C 374/33

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a NextGenerationEU új finanszírozási stratégiájáról

(COM(2021) 250 final)

(2021/C 374/07)

Előadó: Judith VORBACH

Felkérés: Európai Bizottság, 2021.5.31. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” Elfogadás a szekcióülésen: 2021.6.22. Elfogadás a plenáris ülésen: 2021.7.8. Plenáris ülés száma: 562. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 186/0/4

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB üdvözli, hogy valamennyi tagállam befejezte az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat ( 1 ) (a saját forrásokról szóló határozat) nemzeti ratifikálását, és hogy ezért 2021. június 1-jén hatályba lépett az új sajátforrás-határozat, amely lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy megkezdje a forrásbevonást a helyreállítási eszköz számára. Az EGSZB arra kéri az összes érdekelt felet, hogy a pénzösszegek áramlásának elindítása érdekében mielőbb hajtsák végre a következő lépéseket.

1.2. A Next Generation EU (NGEU) bizalomerősítő hatása máris segített stabilizálni az Unió és a tagállamok gazdaságait és a hitelfelvételi költségeket. Az NGEU keretében történő finanszírozás növelni fogja a biztonságos uniós eszközök mennyiségét, és erősíteni fogja az euro nemzetközi szerepét. Az EGSZB megállapítja, hogy az NGEU finanszírozási stratégiája tőkepiaci forrásbevonásra és magánbefektetésre támaszkodik.

1.3. Az NGEU kiadásaival kapcsolatos széles körű vitához képest a finanszírozást technikai kérdésnek tekintik. A jól működő finanszírozási stratégia azonban kulcsfontosságú az NGEU gördülékeny végrehajtásához. A megalapozott finanszírozás, a szilárd kockázatkezelés, az alacsony forrásbevonási költségek és a fenntartható finanszírozás a civil társadalom érdekét szolgálja, amely végső soron a piaci kockázatokat viseli. A forrásbevonásnak és az adósságkezelésnek demokratikus ellenőrzésen, legitimáción és átláthatóságon kell alapulnia.

1.4. Az NGEU finanszírozási szükségletei kifinomult stratégiát tesznek szükségessé annak biztosítása érdekében, hogy az EU határidőre, kedvező piaci feltételek mellett teljesíteni tudja fizetési kötelezettségvállalásait. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak közvetlenül kellene irányítania a finanszírozási stratégiát, és üdvözli, hogy az Európai Bizottság növelte humánerőforrásait ezen a területen. Ennek azonban a nemek szempontjából kiegyensúlyozott módon kell történnie. Ezen túlmenően létre kellene hozni egy tanácsadó testületet, amelyben az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom képviseltetik magukat.

1.5. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU fenntartsa jó hitelképességét és alacsony forrásbevonási költségeit, elkerülve ezzel a hitelfelvevőktől a hitelnyújtók felé történő újraelosztást. Ezenfelül ez – a növekvő gazdasági növekedési rátákkal együtt – meg fogja könnyíteni a visszafizetést is. A hitelképesség mindenekelőtt az EU gazdasági, politikai és társadalmi erejétől fog függeni, és ezt a GMU elmélyítése még jobban megszilárdítaná. A válságokkal mindenesetre számolni kell, ami magában foglalhatja azt is, hogy az EKB akkor is vásárol, ha más már nem hajlandó erre.

1.6. Összességében az új finanszírozási stratégia jelentős része a befektetői kapcsolatokra vonatkozó stratégiával foglalkozik. Az EGSZB üdvözli a forrásbevonási határozatot és a finanszírozási terveket, amelyek elsősorban arra szolgálnak, hogy átláthatóságot biztosítsanak a pénzügyi piacok számára. A nyilvánossággal és annak képviselőivel való kommunikáció azonban soha nem válhat másodlagos jelentőségűvé. Üdvözlendő, hogy az elsődleges kereskedői hálózatban való részvétel egyik előfeltétele többek között az Unió valamely illetékes hatósága általi felügyelet. Mivel elengedhetetlen a vonatkozó szabályoknak való megfelelés, az EGSZB támogatja, hogy adott esetben bevonják az OLAF-ot ebbe a felügyeletbe, és üdvözli, hogy más közigazgatási szervek is kijelölhetők annak ellenőrzésére, hogy az elsődleges kereskedői hálózat tagjai megfelelnek-e a határozatban lefektetett szabályoknak.

1.7. A tőkepiacokon való nagyarányú részvétel különféle kockázatokkal fog járni. Az EGSZB támogatja a stabil kockázatkezelési rendszerek létrehozását és az „NGEU számla” EKB-nál történő vezetését. A stabil kockázatkezeléshez fűződő közérdek miatt a kockázatkezelési igazgatónak a magas szintű kockázati és megfelelési politika kidolgozása során konzultálnia kell az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. Végezetül, az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdettől fogva biztosítsa az NGEU keretében történő forrásbevonás elszámoltathatóságát, átláthatóságát és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és óva int az EU-n kívüli befektetőktől való túlzott forrásbevonástól, ugyanakkor pedig támogatja az új saját források bevezetését.

1.8. Az EGSZB összességében üdvözli az NGEU bővített kockázatmegosztási komponensét, de hangsúlyozza a kockázatcsökkentés fontosságát is, amelynek célja a pénzügyi piaci stabilitás biztosítása és az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme. A civil társadalom érdekeinek kellő figyelembevétele érdekében az EGSZB üdvözli a tervezett „NGEU zöldkötvény-kibocsátási keretet”, és NGEU szociális beruházási kötvények kibocsátásának fontolóra vételét javasolja.

2. A vélemény háttere

2.1. A Next Generation EU (NGEU) vissza nem térítendő támogatások és kölcsönök formájában 806 milliárd EUR-t, vagyis az uniós GDP 5 %-ának megfelelő összeget pumpál az EU gazdaságába. Az Európai Bizottság az ehhez szükséges forrásokat az EU nevében végrehajtott finanszírozási műveletek útján vonja be a nemzetközi tőkepiacokon. Az NGEU-t a tervek szerint ideiglenes eszköz lesz. A forrásbevonásra 2021 közepe és 2026 között kerül sor. Az Európai Bizottság ezen az időszakon belül évente 150–200 milliárd EUR összegű forrást fog bevonni. Az EU által bevont forrásokat vagy közvetlenül a tagállamoknak kell visszafizetniük (a kölcsönök esetében), vagy pedig ennek (a vissza nem térítendő támogatások esetében) az uniós költségvetésen keresztül kell megtörténnie, legkésőbb 2058 decemberéig.

2.2. A Next Generation EU új finanszírozási stratégiájáról szóló közlemény ( 2 ) elfogadásának alapja az (EU) 2020/2053 határozat 5. cikkének (3) bekezdése, amely szerint az Európai Bizottságnak meg kell határoznia a hitelfelvételi műveletek kezeléséhez szükséges szabályokat, továbbá rendszeresen, minden szempontra kiterjedően tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az adósságkezelési stratégiájáról. Annak alapján, hogy az összes tagállam jóváhagyta a saját forrásokról szóló határozatot, az Európai Bizottság a közleményben felvázolt és három határozatban ( 3 ) rögzített finanszírozási stratégiát hajt végre. Az eszközök uniós kötvényeket és uniós kincstárjegyeket foglalnak magukban: az alkalmazott technikák konzorciális ügyletekből és aukciókból állnak. Meg fognak állapítani egy, a forrásbevonás maximális összegét rögzítő éves határozatot, valamint féléves finanszírozási terveket. Az Európai Bizottság bővíteni fogja struktúráit, és létre fog hozni egy páneurópai elsődleges kereskedői hálózatot.

3. Általános megjegyzések

3.1. a Next Generation EU kezdeményezést a megfelelő formában és időben dolgozták ki és fogadták el ”. Az NGEU bizalomerősítő hatásának köszönhetően máris kedvezően hat az EU gazdaságára, és egyes országokban csökkentette a mélyreható válság valószínűségét. Az NGEU hosszú távon várhatóan jelentősen növelni fogja az EU teljesítményét, ami azt jelenti, hogy végső soron valószínűleg az összes tagállam nettó kedvezményezetté válik Az EGSZB kezdettől fogva támogatta az NGEU-t, és többször hangot adott annak, hogy egyetért a létrehozásával ( 4 ) . Az EGSZB a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló véleményében ( 5 ) megerősíti, hogy „”. Az NGEU bizalomerősítő hatásának köszönhetően máris kedvezően hat az EU gazdaságára, és egyes országokban csökkentette a mélyreható válság valószínűségét. Az NGEU hosszú távon várhatóan jelentősen növelni fogja az EU teljesítményét, ami azt jelenti, hogy végső soron valószínűleg az összes tagállam nettó kedvezményezetté válik ( 6 ) . Az EGSZB üdvözli, hogy valamennyi tagállam befejezte a sajátforrás-határozat nemzeti ratifikálását, lehetővé téve a hitelfelvétel megkezdését, és arra kéri az összes érdekelt felet, hogy mielőbb tegyék meg a következő lépéseket, hogy megkezdődhessen a pénzösszegek áramlása.

3.2. Joggal folyik széles körű vita az NGEU forrásainak felhasználásáról és – kisebb mértékben – az új saját forrásokról. Ehhez képest kevesebb figyelmet kap az NGEU finanszírozása, amelyet inkább technikai, semmint politikai kérdésként fognak fel. Ugyanakkor az NGEU-hoz kapcsolódó forrásbevonás döntően növelni fogja az Unió pénzügyi kötelezettségeit, és azt demokratikus ellenőrzés, legitimáció és átláthatóság mellett kell lebonyolítani. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a közérdeket a megbízható és fenntartható finanszírozás, a stabil kockázatkezelés és az alacsony forrásbevonási költségek szolgálják. A vállalt adósságok felelőssége végső soron az európai társadalmat terheli, és a nagyobb forrásbevonási költségek olyan újraelosztási hatásokat eredeztetnének, amelyek révén a hitelfelvevőktől a hitelnyújtókhoz kerülnének át források. Az NGEU gördülékeny végrehajtásához a jól működő finanszírozási stratégia is kulcsfontosságú.

3.3. Az EGSZB megállapítja, hogy a javasolt stratégia a nemzetközi tőkepiacokon keresztül történő finanszírozásra támaszkodik. Nincsenek tőkepufferek, mint az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) esetében, és nincsenek az adósság 2058 utáni továbbgördítésére vonatkozó tervek. Azonban más megközelítések is nyilvános vita tárgyát képezik, így például az EKB által közösen garantált és kibocsátott lejárat nélküli kötvények ( 7 ) . Hosszú távon és különösen a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok állandó közös kibocsátása esetén meg kell vizsgálni annak a lehetőségét, hogy az EKB-ra bízzák azt a szerepet, hogy akkor is hitelez, ha más már nem hajlandó erre.

3.4. Tekintettel az NGEU nagy finanszírozási igényére, összetett és potenciálisan bizonytalan kifizetési programjára és pontosan nem ismert költségvetési kereteire, a piacokon történő forrásbevonás végrehajtásához kifinomult finanszírozási stratégiára van szükség. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió kellő időben teljesíteni tudja fizetési kötelezettségeit, anélkül, hogy hátrányos piaci feltételek mellett kényszerülne forrásbevonásra, előre kell látni a pénzügyi piaci fejleményeket. Ez piaci jártasságot és rugalmasságot igényel annak eldöntéséhez, hogy mikor hajtsák végre a finanszírozási műveleteket, és mely finanszírozási technikákat alkalmazzák, hogy a lehető legalacsonyabb legyen a végrehajtási kockázat és a finanszírozási költség. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak közvetlenül kell irányítania a finanszírozási stratégiát, és nem szabad kiszerveznie azt. Új működési kapacitások létrehozására van szükség, és az Európai Bizottság – igen helyesen – bővíti érintett emberi erőforrásainak és kompetenciáinak körét. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ennek során kövessen a nemek szempontjából kiegyensúlyozott megközelítést.

3.5. Az EGSZB emellett megállapítja, hogy az NGEU finanszírozási stratégiáját az Európai Bizottság felelősségének kiterjesztése kíséri, és üdvözli azt a kötelezettséget, amely szerint az Európai Parlamentet és a Tanácsot az intézményközi megállapodásnak ( 8 ) megfelelően rendszeresen, minden szempontra kiterjedően tájékoztatni kell az adósságkezelési stratégiáról. Az aktualizált éves információk biztosítása 2021 harmadik negyedévétől kezdődik majd meg. Tekintettel az NGEU megbízható finanszírozásához fűződő erős közérdekre, ez minimális szintű bevonásnak tűnik. Az EGSZB egy NGEU finanszírozásával foglalkozó tanácsadó testület létrehozását javasolja. Az NGEU kockázati és megfelelési bizottsága tagjainak félévente össze kell ülniük az Európai Parlament, a Tanács, a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom pénzügyi piaci kérdések területén illetékes kiválasztott képviselőivel.

3.6. Az Unió jó hitelminősítésének és stabil kilátásainak köszönhetően az Európai Bizottság előnyös pénzügyi felvételek mellett tud majd hitelt felvenni, és ennek hasznát tovább fogja adni a tagállamoknak. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a teljes finanszírozási időszakban fenntartsák az alacsony forrásbevonási költségeket. Az előrejelzett megnövelt gazdasági növekedési rátákkal együtt ez jelentősen meg fogja könnyíteni a visszafizetést. Az EU hitelképessége mindenekelőtt gazdasági, politikai és társadalmi erejétől fog függeni, és ezt a GMU elmélyülése meg fogja szilárdítani. Negatív tényezőként hatnak ugyanakkor a centrifugális erők és a tagállamok közötti tartós konfliktusok, amelyek valószínűleg gyengíteni fogják a hitelképességet, miközben a garanciák egyes tagállamok költségére történő hatálybalépése ( 9 ) súlyos politikai súrlódásokhoz vezethet ( 10 ) . Ezenfelül számolni kell a gazdasági jellegű, illetve a pénzügyi piaci, egészségügyi vagy bármilyen egyéb válságokkal is. A finanszírozási stratégiát ezért mindenképpen a lehető legreziliensebb és fenntarthatóbb alapra kell építeni, ami magában foglalhatja azt is, hogy az EKB akkor is vásárol, ha más már nem hajlandó erre.

3.7. Bár az NGEU finanszírozási tevékenységei már elkezdődtek, az új saját források bevezetésének időzítése sokkal kevésbé konkrét. Az Európai Bizottság 2021 közepéig új, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmuson, a kibocsátáskereskedelmi rendszeren és egy digitális adón alapuló saját forrásokra tesz majd javaslatot. 2024-ben további javaslatok születhetnek, amelyek egy pénzügyi tranzakciós adót vagy a vállalati szektorhoz kapcsolódó pénzügyi hozzájárulást foglalhatnak magukban. A 2028. január előtt esetlegesen rendelkezésre álló új saját forrásokat a visszafizetés korábbi megkezdésére fogják fordítani. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy hozza előre a 2024-re ütemezett javaslatokat, és az új saját források gyors bevezetését támogatja. Ezek megfelelő végrehajtásuk esetén nemcsak kompenzációként szolgálnának, ha az adókat az adóverseny miatt nemzeti szinten nem lehet eredményesen érvényesíteni, hanem hozzájárulnának a tisztességes visszafizetési programhoz is, és segítenének az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Ez segítene annak elkerülésében is, hogy növelni kelljen a nemzeti hozzájárulásokat, vagy csökkenteni kelljen az uniós költségvetésből származó kiadásokat.

3.8. A NGEU keretében végrehajtandó körülbelül 800 milliárd EUR összegű forrásbevonás mintegy 2 billió EUR-ra fogja növelni az euróban denominált biztonságos eszközök mennyiségét, a SURE eszközzel ( 11 ) és az ESM/PFER és az EBB útján a világjárvány előtt kibocsátott másik 800 milliárd EUR összegű eszközzel ( 12 ) együtt. A 30 éves időtávig valamennyi lejáratot lefedő, biztonságos európai eszközök mennyiségének növelése új biztonságos eszközöket fog biztosítani a befektetéshez, segíteni fog a bankoknak állampapír-állományaik diverzifikálásában, növelni fogja az euróövezet vonzerejét, és erősíteni fogja az euro nemzetközi szerepét. Ezenfelül az NGEU bizalmat növelő hatása egyúttal várhatóan csökkenteni fogja a kormányok és a magánszektor hitelfelvételi költségeit, különösen az euróövezet azon országaiban, amelyekben Németországhoz képest nagy az árkülönbözet. Az NGEU keretében végzett hitelezés emellett választási lehetőséget nyújt a tagállamok számára a nemzeti kötvénykibocsátásokat érintő piaci turbulenciák esetén. Az EGSZB üdvözli a kockázatmegosztási komponens növelését, de hangsúlyozza a megalapozott pénzügyi piaci szabályozás és a felügyeleti konvergencia biztosítása révén történő kockázatcsökkentés fontosságát is.

4. Részletes megjegyzések

4.1. Az EGSZB üdvözli, hogy az éves forrásbevonási kerethatározat felső határokat fog megszabni például a hosszú távú és a rövid távú finanszírozás tekintetében, és hogy a forrásbevonásra féléves finanszírozási tervek alapján kerül majd sor. Ezek célja nyilvánvalóan az átláthatóság biztosítása a piacok számára, mivel biztosítják, hogy a kibocsátások kiszámíthatók legyenek a befektetők számára, és megkönnyítik a más kibocsátókkal való koordinációt, ugyanakkor pedig tájékozódási alapként is szolgálnak az Európai Parlament és a Tanács számára. Az EGSZB teljes mértékben tisztában van a befektetők/kibocsátók közötti kapcsolatok fontosságával, de hangsúlyozza, hogy a nyilvánossággal és képviselőivel folytatott kommunikáció sohasem csúszhat második helyre, és gondosan védeni kell az Unió pénzügyi érdekeit.

4.2. Folyamatos likviditástervezéssel biztosítható, hogy a készpénztartalékok elegendők legyenek a likviditási hiányok elkerüléséhez, ugyanakkor ne járjanak szükségtelenül magas készpénzegyenlegekkel. Tekintve, hogy a tőkepiacok felvevőkapacitása véges, és hogy a likviditási hiányok az NGEU végrehajtásának megszakadásához vezetnének, az EGSZB kéri, hogy a túlzott költségminimalizálás helyett kapjanak elsőbbséget a megbízható tőkepufferek, és kifejezetten támogatja, hogy a prudenciális készpénztartalékokat az EKB-nál vezetett, külön számlán tartsák, megelőzve ezzel, hogy e tartalékok partnerkockázatnak legyenek kitéve.

4.3. Az elsődleges kereskedői hálózathoz való tartozás feljogosítja a pénzügyi intézményeket arra, hogy aukciókon vegyenek részt, és magában foglalja a piaci likviditás előmozdítását és az Európai Bizottság tisztességes tanácsadással és piaci információkkal való ellátását, ugyanakkor pedig vásárlási és beszámolási kötelezettségekkel jár együtt. Az EGSZB üdvözli azokat a követelményeket, amelyek szerint a pályázóknak már az uniós elsődleges kereskedői hálózat aktív tagjának kell lenniük, és hogy valamely illetékes uniós hatóság felügyelete alatt kell állniuk. Az elsődleges kereskedők kulcsszerepet fognak játszani az NGEU finanszírozásában, és bármilyen gondatlanság vagy kötelezettségszegés magasabb forrásbevonási költségekhez vezethetne. Ezenkívül a partnerkockázatokat, valamint az elsődleges kereskedők piaci erejét és rendszerszintű jelentőségét is figyelembe kell venni.

4.3.1. Mivel az elsődleges kereskedői hálózat tagjainak jelentős felelősségi köreik vannak, mindenképpen meg kell felelniük a vonatkozó szabályoknak. A határozatban ( 13 ) meghatározott szabályoknak való megfelelés felügyelete nagymértékben maguknak az elsődleges kereskedőknek a beszámolási kötelezettségein múlik. Továbbá az EGSZB támogatja az OLAF lehetséges részvételét a felügyeletben, és üdvözli, hogy az Európai Bizottságon túlmenően más közigazgatási szervek is kinevezhetők harmadik félként, hogy ellenőrzéseket folytassanak le az elsődleges kereskedői hálózat tagjainak a határozatnak való megfeleléséről való meggyőződés érdekében.

4.3.2. Az Európai Bizottság ki fog dolgozni egy módszert annak meghatározására is, hogy mely elsődleges kereskedők vehetnek részt konzorciális ügyletekben, akiket az egyes ügyletekhez kijelölnek. A különösen aktív tagoknak jogosultságot kell kapniuk arra, hogy fő szervezőként vagy társszervezőként vegyenek részt a konzorciális ügyletekben, és ezért díjazásban kell részesülniük. E csoportnak az árjegyzésben is részt kell vennie, népszerűsítenie kell a kibocsátásokat a befektetők körében, és további tisztességes tanácsadással és piaci információkkal kell ellátnia az Európai Bizottságot. Az EGSZB tudomásul veszi a pénzügyi intézmények kulcsfontosságú szerepét a finanszírozási tevékenységekben, és felhívja a figyelmet a lehetséges összeférhetetlenségekre, különösen a tanácsadói szereppel összefüggésben. Mindenesetre nagyon örvendetes, hogy a közigazgatási szerveknél magas szintű pénzügyi képességeket és információkat biztosítanak.

4.4. A tőkepiacokon való nagyarányú részvétel számos különféle kockázattal fog járni, amelyeket végső soron az európai civil társadalomnak kell viselnie. Az EGSZB maradéktalanul egyetért az Európai Bizottságnak azzal a kijelentésével, amely szerint „ [a] műveletek példátlan volumenére és a finanszírozási stratégia szükséges precizitására tekintettel rendkívül fontos, hogy az NGEU műveletei szilárd és független kockázatkezelési és megfelelési keret hatálya alá tartozzanak ”. Valóban biztosítani kell, hogy az NGEU műveleteit a legmagasabb szintű feddhetetlenség, tisztességesség mellett és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően bonyolítsák le. Az EGSZB támogatja a stabil irányítási és kockázatkezelési rendszerek létrehozását, beleértve az NGEU összes pénzügyi műveletének megalapozott és független felügyeletét biztosító elveket és struktúrákat is.

4.4.1. E rendszerben központi szerepet fog betölteni a kockázatkezelési igazgató, aki teljes önállósággal fog rendelkezni feladatainak ellátása során, és többek között a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatójának és a biztosi testület költségvetésért felelős tagjának fog beszámolni. A kockázatkezelési igazgató felel majd a magas szintű kockázati és megfelelési politika kidolgozásáért, és biztosítja, hogy az NGEU összes művelete megfeleljen annak; az igazgatót a megfelelési tisztviselő és a kockázati és megfelelési bizottság fogja támogatni. A szilárd kockázatkezelés fontossága és a társuló közérdek miatt fontolóra kell venni, hogy a kockázatkezelési igazgatónak ne kelljen-e konzultálnia az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal a magas szintű kockázati és megfelelési politika kidolgozása során.

4.4.2. Nem tisztázott néhány kérdés a forrásbevonási tevékenységek kezdetekor történő kockázatkezeléssel kapcsolatban, különösen a kockázatkezelési igazgató kinevezése előtti időszakban és a magas szintű kockázati és megfelelési politika kidolgozására előirányzott három hónapos időszak alatt. A kölcsönök és a mögöttes finanszírozási eszközök lejáratai közötti összhang hiányának ellensúlyozása érdekében, különösen 2021-ben, az Európai Bizottság különféle pénzügyi piaci eszközöket, így például swapügyleteket és esetleg kereskedelmi értékpapírokat fog alkalmazni, amelyek különösen kockázatosak. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdettől fogva biztosítsa az NGEU keretében történő forrásbevonás elszámoltathatóságát, átláthatóságát és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást.

4.5. A diverzifikált finanszírozási stratégia megfelelő irányításához nyilvánvalóan részletesen kidolgozott és mindenre kiterjedő számviteli rendszerre van szükség. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság back-office és számviteli funkcióinak megerősítését. A kipróbált és bevált számviteli szoftver alkalmazásának természetesen alapnak kell lennie. Az EGSZB nyugtázza az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének fontos szerepét, aki felelős valamennyi NGEU-művelet megfelelő elszámolásáért és az EKB-nál vezetett „NGEU-számla” megnyitásáért.

4.6. Az EGSZB elismeri, hogy az új finanszírozási stratégia jelentős része egy befektetői kapcsolatokra vonatkozó stratégia és a kapcsolódó eszközök kidolgozása. Az egyik elem egy uniós finanszírozási hírlevél közzététele lesz, amely lehetővé fogja tenni az Európai Bizottság számára, hogy rendszeresen és átlátható módon tájékoztassa a befektetői közösséget. A befektetők aktív, globális szintű elérése érdekében az Európai Bizottság célirányos kampánykörutakat is fog tartani. Az EGSZB azonban óva int az EU-n kívüli befektetőktől való túlzott forrásbevonástól, amely – különösen válság idején – növekvő kockázatokkal járhat együtt; ilyen lehet például a hitelnyújtási tevékenységek hirtelen leállása.

4.7. Az Európai Bizottság arra fog törekedni, hogy az NGEU forrásainak 30 %-át zöld kötvények kibocsátásával vonja be, ami összesen 250 milliárd EUR összegű zöldkötvény-kibocsátást is jelenthet, amelynek révén az EU a világ egyik legnagyobb zöldkötvény-kibocsátójává válik, megerősítve a fenntartható finanszírozással kapcsolatos politikáját és piacvezető szerepét. Az EGSZB üdvözli a tervezett „NGEU zöldkötvény-kibocsátási keretet”, amely a tagállamok azon kötelezettségére épül, amely szerint biztosítaniuk kell, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott kiadások 37 %-át az éghajlatváltozás kezelésére fordítsák. Ezenfelül a szociális beruházási kötvények kibocsátását is fokozni kell az NGEU-n belül, és annak ki kell egészítenie a SURE-ra szánt 100 milliárd EUR összeget. Ahhoz, hogy az uniós országok a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből támogatást kaphassanak, többek között az inkluzív növekedés és a társadalmi kohézió szakpolitikai területén is projekteket kell felmutatniuk – ez jelenti a szociális beruházási kötvények kibocsátási kerete kidolgozásának alapját. Ily módon a civil társadalom érdekeit teljes mértékben figyelembe lehetne venni a finanszírozási stratégiában.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14-én.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

(2) COM(2021) 250 final.

(3) C(2021) 2500 final (HL L 131., 2021.4.16., 170. o.), C(2021) 2501 final, C(2021) 2502 final.

(4) HL C 364., 2020.10.28., 124. o.

(5) HL C 155., 2021.4.30., 45. o.

(6) The nonsense of Next Generation EU net balance calculations (Bruegel).

(7) Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB.

(8) Intézményközi Megállapodás (2020. december 16.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között.

(9) A sajátforrás-határozat elfogadása miatt.

(10) Lásd: (EU) 2020/2053 határozat, 9. cikk, (5) bekezdés.

(11) A szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz.

(12) Klaus Regling, Webinar – Deepening EMU and the role of ESM, 2021.5.5.

(13) C(2021) 2500 final.