Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Dánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Dánia 2014. évi konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0405 final */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Dánia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Dánia 2014. évi konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el Dánia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Dánia 2013–2016 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. (5) A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést[4], amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5], amelyben Dániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A Bizottság 2014. március 5-én közzétette az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke értelmében végzett, Dániára vonatkozó részletes vizsgálatának eredményeit[6]. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Dániában a magánszektor adósságállományával és a külső versenyképességgel kapcsolatos makrogazdasági kihívások már nem tekintendők a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás értelmében vett egyensúlyhiánynak. Különösen az ingatlanpiaci kiigazítások, valamint a magánszektor magas adósságállományának a reálgazdaságra és a pénzügyi szektor stabilitására gyakorolt hatásai tűnnek korlátozottnak. Ugyanakkor ezek a fejlemények és a külső versenyképességet meghatározó tényezők folyamatos nyomon követést tesznek szükségessé. (8) Dánia 2014. április 15-én benyújtotta 2014. évi konvergenciaprogramját és 2014. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (9) A 2014. évi konvergenciaprogramban felvázolt költségvetési stratégia célja biztosítani a túlzott hiány fenntartható korrekcióját és a strukturális egyenlegnek a középtávú költségvetési célt elérő vagy meghaladó értéken történő megőrzését. A GDP 0,5 %-ának megfelelő középtávú költségvetési cél tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. Dánia államháztartási hiányát 2013-ban sikerült tartósan a GDP 3 %-a alá visszaszorítani. A program 2014-re a GDP 1,3 %-ának megfelelő, 2015-re pedig a GDP 2,9 %-ának megfelelő államháztartási hiányt irányoz elő, amely összhangban áll a középtávú költségvetési célt elérő vagy azt meghaladó (újraszámított) strukturális egyenleggel. Összességében a programban felvázolt költségvetési stratégia összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő követelményekkel. Az adósságállomány, amely 2013-ban a GDP 44,5 %-át tette ki, 2015-ben várhatóan átmenetileg nőni fog, majd ezt követően csökken. A program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A GDP növekedését 2014-ben 1,6 %-ra és 2015-ben 1,9 %-ra előrejelző forgatókönyv nagyjából megfelel a Bizottság 2014. tavaszi előrejelzésének, amely szerint a GDP 1,5 %-kal, illetve 1,9 %-kal növekszik. A 2014. évi konvergenciaprogram értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy Dánia államháztartása rendezett és a konvergenciaprogram célkitűzése várhatóan teljesül. (10) Dánia még nem tett elegendő előrelépést a munkaerőpiac peremére szorult csoportok helyzetének kezelése, valamint az oktatási rendszer költséghatékonyságának előmozdítása érdekében. A rokkantsági nyugdíjak és a rugalmas munkahelyek rendszerének reformja kezd eredményeket felmutatni, a pénzbeli ellátások reformja hatályba lépett, megállapodás született a betegségi ellátás reformjáról és a kormány áprilisban reformjavaslatot terjesztett elő az aktív munkaerő-piaci politikára vonatkozóan. A további kihívásokat a kellő számú tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosítása, az ilyen típusú képzések minősége és a róluk alkotott kép javítása, a szakoktatás és -képzés rendszerének korszerűsítése, valamint a magas lemorzsolódási arány kezelése jelentik. A reformok végrehajtásának korai szakaszára tekintettel, a teljes hatás egyelőre még nem ismert. A szakoktatás és a szakképzés reformjára vonatkozóan 2014 februárjában megállapodás született, amely várhatóan 2015 közepén lép hatályba, azzal a céllal, hogy a kezdeményezések széles köre révén javítsa a szakoktatás és szakképzés színvonalát. (11) A termelékenység fellendítése továbbra is kihívást jelent a dán gazdaság számára. Az Európai Bizottság értékelése nagyjából összhangban áll a termelékenységi bizottság megállapításaival. 2014 áprilisában a termelékenységi bizottság 25 főbb ajánlást és több mint 100 konkrét javaslatot tett közzé többek között a verseny, a közbeszerzés, az oktatás, a nemzetköziesítés, az innováció, az adózás és az infrastruktúra területén. Az alacsony termelékenységnövekedéssel kapcsolatos problémát a termelékenységi bizottság ajánlásainak végrehajtásával fogják kezelni. (12) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (13) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Dánia konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét[7] különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. AJÁNLJA, hogy Dánia a 2014-2015-es időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. A túlzott hiány korrekcióját követően, továbbra is folytasson növekedésbarát költségvetési politikát, őrizze meg a költségvetés rendezett pozícióját, biztosítva, hogy a középtávú költségvetési célt továbbra is betartják a konvergenciaprogram által lefedett időszak egésze alatt. 2. Tegyen további intézkedéseket a munkaerőpiac peremére szorult személyek foglalkoztathatóságának javítása érdekében. Javítsa az oktatás eredményeit, különösen a migráns hátterű fiatalok körében, valamint a szakképzés hatékonyságát. Segítse elő az átmenetet az oktatásból a munka világába, többek között a munkahelyi képzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés szélesebb körű alkalmazásával. 3. Fokozza az erőfeszítéseket a piacra lépés korlátainak lebontása és a szabályozásból eredő terhek csökkentése érdekében, hogy a termelékenységi bizottság ajánlásainak megfelelően növelje a versenyt a hazai szolgáltatási szektorban, különösen a kiskereskedelemben és az építőiparban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2014) 405 final. [3] P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] SWD(2014) 77 final. [7] Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.