A bizottság foglalkozik a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi kérdéssel, ideértve a fejlesztési együttműködést is. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság feladatai ellátása során a) bármilyen különbizottságot vagy szervet létrehozhat és felügyelhet, amelyre a megállapodás végrehajtása érdekében szükség lehet, b) a Felek megegyezése szerinti bármely időpontban ülésezhet, c) megvitathat a megállapodás hatálya alá tartozó bármilyen kérdést és megfelelő intézkedéseket tehet hatáskörei gyakorlása során, d) határozatokat hozhat vagy ajánlásokat tehet azokban az esetekben, amelyekről a megállapodás így rendelkezik, valamint e) elfogadhatja e megállapodás módosításait.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2019.3.22. COM(2019) 148 final MELLÉKLET

a következőhöz: Javaslat

A Tanács határozata az Európai Unió által az egyrészről Elefántcsontpart, és másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv elfogadásával kapcsolatosan képviselendő álláspontról



Tervezet: Az egyrészről Elefántcsontpart, és másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG …/2019 HATÁROZATA (dátum) a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv elfogadásáról A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG, tekintettel az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2008. november 26-án Abidjanban aláírt és 2016. szeptember 3. óta ideiglenesen alkalmazott átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 14. és 82. cikkére, mivel: (1) A megállapodás egyrészről azokon a területeken alkalmazandó, ahol az Európai Unióról szóló szerződést alkalmazzák – az abban a szerződésben meghatározott feltételek szerint –, másrészről Elefántcsontpart területén. (2) A megállapodás 14. cikkének (2) bekezdése szerint a felek a származási szabályokra irányadó közös kölcsönös rendszert hoznak létre az Cotonoui Megállapodásban foglalt származási szabályok alapján, amely rendelkezik azok egyszerűsítéséről, figyelembe véve Elefántcsontpart mint Szerződő Fél fejlesztési célkitűzéseit. Ezt a rendszert a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozata útján foglalják bele a megállapodásba. (3) A felek megállapodtak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv elfogadásáról. (4) A megállapodás 82. cikkének megfelelően a jelen megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv annak szerves részét képezi, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elfogadja a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv szövegét. 2. cikk Ez a határozat az aláírásának napján lép hatályba.

Kelt ...-ban/-ben, ....-án/-én Elefántcsontpart részéről az Európai Unió részéről



MELLÉKLET EU–ELEFÁNTCSONTPART GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS 1. jegyzőkönyv a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről TARTALOMJEGYZÉK I. CÍM: Általános rendelkezések Cikkek 1. Fogalommeghatározások II. CÍM: A „származó termék” fogalmának meghatározása Cikkek 2. Általános feltételek 3. Teljes egészében előállított termékek 4. Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek 5. Nem kielégítő megmunkálási vagy feldolgozási műveletek 6. Az Európai Unióba vámmentesen importált anyagok megmunkálása vagy feldolgozása 7. Származási kumuláció 8. Kumuláció az Európai Unió piacán vámmentességet élvező és kvótán kívüli egyéb országokkal 9. Minősítési egység 10. Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok 11. Készletek 12. Semleges elemek 13. Könyvelés szerinti elkülönítés III. CÍM: Területi követelmények Cikkek 14. A területiség elve 15. A változtatás tilalma 16. Kiállítás IV. CÍM Származási igazolás Cikkek 17. Általános feltételek 18. EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás 19. Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány 20. EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása 21. A származási nyilatkozat kiállításának feltételei 22. Elfogadott exportőr 23. A származási igazolás érvényessége 24. Származási igazolás benyújtása 25. Behozatal részletekben 26. Mentesség a származási igazolás alól 27. Kumulációs célú tájékoztatási eljárás 28. Igazoló okmányok 29. A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése 30. Ellentmondás és formai hiba 31. Euróban kifejezett összeg V. CIM: Igazgatási együttműködés Cikkek 32. Közigazgatási feltételek a megállapodás által kedvezményben részesített termékkel szemben 33. A vámhatóság értesítése 34. Az igazgatási együttműködés egyéb módszerei 35. A származási igazolás ellenőrzése 36. A szállítói nyilatkozat ellenőrzése 37. A jogviták rendezése 38. Szankciók 39. Vámszabad terület 40. Eltérések VI. CÍM: Ceuta és Melilla Cikkek 41. Különleges feltételek 42. Különös feltételek VII. CÍM: Záró rendelkezések Cikkek 43. A származási szabályok felülvizsgálata és alkalmazása 44. Mellékletek 45. E jegyzőkönyv végrehajtása 46. Tranzitárukra és raktározott árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések AZ 1. JEGYZŐKÖNYV MELLÉKLETEI Az 1. jegyzőkönyv I. MELLÉKLETE: Bevezető megjegyzések a jegyzőkönyv II. mellékletében található jegyzékhez Az 1. jegyzőkönyv II. MELLÉKLETE: A nem származó anyagokon az előállított termék származóvá minősítése érdekében végzett megmunkálások vagy feldolgozások jegyzéke Az 1. jegyzőkönyv II-A. MELLÉKLETE: A nem származó anyagokon az előállított származóvá minősítése érdekében végzett megmunkálásokat vagy feldolgozásokat tartalmazó jegyzéktől való eltérések Az 1. jegyzőkönyv III. MELLÉKLETE: Az EUR.1 szállítási bizonyítvány formanyomtatványa Az 1. jegyzőkönyv IV. MELLÉKLETE: Származási nyilatkozat Az 1. jegyzőkönyv V-A. MELLÉKLETE: Beszállítói nyilatkozat preferenciális származó helyzetű termékek esetében Az 1. jegyzőkönyv V-B. MELLÉKLETE: Beszállítói nyilatkozat nem preferenciális származó helyzetű termékek esetében Az 1. jegyzőkönyv VI. MELLÉKLETE: Adatlap Az 1. jegyzőkönyv VII. MELLÉKLETE: Formanyomtatvány eltérés iránti kérelemhez Az 1. jegyzőkönyv VIII. MELLÉKLETE: Tengerentúli országok és területek Az 1. jegyzőkönyv IX. MELLÉKLETE: A jegyzőkönyv 7. cikkének (4) bekezdésében említett termékek EGYÜTTES NYILATKOZAT az Andorrai Hercegséget illetően EGYÜTTES NYILATKOZAT San Marino Köztársaságot illetően

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. CIKK Fogalommeghatározások

E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „előállítás”: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést vagy a egyedi műveleteket is; b) „anyag” a termék gyártása során felhasznált bármilyen összetevő, alapanyag, alkotóelem vagy alkatrész, stb.; c) „termék”: az előállított termék, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják; d) „áruk”: anyagok és termékek egyaránt; e) „vámérték”: az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VII. cikkének végrehajtásáról szóló 1994. évi megállapodással (a vámérték megállapításáról szóló WTO- megállapodás) összhangban megállapított érték; f) „gyártelepi ár”: az az ár, amelyet a termékért a gyártelepen fizetnek annak az Európai Unióban vagy Elefántcsontparton található gyártónak, akinek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást elvégezték, ideértve valamennyi felhasznált anyag értékét, azon belső adók levonásával, amelyek az előállított termék kivitele esetén visszatérítendők vagy visszatéríthetők; g) „anyagok értéke”: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkori vámértéke, illetve ha ez nem ismert vagy nem határozható meg, az anyagokért az Európai Unióban vagy Elefántcsontparton fizetett első megállapítható ár; h) „származó anyag értéke”: az ilyen anyagok g) pont szerint meghatározott értéke, értelemszerűen alkalmazva; i) „hozzáadott érték”: a termékek gyártelepi ára és a harmadik országból származó és az Európai Unió területére, a gazdasági partnerségi megállapodást (GPM) - legalább átmenetileg - alkalmazó egyéb AKCS-államokba vagy a TOT-okba importált anyag vámértékének különbsége; amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az Európai Unióban vagy Elefántcsontparton fizetett első megállapítható ár; j) „árucsoport” és „vámtarifaszám”: az Összehangolt Áruleíró és Kódrendszer (a továbbiakban: a harmonizált rendszer vagy a HR) szerinti nómenklatúrában használt árucsoportok és négy számjegyű vámtarifaszámok; k) „besorolt”: egy termék vagy anyag adott vámtarifaszám alá történő besorolására vonatkozik; l) „szállítmány”: olyan termékek, amelyeket egy exportőrtől egy címzett részére egyidejűleg szállítanak, vagy amelynek az exportőrtől a címzetthez történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik; m) „területek”: a területek, a felségvizekkel együtt; n) „TOT-ok”: az e jegyzőkönyv VIII. mellékletében meghatározott tengerentúli országok és területek. o) „bizottság”: eltérő rendelkezés hiányában a jelen megállapodás 34. cikke szerinti vámügyi és kereskedelemkönnyítési különbizottság. II. CÍM A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2. CIKK Általános feltételek

1. E megállapodás alkalmazásában a következő termékek tekintendők az Európai Unióból származó termékeknek: a) e jegyzőkönyv 3. cikke értelmében teljes egészében az Európai Unióban előállított termékek; b) az Európai Unióban létrejött vagy előállított termékek, amelyek előállítása során olyan anyagokat is felhasználtak, amelyeket nem teljes egészében ott állítottak elő, feltéve, hogy az említett termékek az e jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át az Európai Unióban. 3. E megállapodás alkalmazásában a következő termékek tekintendők Elefántcsontpartról származó termékeknek: a) e jegyzőkönyv 3. cikke értelmében teljes egészében Elefántcsontparton előállított termékek; b) Elefántcsontparton létrejött vagy előállított termékek, amelyek olyan anyagokat tartalmaznak, amelyeket nem teljes egészében ott állítottak elő, feltéve, hogy ezek az anyagok az e jegyzőkönyv 4. cikke értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át Elefántcsontparton. 3. CIKK Teljes egészében előállított termékek 1. Az alábbi termékek tekintendők teljes egészében Elefántcsontparton vagy az Európai Unióban előállított termékeknek: a) ott született és nevelt élő állatok; b) a földjéből vagy a területéhez tartozó tengerfenékről kitermelt ásványi termékek; c) ott betakarított gyümölcs- és zöldségtermékek; d) ott nevelt élő állatokból származó termékek; e) i) ott folytatott vadászatból vagy halászatból származó termékek; ii) az akvakultúra-termékek, ideértve a tengeri akvakultúrát is, ha a tojásból, ívás útján, lárvából vagy ivadékból ott született állatokat ott nevelték; f) az Európai Unió vagy Elefántcsontpart felségvizein kívül, hajójukkal a tengerből kinyert tengeri halászati termékek, és más, tengerből származó termékek; g) a feldolgozóhajóik fedélzetén, kizárólag az f) pontban említett termékekből készült termékek; h) a kizárólag a nyersanyagok hasznosítására alkalmas használt cikkek; i) az ott folytatott előállítási műveletekből származó hulladék és maradék; j) a felségvizeiken kívül eső területek tengerfenekéből vagy altalajából kinyert termékek, feltéve hogy kizárólagos jogokkal rendelkeznek a kérdéses talaj vagy altalaj kiaknázására;

k) a kizárólag az a)–j) pontban meghatározott termékekből előállított áru. 2. Az e cikk (1) bekezdése f) és g) pontjában szereplő „hajóik” és „feldolgozóhajóik” kifejezés kizárólag az alábbi hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik: a) az Európai Unió valamely tagállamában vagy Elefántcsontparton lajstromozott vagy bejegyzett hajók; és b) az Európai Unió valamely tagállamának vagy Elefántcsontpartnak a lobogója alatt közlekedő hajók; és c) az alábbi feltételek egyikének megfelelő hajók: i) legalább 50 százalékban az Európai Unió tagállamai állampolgárainak és/vagy Elefántcsontpart állampolgárainak tulajdonában állnak; vagy ii) olyan társaságok tulajdonában állnak, -amelyek székhelye és tevékenysége gyakorlásának elsődleges helye az Európai Unió valamely tagállamában vagy Elefántcsontparton található; valamint -amelyek legalább 50 százalékban az Európai Unió egy vagy több tagállamának és/vagy Elefántcsontpartnak a tulajdonában állnak, vagy azok közszervezeteinek vagy ezen államok közül egy vagy több állam állampolgárainak tulajdonát képezik; és 3. Az e cikk (2) bekezdése sérelme nélkül, Elefántcsontpart kérelmére az érintett állam vagy államok által lízingelt vagy bérelt hajók Elefántcsontpart „saját hajóinak” minősülnek az Elefántcsontpart kizárólagos gazdasági övezetében végzett halászati tevékenységek során, feltéve, hogy azok az Európai Unió gazdasági szereplői számára előzetes ajánlatot tettek és betartják a vámügyi és kereskedelemkönnyítési különbizottság által előzetesen megállapított végrehajtási szabályokat. A bizottság meggyőződik az e bekezdésben foglalt feltételek tiszteletben tartásáról. 4. Az e cikk (2) bekezdésében szereplő feltételek Elefántcsontparton, valamint a különböző gazdasági partnerségi megállapodások által érintett azon államokban teljesülhetnek, amelyek viszonylatában kumuláció alkalmazható. Ilyen esetben a termékeket a lobogó szerinti államból származónak tekintik. 4. CIKK Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek 1. Az e jegyzőkönyv 2. cikkének alkalmazásában a nem teljes egészében előállított termékeket akkor kell kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinteni, ha a jegyzőkönyv II. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő feltételek teljesülnek. 2. Az e jegyzőkönyv 2. cikkének alkalmazásában és az e cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére az e jegyzőkönyv II-A. mellékletében felsorolt termékek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthetők, ha az említett mellékletben megállapított feltételek teljesülnek. E jegyzőkönyv 43. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a jelen jegyzőkönyv II-A. melléklete a megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) éves időszakban kizárólag az Elefántcsontpartról származó kivitelekre alkalmazandó. 3. Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett feltételek a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi termék esetében jelzik azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyet az előállítás során felhasznált nem származó anyagokon el kell végezni, és amely csak az ilyen anyagokra vonatkozik. Következésképpen ha egy terméket, amely a származó helyzetet a jegyzékek egyikében szereplő feltételek teljesítésével nyerte el, egy másik termék előállítása során felhasználnak, arra nem vonatkoznak azok a feltételek, amelyek arra a termékre vonatkoznak, amelybe beépítették, és nem kell figyelembe venni az előállítása során esetlegesen felhasznált nem származó anyagokat sem. 4. Az e cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve, azok a nem származó anyagok, amelyeket az e jegyzőkönyv II. és a II-A. mellékletében meghatározott feltételek mellett nem szabad egy adott termék előállítása során felhasználni, mégis felhasználhatók, amennyiben: a) összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 százalékát az Európai Unió termékei, és 15 százalékát Elefántcsontpart termékei vonatkozásában; b) e bekezdés alkalmazásával sem lépik túl a nem származó anyagok legmagasabb értékére a jegyzékben megadott százalékarányokat.

5. Az e cikk (4) bekezdésének rendelkezései nem vonatkoznak a harmonizált rendszer 50-63 árucsoportjának termékeire. 6. Az e cikk (1)–(5) bekezdését az e jegyzőkönyv 5. cikkének rendelkezéseire figyelemmel kell alkalmazni. 5. CIKK Nem kielégítő megmunkálási vagy feldolgozási műveletek 1. A következő műveleteket kell a származó termék helyzet megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak tekinteni, függetlenül attól, hogy e jegyzőkönyv 4. cikkének követelményei teljesültek-e vagy sem: a) tartósító műveletek, amelyek biztosítják, hogy a szállítás és a tárolás során a termékek jó állapotban maradjanak; b) portalanításból, szitálásból vagy rostálásból, válogatásból, osztályozásból, összeállításból (ideértve a készletek összeállítását is), mosásból, tisztításból, festésből, fényezésből, darabolásból álló egyszerű műveletek; c) oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása; d) i) a csomagolás és felosztás megváltoztatása és küldemények összeállítása; ii) egyszerű palackozás, üvegbe, fémdobozba, zsákba, ládába, dobozba helyezés, kartonon vagy raklapon való rögzítés stb., valamint minden más egyszerű csomagolási művelet; e) jelzések, címkék, logók és más hasonló megkülönböztető jelek elhelyezése a termékeken vagy csomagolásukon; f) termékek egyszerű vegyítése, fajtájukra való tekintet nélkül; cukor vegyítése bármely más anyaggal; g) termékek összeszerelése, hogy azok teljes terméket képezzenek; h) a termékek részekre való egyszerű szétbontása; i) textília vasalása vagy mángorlása; j) gabonaféle és rizs hántolása, részleges vagy teljes őrlése, fényezése vagy glazúrozása; k) a cukor színezésére vagy ízesítésére vagy a formázott cukor előállítására irányuló műveletek; a kristálycukor részleges és teljes őrlése; l) gyümölcs- és zöldségfélék hámozása, magozása és héjtalanítása; m) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

n) az a)–m) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja; o) állatok levágása. 2. Akár az Európai Unióban, akár Elefántcsontparton egy adott termékkel kapcsolatban végzett összes művelet figyelembevételével történik annak meghatározása, hogy a terméken végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem kielégítőnek minősül-e az e cikk (1) bekezdése értelmében. 6. CIKK Az Európai Unióba vámmentesen importált anyagok

megmunkálása vagy feldolgozása 1. Az e jegyzőkönyv 2. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, az Európai Unióba a legnagyobb kedvezmény elve által biztosított egyezményes – annak Közös Vámtarifája szerinti – díjszabás alkalmazásával vámmentesen behozható nem származó anyagokat Elefántcsontpartról származó anyagoknak tekintik, ha azokat beépítik egy, az érintett országban előállított termékbe, amennyiben ezen anyagok az e jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében említetteknél nagyobb mértékű megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át. 2. Az EUR.1 szállítási bizonyítványokon (7. rovat) vagy az e cikk (1) bekezdése értelmében kiállított származási nyilatkozatokon a következő megjegyzés szerepel: -„Application de l'art. 6, para. 1, du protocole n° 1 de l'APE Côte d’Ivoire-UE”. 3. Az Európai Unió minden évben megküldi a bizottság számára azon anyagok jegyzékét, amelyekre a jelen cikk rendelkezései alkalmazandók. A megküldést követően e jegyzéket az Európai Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), Elefántcsontpart pedig a saját eljárásainak megfelelően teszi azt közzé. 4. Az e cikkben előírt kumuláció nem alkalmazandó azon anyagokra, amelyeket az Unióba irányuló behozatalkor dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámoknak vetnek alá, amennyiben azok olyan országból származnak, amelyekre ilyen dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok vonatkoznak. 7. CIKK Származási kumuláció 1. E jegyzőkönyv 2. cikkének sérelme nélkül a felek valamelyikéből, az Európai Unió piacán vámmentességet élvező és kvótán kívüli egyéb nyugat-afrikai országból, amelyik a GPM-et – legalább átmenetileg – alkalmazó egyéb AKCS-államokból vagy a TOT-okból származó anyagokat a másik féltől származónak tekintik abban az esetben, ha azokat beépítik egy, az érintett országban előállított termékbe, amennyiben ezen anyagok a jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében említett műveleteknél nagyobb mértékű megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át az érintett félnél. Amennyiben az érintett félnél végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg az e jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében említett műveleteket, az előállított termék kizárólag akkor minősül az ettől a féltől származónak, amennyiben az ott hozzáadott érték nagyobb, mint a bármely egyéb országból vagy területről származó anyagok értéke. Ha ez nem áll fenn, akkor az előállított terméket abból az országból vagy arról a területről származónak kell tekinteni, amely a végtermék előállításához felhasznált származó anyagok legmagasabb értékét adja. A GPM-et - legalább átmenetileg - alkalmazó egyéb AKCS-államokból, a Dél-afrikai Köztársaságból vagy a TOT-okból származó anyagok származását az Európai Unió és ezen országok között alkalmazott preferenciális megállapodások keretében alkalmazandó származási szabályokkal és e jegyzőkönyv 28. cikkének rendelkezéseivel összhangban határozzák meg. 2. A 2. cikk sérelme nélkül a felek bármelyikében, a GPM-et - legalább átmenetileg - alkalmazó egyéb AKCS-államokban vagy a TOT-okban végzett megmunkálást vagy feldolgozást abban az esetben tekintik a másik félnél elvégzettnek, ha az anyagokon elvégzett utólagos megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja az e jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében szereplő műveleteket. Amennyiben a felek egyikében végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg az e jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében említett műveleteket, az előállított termék kizárólag akkor minősül az ettől a féltől származónak, amennyiben az ott hozzáadott érték nagyobb, mint a bármely egyéb országból vagy területről származó anyagok értéke. Ha ez nem áll fenn, akkor az előállított terméket abból az országból vagy arról a területről származónak kell tekinteni, amely a végtermék előállításához felhasznált anyagok legmagasabb értékét adja. A végtermék származását az e jegyzőkönyvben foglalt származási szabályokkal és a 28. cikkének rendelkezéseivel összhangban határozzák meg. 3. Az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt kumuláció csak akkor alkalmazható az Európai Unió piacán vámmentességet élvező és kvótán kívüli egyéb nyugat-afrikai országok, a GPM-et – legalább átmenetileg – alkalmazó egyéb AKCS-államok, valamint a TOT-ok esetében, ha: a) az átvevő fél és a származó helyzet megszerzésében érintett valamennyi ország és terület olyan megállapodást vagy igazgatási együttműködési megállapodást kötött, amely biztosítja e cikk megfelelő alkalmazását, és a megfelelő származási igazolások használatára vonatkozó hivatkozást tartalmaz;

b) Elefántcsontpart és az Európai Unió – az Európai Bizottság és az ECOWAS-bizottság közvetítésével – kölcsönösen egymás rendelkezésére bocsátja az e cikk szerinti országokkal és területekkel kötött igazgatási együttműködési megállapodások részleteit. Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), Elefántcsontpart pedig saját eljárásának megfelelően teszi közzé azt az időpontot, amelytől az ebben a cikkben meghatározott kumuláció a szükséges követelményeket teljesítő és az ebben a cikkben felsorolt országok és területek tekintetében alkalmazható. 4. Az e cikkben meghatározott kumuláció csak 2015. október 1-je után alkalmazható az e jegyzőkönyv IX. mellékletében foglalt jegyzékben felsorolt termékekre abban az esetben, ha az e termékek előállításához felhasznált anyagok a GPM-et – legalább átmenetileg – alkalmazó valamely egyéb AKCS-államból származnak, illetve azok megmunkálását vagy feldolgozását ott végezték el. 5. Az e cikkben előírt kumuláció nem alkalmazandó az alábbi anyagokra: a) a harmonizált rendszer szerinti 1604 és 1605 vámtarifaszám alá tartozó olyan anyagok, amelyek az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás II. jegyzőkönyve 6. cikkének (6) bekezdése értelmében gazdasági partnerségi megállapodást aláíró csendes-óceáni államokból származó anyagok; b) a harmonizált rendszer szerinti 1604 és 1605 vámtarifaszám alá tartozó olyan anyagok, amelyek az Európai Unió és a csendes-óceáni AKCS-államok között a jövőben megkötendő bármely átfogó gazdasági partnerségi megállapodás valamely rendelkezése értelmében gazdasági partnerségi megállapodást aláíró csendes-óceáni államokból származó anyagok; c) a Dél-Afrikai Köztársaságból származó olyan anyagok, amelyek vámmentesen és kvótán kívül közvetlenül nem importálhatók az Európai Unióba. 6. Az Európai Unió minden évben megküldi a bizottság számára azon anyagok jegyzékét, amelyekre e cikk (5) bekezdése c) pontjának rendelkezései alkalmazandók. A megküldést követően az említett jegyzéket az Európai Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), Elefántcsontpart pedig a saját eljárásainak megfelelően teszi azt közzé. 8. CIKK Kumuláció az Európai Unió piacán vámmentességet élvező és kvótán kívüli egyéb országokkal 1. E jegyzőkönyv 2. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül az olyan országokból és területekről származó anyagok, amelyek a) az Európai Unió általános vámkedvezmény-rendszere (a továbbiakban: GSP) keretében „a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás” kedvezményezettjei; vagy b) a GSP általános rendelkezéseinek értelmében vámmentes és kvótán kívüli hozzáférést élveznek az Európai Unió piacához, Elefántcsontpartból származó anyagoknak minősülnek abban az esetben, ha azokat beépítik az érintett országban előállított valamely termékbe. Nem szükséges, hogy az ilyen anyagok az adott országban kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson essenek át, amennyiben az e jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében említetteket meghaladó meghaladó mértékű megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül. A nem származó anyagokat is tartalmazó termékek kizárólag akkor tekinthetők Elefántcsontpartból származónak, ha az ilyen anyagokat tartalmazó termékeket az e jegyzőkönyv 4. cikke rendelkezéseinek megfelelően kielégítő mértékű feldolgozásnak vagy megmunkálásnak vetették alá. 1.2. Az érintett egyéb országok vagy területek anyagainak származását az Európai Unió GSP-je szerint alkalmazandó származási szabályokkal és az e jegyzőkönyv 27. cikkének rendelkezéseivel összhangban határozzák meg. 1.3. Az ebben a bekezdésben előírt kumuláció nem alkalmazandó az alábbi anyagokra: a) az Európai Unióba irányuló behozatalkor dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámoknak alávetett anyagok, amelyek olyan országból származnak, amelyekre ilyen dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok vonatkoznak; b) amelyek a harmonizált rendszer 3302.10 és 3501.10 vámtarifaalszáma alá tartoznak; c) amelyek a harmonizált rendszer 3. árucsoportjába besorolt, az Európai Unió GSP-je által érintett tonhaltermékek közé tartoznak;

d) amelyek tekintetében a vámkedvezményt megszüntették (átsorolás) vagy felfüggesztették (védzáradék) az Európai Unió GSP-je keretében. 2. Elefántcsontpart bejelentését követően, az e jegyzőkönyv 2. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül és az e cikk (2.1) (2.2) és (5) bekezdése rendelkezéseinek betartása mellett, a vámmentes és kvótán kívüli uniós piaci hozzáférést lehetővé tévő megállapodások vagy egyezmények előnyeit élvező országokból vagy területekről származó anyagok Elefántcsontpartból származó anyagoknak minősülnek. A bejelentést Elefántcsontpart az Európai Bizottság közvetítésével továbbítja az Európai Unió számára. A kumulációt mindaddig alkalmazzák, amíg a nyújtási feltételek teljesülnek. Nem szükséges, hogy az érintett anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson essenek át, amennyiben az e jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésében említetteket meghaladó mértékű megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül. 2.1. Az érintett egyéb országok vagy területek anyagainak származását az Európai Unió és ezen országok közötti preferenciális megállapodások vagy egyezmények keretében alkalmazandó származási szabályokkal és az e jegyzőkönyv 28. cikkének rendelkezéseivel összhangban határozzák meg. 2.2. Az ebben a bekezdésben előírt kumuláció nem alkalmazandó az alábbi anyagokra: a) a harmonizált rendszer 1–24. árucsoportjába besorolt vagy az 1994. évi GATT- egyezményben foglalt, a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 1. melléklete 1. bekezdésének ii. pontjában szereplő termékjegyzékben felsorolt anyagok; b) az Európai Unióba irányuló behozatalkor dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámoknak alávetett anyagok, amelyek olyan országból származnak, amelyekre ilyen dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok vonatkoznak; c) azon anyagok, amelyek az Európai Unió és valamely harmadik ország közötti szabadkereskedelmi megállapodás értelmében kereskedelmi intézkedések vagy védintézkedések alá tartoznak, vagy bármely más olyan intézkedés vonatkozik rájuk, amelyek megtiltják az ilyen termékek európai uniós piacra történő vám- és kvótamentes behozatalát. Az Európai Unió minden évben megküldi a vámügyi és kereskedelemkönnyítési 3. Az Európai Unió minden évben megküldi a bizottság számára azon anyagok és azon orszok jegyzékét, amelyekre a jelen cikk (1) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók. A megküldést követően e jegyzéket az Európai Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), Elefántcsontpart pedig a saját eljárásainak megfelelően teszi azt közzé. Elefántcsontpart minden évben megküldi a bizottság számára azon anyagok jegyzékét, amelyekre az e cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kumulációt alkalmazták. 4. Az EUR.1 szállítási bizonyítványokon (7. rovat) vagy az e cikk (1) és (2) bekezdése értelmében kiállított származási nyilatkozatokon a következő megjegyzés szerepel: -„Application de l'art. 8, para. 1 ou 2, du protocole n° 1 de l'APE Côte d’Ivoire-UE”. 5. Az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt kumuláció csak abban az esetben alkalmazható, ha: a) a származó helyzet megszerzésében érintett valamennyi ország, amelyek olyan megállapodást vagy igazgatási együttműködési megállapodást kötöttek, amelyek biztosítják e cikk megfelelő alkalmazását, és a megfelelő származási igazolások használatára vonatkozó hivatkozást tartalmaznak; b) Elefántcsontpart az Európai Bizottság közvetítésével benyújtja az Európai Uniónak az e cikk által érintett egyéb országokkal vagy területekkel kötött igazgatási együttműködési megállapodások részleteit. Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi azt a napot, amelytől kezdődően az e cikkben meghatározott kumuláció alkalmazható az e cikkben felsorolt olyan országok által, amelyek megfelelnek a szükséges követelményeknek. 9. CIKK Minősítési egység 1. E jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amely a harmonizált rendszer nómenklatúrája szerinti besorolás meghatározásakor alapegységnek minősül. Ebből az következik, hogy: a) amikor egy terméket a harmonizált rendszer alapján egyetlen vámtarifaszám alá besorolt áruk csoportja vagy halmaza alkot, akkor az egész együtt alkotja a minősítési egységet; b) amikor egy szállítmány a harmonizált rendszer azonos vámtarifaszáma alá sorolt több azonos termékből áll, e jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásakor minden egyes terméket egyedileg kell figyelembe venni.

2. Amennyiben - a harmonizált rendszer 5. általános szabálya alapján - besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor azt a származás meghatározásakor is figyelembe kell venni. 10. CIKK Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok A berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt szállított olyan tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek a szokásos berendezés részét képezik és belefoglaltatnak a berendezés, gép, készülék vagy jármű árába, vagy amelyekre nézve nem állítanak ki külön számlát, egynek kell tekinteni az adott berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel. 11. CIKK Készletek A harmonizált rendszer 3. általános szabályában meghatározott készleteket akkor kell származónak tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék is származó. Ha azonban egy készlet származó és nem származó termékekből tevődik össze, a készletet mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve, hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át. 12. CIKK Semleges elemek Annak eldöntéséhez, hogy egy termék származó-e, nem szükséges meghatározni az annak előállítása során esetlegesen felhasznált alábbi elemek származását: a) energia és tüzelőanyag; b) létesítmények és berendezések; c) gépek és szerszámok; d) olyan áruk, amelyek nem jelennek meg a termék végső összetételében, illetve megjelenésük nem célzott. 13. CIKK Könyvelés szerinti elkülönítés 1. Amennyiben a felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költségekkel vagy tényleges nehézségekkel járna, a vámhatóságok az érintettek írásbeli kérelmére engedélyezhetik az úgynevezett „számvitel szerinti elkülönítés” módszerének (a továbbiakban: a módszer) alkalmazását az ilyen raktározás során.

2. A módszer a harmonizált rendszer 1701 12, 1701 13 és 1701 14 vámtarifaalszáma alá tartozó, finomításra szánt és ízesítő- vagy színezőanyagot nem tartalmazó, származó és nem származó nyerscukorra is alkalmazandó, amennyiben azt Elefántcsontparton vagy az Európai Unióban fizikailag kombinálták vagy keverték, mielőtt az Európai Unióba, illetve Elefántcsontpartba exportálták volna. 3. A módszer biztosítja, hogy az Elefántcsontpartból, illetve az Európai Unióból származónak tekinthető előállított termékek száma annyi legyen, amennyi abban az esetben lett volna, ha a készleteket fizikailag elkülönítik. 4. A vámhatóságok a szükségesnek tartott feltételek mellett megadhatják az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett engedélyt. 5. A módszer alkalmazása és alkalmazásának nyilvántartása az abban az országban alkalmazandó általános számviteli elvek alapján történik, amelyben a terméket gyártották. 6. A módszer kedvezményezettje származási igazolásokat állíthat ki, vagy kérelmezhet a származónak tekinthető termékmennyiségre vonatkozóan. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a készleteket hogyan kezelték. 7. A vámhatóságok felügyelik az engedély felhasználását, és visszavonhatják azt, amennyiben a kedvezményezett bármilyen módon nem megfelelően használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja az e jegyzőkönyvben előírt bármely egyéb feltétel teljesítését. 8. Az e cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásában „felcserélhető anyagok” vagy „felcserélhető termékek”: olyan anyagok vagy termékek, amelyek azonos jellegűek és kereskedelmi minőségűek, azonos műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és a származásuk meghatározása céljából egymástól nem különböztethetők meg. III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK 14. CIKK A területiség elve 1. A származó státusz megszerzéséhez az e jegyzőkönyv II. címében megállapított feltételeknek – a jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkének sérelme nélkül – Elefántcsontparton vagy az Európai Unióban megszakítás nélkül kell teljesülniük. 2. Ha az Elefántcsontpartból vagy az Európai Unióból más országba exportált származó árut visszaszállítják, azt – az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében előírtak kivételével – nem származónak kell tekinteni, kivéve, ha a vámhatóságnak kielégítően bizonyítható, hogy: a) a visszaszállított áruk azonosak a kivitt árukkal; és b) az adott országbeli tartózkodásuk vagy kivitelük alatt a jó állapotban való megőrzéshez szükségeseken kívül semmilyen műveleten nem estek át. 3. A származó helyzetnek az e jegyzőkönyv II. címében meghatározott feltételeknek megfelelő megszerzését nem érinti az Elefántcsontpartból vagy az Európai Unióból kivitt és oda később újra behozott anyagokon az Európai Unión vagy Elefántcsontparton kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve, hogy: a) a fenti anyagokat teljes egészében az Európai Unióban vagy Elefántcsontparton állították elő, vagy azok ott a kivitelt megelőzően az e jegyzőkönyv 5. cikkében említett műveleteket meghaladó megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át; és

b) a vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy i) az Európai Unión vagy Elefántcsontparton kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás passzív feldolgozási eljárás vagy hasonló eljárás szerint történt; ii) az újrabehozott áruk a kivitt anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával jöttek létre; és iii) az Elefántcsontparton vagy az Európai Unión kívül felmerülő összes költség – ideértve az ott beépített anyagok értékét is – nem haladja meg azon végtermék gyártelepi árának 10 %-át, amelyre a származó helyzet megállapítását kérik. 4. Az e cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő áruk esetében az Elefántcsontparton vagy az Európai Unión kívül felmerülő összes költséget – ideértve az ott beépített anyagok értékét is – nem származó anyagokra vonatkozónak tekintik. Az áru származó helyzetének megállapítása ilyen esetben az e jegyzőkönyv II. mellékletében rögzített szabályok alkalmazásával történik, mind az Európai Unión és Elefántcsontparton belül, mind azokon kívül felhasznált nem származó anyagok összértékének összesítésével. 5. Az e cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók azokra a termékekre, amelyek csak az e jegyzőkönyv 4. cikkének (4) bekezdése szerinti általános tűréshatár alkalmazásával tekinthetők megfelelően kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak. 6. Az e cikk (3) és a (4) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazhatók a harmonizált rendszer 50-63. árucsoportjába tartozó termékekre. 15. CIKK A változtatás tilalma 1.Az egyik félnél való szabad forgalomba bocsátás érdekében bejelentett terméknek meg kell egyeznie azzal a termékkel, amelyet abból a másik félből vittek ki, amelyből az származónak minősül. Az ilyen termék a szabad forgalomba való bocsátás érdekében tett bejelentést megelőzően az állagmegőrzést biztosító műveleteket, vagy védjegyek, címkék, bélyegek vagy bármely, az importáló félnél alkalmazandó nemzeti követelményeknek való megfelelés biztosítását szolgáló dokumentumok elhelyezését vagy felerősítését nem számítva, semminemű módosításon vagy más átalakításon nem eshetett át. 2.A termékek vagy szállítmányok azzal a feltétellel tárolhatók, hogy vámfelügyelet alatt maradnak a tranzitország(ok)ban. 3.Az V. cím rendelkezéseinek sérelme nélkül, a szállítmányok megbontására csak az exportőr által vagy felelőssége mellett kerülhet sor, és azzal a feltétellel, hogy a termékek a tranzit- vagy raktározó ország vámhatóságának felügyelete alatt maradnak. 4.Az (1)–(3) bekezdésben előírt feltételek teljesülését mindaddig vélelmezni kell, amíg a vámhatóságoknak nincs okuk ellenkező értelmű feltételezésre; ebben az esetben a vámhatóságok felkérhetik a nyilatkozattevőt az említett feltételek teljesülésének igazolására, aki ezt tetszőleges módon igazolhatja, ideértve a különböző fuvarokmányok, például a hajóraklevél, a csomagolási egységek jelölésén vagy számozásán alapuló ténybeli bizonyítékok, valamint a magához az áruhoz kapcsolódó bárminemű bizonyíték bemutatását is. 16. CIKK Kiállítás 1. Az a származó termék, amelyet egy, az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett kumulációra alkalmas országtól eltérő országba vagy területre küldenek kiállítás céljából, a kiállítást követően pedig azt Elefántcsontpartba vagy az Európai Unióba történő bevitelre értékesítik, a bevitelekor élvezi az e megállapodás rendelkezéseinek előnyeit, feltéve hogy a vámhatóság számára kielégítően bizonyítható, hogy: a) az exportőr Elefántcsontpartból vagy az Európai Unióból küldte ezt a terméket abba az országba, ahol a kiállítást tartották, és ott ki is állította azt; b) a terméket az exportőr értékesítette, vagy más módon továbbadta egy Elefántcsontparton vagy az Európai Unióban lévő átvevő személynek;

c) a kiállítás folyamán vagy közvetlenül azután ugyanabban az állapotban elküldték és d) a terméket a kiállításra történt elküldése óta nem használták fel más célra, mint a kiállításon történő bemutatásra. 2. E jegyzőkönyv IV. címének rendelkezéseivel összhangban származási igazolást kell kiállítani vagy készíteni, és azt a szokásos módon be kell nyújtani az importáló ország vámhatóságához. Ezen fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Szükség esetén további okmányszerű igazolás követelhető meg az áruk kiállításának körülményeiről. 3. Az e cikk (1) bekezdését alkalmazni kell minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános rendezvényre vagy bemutatóra, amelyet nem eladóhelyeken vagy üzlethelyiségekben magáncélra, külföldi áruk értékesítése céljából szerveznek, és amelynek során a termékek a vámhatóság felügyelete alatt maradnak. IV. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 17. CIKK Általános feltételek 1.A megállapodás rendelkezéseiben szereplő előnyöket élvezi egy az Európai Unióból származó termék Elefántcsontpartra való behozatal esetén, amennyiben benyújtják az alábbiak valamelyikét: a 22. cikk (1) bekezdésében meghatározott esetekben egy, az exportőr által számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett, az adott termékek megnevezését azok azonosítására alkalmas részletességgel tartalmazó nyilatkozat (a továbbiakban: származási nyilatkozat). A származási nyilatkozat szövegét a IV. melléklet tartalmazza. 2. A megállapodás rendelkezéseiben szereplő előnyöket élvezi egy Elefántcsontpartról származó termék az Európai Unióba való behozatal esetén, amennyiben benyújtják az alábbiak valamelyikét: a) vagy EUR.1 szállítási bizonyítvány, amelynek mintája megtalálható e jegyzőkönyv III. mellékletében; b) vagy az e jegyzőkönyv 22. cikkének (1) bekezdésében meghatározott esetekben az exportőr által a számlán, szállítólevélen vagy más, az érintett termék azonosítására alkalmas, kellően részletezett leírást tartalmazó kereskedelmi okmányon kiadott származási nyilatkozat; A származási nyilatkozat szövege e jegyzőkönyv IV. mellékletében található. 3. A (2) cikk a) pontjában szereplő rendelkezéseket a jelen jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 3 évig kell majd alkalmazni. A fenti időpontot követően csak a b) pontban szereplő rendelkezéseket kell majd alkalmazni. 4. Az e cikk (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül a származó termékek a jegyzőkönyv értelmében – a 26. cikkében meghatározott esetekben – az említett (1) és (2) bekezdés szerinti okmányok bármelyikének benyújtása nélkül is élvezik a megállapodás által biztosított előnyöket. 5. E cím rendelkezéseinek alkalmazása céljából az exportőrök törekednek egy Elefántcsontparton és az Európai Unióban egyaránt ismert közös nyelv használatára. 18. CIKK EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás 1. EUR.1 szállítási bizonyítványt az exportáló ország vámhatósága állít ki az exportőr vagy az exportőr felelősségére – meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelemre.

2. Ebből a célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 szállítási bizonyítványt, mind a kérelmet, amelyek mintáit e jegyzőkönyv III. melléklete tartalmazza. Az űrlapokat e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kell kitölteni. Kézírásos kitöltés esetén tintát és nyomtatott betűket kell használni. A termékek megnevezését az erre a célra fenntartott rovatban úgy kell megadni, hogy ne maradjon üres sor. Amennyiben a rovat nincs teljesen kitöltve, vízszintes vonalat kell húzni a megnevezés utolsó sora alatt, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal kell áthúzni. 3. Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadását kérelmező exportőr készen áll, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiadó exportáló ország vámhatóságának kérésére bármikor benyújtson minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az adott termék származó helyzetét, valamint e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését. 4. EUR.1 szállítási bizonyítványt akkor állítanak ki valamely európai uniós tagállam vagy Elefántcsontpart vámhatóságai, ha az érintett termékek az Európai Unióból, Elefántcsontpartról vagy az e jegyzőkönyv 6., 7. és az 8. cikkében említett egyéb országok valamelyikéből származó terméknek tekinthetők, és megfelelnek e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek. 5. Az EUR.1 bizonyítványokat kiállító vámhatóság megteszi az ahhoz szükséges lépéseket, hogy ellenőrizze a termék származó helyzetét és e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését. Ebből a célból jogában áll bizonyítékokat bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításáért felelős vámhatóság figyelmet fordít továbbá arra is, hogy az e cikk (2) bekezdésében említett űrlapok megfelelően legyenek kitöltve. Különösen ellenőrzi, hogy az árumegnevezésre fenntartott helyet mindenfajta csalárd kiegészítés lehetőségét kizárva töltötték-e ki. 6. Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításának dátumát a bizonyítvány 11. rovatában kell feltüntetni. 7. Az EUR.1 szállítási bizonyítványt a vámhatóságok akkor állítják ki és bocsátják az exportőr rendelkezésére, amint a tényleges kivitel megtörtént vagy biztosított. 19. CIKK Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány 1. E jegyzőkönyv 18. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül kivételesen kiállítható EUR.1 szállítási bizonyítvány a tárgyát képező termékek kivitelét követően is, amennyiben a) a kivitel alkalmával tévedésből, nem szándékos mulasztásból, vagy egyéb különleges körülmények miatt nem állították ki; vagy b) a vámhatóság számára kielégítően bizonyítható, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiállították, ám a behozatalkor technikai okok miatt nem fogadták el. 2. Az e cikk (1) bekezdésének végrehajtásához az exportőrnek jeleznie kell kérelmében azon termékek kivitelének helyét és időpontját, amelyekre az EUR.1 szállítási bizonyítvány vonatkozik, és meg kell jelölnie kérelmének okait. 3. A vámhatóság EUR.1 szállítási bizonyítványt utólag csak annak ellenőrzése után állíthat ki, hogy az exportőr által a kérelemben megadott adatok megegyeznek a megfelelő dossziéban található adatokkal. 4. Az utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványokat az alábbi megjegyzéssel kell ellátni: „DÉLIVRÉ A POSTERIORI” 5. Az e cikk (4) bekezdésében említett jóváhagyást az EUR.1 szállítási bizonyítvány „Megjegyzések” rovatába kell bejegyezni. 20. CIKK EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása 1. EUR.1 szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr az azt kiállító vámhatóságtól kérelmezheti, hogy a birtokában lévő kiviteli okmányok alapján másodlatot készítsen.

2. Az így kibocsátott másodlatot a következő megjegyzéssel kell ellátni: „DUPLICATA” 3. Az e cikk (2) bekezdésében említett jóváhagyást az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának „Megjegyzések” rovatába kell bejegyezni. 4. A másodlat, amelyen szerepelnie kell az eredeti EUR. 1 szállítási bizonyítvány kiállítási napjának is, ettől a naptól kezdve érvényes. 21. CIKK A származási nyilatkozat kiállításának feltételei 1. A származási nyilatkozatot az alábbiak állíthatják ki: a) a 17. cikk (1) bekezdése szerinti esetekben az Európai Unió alkalmazandó jogának megfelelően regisztrált exportőr; b) A 17. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett esetekben: - a jelen jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 3 évig a 22. cikk szerinti elfogadott exportőr; - a jelen jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 3 év elteltével az elefántcsontparti fél alkalmazandó jogszabályainak megfelelően regisztrált exportőr; c) bármely olyan szállítmány exportőre, amely egy vagy több csomagból áll, és 6 000 EUR-t meg nem haladó összértékű származó terméket tartalmaz. 2. Szári nyilatkozat akkor tehető, ha az érintett termékek Elefántcsontpartról, az Európai Unióból vagy az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett egyéb országok vagy területek valamelyikéből származó terméknek tekinthetők, és megfelelnek a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek. 3. A származási nyilatkozatot kiállító exportőrnek késznek kell lennie arra, hogy az exportáló ország vámhatóságának kérelmére bármikor bemutassa az érintett termék származó minősítését, valamint az e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését igazoló megfelelő okmányokat. 4. Az exportőr a származási nyilatkozatot – amelynek szövege e jegyzőkönyv IV. mellékletében található – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra rágépelve, rábélyegezve vagy rányomtatva, az említett mellékletben meghatározott nyelvi változatok valamelyikének felhasználásával és az exportáló ország hazai jogszabályaival összhangban teheti meg. Kézírásos kitöltés esetén tintát és nyomtatott betűket kell használni. 5. A származási nyilatkozaton szerepel az exportőr eredeti, saját kezű aláírása. Mindazonáltal az (1) bekezdésben meghatározottak szerint regisztrált exportőrnek vagy az e jegyzőkönyv 22. cikke szerinti elfogadott exportőrnek nem szükséges aláírnia a fenti nyilatkozatokat, amennyiben írásban kötelezettséget vállal az exportáló ország vámhatóságai felé arra, hogy teljes körű felelősséget visel minden olyan származási nyilatkozatért, amely személyét úgy azonosítja, mintha azt saját kezűleg írta volna alá. 6. A származási nyilatkozatot az exportőr megteheti az érintett termék kivitelekor vagy azt követően is, azzal a feltétellel, hogy azt az adott termék behozatalát követően legkésőbb két (2) éven belül bemutatják az importáló országban. 22. CIKK Elfogadott exportőr

1. Az exportáló ország vámhatóságai engedélyezhetik bármely olyan exportőrnek, hogy – az érintett termékek értékétől függetlenül – származási nyilatkozatot tegyen, aki gyakran szállít a megállapodás kereskedelmi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartozó termékeket, és a vámhatóságok megelégedésére megad minden olyan garanciát, amely szükséges a termékek származó helyzetének, valamint e melléklet egyéb követelményei teljesítésének igazolásához. 2. A vámhatóságok az általuk szükségesnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik az elfogadott exportőri státust. 3. A vámhatóság az elfogadott exportőrnek vámengedélyszámot ad, melyet a származási nyilatkozaton fel kell tüntetni. 4. A vámhatóság figyelemmel kíséri az engedélynek az elfogadott exportőr általi felhasználását. 5. A vámhatóság az engedélyt bármikor visszavonhatja. A vámhatóság az engedélyt visszavonja, ha az elfogadott exportőr már nem biztosítja az (1) bekezdésben említett garanciákat, már nem tesz eleget az e jegyzőkönyv (2) bekezdésében említett feltételeknek, vagy az engedéllyel bármilyen módon visszaél. 23. CIKK A származási igazolás érvényessége 1. A származási igazolás az exportáló országban történt kiállítása dátumától számított tíz (10) hónapig érvényes, és azt ezen időtartamon belül be kell mutatni az importáló ország vámhatóságának. 2. Az importáló ország vámhatóságai részére az e cikk (1) bekezdésében meghatározott bemutatási határidő után benyújtott származási igazolások preferenciális elbánás alkalmazása céljából elfogadhatók, amennyiben a fenti okmányok végső határidő előtti benyújtásának elmulasztása rendkívüli körülmények miatt történt. 3. Az importáló ország vámhatósága a késedelmes bemutatás egyéb eseteiben is elfogadhat származási igazolást, amennyiben a terméket az említett végső határidő letelte előtt bemutatták. 24. CIKK Származási igazolás benyújtása A származási igazolást az importáló ország vámhatóságai részére kell benyújtani az ezen országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően. E hatóságok kérhetik a származási igazolás fordítását. Megkövetelhetik azt is, hogy a behozatali nyilatkozathoz az importőr mellékeljen egy nyilatkozatot arról, hogy a termékek megfelelnek a megállapodás végrehajtásához szükséges feltételeknek. 25. CIKK Behozatal részletekben Amennyiben, az importőr kérelmére és az importáló ország vámhatóságai által megállapított feltételek mellett, a harmonizált rendszer XVI. és XVII. áruosztálya vagy 7308 vagy 9406 vámtarifaszáma alá tartozó, a harmonizált rendszer 2.a) általános szabálya értelmében szétszerelt vagy nem összeállított termékek behozatala részletekben történik, az első részlet behozatalakor az említett termékekre egyetlen származási igazolást kell benyújtani a vámhatóságok részére. 26. CIKK

Mentesség a származási igazolás alól 1. A magánszemélytől magánszemélynek kiscsomagként küldött vagy az utasok személyes poggyászának részét képező termékeket származó termékként kell kezelni anélkül, hogy származási igazolást kellene benyújtani, amennyiben ezeket a termékeket nem kereskedelmi jelleggel hozzák be, és nyilatkozatot tettek arról, hogy teljesítik e jegyzőkönyv követelményeit, és amennyiben nem kétséges az ilyen nyilatkozat valóságtartalma. A postán küldött termékek esetében ezt a bejelentést a CN22/CN23 vám-árunyilatkozattal vagy az okirathoz csatolt papírlapon lehet megtenni. 2. Az alkalmi jellegű és kizárólag a címzett vagy az utas vagy családja személyes használatára szánt termékből álló behozatal nem minősül kereskedelmi behozatalnak, amennyiben a termék jellegéből és mennyiségéből fakadóan nyilvánvaló, hogy nem áll fenn kereskedelmi célzat. 3 Ezenkívül e termékek összértéke kis csomagok esetében nem haladhatja meg az 500 EUR-t, az utasok személyes poggyászának tartalma esetében pedig az 1200 EUR-t. 27. CIKK Kumulációs célú tájékoztatási eljárás 1. Amennyiben az e jegyzőkönyv 7. cikkének (1) bekezdését alkalmazzák, az Elefántcsontpartról, az Európai Unióból, a GPM-et legalább átmenetileg alkalmazó valamely AKCS-államból vagy egy TOT-ból származó anyag e jegyzőkönyv meghatározása szerinti származó helyzetének bizonyítékát EUR.1 szállítási bizonyítványon, származási nyilatkozaton vagy szállítói nyilatkozaton kell megadni, amelynek mintája e jegyzőkönyv V-A. mellékletében található, és amelyet az exportőr tesz Elefántcsontparton vagy abban az európai uniós államban, ahonnan az anyag érkezett. 2. Amennyiben az e jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdését alkalmazzák, az Elefántcsontparton, az Európai Unióban, a GPM-et legalább átmenetileg alkalmazó valamely AKCS-államban vagy egy TOT-ban elvégzett megmunkálás vagy feldolgozás bizonyítékát szállítói nyilatkozaton kell megadni, amelynek mintája e jegyzőkönyv V-B. mellékletében található, és amelyet az exportőr tesz Elefántcsontparton vagy abban az európai uniós államban, ahonnan az anyag érkezett. 3. Amennyiben az e jegyzőkönyv 8. cikkének (1) bekezdését alkalmazzák, a származás igazolására benyújtandó bizonyítékokat a GSP kedvezményezett országokban1 alkalmazandó szabályoknak megfelelően határozzák meg . 4. Amennyiben az e jegyzőkönyv 8. cikkének (2) bekezdését alkalmazzák, a származás igazolására benyújtandó bizonyítékokat a vonatkozó megállapodásokban foglalt szabályoknak megfelelően határozzák meg. 5. Külön szállítói nyilatkozatot kell kiállítani minden egyes áruszállítmányra vonatkozóan az adott szállításra vonatkozó kereskedelmi számlán, a számla mellékletében, a szállítási jegyzéken, vagy a szállítmánnyal kapcsolatos egyéb olyan kereskedelmi okmányon, amely kellő részletességgel írja le az érintett anyagokat ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek. 6. A szállítói nyilatkozat előre nyomtatott űrlapon is megtehető. 7. A szállítói nyilatkozaton szerepel a szállító eredeti, kézzel írt aláírása. Ha azonban a számla és a szállítói nyilatkozat elektronikus adatfeldolgozási módszerrel készül, a szállítói nyilatkozatot nem szükséges kézírással aláírni, feltéve hogy a szállítói nyilatkozat kiállításának helye szerinti állam vámhatósága számára kielégítően azonosítható a szállító társaság felelős tisztviselője. Az említett hatóság feltételeket állapíthat meg e bekezdés végrehajtásához. 8. A szállítói nyilatkozatot az exportáló országban az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására felkért vámhatósághoz kell benyújtani. 9. A nyilatkozatot tevő szállító készen áll arra, hogy a nyilatkozat megtétele szerinti ország vámhatóságának kérésére bármikor benyújtson minden olyan okmányt, amely bizonyítja, hogy a nyilatkozaton szereplő információ helyes. 10. E jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a Cotonoui Megállapodás 1. jegyzőkönyvének 26. cikkével összhangban kibocsátott szállítói nyilatkozatok és adatlapok érvényben maradnak. 28. CIKK Igazoló okmányok Az e jegyzőkönyv 18. cikkének (3) bekezdésében és a 21. cikkének (3) bekezdésében említett, annak bizonyítására szolgáló okmányok, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal vagy származási nyilatkozattal kísért termékek Elefántcsontpartról vagy az Európai Unióból, illetve egy, az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett egyéb országból vagy területről származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek, többek között a következőkből állhatnak: a) az exportőr vagy a szállító által az adott áru előállítása érdekében elvégzett folyamatok közvetlen bizonyítéka, amely például számláiban vagy belső könyvelésében szerepel;

b) a felhasznált anyagok származó helyzetét bizonyító okmányok, amelyeket Elefántcsontparton, az Európai Unióban vagy egy, az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett egyéb országban vagy területen adtak ki vagy állítottak ki, ahol ezeket az okmányokat a hazai jogszabályokkal összhangban használják; c) az anyagok Elefántcsontparton, az Európai Unióban vagy egy, az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett egyéb országban vagy területen történő megmunkálását vagy feldolgozását bizonyító okmányok, amelyeket Elefántcsontparton, az Európai Unióban vagy egy, a 6., 7. és 8. cikkben említett egyéb országban vagy területen állítottak ki vagy készítettek el, ahol ezeket az okmányokat a hazai jogszabályokkal összhangban használják; d) EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy származási nyilatkozat, amely a felhasznált anyagok származó helyzetét bizonyítja, és amelyet Elefántcsontparton, az Európai Unióban vagy egy, az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett egyéb országban vagy területen állítottak ki vagy készítettek el e jegyzőkönyvvel összhangban. 29. CIKK A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése 1. Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítását kérő exportőr legalább három (3) évig köteles megőrizni az e jegyzőkönyv 18. cikkének (3) bekezdésében említett okmányokat. 2. A származási nyilatkozatot kiállító exportőr köteles legalább három (3) évig megőrizni e származási nyilatkozat másolatát, valamint az e jegyzőkönyv 21. cikkének (3) bekezdésében említett okmányokat. 3. A szállítói nyilatkozatot tevő szállító legalább három (3) évig megőrzi a nyilatkozat, valamint a számla, a szállítólevél vagy a nyilatkozatot mellékletként tartalmazó más kereskedelmi okmány másolatát, továbbá az e jegyzőkönyv 27. cikkének (9) bekezdésében említett okmányokat. 4. Az exportáló ország vámhatósága, amely az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiállítja, legalább három (3) évig köteles megőrizni az e jegyzőkönyv 18. cikkének (2) bekezdésében említett kérelmet. 5. Az importáló ország vámhatósága legalább három (3) évig megőrzi a hozzá benyújtott EUR.1 szállítási bizonyítványt és származási nyilatkozatot. 30. CIKK Ellentmondás és formai hiba 1. A származási igazoláson tett nyilatkozatok és a termék behozatalához szükséges formaságok elvégzése érdekében a vámhivatalnak benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok közötti kisebb ellentmondások felfedezése önmagában nem teszi érvénytelenné a származási igazolást, amennyiben kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy az okmány megfelel a benyújtott terméknek. 2. A nyilvánvaló formai hiba - mint például a származási igazoláson szereplő gépelési hiba - nem eredményezheti az okmány visszautasítását, amennyiben a hiba nem teszi kétségessé az okmányban tett kijelentések helyességét. 31. CIKK Euróban kifejezett összeg 1. E jegyzőkönyv 21. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 26. cikke (3) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazásakor abban az esetben, ha a terméket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, akkor az euróban kifejezett összeggel egyenértékű, Elefántcsontpart, az Európai Unió tagállamai és az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett többi ország vagy terület nemzeti pénznemében kifejezett összegeket az érintett országok mindegyike évente rögzíti.

2. E jegyzőkönyv 22. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 27. cikke (3) bekezdése rendelkezéseiből származó előnyöket egy szállítmány a számlán szereplő pénznemre hivatkozva élvezi, az érintett ország által rögzített összeg szerint. 3. A bármely adott nemzeti pénznemben felhasználandó összeg megegyezik az október első munkanapján euróban kifejezett összeg ilyen pénznemben számított egyenértékével. Ezen összegeket legkésőbb október 15-ig közlik az Európai Bizottsággal, és a következő év január 1-jétől alkalmazzák. A vonatkozó összegekről az Európai Bizottság az összes érintett országot tájékoztatja. 4. Egy-egy ország kerekítheti felfelé vagy lefelé az euróban kifejezett összegnek a nemzeti pénznemébe történő átváltásával kapott összeget. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-al térhet el az átváltással kapott összegtől. Az országok változatlanul hagyhatják az euróban kifejezett összeg nemzeti valutában megadott egyenértékét, ha az e cikk (3) bekezdésében előírt éves kiigazítás időpontjában az összeg átváltása kerekítés előtt a nemzeti valutában megadott egyenértékben kevesebb mint 15 %-os emelkedést eredményez. A nemzetivaluta-egyenérték változatlanul fenntartható, ha az átváltás csökkenéshez vezet ebben az egyenértékben. 5. Az euróban kifejezett összegeket a bizottság az Európai Unió vagy Elefántcsontpart kérelmére felülvizsgálja. A felülvizsgálat elvégzésekor a bizottság mérlegeli, mennyiben kívánatos az érintett határok hatásainak reálértéken történő fenntartása. Ebből a célból úgy határozhat, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket. V. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 32. CIKK Közigazgatási feltételek a megállapodás által kedvezményben részesített termékkel szemben E jegyzőkönyv értelmében Elefántcsontpartról vagy az Európai Unióból származó termékek – a behozatali vámáru-nyilatkozat megtételekor – csak azzal a feltétellel élvezik a megállapodásból származó preferenciák előnyeit, hogy azokat legkorábban azon a napon exportálták, amelyen az exportáló ország teljesítette az e jegyzőkönyv 33., 34. és 45. cikkében foglalt rendelkezéseket. A szerződő felek értesítést küldenek az e jegyzőkönyv 33. cikkében említett információkról. 33. CIKK A vámhatóság értesítése 1. Elefántcsontpart és az Európai Unió tagállamai kölcsönösen közlik egymással – az Európai Bizottság és az ECOWAS-bizottság közvetítésével – az EUR.1 szállítási bizonyítványok, származási nyilatkozatok és szállítói nyilatkozatok kiállítására és felülvizsgálatára hatáskörrel rendelkező vámhatóságok címét, valamint megküldik egymásnak a vámhivatalokban az említett igazolások kiállítása során használt bélyegzőlenyomatok mintáját. Az EUR.1 szállítási bizonyítványokat, valamint számlanyilatkozatokat vagy származási nyilatkozatokat attól a naptól fogadják el a preferenciális elbánás alkalmazása céljából, amikor az Európai Bizottság, illetve az ECOWAS bizottsága kézhez kapta a fenti információkat. 2. Elefántcsontpart és az Európai Unió tagállamai haladéktalanul tájékoztatják egymást az e cikk (1) bekezdésében említett információkban bekövetkezett bármely változásról. 3. Az e cikk (1) bekezdésében említett hatóságok az érintett ország kormányának felügyelete alatt járnak el. Az ellenőrzéssel és felülvizsgálattal megbízott hatóságok az érintett ország kormányzati hatóságaihoz tartoznak. 34. CIKK Az igazgatási együttműködés egyéb módszerei

1. E jegyzőkönyv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az Európai Unió, Elefántcsontpart, valamint az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett többi ország az illetékes vámigazgatási szerveken keresztül biztosítja az EUR.1 szállítási bizonyítványok, származási nyilatkozatok vagy szállítói nyilatkozatok hitelességének és az ezekben az okmányokban megadott információk helyességének ellenőrzését. Ezenfelül Elefántcsontpart és az Európai Unió tagállamai: a) kölcsönösen biztosítják egymásnak e jegyzőkönyv helyes igazgatásának és ellenőrzésének nyomon követését célzó kérelmek esetében szükséges igazgatási együttműködést az érintett országban, ideértve a helyszíni látogatásokat is; b) az e jegyzőkönyv 35. cikkével összhangban ellenőrzik a termékek származó helyzetét és a jegyzőkönyvben meghatározott egyéb feltételek tiszteletben tartását. 2 A megkeresett hatóság átadja az azokkal a feltételekkel kapcsolatos lényeges információkat, amelyek alapján a terméket előállították, feltüntetve különösen azokat a feltételeket, amelyek mellett betartották a származási szabályokat Elefántcsontparton, az Európai Unióban, valamint az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett többi érintett országban. 35. CIKK A származási igazolás ellenőrzése 1. A származási igazolás utólagos ellenőrzését kockázatelemzés alapján, szúrópróbaszerűen vagy minden olyan esetben elvégzik, ha az importáló ország vámhatóságának alapos kétsége merül fel a fenti okmányok valódiságát, az érintett termékek származó helyzetét vagy e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését illetően. 2. Az e cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek végrehajtása érdekében az importáló ország vámhatóságai visszaküldik az EUR.1 szállítási bizonyítványt és – amennyiben csatolták – a számlát, a származási nyilatkozatot vagy ezen okmányok másolatát az exportáló ország vámhatóságai részére, adott esetben megjelölve az ellenőrzési kérelem indokául szolgáló alaki vagy tartalmi kifogást is. Az utólagos ellenőrzésre irányuló kérelem alátámasztására a vámhatóságok továbbítanak minden megszerzett és a származási igazolás szabálytalanságára utaló okmányt vagy adatot. 3. Az ellenőrzést az exportáló ország vámhatósága végzi el. Ebből a célból jogában áll bizonyítékokat bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. 4. Amennyiben az importáló ország vámhatóságai úgy határoznak, hogy felfüggesztik az illető termékekre vonatkozó preferenciális elbánást mindaddig, amíg meg nem kapják az ellenőrzés eredményeit, a szükségesnek tartott óvintézkedések mellett ajánlják fel az importőrnek a termékek kiadását. 5. Az ellenőrzést kérő vámhatóságot haladéktalanul tájékoztatják a vizsgálat eredményéről. Az eredménynek egyértelműen jeleznie kell, hogy az okmányok valódiak-e, valamint az adott termékek Elefántcsontpartról, az Európai Unióból vagy az e jegyzőkönyv 6., 7. és 8. cikkében említett egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők-e, és teljesítik-e e jegyzőkönyv egyéb követelményeit. 6. Amennyiben megalapozott kétség esetén nem érkezik válasz az ellenőrzésre irányuló kérelem időpontjától számított tíz (10) hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses okmány valódiságának vagy a termék tényleges származásának megállapításához, a kérelmező vámhatóság - a kivételes körülmények esetét kivéve - elutasítja a preferenciális elbánásra való jogosultságot. 7. A felek a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló 2. jegyzőkönyv 7. cikkét veszik irányadónak a származási igazolásokkal kapcsolatos közös vizsgálatok során. 36. CIKK A szállítói nyilatkozat ellenőrzése 1. A szállítói nyilatkozat ellenőrzését kockázatelemzés alapján, szúrópróbaszerűen vagy minden olyan esetben elvégzik, ha azon ország vámhatóságának, ahol a nyilatkozatot EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításához vagy származási nyilatkozat tételéhez felhasználták, alapos kétsége merül fel az okmány valódiságát vagy az okmányban megadott információk helyességét illetően. 2. Az a vámhatóság, amelyhez a szállítói nyilatkozatot benyújtják, a nyilatkozat kiállításának helye szerinti állam vámhatóságát adatlap kiállítására kérheti, amelynek mintája e jegyzőkönyv VI. mellékletében található. Alternatív megoldásként az az igazoló hatóság, amelyhez a szállítói nyilatkozatot benyújtják, felkérheti az exportőrt, hogy mutassa be a nyilatkozat megtételének helye szerinti állam vámhatósága által kiállított adatlapot. Az adatlap egy példányát a kiállító hivatal legalább három (3) évig megőrzi.

3. Az ellenőrzést kérő vámhatóságot haladéktalanul tájékoztatják a vizsgálat eredményéről. Az eredménynek egyértelműen jeleznie kell, hogy a szállítói nyilatkozaton feltüntetett információ helyes-e, és lehetővé kell tennie a vámhatóság számára annak meghatározását, hogy a szállítói nyilatkozat figyelembe vehető-e, és milyen mértékig EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításához vagy a származási nyilatkozat tételéhez. 4. Az ellenőrzést annak az országnak a vámhatósága végzi el, ahol a szállítói nyilatkozatot tették. Ebből a célból jogában áll, hogy bármilyen bizonyítékot bekérjen és a szállító könyvelését megvizsgálja, illetve minden olyan ellenőrzést elvégezzen, amelyet a szállítói nyilatkozat helyességének ellenőrzése érdekében indokoltnak tart. 5. A helytelen szállítói nyilatkozat alapján kibocsátott vagy kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt vagy származási nyilatkozatot semmisnek kell tekinteni. 37. CIKK A jogviták rendezése 1. Amennyiben viták merülnek fel az e jegyzőkönyv 35. és 36. cikkében foglalt ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban, amelyeket az ellenőrzést kérő és az annak lebonyolításáért felelős vámhatóságok közt nem lehet rendezni, vagy amennyiben kérdés merül fel e jegyzőkönyv értelmezésére vonatkozóan, e vitákat a bizottság elé terjesztik. 2. Az importőr és az importáló ország vámhatósága közötti vitarendezésre vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók. 38. CIKK Szankciók Szankciót kell alkalmazni minden olyan személlyel szemben, aki termék preferenciális elbánásának megszerzése céljából olyan okmányt készít vagy készíttet, amely valótlan adatokat tartalmaz. 39. CIKK Vámszabad terület 1. Elefántcsontpart és az Európai Unió minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a kereskedelemben származási igazolással és szállítói nyilatkozattal részt vevő termékeket, amelyek szállítás közben átmenetileg a saját területükön lévő vámszabad területet vesznek igénybe, ne cseréljék fel más áruval, és azokon ne végezzenek az állagromlás megelőzésére irányuló szokásos műveletektől eltérő kezelést. 2. Az e cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alóli kivételként, olyan esetekben, amikor Elefántcsontpartról vagy az Európai Unióból származó termékeket származási igazolás fedezete mellett vámszabad területekre hoznak be, és ezek a termékek ott valamilyen kezelésen vagy feldolgozáson esnek át, az exportőr kérésére az érintett hatóságok – amennyiben a végrehajtott kezelés vagy feldolgozás az e jegyzőkönyvben meghatározott rendelkezések betartása mellett történt – új EUR.1 szállítási bizonyítványt adnak ki. 40. CIKK Eltérések 1. A bizottság a jegyzőkönyvtől való eltéréseket fogadhat el, amennyiben azt Elefántcsontparton a meglévő iparágak fejlesztése vagy új iparágak telepítése indokolja. E célból Elefántcsontpart azelőtt vagy azzal egyidejűleg, hogy az említett különbizottsághoz fordulna, tájékoztatja az Európai Uniót az eltérésre irányuló kérelméről, amely az e cikk (2) bekezdésének megfelelően összeállított igazoló dokumentumokon alapul. Az Európai Unió pozitívan válaszol Elefántcsontpartnak az ezzel a cikkel összhangban kellően megindokolt valamennyi olyan kérelmére, amely nem okozhat súlyos kárt az Európai Unió valamely meglévő iparágának.

2. Az eltérés iránti kérelmek bizottság általi vizsgálatának megkönnyítése érdekében Elefántcsontpart kérelmét – az e jegyzőkönyv VII. mellékletében megadott űrlapon – a lehető legteljesebb információval támasztja alá, amely különösen az alábbiakra terjed ki: a) a végtermék megnevezése; b) a harmadik országból származó anyag jellege és mennyisége; c) az Elefántcsontpartról vagy az e jegyzőkönyv 7. cikkében említett államokból vagy területekről származó anyagok jellege és mennyisége, vagy az ott feldolgozáson átesett anyagok; d) a gyártási módszerek; e) a hozzáadott érték; f) az érintett vállalkozás alkalmazottainak száma; g) az Európai Unióba irányuló várható exportvolumen; h) a nyersanyagellátás egyéb lehetséges forrásai; i) a kért időtartam indokolása annak fényében, hogy milyen erőfeszítésekre került sor új ellátási források felkutatása érdekében; j) egyéb észrevételek. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az esetleges meghosszabbítási kérelemre is. A bizottság módosíthatja az űrlapot. 3. A kérelmek vizsgálata során elsősorban a következőket veszik figyelembe: a) Elefántcsontpart fejlettségi szintje vagy földrajzi helyzete; b) azok az esetek, amikor a meglévő származási szabályok alkalmazása jelentősen befolyásolhatja Elefántcsontpart valamely meglévő ágazatának azt a képességét, hogy folytassa az Európai Unióba irányuló kivitelét, különös tekintettel azokra az esetekre, amikor ez tevékenységének beszüntetéséhez vezethetne; c) olyan egyedi esetek, amikor egyértelműen bizonyítható, hogy a származási szabályok valamely ágazatban jelentős beruházásokat akadályozhatnak meg, és amikor a beruházási program megvalósulását elősegítő eltérés lehetővé tenné e szabályok szakaszokban történő teljesítését. 4. Minden esetben vizsgálatot kell végezni, hogy meg lehessen győződni arról, hogy a származási kumulációra vonatkozó szabályok nem jelentenek-e megoldást a problémára. 5. A kérelmek elbírálásakor minden egyes esetben különös figyelmet kell fordítani arra a lehetőségre, hogy származó helyzetet nyerjenek azok a termékek, amelyek esetében az azokat alkotó anyagok szomszédos fejlődő, legkevésbé fejlett vagy olyan fejlődő országból származnak, amellyel Elefántcsontpart különleges kapcsolatokat ápol, feltéve, hogy megfelelő igazgatási együttműködés alakítható ki.

6. A bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a határozat a lehető leggyorsabban megszülessék, legkésőbb hetvenöt (75) munkanappal azt követően, hogy az említett különbizottság Európai Unió által delegált társelnöke megkapta a kérelmet. Amennyiben az Európai Unió ezen időtartamon belül nem tájékoztatja Elefántcsontpartot a kérelemmel kapcsolatos álláspontjáról, a kérelmet elfogadottnak kell tekinteni. 7. a) Az eltérés érvényességének időtartamát a bizottság határozza meg, amely általában öt (5) év. b) Az eltérésre vonatkozó határozat anélkül is rendelkezhet megújításról, hogy ahhoz a bizottság új határozatára lenne szükség, feltéve hogy Elefántcsontpart minden egyes időszak vége előtt három (3) hónappal bizonyítékot nyújt be arra vonatkozóan, hogy továbbra sem képes megfelelni a jegyzőkönyv azon feltételeinek, amelyekre vonatkozóan eltérést kapott. Amennyiben kifogás érkezik az időbeli hatály meghosszabbítása ellen, a bizottság a lehető leghamarabb megvizsgálja azt, és dönt arról, hogy meghosszabbítja-e az eltérést. A különbizottság az e cikk (7) bekezdésében előírtak szerint jár el. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni, hogy elkerülhető legyen az eltérés alkalmazásának megszakítása. c) Az a) és b) pontban említett időszakokban a bizottság felülvizsgálhatja az eltérés alkalmazásának feltételeit, amennyiben bebizonyosodik, hogy jelentős változás történt az eltérés megadására vonatkozó határozatot befolyásoló alapvető tényezőkben. A felülvizsgálat lezárásakor a különbizottság dönthet arról, hogy módosítja-e a határozat feltételeit az eltérés vagy a korábban megállapított bármely más feltétel hatályát illetően. 8. Az e cikk (1)–(7) bekezdésének sérelme nélkül a harmonizált rendszer 1604 árucsoportjába tartozó tonhalkonzervre és tonhalfilére vonatkozó automatikus eltérés tonhalkonzerv esetében a jelen megállapodás hatálybalépésétől számított két (2) éves időszakban évente csökkenő, az első évben 2000 tonnás, a második évben 1000 tonnás kontingensen belül, tonhalfilé esetében pedig évi 200 tonnás kontingensen belül adható. VI. CÍM CEUTA ÉS MELILLA 41. CIKK Különleges feltételek 1. A jegyzőkönyvben használt „Európai Unió” kifejezés nem vonatkozik Ceutára és Melillára. 2. Az Elefántcsontparton származónak minősülő termékek Ceutába vagy Melillába történő behozatala során minden tekintetben azonos vámeljárás alkalmazandó, mint amelyet a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az Európai Közösségekhez történő csatlakozásáról szóló szerződés 2. Jegyzőkönyve alapján az Európai Unió vámterületén származónak minősülő termékekre alkalmaznak. Elefántcsontpart a Ceutából és Melillából származó, az e megállapodás hatálya alá tartozó termékek behozatala esetében ugyanazt a vámeljárást alkalmazza, mint az Európai Unióból származó és onnan behozott termékek esetében. 3. Az e cikk (2) bekezdésének a Ceutában és Melillában származónak minősülő termékek tekintetében történő alkalmazásában a jegyzőkönyvet értelemszerűen kell alkalmazni az e jegyzőkönyv 42. cikkében meghatározott különös feltételekre tekintettel. 42. CIKK Különös feltételek 1. Feltéve, hogy a szállításra közvetlenül kerül sor, az e jegyzőkönyv 15. cikkének rendelkezéseivel összhangban a következők minősülnek 1) Ceutában és Melillában származó terméknek:

a) a teljes egészében Ceutában és Melillában előállított termékek; b) azok a Ceutában és Melillában előállított termékek, amelyek előállításában az a) pontban említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve hogy: i) az említett termékek az e jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át; vagy ii) e termékek Elefántcsontpartról vagy az Európai Unióból származnak, amennyiben a rajtuk végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 5. cikkben említett műveleteket; 2) Elefántcsontpartról származó terméknek: a) a teljes egészében Elefántcsontparton előállított termékek; b) azok az Elefántcsontparton előállított termékek, amelyek előállításában az a) pontban említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve hogy: i) az említett termékek az e jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át; vagy ii) ezek a termékek e jegyzőkönyv értelmében Ceutából és Melillából vagy az Európai Unióból származnak, amennyiben a rajtuk végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja az e jegyzőkönyv 5. cikkében említett műveleteket. 2. Ceuta és Melilla egységes területnek minősül. 3. Az exportőr vagy meghatalmazott képviselője az EUR.1 szállítási bizonyítványok 2. rovatában vagy a származási yilatkozatokon feltünteti a(z) „....” és a „Ceuta és Melilla” megjegyzést. Emellett a Ceutából és Melillából származó termékek esetében a származó helyzetet az EUR.1 szállítási bizonyítvány 4. rovatában vagy a származási nyilatkozaton is jelezni kell. 4. A spanyol vámhatóságok felelősek e jegyzőkönyv Ceutában és Melillában történő alkalmazásáért. VII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 43. CIKK A származási szabályok felülvizsgálata és alkalmazása 1. E megállapodás 73. cikkének rendelkezései értelmében az Elefántcsontpart–Európai Unió GPM Vegyes Bizottsága minden alkalommal, amikor azt Elefántcsontpart vagy az Európai Unió kéri, felülvizsgálhatja e jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazását és gazdasági hatását, hogy szükség esetén kiigazítsa vagy módosítsa azokat. Az Elefántcsontpart–Európai Unió GPM Vegyes Bizottsága figyelembe veszi többek között a technológiai fejlődés kihatását a származási szabályokra. 2. Az e cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül e jegyzőkönyvet és annak mellékleteit a jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított öt (5) éves időszak lejárta előtt felülvizsgálják és adott esetben átdolgozzák, az e megállapodás 6. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően. E felülvizsgálat kiterjed az e jegyzőkönyv IIA. mellékletére is, hogy ezáltal dönteni lehessen annak esetleges meghosszabbításáról. 3. E megállapodás 34. cikkének értelmében a vámügyi és kereskedelemkönnyítési különbizottság felügyeli e jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtását és igazgatását, és határozatot hoz többek között az alábbiakra vonatkozóan:

a) a kumuláció, az e jegyzőkönyv 8. cikkében foglalt feltételek szerint; b) e jegyzőkönyv rendelkezései alóli eltérés, a 40. cikkében foglalt feltételek szerint; c) a tonhalkonzervre és a tonhalfilére vonatkozó 40.8. cikk szerinti automatikus eltérés a 40. cikkbefoglalt feltételeknek megfelelően; d) a 21. cikk (1) bekezdésének b) pontjában rögzített hároméves időszak meghosszabbítása azon bizonyítékok alapján, melyek szerint Elefántcsontpart nem áll még készen a regisztrált exportőrökről szóló jogszabály végrehajtására; e) a 21. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett 6000 EUR-s küszöb. 44. CIKK Mellékletek E jegyzőkönyv mellékletei annak szerves részét képezik. 45. CIKK E jegyzőkönyv végrehajtása Az Európai Unió és Elefántcsontpart – a saját hatáskörébe tartozó területen – megteszi a jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedéseket, ideértve az alábbiakat: a) a jegyzőkönyvben megállapított szabályok és eljárások végrehajtásához és érvényre juttatásához szükséges nemzeti és regionális intézkedések, különös tekintettel a kumulációval kapcsolatos cikkek alkalmazásához szükséges intézkedésekre; b) a termékek származásával kapcsolatos megfelelő igazgatáshoz és ellenőrzéshez szükséges közigazgatási struktúrák és rendszerek létrehozása. 46. CIKK Tranzitárukra és raktározott árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések A megállapodás rendelkezései olyan árukra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek e jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek e jegyzőkönyv hatálybalépésének napján vagy árutovábbításban, vagy az Európai Unió vagy Elefántcsontpart területén átmeneti megőrzésben vámraktárban vagy vámszabad területen találhatók, és rájuk vonatkozóan az exportáló ország vámhatósága által utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány nyújtandó be az importáló ország vámhatósága részére a fenti időponttól számított tíz (10) hónapon belül, azokkal az okmányokkal együtt, amelyek igazolják, hogy az árukat az e jegyzőkönyv 15. cikkének megfelelően közvetlenül szállították. AZ 1. JEGYZŐKÖNYV I. MELLÉKLETE

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A JEGYZŐKÖNYV II. MELLÉKLETÉBEN TALÁLHATÓ JEGYZÉKHEZ 1. megjegyzés: Az e jegyzőkönyv II. mellékletében szereplő jegyzék minden termék vonatkozásában meghatározza azon szükséges feltételeket, amelyek alapján az e jegyzőkönyv 4. cikke értelmében az kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthető. 2. megjegyzés: 1. A jegyzék első két oszlopa az előállított terméket írja le. Az első oszlopban a harmonizált rendszerben használt vámtarifaszám vagy árucsoportszám, a második oszlopban pedig a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezés szerepel. Az első két oszlopban szereplő minden egyes tételre egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály vonatkozik. Amennyiben néhány esetben az első oszlop tételét „ex” szó előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak a 2. oszlopban leírt részére vonatkozik. 2. Amennyiben az 1. oszlopban több összevont vámtarifaszám vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a 2. oszlopban a termék leírására általános kifejezéseket adtak meg, a 3. vagy 4. oszlop azonos sorában szereplő szabály mindazon termékekre vonatkozik, amelyek a harmonizált rendszer szerint az adott árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok valamelyike alá tartoznak. 3. Ha a jegyzékben az egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, akkor minden egyes francia bekezdés a vámtarifaszám azon részének leírását tartalmazza, amelyre a 3. vagy a 4. oszlop azonos sorában szereplő szabály vonatkozik. 4. Amennyiben az első két oszlopban szereplő tételre mind a 3., mind a 4. oszlop meghatároz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban ismertetett szabályt alkalmazza-e. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni. 3. megjegyzés: 1. E jegyzőkönyv 4. cikkének a származó helyzetet elnyert, más termék előállításához felhasznált termékre vonatkozó rendelkezései attól függetlenül érvényesek, hogy a származó helyzetet abban a gyárban nyerte-e el, ahol a terméket felhasználták, vagy pedig az Európai Unióban vagy Elefántcsontparton lévő valamely másik gyárban. Példa: A 8407 vámtarifaszám alá tartozó motor - amelyre a szabály kimondja, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40 %-át - ex 7224 vámtarifaszám alá tartozó „kovácsolással durván alakított egyéb acélötvözetből” készült. Ha ezt a kovácsolást az Európai Unióban végezték el nem származó öntvényből, akkor a kovácsolt termék már megszerezte a származó helyzetet a jegyzék ex 7224 vámtarifaszámára vonatkozó szabály értelmében. A kovácsolás ekkor származónak számít a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy az Európai Unióban ugyanabban a gyárban vagy egy másikban végezték-e el. A nem származó öntvény értékét így nem veszik figyelembe, amikor összeadják a felhasznált nem származó anyagok értékét. 2. A jegyzékben szereplő szabály a megkövetelt minimális mennyiségű megmunkálást vagy feldolgozást jelenti, több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzet megszerzését eredményezi; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem eredményezhet származó helyzetet. Ezért ha a szabály úgy rendelkezik, hogy az előállítás bizonyos szintjén felhasználható nem származó anyag, akkor ilyen anyag felhasználása az előállítás korábbi szakaszában megengedett, későbbi szakaszban viszont már nem. 3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha egy szabály kimondja, hogy „bármely vámtarifaszám alá tartozó anyag” felhasználható, akkor a termékkel azonos vámtarifaszám alá tartozó anyag is felhasználható, figyelemmel azonban azokra a sajátos korlátozásokra, amelyeket a szabály szintén tartalmazhat. Az „előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, beleértve a ... vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is” kifejezés azonban azt jelenti, hogy csak olyan anyagot lehet felhasználni, amely a termékkel azonos vámtarifaszám alá tartozik, de eltér a jegyzék 2. oszlopában megadott termék leírásától. 4. Ha a jegyzék valamely szabálya megállapítja, hogy egy termék egynél több anyagból is előállítható, az azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Ez nyilvánvalóan nem jelenti azt, hogy mindegyiket egyidejűleg fel kell használni. Példa:

Az 5208–5212 vámtarifaszáma alá tartozó szövetre vonatkozó szabály meghatározza, hogy természetes szál és – egyéb anyagok mellett – vegyi anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy egyszerre mindkettőt fel kell használni; felhasználható az egyik, a másik vagy mindkettő. 5. Ha a jegyzék valamely szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy adott anyagból kell előállítani, a feltétel nyilvánvalóan nem akadályozza meg más olyan anyag felhasználását, amely jellegénél fogva nem felelhet meg a szabálynak. (Lásd még az alábbi 6.3. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban.) Példa: Az 1904 vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja gabonafélék és származékaik felhasználását, nem tiltja ásványi só, vegyi anyag és egyéb olyan adalékanyag használatát, amely nem gabonatermék. Ez azonban nem vonatkozik olyan termékre, amely - bár nem állítható elő a jegyzékben szereplő adott anyagból - az előállítás korábbi szakaszában ugyanolyan jellegű anyagból gyártható. Példa: A harmonizált rendszer ex 62. árucsoportjába tartozó, nem szőtt anyagból készült ruházati cikk esetében, ha ezen áruosztályra vonatkozóan csupán nem származó fonal felhasználása megengedett, nem lehet a nem szőtt szövetből kiindulni, még akkor sem, ha a nem szőtt szövetet általában nem is lehet fonalból készíteni. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonal előtti fázis - azaz a szál fázis lesz. 6. Ha a jegyzék valamely szabályában két vagy több százalékértéket is megadnak a felhasználható nem származó anyagok legmagasabb értékére, akkor ezeket a százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szóval, a felhasznált nem származó anyagok legmagasabb értéke sohasem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagokra vonatkozó százalékos arányokat sem. 4. megjegyzés: 1. A jegyzékben használt „természetes szál” kifejezés a nem mesterséges vagy nem szintetikus szálakra vonatkozik. A fonást megelőző fázisokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és - amennyiben másként nem határozzák meg - tartalmazza a kártolt, fésült, vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat is. 2. A „természetes szál” kifejezés magában foglalja a 0511 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálakat, a finom vagy durva állati szőröket, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat is. 3. A jegyzékben használt „textilpép”, „vegyi anyag” és „papíripari rostanyag” kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszál vagy -fonal előállítására felhasználható, a harmonizált rendszer 50–63. árucsoportjába be nem sorolható anyagok leírására szolgálnak. 4. A jegyzékben használt „vágott műszál” kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál. 5. megjegyzés: 1. Ha a jegyzék egy adott termékével kapcsolatban erre a megjegyzésre történik hivatkozás, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem vonatkoznak azokra az e termék gyártása során felhasznált textil alapanyagokra, amelyek együttesen a felhasznált textil alapanyag teljes tömegének legfeljebb 10 %-át teszik ki. (Lásd még az alábbi 5.3. és 5.4. megjegyzést is.) 2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak kevert összetételű, két vagy több textil alapanyagból készült termékre lehet alkalmazni. A textil alapanyagok a következők: -selyem, -gyapjú, -durva állati szőr,

-finom állati szőr, -lószőr, -pamut, -papíripari rostanyagok és papír, -len, -kender, -juta és más textilháncsrost, -szizál és az Agave nembe tartozó egyéb textilipari szálak, -kókusz, manilakender, rami és egyéb növényi textil szálak, -szintetikus végtelen szál, -mesterséges végtelen szál, -áramvezető végtelen szál, -szintetikus polipropilén vágott szál, -szintetikus poliészter vágott szál, -szintetikus poliamid vágott szál, -szintetikus poliakrilnitril vágott szál, -szintetikus poliimid vágott szál, -szintetikus politetrafluoretilén vágott szál, -szintetikus poli(fenilén-szulfid) vágott szál, -szintetikus poli(vinil-klorid) vágott szál,

-egyéb szintetikus vágott szál, -mesterséges viszkóza vágott szál, -egyéb mesterséges vágott műszál; -rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is, -rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is, -az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból álló - alumíniumporral bevonva, vagy anélkül is -, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmaznak, -az 5605 vámtarifaszám alá tartozó egyéb termékek. Példa: Kevert fonal az az 5205 vámtarifaszám alá tartozó fonal, amelyet 5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és 5506 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készítenek. Ezért a fonal tömegének 10 %-áig használható fel nem származó szintetikus vágott szál, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek a vegyi anyagból vagy textilpépből történő előállítást írják elő). Példa: Kevert szövet az az 5112 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövet, amelyet az 5107 vámtarifaszám alá tartozó fésült gyapjúfonalból és az 5509 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készítenek. Következésképpen az a szintetikus vágott szál, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek előírják a vegyi anyagokból vagy textilpépből történő előállítást), vagy az a fésült gyapjúfonal, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek előírják a nem kártolt vagy nem fésült vagy fonásra más módon elő nem készített természetes szálakból történő előállítást), vagy a két anyag keverékéből készült fonal azzal a feltétellel használható fel, hogy e fonalak teljes tömege nem haladja meg a szövet tömegének 10 %-át. Példa: Az 5802 vámtarifaszám alá tartozó frottírszövet – amelyet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5210 vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készítenek – csak akkor kevert termék, ha maga a pamutszövet is keverék, amelyet két különböző vámtarifaszám alá tartozó fonalból készítenek, vagy ha a felhasznált pamutfonalak önmagukban is keverékek. Példa: Ha a szóban forgó tűzött szövet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus szövetből készült, a felhasznált két fonal nyilvánvalóan két különböző textilalapanyag, így a tűzött szövet ennek megfelelően kevert termék. 3. „Paszományozott vagy anélküli rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonalat” tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár a fonal tekintetében 20 %. 4. A „legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból - alumíniumporral bevonva is - álló, két műanyag filmréteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmazó szalag” vonatkozásában ez a tűréshatár 30 %. 6. megjegyzés: 1. Olyan textiltermék esetében, amelyet a jegyzékben erre a bevezető megj egyzésre utaló lábjegyzettel láttak el, felhasználható a jegyzék 3. oszlopában az érintett termék előállításával kapcsolatban megállapított szabályoknak meg nem felelő textil díszítő és kellék is, feltéve, hogy tömege nem haladja meg az összes felhasznált textilanyag teljes tömegének 10 %-át.

A textil díszítők és kellékek a harmonizált rendszer 50–63. árucsoportjába vannak sorolva. A bélés és a közbélés nem minősül díszítőnek vagy kiegészítőnek. 2. A nem textilből, illetve textilt tartalmazó más anyagokból készült díszítőknek és kellékeknek még akkor sem kell megfelelni a 3. oszlopban megállapított feltételeknek, ha nem vonatkozik rájuk a 3.5. megjegyzés. 3. A 3.5. megjegyzéssel összhangban bármilyen nem származó, nem textil díszítő vagy kellék, illetve textilt egyáltalán nem tartalmazó termék ennek ellenére szabadon felhasználható, amennyiben nem állítható elő a 3. oszlopban felsorolt anyagokból. Például ha a jegyzék valamely szabálya kimondja, hogy egy adott textilipari cikk, pl. blúz esetében fonalat kell használni, ez nem akadályozza meg fémből készült cikkek, pl. gombok használatát, mert azokat nem lehet textilanyagból előállítani. 4. Amennyiben százalékos szabályt kell alkalmazni, akkor a beépített nem származó anyagok értékének kiszámításakor figyelembe kell venni a díszítők és kellékek értékét is. 7. megjegyzés: 1. Az ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 és ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” a következők: a) vákuumdesztilláció; b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval( ); c) krakkolás; d) reformálás; e) extrakció szelektív oldószerrel; f) az összes következő műveletet magában foglaló eljárás: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal; g) polimerizáció; h) alkilezés; i) izomerizálás. 2. A 2710–2712 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” a következők: a) vákuumdesztilláció; b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval( );

c) krakkolás; d) reformálás; e) extrakció szelektív oldószerrel; f) az összes következő műveletet magában foglaló eljárás: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal; g) polimerizáció; h) alkilezés; i) izomerizálás; j) csak az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajoknál: olyan hidrogénnel való kéntelenítés, amelynek eredményeképpen a kezelt termék kéntartalmának legalább 85 %-a redukálódik (ASTM D 1266-59 T módszer); k) csak a 2710 vámtarifaszám alá tartozó termékeknél: paraffinmentesítés a szűrés kivételével; l) csak az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok tekintetében: hidrogénnel több mint 20 bar nyomáson és több mint 250 °C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Nem tekinthető specifikus eljárásnak azonban az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó kenőolajok további, különösen a szín vagy stabilitás javítása céljából végzett hidrogénezése (pl. hidrofiniselés vagy színtelenítés); m) csak az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolajok esetében atmoszférikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy ezeknek a termékeknek az ASTM D 86 módszerrel, a veszteségeket is beleértve, kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300 °C-on; n) csak az egyéb nehézolajok - a gázolaj és az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolaj kivételével - esetében: kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel. 3. Az ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 és az ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában nem elegendőek a származó helyzet megszerzéséhez az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, ülepítés, sótalanítás, víztelenítés, szűrés, színezés, jelölés, kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, e műveletek bármilyen kombinációja, vagy hasonló műveletek. AZ 1. JEGYZŐKÖNYV II. MELLÉKLETE A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON AZ ELŐÁLLÍTOTT TERMÉK

SZÁRMAZÓVÁ MINŐSÍTÉSE ÉRDEKÉBEN VÉGZETT

MEGMUNKÁLÁSOK VAGY FELDOLGOZÁSOK JEGYZÉKE A megállapodás nem terjed ki az alábbi jegyzékben szereplő összes termékre. Ezért a megállapodás más részeit is figyelembe kell venni. HR-vámtarifaszám (1) A termék megnevezése (2) A nem származó anyagokon a származóvá minősítése érdekében végzett megmunkálások vagy feldolgozások …………(3)……………………….vagy………………………..(4) 1. árucsoport Élő állatok Az 1. árucsoportba tartozó összes felhasznált állat teljes egészében előállított 2. árucsoport Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek Előállítás, amelynek során az 1. és a 2. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 3. árucsoport Halak és rákfélék, puhatestű és más gerinctelen víziállatok Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 0304 Halfilé és más halhús (aprított is), frissen, hűtve vagy fagyasztva Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 15 %-át 0305 Szárított, sózott vagy sós lében tartósított hal; füstölt hal, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 15 %-át 0306 Rákféle héjában is, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt rákféle, héjában is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; rákféle héjában gőzölve vagy vízben forrázva, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) rákféléből Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 15 %-át 0307 Puhatestű állat kagylóban is, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt puhatestű állat, kagylóban is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) puhatestű állatból Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 15 %-át 0308 Gerinctelen víziállatok a rákfélék és a puhatestűek kivételével, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt gerinctelen víziállatok, a rákfélék és a puhatestűek kivételével, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) gerinctelen víziállatból, a rákfélék és a puhatestűek kivételével Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 15 %-át ex 4. árucsoport Tejtermékek; madártojások; természetes méz; másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer; kivév