (2) bekezdésével összhangban egy szerződő fél határozatot fogad el az Európai Közösségek Bíróságához való beterjesztés mértékéről és módjáról, azt is meghatározza, hogy:

a) a szerződő fél bármely olyan bírósága, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújthat be az Európai Közösségek Bíróságához egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő, és a 16. cikk (2) bekezdésében említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére, vagy

b) a szerződő fél bármely bírósága nyújthat be előzetes döntéshozatal iránti kérelmet az Európai Közösségek Bíróságához egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő, és a 16. cikk (2) bekezdésében említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére, vagy

c) mindkettő.

2. A 16. cikk (2) bekezdése alkalmazásának módjaihoz az Európai Közösségek Bírósága működését szabályozó jogi rendelkezések adnak elvi alapot, beleértve az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezéseit, az Európai Közösségek Bíróságának Alapokmányát és Eljárási szabályzatát, valamint esetjogát. Amennyiben az említett rendelkezés alkalmazásának módjáról határoz, a szerződő fél figyelembe veszi az Európai Közösségek Bírósága által kiadott gyakorlati útmutatásokat, amelyek a nemzeti bíróságok által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről szóló tájékoztatóban olvashatóak.

3. A megállapodás 20. cikkének (3) bekezdése szerinti beterjesztés

A megállapodás 20. cikkének (3) bekezdése szerint az Európai Közösségek Bíróságához beterjesztett jogvitákat a Bíróság úgy kezeli, mint az EK-Szerződés 239. cikkével összhangban lévő beadványokat.

4. Beterjesztések az Európai Közösségek Bíróságához – nyelvek

Az Európai Közösségek Bírósága előtt folyó, e megállapodás körébe tartozó eljárások során a szerződő felek jogosultak az Európai Közösség vagy egy másik szerződő fél bármelyik hivatalos nyelvét használni. Bármely nyelvet használják is a hivatalos dokumentumban, ahhoz egyidejűleg francia nyelvű fordítást kell mellékelni. Amennyiben egy szerződő fél a szóbeli eljárás során olyan nyelvet óhajt használni, amely nem hivatalos nyelve az Európai Közösségnek, a szerződő fél gondoskodik szinkrontolmácsolásról az e bekezdés második mondatában említett nyelvre.

I. jegyzőkönyv

Átmeneti intézkedések az Európai Közösség és

az Albán Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1) Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint az Albán Köztársaság (a továbbiakban: Albánia) eleget tesz a 2. cikk (1) bekezdésében rögzített minden feltételnek.

(2) A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Albánia eleget tesz a 2. cikk (2) bekezdésében rögzített minden feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1) Az első átmeneti időszak végére Albánia:

i. teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

ii. alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

iii. az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91 rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92 rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56 irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 2027/97 rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42 irányelvet (események jelentése), a 261/2004 rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79 irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88 irányelvet (a munkaidő);

iv. elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légiközlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokkokba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

v. ratifikálja a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

vi. az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az e megállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy az e megállapodás III. mellékletében említettek szerint;

(2) A második átmeneti időszak végére Albánia ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) E megállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

a) az első átmeneti időszak során:

i. A közösségi légi fuvarozók és az Albániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Albánia bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között.

ii. Sem Albánia, sem albán állampolgár nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói az Albániában engedélyezett légi fuvarozóknak;

b) a második átmeneti időszak során:

i. A közösségi légi fuvarozók és az Albániában engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat

ii. A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Albánia bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

iii. az Albániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgálja Albánia egyik pontját;

(2) E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3) E megállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Albánia és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az e megállapodás I. mellékletében felsorolt jogszabályokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Albánia vagy albán állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1) Az első átmeneti időszak elején Albánia megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2) A második átmeneti időszak végén az e megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyesbizottság meghatározza Albánia szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3) A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Albániában engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1) A második átmeneti időszak kezdetekor az e megállapodás I. mellékletében említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Albánia megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2) A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Albániában engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

II. jegyzőkönyv

Átmeneti intézkedések az Európai Közösség és

Bosznia és Hercegovina között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1) Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Bosznia és Hercegovina eleget tesz a 2. cikk (1) bekezdésében rögzített minden feltételnek.

(2) A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Bosznia és Hercegovina eleget tesz a 2. cikk (2) bekezdésében rögzített minden feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1) Az első átmeneti időszak végére Bosznia és Hercegovina:

i. teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

ii. alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

iii. az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91 rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92 rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56 irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67 irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97 rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42 irányelvet (események jelentése), a 261/2004 rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79 irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88 irányelvet (a munkaidő);

iv. ratifikálja a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

v. az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megtette a szükséges előrelépéseket, vagy az e megállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy az e megállapodás III. mellékletében említettek szerint;

(2) A második átmeneti időszak végére Bosznia és Hercegovina:

i. elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légiközlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokkokba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

ii. az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza ezt a megállapodást.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) E megállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

a) az első átmeneti időszak során:

i. A közösségi légi fuvarozók és a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bosznia és Hercegovina bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között.

ii. Bosznia és Hercegovina vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozóknak;

b) a második átmeneti időszak során:

i. A közösségi légi fuvarozók és a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat.

ii. A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bosznia és Hercegovina bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

iii. a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgálja Bosznia és Hercegovina egyik pontját;

(2) E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3) E megállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Bosznia és Hercegovina és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Bosznia és Hercegovina vagy annak állampolgára többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1) Az első átmeneti időszak elején Bosznia és Hercegovina megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2) A második átmeneti időszak végén az e megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyesbizottság meghatározza Bosznia és Hercegovina szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3) A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bosznia és Hercegovina által engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1) A második átmeneti időszak kezdetekor az e megállapodás I. mellékletében említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Bosznia és Hercegovina megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2) A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bosznia és Hercegovina által engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

III. jegyzőkönyv

Átmeneti intézkedések az Európai Közösség és

a Bolgár Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszak

(1) Az átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint a Bolgár Köztársaság (a továbbiakban: Bulgária) eleget tesz a 2. cikkben rögzített minden feltételnek, illetve Bulgária csatlakozik az Európai Közösséghez.

(2) Ebben a megállapodásban és annak mellékleteiben a „második átmeneti időszak”-ra való utalásokat Bulgária esetében az e cikk (1) bekezdése szerinti átmeneti időszakra való utalásként kell értelmezni.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

Az átmeneti időszak végére Bulgária a megállapodás 3. cikkében előírtak szerint az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza ezt a megállapodást.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) E megállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

a) Az átmeneti időszak alatt:

i. A közösségi légi fuvarozók és a Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bulgária bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között.

ii. ii. A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bulgária bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

iii. a Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgálja Bulgária egyik pontját;

(2) E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3) E megállapodás 7. és 8. cikkét az átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Bulgária és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal összhangban az átmeneti időszak kezdetétől működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Bulgária vagy bolgár állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1) Az átmeneti időszak végén az e megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyesbizottság meghatározza Bulgária szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(2) Az átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági ellenőrzésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

IV. jegyzőkönyv

Átmeneti intézkedések az Európai Közösség és

a Horvát Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1) Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint a Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) eleget tesz a 2. cikk (1) bekezdésében rögzített minden feltételnek.

(2) A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint a Horvát Köztársaság eleget tesz a 2. cikk (2) bekezdésében rögzített minden feltételnek. 2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1) Az első átmeneti időszak végére Horvátország:

i. teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

ii. alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

iii. az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91 rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92 rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56 irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67 irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97 rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42 irányelvet (események jelentése), a 261/2004 rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79 irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88 irányelvet (a munkaidő);

iv. elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légiközlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokkokba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

v. ratifikálja a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

vi. az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az e megállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy az e megállapodás III. mellékletében említettek szerint;

(2) A második átmeneti időszak végére Horvátország ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben kell alkalmaznia.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) E megállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

a) A közösségi légi fuvarozók és a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Horvátország bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között.

b) a második átmeneti időszak során:

i. A közösségi légi fuvarozók és a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontjában említett forgalmi jogokat;

ii. ii. A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Horvátország bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

iii. a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve hogy a járat kiszolgálja Horvátország egyik pontját;

c) A második átmeneti időszak végéig Horvátország vagy horvát állampolgár nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozónak.

(2) E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3) E megállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Horvátország és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Horvátország vagy horvát állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1) Az első átmeneti időszak elején Horvátország megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2) A második átmeneti időszak végén az e megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyesbizottság meghatározza Horvátország szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3) A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági ellenőrzésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1) A második átmeneti időszak kezdetekor az e megállapodás I. mellékletében említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Horvátország megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2) A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

6. cikk

Horvátország nyilatkozata az ekl-megállapodás hatálybalépéséről

Horvátország kinyilvánítja azon szándékát, hogy az ekl-megállapodás hatálybalépésének idejét Horvátországra vonatkozóan maga állapítsa meg, tekintettel arra, hogy a kapacitás tekintetében a piaci hozzáféré