ML1. Sima csövű fegyverek 20 mm-nél kisebb kaliberrel, más kézifegyverek és automata fegyverek 12,7 mm (0,50 hüvelyk/inch) vagy kisebb kaliberrel és tartozékok a következők szerint, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek: a) puskák, karabélyok, revolverek, pisztolyok, géppisztolyok és géppuskák: Megjegyzés: Az ML1. fejezet a) pontja nem vonatkozik a következőkre: a) az 1938 előtt gyártott puskák (muskéták), karabélyok; b) az eredetileg 1890 előtt gyártott puskák (muskéták), karabélyok másolatai; c) az 1890 előtt gyártott revolverek, pisztolyok és géppisztolyok és azok másolatai; b) sima csövű fegyverek, a következők szerint: 1. kizárólag katonai használatra tervezett sima csövű fegyverek; 2. más sima csövű fegyverek, a következők szerint: a) teljesen automata típushoz tartozó fegyverek; b) félautomata vagy pumpás működtetésű típushoz tartozó fegyverek; c) hüvely nélküli lőszerrel működő fegyverek; d) a fenti a), b) és c) pontban meghatározott fegyverek hangtompítói, különleges fegyverállványok, csatlakozó (kapcsolódó) elemek, fegyver célzókészülékek és lángrejtők. Az ML1. fejezet nem vonatkozik a sport és vadászati célra használt sima csövű fegyverekre, amennyiben azokat nem katonai célra tervezték vagy nem automatikus tüzelési módúak. Az ML1. fejezet nem vonatkozik a kizárólag vaktöltényhez tervezett tűzfegyverekre és azokra, amelyek nem képesek kilőni semmilyen, az ML3. pontban meghatározott lőszert. Az ML1. fejezet nem vonatkozik azokra a fegyverekre, amelyek nem központi gyújtású lőszert használnak és nem teljesen automatikus tüzelési rendszerűek. Az ML1. fejezet nem vonatkozik az elektronikus képfeldolgozás nélküli legfeljebb négyszeres nagyítású, optikai fegyver célzókészülékekre, amennyiben azokat nem kimondottan katonai felhasználás céljából tervezték vagy alakítottak át.

ML2. 20 mm és ennél nagyobb kaliberű sima csövű fegyverek, más fegyverek és fegyverzetek 12,7 mm-nél (0,5 hüvelyk/inch) nagyobb kaliberrel, vetőcsövek és tartozékok, és az azokhoz tervezett különleges részegységek, a következők szerint: a) Ágyúk, tarackok, gépágyúk, aknavetők, páncéltörő (tankelhárító) fegyverek, sorozatvetők, katonai lángszórók, puskák, hátrasiklás nélküli lőfegyverek, sima csövű fegyverek és az ezekhez tartozó lángrejtő eszközök. Az ML2. fejezet a) pontja magában foglalja a porlasztókat, adagolókat, tároló tartályokat, és más különlegesen tervezett részegységeket is, amelyek az ML2. fejezet a) pontjában meghatározott berendezések folyékony hajtóanyag tölteteihez használatosak. Az ML2. fejezet a) pontja nem vonatkozik a következőkre: a) az 1938 előtt gyártott puskák (muskéták), karabélyok; b) az eredetileg 1890 előtt gyártott puskák (muskéták), karabélyok másolatai; c) az 1890 előtt gyártott ágyúk, tarackok, gépágyúk és aknavetők. Az ML2. fejezet a) pontja nem vonatkozik a legfeljebb 500 m hatótávolságú, kikötött végű, robbanó töltetet vagy kommunikációs csatornát nem tartalmazó kézi indítású, irányított lövedékekre. b) Füst, gáz és pirotechnikai vetők vagy generátorok, amelyeket kifejezetten katonai felhasználásra terveztek vagy alakítottak át. Az ML2. fejezet b) pontja nem vonatkozik a jelzőpisztolyra. c) Az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkező fegyverirányzékok és fegyverirányzék-rögzítő szerelékek: 1. kifejezetten katonai használatra tervezték; 2. kifejezetten az ML2. fejezet a) pontjában meghatározott fegyverekhez tervezték; d) A kifejezetten az ML2. fejezet a) pontjában felsorolt fegyverekhez tervezett fegyverállványok.

ML3. Lőszerek és mechanikus gyújtószerkezetek, és az azokhoz tervezett különleges részegységek a következők szerint: a) az ML1., ML2. vagy ML12. pontban meghatározott fegyverek és fegyverzetek lőszerei; b) az ML3. fejezet a) pontjában meghatározott, kifejezetten lőszerekhez tervezett gyújtószerkezetek. A kifejezetten e célra tervezett, az ML3. fejezetben meghatározott alkatrészek felölelik az alábbiakat: a) fém- vagy műanyag termékek, mint például gyújtószerkezetek, lövedékcsészék, lőszerhevederek, forgó hevederek és lőszerek fém alkatrészei; b) biztosító és élesítő eszközök, gyújtószerkezetek, szenzorok és robbantást kiváltó eszközök; c) egyszeri, nagy végteljesítményt leadó tápegységek; d) éghető töltényhüvelyek; e) lőszerek, többek között kazettás aknák, bombák és végfázis-vezérlésű lövedékek. Az ML3. fejezet a) pontja nem vonatkozik azon lőszerre, amely lövedék nélkül kerül leperemezésre (vaktöltény), valamint az átlyuggatott lőporkamrás vaklőszerre. Az ML3. fejezet nem vonatkozik azon lőszerre, amelyet kifejezetten az alábbi célra terveztek: a) jelzés; b) madárriasztás; c) olajkút gázfáklya begyújtása.

ML4. Bombák, torpedók, nem irányított és irányított rakéták, más robbanó eszközök és töltetek, valamint a hozzájuk tartozó eszközök és részegységek a következő felsorolás szerint, továbbá a kifejezetten azokhoz tervezett alkatrészek: Az irányítás és navigáció eszközei vonatkozásában lásd az ML11. fejezetet. A légi járművek rakétavédelmi rendszerei (AMPS) vonatkozásában lásd az ML4. fejezet c) pontját. a) Kifejezetten katonai célra kifejlesztett bombák, torpedók, gránátok, füst- és ködgránátok, nem irányított rakéták (reaktív töltetek), aknák, irányított rakéták, mélységi robbanó töltetek, romboló eszközök, romboló készletek, „pirotechnikai eszközök”, töltetek és szimulátorok (berendezések, amelyek a felsorolt eszközök jellemzőit szimulálják). Az ML4. fejezet a) pontja magában foglal: a) füst- és ködgránátokat, tűzbombákat, gyújtóbombákat és robbanó eszközöket; b) rakétahajtómű fúvókákat és visszatérő szerkezetek orrkúpjait. b) Az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkező berendezések: 1. kifejezetten katonai felhasználásra tervezték; 2. kifejezetten az alábbiak bármelyikével összefüggő „tevékenység” céljára tervezték: a) az ML4. fejezet a) pontjában meghatározott eszközök valamelyike; vagy b) rögtönzött robbanószerkezetek (IED-k). Az ML4. fejezet 2.b) pontjának alkalmazásában a „tevékenység” a következőkre vonatkozik: kezelés, indítás, telepítés, irányítás, leszerelés, robbantás, működtetés, egyszeri üzemeltetésre való energiaellátás, csapdává alakítás, zavarás, keresés, felfedés, leállítás vagy megsemmisítés. Az ML4. fejezet b) pontja magában foglal: a) mobil gázcseppfolyósító berendezést, amely naponta min. 1 000 kg gáznak a folyékony alakban történő előállítására alkalmas; b) úszóképes villamos vezetéket, amely mágneses aknák felszedésére alkalmas. Az ML4. fejezet b) pontja nem vonatkozik azokra a kézi készülékekre, amelyeket kizárólag fém tárgyak kimutatására terveztek és nem képesek megkülönböztetni az aknákat más fém tárgyaktól. c) Légi járművek rakétavédelmi rendszerei (AMPS). Az ML4. fejezet c) pontja nem vonatkozik az alábbiak mindegyikével rendelkező AMPS-ekre: a) Az alábbi rakétajelző érzékelők bármelyike: 1. 100 és 400 nm közötti érzékelési csúcsteljesítménnyel rendelkező passzív érzékelők; 2. aktív pulzált doppler rakétajelző érzékelők; b) Ellentevékenységet generáló kiszóró rendszerek; c) Látható és infravörös jelet egyaránt kibocsátó világítótöltetek a föld-levegő rakéták eltérítésére; d) „Polgári légi járműre” felszerelt AMPS, amely az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkezik: 1. Az AMPS csak olyan konkrét „polgári légi járművön” működtethető, amelybe az adott konkrét AMPS-t beszerelték, és amely rendelkezik az alábbiak valamelyikével: a) polgári típusú minősítéssel; b) azzal egyenrangú, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által elismert okmánnyal; 2. Az AMPS a „szoftverhez” való jogosultatlan hozzáférés megakadályozására szolgáló védelmet alkalmaz; 3. Az AMPS rendelkezik olyan aktív mechanizmussal, amely megakadályozza a rendszer működését, ha azt eltávolították abból a „polgári légi járműből”, amelyikbe eredetileg beszerelték.

ML5. Kifejezetten katonai célra tervezett tűzvezető, és kapcsolódó készültségi és riasztó eszközök, továbbá a kapcsolódó rendszerek, teszt és illesztő és ellentevékenység berendezései és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek és szerelvények a következők szerint: a) fegyverirányzékok, bombavető számítógépek, lövegbemérő irányzó berendezések és fegyverzetirányító rendszerek; b) cél-felderítő, -megjelölő, távolságmérő, megfigyelő vagy rávezető rendszerek; felderítés, adatfúzió, felismerés vagy azonosítás berendezései és szenzor integrációs berendezések; c) az ML5. fejezet a) és b) pontjában meghatározott eszközök elleni ellentevékenység eszközei; Az ML5. fejezet c) pontjának alkalmazásában az ellentevékenység eszközei közé tartoznak a felderítő berendezések is. d) az ML5. fejezet a), b) vagy c) pontjában meghatározott eszközök kipróbálásához vagy illesztéséhez használatos berendezések, amelyeket kifejezetten e célra terveztek.

ML6 Szárazföldi járművek és részegységeik, a következők szerint: Az irányítás és navigáció eszközei vonatkozásában lásd az ML11. fejezetet. a) Kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy arra átalakított szárazföldi járművek és részegységeik. Az ML6. fejezet a) pontja alkalmazásában a szárazföldi járművek kifejezés magában foglalja a pótkocsikat is. b) Egyéb szárazföldi járművek és részegységeik, a következők szerint: 1. Összkerék-meghajtású, terepjáró képességgel rendelkező járművek, amelyeket a III. szint (lásd NIJ 0108.01, 1985. szeptember, vagy a megfelelő nemzeti szabványt) szerinti vagy annál jobb ballisztikai védelmi képességet biztosító anyagokkal vagy részegységekkel gyártottak vagy láttak el; 2. Az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkező részegységek: a) kifejezetten az ML6. fejezet b)1. pontjában meghatározott járművekhez tervezték; b) a III. szint (lásd NIJ 0108.01, 1985. szeptember, vagy a megfelelő nemzeti szabványt) szerinti vagy annál jobb ballisztikai védelmi képességet biztosít. Lásd még az ML13. fejezet a) pontját. Az ML6. fejezet a) pontja magában foglalja az alábbiakat: a) harckocsik és más katonai fegyverzettel ellátott járművek, valamint fegyverek rögzítésére szolgáló előkészítéssel, vagy aknatelepítésre vagy az ML4. fejezetben meghatározott lőszerek indítására szolgáló eszközökkel ellátott katonai járművek; b) páncélozott járművek; c) kétéltű és mély gázló képességgel rendelkező járművek; d) műszaki mentő járművek, lőszer vagy fegyverrendszerek, valamint a rakomány kezelésére szolgáló berendezések vontatására vagy szállítására használt járművek. Az ML6. fejezet a) pontjában meghatározott szárazföldi jármű kifejezetten katonai használatra történő átalakítása együtt jár olyan szerkezeti, elektromos vagy mechanikai változtatással, amely magában foglal egy vagy több kifejezetten katonai felhasználásra tervezett részegységet. Ilyen részegységek az alábbiak: a) pneumatikus kerékköpeny, amelyet kifejezetten golyóálló tulajdonsággal terveztek; b) az alapvető fontosságú részek páncélozott védelme (pl. üzemanyagtartály vagy járműkabin); c) különleges megerősítések fegyverzet felszereléséhez vagy rögzítéséhez; d) világítás elsötétítésére való alkalmasság. Az ML6. fejezet nem vonatkozik az olyan polgári gépkocsikra vagy teherautókra, amelyeket pénz- vagy értékszállításra terveztek vagy alakítottak át, és páncélzattal vagy ballisztikai védelemmel láttak el. Az ML6. fejezet nem vonatkozik az olyan járművekre, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumok mindegyikének: a) 1946 előtt gyártották; b) nem rendelkeznek az EU közös katonai listáján meghatározott és 1945 után gyártott eszközökkel, kivéve a jármű eredeti alkatrészeinek vagy tartozékainak másolatait; c) nincsenek felszerelve az ML1., ML2. vagy ML3. fejezetben meghatározott fegyverrel, kivéve ha az működésképtelen és alkalmatlan lövedék kilövésére.

ML7. Vegyi vagy biológiai mérgező harcanyagok, „tömegoszlató harcanyagok”, radioaktív anyagok, kapcsolódó berendezések, összetevők és anyagok a következők szerint: a) „Háborús felhasználáshoz igazított” biológiai vagy radioaktív harcanyagok, amelyek képesek emberekben vagy állatokban sérülést okozni, berendezésekben, növényi kultúrákban vagy a környezetben kárt tenni. b) Vegyi harcanyagok (CW), beleértve: 1. idegrendszerre ható vegyi harcanyagok: a) O-alkil (legfeljebb 10 szénatomot tartalmazó lánc, beleértve a cikloalkilt) alkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil) - fluorfoszfonátok, úgymint: Szarin (GB): O-izopropil-metil-fluorfoszfonát (CAS 107-44-8); Szomán (GD): O-pinakolil-metil-fluorfoszfonát (CAS 96-64-0); b) O-alkil (legfeljebb 10 szénatomot tartalmazó lánc, beleértve a cikloalkilt) N,N-dialkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil) amino-ciánfoszfátok, úgymint: Tabun (GA): O-etil N,N-dimetilamino-cianfoszfát (CAS 77-81-6); c) O-alkil (H vagy legfeljebb 10 szénatomot tartalmazó lánc, beleértve a cikloalkilt), S-2-dialkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil)-aminoetil alkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil) foszfonotiolátok és megfelelő alkilált és protonált sók, úgymint: VX: O-etil S-2-diizopropilaminoetil metiltiolfoszfonát (CAS 50782-69-9); 2. hólyaghúzó vegyi harcanyagok: a) kénmustárok, úgymint: 1. 2-klóretil-klórmetilszulfid (CAS 2625-76-5); 2. bisz(2-klóretil)szulfid (CAS 505-60-2); 3. bisz(2-klóretiltio)metán (CAS 63869-13-6); 4. 1,2-bisz(2-klóretiltio)etán (CAS 3563-36-8); 5. 1,3-bisz(2-klóretiltio)-n-propán (CAS 63905-10-2); 6. 1,4-bisz(2-klóretiltio)-n-bután (CAS 142868-93-7); 7. 1,5-bisz(2-klóretiltio)-n-pentán (CAS 142868-94-8); 8. bisz(2-klóretil-tiometil)éter (CAS 63918-90-1); 9. bisz(2-klóretil-tioetil)éter (CAS 63918-89-8); b) hólyaghúzó harci gázok (luizitok), úgymint: 1. 2-klórvinil-arzindiklorid (CAS 541-25-3); 2. trisz(2-klórvinil)arzin (CAS 40334-70-1); 3. bisz(2-klórvinil)arzinklorid (CAS 40334-69-8); c) nitrogénmustárok, úgymint: 1. HN1: bisz(2-klóretil)etilamin (CAS 538-07-8); 2. HN2: bisz(2-klóretil)metilamin (CAS 51-75-2); 3. HN3: trisz(2-klóretil)amin (CAS 555-77-1); 3. cselekvőképességet akadályozó vegyi harcanyagok, úgymint: a) 3-kvinuklidinil-benzilát (BZ) (CAS 6581-06-2); 4. lombtalanító (defoliáns) vegyi harcanyagok, úgymint: a) butil 2-klóro-4-fluorofenoxiacetát (LNF); b) 2,4,5-triklórfenoxi ecetsav (CAS 93-76-5) keverve 2,4-diklórfenoxi ecetsavval (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9)); c) CW bináris prekurzorok és kulcs prekurzorok a következők szerint: 1. alkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil foszfonil-difluorid, mint DF: metil-foszfonil-difluorid (CAS 676-99-3); 2. o.-alkil (amelyben a H egyenlő vagy kevesebb mint C10, beleértve a cikloalkilt) O-2-dialkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil) aminoetil alkil (metil, etil, n-propil vagy izopropil) foszfonitok és megfelelő alkilált és protonált sók, úgymint: QL: O-etil O-2-diizopropilamino-etil-metilfoszfonit (CAS 57856-11-8); 3. klórszarin: O-izopropil-metilklórfoszfonát (CAS 1445-76-7); 4. klórszomán: O-pinakolil-etilklórfoszfonát (CAS 7040-57-5). d) „Tömegoszlató anyagok”, aktív összetevőkből álló vegyi anyagok és azok kombinációi, beleértve: 1. α-bromofenilacetonitril, (α-bromobenzil-cianid) (CA) (CAS 5798-79-8); 2. [(2-klórfenil) metilén] propándinitril, (o-klórbenzilidénmalononitril) (CS) (CAS 2698-41-1); 3. 2-klór-1-feniletanon, fenacil-klorid (ω-klóracetofenon) (CN) (CAS 532-27-4); 4. dibenz-(b,f)-1,4-oxazepin (CR) (CAS 257-07-8); 5. 10-klór-5,10-dihidrofenarzin, (fenarzin klorid), (Adamzit), (DM) (CAS 578-94-9); 6. N-Nonanoylmorfolin, (MPA) (CAS 5299-64-9) Az ML7. fejezet d) pontja nem vonatkozik azokra a „tömegoszlató harcanyagokra”, amelyek kiszerelése egyedi és személyes önvédelemre szolgál. Az ML7. fejezet d) pontja nem vonatkozik az élelmiszertermelési és gyógyászati célokra azonosított és csomagolt aktív összetevőkből álló vegyi anyagokra és azok kombinációira. e) A következőkben felsoroltak bármelyikének és a kimondottan azokhoz tervezett részegységek szétterítésére tervezett vagy átalakított, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított berendezések: 1. az ML7. fejezet a), b) vagy d) pontjaiban meghatározott anyagok; 2. az ML7. fejezet c) pontja alatt felsorolt prekurzorokból készült vegyi harcanyagok. f) Kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított védelmi és mentesítő berendezések, részegységek és vegyi keverékek a következők szerint: 1. az ML7. fejezet a), b) vagy d) pontjában felsorolt anyagok elleni védelem céljára tervezett vagy átalakított berendezések és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; 2. az ML7. fejezet a) vagy b) pontja alatt felsorolt anyagokkal szennyezett létesítmények vegyi mentesítésére tervezett vagy átalakított berendezések és azok részegységei; 3. kifejezetten az ML7. fejezet a) vagy b) pontja alatt felsorolt anyagokkal szennyezett létesítmények mentesítésére kifejlesztett vagy előállított vegyi keverékek. Az ML7. fejezet f) 1. alpontja magában foglalja a következőket: a) a kifejezetten nukleáris, biológiai és vegyi szűrésre tervezett, vagy átalakított légkondicionáló berendezések; b) védőruházat. A polgári gázálarcok, valamint a védő- és mentesítő felszerelések, illetve berendezések tekintetében lásd még a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1A004. pontját. g) Az ML7. fejezet a), b) vagy d) pontjában meghatározott harcanyagok felderítésére vagy azonosítására tervezett vagy átalakított, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított berendezések továbbá kifejezetten az azokhoz tervezett részegységek. Az ML7. fejezet g) pontja nem vonatkozik a személyi sugárzásmérő doziméterekre. Lásd még a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1A004. pontját. h) A kifejezetten az ML7. fejezet b) pontjában meghatározott vegyi harcanyagok érzékelésére vagy azonosítására tervezett vagy feldolgozott „biopolimerek” és az ezek előállításához használt specifikus sejtkultúrák. i) Vegyi harcanyagok semlegesítésére vagy lebontására szolgáló „biokatalizátorok” és azok biológiai rendszerei a következők szerint: 1. a kifejezetten az ML7. fejezet b) pontjában meghatározott vegyi harcanyagok semlegesítésére és lebontására tervezett „biokatalizátorok”, amelyek a biológiai rendszerek irányított laboratóriumi szelekciója, vagy genetikai manipulációja eredményeként jönnek létre; 2. biológiai rendszerek, amelyek tartalmazzák az ML7. fejezet i) pontjának 1. alpontjában meghatározott „biokatalizátorok” előállításához szükséges specifikus genetikai információt az alábbiak szerint: a) „expressziós vektorok”; b) vírusok; c) sejtkultúrák. Az ML7. fejezet b) és d) pontjai nem vonatkoznak a következőkre: a) cianogén-klorid (CAS 506-77-4); Lásd a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1C450.a.5. pontját. b) hidrogén-cianid (CAS 74-90-8); c) klór (CAS 7782-50-5); d) karbonil klorid (foszgén) (CAS 75-44-5); Lásd a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1C450.a.4. pontját. e) difoszgén (triklórmetil-klórformiát) (CAS 503-38-8); f) 2004 óta nem használatos; g) xylyl bromide, ortho: (CAS 89-92-9), meta: (CAS 620-13-3), para: (CAS 104-81-4); h) benzil-bromid (CAS 100-39-0); i) benzil-jodid (CAS 620-05-3); j) brómaceton (CAS 598-31-2); k) cianogén-bromid (CAS 506-68-3); l) bróm metil-etil-keton (CAS 816-40-0); m) klóraceton (CAS 78-95-5); n) etil-jódacetát (CAS 623-48-3); o) jódaceton (CAS 3019-04-3); p) klórpikrin (CAS 76-06-2). Lásd a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1C450.a.7. pontját. Az ML7. fejezet h) pontjában és i) pontjának 2. alpontjában meghatározott sejtkultúrák és biológiai rendszerek kizárólagosak és ezek az alpontok nem vonatkoznak a polgári célt szolgáló sejtekre vagy biológiai rendszerekre, amelyeket például a mezőgazdaságban, gyógyszeriparban, egészségügyben, állatgyógyászatban, környezetvédelemben, hulladék feldolgozásban vagy élelmiszeriparban alkalmaznak.

ML8. „Energiahordozó anyagok” és kapcsolódó összetevők, a következők szerint: Lásd még a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1C011. pontját. Töltetekért és eszközökért lásd az ML4. pontot, valamint a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1A008. pontját 1. Az ML8. fejezet alkalmazásában a keverék két vagy több anyag összetételét jelenti, amelyek közül legalább az egyik az ML8. pontban szerepel. 2. Ez a lista az ML8. pontban szereplő minden anyagra vonatkozik, még akkor is, ha nem a feltüntetett alkalmazásra szolgál (pl. a TAGN főképpen robbanóanyagként használatos, de üzemanyagként vagy oxidálószerként is ismert). a) „Robbanóanyagok” és azok keverékei: 1. ADNBF (aminodinitrobenzofuroxan vagy 7-amino-4,6-dinitrobenzofurazán-1-oxide) (CAS 97096-78-1); 2. BNCP [cisz-bisz (5-nitrotetrazolato) tetra amin-kobalt (III) perklorát] (CAS 117412-28-9); 3. CL-14 (diamino dinitrobenzofuroxan vagy 5,7-diamino-4,6-initrobenzofurazán-1-oxid) (CAS 117907-74-1); 4. CL-20 (HNIW vagy hexanitrohexaazaisowurtzitane) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatrátjai (lásd még VIII. fejezet g) „Perkurzorok” 3. és 4. alpontjait); 5. CP [2-(5-cianotetrazoláto) penta amin-kobalt (III) perklorát] (CAS 70247-32-4); 6. DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetilén, FOX7) (CAS 145250-81-3); 7. DATB (diaminotrinitrobenzol) (CAS 1630-08-6); 8. DDFP (1,4-dinitrodifurazanopiperazin); 9. DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropirazin-1-oxid, PZO) (CAS 194486-77-6); 10. DIPAM (3,3′-diamino-2,2′,4,4′,6,6′-hexanitrobiphenyl vagy dipicramide)(CAS 17215-44-0); 11. DNGU (DINGU vagy dinitroglikoluril) (CAS 55510-04-8); 12. furazanok a következők szerint: a) DAAOF (diaminoazoxifurazan); b) DAAzF (diaminoazofurazan) (CAS 78644-90-3); 13. HMX és változatai az alábbiak szerint: a) HMX (ciklotetrametilén-tetranitramin, oktahidro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrazokin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraza-cikloktán, oktogén) (CAS 2691-41-0); b) HMX difluoroaminált analógjai; c) K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraazabiciklo [3,3,0]-oktanon-3, tetranitroszemiglikouril vagy keto-biciklikus HMX) (CAS 130256-72-3); 14. HNAD (hexanitroadamantán) (CAS 143850-71-9); 15. HNS (hexanitrosztilbén) (CAS 20062-22-0); 16. Imidazolok, a következők szerint: a) BNNII [oktahidro-2,5-bisz(nitroimino)imidazo (4,5-d)imidazol]; b) DNI (2,4-dinitroimidazole) (CAS 5213-49-0); c) FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidazol); d) NTDNIA [N-(2-nitrotriazolo)-2,4-dinitroimidazol]; e) PTIA (1-pikril-2,4,5-trinitroimidazol); 17. NTNMH [1-(2-nitrotriazolo)-2-dinitrometilén hidrazin]; 18. NTO (ONTA vagy 3-nitro-1,2,4-triazol-5-on) (CAS 932-64-9); 19. Polinitrokubánok több mint négy nitro csoporttal; 20. PYX [2,6-Bisz(pikrilamino)-3,5-dinitropiridin] (CAS 38082-89-2); 21. RDX és változatai: a) RDX (ciklotrimetilén-trinitramin, ciklonit, T4, hexahidro-1,3,5- trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-ciklohexén, hexogén) (CAS 121-82-4); b) Keto-RDX (K-6 vagy 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazaciklohexanon) (CAS 115029-35-1); 22. TAGN (triamino-guanidin-nitráte) (CAS 4000-16-2); 23. TATB (triamino-trinitrobenzol) (CAS 3058-38-6) (lásd még a VIII. fejezet g) „Prekurzorok” 7. alpontját); 24. TEDDZ [3,3,7,7-tetrabisz(difluoroamine) oktahidro-1,5-dinitro-1,5-diazocin]; 25. Tetrazolok a következők szerint: a) NTAT (nitrotriazol aminotetrazol); b) TNT [1-N-(2-nitrotriazolo)-4-nitrotetrazol]; 26. Tetril (trinitrofenil-metilnitramin) (CAS 479-45-8); 27. TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraazadekalin) (CAS 135877-16-6) (lásd még a VIII. fejezet g) „Prekurzorok” 6. alpontját); 28. TNAZ (1,3,3-trinitroazetidin) (CAS 97645-24-4) (lásd még a VIII. fejezet g) „Prekurzorok” 2. alpontját); 29. TNGU (SORGUYL vagy tetranitroglikoluril) (CAS 55510-03-7); 30. TNP (1,4,5,8-tetranitro-piridazino[4,5-d] piridazin) (CAS 229176-04-9); 31. Triazinok a következők szerint: a) DNAM (2-oxi-4,6-dinitroamino-s-triazin) (CAS 19899-80-0); b) NNHT (2-nitroimino-5-nitro-hexahidro-1,3,5-triazin) (CAS 130400-13-4); 32. Triazolok a következők szerint: a) 5-azido-2-nitrotriazol; b) ADHTDN (4-amino-3,5-dihidrazino-1,2,4-triazol dinitramid) (CAS 1614-08-0); c) ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triazol); d) BDNTA ([bisz-dinitrotriazol]amin); e) DBT (3,3′-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triazol) (CAS 30003-46-4); f) DNBT (dinitrobisztriazol) (CAS 70890-46-9); g) 2010 óta nem használatos; h) NTDNT [1-N-(2-nitrotriazolo) 3,5-dinitrotriazol]; i) PDNT (1-pikril-3,5-dinitrotriazol); j) TACOT (tetranitrobenzotriazolobenzotriazol) (CAS 25243-36-1); 33. az ML8. fejezet a) pontja alatt fel nem sorolt robbanóanyagok, amelyek a következő jellemzők bármelyikével rendelkeznek: a) maximális sűrűségnél a 8 700 m/s értéket meghaladó detonációs sebesség, vagy b) a 34 Gpa (340 kbar) értéket meghaladó detonációs nyomás; 34. az ML8. fejezet a) pontja alatt fel nem sorolt szerves robbanóanyagok, amelyek a következő jellemzők mindegyikével rendelkeznek: a) a detonációs nyomás eléri vagy meghaladja a 25 Gpa (250 kbar) értéket, valamint b) 523 °K (250 °C) vagy magasabb hőmérsékletnél 5 percnyi vagy hosszabb időtartamig stabilak maradnak; b) „Hajtóanyagok”: 1. az ENSZ „UN 1.1” osztályába tartozó bármely szilárd „hajtóanyag”, amelynek elméleti specifikus impulzusa (szabványos feltételek között) több mint 250 másodperc a nem fémezett, vagy több mint 270 másodperc az alumíniumozott kompozíciók esetében; 2. az ENSZ „UN 1.3.” osztályába tartozó bármely szilárd „hajtóanyag”, amelynek elméleti specifikus impulzusa (szabványos feltételek között) több mint 230 másodperc a nem halogénezett, 250 másodperc a nem fémes kompozíciók, és 266 másodperc a fémes kompozíciók esetében; 3. „hajtóanyagok”, amelyek erőállandója nagyobb, mint 1 200 kJ/kg; 4. „hajtóanyagok”, amelyek 38 mm/s stabil egyenes vonalú égési sebességet képesek fenntartani szabványos feltételek között (késleltetett egyes szál formájában mérve) 68,9 bar (6,89 MPa) nyomáson és 294 K (21 °C) hőmérsékleten; 5. elasztomerrel módosított, öntött, kétbázisú „hajtóanyag” (EMCDB), amelynek nyújthatósága maximális nyomáson, 233 K (– 40 °C) hőmérsékleten az 5 %-ot meghaladja; 6. bármely egyéb „hajtóanyag”, amely az ML8. fejezet a) pontja alatt meghatározott összetevőt tartalmaz; 7. Az EU közös katonai listájában máshol nem említett, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett „hajtóanyagok”; c) „Pirotechnikai eszközök”, üzemanyagok és kapcsolódó összetevőik a következők szerint és azok keverékei: 1. kifejezetten katonai célra kifejlesztett repülőgép-üzemanyagok; 2. Alane (alumínium hidrid) (CAS 7784-21-6); 3. karboránok; dekaboránok (CAS 17702-41-9); pentaboránok (CAS 19624-22-7 és 18433-84-6) és azok származékai; 4. hidrazin és származékai, (lásd még az ML8. fejezet d) pontjának (oxidáló hidrazin származékok) 8. és 9. alpontját): a) hidrazin (CAS 302-01-2) 70 % és magasabb koncentrációban; b) monometil hidrazin (CAS 60-34-4); c) szimmetrikus dimetil hidrazin (CAS 540-73-8); d) nem-szimmetrikus dimetil hidrazin (CAS 57-14-7); 5. fémes üzemanyagok részecske formában, amelyek lehetnek gömbszerűek, atomizáltak, szferoidok, pikkelyesek vagy őröltek, melyek legalább 99 %-ot tartalmaznak az alábbi anyagok bármelyikéből: a) a következő fémek és azok keverékei: 1. berillium (CAS 7440-41-7) 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. vaspor (CAS 7439-89-6) 3 μm vagy kisebb részecskemérettel vasoxidból hidrogénnel végzett redukciós gyártással előállítva; b) az alábbi összetevőket tartalmazó keverékek: 1. cirkónium (CAS 7440-67-7), magnézium (CAS 7439-95-4) vagy ezek ötvözetei 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. bór (CAS 7440-42-8) vagy bór-karbid (CAS 12069-32-8) üzemanyagok 85 %-os vagy magasabb tisztasággal és 60 μm-nél kisebb részecske mérettel; 6. kifejezetten lángszórókban vagy gyújtóbombákban történő felhasználáshoz összeállított, szénhidrogén üzemanyagoknál alkalmazott „sűrítőket”, pl. fém sztearátokat vagy palmátokat (pl. octal (CAS 637-12-7)), valamint M1, M2, és M3 sűrítőket tartalmazó katonai anyagok; 7. perklorátok, klorátok és kromátok, fémporral, vagy más nagy hatóerejű üzemanyag adalékokkal; 8. gömbösített alumíniumpor (CAS 7429-90-5) 60 μm vagy kisebb részecskemérettel, legalább 99 %-os alumínium tartalmú anyagból; 9. titánium szubhidrid (TiHn), amelynek sztöchiometriai egyenértéke n = 0,65–1,68. Az ML8. fejezet c) pontjának 1. alpontjában felsorolt repülőgép-üzemanyagok végtermékek, nem összetevők. Az ML8. fejezet c) pontjának 4. a) alpontja a kifejezetten korrózió csökkentésére szolgáló hidrazin keverékekre nem vonatkozik. Az ML8. fejezet c) pontjának 5. alpontját a robbanóanyagokra és üzemanyagokra alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a fémeket vagy ötvözeteket alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba vagy berilliumba kapszulázták-e. Az ML8. fejezet c) pontjának 5. b) 2. alpontja a bór-10-zel dúsított bórra és bórkarbidra (20 %-nál magasabb bór-10 tartalommal) nem vonatkozik. : Az ML8. fejezet c) pontjának 5. b) alpontja csak a részecske formában lévő fémes üzemanyagokra vonatkozik abban az esetben, ha azokat más anyagokkal összekeverik olyan katonai célú keverékek előállítása érdekében, mint például a folyékony, sűrű szuszpenziójú hajtóanyagok, a szilárd hajtóanyagok és a pirotechnikai keverékek. d) A következő oxidánsok és azok keverékei: 1. ADN (ammónium dinitramid vagy SR 12) (CAS 140456-78-6); 2. AP (ammónium perklorát) (CAS 7790-98-9); 3. fluorgáznak a következőkben felsoroltak valamelyikével alkotott elegyei: a) egyéb halogének; b) oxigén; c) nitrogén; Az ML8. fejezet d) pontjának 3. alpontja nem vonatkozik a klór-trifluoridra (CAS 7790-91-2). Az ML8. fejezet d) pontjának 3. alpontja nem vonatkozik a gázállapotú nitrogén-trifluoridra (CAS 7783-54-2). 4. DNAD (1,3-dinitro-1,3-diazetidin) (CAS 78246-06-7); 5. HAN (hidroxil-ammónium-nitrát) (CAS 13465-08-2); 6. HAP (hidroxil-ammónium-perklorát) (CAS 15588-62-2); 7. HNF (hidrazinium nitroformát) (CAS 20773-28-8); 8. hidrazin nitrát (CAS 37836-27-4); 9. hidrazin perklorát (CAS 27978-54-7); 10. folyékony oxidáló szerek, gátolt vörösfüstös salétromsavból (IRFNA) (CAS 8007-58-7) összeállítva, vagy azt tartalmazva. Megjegyzés: Az ML8. fejezet d) pontjának 10. alpontja a nem gátolt vörösfüstös salétromsavra nem vonatkozik. e) Kötőanyagok, lágyítók, monomerek és polimerek a következők szerint: 1. AMMO (azidometilmetiloxetán és annak polimerjei) (CAS 90683-29-7) (lásd még az ML8. fejezet g) pontjának („Prekurzorok”) 1. alpontját); 2. BAMO (bisazidometiloxetán és annak polimerjei) (CAS 17607-20-4) (lásd még az ML8. fejezet g) pontjának („Prekurzorok”) 1. alpontját); 3. BDNPA [bis (2,2-dinitropropil)acetal] (CAS 5108-69-0); 4. BDNPF [bis (2,2-dinitropropil)formal] (CAS 5917-61-3); 5. BTTN (butanetrioltrinitrate) (CAS 6659-60-5) (lásd még az ML8. fejezet g) pontjának („Prekurzorok”) 8. alpontját); 6. kifejezetten katonai felhasználásra kifejlesztett és a következők közül bármelyiket tartalmazó energetikai monomerek, lágyítók vagy polimerek: a) nitrocsoportok; b) azidocsoportok; c) nitrát-csoportok; d) nitraza-csoportok; vagy e) difluoroamino csoportok; 7. FAMAO (3-difluoroaminometil-3-azidometil oxetane) és annak polimerjei; 8. FEFO [bisz-(2-fluoro-2,2-dinitroetil) formal] (CAS 17003-79-1); 9. FPF-1 (poly-2,2,3,3,4,4-hexafluoropentane-1,5-diol formal) (CAS 376-90-9); 10. FPF-3 (poly-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-tri-fluorometil-3-oxaheptane 1,7-diol formal); 11. GAP (glicidilazid polimer) (CAS 143178-24-9) és annak származékai; 12. HTPB (hidroxil végződésű polibutadién) egy hidroxil viszonyszámmal, amely egyenlő vagy nagyobb, mint 2,2 és egyenlő vagy kisebb, mint 2,4, 0,77 meq/g-nál kisebb hidroxil értékkel, amelynek viszkozitása kevesebb, mint 47 poise 30 °C hőmérsékleten (CAS 69102-90-5); 13. kevesebb mint 10 000 molekula súlyú, alkohol-funkciós csoportot tartalmazó poli(epiklórhidrin) a következők szerint: a) poli(epiklórhidrindiol); b) poli(epiklórhidrintriol) 14. NENA-k (nitratoetilnitramin elegyek) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 és 85954-06-9); 15. PGN [poli-GLYN, poliglicidilnitrát vagy poli(nitratometil oxirane)] (CAS 27814-48-8); 16. Poli-NIMMO (poli nitratometilmetiloxetán) vagy poli-NMMO [poli(3-Nitratometil-3-metiloxetane)] (CAS 84051-81-0); 17. Polinitro-orto-karbonátok; 18. TVOPA [1,2,3-trisz(1,2-bis((difluoroamino))etoxi) propán vagy trisz vinoxi propán melléktermék] (CAS 53159-39-0). f) „Adalékanyagok” a következők szerint: 1. lúgos réz-szalicilát (CAS 62320-94-9); 2. BHEGA [bis-(2-hidroxietil) glikolamid] (CAS 17409-41-5); 3. BNO (butadién-nitril-oxid); 4. ferrocén származékok a következők szerint: a) butacén (CAS 125856-62-4); b) katocén (2,2-bis-etilferrocenil propán) (CAS 37206-42-1); c) ferrocén-karboxilsavak, beleértve az alábbiakat: ferrocén-karboxilsav (CAS 1271-42-7) 1,1’-ferrocén-dikarboxilsav (CAS 1293-87-4); d) n-butil-ferrocén (CAS 31904-29-7); e) más polimer ferrocén származékok mellékterméke; 5. ólom-béta-reszorcilát (CAS 20936-32-7); 6. ólom-citrát (CAS 14450-60-3); 7. béta-reszorcilátok vagy szalicilátok ólom-réz kelátjai (CAS 68411-07-4); 8. ólom-malát (CAS 19136-34-6); 9. ólom-szalicilát (CAS 15748-73-9); 10. ólom-sztanát (CAS 12036-31-6); 11. MAPO [tris-1-(2-methyl)aziridinyl phosphine oxide] (CAS 57-39-6) BOBBA8 [bis(2-methyl aziridinyl) 2-(2-hydroxypropanoxy) propylamino phosphine oxide]; és más MAPO származékok; 12. metil BAPO [bisz(2-metil aziridinil) metilamino foszfin-oxid] (CAS 85068-72-0); 13. N-metil-p-nitroanilin (CAS 100-15-2); 14. 3-nitraza-1,5-pentán diizocianát (CAS 7406-61-9); 15. fémorganikus csatlakozó anyagok a következők szerint: a) neopentil[diallil]oxi, tri[dioktil]foszfát-titanát (CAS 103850-22-2) szintén ismert mint titá-nium IV, 2,2 [bisz 2-propenolát-metil, butanolát, trisz (dioktil) foszfát] (CAS 110438-25-0); vagy LICA 12 (CAS 103850-22-2); b) Titánium IV, [(2-propenolát-1) metil, n-propanolátmetil] butanolát-1, trisz[dioktil] pirofoszfát vagy KR3538; c) Titánium IV, [(2-propenolát-1)metil, n-propanolátmetil] butanolát-1, trisz (dioktil)foszfát; 16. policián-difluor-aminoetilénoxid; 17. polifunkcionális aziridin-amidok: izoftalikus, trimezikus (BITA vagy butilén imin-trimezamid), izocianursavas vagy trimetiládos gerincstruktúrával és 2-metil vagy 2-etil helyettesítőkkel az aziridin gyűrűben; 18. propilén-imin (2-metilaziridin) (CAS 75-55-8); 19. nagyfinomságú vasoxid (Fe2O3) (CAS 1317-60-8) 250 m2/g-ot meghaladó fajlagos felülettel és 3,0 nm vagy annál kisebb átlagos részecskemérettel; 20. TEPAN (tetraetilén-pentaaminakrilonitril) (CAS 68412-45-3); cianoetilénezett poliaminok és azok sói; 21. TEPANOL (tetraetilén-pentaaminakrilonitril-glicidol) (CAS 68412-46-4); glicidollal cianoetilénezett poliaminok és azok sói; 22. TPB (trifenil bizmut) (CAS 603-33-8). g) „Prekurzorok” a következők szerint: Az ML8. fejezet g) pontjában a hivatkozások az ezen anyagokból készült, meghatározott „Energiahordozó anyagok”-ra vonatkoznak: 1. BCMO (diklórmetiloxetanon) (CAS 142173-26-0) (lásd még az ML8. fejezet e) pontjának 1. és 2. alpontját); 2. dinitroazetidin-t-butil só (CAS 125735-38-8) (lásd még az ML8. fejezet a) pontjának 28. alpontját); 3. HBIW (hexabenzil-hexa-aza-izowurtzitán) (CAS 124782-15-6) (lásd még az ML8. fejezet a) fejezet 4. alpontját); 4. TAIW (tetraacetil-dibenzil-hexa-aza-izowurtzitane) (lásd még az ML8. fejezet a) pontjának 4. alpontját) (CAS 182763-60-6); 5. TAT (1,3,5,7 tetraacetil-1,3,5,7,-tetraaza ciklo-oktán) (CAS 41378-98-7) (lásd még az ML8. fejezet a) pontjának 13. alpontját); 6. 1,4,5,8-tetraazadekalin (CAS 5409-42-7) (lásd még az ML8. fejezet a) pontjának 27. alpontját); 7. 1,3,5-triklórbenzol (CAS 108-70-3) (lásd még az ML8. fejezet a) pontjának 23. alpontját); 8. 1,2,4-trihidroxibután (1,2,4-butanetriol) (CAS 3068-00-6) (lásd még az ML8. fejezet e) pontjának 05. alpontját). 2009 óta nem használják. Az ML8. fejezet nem vonatkozik az alábbi anyagokra, kivéve ha elegyet alkotnak, vagy keverve vannak az ML8. fejezet a) pontjában meghatározott „energiahordozó anyagokkal”, vagy az ML8. fejezet c) pontjában meghatározott fémporokkal: a) ammónium-pikrát (CAS 131-74-8); b) fekete lőpor; c) hexanitrodifenilamin (CAS 131-73-7); d) difluór-amin (CAS 10405-27-3); e) nitrokeményítő (CAS 9056-38-6); f) káliumnitrát (CAS 7757-79-1); g) tetranitronaftalin; h) trinitroanisol; i) trinitronaftalin; j) trinitroxilén; k) N-pirrolidinon; 1-metil-2-pirrolidinon (CAS 872-50-4); l) dioktil-malát (CAS 142-16-5); m) etil-hexil-akrilát (CAS 103-11-7); n) tri-etil-alumínium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetilalumínium (TMA) (CAS 75-24-1), és a lítium, nátrium, magnézium, cink vagy bór egyéb öngyulladó-fém alkiljai vagy ariljai; o) nitrocellulóz (CAS 9004-70-0); p) nitroglicerin (vagy glicerol-trinitrát, trinitroglicerin) (NG) (CAS 55-63-0); q) 2,4,6-trinitrotoluol (TNT) (CAS 118-96-7); r) etilén-diamin-dinitrát (EDDN) (CAS 20829-66-7); s) penta-eritritol-tetranitrát (PETN) (CAS 78-11-5); t) ólomazid (CAS 13424-46-9), normál ólomstifnát (CAS 15245-44-0) és lúgos ólomstifnát (CAS 12403-82-6), valamint primer robbanóanyagok és élesítő elegyek, amelyek azidokat vagy azid komplex vegyületeket tartalmaznak; u) trietilén-glikol-dinitrát (TEGDN) (CAS 111-22-8); v) 2,4,6-trinitro-reszorcinol (stifnát sav) (CAS 82-71-3); w) dietil-difenil karbamid (CAS 85-98-3); dimetil-difenil karbamid (CAS 611-92-7); metil-etil-difenil karbamid (centralitok); x) N,N-difenil karbamid (nem szimmetrikus difenil karbamid) (CAS 603-54-3); y) metil-N,N-difenil karbamid (metil nem szimmetrikus difenil karbamid) (CAS 13114-72-2); z) etil-N,N-difenil karbamid (etil nem szimmetrikus difenilkarbamid) (CAS 64544-71-4); aa) 2-nitro-difenil-amin (2-NDPA) (CAS 119-75-5); bb) 4-nitro-difenil-amin (4-NDPA) (CAS 836-30-6); cc) 2,2-dinitro-propanol (CAS 918-52-5); dd) nitroguanidin (CAS 556-88-7) (lásd a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének C011. d) alpontját). Az ML8. fejezet nem vonatkozik az ammónium-perklorátra (az ML8. fejezet d) pontjának 2. alpontja) és az NTO-ra (az ML8. fejezet a) pontjának 18. alpontja), amennyiben az kifejezetten polgári felhasználású gázfejlesztő készülékekhez van kialakítva vagy előállítva és teljesíti az alábbi kritériumok mindegyikét: a) elegyet alkot vagy keverve van nem aktív, hőre keményedő kötőanyaggal vagy lágyítószerrel; b) az ammónium-perklorát (az ML8. fejezet d) pontjának 2. pontja) aránya legfeljebb 80 % az aktív anyag tömegéhez képest; c) az NTO (az ML8. fejezet a) pontjának 18. alpontja) tömege 4 g vagy annál kisebb; és d) saját tömege kevesebb mint 250 g.

ML9. Hadihajók (felszíni vagy víz alatti), különleges tengerészeti berendezések, tartozékok, alkatrészek és egyéb vízfelszíni járművek a következők szerint: Irányítási és navigációs berendezések tekintetében lásd az ML11. pontot. a) vízi járművek és alkatrészek a következők szerint: 1. Kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított (felszíni vagy víz alatti) vízi járművek, függetlenül a jelenlegi műszaki állapottól vagy működési feltételektől, és attól, hogy rendelkeznek-e fegyverzethordozó rendszerekkel vagy páncélzattal, valamint az ilyen vízi járművek úszótestei vagy azok részei, és kifejezetten katonai felhasználásra tervezett alkatrészei; 2. Az ML9. fejezet a) pontjának 1. alpontjában meghatározottaktól eltérő felszíni vízi járművek, amelyek a következők bármelyikével rendelkeznek, a járműre rögzítve vagy abba beépítve: a) az ML1. pontban meghatározott, 12,7 mm vagy annál nagyobb kaliberű automata fegyverek, vagy az ML2., az ML4., az ML12. vagy az ML19. pontban meghatározott fegyverek, vagy ezeknek a fegyvereknek a „rögzítési” vagy felfüggesztési pontjai; A „rögzítés(i pontok)” a fegyverek rögzítésére szolgáló eszközökre vagy a tartók rögzítéséhez szükséges szerkezeti megerősítéskre vonatkoznak. b) az ML5. pontban meghatározott tűzvezető rendszerek; c) Rendelkeznek a következők mindegyikével: 1. „vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) védelem”; 2. mentesítési célokra tervezett „előmosó vagy leöblítő rendszer”; 1. A „vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) védelem” egy zárt rendszerű helyiség, amelyet túlnyomás, szigetelt szellőztetőrendszer, korlátozott számú, CBRN-szűrőkkel ellátott szellőzőnyílás és légzárókkal felszerelt, korlátozott személyzeti hozzáférési pont jellemez. 2. Az „előmosó vagy leöblítő rendszer” tengervizet permetező rendszer, amely képes a hajó külső felületének és fedélzetének egyidejű lemosására. d) az ML4. fejezet b) pontjában, az ML5. fejezet c) pontjában vagy az ML11. fejezet a) pontjában meghatározott, aktív, fegyver elleni eszközök, amelyek a következők bármelyikével rendelkeznek: 1. „CRBN-védelem”; 2. kifejezetten radar keresztmetszet csökkentésére tervezett hajótest és felépítmény; 3. hőkibocsátást csökkentő eszközök (pl. a kipufogó/füstgázok hűtőrendszere), kivéve a kifejezetten a hajtómű hatékonyságának általános növelésére vagy a környezeti hatások csökkentésére tervezett eszközöket; 4. a vízi jármű egésze mágnesességének csökkentésére tervezett demagnetizáló rendszer; b) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett motorok és hajtóműrendszerek, és azok kifejezetten katonai felhasználásra tervezett alkatrészei, a következők szerint: 1. kifejezetten tengeralattjárók meghajtására tervezett és az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező dízelmotorok: a) legalább 1,12 MW (1 500 LE) teljesítmény; b) legalább 700/perc fordulatszám; 2. kifejezetten tengeralattjárók meghajtására tervezett és az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező elektromos motorok: a) több mint 0,75 MW (1 000 LE) teljesítmény; b) gyors tolatási képesség; c) folyadékhűtés; d) teljesen zárt kivitel; 3. a következő jellemzők mindegyikével rendelkező antimágneses dízelmotorok: a) 37,3 kW (50 LE) vagy nagyobb teljesítmény; b) a teljes tömeg 75 %-át meghaladó nem mágneses összetevők; 4. „levegőfüggetlen” (AIP), kifejezetten tengeralattjárókra kifejlesztett hajtóműrendszerek; „Levegőfüggetlen hajtóműrendszer” (Air Independent Propulsion, AIP) révén a lemerült tengeralattjáró atmoszferikus oxigén nélkül hosszabb ideig képes hajtóműrendszerének működtetésére, mint amire akkumulátorral lenne képes. Az ML9. fejezet b) pontjának 4. alpontja alkalmazásában az AIP nem foglalja magában a nukleáris energiát. c) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett víz alatti érzékelő eszközök, azok vezérlőberendezései és kifejezetten katonai felhasználásra tervezett alkatrészei; d) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett tengeralattjáró elleni és torpedó elfogó hálók; e) 2003 óta nem használatos; f) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett hajótest áthatolók és csatlakozók, amelyek képesek a hajótesten kívüli berendezésekkel a kölcsönös együttműködésre, és azok kifejezetten katonai felhasználásra tervezett alkatrészei; Az ML9.fejezet f) pontja a hajók azon egy eres, több eres, koaxiális, vagy rádiófrekvenciás típusú csatlakozóit és hajótest áthatolóit foglalja magába, amelyek képesek megakadályozni a vízszivárgást és fenntartani 100 méternél nagyobb merülési mélységben a szükséges jellemzőket; továbbá a mélységtől függetlenül kifejezetten „lézernyaláb” átvitelére tervezett száloptikai csatlakozókat és optikai áthatolókat. Az ML9. fejezet f) pontja nem vonatkozik a normál hajtótengely és a hidrodinamikai irányító rudazat hajótest áthatolóira. g) alacsony zajszintű csapágyak a következő alkatrészek bármelyikével felszerelve, és azok a kifejezetten katonai felhasználásra tervezett berendezések, amelyek ilyen csapágyakat foglalnak magukba: 1. gáz-, vagy mágneses felfüggesztés; 2. aktív jelelnyomás-vezérlés; 3. vibráció elnyomás-vezérlés.

ML10. „Repülőgépek”, „levegőnél könnyebb légi járművek”, „személyzet nélküli légi járművek” („UAV”), repülőgép-hajtóművek (motor) és „repülőgép”-részegységek, illetve az azokhoz tartozó berendezések és alkatrészek, amelyeket kifejezetten katonai felhasználásra terveztek vagy alakítottak át, a következők szerint): Az irányítás és navigáció eszközei vonatkozásában lásd az ML11. pontot. a) fedélzeti személyzet által vezetett „repülőgépek” és „levegőnél könnyebb légi járművek” és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; b) 2011 óta nem használatos; c) személyzet nélküli repülőgépek és kapcsolódó berendezések, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek, a következők szerint: 1. „személyzet nélküli légi járművek” („UAV”), távirányítással vezetett légi járművek (RPV), autonóm programozható légi járművek és személyzet nélküli, „levegőnél könnyebb légi járművek”; 2. indító szerkezetek, épségben történő visszanyerést lehetővé tevő eszközök és földi kiszolgáló eszközök; 3. vezérlésre vagy irányításra tervezett berendezések; d) repülőgép-hajtóművek és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; e) fedélzeti berendezések, beleértve a légi üzemanyag utántöltés eszközeit, amelyeket kifejezetten az ML10. fejezet a) pontjában meghatározott „repülőgéphez” való használatra, vagy az ML10. fejezet d) pontjában meghatározott légi-hajtóművekhez terveztek, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; f) nyomás alatt működő üzemanyag-feltöltők, nyomás alatti üzemanyag-utántöltő berendezések, kifejezetten szük területeken végrehajtandó műveletekhez tervezett berendezések és földi kiszolgáló eszközök, amelyeket kifejezetten az ML10. fejezet a) pontjában meghatározott „repülőgéphez” való használatra, vagy az ML10. fejezet d) pontjában meghatározott repülőgép-hajtóművekhez terveztek; g) túlnyomásos légzőkészülék és részlegesen túlnyomás alatt álló ruhák „repülőgépen” való használatra, antigravitációs ruhák, katonai védő sisakok és védő álarcok, „repülőgépen”, vagy rakétáknál használatos folyékony oxigén átalakítók, katapultok és töltet által működésbe hozható eszközök vészhelyzetben a személyzet „repülőgépből” történő kimentésére; h) ejtőernyők, siklóernyők és kapcsolódó berendezések, valamint a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek, a következők szerint: 1. az EU közös katonai listájában máshol nem említett ejtőernyők; 2. siklóernyők; 3. kifejezetten nagy magasságból történő ejtőernyős ugrásokhoz tervezett felszerelés (pl. ruhák, különleges sisakok, légzőkészülékek, navigációs berendezések); i) ejtőernyővel ledobott terhekre tervezett késleltetett nyitású berendezések vagy automatikus irányítórendszerek. Az ML10. fejezet a) pontja nem vonatkozik a kimondottan katonai célra tervezett „repülőgépekre” és „levegőnél könnyebb légi járművekre” vagy az említett „repülőgépek” változataira, amennyiben megfelelnek az alábbi kritériumok mindegyikének: a) nem harci repülőgépek; b) nem katonai kialakításúak és nincsenek felszerelve kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított berendezéssel vagy tartozékkal; c) valamely tagállam vagy a wassenaari megállapodásban részt vevő állam polgári légügyi hatósága által polgári használatra lajstromozásra kerültek. Az ML10. fejezet d) pontja nem vonatkozik az alábbiakra: a) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított repülőgép-hajtóművek, amelyek valamely tagállam vagy a wassenaari megállapodásban részt vevő állam polgári légügyi hatósága „polgári repülőgépen való használatra” lajstromozott, vagy a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; b) dugattyús repülőgépmotorok vagy a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek, kivéve azokat, amelyeket „személyzet nélküli légi járművekhez” („UAV”) terveztek. Az ML10. fejezet a) és d) pontja értelmében a kifejezetten nem katonai „repülőgépekhez” vagy repülőgép-hajtóművekhez tervezett katonai jellegű részegységek és katonai jellegű kapcsolódó berendezések csak azokat a katonai jellegű részegységeket és katonai jellegű kapcsolódó berendezéseket jelentik, amelyek a katonai felhasználásra történő átalakításhoz szükségesek. Az ML10. fejezet a) pontja értelmében a katonai felhasználás a következőket jelenti: harc, katonai felderítés, légi roham, katonai kiképzés, logisztikai támogatás, valamint személyi állomány vagy katonai berendezés szállítása és légi úton történő kijuttatása. Az ML10. fejezet a) pontja nem vonatkozik azokra a „repülőgépekre”, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumok mindegyikének: a) először 1946 előtt gyártották; b) nem rendelkeznek az EU közös katonai listáján meghatározott eszközökkel, kivéve ha ezek ahhoz szükségesek, hogy a „repülőgépek” megfeleljenek valamely tagállam vagy a wassenaari megállapodásban részt vevő valamely állam biztonsági vagy légialkalmassági előírásainak; c) nincsenek felszerelve az EU közös katonai listáján meghatározott fegyverrel, kivéve ha az működésképtelen és alkalmatlan arra, hogy újra üzembe helyezzék.

ML11. Az EU közös katonai listáján másutt meg nem határozott elektronikai berendezések, valamint kifejezetten ezekhez tervezett részegységek a következők szerint: a) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett elektronikai berendezések; Megjegyzés: Az ML11. fejezet a) pontja magában foglalja a következőket: a) elektronikai ellentevékenység és elektronikai ellentevékenység elleni berendezéseket (úgymint oda nem tartozó, vagy hibás jeleknek a radar, vagy rádió kommunikációs vevőkbe történő bejuttatására tervezett berendezéseket, vagy amelyek képesek másképpen megakadályozni az ellenséges elektronikus vevőket a hatásos vételben, működésben, beleértve azok ellentevékenységi berendezéseit is), beleértve a zavarás és zavarás elleni berendezéseket is; b) széles frekvenciasávban hangolható elektroncsövek; c) elektronikai rendszerek vagy berendezések, amelyeket elektromágneses spektrum ellenőrzésére és megfigyelésére, katonai hírszerzési vagy biztonsági célokra, vagy az ilyen hírszerzési és megfigyelési ellentevékenység elhárítására terveztek; d) víz alatti ellentevékenység eszközei, többek között akusztikai és mágneses zavaróeszközök és csapdák, a szonár vevőkbe zavaró, vagy hamis jeleket továbbító berendezések; e) adatfeldolgozó berendezés biztonsági eszköze, adattitkosító berendezés, rejtjelezési eljárásokkal ellátott biztonsági távközlési és jelátviteli berendezések; f) azonosító, engedélyező és kulcsbetöltő berendezés, valamint a kulcs kezelésére, készítésére és elosztására szolgáló berendezés; g) irányítási és navigációs berendezések; h) digitális troposcatter-rádió kommunikációs adatátviteli berendezések; i) kifejezetten az elektronikus jel-hírszerzés céjáral kifejlesztett digitális demodulátorok; j) „automatizált parancsnoki és vezetési rendszerek” a katonai alkalmazású „szoftverrádióval” (SDR) kapcsolatos „szoftver” tekintetében lásd az ML21. pontot. b) a globális navigációs műholdrendszerek (GNSS) zavaró berendezései.

ML12. Nagy sebességű, kinetikai energiájú fegyverrendszerek és kapcsolódó eszközök, és az azokhoz tervezett különleges részegységek a következők szerint: a) a célpont megsemmisítésére vagy a célpont támadási célja elérésének megakadályozására tervezett kinetikai energiájú fegyverrendszerek; b) kifejezetten e célból tervezett vizsgáló és értékelő berendezések és vizsgálati modellek, beleértve a diagnosztikai műszereket és célokat, a kinetikai energiájú lövedékek és rendszerek dinamikus vizsgálatára. Űrméret alatti lőszerek és kizárólag vegyi hajtóanyagot alkalmazó fegyverrendszerek és azok lőszerei tekintetében lásd az ML1–ML4. pontot. Az ML12. fejezet az alábbiakat foglalja magában, amennyiben kifejezetten kinetikai energiájú fegyverrendszer céljára tervezték: a) indító-meghajtó rendszerek, amelyek alkalmasak egyszeri, vagy gyorstüzelésű üzemmódban 0,1 grammot meghaladó tömeg 1,6 km/s-ot meghaladó sebességre történő felgyorsítására; b) primer áramforrások, villamos páncélzat, energiatároló, hő-gazdálkodási, kondicionáló, kapcsoló vagy üzemanyag-kezelő berendezések; valamint elektromos csatlakozók az energiaellátás és a löveg, valamint a lövegtorony és egyéb meghajtások számára; c) a cél felderítését, nyomon követését, a tűzvezetést és az eredmény felmérését szolgáló rendszerek; d) irányított lövedék önvezérlési, irányítási, vagy eltérítő hajtási (oldalirányú gyorsulást biztosító) rendszerei. Az ML12. fejezet vonatkozik mindazon fegyverrendszerekre, amelyek az alábbi hajtásmódok bármelyikével működnek: a) elektromágneses; b) elektrotermikus; c) plazma; d) könnyűgáz (könnyű gáz löveghez); vagy e) vegyi hajtóanyag (ha azt a fentiek bármelyikével kombinálják).

ML13. Páncélozott vagy védőberendezések, szerkezetek és részegységek az alábbiak szerint: a) az alábbi jellemzők bármelyikével rendelkező páncéllemezek: 1. katonai szabvány vagy előírás szerint gyártva; vagy 2. katonai felhasználásra alkalmas; A testvédő páncéllemez vonatkozásában lásd az ML13. fejezet d) pontjának 2. alpontját. b) kifejezetten katonai rendszerek ballisztikai védelmére tervezett fémes vagy nemfémes szerkezetek, vagy azok kombinációi, és kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; c) katonai követelmények és szabványok, vagy hasonló nemzeti szabványok alapján gyártott sisakok és különleges kialakítású alkatrészeik, (azaz sisakborítás, bélés és komfort-töltés); d) testvédő páncélzat vagy védőruházat és annak részegységei az alábbiak szerint: 1. lágy testvédő páncélzat vagy védőruházat katonai szabvány, előírás vagy annak megfelelő követelmény szerint gyártva, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; Az ML13. fejezet d) pontjának 1. alpontja értelmében a katonai követelmények vagy szabványok tartalmaznak legalább a repeszek elleni védelemre vonatkozó előírásokat. 2. kemény testvédő páncéllemezek, melyek a III. szint (lásd NIJ 0101.06, 2008. július, vagy a megfelelő nemzeti szabványt) szerinti vagy annál jobb ballisztikai védelmi képességet biztosítanak. Az ML13. fejezet b) pontja magában foglalja a kifejezetten reaktív páncélzathoz vagy katonai óvóhelyek létrehozására tervezett anyagokat. Az ML13. fejezet c) pontja nem vonatkozik a hagyományos acélsisakra, kivéve ha az módosításra került vagy úgy tervezték, hogy ellátható legyen, vagy ellátták bármilyen típusú kiegészítő tartozékkal. Az ML13. fejezet c) és d) pontja nem vonatkozik azon sisakokra, testvédő páncélzatokra és az azokhoz tartozó szerelvényekre, amelyeket azok viselője személyes védelmére tart magánál. Az ML13. pontban meghatározottak körébe kizárólag a kifejezetten bombák hatástalanítását végzők számára tervezett, kifejezetten katonai használatú védősisakok tartoznak. Lásd még a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1A005. pontját. A testvédő páncélzatok és sisakok gyártásához használt „szálas és rostos anyagok” tekintetében lásd a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 1C010. pontját.

ML14. „Kifejezetten katonai gyakorló eszközök” vagy hadgyakorlat forgatókönyvének szimulációjára szolgáló berendezések, szimulátor berendezések az ML1. pontban vagy az ML2. pontban meghatározott bármilyen tűzfegyver és fegyverzet használatának begyakorlására, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek és kiegészítő eszközök. „Kifejezetten katonai gyakorló eszközök”: a katonai célú támadásgyakorló eszközök, a repülésoktató eszközök, a lokátor cél gyakorlóeszközök, a lokátor célpont generátorok, a fegyver irányzó oktató berendezések, a tengeralattjáró elhárító harci eszközök gyakorló eszközei, a repülés szimulátorok (beleértve a pilóták/űrhajósok kiképzésére szolgáló emberméretű centrifugákat), a lokátor oktató berendezések, a műszeres repülés gyakorlását szolgáló oktató berendezés, a navigációs oktató berendezések, a rakétaindítást gyakoroltató berendezések, a célberendezések, a pilóta nélküli (cél) „repülőgépek”, a fegyverzetgyakorló berendezések, a pilóta nélküli „repülőgép” gyakorló berendezés, a mobil gyakorló egységek és a szárazföldi katonai hadműveletek gyakorlására szolgáló berendezések. Az ML14. fejezet magában foglalja a gyakorló eszközök képalkotó és interaktív környezeti rendszereit, amelyeket kifejezetten katonai felhasználásra tervezték vagy alakították át. Az ML14. fejezet nem vonatkozik a kifejezetten vadász és sportfegyverek használatának gyakorlására szolgáló berendezésekre.

ML15. Kifejezetten katonai felhasználásra tervezett képalkotó vagy ezeket zavaró berendezések, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett részegységek és kiegészítő eszközök az alábbiak szerint: a) rögzítő és képfeldolgozó berendezések; b) kamerák, fényképészeti és filmfeldolgozó berendezések; c) képerősítő berendezések; d) infravörös vagy termikus képalkotó berendezések; e) képalkotó lokátorszenzor berendezések; f) az ML15. fejezet a)–e) pontokban meghatározott berendezésekhez tartozó zavaró és zavarás-elhárító berendezések. Az ML15. fejezet f) pontja magában foglalja azon berendezéseket, amelyeket a katonai képalkotó rendszerek működésének vagy hatékonyságának a csökkentésére, vagy az ilyen csökkentő hatásoknak a minimalizálására terveztek. Az ML15. pontban a „kifejezetten ezekhez tervezett részegységek” kifejezés kifejezetten katonai felhasználásra való tervezés esetén az alábbiakat foglalja magában: a) infravörös képátalakító csövek (távcsövekhez, célzókészülékekhez); b) képerősítő csövek (távcsövekhez, célzókészülékekhez) (nem elsőgenerációs); c) mikrocsatorna panelek; d) alacsony fényszinten is működő tv képfelvevő csövek; e) felderítő rendszerek (beleértve az elektronikus összeköttetés és kiolvasás rendszereit); f) piroelektromos tv kamera csövek; g) képalkotó berendezések hűtőrendszerei; h) fotokróm vagy elektro-optikai rendszerű, villamos kioldású redőnyzárak legfeljebb 100 mikrosec redőnyzárási sebességgel, kivéve azon redőnyzárakat, amelyek nagysebességű kamerák fontos alkatrészei; i) száloptikai képátalakítók; j) kompound félvezető fotókatódok. Az ML15. fejezet nem vonatkozik az „első generációs képerősítő csövekre”, vagy a kifejezetten az „első generációs képerősítő csövek” alkalmazásához tervezett berendezésekre. Az „első generációs képerősítő csöveket” alkalmazó fegyver célzókészülékek besorolása tekintetében lásd az ML1. és ML2. pontot, valamint az ML5. fejezet a) pontját. Lásd még a kettős felhasználású termékek és technológiák uniós jegyzékének 6A002.a.2. és 6A002.b. pontját.

ML16. Kovácsolt, sajtolt és más félkész gyártmányok, amelyeket kifejezetten az ML1–ML4., ML6., ML9., ML10., ML12. vagy ML19. pontban meghatározott eszközökhöz terveztek. az ML16. fejezet az anyagösszetétel, geometriai méret vagy alkalmazás alapján azonosítható félkész gyártmányokra vonatkozik.

ML17. Különféle egyéb berendezések, anyagok és „könyvtárak”, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek a következők szerint: a) önálló alámerülő és víz alatti úszó készülék a következők szerint: 1. kifejezetten katonai felhasználásra tervezett zárt vagy félig zárt rendszerű (ismételt belégzésű) készülék (azaz kifejezetten nem mágneses kivitelben megtervezve); 2. a nyitott rendszerű készülék kifejezetten katonai felhasználásra történő átalakításához tervezett részegységek; 3. kifejezetten katonai felhasználásra tervezett termékek az önálló alámerülő és víz alatti úszó készülékekhez; b) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett szerkezeti felszerelés; c) jel elfojtáshoz, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett szerelvények, bevonatok és eljárások; d) kifejezetten a harci zónában történő használatra tervezett tábori műszaki eszközök; e) „robotok”, „robot”-vezérlések és „végeffektorok”, amelyek a következő jellemzők valamelyikével bírnak: 1. kifejezetten katonai felhasználásra tervezték; 2. magában foglal hidraulikavezetékek védelmére szolgáló eszközöket a ballisztikai repeszek által kívülről okozott szakadás ellen (pl. öntömítő vezetékek beépítése révén), és 839 K (566 °C) hőmérsékletnél magasabb lobbanáspontú hidraulikafolyadék használatára tervezték; 3. kifejezetten elektromágneses impulzus (EMP) környezetben való működésre tervezték vagy minősítették; Az elektromágneses impulzus nem vonatkozik a közelben található berendezés (pl. gépek, készülékek vagy elektronikai berendezés) elektromágneses sugárzása vagy villámlás okozta szándékolatlan interferenciára. f) az EU közös katonai listájában meghatározott berendezésekkel, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett „könyvtárak” (parametrikus műszaki adatbázisok); g) nukleáris energia előállítására szolgáló berendezések vagy meghajtó berendezések, amelyek magukba foglalják a kifejezetten katonai felhasználásra tervezett „atomreaktorokat”, valamint az azokhoz kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy „átalakított” részegységeket; h) jel elfojtása érdekében, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett, bevonattal ellátott vagy kezelt berendezés és anyag, amelyet az EU közös katonai listája máshol nem sorol fel; i) kifejezetten katonai „atomreaktorok” részére tervezett szimulátorok; j) kifejezetten katonai berendezések kiszolgálására tervezett vagy „átalakított” mobil javító műhelyek; k) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy „átalakított” harctéri generátorok; l) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy „átalakított” konténerek; m) komphajók, amelyeket az EU közös katonai listája máshol nem sorol fel, valamint kifejezetten katonai felhasználásra tervezett hidak és pontonok; n) kifejezetten az ML4., ML6., ML9. vagy ML10. pontokban meghatározott termékek „fejlesztéséhez” tervezett kísérleti modellek; o) kimondottan katonai felhasználásra tervezett lézer védelmi berendezés (például szem- és érzékelővédelem); p) kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy „átalakított”, az EU közös katonai listájában máshol említettektől eltérő „üzemanyagcellák”. 1. Az ML17. fejezet alkalmazásában műszaki „könyvtár” (parametrikus adatbázis): a katonai természetű műszaki információk gyűjteménye, amely növelheti a katonai berendezések vagy rendszerek teljesítményét. 2. Az ML17. fejezet alkalmazásában „átalakított”: bármely strukturális, elektromos, mechanikai vagy egyéb változás, amely valamely nem katonai eszközt kifejezetten katonai felhasználásra tervezett eszköz képességeivel lát el.

ML18. Az alábbi gyártóberendezések és azok tartozékai: a) kifejezetten az EU közös katonai listájában meghatározott termékek „gyártásához” tervezett vagy átalakított gyártóberendezések, és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek; b) kifejezetten az EU közös katonai listájában meghatározott termékek tanúsításához, minősítéséhez és vizsgálatához tervezett környezetállósági vizsgáló létesítmények és az azokhoz tervezett berendezések. Az ML18. fejezet alkalmazásában „gyártás”: a tervezés, vizsgálat, előállítás, tesztelés és ellenőrzés. Az ML18. fejezet a) és b) pontja a következő berendezéseket foglalja magában: a) folyamatos nitrálók; b) centrifugális vizsgálókészülék vagy berendezés, amely az alábbi paraméterek bármelyikével rendelkezik: 1. egy vagy több hajtómotorjának együttes névleges teljesítménye legalább 298 kW (400 LE); 2. hasznos terhelhetősége legalább 113 kg; 3. legalább 91 kg hasznos terhelésre ható 8 g vagy nagyobb centrifugális gyorsulást állít elő; c) dehidratáló prések; d) kifejezetten katonai robbanó- vagy hajtóanyagok sajtolására tervezett vagy átalakított csavaros extruderek; e) vágógépek az extrudált rakéta-hajtóanyag méretre vágásához; f) legalább 1,85 m átmérőjű, nagy nyomást kibíró (sweetie) tartályok (tumblerek), amelyek tárolókapacitása nagyobb, mint 227 kg; g) szilárd hajtóanyagok folyamatos keverésének eszközei; h) fluidhajtóanyag-őrlők katonai robbanóanyagok összetevőinek zúzására vagy őrlésére; i) az ML8. fejezet c) pontjának 8. alpontja alapján engedélyezés alá vont fémpor gömbösítésének és egységes szemcseméretének egyidejű elérését biztosító berendezések; j) az ML8. fejezet c) pontjának 3. alpontjában felsorolt anyagok átalakítására szolgáló konvekciós áramú konverterek.

ML19. Irányított energiát kibocsátó fegyverrendszerek (DEW), kapcsolódó berendezések, vagy ellentevékenység eszközei, és kísérleti modellek a következők szerint, és a kifejezetten azokhoz tervezett elemek részegységek: a) a célpont megsemmisítésére vagy a célpont támadási célja elérésének megakadályozására tervezett „lézer”-rendszerek; b) a célpont megsemmisítésére vagy a célpont támadási célja elérésének megakadályozására alkalmas részecskesugárzó rendszerek; c) a célpont megsemmisítésére vagy célpont támadási célja elérésének megakadályozására alkalmas nagy teljesítményű rádiófrekvenciás (RF) rendszerek; d) kifejezetten az ML19. fejezet a)–c) pontjaiban meghatározott rendszerek felderítésére vagy azonosítására, vagy az ellenük való védelemre tervezett berendezések; e) az ML19. pontban meghatározott rendszerek, berendezések és részegységek fizikai kísérleti modelljei; f) „lézer”-rendszerek, amelyeket kifejezetten a védőeszközök nélküli látószerv – azaz a szabad szem vagy a látást javító eszközzel ellátott szem – maradandó vakságának előidézésére terveztek. Az ML19. pontban meghatározott, irányított energiát kibocsátó fegyverrendszerek közé tartoznak azok a rendszerek, amelyek képessége az alábbi engedélyköteles eszközök alkalmazásától függ: a) elégséges teljesítményű „lézerek” olyan megsemmisítő hatás létrehozására, amely hasonló a hagyományos lőszer pusztítási hatásához; b) részecskegyorsítók, amelyek pusztító hatású energiával feltöltött vagy semleges részecskesugarat lőnek ki; c) nagy lüktető teljesítményű vagy nagy átlagos teljesítményű rádiófrekvenciás sugáradók, amelyek kellően intenzív mezőt hoznak létre ahhoz, hogy a távoli célpontban lévő elektronikus áramkört üzemképtelenné tegyék. Az ML19. fejezet szerint engedélykötelesek az alábbi, kifejezetten irányított energiát kibocsátó rendszerek: a) primer energiaforrások, energiatároló, kapcsoló, teljesítmény szabályozó vagy üzemanyag-kezelő berendezések; b) célkereső vagy követő rendszerek; c) a célpont károsodását, megsemmisítését vagy a célpont támadási célja elérése megakadályozásának megtörténtét felmérő rendszerek; d) sugárnyaláb-kezelő, továbbító vagy célmegjelölő berendezés; e) gyors sugárnyaláb mozgatására képes berendezés, több célpont elleni gyors műveletekre; f) adaptív optikák és fáziskonjugátorok; g) áram injektorok negatív hidrogén-ion sugár előállítására; h) „űrminősítésű” gyorsító alkatrészek; i) negatívionsugár-összpontosító berendezés; j) nagy energiájú ionsugár ellenőrzésére és mozgatására szolgáló berendezés; k) „űrminősítésű” fémfóliák a negatív hidrogén izotóp sugarak semlegesítésére.

ML20. Kriogén és „szupravezető” berendezések az alábbiak szerint, valamint kifejezetten azokhoz tervezett részegységek és kiegészítő eszközök: a) kifejezetten katonai földi, vízi, reülőgép fedélzeti vagy űrjárművekbe való beépítésre tervezett berendezések, amelyek képesek a jármű mozgása közben 103 K (– 170 °C) alatti hőmérsékletet előállítani vagy fenntartani; Az ML20. fejezet a) pontja magában foglalja azon mobil rendszereket, amelyek nemfémes vagy nem villamos vezető anyagokból – például a műanyagok, vagy az epoxigyantával impregnált anyagok – előállított kiegészítő eszközökből vagy részegységekből épülnek fel. b) olyan „szupravezető” villamos berendezés (forgógépek és átalakítók), amelyeket kifejezetten katonai földi, vízi, repülőgép fedélzeti, vagy űrjárművekbe való beépítésre terveztek, és amelyek a jármű mozgása közben is működtethetők. Az ML20. fejezet b) pontja nem vonatkozik az olyan egyenáramú hibrid homopoláris generátorokra, amelyek egypólusú normál fémarmatúrával rendelkeznek, és olyan mágneses mezőben forognak, amelyet szupravezető tekercsek hoznak létre, amennyiben a generátorban ezen tekercsek az egyedüli szupravezető elemek.

ML21. „Szoftver”, a következők szerint: a) kifejezetten az EU közös katonai listáján meghatározott berendezések, anyagok vagy „szoftver”„kifejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” tervezett vagy átalakított „szoftver”; b) az ML21. fejezet a) pontjában meghatározottaktól eltérő egyéb speciális „szoftver” az alábbiak szerint: 1. kifejezetten katonai felhasználásra, katonai fegyverrendszerek modellezése, szimulálása vagy értékelése céljára tervezett „szoftver”; 2. kifejezetten katonai felhasználásra, katonai műveletek modellezése vagy szimulálása céljára tervezett „szoftver”; 3. hagyományos, nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek hatásának meghatározására szolgáló „szoftver”; 4. kifejezetten katonai felhasználásra tervezett és kifejezetten vezetési, hírközlési, irányítási és hírszerzési (Command, Communications, Control and Intelligence - C3I) vagy vezetési, hírközlési, irányítási, számítástechnikai és hírszerzési (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence - C4I) rendszer alkalmazások céljára kifejlesztett „szoftver”; c) az ML21. fejezet a) vagy b) pontjában nem meghatározott „szoftver”, amelyet kifejezetten arra terveztek vagy alakítottak át, hogy az EU közös katonai listájában nem szereplő berendezések számára lehetővé tegye az EU közös katonai listájában meghatározott berendezések katonai rendeltetésének betöltését.