[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.3.2007

COM(2007) 129 végleges

2007/0051 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a húsra és állatállományra vonatkozó statisztikákról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

120 | A javaslat indokolása és célkitűzései A hús- és állatállomány-statisztikák elengedhetetlenek az EU-piacok irányításához. A hatályos jogszabályok annyira összetetté váltak, hogy vertikális és horizontális átdolgozásukat is előirányozták, de nem ez tűnt a jobb jogalkotás leghatékonyabb módjának. Emellett alapvető fontosságúnak tekintették, hogy a húsállományra vonatkozó statisztika a sertés-, marha-, juh- és kecskehúson kívül a baromfihúsra is kiterjedjen. Általános háttér Ez a javaslat összhangban van a jobb jogalkotásra, az egyszerűsítésre és a válaszadói teher csökkentésére irányuló célkitűzésekkel. |

130 | Hatályos rendelkezések A javaslat célja a hatályban lévő rendelkezések egyszerűsítése, és azoknak az Európai Unió új igényeihez való hozzáigazítása. Az alábbi hatályos jogszabályokat ezért hatályon kívül kell helyezni: a sertéstenyésztésre vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/23/EGK tanácsi irányelv, a szarvasmarha-tenyésztéssel kapcsolatos statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/24/EGK tanácsi irányelv, valamint a juh- és kecskeállományra vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/25/EGK tanácsi irányelv. |

140 | Összhang az Európai Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az e javaslatban szereplő statisztikák alapvető fontosságúak a közös agrárpolitika megvalósítása és értékelése szempontjából. A javasolt rendelet megfelel a 2006. november 14-i „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata”[1] című, valamint „A közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről”[2] című közleményben említett, a Bizottság által a jogszabályok egyszerűsítésére és a jobb szabályozásra irányulóan kitűzött új politikai megközelítésnek. A javasolt rendelet a 2007. január 24-i, „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban”[3] című közlemény III. mellékletében meghatározott gyorsított eljárással megindítandó intézkedések egyike. |

AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A javaslatot megvitatták az adattermelőkkel (a nemzeti statisztikai intézetek képviselői), valamint egyes munkacsoportok és az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság keretében a Bizottság szolgálataival (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság). |

212 | A válaszok összegzése és figyelembevételük módja E javaslat a valamennyi érdekelt fél közötti intenzív tárgyalások eredményeként jött létre. |

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Vonatkozó szakvélemények Az Eurostat Főigazgatóság „Állati termék statisztikák” elnevezésű munkacsoportjának ülésein részt vevő nemzeti képviselők olyan szakértők voltak, akik ismerik a hatályos jogszabályokat és az állati termékekre vonatkozó statisztikák gyűjtésének és összeállításának nemzeti rendszereit. Az üléseken részt vevő bizottsági tisztviselők között voltak politikai elemzéssel foglalkozó szakemberek is. |

223 | A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők A szakértők a nemzeti statisztikai hivatalokból és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságtól érkeztek. Az Agrárstatisztikai Állandó Bizottságot és annak „Állati termék statisztikák” elnevezésű munkacsoportját nagy mértékben bevonták a munkába és a konzultációba. |

2249 | A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása A beérkezett válaszok igen pozitívak és támogatóak volt. Nem tettek említést visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan komoly kockázat meglétéről. |

225 | Mivel a jelenlegi javaslat a hatályos jogszabályok jelentős egyszerűsítését jelenti, nem állapítottak meg kockázatokat. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása Az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság és a munkacsoport üléseinek munkadokumentumai és jegyzőkönyvei megtalálhatók a CIRCA-honlapon. |

230 | Hatásvizsgálat E javaslat a hatályos joganyag egyszerűsítése. Tájékoztató kampányt és pénzügyi ösztönzőt nem tartottak megfelelőnek. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

310 | A javasolt intézkedés összefoglalása A rendelet célja, hogy az EU-tagállamok statisztikákat készítsenek az állatállományról (a sertésekről és a szarvasmarhákról évente kétszer, a juhokról és a kecskékről évente egyszer), havi vágási statisztikákat állítsanak össze (a sertések, szarvasmarhák, juhok, kecskék és baromfi száma és hasított súlya), valamint előrejelzéseket készítsenek a hústermelésről (sertés-, marha-, juh- és kecskehús). Jogalap A közösségi statisztikák jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 285. cikke. A Tanács az együttdöntési eljárásnak megfelelően intézkedéseket fogadhat el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. Ez a cikk a közösségi statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmaz meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. |

320 | A szubszidiaritás elve |

A javaslat célkitűzéseit − nevezetesen közös jogi keret létrehozását az állatállományra és hústermelésre vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállítására − nemzeti szinten nem lehet kielégítően megvalósítani. A célkitűzések közösségi jogi aktus alapján jobban megvalósíthatóak a Közösség szintjén, hiszen kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk közösségi szintű szükséges harmonizációját összehangolni, míg az adatgyűjtést, illetve az állatállományra és hústermelésre vonatkozó összehasonlítható statisztikák összeállítását a tagállamok is el tudják végezni. A Közösség ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. |

Az arányosság elve A javaslat a következő okokból tesz eleget az arányosság elvének. Az arányosság elvével összhangban ez a rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl azon. Nem írja elő a tagállamok számára az adatgyűjtési mechanizmusokat, csupán a továbbítandó adatokat határozza meg a harmonizált struktúra és ütemezés biztosítása érdekében. A tagállamokat nem kötelezi semmiféle változtatásra a hústermelésre és állatállományra vonatkozó statisztika előállításával kapcsolatos adminisztratív rendszereikben. E rendeletben az adatgyűjtéssel kapcsolatos egyetlen új javasolt elem a baromfira vonatkozik, amikről EU-szinten becsületbeli megállapodás alapján már gyűjtenek adatokat. |

332 | Az a követelmény, hogy felmérési eredmények helyett statisztikákat bocsássanak rendelkezésre, néhány adat továbbításának csökkentett gyakorisága, valamint a felméréseken kívüli (pl. közigazgatási) források szélesebb körű használata csökkenthetné a nemzeti hatóságok pénzügyi és adminisztratív terheit. |

A jogi eszközök megválasztása |

Javasolt eszköz: rendelet. Más eszköz a következő okok miatt nem felel meg. A megfelelő eszköz kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információszükséglet miatt a közösségi statisztikák abba az irányba mutatnak, hogy alapjogszabályként irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet előnyt élvez, mivel a Közösség egészének vonatkozásában állapítja meg ugyanazt a szabályt és nem hagy teret a tagállamok számára, hogy azt csupán részleteiben vagy szelektíven alkalmazzák. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésre. Ezzel ellentétben az irányelvek, amelyek célja a nemzeti jogszabályok összehangolása, célkitűzéseiket tekintve kötelezők a tagállamokra nézve, ugyanakkor a nemzeti hatóságoknak lehetőségük nyílik a célkitűzés megvalósításához alkalmazott forma és módszerek kiválasztására. Az irányelveket emellett át kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más olyan statisztikai jogi aktusokkal is, amelyeket 1997 óta fogadtak el. |

A KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

510 | Jogszabályok egyszerűsítése |

511 | A javaslat a jogszabályok, a hatóságokra (EU- vagy nemzeti szintű) vonatkozó közigazgatási eljárások, és a magánfelekre vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítését írja elő. |

513 | Az adatok régiók és az állomány mérete szerinti kevésbé részletes lebontása, a sertésfelmérések csökkentett gyakorisága, a bizonyos küszöbérték alatti állatállománnyal rendelkező tagállamok számára biztosított mentességek, valamint az adattovábbításra vonatkozó harmonizált határidők egyszerűsíteni fogják az uniós és a nemzeti hatóságok munkafolyamatát. |

514 | A felmérések helyett a közigazgatási források használata csökkenteni fogja a válaszadók terheit. |

515 | A javaslat része a Bizottság 2007/ESTAT/002 referenciaszámú munka- és jogalkotási programjának. |

520 | A hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezéséhez vezet. |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre is. |

1. .

2007/0051 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a húsra és állatállományra vonatkozó statisztikákról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban[5],

mivel:

(1) A sertéstenyésztésre vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-ei 93/23/EGK tanácsi irányelvet[6], a szarvasmarha-tenyésztéssel kapcsolatos statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-ei 93/24/EGK tanácsi irányelvet[7], valamint a juh- és kecskeállományra vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-ei 93/25/EGK tanácsi irányelvet[8] többször is módosították. Mivel most további módosításokra és egyszerűsítésekre van szükség, ezeket a jogszabályokat fel kell váltani az egyértelműség kedvéért a Bizottság által a jogszabályok egyszerűsítésére és a jobb szabályozásra irányulóan kitűzött új politikai megközelítésnek megfelelően.

(2) A közös agrárpolitika – különösen a sertés-, marha-, borjú-, juh-, kecske- és baromfihús piaca tekintetében – megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak rendszeres adatokra van szüksége az állatállomány és a sertés-, marha-, borjú-, juh-, kecske- és baromfihús-termelés alakulásáról.

(3) A mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó, 1988. és 1997. évek közötti közösségi felmérések szervezéséről szóló, 1988. február 29-i 571/88/EGK tanácsi rendelet[9] rendelkezik a mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó, 2007-ig tartó közösségi felmérés programjáról.

(4) A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[10] összhangban a Bizottságnak továbbított, területi egységekre lebontott valamennyi tagállami statisztikának a NUTS-osztályozást kell használnia. Következésképpen az összehasonlítható regionális statisztikák létrehozása érdekében a területi egységeket a NUTS-osztályozással összhangban kell meghatározni.

(5) A rendelet végrehajtásának elősegítése érdekében a tagállamok és a Bizottság között szoros együttműködésre van szükség, ami különösen a 72/279/EGK tanácsi határozattal[11] létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság keretében valósítható meg.

(6) Az ebben a rendeletben a statisztikák előállítására vonatkozóan megállapított intézkedések szükségesek a Közösség tevékenységeinek megvalósításához. Mivel a javasolt fellépés célkitűzését − nevezetesen közös jogi keret létrehozását a tagállamok hús- és állatállományára vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállításához − nemzeti szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, viszont közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(7) A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet[12] képezi e rendelet rendelkezéseinek hivatkozási alapját. A rendelet különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést.

(8) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[13] összhangban kell elfogadni.

(9) A Bizottságot különösen azzal a hatáskörrel kell felruházni, hogy meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján elfogadja a minőségi jelentések tartalmát és kiigazítja a mellékleteket. Mivel ezek általános hatályú intézkedések, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását vagy a rendelet új, nem alapvető elemek beillesztésével történő kiegészítését szolgálják, ezeket az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(10) Konzultáltak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottsággal,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet tárgya

E rendelet célja közös jogi keret létrehozása az állatállományra és hústermelésre vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállításához, amelyek az alábbiakra terjednek ki:

- statisztika a sertés-, szarvasmarha-, juh- és kecskeállományról;

- vágási statisztika sertésekről, szarvasmarhákról, juhokról, kecskékről és baromfiról;

- a sertés-, marha- ,juh- és kecskehús-termelés előrejelzése.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a rendelet I. mellékletében szereplő forgalom-meghatározásokat kell alkalmazni.

I. SZAKASZ

3. CIKK

Lefedettség

2. A tagállamok statisztikákat állítanak össze a területükön található mezőgazdasági üzemekben tartott sertések, szarvasmarhák juhok és kecskék számáról.

3. A tagállamok által végzett mintavételes felméréseknek annyi mezőgazdasági üzemre kell kiterjedniük, amennyi elegendő a mezőgazdasági üzemszerkezet legutóbbi felmérése alapján meghatározott állatállomány legalább 95%-ának számbavételéhez.

4. cikk

A felmérés gyakorisága és a referencia-időszak

4. A sertésállományra vonatkozó statisztikákat évente kétszer kell elkészíteni, egyszer egy májusi vagy júniusi, egyszer pedig egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan. Azon tagállamok, amelyek sertésállománya 3 millió egyednél kevesebb sertésből áll, összeállíthatják e statisztikákat évente egyszer is, egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan.

5. A szarvasmarha-állományra vonatkozó statisztikákat évente kétszer kell elkészíteni, egyszer egy májusi vagy júniusi, egyszer pedig egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan. Azon tagállamok, amelyek szarvasmarha-állománya 1,5 millió egyednél kevesebb szarvasmarhából áll, összeállíthatják e statisztikákat évente egyszer is, egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan.

6. A juhállományra vonatkozó statisztikákat évente egyszer kell elkészíteniük egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan azon tagállamoknak, amelyek juhállománya meghaladja az 500 000 egyedet.

7. A kecskeállományra vonatkozó statisztikákat évente egyszer kell elkészíteniük egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan azon tagállamoknak, amelyek kecskeállománya meghaladja az 500 000 egyedet.

5. cikk

Kategóriák

Az állatállományról készített statisztikákat az e rendelet II. mellékletben megállapított kategóriák alkalmazásával kell összeállítani.

6. cikk

Pontossági követelmények

8. A mintavételes felmérést végző tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a nemzeti felmérés megállapított eredményei megfeleljenek az e rendelet III. mellékletében meghatározott pontossági követelményeknek.

9. A Bizottság kellően indokolt esetekben engedélyezheti a tagállamoknak, hogy a felmérésektől eltérő forrásokat használjanak.

10. Amennyiben a tagállamok a felmérésektől eltérő forrásokat használnak, biztosítaniuk kell, hogy a pontosság ne legyen a felmérésekre vonatkozóan előírt követelményeknél rosszabb.

7. cikk

Adattovábbítási határidők

11. A tagállamok az alábbi időpontok előtt továbbítják a Bizottságnak az állatállományra vonatkozó ideiglenes statisztikákat:

12. - a május-júniusi statisztikák esetében ugyanazon év szeptember 15.;

13. - a november-decemberi statisztikák esetében a következő év február 15.

14. A tagállamok az alábbi időpontok előtt továbbítják a Bizottságnak az állatállományra vonatkozó végleges statisztikákat:

15. - a május-júniusi statisztikák esetében ugyanazon év október 15.;

16. - a november-decemberi statisztikák esetében a következő év április 1..

8. cikk

Regionális statisztikák

A november-decemberi statisztikákat az 1059/2003/EK rendeletben meghatározott NUTS 2 területi egységek szerinti bontásban kell elkészíteni. Ettől eltérően Németország és az Egyesült Királyság NUTS 1 területi egységek szerinti lebontásban is összeállíthatja a statisztikákat.

II. SZAKASZ

VÁGÁSI STATISZTIKÁK

9. CIKK

Lefedettség

A tagállamok statisztikákat készítenek a területükön található vágóhidakon levágott azon sertések, szarvasmarhák, juhok, kecskék és baromfi számáról és hasított súlyáról, amelyek húsát emberi fogyasztásra alkalmasnak minősítették. Emellett becsléseket készítenek a vágóhídon kívüli vágásokról is annak érdekében, hogy a statisztikák tartalmazzák a területükön levágott összes sertést, szarvasmarhát, juhot, kecskét és baromfit.

10. cikk

A felmérés gyakorisága és a referencia-időszak

17. A tagállamok havonta készítenek statisztikákat a vágóhídon végzett vágásokról. A referencia-időszak a naptári hónap.

18. A tagállamok évente készítenek statisztikákat a vágóhídon kívüli vágásokról. A referencia-időszak a naptári év.

11. cikk

Kategóriák

A vágási statisztikákat az e rendelet IV. mellékletben megállapított kategóriák alkalmazásával kell összeállítani.

12. cikk

Adattovábbítási határidők

A tagállamok a referencia-időszakot követő 60 napon belül továbbítják a Bizottságnak a vágási statisztikákat.

III. SZAKASZ

A HÚSTERMELÉSRE VONATKOZÓ ELŐREJELZÉSEK

13. CIKK

Lefedettség

A tagállamok az I. és II. szakaszban említett statisztikák, valamint más rendelkezésre álló információk alapján előrejelzéseket készítenek a hústermelésről a sertés-, szarvasmarha-, juh- és kecskeállomány vonatkozásában. A bruttó hazai termelésként kifejezett termelési mutató az összes levágott sertés, szarvasmarha, juh és kecske számából, valamint ezen fajok élő egyedeinek a Közösségbe, illetve az onnan kifelé irányuló kereskedelme egyenlegéből tevődik össze.

14. cikk

A felmérés gyakorisága és a referencia-időszak

19. Minden tagállam évente kétszer készít előrejelzéseket a sertésekre és a szarvasmarhákra vonatkozóan.

20. Az 500 000 egyedet meghaladó juhállománnyal rendelkező tagállamok évente egyszer készítenek előrejelzéseket a juhokra vonatkozóan.

21. Az 500 000 egyedet meghaladó kecskeállománnyal rendelkező tagállamok évente egyszer készítenek előrejelzéseket a kecskékre vonatkozóan.

22. Az előrejelzések a sertések esetében négy negyedévre, a szarvasmarhák esetében három félévre, a juhok és a kecskék esetében pedig két félévre vonatkoznak.

15. cikk

Kategóriák

Az előrejelzéseket az e rendelet V. mellékletben megállapított kategóriák alkalmazásával kell összeállítani.

16. cikk

Adattovábbítási határidők

A tagállamok az alábbi időpontok előtt továbbítják a Bizottságnak a hústermelésre vonatkozó előrejelzéseket:

- február 15. az alábbi előrejelzések esetében: a januártól az adott év negyedik negyedévének végéig tartó előrejelzés a sertések esetében, a következő év első félévének végéig tartó előrejelzés a szarvasmarhák esetében és az adott év második félévének végéig tartó előrejelzés juhok és kecskék esetében;

- szeptember 15. az alábbi előrejelzések esetében: a júliustól az adott év második negyedévének végéig tartó előrejelzés sertések esetében és a következő év második félévének végéig tartó előrejelzés szarvasmarhák esetében.

IV. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Jelentések

23. A tagállamok minden olyan módszertani vagy egyéb változásról tájékoztatják a Bizottságot, amely jelentős mértékben befolyásolhatja a statisztikákat. Ez a tájékoztatás az adott változás hatálybalépését követő három hónapon belül megtörténik.

24. A tagállamok háromévente, és első alkalommal tizenkét hónappal e rendelet elfogadását követően benyújtják a Bizottsághoz az állatállományra, vágásra és a hústermelés előrejelzésére vonatkozó statisztikákról szóló minőségjelentéseket. A minőségjelentések tartalmát a Bizottság a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg.

25. Tekintetbe kell venni azt az elvet is, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk.

18. cikk

Végrehajtási intézkedések

26. Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani:

27. a tagállamok által benyújtandó minőségjelentések tartalmának meghatározása (17. cikk (2) bekezdése));

28. a mellékletek módosítása.

29. Tekintetbe kell venni azt az elvet is, amely szerint a naprakész statisztikák előnyeinek meg kell haladniuk az azzal járó költségeket, illetve azt az elvet, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk.

19. cikk

Bizottsági eljárás

30. A Bizottságot a 72/279/EGK tanácsi határozat 1. cikkével létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság segíti.

31. Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is.

20. cikk

Hatályon kívül helyezés

32. A 93/23/EGK, a 93/24/EGK és a 93/25/EGK tanácsi irányelv hatályát veszti.

33. A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozást erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, .[…]-án/-én

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

I. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

34. „ mezőgazdasági üzem ” az 571/88/EGK tanácsi rendeletben meghatározottak szerint;

35. „ mintavételes felmérés ” az 571/88/EGK tanácsi rendeletben meghatározottak szerint;

36. a „ sertés ” a Sus fajhoz tartozó háziállat;

37. a „ szarvasmarha ” a Bos taurus , Bubalus bubalus és Beefalo fajhoz tartozó háziállat;

38. szarvasmarhafélék kategóriái:

II. melléklet | IV. és V. melléklet |

Borjú | 300 kg élősúly alatti, maradó fogazattal még nem rendelkező szarvasmarha. |

Vágásra szánt borjú | Egy évesnél fiatalabb, borjúkori levágásra szánt szarvasmarha. |

Bika | Heréletlen hím szarvasmarha, amely nem tartozik a borjú kategóriába |

Ökör | Herélt hím szarvasmarha, amely nem tartozik a borjú kategóriába |

Üsző | Két évnél idősebb nőstény szarvasmarha, amely még nem borjazott | Nőstény szarvasmarha, amely még nem borjazott és nem tartozik a borjakhoz |

Vágásra szánt üsző | Hústermelésre tenyésztett üsző. |

Egyéb üsző | Tenyésztésre, és tejelő vagy más tehén helyettesítésére szánt üsző |

Tehén | Nőstény szarvasmarha, amely már borjazott (beleértve a két évnél fiatalabb egyedeket is) | Nőstény szarvasmarha, amely már borjazott |

Tejelő tehén | Kizárólag vagy főként emberi fogyasztásra, és/vagy tejtermékekké történő feldolgozásra szánt tej termelése céljából tartott tehén, beleértve a vágásra szánt tehenet is (függetlenül attól, hogy legutolsó laktációs időszaka és a levágás közötti időszakban hizlalják-e, vagy sem) |

Egyéb tehén | Tejelő tehénen kívüli tehenek, adott esetben beleértve az igástehenet is |

39. a „ juh ” az Ovis fajhoz tartozó háziállat;

40. a juhok kategóriái:

Anyajuh és fedeztetett jerke : a juhfélék már legalább egyszer ellett nősténye, valamint az a jerke, amelyet első alkalommal fedeztettek.

Tejhasznú anyajuh: olyan anyajuh, amelyet kizárólag, vagy főként emberi fogyasztásra és/vagy tejtermékekké történő feldolgozásra szánt tej termelésére tartanak. Ide tartozik a vágásra szánt tejhasznú juh is (függetlenül attól, hogy legutolsó laktációs időszaka és a levágás közötti időszakban hizlalják-e, vagy sem).

Egyéb anyajuh: a tejhasznú juhon kívüli egyéb juh.

Bárány: 12 hónapnál fiatalabb hím vagy nőstény juh.

41. a „ kecske ” a Capra fajhoz tartozó háziállat;

42. a „ baromfi ” többek között a Gallus domesticus (tyúk), a Meleagris (pulyka), az Anas (kacsa) és az Anser anser dom (liba) fajhoz tartozó házimadár. Az egyéb baromfifajok közé tartozhatnak például a Coturnix (fürj), a Phasianus (fácán), a Numida meleagris dom (gyöngytyúk), a Colombinae (galamb), és a Struthio camelus (strucc) fajhoz tartozó házimadarak. A ketrecben tartott, vadászati és nem hústermelési célból nevelt madarak nem tartoznak ide.

43. „ kizsigerelt állat ”: az állat teste a vágást és a kizsigerelést követően;

44. „ hasított súly ”:

45. sertés esetében a levágott sertés kihűlt testének súlya, egészben vagy a gerinc hosszanti középvonala mentén elválasztva, kivéreztetve és kizsigerelve, a nyelv, a sörték, a paták, az ivarszervek, a háj, a vesék és a rekeszizom eltávolítása után;

46. szarvasmarha esetében: a levágott állat kihűlt testének súlya, megnyúzva, kivéreztetve és kizsigerelve, a külső ivarszervek, végtagok kéztőcsonttól (carpus) és lábtőcsonttól (tarsus), fej, farok, vese, vesefaggyú és tőgy eltávolítása után;

47. juh és kecske esetében: a levágott állat kihűlt testének súlya, kivéreztetve, kizsigerelve és megnyúzva, a fej (az atlanto-occipitalis ízületnél elválasztva), a lábak (a carpo-metacarpalis, illetve a tarso-metatarsalis ízületnél elválasztva), a farok (a hatodik és hetedik farkcsigolya között elválasztva) és az ivarszervek (beleértve a tőgyet) eltávolítása után;

48. baromfi esetében: a levágott madár kihűlt testének súlya kivéreztetve, megkopasztva és kizsigerelve. Magában foglalja a baromfibelsőségeket a hízott máj kivételével.

49. „ vágóhíd ” olyan állatok vágására és kizsigerelésére hivatalosan nyilvántartásba vett és engedélyezett létesítmény, amelyek húsát emberi fogyasztásra szánták.

50. II. MELLÉKLET

Az állatállományra vonatkozó statisztikákra alkalmazandó kategóriák

Sertés:

20 kg élősúlyt el nem érő malac;

20 kg és 50 kg közötti élősúlyú sertés;

az alábbi élősúlyú hízósertés, ideértve a vágókant és a vágókocát is:

legalább 50 kg, de legfeljebb 80 kg

legalább 80 kg, de legfeljebb 110 kg

110 kg vagy e fölött

legalább 50 kg-os élősúlyú tenyészsertés:

vadkan

fedeztetett koca, beleértve:

első alkalommal fedeztetett koca;

egyéb koca, beleértve:

még nem fedeztetett kocasüldő.

Szarvasmarha:

1 évesnél fiatalabb szarvasmarha:

vágásra szánt borjú

egyéb:

hím

nőstény

1 és 2 év közötti szarvasmarha:

hím

nőstény

vágásra szánt állat

egyéb

legalább 2 éves szarvasmarha:

hím

nőstény:

üsző:

vágásra szánt üsző

egyéb

tehén:

tejelő tehén

egyéb

bivaly:

tenyésztésre szánt nőstény bivaly

más bivaly

Juh:

anyajuh és fedeztetett jerke:

tejhasznú anyajuh és fedeztetett jerke;

más anyajuh és fedeztetett jerke

egyéb juh

Kecske:

már ellett kecske és már fedeztetett kecske:

már ellett kecske

már fedeztetett kecske

egyéb kecske

III. MELLÉKLET

Pontossági követelmények

Az állatállományra vonatkozó felmérések esetében az egyes tagállamok eredményeinek mintavételi hibái nem haladhatják meg az alábbi értékeket (68%-os konfidencia-intervallum mellett):

a) a sertések teljes számának 2%-a (5%, ha a sertésállomány 1 000 000 egyed alatt van);

b) a szarvasmarhák teljes számának 1%-a (5%, ha a szarvasmarha-állomány 1 000 000 egyed alatt van);

c) a tehenek teljes számának 1,5%-a (5%, ha a tehénállomány 500 000 egyed alatt van);

d) a juhok és kecskék teljes számának 2%-a (5%, ha a juh-és kecskeállomány 1 000 000 egyed alatt van).

IV. MELLÉKLET

A vágási statisztikákra alkalmazandó kategóriák

Sertés: nincs bontás

Szarvasmarha:

borjú

üsző

tehén

bika

ökör

Juh:

bárány

egyéb

Kecske: nincs bontás

Baromfi:

csirke

pulyka

kacsa

V. MELLÉKLET

A hústermelés előrejelzésére alkalmazandó kategóriák

Sertés: nincs bontás

Szarvasmarha:

borjú

üsző

tehén

bika és ökör

Juh: nincs bontás

Kecske: nincs bontás

[1] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálatáról”, (COM(2006) 689 végleges).

[2] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak „A közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről”, (COM(2006) 693 végleges).

[3] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban”, (COM(2007) 23 végleges).

[4] HL C […]., […].,[…]. o.

[5] HL C […]., […].,[…]. o.

[6] HL L 149., 1993.6.21., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[7] HL L 149., 1993.6.21., 5. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[8] HL L 149., 1993.6.21., 10. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[9] HL L 56., 1988.3.2., 1. o. A legutóbb a 204/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 34., 2006.2.7., 3. o.) módosított rendelet.

[10] HL L 154., 2003.6.21., 1. o. A legutóbb a ../2007/EK bizottsági rendelettel (HL L ,…... , ... o.) módosított rendelet.

[11] HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

[12] HL L 52., 1997.2.22., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

[13] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.