A válaszadók közel 60 %-a az éghajlatváltozást és annak következményeit (szélsőséges események) jelölte meg az uniós élelmiszerrendszert fenyegető öt fő veszély egyikeként. A környezeti és éghajlati kockázatokon túl az (emberi, növényi és állati) egészséggel kapcsolatos kockázatokat, valamint az inputanyagok és mezőgazdasági áruk importjától való függést is magasan rangsorolták. Ezt követik az élelmiszerekhez való hozzáféréssel és a technológiai sebezhetőséggel kapcsolatos kockázatok. A válaszadók az áruk és személyek szabad mozgásának megzavarását, a politikai és geopolitikai szempontokat, valamint a geofizikai katasztrófákat kevésbé tekintik veszélynek. Ezenkívül a válaszadók az „egyéb” kategóriában a kérdőívben nem azonosított veszélyeket is említettek, azaz a mezőgazdaságnak szentelt területek csökkenését, a termelési kapacitást akadályozó, növekvő számú környezetvédelmi minősítő rendszer, illetve a mezőgazdasági termelők, különösen a családi gazdálkodók számának csökkenését okozó fokozódó elöregedést.

AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT CÉLZOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, IDEÉRTVE A NYÍLT VÁLASZOKAT IS

Az uniós élelmiszerrendszerek különböző szempontjait közelebbről megvizsgálva az egyéni védőeszközökhöz való hozzáférést (a válaszadók 85 %-a), a többletkészletek kezelését (a válaszadók 75 %-a) és az Unión kívülről érkező munkavállalók elérhetőségét (a válaszadók 69 %-a) tartották az élelmiszer-ágazat legkevésbé ellenállóképes területeinek (nem vagy egyáltalán nem ellenállóképes).

Az Unión belülről származó inputanyagok (vetőmag, takarmány, műtrágya stb.), áruk és agrár-élelmiszeripari termékek elérhetőségét, az Unión belüli általános élelmiszer-biztonságot, valamint a tőkéhez és hitelhez való hozzáférést túlnyomórészt ellenállóképesnek vagy nagy mértékben ellenállóképesnek ítélték (a válaszadók 67 %-a, 59 %-a, illetve 53 %-a).

3. ábra: Az uniós élelmiszerrendszerek ellenálló képességének különböző területeken való értékelése a Covid19-világjárvány során

A Covid19-világjárvány korai szakaszaiban való hasznosságukat tekintve a hatóságok által hozott alábbi három intézkedés kapta a legmagasabb értékelést (hasznos vagy nagyon hasznos):

(I)az egységes piac védelmét szolgáló intézkedések: az áruk szabad mozgásának lehetővé tétele (a zöld sávokról szóló bizottsági közlemény); az összes válaszadó 54 %-a,

(II)az ellátási lánc munkavállalóinak védelmét szolgáló intézkedések (pl. védőeszközök rendelkezésre állása); a válaszadók 52 %-a,

(III) a rövid ellátási láncok és/vagy helyi vagy regionális élelmiszerek promócióját szolgáló intézkedések; a válaszadók 48 %-a.

A válaszadók más intézkedéseket is hasznosnak tartottak, például az élelmiszer-felesleg eladományozását az élelmiszer-pazarlás elkerülése érdekében, a munkavállalók szabad mozgásának biztosítását vagy az egyértelmű kommunikációt, amint arra az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatban kiadott kérdések és válaszok esetében sor került . A válaszadók 38 %-a (tagállamok) és 31 %-a (EU) az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenesen rugalmasabb szabályoknak köszönhetően biztosított tagállami és uniós pénzügyi támogatást is nagyon hasznosnak tartotta. A válaszadók elenyésző kisebbsége hasznosnak találta a kiskereskedelmi szintű promóciók tilalmát.

4. ábra: A hatóságok által a Covid19-világjárvány során hozott intézkedések hasznosságának értékelése (az intézkedéseket nagyon hasznosnak ítélő válaszadók %-os aránya) A válaszadók a magánszektor által végrehajtott intézkedéseket is hasznosnak ítélték (a válaszadók legalább 40 %-a), például a vállalkozói szövetségeken keresztül történő kommunikációt és információcserét, a hatóságokkal való együttműködést a kritikus ellátási láncot érintő kérdésekben, az érdekelt felek közötti együttműködést az élelmiszer-ellátási lánc különböző szakaszaiban és ugyanazon szakaszokon belül, az információtechnológia kereskedelmi célokból való használatát (például közvetlen online értékesítések, illetve olyan platformok, amelyek összekapcsolják a többletélelmiszerrel rendelkező beszállítókat az élelmiszerbankokkal vagy egyéb szervezetekkel).

A vállalatok és szakmai szövetségek kategóriáiba tartozó válaszadókat arra is megkérték, hogy értékeljék a Covid19-világjárvány során tapasztalt nehézségeiket. A vállalatok és a szakmai szövetségek úgy vélték, hogy az Unión belüli és az Unión kívüli kereskedelmi forgalom is jelentős zavarokat szenvedett el: a válaszadók több mint egynegyede szerint az áruk határokon átnyúló, Unión belüli vagy Unión kívüli mozgása sokkal nehezebb volt, mint általában. A válaszadók nagyobb része azonban úgy vélte, hogy az Unión kívüli áruforgalmat (export és import) ez kevésbé érintette, mint az Unión belüli kereskedelmi forgalmat. További jelentős nehézségként jelölték meg a munkavállalók határokon átnyúló mozgását (különösen a harmadik országbeli munkavállalók, például a mezőgazdasági ágazatban dolgozó idénymunkások tekintetében), az egészségügyi válság által okozott váratlan költségeket, különösen a védőanyagokhoz való hozzáférést, valamint a szálloda- és vendéglátóipari tevékenységek és a kapcsolódó piacok megszűnése által okozott zavart. A logisztikai nehézségeket (szállítás) és a hatósági tájékoztatás szükségességét a válaszadók szintén jelentős, ugyanakkor kisebb mértékű nehézségként említették. A válaszadók az inputanyagokhoz és szolgáltatásokhoz (ideértve az információt is) való hozzáférést, valamint az e-kereskedelemhez hasonló új értékesítési lehetőségek felfedezését, a nem élelmiszerként való hasznosítást vagy az élelmiszerbankoknak való adományozást kevésbé tekintették nehézségnek. A tagállamok közötti harmonizáció hiányát nem tekintették jelentős problémának.

4.A felkészültséggel, illetve az élelmiszer-ellátással és élelmezésbiztonsággal kapcsolatos uniós vészhelyzeti tervvel kapcsolatos kérdések

A vállalatokat és szakmai/vállalkozói szövetségeket (a továbbiakban: „gazdasági szereplők”, a válaszadók 38 %-a) arról kérdezték, hogy rendelkeztek-e kockázatkezelési vagy vészhelyzeti tervekkel a világjárvány előtt. A gazdasági szereplőknek csak egyharmada rendelkezett vészhelyzeti tervvel a világjárvány előtt. Az elsődleges termelők (mezőgazdaság, halászat) esetében ez az arány még alacsonyabb, mindössze 17 % volt. Az ilyen tervekkel rendelkezők csaknem fele (45 %) hasznosnak vagy nagyon hasznosnak találta a terveket, és csak kevesebb mint 10 %-uk vélte úgy, hogy ezek nem hasznosak.

5. ábra: A Covid19-világjárványt megelőzően kockázatkezelési / vészhelyzeti tervekkel rendelkező gazdasági szereplők aránya

A kérdőívre válaszoló vállalatok és szakmai szervezetek kis többsége (53 %) úgy véli, hogy jól vagy nagyon jól felkészült a válsághelyzetben bekövetkező esetleges zavarokra. Különbség van azonban a kereskedelmi és kiskereskedelmi gazdasági szereplők között, akiknek együttesen 57 %-a érzi magabiztosnak magát felkészültségét illetően, míg az elsődleges termelésben (mezőgazdaság, halászat) tevékenykedő gazdasági szereplőknek csak kis hányada (26 %) érzi magát felkészültnek.

A gazdasági szereplők kockázatkezelésre és vészhelyzeti tervezésre vonatkozó megközelítései a világjárványt követően valószínűleg megváltoznak, különösen a kockázatok és veszélyek szélesebb körének mérlegelésével (a válaszadó gazdasági szereplők 83 %-a), valamint alternatív forgatókönyvek meghatározásával a piaci zárlatok vagy zavarok esetén történő értékesítés esetében (a válaszadó gazdasági szereplők 71 %-a). Az alternatív értékesítési csatornák fejlesztéseként a helyi értékesítés és az online értékesítés előmozdítása szintén említésre került. Az inputanyagok beszerzésére vagy a kutatás-fejlesztési beruházásokra vonatkozó B-tervek szintén vonzók a válaszadók többsége számára. A válaszadó gazdasági szereplők kevesebb, mint 30 %-a által említett, kevésbé előnyben részesített megközelítések közé tartozik a nagyobb biztosítási fedezet vásárlása vagy a kollektív szervezetekhez való csatlakozás. Szintén nem sok válaszadó említette a több információhoz való hozzáférést, ugyanakkor a piaci információkhoz való hozzáférést már most is jónak tartják.