Az Ügynökség továbbra is támogatja Bulgáriát a szárazföldi határ ellenőrzése terén, a szabálytalan továbbutazások megakadályozása céljából is. A támogatást a közös műveletek rugalmas tevékenységein és a fókuszpontokon keresztül biztosítják a bolgár–török és bolgár–szerb szárazföldi határokon. A jelenlegi kiküldésben 149 tisztviselő vesz részt, akiket 11 járőrkutyás csapat, 8 hőkamerás kisteherautó, 41 járőrkocsi, 8 szén-dioxid-érzékelő és 39 intelligens fedélzeti kamera támogat.

Az Ügynökség a közös műveletek rugalmas tevékenységei és a fókuszpontok révén is támogatást nyújt Görögországnak a határellenőrzési tevékenységekben a Törökországgal, Albániával és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal közös szárazföldi határokon összesen 54 tisztviselő kiküldésével. Az észak-görögországi operatív tevékenység megerősíti a határőrizetet, és megakadályozza a szabálytalan továbbutazásokat, ezzel fokozza a nyugat-balkáni útvonalon jelentkező kihívások uniós kezelését. A jelenlegi kiküldés 17 tisztviselőből áll, míg az elfogadott operatív tervben több mint 60 fő szerepel, ami azt jelenti, hogy továbbra is körülbelül 40 tisztviselő hiányzik.

Az Ügynökség a Poszeidón közös művelet – beleértve a visszafogadási tevékenységek támogatását is – keretében 866 tisztviselőt küld ki, a görög rendőrség pedig az Ügynökség társfinanszírozásával 280 biztonsági tisztviselőt alkalmaz. A kiküldés 3 nyílt tengeri járőrhajót, 2 part menti járőrhajót, 9 part menti járőrcsónakot, 1 merevszárnyas repülőgépet, 2 helikoptert, 20 járőrkocsit, 4 autóbuszt és 1 hőkamerás kisteherautót is magában foglal.

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség továbbra is helyszíni operatív támogatást biztosít a tagállamokban a határigazgatáshoz, több mint 1 500 határőrrel és az Ügynökség által az EU külső határainak különböző szakaszaira kiküldött más releváns személyzettel.

·Biztosítsák a következő forrásokat a most feltárt hiányok alapján:

E hiányosságok kitöltése érdekében az Ügynökség 2017. február vége óta heti gyakorisággal tájékoztatja a tagállamokat a szükséges erőforrásokról. Az Ügynökség az uniós frontországok számára nyújtott támogatását célzó saját kapacitásait is növeli azáltal, hogy felszereléseket vagy szolgáltatásokat bérel vagy vásárol. Az Ügynökség jelenleg több közbeszerzési eljárást folytat légi megfigyelő szolgáltatások és mobilirodák beszerzésére.

A folyamatban lévő műveletek terén – mind az emberi erőforrások, mind a technikai eszközök tekintetében – továbbra is jelentős hiányosságok mutatkoznak az Ügynökség kockázatelemzésével összhangban felmért szükségletekhez képest. Az Ügynökség összesen közel 60 000-re becsüli a kiküldések ember/nap hiányát valamennyi 2017-es műveletére nézve.

A jelentés hangsúlyozta az előző évekhez képest jelentősen megnövekedett tagállami szerepvállalást az Ügynökség 2016-os operatív tevékenységeiben. Az európai határvédelmi csapatok kiküldött tagjainak száma a 2015. évi 3 584-ről 2016-ra majdnem megduplázódva 8 353 fő lett, és a kiküldések teljes időtartama több mint háromszorosára nőtt a 2015. évi 128 607 ember/napról 411 939 ember/napra 2016-ra. 2015 és 2016 között több műszaki eszközt is biztosítottak: a nyílt tengeri járőrhajók járőrözési óráinak száma 14 %-kal, a part menti járőrhajóké 41 %-kal és a járőrkocsiké 34 %-kal emelkedett.

1) Határőrök kinevezése

Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet 20. cikkének (4) bekezdése egyértelműen meghatározza a határőrök kinevezésére vonatkozó előírást. Az állomány minőségének biztosításához az Ügynökségnek szüksége van a tisztviselők nevére, hogy ellenőrizhesse a kijelölt határőrök meghatározott profiloknak való megfelelését és az operatív tevékenységekben való részvételüket megelőzően megfelelő képzést biztosíthasson számukra. Mostanáig csak kevés schengeni állam (Belgium, a Cseh Köztársaság, Finnország, Franciaország, Románia és Svájc) adta meg annyi szakértő nevét, amennyi megfelel az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet 1. mellékletében rájuk vonatkozóan megállapított hozzájárulások mértékének.

A Bizottság ezt a kérdést napirendre tűzte a Bel- és Igazságügyi Tanács 2017. március 27-i ülésén. Több tagállam aggályának adott hangot azzal érvelve, hogy szabadság, betegszabadság vagy más távollét miatt nem biztosítható az összes kinevezett határőr teljes körű rendelkezésre állása.

Az Ügynökség 2017. március 29–30-i igazgatótanácsi ülésén a Bizottság hangsúlyozta, hogy gyakorlati megoldást kell találni a jogalap teljes körű betartásával. Egy ilyen gyakorlati megoldás általános elemeit ismertették az Egyesített Erőforrások Egység 2017. április 25–26-i ülésén. Ugyanakkor több kérdéskör további egyértelműsítésre szorul. Az Ügynökség május elején a javasolt megoldás részletes módozatait kifejtő stratégiai feljegyzést köröztet majd. A tagállamok az Európai Határ- és Parti Őrség állományának hagyományos részéhez nyújtott saját hozzájárulásuk keretein belül rugalmasságot kapnak, egyidejűleg az Ügynökség ellenőrizni tudja a profiloknak való megfelelést és biztosítani tudja a képzést.

2) A profilok harmonizálása

Az Ügynökségnek még egyeztetnie kell a tagállamok által – az igazgatótanács releváns végrehajtási határozatában meghatározott küszöbértékekkel összhangban tett – felajánlásokban szereplő egyes profilokat a szakértők számával. Míg a határőrizeti tisztviselők és más profilú tisztviselők esetében 143-mal többet ajánlottak, 167 nyilvántartási/ujjnyomatvételi szakértő és 38 átvilágító szakértő még hiányzik. Az Ügynökségnek ezt a kérdéskört a tagállamokkal fennálló bilaterális kapcsolatok keretében proaktívan kell kezelnie, különösen azon tagállamokkal, amelyek a legnagyobb számban felajánlott profilokhoz járultak hozzá, hogy hozzájárulásukat nyilvántartási/ujjnyomatvételi tisztviselőkre és átvilágító tisztviselőkre módosítsák.

Gyorsreagálású eszközállomány

Az első és második előrehaladási jelentést követően az Ügynökség márciusban ismét felhívást tett közzé az állományhoz való kiegészítő hozzájárulásokra. Ezen erőfeszítések eredményeként 2017. április közepére járőrkocsi már nem hiányzik, és további felajánlásokat tettek part menti járőrcsónakokra, nyílt tengeri járőrhajókra és hőkamerás járművekre is. Ugyanakkor a legtöbb eszköztípus esetében továbbra is jelentősek a hiányok. A Bizottság sajnálja, hogy nem érkezett új tagállami felajánlás az állományhoz, amelyet továbbra is csak 14 tagállam (Ausztria, Bulgária, Horvátország, a Cseh Köztársaság, Németország, Finnország, Magyarország, Olaszország, Lettország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Románia és Szlovénia) biztosít.

A következő lépések:

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség feladata:

·Sürgősen kezdjen kétoldalú megbeszéléseket a schengeni államokkal, különösen azokkal, akik még nem járultak hozzá a gyorsreagálású eszközállományhoz (Belgium, Ciprus, Dánia, Észtország, Franciaország, Görögország, Málta, Norvégia, Luxemburg, Litvánia, Spanyolország, Szlovákia, Svédország, Svájc), az azonosított eszközhiányok feltöltése érdekében.

·2017. május végéig biztosítsa, hogy a gyorsreagálású állományba kinevezett szakértők – különösen a nyilvántartási/ujjnyomatvételi tisztviselők és az átvilágító tisztviselők – az igazgatótanács által az egyes profilokra vonatkozóan meghatározott számokban álljanak rendelkezésre.

·2017. június végéig ellenőrizze a gyorsreagálású állomány mind az 1 500 határőrének rendelkezésre állását, valamint 2017. október végéig hajtson végre egy szimulált kiküldést az állomány emberi és műszaki erőforrásaiból.

A tagállamok feladata:

·2017. május végéig pótolják a gyorsreagálású eszközállomány azonosított hiányosságait. Különösen azok a tagállamok tegyenek erőfeszítéseket, amelyek még egyáltalán nem járultak hozzá ehhez.

·2017. június végéig közöljék a gyorsreagálású állomány szakértőinek nevét.

3.2. Megelőző sebezhetőségi elemzés végzése a közös módszertan alapján

A schengeni térség megfelelő működését garantáló megelőző értékelések megerősítése egyértelműen kiemelt politikai prioritás az Európai Unió számára. Az Ügynökség intenzív erőfeszítéseket tett a sebezhetőségi értékelések előkészítése érdekében, amelyek alapvető fontosságúak a schengeni minőségellenőrzési folyamathoz, a közös módszertannal és az elfogadott ütemtervvel összhangban.

Dánia kivételével valamennyi tagállam megadta az Ügynökségnek a meglévő kapacitásokra vonatkozó adatokat. A legtöbb tagállam esetében az adatok teljessége kielégítő volt. Ugyanakkor nyolc állam (Franciaország, Magyarország, Olaszország, Málta, Norvégia, Svédország, Svájc, Spanyolország) csak részleges (a kívánt adatok 50–75 %-ára kiterjedő) információkat nyújtott. Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok hosszú távon megerősítsék az ilyen adatok gyűjtésére irányuló nemzeti kapacitásukat.