1.Bevezetés

Az emberekbe és különösképpen az ifjúságba való befektetés Európa egyik elsődleges prioritása. 2016 decemberében az Európai Bizottság bemutatta a „Befektetés az európai ifjúságba” nevet viselő kezdeményezését, amely annak fontosságát hangsúlyozza, hogy új lehetőségeket kell teremteni a fiatalok számára. Az egyik kulcsüzenet, hogy az oktatás színvonala döntő fontosságú az ifjúság kilátásainak és életlehetőségeinek tekintetében. Ez a kezdeményezés az „Új európai készségfejlesztési programra” épül. Az oktatást a szociális jogok európai pillére is alapvető fontosságúnak tartja. Ez a közlemény az iskolákat, a felsőoktatást és a hallgatói pályakövetést érintő kezdeményezéscsomag része. Válaszul szolgál az Európai Tanács 2016. decemberi következtetéseire . Emellett támogatja az ENSZ 4. számú, az oktatással kapcsolatos fenntartható fejlesztési célját is .

A mindenki számára elérhető magas színvonalú oktatás hozzájárul Európa gazdasági és szociális célkitűzéseinek eléréséhez. A színvonalas oktatás a rugalmas és inkluzív társadalmak alapja. Ugyanakkor a sikeres szakmai karrier kiindulási pontja, illetve a munkanélküliség és a szegénység elleni harc leghatékonyabb eszköze is. Elősegíti a személyes fejlődést és lefekteti az aktív polgári részvétel alapjait. A színvonalas oktatás serkenti a kutatást, a fejlesztést és az innovációt, illetve fokozza a versenyképességet. Ugyanakkor ahhoz, hogy a társadalom részesüljön ezekben az előnyökben, a magas színvonalú oktatásnak mindenki számára elérhetőnek kell lennie.

Az iskolák központi szerepet játszanak az egész életen át tartó tanulásban, ezért intézkedéseket kell hozni az iskolai oktatás színvonalának és teljesítményének javítása érdekében. A jelenlegi európai helyzet azt mutatja, hogy nem ülhetünk a babérjainkon. Az Európai Unióban az iskolák és oktatási rendszerek rendkívüli sokszínűsége figyelhető meg. Ugyanakkor gyakorlatilag minden tagállam több kulcsfontosságú kihívással néz szembe:

·Az iskolai oktatás szintjén hiányosságok figyelhetők meg a kompetenciák fejlesztésének tekintetében. Az OECD-országokban végzett legutóbbi PISA-felmérés eredményeiből kitűnik, hogy ötből egy diáknak komoly nehézségei vannak a megfelelő szövegértési, matematikai és természettudományos készségek fejlesztése terén. Ennek eredményeképpen ezek a fiatalok nagyobb valószínűséggel ütköznek jelentős, egész életen át tartó akadályokba a társadalmi beilleszkedés és a foglalkoztatottság tekintetében. Emellett a nagyon jó eredményeket elérő európai diákok aránya viszonylag alacsony: még a legjobban teljesítő uniós tagállamok is elmaradnak a fejlett ázsiai országoktól . Számos fiatal nem rendelkezik megfelelő digitális készségekkel. Egy másik alapvető probléma a képesítés megszerzésének hiánya; annak ellenére, hogy számos tagállam komoly előrelépéseket tett annak irányába, hogy a korai iskolaelhagyók arányát az Európa 2020 stratégia kiemelt célkitűzésének számító 10 %-os szintre csökkentse, még mindig túl sok fiatal hagyja el idő előtt az iskolát.

·Az iskolai oktatás nem mindig tölti be maradéktalanul a szerepét a méltányosság és a társadalmi igazságosság előmozdításában. A PISA-felmérés adatai arról tanúskodnak, hogy bár a nemek közötti különbség csökken a matematika és a természettudományok terén, a nemi sztereotípiák miatt még mindig eltérő mértékű a természettudományok és az infokommunikációs technológiák iránti érdeklődés, ezért erre a kérdésre több figyelmet kell fordítani. Az adatokból az is kitűnik, hogy a tanulmányi eredmények nagymértékben függnek az egyes diákok társadalmi-gazdasági hátterétől. Átlagban a hátrányos helyzetű uniós fiatalok több mint egyharmada gyenge tanulmányi eredményeket ér el. Ez négyszerese annak, mint ami a kedvezőbb háttérrel rendelkező társaik esetében megfigyelhető. A bevándorló és roma hátterű diákok esetében tapasztalható egyéb kihívások tovább erősítik ezt. Ezek a szakadékok mérséklés helyett tovább növelik a társadalmi egyenlőtlenségeket. A magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés a nagyobb társadalmi rugalmasság és az egyenlőség kulcsa. Észtország és Finnország példája jól mutatja, hogy az iskolai oktatási rendszerek képesek egyszerre biztosítani a jó eredményekhez és a méltányossághoz szükséges körülményeket.

·A technológiai és digitális változások üteme komoly hatással van a gazdaságainkra és a társadalmainkra – az iskoláknak jobban kell alkalmazkodniuk ehhez az új helyzethez. Számos mostani iskolás a jövőben olyan munkakörben fog dolgozni, amely jelenleg még nem is létezik. A jelenlegi munkakörök 90 %-ának betöltéséhez már ma is szükség van valamilyen szintű digitális készségekre. Ma már nem elegendő, ha a fiatalok meghatározott készségekkel vagy ismeretekkel hagyják el az iskolapadot; rugalmasságra van szükségük, valamint képesnek kell lenniük arra, hogy alkalmazkodjanak a változásokhoz. A globalizáció előnyünkre fordításáról szóló vitaanyag szintén rámutat arra, hogy új tanulási módokat kell találni az egyre mobilabbá váló és a digitális eszközöket egyre kiterjedtebben használó társadalom számára. Ahogy azt az Európa szociális dimenziójáról szóló vitaanyag is hangsúlyozza, szükség van az oktatási rendszerek modernizálására a kreativitás, a kritikus gondolkodás és a vállalkozói szellem előmozdítása érdekében.

Ezeknek a kihívásoknak a leküzdéséhez reformokra van szükség. Ez a feladat a tagállamokra hárul, mivel az oktatási rendszerek kialakítása rajtuk múlik, a megoldások pedig az országos, regionális és helyi jellemzőktől függően eltérőek lesznek. A szubszidiaritás elvével összhangban az Unió hasznos szerepet játszhat a tagállamok reformtörekvéseinek támogatásában. Az uniós szintű együttműködés adatelemzésekkel, a tudás megosztásával, a bevált gyakorlatok meghatározásával, valamint a tapasztalatmegosztás és a kölcsönös tanulás lehetővé tételével van a tagállamok segítségére. Ez a típusú önkéntes együttműködés hozzáadott értéket biztosít a tagállamok számára a tájékozott döntéshozatalhoz.

Három olyan terület létezik, amelyeken intézkedésekre van szükség, és amelyek esetében az európai szintű támogatás segíthet a fentebb megjelölt kihívások leküzdésében:

1.színvonalasabb és inkluzívabb iskolák kialakítása;

2.a pedagógusok és az oktatási intézményvezetők támogatása a kiváló tanítás és tanulás érdekében; valamint

3.az iskolai oktatási rendszerek irányítása: hatékonyabbá, méltányosabbá és eredményesebbé válás.

Az e közlemény mindegyik terület esetében meghatározza azokat az uniós intézkedéseket, amelyek célja, hogy támogatást nyújtsanak a tagállamoknak az azonosított kihívások leküzdéséhez. A reformok egyik fő mozgatórugója az európai szemeszter és az annak keretében az oktatással kapcsolatban megfogalmazott országspecifikus ajánlások. Azok a tagállamok, amelyek támogatást kérnek a reformtörekvéseikhez, számíthatnak az EU segítségére. Ezenkívül az Unió pénzügyi és technikai támogatást kínál a tagállamok számára, nevezetesen az Erasmus+ programon, az európai strukturális és beruházási alapokon, illetve a Strukturálisreform-támogató szolgálaton keresztül.

Az európai oktatási rendszerek jellemzője a sokszínűség, ezért nem létezik univerzális megoldás a kihívásokra. Ugyanakkor a tagállamok közös érdeke az oktatás eredményességének javítása. Ahhoz, hogy a magas színvonalú oktatás mindenki számára valósággá váljon, szükség van az összes rendelkezésre álló nemzeti és uniós eszköz teljes körű kiaknázására. A Bizottság készen áll arra, hogy szorosan együttműködjön a tagállamokkal.

2. Színvonalasabb és inkluzívabb iskolák kialakítása