HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 25.2.2010 
SEC(2010) 66 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Eu rópai Parlamentnek a szilárd és a gáznem ű 
biomasszaforrások villamosenergia-termelési, f űtési és hűtési célú hasznosítására 
vonatkozó fenntarthatósági követelményekr ől 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
HU 2   HU 1. FELADATMEGHATÁROZÁS  
Ahhoz, hogy a megújuló energiaforrásból el őállított energia támogatá sáról szóló irányelvben1 
(a továbbiakban: megújulóe nergia-irányelv) 2020-ra kit űzött céljait teljesíteni tudja, az EU-
nak növelnie kell energetikai célú biomassza- felhasználását. Az irá nyelv a bioüzemanyagokra 
és a folyékony bio-energiahordozókra von atkozóan már megállapít fenntarthatósági 
követelményeket, 17. cikkének (9) bekezdéséb en pedig arra kötelezi a Bizottságot, hogy 
legkésőbb 2009. december 31-ig készítsen jelentést egy, a biomasszának a bioüzemanyagként 
és a folyékony bio-energiahordoz óként való hasznosítástól eltér ő energetikai célú 
hasznosítására vonatkozó fenntarthatósági re ndszerrel szemben támasztott követelményekr ől.  
A szilárd és a gáznem ű biomassza a mez őgazdaságból, az erd őgazdálkodásból és 
hulladékokból származhat. Mivel a biomasszaf orrások korlátosak, fontos, hogy hasznosításuk 
hatékony és fenntartható módon történjék. 
A piacokon zavart okozhat, hogy az éghajlatváltozás,  valamint a biológi ai sokféleségre, a 
vizekre, a talajra és az ökoszisztéma-szolgáltatásokra gyakorolt lehetséges kedvez őtlen 
hatások nem jelennek meg a piaci árakban.  
A szabályozás terén az okozhat zavart, ho gy miközben a megújuló energiaforrások 
hasznosítására vonatkozó politika a biomassza-hasznosítás kiterjesztésének támogatására 
buzdítja a tagállamokat, a biomassza-el őállítás árképzési mechanizmusaira irányadó 
szabályok nem veszik figyelembe a nega tív externáliákat, például az erd őirtás közvetett 
költségeit.  
Ilyen zavarokat – különösen az EU-ban – ma  még legfeljebb csak korlátozott körben 
tapasztalhatunk. Célszer ű lehet ugyanakkor olyan óvintézkedéseket tenni, amelyek révén 
megelőzhető későbbi jelentkezésük, hiszen a jöv őben várhatóan több biomassza – és egyre 
több importált biomassza – kerül energetikai célú hasznosításra.  
2. A SZUBSZIDIARITÁS VIZSGÁLATA  
A biomasszával könny ű kereskedni. Ezért ha a tagállamok önmagukban lépnek fel, akkor 
előfordulhat, hogy a biomassza piacain érintett keresked ők, szállítók és gyártók nem 
élvezhetik a bels ő piac előnyeit. A teljes Európai Unióra kiterjed ő fellépés úgy biztosíthatja a 
közös környezetvédelmi célok teljesülését, hogy közben a bels ő piaci verseny sem torzul.  
3. AZ EU KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK CÉLJAI  
Az alapvet ő politikai cél a biomassza fenntartható energetikai célú hasznosításának 
garantálása. Ezen belül a különös cél annak biztosítása, hogy a f űtési-hűtési és a 
villamosenergia-termelési célú biomassza-felhas ználás (1) fenntartható termelési folyamat 
keretében valósuljon meg, (2) az üvegházhatás t okozó gázok (ÜHG) tekintetében a fosszilis 
tüzelőanyagokhoz képest kedvez őbb kibocsátásértékeket eredményezzen, (3) a biomassza 
villamos energiává, illet őleg fűtő- vagy hűtőenergiává való átalakítása tekintetében pedig 
kedvező hatásfokkal történjék. 
                                                 
1 2009/28/EK irányelv. 
HU 3   HU Az operatív cél olyan fenntarthatósági követelmények megállapítása a biomassza 
villamosenergia-termelési és f űtési célú hasznosítására vonatkozóan, amelyek: 
– hatékony megoldást adnak a biomass za fenntartható hasznosításával 
kapcsolatban felmerül ő problémákra,  
– költséghatékony módon biztosítjá k a célok teljesítését, és  
– igazodnak a meglév ő szakpolitikákhoz. 
4. VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
1. táblázat: A választási lehet őségek összefoglalása 
A. Biomassza-termelés  Forgatókönyv 
 
A1. lehet őség: változatlan politika 
EU-szinten  Önkéntességi alapon tovább folyik a tanúsítási rendszerek kialakítása 
a fenntartható biomassza-el őállítás és a területgazdálkodás területén  
A2. lehet őség: iránymutatás az 
intenzívebb erd őgazdálkodási 
módszerekr ől Iránymutatás az erd őre alapozott bioenergia-el őállítás növelése 
(például a fatönkök, az ágak és a levélzet nagyobb arányú 
hasznosítása) esetén alkalmazható földhasználati elvekr ől 
A3. lehet őség: minimumkritériumok 
a biológiai sokféleség és a 
földhasználat terén  A megújulóenergia-irányelv alapján a biológiai sokféleségre és a 
földhasználatra vagy az ún. „kizárt” területekre alkalmazandó 
kritériumok kiterjesztése minden biomasszára. Az intézkedés az 
erdőgazdálkodás kérdéseit nem érinti.  
A4.a lehet őség: A3. lehet őség + 
beszámoltatás a biomassza 
eredetéről Az A3. lehet őség + jelentéstételi kötelezettség el őírása a 
tagállamokkal szemben a biomassza eredetér ől 
A4.b lehet őség: A3. lehet őség + 
beszámoltatás a fenntartható 
erdőgazdálkodásról  Az A3. lehet őség + kötelez ő jelentéstételi kötelezettség el őírása a 
tagállamokkal szemben a fenntartható erd őgazdálkodásról  
A5. lehet őség: A3. lehet őség + 
minimumkötelezettségek a 
fenntartható erd őgazdálkodás 
területén  Az A3. lehet őség + a tagállamok kötelezése arra, hogy az erd őkből 
származó biomasszát csak fenntartható erd őgazdálkodás esetén 
számítsák be a megújuló energiaforrásokra vonatkozó célok 
teljesítésébe  
A6. lehet őség: A3. lehet őség + a 
LULUCF beszámítása  Az A3. lehet őség + a helyes gyakorlat bizonyítása akkor, ha az eredet 
szerinti ország nem számol el LULUCF-kibocsátásokat  
B. ÜHG-kibocsátás-csökkentés   
B1. lehet őség: változatlan politika 
EU-szinten  Kibocsátáscsökkentési követelmények kidolgozásának lehet ősége 
önkéntes rendszerek keretei között  
B2. lehet őség: az ÜHG-kibocsátás 
címkézése  Az ÜHG-kibocsátási mutatók címkézéses jelzése a villamos és a 
hőenergia fogyasztói számára, va lamint az életciklus-szemlélet 
népszerűsítése a gyártási folyamatokból származó kibocsátások 
területén. A címkéken szerepl ő állítások összemérhet ősége közös 
ÜHG-címkézési módszertan kidolgozás át igényli. A kötelezettség a 
villamosenergia- és a h őszolgáltatókra róható ki, és az ÜHG-
kibocsátási mutatók közzétételi céllal az eredetbizonyítványokon is 
HU 4   HU feltüntethet ők lennének  
B3. lehet őség: 
minimumkövetelmények a 
kibocsátásmérséklés területén: 35%, 
majd 2017/2018-tól 50/60%  35% minimális kibocsátásmérséklés megkövetelése (a fosszilis 
alternatívához képest) a mez ő- és az erd őgazdasági eredet ű biomassza 
esetén – ugyanaz a minimumkövetelmény, mint amelyet a 
megújulóenergia-irányelv a bioüzemanyagokra és a folyékony bio-
energiahordozókra el őír 
 
B4. lehet őség: 
minimumkövetelmények a 
kibocsátásmérséklés területén, a 
kibocsátáscsökkentési potenciálhoz 
igazodva  ÜHG-kibocsátási követelmények bevezetése feldolgozási 
eljárásonként, az elérhet ő legjobb technikák (BAT) meghatározásával  
C. Energiává alakítás   
C1. lehet őség: változatlan politika 
EU-szinten  Az energiahatékonyságra vonatkozó politika minden energiaforrás 
esetében eredményeket hoz, íg y a biomassza-hasznosítást is 
hatékonyabbá teszi  
C2. lehet őség: ösztönz ők jobb 
végátalakítási hatásfok esetén, vagy 
ellenösztönz ők kisebb végátalakítási 
hatásfok esetén  A tagállamok ösztönz őket, illetve ellenösztönz őket (elsősorban 
pénzügyi jelleg űeket) alkalmaznak a hatásfok növelése érdekében, 
differenciált támogatás révén  
C3. lehet őség: kis hatásfokú 
feldolgozás esetén tilalom, vagy 
minimumhatásfok el őírása Bizonyos nem kell ően hatékony biomassza-feldolgozási technológiák 
betiltása vagy minimumkövetelmények bevezetése. A kisméret ű 
(főként lakossági) felhasználásra mindez nem vonatkozik, mert az 
másik uniós politika hatálya alá tartozik  
C4. lehet őség: a hatásfok címkézése  Címkézés a biomassza-feldolgozási technológiák vagy berendezések 
(pl. biomasszával üzemel ő kazán) hatásfokának (végátalakítási 
hatásfokának) megismertetése céljából, m űködési jellemz őinek 
feltárásával, pl. az energiamegtakarítás feltüntetése az 
eredetbizonyítványon  
C5. lehet őség: a beszerzési láncok 
hatékonyságának javítása  A végátalakítási hatásfok beépítése a teljes életciklusra vonatkoztatott 
ÜHG-kibocsátások számítási módszertanába  
Az A2., az A4.b, az A6., a C4. és a C5. lehet őséget eleve elvetettük, mert úgy véltük, hogy a 
kérdéses eszközök nem alkalmasak az azonos ított problémák eredményes kezelésére. 
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
5.1. Környezeti hatások 
Egyetlen szakpolitikai eszköz sem képes maradéktalanul biztosítani, hogy az erd ők a 
biomassza eltávolítása után újraképz ődjenek. Az A3. és az A4.a lehet őség biztosítja, hogy a 
nagyfokú biológiai sokféleséggel rendelkez ő területek (például az els ődleges erd őterületek) ne 
legyenek felhasználhatók biomassza-termelésre, illet őleg hogy a nagy mennyiség ű kötött 
szenet tartalmazó területek (például az erd ők) a biomassza eltávolítása után is nagy 
mennyiség ű kötött szenet tartalmazzanak. Az A5. lehet őség az erd őgazdálkodás 
fenntarthatóságának bizonyítását tenné szükségessé, a bizonyítás ellen őrzése azonban a 
HU 5   HU fenntartható erd őgazdálkodás világszint ű közös követelményeinek hiányában komoly 
nehézségekbe ütközne.  
Az ÜHG-kibocsátás szempontjából a különböz ő lehetőségek által biztosított el őnyöket 
tekintve egyértelm űen megállapítható, hogy a villam osenergia-termelési és a f űtési célra 
felhasznált legtöbb szilárd bioma ssza esetében a fosszilis altern atívákhoz képest igen jelent ős 
a teljes életciklusra számított  kibocsátásmérséklés (1. ábra).2  
1. ábra: A szilárd biomassza-alapan yagok villamosenergia-termelési és f űtési célú 
hasznosításának ÜHG-kibocsátás-mérsékl ő potenciálja 
A szilárd biomassza villamosenergia-termelési és f űtési célú hasznosítása révén 
elérhető ÜHG-kibocsátás-csökkenés
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
EM-forgács (EU)
EM-forgács (trópusi)
EM-faszén (EU)
EM-faszén (trópusi)
Búzaszalma (EU)
Kipréselt cukornád
Pálmamag
RRIS-forgács (EU)
RRIS-forgács (trópusi)
Szilárd biomas s za-alapanyagokÜHG-kibocsátás-csökkenés % 
(az EU-s fosszilis tüzel őanyagokhoz képest)Villamos energia
Hő
 
*RRIS = rövid rotációs idej ű sarjerdő; EM = erdészeti maradék 
A fő alapanyagok kedvez ő ÜHG-kibocsátási mutatói miatt nem valószín ű, hogy a 
kibocsátáscímkézés (B2. lehet őség) további kibocsátásmérsé klést eredményezhetne. A B3. 
lehetőség 5–20% további ÜHG-kibocsátá s-csökkentést jelentene, és  egyúttal biztosítaná, hogy 
a követelmények megállapítása – a megújulóene rgia-irányelvvel összha ngban – úgy történjék, 
hogy a közlekedésben és villamosenergia-termelési és f űtési célra egyaránt felhasználható 
alapanyagok követelményei konzisztensek legyenek. A B4. lehet őség az ÜHG-kibocsátás 
bizonyos fokú további csökkenését biztosítja a zzal, hogy a termelési láncot tovább javítja, 
például a feldolgozási eljárásban tüzel őanyagként földgáz helyett fa használatát írja el ő. A 
pelletezés esetében a fe ldolgozási eljárás tüzel őanyagaként földgáz helyett fát használva a 
villamosenergia-termelés ÜHG-kibocsátá sában mintegy 35%-os csökkentés érhet ő el.  
Az átalakítás hatásfokával kapcsolatos választási lehet őségek esetében a kedvez ő környezeti 
hatások attól függnek, hogy az egyes lehet őségek mennyire eredményezik a fosszilis 
tüzelőanyagok kiváltását. A hatásfokot legnagyobb mé rtékben azzal lehetne növelni, ha a csak 
                                                 
2 A földhasználat miatti kibocsátás feltételezett értéke zérus. Az energiává való átalakítás során 
bekövetkez ő veszteségeket 25% elektromos konverziós és 85% termikus konverziós hatásfok 
feltételezésével vettük figyelembe. 
HU 6   HU villamosenergia-termelést végz ő erőművekben a keletkez ő hőt is hasznosítanák (azaz kapcsolt 
hő- és villamosenergia-termelésre térnének át ). Ha a biomassza hasznosításának minimális 
hatásfokát el őírás szabályozza, miközben a fosszilis tüzel őanyagokét nem (C3. lehet őség), az 
kedvezőtlen környezeti hatásokat er edményezhet, hiszen a magasabb költségek eltántorítanak 
a biomassza-hasznosítástól. A tá mogatási rendszerek ösztönz őkkel és ellenösztönz őkkel való 
kiegészítése révén (C2. lehet őség) megel őzhető lenne a fosszilis tüzel őanyagok biomasszával 
szembeni térnyerése, hiszen ezek az ösztönz ők a megújuló energiafor rások hasznosításához 
társuló más ösztönz őkön felül járnának (pl. több „zöld bi zonyítvány”, árprémium az átvételi 
ár felett, beruházástámogatás stb.). 
5.2. Gazdasági hatások 
5.21. A közigazgatási szervek költségei Az A3., az A4.a és az A5. lehet őség esetében az EU standard költségmodelljével 
megvizsgáltuk a biomassza eredetének ellen őrzésével (felügyeleti lánc) összefüggésben a 
közigazgatási szerveknél felmerül ő költségeket. Az EU-27 szintjén jelentkez ő teljes 
költségekre adtunk becsléseket. Az egyszeri kö ltségek becsült értéke 0,3 és 1,1 millió EUR, 
az időszakosan jelentkez ő költségek becsült értéke pedig 0,1 és 0,2 millió EUR/év között van. 
Az időszakosan jelentkez ő költségek az A4.a lehet őség esetében tartalmazzák a Bizottság felé 
teljesítend ő éves jelentéstételi kötel ezettség költségét is. További költséget fog jelenteni a 
háztartások biomassza-felhasználásának felmérések keretében való meghatározása. Az A5. lehetőség esetében a fenntartható erd őgazdálkodással kapcsolatos követelmények 
függvényében további költségek  is jelentkezhetnek.  
A B3. és a B4. lehet őség esetében a költségek az A3., az A4.a és az A5. lehet őséghez tartozó 
költségekkel azonos tartományban vannak, his zen a legnagyobb költség a jogalkotással 
kapcsolatban jelentkezik. A B3. lehet őség esetében egy egység es kibocsátáscsökkentési 
küszöbérték bevezetése csökkentheti  a közigazgatás terheit. A különböz
ő eljárásokat igénybe 
vevő (például a feldolgozási eljárásban tüzel őanyagként fát vagy földgázt felhasználó) 
feldolgozási folyamatok alapértelmezett értéke inek rögzítésével megtartható az egységes 
küszöbérték, ugyanakkor a különböz ő eljárásokhoz különböz ő kibocsátásértékek társíthatók 
(B4. lehet őség). 
Az energiává alakítás hatásfoká nak növelésével kapcsolatos lehet őségek esetében a 
közigazgatási szervekre háruló költségek akkor  kisebbek, ha a fellépés könnyen kombinálható 
már meglév ő intézkedésekkel (pl. meglév ő támogatási rendszerek kiegészítése ösztönz őkkel), 
és akkor nagyobbak, ha egymástól jelent ős mértékben eltér ő és földrajzilag is elkülönül ő 
technológiákra kívánunk minimum-el őírásokat meghatározni (pl. távf űtés). A közigazgatási 
szervek költségeit az EU standard költségm odelljével meghatározva a költségek a C2. 
lehetőség esetében 400 000 EUR és 1,6 millió EUR, a C3. lehet őség esetében 700 000 EUR 
és 3,7 millió EUR közötti összeget eredményeznek. 
5.2.2. A gazdasági szerepl ők költségei 
Az EU standard költségmodelljével meghatároztuk a biomassza eredetének bizonyításával 
kapcsolatos költségeket. A fel ügyeleti lánc tanúsítása miatt id őszakosan jelentkez ő költségek 
becsült értéke az A3. és az A4. lehet őség esetében biomassza-termel őként 800–3000 EUR/év-
re adódott.  A fenntartható erd őgazdálkodással kapcsolatos mini mumkövetelmények teljesítése 
(A5. lehet őség) nagyobb, évi 2000 EUR és 24 000 EUR közötti költséggel járna. 
HU 7   HU A B2., a B3. és a B4. lehet őség esetében azt találtuk, ho gy az ÜHG-kibocsátás tanúsítási 
költségei 10–20%-kal nagyobbak, ha az üzemeltet őknek a bioenergia el őállítási lánca mentén 
jelentkező tényleges kibocsátáscsökkent ést is ki kell mutatniuk. Az  EU-27 teljes egészére 
meghatározott értékek azt mutatják, hogy a feldolgozók, a gyártók, a keresked ők és az 
energiatermel ők időszakosan jelentkez ő költségeit az ÜHG-tanúsít ás 60–70%-kal növeli meg 
azokhoz a költségekhez képest, amelyek csak eredetbizonyítás esetén jelentkeznek. Az 
1 MW-ot meghaladó teljesítmény ű energiatermel őkre egyenként 898–5643 EUR/év 
időszakosan jelentkez ő többletköltség hárulna.  
Meghatároztuk, milyen költségekke l jár a hatásfok növelése az el őállított hő hasznosítása, a 
villamosenergia- vagy h őtermelés kapacitásb ővítéssel való növelése, üzemméret-növelés és 
technológiai korszer űsítés esetén. Ha a hatásfokra vona tkozó minimumkövetelmény (C3. 
lehetőség) teljesítése a h ő hasznosítását is igényli, akkor  a megfelelés költségei jelent ősek, 
létesítményenként 50–200 millió EUR összeg űek lehetnek. Nehéz megjósolni, milyen 
költségeket jelent – ha jelent egyáltalán – az üzemeltet ők számára egy támogatási rendszer 
ösztönzőkkel való kiegészítése (C2. lehet őség), hiszen a támogatás ok igénybevétele önkéntes 
alapon történik, és a vállalkozás szabadon döntheti el, hogy él-e az ösztönz ő adta 
lehetőséggel.  
5.2.3. A biomassza gazdasági rendelkezésre állása 
A megújuló energiaforrások hasznosításával ka pcsolatos politikájának kialakításakor a 
Bizottság a rendelkezésre álló biomassza mennyiségét illet ően az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség (EKÜ) vonatkozó tanulmányából3 indult ki, amely szerint 2020-ban energetikai 
célú felhasználásra környezetkárosítás nélkül mintegy 235 Mtoe biomassza fog rendelkezésre 
állni.  
A szakirodalom szélesebb kör ű tanulmányozása azonban rámutatott, hogy a biomassza-
potenciálra vonatkozó becslések nagyfokú eltérése ket mutatnak. Ezek az eltérések javarészt a 
földterület ilyen célú igénybevehet őségével kapcsolatos feltételezésekre vezethet ők vissza, 
amelyeket viszont nagyban befolyásolnak a hozamok alakulására vonatkozó feltételezések.  
A rendelkezésre álló mennyisé gekkel kapcsolatos tanulmányok ugyanakkor mindeddig nem 
foglalkoztak a fenntarthatósági követelmé nyek költségekre gyakorolt hatásaival. A 
hatásvizsgálat ebben a tekintetben a rra a következtetésre jutott, hogy a különböz ő vizsgálatok 
általában a jelenleg mez őgazdasági hasznosítású földterüle teken alapulnak, és nem veszik 
figyelembe a nagyfokú biológi ai sokféleséggel rendelkez ő, valamint a természetvédelmi 
intézkedések hatálya alatt álló területeket.4 Ennek megfelel ően várható, hogy a biomassza-
potenciál oroszlánrésze teljesíteni fogja a föld terület hasznosításával kapcsolatos kizárási 
kritériumokat, tehát ez a megfontolás a bioma ssza gazdasági rendelkezésre állását nem fogja 
befolyásolni. 
A B1. és a B2. lehet őség nem tartalmaz minimumkritériumokat, ezért nincs hatással a 
biomassza gazdasági rendelkezésre állására. A B3. lehet őség 2017-t ől, illetve 2018-tól 50%-
os, illetve 60%-os küs zöbértéket ír el ő minden meglév ő, illetve új villamosenergia- és 
hőtermelő üzemre. Megállapítható, hogy számos olyan biomassza-feldolgozási lánc, amely a 
                                                 
3 EKÜ (2007): Environmentally compatible bio-energy  potential from European forests. Koppenhága, 
Európai Környezetvédelmi Ügynökség. 
4 Dornburg et al. (2008): Assessment of global bi omass potentials and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy. Bilthoven, MNP. 
HU 8   HU megújulóenergia-irányelv V. me lléklete szerint a 2008-as jellemz ő értékei alapján nem 
teljesíti az 50%-os, illetve  60%-os küszöbérték et, a technológia fejlesztése vagy 
hatásfoknövelés révén 2020-ig képes lesz megfelelni ugyanezeknek a követelményeknek. A feldolgozási láncok ilyen célú továbbfejle sztésével kapcsolatosan 2020-ig felmerül ő 
többletköltség 38–62 millió EUR-ra becsülhet ő. 
Az energiává alakítás hatásf okának növelésére vonatkozó lehet őségek tekintetében 
megállapítható, hogy a hatások várhatóan kedvez őek lesznek, his zen több tüzel őanyagot 
kevesebb biomassza fog kiváltani.  
5.3. Társadalmi hatások 
5.3.1. Háztartások  A háztartásokra a biomasszára vonatkozó fenntarthatósági követelmények nem fognak 
jelentős hatást gyakorolni, mert – a kisfelhasználók ellen őrzésének nehéz volta miatt – az 
ÜHG-kibocsátás-csökkentési köteleze ttségek várhatóan nem fogják őket érinteni.  
5.3.2. Foglalkoztatás 
A foglalkoztatásra gyakorolt hatá sok elhanyagolhatónak tekinthet ők. A fenntarthatósági 
követelmények akkor fejthetnek ki némi hatást a foglalkoztatásra, ha be ruházási döntéseket 
indukálnak (pl. ha n ő a biomasszával összefügg ő szolgáltatások, illet őleg technológiák iránti 
kereslet).  
6.
 A VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az értékelés azt mutatja, hogy a biomassza-el őállítás oldalán a költséghatékonyság 
szempontjából legkedvez őbb megoldást olyan minimumkövetelmények bevezetése jelenti, 
amelyek megakadályozzák a nagyfokú biológiai sokféleséggel rendelkez ő földterületek 
biomassza-el őállításra való igénybevételét és a földhasználat kedvez őtlen változásait. Nagy 
költségeket róna az iparra, ha a fenntartható erd őgazdálkodást illet ően vezetnénk be 
minimumértékeket vagy állapítanánk meg kötelezettségeket.  
Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása te rületén fontos, hogy az esetleges fellépés 
összhangban legyen a megújulóenergia-irá nyelvvel. Ezért egy olyan EU-szint ű harmonizált 
ÜHG-kibocsátás-számítási módszertan alkalmazását ajánljuk, amely a teljes élettartam során 
keletkező kibocsátásokra koncentrál . A piactorzulások megel őzése érdekében – a 
megújulóenergia-irányelvvel összhangban – annak a követelménynek a megállapítását 
ajánljuk, hogy a kibocsátáscsökkentésne k kezdetben 35%-nak, majd a meglév ő üzemek 
esetében 2017-t ől 50%-nak, az újonnan épül ő üzemek esetében pedig 2018-tól 60%-nak kell 
lennie. Nem kellene teljesíteni ezeket a köve telményeket a hulladékok és a feldolgozási 
maradékok tekintetében, melyek általában nagy kibocsátásmérséklést tesznek lehet ővé. 
Az energiává alakítás hatásfokának javítása területén a legtöbb megoldás csak akkor lenne 
eredményes, ha a fosszilis alternatívákra is vonatkozna. Nem t űnik ajánlhatónak csak a 
biomassza különböz ő feldolgozási módjainak hatásfoká t szabályozni, mert ez arra 
ösztönözne, hogy az üzemek inkább több fosszil is energiahordozót alkalmazzanak. A 
legelőnyösebb a C2. lehet őség, amely szerint a tagállamok saját hatáskörben, támogatási 
rendszereik keretei között, a nagy (1 MW-nál nagyobb teljesítmény ű) villamosenergia- és 
hőtermelő egységek körében ösztönöznék a kedvez ő hatásfokú átalakítást.  
HU 9   HU Annak vizsgálata során, hogy ezeket az intézkedéseket kötelez ő érvényű kritériumok vagy a 
tagállamokhoz intézett ajánlások formájában célszer ű-e meghatározni, figyelembe vettük azt a 
körülményt, hogy a biomassza részben az EU-n belülr ől, részben az EU-n kívülr ől származik. 
Az EU-n kívüli import jelenleg a biomassza mintegy 3%-át adja.  
A kötelez ő érvényű kritériumoknak az lenne a hatása, hogy a megújuló energiaforrásokból 
való energiatermelésre vonat kozó cél teljesülésének ellen őrzésekor csak az EU-szint ű 
rendelkezések alapján fenntarthatónak min ősülő biomassza lenne figyelembe vehet ő. A 
Bizottság ajánlása alapján m űködő, önkéntességen alapuló re ndszer ugyanezen cél 
teljesülésének vizsgálata keretében nem tenné lehet ővé a tagállamok számára, hogy 
elutasítsák annak a biomasszának a figyelembevételét, amely nem teljesíti a nemzeti rendszerben el őírt kötelezettségeket. Lehet őségük lenne ugyanakkor a tagállamoknak arra, 
hogy a nemzeti kritériumokat nem teljesít ő biomasszára ne nyújtsanak pénzügyi támogatást.  
7.
 ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A célkitűzések teljesülésének els ődleges mutatója a biomassza-felhasználás növekedése oly 
módon, hogy ez nem eredményezi az erd őállomány jelent ős csökkenését, sem más 
kedvezőtlen környezeti hatásokkal nem jár.  A jelentéstétel és az ellen őrzés rendszereit EU-
szinten az Eurostat m űködteti, e rendszerek azonban az eredmények pontosítása érdekében – 
egyebek mellett nemzeti szinten is – meger ősítésre szorulnak.