ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
P6_TA(2007)0439
Az atomenergia területén való polgári jogi felel ősségről szóló 1960. július 29-i
Párizsi Egyezmény módosításáról szóló 2004. február 12-i jegyz őkönyv Szlovénia
általi ratifikálása ***
Az Európai Parlament 2007. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a Szlovén Köztársaság felhatalma-
zásáról szóló tanácsi határozati javaslatról az atomenergia területén való polgári jogi felel ősségről
szóló, 1960. július 29-i Párizsi Egyezményt módosító, 2004. február 12-i jegyz őkönyv Európai
Közösség érdekében történ őratifikálása kapcsán (9453/2007 –C6-0180/2007 –2006/0260(AVC))
(Hozzájárulási eljárás)
Az Európai Parlament,
– tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (9453/2007),
– tekintettel a Tanács által az EK-Szerz ődés 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint,
ugyanezen szerz ődés 61. cikke c) pontjával, 67. cikkével és 300. cikke (2) bekezdésének els őalbekez-
désével összefüggésben benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C6-0180/2007),
– tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (1) bekezdésére,
– tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A6-0369/2007),
1. hozzájárulását adja a tanácsi határozatra irányuló javaslathoz;
2. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2007)0440
Az ENSZ –EGB Espoói Egyezménye els őés második módosításának jóváhagyása *
Az Európai Parlament 2007. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az országhatáron átterjed őkör-
nyezeti hatások vizsgálatáról szóló espoói ENSZ –EGB egyezmény els őés második módosításának a
Közösség nevében történ őjóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról
(COM(2007)0470 –C6-0291/2007 –2007/0169(CNS))
(Konzultációs eljárás)
Az Európai Parlament ,
– tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2007)0470),
– tekintettel az EK-Szerz ődés 175. cikkének (1) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdése els őalbekezdé-
sének els őmondatára,
– tekintettel az EK-Szerz ődés 300. cikke (3) bekezdésének els őalbekezdésére, amelynek megfelel ően a
Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0291/2007),2008.10.16. HU C 263 E/151 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 23., kedd
P6_TC1-COD(2007)0186
Az Európai Parlament álláspontja, amely els őolvasatban 2008. január 31-én került elfogadásra a személyek
külsőhatárokon történ ő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történ őátutazás céljából kiadott egyes
tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történ őegyoldalú elismerésén alapuló ellen őrzése egyszer űsí-
tett rendszerének bevezetésér ől szóló 896/2006/EK határozat módosításáról szóló …/2008/EK európai par-
lamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel
(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament els őolvasatban elfogadott álláspontja megegyezik
a végleges jogszabállyal, 586/2008/EK határozat)
Az akvakultúrára vonatkozó statisztikák ***I
P6_TA(2008)0027
Az Európai Parlament 2008. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok által benyújtandó,
akvakultúrára vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló
javaslatról (COM(2006)0864 –C6-0005/2007 –2006/0286(COD))
(2009/C 68 E/10)
(Együttdöntési eljárás: els őolvasat)
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára
(COM(2006)0864),
–tekintettel az EK-Szerz ődés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek
alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0005/2007),
–tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,
–tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0001/2008),
1. jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;
2. felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándéko-
zik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;
3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TC1-COD(2006)0286
Az Európai Parlament álláspontja, amely els őolvasatban 2008. január 31-én került elfogadásra a tagállamok
által benyújtandó, akvakultúrára vonatkozó statisztikákról és a 788/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezésér ől szóló …/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel
(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament els őolvasatban elfogadott álláspontja megegyezik
a végleges jogszabállyal, …/2008/EK rendelet)2009.3.21. HU C 68 E/39 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2008. január 31., csütörtök
(5) A nemzetközi védelmet élvező személyek azon joga tekintetében, hogy a számukra nemzetközi védelmet nyújtó tagállamtól eltérő tagállamokban tartózkodjanak, biztosítani kell, hogy e tagállamokat tájékoztatják az érintett személyek védelmi hátteréről, hogy azok eleget tehessenek a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeiknek. E célból a nemzetközi védelmet élvezőknek nyújtott, „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EK tartózkodási engedélyébe” be kell jegyezni azt, hogy az engedély birtokosát egy tagállam nemzetközi védelemben részesítette. Feltéve, hogy a nemzetközi védelmet nem vonják vissza, e megjegyzést be kell jegyezni a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személynek a második tagállam által kiállított EK tartózkodási engedélyébe is.

(5) A nemzetközi védelmet élvező személyek azon joga tekintetében, hogy a számukra nemzetközi védelmet nyújtó tagállamtól eltérő tagállamokban tartózkodjanak, biztosítani kell, hogy e tagállamokat tájékoztatják az érintett személyek védelmi hátteréről, hogy azok eleget tehessenek a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeiknek. E célból a nemzetközi védelmet élvezőknek nyújtott, „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EK tartózkodási engedélyébe” be kell jegyezni azt, hogy az engedély birtokosát egy tagállam nemzetközi védelemben részesítette. Feltéve, hogy a nemzetközi védelmet nem vonják vissza, e megjegyzést be kell jegyezni a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személynek a második tagállam által kiállított EK tartózkodási engedélyébe is. A második tagállam azonban nem teheti meg, hogy e megjegyzésre közvetlenül vagy közvetetten hivatkozva megtagadja a területére szóló huzamos tartózkodási engedélyt.
Amennyiben az összevont engedélyre irányuló kérelmet a harmadik ország érintett állampolgára nyújtja be, biztosítani kell a kérelem benyújtásának és elbírálásának lehetőségét akkor is, ha a kérelmező nem tartózkodik annak a tagállamnak a területén, amelyre vonatkozóan az engedélyt meg kívánja szerezni, illetve akkor is, ha már legálisan ott tartózkodik.
(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy az eljárási garanciákat a vizsgálat teljes időtartama alatti tiszteletben tartsák, a Hivatalnak törvényességi ellenőrzési funkcióval is rendelkeznie kell. A törvényességi ellenőrzés az adott vizsgálat megkezdése és lezárása előtt történik, valamint minden olyan alkalom előtt, amikor információátadásra kerül sor a tagállamok illetékes hatóságai részére. Az ellenőrzést olyan jogban jártas szakértők hajtják végre, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást tölthetnek be, illetve a Hivatalnál tisztséget töltenek be. A Hivatal főigazgatója a Hivatal végrehajtó bizottsága keretében is kikéri a szakértők véleményét.
(5) A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által 2001-ben elfogadott nemzetközi cselekvési tervvel összhangban a jogellenes halászat olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető , ahol 1. a jogellenes halászat olyan tevékenység, — amelyet nemzeti vagy külföldi hajók folytatnak egy adott állam joghatósága alá tartozó vizeken, az állam engedélye nélkül vagy az állam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek megsértésével; — amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezethez tartozó, de a szervezet által elfogadott, és az állam számára kötelező állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket vagy az alkalmazandó nemzetközi jog megfelelő rendelkezéseit megsértő állam lobogója alatt közlekedő hajó folytat; vagy — amely sérti a nemzeti jogszabályokat vagy nemzetközi kötelezettségeket, beleértve az egy adott regionális halászati irányítószervezettel együttműködő államok által vállalt kötelezettségeket. 2. A nem bejelentett halászat olyan tevékenység, — amelyet a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket megsértve nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be a megfelelő nemzeti hatóságnál; vagy — amelyet egy adott regionális halászati irányítószervezet illetékességi területén folytatnak, de nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be az adott szervezet bejelentésre vonatkozó eljárásainak megsértésével. 3. A szabályozatlan halászat olyan tevékenység, — amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezet illetékességi területén felségjel nélküli, vagy olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók folytatnak, amely állam nem tagja az említett szervezetnek, illetve amelyet egy halászatot folytató jogalany végez oly módon, amely nincs összhangban az adott szervezet állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel vagy sérti azokat, vagy — amelyet olyan területen folytatnak vagy olyan halállományokra irányul, amelyekre nincs alkalmazandó állománymegőrzési vagy gazdálkodási intézkedés, és amennyiben e halászati tevékenységet az államnak az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségével nem összeegyeztethető módon folytatják.

(5) A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által 2001-ben elfogadott nemzetközi cselekvési tervvel összhangban a jogellenes halászat olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető.
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat minden második évben írásban jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a tevékenységeiről és vezetéséről, beleértve a pénzügyi gazdálkodását. Az Európai Igazságügyi Hálózat jelentésében az Európai Igazságügyi Hálózat tevékenységeinek eredményeként kitérhet az Unión belüli büntetőjogi politikai problémákra is, illetve javaslatokat tehet a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés hatékonyabbá tételére is. (2) Az Európai Igazságügyi Hálózat továbbá a Tanács által kért jelentést, illetve bármilyen más információkat nyújthat be az Európai Igazságügyi Hálózat tevékenységével kapcsolatban.
(37)

Az egységes piac azt is jelenti, hogy a végfelhasználók hozzá tudnak férni a más tagállamok nemzeti számozási terveiben szereplő valamennyi számhoz, és hozzáférnek a szolgáltatásokhoz – beleértve az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat is – a Közösségen belül nem földrajzi számok segítségével, beleértve többek között az ingyenes és az emelt díjas telefonszámokat is. A végfelhasználóknak hozzá kell férniük az ║ ETNS-ből és az egyetemes nemzetközi ingyenes telefonszámok (UIFN) köréből származó számokhoz is. A számozási forrásokhoz és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatáshoz való, határokon átnyúló hozzáférést csak objektíven indokolt esetekben szabad akadályozni, például amikor ez a csalás vagy egyes emeltdíjas szolgáltatásokkal kapcsolatos visszaélések elleni küzdelemhez szükséges, vagy amikor a számot kizárólag belföldi hatályúként határozzák meg (pl. belföldi rövidkód). A felhasználókat előre és egyértelműen, teljes körűen tájékoztatni kell az ingyenes telefonszámokra alkalmazható bármely díjról, mint például a szabványos nemzetközi hívókódokon keresztül hozzáférhető számok esetében alkalmazott, nemzetközi hívási díjakról. Annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók a Közösségben ténylegesen hozzáférjenek a számokhoz és szolgáltatásokhoz, a Bizottságnak végrehajtási intézkedések elfogadásához szükséges jogkörrel kell rendelkeznie. A végfelhasználóknak képeseknek kell lenniük arra is, hogy más végfelhasználóhoz kapcsolódjanak (különösen az internetprotokoll-számokon (IP) keresztül) annak érdekében, hogy adatokat cseréljenek, függetlenül az általuk választott üzemeltetőtől.
3.

A 17. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) bekezdés a következőképpen módosul: i. a bevezető mondatban ║ a „3–6., 8. és 16. cikktől” szövegrész helyébe a „3–6. cikktől, a 8. cikktől, valamint a 16. cikk a) és c) pontjától” szövegrész lép; ii. az a) pont helyébe a következő szöveg lép: „a) vezérigazgatók (vagy a hasonló tisztséget viselők), illetve a nekik közvetlenül alárendelt ügyvezetők, valamint az olyan személyek, akiket közvetlenül az igazgatótanács nevezett ki;” b) a (2) bekezdésben a „feltéve, hogy az érintett munkavállalók számára egyenértékű kompenzáló pihenőidőt biztosítanak” szövegrész helyébe a „feltéve, hogy az érintett munkavállalók számára egyenértékű kompenzáló pihenőidőt biztosítanak az érintett munkaidőt követő időpontokban, a megfelelő jogszabályokkal, kollektív szerződésekkel, illetve a szociális partnerek közötti egyéb megállapodásokkal összhangban ” szövegrész lép; c) a (3) bekezdés bevezető mondatában a „3., 4., 5., 8. és 16. cikktől” szövegrész helyébe a „3., 4., 5. és 8. cikktől, valamint a 16. cikk a) és c) pontjától” szövegrész lép; (d) az (5) bekezdés a következőképpen módosul: i. az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) E cikk (2) bekezdésével összhangban, orvos gyakornokok esetében el lehet térni a 6. cikktől, e bekezdés másodiktól hatodikig terjedő albekezdésével összhangban.” ii. az utolsó albekezdést el kell hagyni.
(1) A kibocsátó államban annak jogszabályai szerint legalább hároméves leghosszabb időtartamú szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel büntethető alábbi bűncselekmények esetében – e kerethatározat értelmében és a cselekmény kettős büntethetőségének mérlegelése nélkül – a felügyeleti intézkedést elrendelő határozatot el kell ismerni: — bűnszervezetben való részvétel, — terrorizmus, — emberkereskedelem, — gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia, — kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme, — fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme, — korrupció, — csalással kapcsolatos bűncselekmények, ideértve az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. július 26-i egyezmény értelmében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit sértő csalásokat is, — bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása, — pénzhamisítás, beleértve az euro hamisítását is, — számítógépes bűncselekmények, — környezettel kapcsolatos bűncselekmények, beleértve a veszélyeztetett állatfajok, valamint a veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelmét is, — segítségnyújtás jogellenes beutazáshoz és tartózkodáshoz, — szándékos emberölés, súlyos testi sértés, — emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme, — emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés, — rasszizmus és idegengyűlölet, — szervezett vagy fegyveres rablás, — kulturális javak tiltott kereskedelme, beleértve a régiségeket és a műtárgyakat is, — csalás, — befolyással üzérkedés és zsarolás, — termékhamisítás és iparjogvédelmi jog megsértése, — hivatalos okiratok hamisítása és azokkal való kereskedelem, — fizetőeszközök hamisítása, — hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme, — nukleáris vagy radioaktív anyagok tiltott kereskedelme, — lopott gépjárművek kereskedelme, — erőszakos közösülés, — gyújtogatás, — a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények, — légi vagy vízi jármű jogellenes hatalomba kerítése, — szabotázs.

törölve
(i)

gas turbines, used in combined heat and power systems having an overall efficiency greater than 75 %;
(11)

Azt is tisztázni kell, hogy az olyan élelmiszert is újnak kell tekinteni, amelyet azelőtt nem használt technológiával készítettek. A rendelet hatályának különösképpen a tenyésztés és az élelmiszer-előállítás során használt feltörekvő technológiákra kellene kiterjednie, melyek hatással vannak az élelmiszerekre, tehát ezáltal az élelmiszerek biztonságára is. Az új élelmiszer fogalmába tehát bele kellene tartoznia azoknak az élelmiszereknek is, melyek nem hagyományos módszerrel termesztett/tenyésztett növényekből és állatokból származnak, csakúgy mint az élelmiszerekre ható új technológiákkal - mint a nanotudomány és a nanotechnológia - előállított élelmiszereknek is. A hagyományos termesztési/tenyésztési módszerekkel létrehozott új növényfajtákból vagy új állatfajokból származó élelmiszer nem tekintendő új élelmiszernek.
(15)

Az utasokat az e rendelet által előírt jogaikról teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni, hogy ezeket a jogaikat ténylegesen gyakorolhassák is. A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásokról tájékoztatást kell kapniuk. A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást ▐ a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára is hozzáférhető formában is biztosítani kell.
(18)

Az autóbusszal közlekedő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásról tájékoztatást kell kapniuk. Az autóbusszal közlekedő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást olyan más formában is biztosítani kell, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek is hozzáférjenek azokhoz.
(3) Az elégtelen betegbiztonság nem csak komoly egészségügyi problémát jelent, hanem jelentős gazdasági terhet is ró a már amúgy is szűkös költségvetésre. A nemkívánatos események nagy része megelőzhető lenne mind a kórházi szektorban, mind pedig az egészségügyi alapellátásban; túlnyomó részük ugyanis rendszer-jellegű tényezőknek tudható be .

(3) Az elégtelen betegbiztonság nem csak komoly egészségügyi problémát jelent, hanem jelentős gazdasági terhet is ró a már amúgy is szűkös költségvetésre. A nemkívánatos események nagy része – ideértve a kórisme megállapítása tekintetében elkövetett tévedésekből és/vagy a helytelen kezelésekből fakadó következményeket is – megelőzhető mind a kórházi szektorban, mind pedig az egészségügyi alapellátásban; túlnyomó részük ugyanis a korlátozott pénzügyi eszközöknek és rendszer-jellegű tényezőknek tudható be.
(45)

A tagállamoknak határozniuk kell az említett nemzeti kapcsolattartó pontok formájáról és számáról. A nemzeti kapcsolattartó pontokat a meglévő információs központokba, illetve azok tevékenységébe is be lehet illeszteni, ekkor azonban világosan jelezni kell, hogy ezek a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos nemzeti kapcsolattartó pontokként is szolgálnak. A nemzeti kapcsolattartó pontok számára megfelelő eszközöket kell biztosítani a határokon átnyúló egészségügyi ellátás legfontosabb szempontjaira vonatkozó tájékoztatás és szükség esetén a betegek számára történő gyakorlati segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében. A tagállamoknak biztosítaniuk kell az egészségügyi szakemberek képviseleti testületeinek részvételét e tevékenységekben. A nemzeti kapcsolattartó pontok megléte nem zárja ki azt, hogy a tagállamok létrehozzanak más kapcsolódó tájékoztatási pontokat regionális vagy helyi szinten, egészségügyi rendszereik sajátos szervezésének megfelelően. A nemzeti kapcsolattartó pontoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a betegeket megfelelően tájékoztassák a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatban, és segítséget nyújtsanak nekik. Ez nem terjed ki a jogi tanácsadásra.
(20)

A betegeket és a betegképviseleteket ezért a stratégiai és döntéshozatali eljárások minden szintjén be kell vonni. Tevékenységüket valamennyi tagállamban aktív hozzájárulással kell elősegíteni és támogatni, többek között pénzügyi eszközökkel is , és uniós szinten is a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott segítség európai uniós hálózatain keresztül .
(3)

A módszer megállapításakor legalább a következő szempontokat figyelembe kell venni: a) az épület és a válaszfalak alábbi tényleges hőtani jellemzői. i. hőkapacitás; ii. szigetelés , amelyet a rendelkezésre álló legkevésbé hővezető anyaggal érnek el ; iii. passzív fűtés; iv. hűtőelemek; és v. hőhidak; b) fűtőberendezés és melegvízellátás, beleértve ezek szigetelési jellemzőit; c) légkondicionáló berendezések , beleértve a hűtési rendszereket is ; d) természetes és mechanikus szellőztetés, amely a légzáróságra is kiterjedhet; e) beépített világítórendszerek, amelyeket a világítástervezés során határoznak meg, figyelembe véve a helyiség szintjén ellátott funkciókhoz szükséges megfelelő megvilágítás szintjét, a jelen lévő személyeket, a megfelelő mértékű természetes fény rendelkezésre állását, a fényszint rugalmas meghatározását, ami figyelembe veszi a funkcióbeli különbségeket és azt, hogy a berendezést lakóépületekben vagy nem lakáscélú épületekben használják; f) az épület kivitele, helyzete és tájolása, beleértve a külső éghajlati körülményeket; g) passzív napenergia-hasznosító rendszerek és napsütés elleni védelem; h) beltéri klimatikus körülmények, beleértve a tervezett belső klímát; i) belső terhelések.
2.

A szállítók olyan műszaki dokumentációt készítenek, amely alkalmas a ║ címkén és az ║ adatlapon szereplő információ helytállóságának megállapítására. A műszaki dokumentáció a következőket tartalmazza: a) a termék általános leírása, b) amennyiben releváns, az elvégzett tervezési számítások eredményei, c) vizsgálati jelentések, amennyiben rendelkezésre állnak, beleértve az egyéb közösségi jogszabályok értelmében meghatározott releváns bejelentett szervezetek által készítetteket is, d) ha az értékeket hasonló modellek esetében is felhasználják, az e modellek azonosítását lehetővé tévő hivatkozások. A szállítók ebből a célból felhasználhatják a releváns közösségi jogszabályokban megállapított követelményekkel összhangban készített dokumentációt.
(12)

A helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét az alternatív módszerek használatára vonatkozó követelmény szigorú hierarchiáján keresztül kell érvényesíteni. Amennyiben a közösségi szabályozás nem ismer el alternatív módszert egy adott állatkísérlet helyettesítésére, a felhasznált állatok száma, illetőleg a felhasználás módja a gyakorlatban is kivitelezhető egyéb ésszerű módszerekkel és vizsgálati stratégiákkal (például in vitro eljárás) is csökkenthető, illetve tökéletesíthető.
17. cikk Referenciaközpontok (1) Minden tagállam nemzeti referenciaközpontot (a továbbiakban: referenciaközpont) jelöl ki a következő feladatok ellátására: a) tudományos és technikai szakértelem biztosítása a vágóhidak engedélyezésével kapcsolatosan; b) az új kábítási módszerek értékelésének elvégzése; c) a bevált gyakorlat kódexei e rendelet végrehajtása céljából, a vállalkozók vagy más érdekelt felek által történő kidolgozásának, az ilyen kódexek kiadásának és terjesztésének, valamint azok alkalmazása megfigyelésének aktív ösztönzése; d) e rendelet céljából iránymutatások kidolgozása az illetékes hatóság számára; e) 18. cikk rendelkezései alapján testületek és szervek akkreditálása képesítési bizonyítványok kibocsátására; f) megfelelés és együttműködés a Bizottsággal és más referenciaközpontokkal, a műszaki és tudományos információ, valamint az e rendelet végrehajtása szempontjából legjobb gyakorlatok megosztása céljából. (2) E rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül a tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz a referenciaközpontjuk adatait, és ezeket az adatokat nyilvánosan elérhetővé teszik az interneten. (3) A referenciaközpontok elkülönült egységekből álló hálózatként is létrehozhatók, amennyiben az (1) bekezdésben felsorolt feladatokat az érintett tagállamban folyó, vonatkozó tevékenységekhez rendelik. A tagállamok a területükön kívül elhelyezkedő egységre is rábízhatják egy vagy több feladat elvégzését.

törölve