[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.9.2006

COM(2006) 548 végleges

2005/0043 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel elfogadott közös álláspontjáról

2005/0043 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEKaz EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapjána Tanácsnak

az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel elfogadott közös álláspontjáról

1. Előzmények

A javaslat továbbítása az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz [COM(2005) 119 végleges – 2005/0043(COD) – 2005/0044(CNS)]: | 2005. április 13. |

A Régiók Bizottsága véleménye: | 2005. november 16. |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: | 2005. december 14. |

Az Európai Parlament véleménye (első olvasat): | 2006. június 15. |

A módosított javaslat továbbítása az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz: | 2006. június 28. |

A közös álláspont elfogadása: | 2006. szeptember 25. |

2. A Bizottság álláspontja a közös álláspontról

Az EK-Szerződés 251. cikkével összhangban ez a közlemény ismerteti a Bizottság álláspontját az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel kialakított közös álláspontról, amelyet a Tanács a 2006. július 24-ei politikai megállapodást követően 2006. szeptember 25-én, minősített többséggel fogadott el. A Tanács ugyancsak 2006. július 24-én az Euratom-keretprogramról is politikai megállapodásra jutott.

A közös álláspont nagy vonalakban megtartja a keretprogram Bizottság által javasolt felépítését és tartalmát, és általában véve jó összhangot mutat az Európai Parlament véleményével.

A Tanács az Európai Parlament első olvasatban (2006. június 15.) elfogadott véleményében megjelölt legtöbb olyan módosítást beépítette a közös álláspontba, amelyet a Bizottság a módosított javaslatban[1] figyelembe vett.

3. Megjegyzések a közös állásponthoz

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont jó alapot ad a keretprogrammal kapcsolatos további tárgyalásokhoz, és így ahhoz, hogy a második olvasatban megállapodást lehessen elérni.

A költségvetéssel kapcsolatban: a Tanács (és az Európai Parlament) támogatásáról biztosította azt az 50 521 millió eurós összeget,[2] amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás[3] 2006. május 17-i megkötését követően a Bizottság a módosított javaslatban előterjesztett.

A költségvetés bontásával kapcsolatban: a közös álláspont nagy vonalakban összhangban van a Bizottság módosított javaslatával és a Parlament véleményével, a következő pontokban azonban eltér azoktól:

- az „Együttműködés” egyedi programban:

- öt témát nagyobb költségvetésben részesít: „Egészségügy”, „Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „Energia”, „Környezetvédelem”, valamint kisebb mértékben a „Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”;

- a „Biztonság és világűr” téma költségvetését csökkenti;

- a „Kapacitások” egyedi programban:

- jelentősen csökkenti a „Kutatási infrastruktúrák” rész költségvetését, és csökkenti a „Tudomány a társadalomban” rész költségvetését;

- nagyobb költségvetésben részesíti „A kkv-k javára végzett kutatás” és a „Kutatási potenciál”, valamint kisebb mértékben a „Nemzetközi együttműködési tevékenységek” részt.

Bár a javasolt tevékenységek és a javasolt költségvetés között szoros összefüggés áll fenn, a kisebb költségvetés miatt előfordulhat, hogy az „Infrastruktúrák” egyedi programban és a „Biztonság és világűr” témában nem sikerül teljes mértékben elvégezni a közös álláspontban javasolt tevékenységeket.

A program felépítésével kapcsolatban: a közös álláspont megtartja a Bizottság által javasolt különböző programösszetevőket, ideértve a témákra bontás elvét és a hétéves időtartamra tekintettel szükséges rugalmas megközelítést is. A Bizottság egyetért azzal, hogy a „Kapacitások” programban érdemes külön részt szentelni a kutatási politikák következetes kidolgozásának. A Tanács ugyanakkor (a Parlament álláspontjával összhangban) kettéválasztotta a „Biztonság és világűr” témát, így a közös álláspont már tíz témát tartalmaz. A Bizottság véleménye szerint a két terület együtt tartásával jelentős rugalmasság és szinergia érhető el.

Ami a kutatás tartalmát illeti, a Parlament által javasolt és a Bizottság által a módosított javaslatban elfogadott módosítások nagy része megjelenik a közös álláspontban is. A Bizottság a módosított javaslatban egyértelművé tette, hogy a költségvetés csökkentése miatt nem adott helyt azoknak a módosításoknak, amelyek a témák által lefedett terület kiterjesztésével járnak, és emiatt többletforrásokat igényelnének. A Bizottság úgy látja, hogy a közös álláspont alapvetően tiszteletben tartja ezt az elvet. Nem egyeztethető azonban össze ezzel az elképzeléssel az, hogy a „Kapacitások” egyedi program „tájékozódási támogatásokat” tartalmazzon a kkv-k javára. A Bizottság álláspontja szerint a költségvetést kizárólag projektek finanszírozására kell felhasználni.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a kkv-k vonatkozásában meg kell erősíteni a szöveget, és konkrét intézkedéseket célszerű előírni az egyes témákon belül egyebek mellett a mennyiségi és minőségi elemzés terén. A Bizottság úgy véli, hogy ez hatékonyabb módszer, mint mesterséges irányszámokat kitűzni, ezért az ilyen felvetéseknek nem is adott helyt módosított javaslatában.

A parlamenti vitában központi szerepet kaptak a közös technológiai kezdeményezések, valamint az „Ötletek” és az „Emberek” egyedi program.

- A közös technológiai kezdeményezések területén a közös álláspont tartalmazza azokat a módosított kritériumokat, amelyek alapján e kezdeményezések kijelölése történik.

- Az „Ötletek” egyedi program vonatkozásában a közös álláspont egyértelműsíti a tudományos tanács tagjainak megbízatási idejét és a megbízatás megújítását, a tanács szerepét, vezetésével és személyzetével kapcsolatos intézkedéseket; rendelkezik továbbá arról, hogy 2010-ben független felülvizsgálatot kell végezni az Európai Kutatási Tanács struktúráiról és mechanizmusairól, és ennek eredményét a Parlament és a Tanács elé kell tárni.

- Az „Emberek” egyedi programban bevezetett változtatások kiemelik a keretprogram többi részéhez és más közösségi programokhoz való kapcsolódásokat, egyértelműbbé teszik az egyedi program e részének nemzetközi vetületét, rámutatnak a kutatók megfelelő foglalkoztatási feltételei kialakításának szükségességére, és utalnak a társfinanszírozás lehetőségeire.

Végül a közös álláspont részletesebb kritériumokat ír elő az új kutatási infrastruktúrák támogatásához, és elismeri az infrastruktúra-fejlesztés regionális szempontjainak fontosságát.

Az őssejtekkel kapcsolatos kutatás területén a Bizottság a módosított javaslatban elfogadta azt a felvetést, amelyet eredetileg a Parlament módosítási javaslata fogalmazott meg, hogy külön cikkben kell szabályozni, mely területek nem finanszírozhatók a hetedik keretprogramból. Ezt a cikket a Tanács is beépítette közös álláspontjába, a Bizottság pedig nyilatkozatot adott ki a követendő gyakorlatról (lásd a mellékletben).

4. KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság úgy véli, hogy a 2006. szeptember 25-én minősített többséggel elfogadott közös álláspont révén jelentősen közeledtek egymáshoz az álláspontok mind az Európai Parlament, mind a Bizottság irányában. A közös álláspont figyelembe veszi az Európai Parlament által első olvasatban javasolt és a Bizottság által a módosított javaslatba beépített módosítások jelentős részét. A Bizottság ezért támogatja a közös álláspontot.

MELLÉKLET

A Bizottság azt javasolja, hogy a hetedik keretprogramban továbbra is ugyanaz az etikai keret szabja meg az emberi embrionális őssejtek kutatásának uniós finanszírozásáról meghozandó döntéseket, mint a hatodik keretprogramban.

Ezt az etikai keretet azért javasolja továbbvinni az Európai Bizottság, mert a tapasztalatok alapján egy igen ígéretes tudományterületen felelősségteljes szemléletmód kialakulását eredményezte, és kielégítőnek bizonyult egy olyan kutatási programban, amelyben számos, nagyon eltérő szabályozási hátterű ország kutatói vesznek részt.

1. A hetedik keretprogramról szóló határozat kifejezetten megtiltja, hogy a következő három kutatási terület közösségi finanszírozásban részesüljön:

2. az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység;

3. az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak;

4. az emberi embriók kizárólag kutatási célból, illetve őssejtekhez jutás érdekében történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is.

5. Nem részesülhet finanszírozásban olyan tevékenység, amely valamennyi tagállamban tilos. Nem részesülhet finanszírozásban egy adott tagállamban olyan tevékenység, amely a kérdéses tagállamban tilos.

6. A hetedik keretprogramról szóló határozat és az emberi embrionális őssejtek kutatásának közösségi finanszírozását meghatározó etikai keret mögött semmiféle olyan értékítélet nem húzódik meg, amely az ilyen kutatás tekintetében a tagállamokban irányadó jogszabályi, illetve etikai keretre vonatkozna.

7. A pályázati felhívásokban az Európai Bizottság nem fogja kérni az emberi embrionális őssejtek felhasználását. Hogy felhasználnak-e vagy sem akár felnőttekből származó, akár embrionális őssejteket, azt elérendő céljaiknak megfelelően maguk a kutatók döntik el. A gyakorlatban az őssejtkutatás közösségi finanszírozása túlnyomórészt a felnőttekből származó őssejtek felhasználásának támogatására fordítódik. Nincs ok azt várni, hogy a hetedik keretprogramban ez jelentősen másként lesz.

8. Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejtet kíván felhasználni, meg kell felelnie egy tudományos értékelésen, amelyben független tudományos szakértők azt vizsgálják, hogy a kitűzött tudományos célok eléréséhez valóban szükséges-e ilyen őssejteket felhasználni.

9. Azoknak a pályázatoknak, amelyek a tudományos értékelésen megfeleltek, ezt követően át kell esniük egy, az Európai Bizottság által lefolytatandó, szigorú etikai vizsgálaton. Az etikai vizsgálatban a Bizottság figyelembe veszi az EU Alapjogi Chartájában, valamint az irányadó nemzetközi egyezményekben, különösen az Európa Tanács 1997. április 4-én, Oviedóban aláírt, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezményében és annak kiegészítő jegyzőkönyveiben, valamint az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozatban foglalt elveket. Az etikai vizsgálat annak ellenőrzésére is szolgál, hogy a pályázat tiszteletben tartja-e annak az országnak a szabályait, ahol a kutatást el kívánják végezni.

10. Egyedi esetekben etikai vizsgálat a projekt élettartama alatt is végezhető.

11. Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejteket kíván felhasználni, a projekt megkezdése előtt be kell szereznie az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottság jóváhagyását. Minden nemzeti szabályt és eljárást be kell tartani, beleértve egyebek mellett a szülői hozzájárulásra, a pénzbeni ösztönzés tilalmára stb. vonatkozókat is. Az elbírálás során meg kell győződni arról, hogy a pályázat utal-e az engedélyezés és az ellenőrzés céljából a kutatás elvégzésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága által megteendő intézkedésekre.

12. Azokat a pályázatokat, amelyek a tudományos értékelésen, a nemzeti vagy helyi etikai ellenőrzésen és az európai etikai vizsgálaton egyaránt megfeleltek, a Bizottság egy szabályozási bizottság keretében egyenként a tagállamok elé terjeszti jóváhagyásra. Nem kaphat finanszírozást egyetlen olyan, emberi embrionális őssejteket felhasználó projekt sem, amely nem nyeri el a tagállamok jóváhagyását.

13. Az Európai Bizottság a jövőben is arra törekszik, hogy a közösségi finanszírozásban részesített őssejtkutatás eredményei – végső soron valamennyi ország betegeinek érdekében – a kutatók számára széles körben hozzáférhetők legyenek.

14. Az Európai Bizottság támogatni fog olyan cselekvéseket és kezdeményezéseket, amelyek kellően megalapozott etikai keretek között hozzájárulnak az emberi embrionális őssejtek kutatásának összehangolásához és ésszerűsítéséhez. Ennek jegyében a Bizottság támogatni fogja az emberi embrionális őssejtek vonalainak európai nyilvántartását. E nyilvántartás támogatása lehetővé teszi az Európában rendelkezésre álló emberi embrionális őssejtek ellenőrzés alatt tartását, hozzájárul ahhoz, hogy a kérdéses őssejteket a tudósok minél jobban hasznosítsák, és segíthet megelőzni az új őssejtvonalak indokolatlan előállítását.

15. Az Európai Bizottság a jövőben is követni kívánja a jelenlegi gyakorlatot, és nem fog a szabályozó bizottság elé terjeszteni olyan pályázatokat, amelyek olyan kutatási tevékenységet tartalmaznak, amelyek emberi embriókat semmisítenek meg, még akkor sem, ha ezt őssejtekhez jutás céljából teszik. E kutatási lépés támogatásának kizárása nem jelenti azt, hogy nem részesülhetnek közösségi finanszírozásban azok a következő kutatási lépések, amelyek emberi embrionális őssejtek felhasználását igénylik.

[1] COM(2006) 364 végleges, 2006. június 28.

[2] COM(2005) 119 végleges/2, 2006. május 24.

[3] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.