C 326/1

IV

(Tájékoztatások)

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

EURÓPAI BIZOTTSÁG

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolója – 2018

(2019/C 326/01)

TARTALOMJEGYZÉK

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE 2

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA 3

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 6

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 8

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 17

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 40

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2018 41

Az AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2018 48

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA 55

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL 59

ÉVES JELENTÉS A VÉGREHAJTÁSRÓL – AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 89

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE

Az Európai Fejlesztési Alap 2018 évről szóló éves beszámolója a 11 Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának X címével és a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült

Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának 18 cikkével összhangban felelősséget vállalok a 11 Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és garantálta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alap eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi helyzetéről

Rosa ALDEA BUSQUETS számvitelért felelős tisztviselő 2019 június 21

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1. HÁTTÉR

Az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) számos fejlődő országgal ápol együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célkitűzése az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési segély és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, elsődlegesen abból a célból, hogy hosszú távon csökkentse és megszüntesse a szegénységet E cél megvalósítása érdekében az EU a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat Az európai uniós (a továbbiakban: uniós) fejlesztési együttműködési források három helyről származnak:

— az EU költségvetéséből,

— az Európai Fejlesztési Alapból,

— és az Európai Beruházási Banktól

Az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA) az EU fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: az AKCS-) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (a továbbiakban: a TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására

Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást Az EFA-t a Tanácsban ülésező tagállami képviselők belső megállapodása hozta létre, irányításáért egy külön bizottság felelős Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) felelős Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) a beruházási keretet kezeli

Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2014–2020-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák Az egyes EFA-k időtartama általában mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről

A 11 EFA-t létrehozó belső megállapodást a Tanács keretében ülésező részt vevő tagállamok 2013 júniusában fogadták el (1) A megállapodás 2015 március 1-jén lépett hatályba

A Tanács 2018-ban elfogadta a 11 EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot (2) Ez hatályon kívül helyezte a korábbi szabályzatot, és a meglévő jogi kötelezettségvállalások sérelme nélkül alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott műveletekre Ez a szabályzat nem alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott beruházási keretre

A beruházási keretet az AKCS–EU partnerségi megállapodás keretében hozták létre A beruházási keretet az EBB kezeli A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független Mivel a beruházási keretet nem a Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, amely az EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló II részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről

2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

Az Európai Tanács 2013 december 2-án elfogadta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCS-államokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák

Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá Az EFA az EU költségvetésétől eltérően egy többéves jelleggel működő alap Minden EFA egy rendszerint ötéves időszakra szóló átfogó alapot hoz létre a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérés a költségvetési beszámolóban is látszik, mivel az EFA-k végrehajtását azok teljes összegéhez mérik

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást A Bizottság ezt követően az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak

3. ÉV VÉGI JELENTÉSTÉTEL

3.1. ÉVES BESZÁMOLÓ

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 18 cikke (3) bekezdésének megfelelően az EFA pénzügyi kimutatásai a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készülnek A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat valamennyi uniós intézmény és szerv alkalmazza annak érdekében, hogy a számvitelre, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozó egységes szabálykészlet kidolgozása révén megvalósuljon a pénzügyi kimutatások elkészítésével kapcsolatos folyamat harmonizációja Ezen uniós számviteli szabályokat – tevékenységei egyedi jellegének szem előtt tartásával – az EFA-ra is alkalmazzák

Az EFA éves beszámolóját a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője készíti el, aki egyben az EFA számvitelért felelős tisztviselője, és gondoskodik arról, hogy az EFA éves beszámolója megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről

Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra:

I rész: A Bizottság által kezelt pénzeszközök

(i) Az EFA pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések

(ii) Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai

(iii) Az EFA és a külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok összevont pénzügyi beszámolója

(iv) Jelentés az EFA pénzügyi végrehajtásáról

II rész: Éves jelentés a végrehajtásról – az EBB által kezelt pénzeszközök

(i) A beruházási keret pénzügyi kimutatásai

„Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai” szakasz az EFA keretében eddig létrehozott két alap pénzügyi kimutatásait tartalmazza: a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”) és az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”) Ezen alapok különálló pénzügyi kimutatásainak elkészítése a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelősségébe tartozik, külső könyvvizsgálatukat magánszektorbeli könyvvizsgáló végzi A vagyonkezelői alapok ezen éves beszámolóban szereplő számai előzetes adatok

Az EFA éves beszámolóját a Bizottságnak legkésőbb a következő év július 31-ig kell elfogadnia, majd mentesítés céljából be kell mutatnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak

4. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

4.1. ELLENŐRZÉS

Az EFA éves beszámolóját az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: a Számvevőszék) ellenőrzi külső ellenőrként A Számvevőszék éves jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak

4.2. MENTESÍTÉS

A mentesítés az EFA-források pénzügyi végrehajtásának az adott pénzügyi évre vonatkozó utolsó kontrollja Az EFA esetében a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament Ez azt jelenti, hogy az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését, illetve a Tanács vonatkozó ajánlását követően az Európai Parlament dönt arról, hogy mentesíti-e a Bizottságot az EFA-források adott pénzügyi évi végrehajtására vonatkozó felelőssége alól E döntése a beszámoló vizsgálatán, a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozattal ellátott éves jelentésén, a Bizottság kérdésekre adott válaszain és a további információkéréseken alapul

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK (3)

TARTALOMJEGYZÉK

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 8

AZ EFA MÉRLEGE 9

AZ EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA 10

AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA 11

KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL 12

MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 13

EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 14

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN 15

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 17

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 40

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2018 41

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL 42

MÉRLEG 45

EREDMÉNYKIMUTATÁS 46

CASH FLOW-KIMUTATÁS 46

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 47

Az AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2018 48

HÁTTÉRINFORMÁCIÓK AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL 49

MÉRLEG 52

EREDMÉNYKIMUTATÁS 53

CASH FLOW-KIMUTATÁS 53

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 54

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA 55

ÖSSZEVONT MÉRLEG 56

ÖSSZEVONT EREDMÉNYKIMUTATÁS 57

ÖSSZEVONT CASH FLOW-KIMUTATÁS 57

ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 58

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL 59

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (4)

AZ EFA MÉRLEGE

millió EUR Megjegyzés 2018.12.31. 2017.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.1. 887 582 A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások 2.2. 201 163 1 088 745 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.1. 1 448 1 518 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.3. 138 92 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.4. 387 347 1 973 1 958 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 3 061 2 703 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Céltartalékok 2.5. — (4) Pénzügyi kötelezettségek 2.6. (18) (14) (18) (18) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek 2.7. (241) (563) Passzív időbeli elhatárolások 2.8. (1 281 ) (733) (1 523 ) (1 296 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (1 540 ) (1 314 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 1 521 1 389 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Aktív EFA-k lehívott tőkéje 2.9. 50 423 46 173 Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje 2.9. 2 252 2 252 Előző évek áthozott gazdasági eredménye (47 037 ) (43 219 ) Az év gazdasági eredménye (4 118 ) (3 818 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 1 521 1 389

Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR Megjegyzés 2018 2017 BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1. Behajtási tevékenységek 4 61 4 61 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2. Pénzügyi bevétel 10 4 Egyéb bevétel 46 22 57 25 Összes bevétel 60 87 KIADÁSOK Támogatási eszközök 3.3. (4 054 ) (3 700 ) Társfinanszírozási kiadások 3.4. 17 (42) Finanszírozási költségek 3.6. 7 (8) Egyéb kiadások 3.7. (148) (154) Összes kiadás (4 178 ) (3 904 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (4 118 ) (3 818 )

AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA

millió EUR Megjegyzés 2018 2017 Az év gazdasági eredménye (4 118 ) (3 818 ) Működési tevékenységek Tőkenövekedés – hozzájárulások (nettó) 4 250 3 850 A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (növekedése)/csökkenése (38) (66) Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése (235) (319) Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése (46) 40 Céltartalékok növekedése/(csökkenése) (4) — Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 3 8 Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (322) 14 Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) 548 (42) NETTÓ CASH FLOW 40 (333) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) 40 (333) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya 2.4. 347 680 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya 2.4. 387 347

KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL

millió EUR Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E) EGYENLEG 2016.12.31-ÉN 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Tőkenövekedés – hozzájárulások — (4 050 ) 4 050 — — 4 050 Visszatérítés a tagállamoknak (200) — (200) — — (200) Az év gazdasági eredménye — — — (3 818 ) — (3 818 ) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389 Tőkenövekedés – hozzájárulások — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Az év gazdasági eredménye — — — (4 118 ) — (4 118 ) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 1 521

MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR Megjegyzés 2018.12.31. 2017.12.31. 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA Összesen 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA Összesen BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.1. — 23 520 344 887 — 32 221 330 582 A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások 2.2. — — — 201 201 — 86 — 77 163 — 23 520 546 1 088 — 118 221 407 745 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 2.1. 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.3. 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 Átvezetési számlák 2.3. 183 111 2 421 — 2 715 189 88 3 555 — 3 832 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.4. — — — 387 387 — — — 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN (*1) 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Céltartalékok 2.5. — — — — — — — — (4) (4) Pénzügyi kötelezettségek 2.6. — — (1) (16) (18) — — (7) (7) (14) — — (1) (16) (18) — — (7) (11) (18) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek 2.7. (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) Átvezetési számlák 2.3. — — — (2 715 ) (2 715 ) — — — (3 833 ) (3 833 ) Passzív időbeli elhatárolások 2.8. (0) (83) (358) (840) (1 281 ) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666 ) (4 237 ) (0) (89) (650) (4 389 ) (5 128 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (*1) (0) (89) (484) (3 682 ) (4 255 ) (0) (89) (657) (4 401 ) (5 147 ) NETTÓ ESZKÖZÖK (*1) 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521 190 222 4 003 (3 025 ) 1 389 FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Aktív EFA-k lehívott tőkéje 2.9. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje 2.9. 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása 2.9. (2 509 ) 2 137 55 317 — (2 503 ) 2 177 120 206 — Előző évek áthozott gazdasági eredménye (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (43 219 ) Az év gazdasági eredménye 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) (3 818 ) NETTÓ ESZKÖZÖK 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521 190 222 4 003 (3 025 ) 1 389

EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR Megjegyzés 2018 2017 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA Összesen 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA Összesen BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1. Behajtási tevékenységek 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2. Pénzügyi bevétel 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Egyéb bevétel 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Összes bevétel 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 KIADÁSOK Támogatási eszközök 3.3. 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) (3 700 ) Társfinanszírozási kiadások 3.4. — — 18 (1) 17 — — (42) (1) (42) Finanszírozási költségek 3.6. 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Egyéb kiadások 3.7. (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Összes kiadás (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (3 904 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) (3 818 )

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

millió EUR 8 EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2016.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Átcsoportosítás a 10 EFA-ba/EFA-ból — (7) (7) Átcsoportosítás a 11 EFA-ba/EFA-ból — — — Az év gazdasági eredménye — 0 0 EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Átcsoportosítás a 10 EFA-ba/EFA-ból — (7) (7) Az év gazdasági eredménye — 0 — 0 EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184





millió EUR 9 EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2016.12.31-ÉN 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Visszatérítés a tagállamoknak (200) — (200) (200) Átcsoportosítás a 10 EFA-ba/EFA-ból — (37) (37) Az év gazdasági eredménye — (13) (13) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Átcsoportosítás a 10 EFA-ba/EFA-ból — (40) (40) Átcsoportosítás a 11 EFA-ba/EFA-ból — — — Az év gazdasági eredménye — (53) — (53) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129





millió EUR 10 EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2016.12.31-ÉN 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Tőkenövekedés – hozzájárulások (1 773 ) 1 773 1 773 Átcsoportosítás a 8 és 9 EFA-ba/EFA-ból — 44 44 Átcsoportosítás a 11 EFA-ba/EFA-ból — (171) (171) Az év gazdasági eredménye — (1 266 ) (1 266 ) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 20 960 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Átcsoportosítás a 8 és 9 EFA-ba/EFA-ból — 47 47 Átcsoportosítás a 11 EFA-ba/EFA-ból — (112) (112) Az év gazdasági eredménye — (1 000 ) — (1 000 ) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938





millió EUR 11 EFA Aktív EFA-k tőkéje (A) Aktív EFA-k le nem hívott forrásai (B) Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B) Eredménytartalék (D) Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje (E) Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása (F) Összes nettó eszköz (C)+(D)+(E)+(F) EGYENLEG 2016.12.31-ÉN 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Tőkenövekedés – hozzájárulások (2 277 ) 2 277 — 2 277 Átcsoportosítás a 8, 9 és 10 EFA-ba/EFA-ból — — 171 171 Az év gazdasági eredménye — (2 539 ) — (2 539 ) EGYENLEG 2017.12.31-ÉN 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 ) Tőkenövekedés – hozzájárulások (4 250 ) 4 250 112 4 362 Átcsoportosítás a 8, 9 és 10 EFA-ba/EFA-ból — — — Az év gazdasági eredménye — (3 065 ) — (3 065 ) EGYENLEG 2018.12.31-ÉN 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 (1 729 )

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ (5)

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1. SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról olyan információkat nyújtsanak, amelyek a felhasználók széles köre számára hasznosak

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az 1 sz uniós számviteli szabályban („Pénzügyi kimutatások”) kerültek meghatározásra (és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal): valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk A pénzügyi beszámolás minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (megbízhatóság), az érthetőség, az időszerűség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség

1.2. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.2.1. Beszámolási időszak

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be A számviteli év január 1-jétől december 31-ig tart

1.2.2. Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Az éves beszámolóban bemutatott számok millió euróban értendők, mivel az EFA funkcionális és beszámolókészítési pénzneme az euró A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza Eltérő átszámítási szabályok érvényesek az ingatlanokra, gépekre és berendezésekre, valamint az immateriális javakra, amelyek megőrzik a beszerzés napján érvényes euróban kifejezett értéküket

A devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes átváltási árfolyamain számítják át euróra

EUR átváltási árfolyamok

Pénznem 2018.12.31. 2017.12.31. Pénznem 2018.12.31. 2017.12.31. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,3014 4,177 CZK 25,7240 25,5350 RON 4,6635 4,6585 DKK 7,4673 7,4449 SEK 10,2548 9,8438 GBP 0,8945 0,8872 CHF 1,1269 1,1702 HRK 7,4125 7,4400 JPY 125,8500 135,01 HUF 320,9800 310,3300 USD 1,145 1,1993

1.2.3. Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel A jelentősebb becsült tételek közé tartoznak többek között az időbeli elhatárolások, a céltartalékok, a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, a függő követelések és kötelezettségek, továbbá az eszközök értékvesztésének mértéke A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől

Az észszerű becslések a pénzügyi kimutatások elkészítésének elengedhetetlen részét képezik, és nem csökkentik azok megbízhatóságát A körülmények változása, új információk felmerülése vagy a tapasztalatok bővülése miatt a becslések módosításra szorulhatnak A becslések módosítása korábbi időszakokat nem érint, és nem hibakorrekció A számviteli becslés változásának hatását a felmerülés időszakában többletként vagy hiányként kell megjeleníteni

1.3. MÉRLEG

1.3.1. Pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszközök a következő kategóriákba sorolhatók: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; hitelek és követelések; lejáratig tartandó befektetések; és értékesíthető pénzügyi eszközök A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják

(i) Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel

(ii) Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók Akkor merülnek fel, amikor a gazdálkodó egység az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is

(iii) Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeket a gazdálkodó egység határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel

(iv) Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy a gazdálkodó egység mennyi ideig kívánja tartani őket, amely általában a futamidő E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, a lejáratig tartott és az értékesíthető pénzügyi eszközök vásárlását és értékesítését az ügyletkötés napján jelenítik meg – vagyis azon a napon, amikor a gazdálkodó egység kötelezettséget vállal az eszköz megvásárlására vagy értékesítésére A pénzeszköz-egyenértékeseket a pénzeszköz pénzügyi intézménynél való elhelyezésekor, a hiteleket pedig a hitelfelvevőnek való folyósításkor jelenítik meg A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kezdeti megjelenítéskori valós értékhez hozzáadják az ügyleti költségeket

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy a gazdálkodó egység a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta

Későbbi értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken értékelik, a valós érték változásaiból eredő nyereséget vagy veszteséget a felmerülés időszakának eredménykimutatásában feltüntetve

A hitelek és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések nyilvántartása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván A valós érték változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg

A gazdálkodó egység minden egyes mérlegfordulónapon értékeli, hogy van-e objektív bizonyíték a pénzügyi eszköz értékvesztésére, és hogy az eredménykimutatásban ki kell-e mutatni értékvesztés miatti veszteséget

1.3.2. Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, vissza kell fizetnie az előfinanszírozást Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkenthetik az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámolható költségek

A későbbi mérlegfordulónapokon az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is)

1.3.3. Követelések és behajtható követelések

Mivel az EU számviteli szabályai szerint a visszterhes és a nem visszterhes ügyleteket elkülönítve kell bemutatni, a beszámolókészítés céljából a visszterhes ügyletekből származó követelések követelésként, a nem visszterhes ügyletekből származó követelések pedig behajtható követelésként szerepelnek (itt olyan ügyletekről van szó, amelyeknél a gazdálkodó egység úgy kap valamely értéket egy másik gazdálkodó egységtől, hogy közvetlenül nem ad érte cserébe megközelítőleg hasonló értéket)

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök meghatározásának, ezért a hitelek és követelések közé tartoznak és ennek megfelelően kerülnek bemutatásra (lásd: 1.3.1 above)

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti (kamatokkal és bírságokkal kiigazított) értéken tartják nyilván Értékvesztési leírásra akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a gazdálkodó egység nem fogja tudni beszedni a behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg

1.3.4. Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, amelyek magukban foglalják a készpénzt, a bankoknál elhelyezett látra szóló és felmondásos betéteket, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetéseket

1.3.5. Céltartalékok

Céltartalékot akkor képeznek, ha a gazdálkodó egységnek múltbeli eseményből adódóan jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik fél felé; ebben az esetben nagyon valószínű, hogy a kötelem forráskiáramlást von maga után, amelynek összege megbízhatóan becsülhető Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot A céltartalék összege a meglévő kötelem rendezéséhez szükséges kiadásnak a beszámoló fordulónapján megbecsült összege Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer)

1.3.6. Szállítói kötelezettségek

A szállítói kötelezettségek között szerepelnek mind a visszterhes ügyletekkel, például áru- és szolgáltatásvásárlásokkal kapcsolatos összegek, mind a nem visszterhes ügyletekkel, például a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igényekkel, a vissza nem térítendő támogatásokkal vagy más uniós finanszírozással kapcsolatos összegek

Amennyiben a kedvezményezettek vissza nem térítendő támogatást vagy más finanszírozást kapnak, a költségtérítési igények beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor könyvelik rá a számlákra

1.3.7. Időbeli elhatárolás

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak Az év végén elhatárolt bevételt jelenítenek meg a pénzügyi kimutatásokban, ha a gazdálkodó egység még nem bocsátott ki számlát, de a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása vagy a kapcsolódó áru leszállítása már megtörtént, vagy azt szerződéses megállapodás írja elő Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják, és a következő számviteli időszakban jelenítik meg

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg Az elhatárolt kiadások kiszámítása a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően történik, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről Hasonlóképpen, ha még teljesítetlen szolgáltatások vagy még le nem szállított áruk tekintetében előlegfizetésre kerül sor, a kiadást elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg

1.4. EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.4.1. Bevételek

A bevételek a gazdálkodó egység által kapott vagy követelt gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál bruttó beáramlásait foglalják magukba, és a nettó eszközök tulajdonosi hozzájárulástól eltérő növekményeinek minősülnek

Az alapul szolgáló ügyletek jellegétől függően az eredménykimutatás megkülönbözteti a következő bevételtípusokat:

(i) Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek az adók és a transzferek, mivel esetükben az átadó anélkül biztosít erőforrásokat a fogadó szervezet részére, hogy az –közvetlenül – megközelítőleg egyenértékű ellenszolgáltatást teljesítene

A transzfer a nem visszterhes ügyletekből származó jövőbeni gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása, amely nem adó A gazdálkodó egység a transzferek tekintetében akkor jelenít meg eszközt, ha egy múltbeli esemény (a transzfer) következtében olyan erőforrások felett szerez ellenőrzést, amelyek révén várhatóan jövőbeni gazdasági haszonra vagy szolgáltatáspotenciálra tesz szert, és ha a valós érték megbízhatóan mérhető Ha az erőforrások nem visszterhes ügyletből való beáramlását eszközként (például pénzeszközként) jelenítik meg, akkor azt bevételként is megjelenítik, kivéve ha a gazdálkodó egység az adott transzfer tekintetében olyan meglévő kötelemmel (feltétellel) rendelkezik, amelyet teljesítenie kell ahhoz, hogy a bevételt megjeleníthesse A feltétel teljesítéséig a bevételt elhatárolják, és kötelezettségként (kapott előfinanszírozásként) jelenítik meg

(ii) Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg

1.4.2. Kiadások

A kiadások a gazdasági haszonnak vagy a szolgáltatáspotenciálnak a beszámolási időszakban bekövetkező olyan csökkenései, amelyek eszközök kiáramlásában vagy felhasználásában vagy kötelezettségek felmerülésében nyilvánulnak meg, és a nettó eszközök vagy a saját tőke csökkenéséhez vezetnek Ide értendők mind a visszterhes ügyletekből, mind a nem visszterhes ügyletekből származó kiadások-

Az áru- és szolgáltatásvásárlásokkal kapcsolatos visszterhes ügyletekből származó kiadások megjelenítésére a készletek leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor kerül sor Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban számolják el

A nem visszterhes ügyletekből származó kiadások a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak, és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet engedélyezi, vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek

1.5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.5.1. Függő követelések

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető

1.5.2. Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan lehetséges kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelem teljesítéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelem összegét nem lehet megfelelő megbízhatósággal értékelni

1.6. TÁRSFINANSZÍROZÁS

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és a tagállamokkal, a harmadik országokkal és más szervezetekkel szembeni szállítói kötelezettségként kerülnek bemutatásra Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, különben vissza kell térítenie az eszközöket (vagyis a kapott hozzájárulásokat) A társfinanszírozási megállapodásokkal kapcsolatban fennálló szállítói kötelezettségek a kapott társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült kiadások különbségét jelentik A nettó eszközértékre gyakorolt hatás nulla

A társfinanszírozási projektekkel kapcsolatos kiadásokat felmerülésükkor jelenítik meg A hozzájárulások ennek megfelelő összegét működési bevételként jelenítik meg, így az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

2.1. ELŐFINANSZÍROZÁS

Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről Némely esetben előrehaladási jelentéseken alapuló ütemes kifizetéseket írnak elő Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti Az éves beszámoló fordulónapjától számított tizenkét hónapon belül visszafizetendő vagy felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként jelenítik meg.- Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk Emiatt egyes előfinanszírozási összegek a befektetett eszközöknél szerepelnek

millió EUR Megjegyzés 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.1.1. — 23 520 344 887 582 Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.1.2. 0 19 445 984 1 448 1 518 Összesen 0 42 964 1 328 2 335 2 100

A hosszú lejáratú előfinanszírozás növekedését főként az okozta, hogy 2023-ig (7 éves folyósítási időszakkal) meghosszabbítottak egy olyan szerződést, amelynek 2017-ben kellett volna befejeződnie 2017-ben e szerződés teljes értékét elszámolták, a szerződéshosszabbítás után a hosszú lejáratú előfinanszírozást 217 millió EUR-ra becsülték

A rövid lejáratú előfinanszírozás csökkenését az előfinanszírozási kifizetések (10 %-os) csökkenése, valamint (főként a 10 EFA vonatkozásában) az elszámolások szintjének növekedése okozta

Ez a csökkenés megfelel az EFA életciklusának A 10 EFA vonatkozásában sok szerződést elszámoltak és lezártak, ami miatt e szerződések száma a 2017 évi 3 400-ról 2018-ban 2 600-ra csökkent

Ezzel egy időben a 11 EFA nyitott szerződéseinek száma a 2017 évi 1 600-ról 2018-ban 2 300-ra nőtt A 11 EFA 2015-ben kezdődött, vagyis 2018 a fennállásának a negyedik éve volt A 11 EFA az elfogadott intézkedések végrehajtása tekintetében az érett szakaszba jutott

2.1.1. Hosszú lejáratú előfinanszírozás

millió EUR 2018.12.31. 2017.12.31. Közvetlen irányítás 188 159 Végrehajtja: Bizottság 140 105 Uniós végrehajtó ügynökség 0 6 Uniós küldöttség 48 48 Közvetett irányítás 698 423 Végrehajtja: EBB és EBA 367 166 Nemzetközi szervezet 280 189 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 6 11 Közjogi szerv 24 37 Harmadik ország 21 20 Uniós szerv és köz-magán társulás 0 — Köz-magán társulást végrehajtó magánjogi szerv — 0 Összesen 887 582

2.1.2. Rövid lejáratú előfinanszírozás

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Előfinanszírozás (bruttó) 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Elhatárolással elszámolt (1) (94) (1 589 ) (2 021 ) (3 705 ) (3 770 ) Összesen 0 19 445 984 1 448 1 518





millió EUR 2018.12.31. 2017.12.31. Közvetlen irányítás 280 256 Végrehajtja: Bizottság 102 86 Uniós végrehajtó ügynökség 8 10 Vagyonkezelői alap 1 — Uniós küldöttség 169 161 Közvetett irányítás 1 169 1 262 Végrehajtja: EBB és EBA 100 345 Nemzetközi szervezet 658 563 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 78 59 Közjogi szerv 124 108 Harmadik ország 208 186 Uniós szerv és köz-magán társulás 0 — Köz-magán társulást végrehajtó magánjogi szerv 0 0 Összesen 1 448 1 518

2.1.3. Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

A garanciák az előfinanszírozás biztosítására szolgálnak, megszűnésükre az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésekor kerül sor 2018 december 31-én az EFA által az előfinanszírozásra kapott garanciák összege 79 millió EUR volt (2017-ben 54 millió EUR)

Az előfinanszírozások többségét a közvetett irányítási mód keretében fizetik ki Ilyen esetben a garancia kedvezményezettje nem az EFA, hanem az ajánlatkérő szerv Noha az EFA nem kedvezményezett, az említett garanciák biztosítják eszközeit 2018-ban az említett garanciák összege 534 millió EUR volt

2.2. A VAGYONKEZELŐI ALAPBA FIZETETT HOZZÁJÁRULÁSOK

Ez a megnevezés az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapba és a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapba hozzájárulásként fizetett összeget tartalmazza Ez nem tartalmazza a vagyonkezelői alapoknál felmerült költségek EFA-t terhelő részét

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulásokat az EFA közvetlen irányítással kezeli

millió EUR Vagyonkezelői alapok Nettó hozzájárulás 2017 12 31-én 2018-ban befizetett hozzájárulások A vagyonkezelői alapok 2018 évi nettó kiadásai Nettó hozzájárulás 2018 12 31-én Afrika 148 345 (301) 192 Bêkou 16 — (7) 9 Összesen 163 345 (308) 201

2.3. NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK ÉS VISSZTERHES KÖVETELÉSEK

millió EUR Megjegyzés 2018.12.31. 2017.12.31. Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések 2.3.1. 37 19 Visszterhes ügyletekből származó követelések 2.3.2. 101 73 Összesen 138 92

2.3.1. Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Tagállamok — — — 5 5 7 Vevők 2 7 16 1 26 19 Közjogi szervek 0 9 9 7 25 20 Harmadik államok 0 1 3 0 5 6 Leírás (2) (15) (10) (0) (27) (34) Átvezetési számlák az uniós intézményekkel — — — 3 3 2 Összesen 1 2 18 16 37 19

2.3.2. Visszterhes ügyletekből származó követelések

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Elhatárolt bevétel 0 63 18 0 81 74 EU-val szembeni követelés — — — 20 20 — Átvezetési számlák 183 111 2 421 (2 715 ) (0) (0) Összesen 183 174 2 439 (2 695 ) 101 73

Az elhatárolt bevétel a projektek előfinanszírozásával, illetve az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap előfinanszírozásával kapcsolatos elhatárolt kamatot (63 millió EUR, illetve 18 millió EUR) tartalmazza

Az EU-val szembeni követelés az az összeg, amelyet átutaltak az Európai Bizottság tulajdonában lévő vagyonkezelői számlára

A hatékonyság érdekében az EFA-k egyetlen pénztárkészletével a 11 EFA rendelkezik Ennek eredményeként műveleteket kell végrehajtani a különböző EFA-k között, amelyeket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítenek ki

Átvezetési számlák csak az egyes EFA-k tekintetében kerülnek bemutatásra Az átvezetési számlák összesített egyenlege nulla

2.4. PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK (6)

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Központi bankok — — — 276 276 105 Kereskedelmi bankok — — — 87 87 242 Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök — — — 24 24 — Összesen — — — 387 387 347

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teljes szintje stabil maradt A pénzeszköz-pozíció szerkezete azonban megváltozott Az Egyesült Királyság Natwest kereskedelmi banknál vezetett hozzájárulási számláján jelentős csökkenés történt (136 millió EUR) Ennek fő oka az volt, hogy az Egyesült Királyság 2017 végén befizette a 2018 évi hozzájárulásának első, 170 millió EUR összegű részletét

A partnerkockázat korlátozása érdekében a központi bankokban 2018 december 31-én a szokásosnál nagyobb összegű pénzeszközt tartottak (lásd az 5.4. megjegyzést)

KÖTELEZETTSÉGEK

2.5. CÉLTARTALÉKOK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Céltartalékok — — — — — 4 Összesen — — — — — 4

A Vállalkozásfejlesztési Központtal kapcsolatos céltartalék felszabadult, mivel a bírósági ügyek lezárultával további költségek nem várhatók

2.6. PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek — — 1 16 18 14 Összesen — — 1 16 18 14

A társfinanszírozási kötelezettségek főösszegének növekedését a 2.7.2.1. megjegyzés magyarázza meg

2.7. SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

millió EUR Megjegyzés 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Folyó szállítói kötelezettségek 2.7.1. 0 6 80 88 173 361 Egyéb szállítói kötelezettségek 2.7.2. — — 45 23 68 202 Összesen 0 6 125 111 241 563

2.7.1. Folyó szállítói kötelezettségek

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Szállítók 0 5 65 32 102 133 Tagállamok — — 0 1 1 12 Harmadik államok 0 — 6 31 37 146 Közjogi szervek — 2 10 30 43 83 Egyéb folyó szállítói kötelezettségek (0) (2) (2) (6) (10) (13) Összesen 0 6 80 88 173 361

A szállítói kötelezettségek közé az EFA-hoz beérkezett, támogatási tevékenységeivel kapcsolatos költségkimutatások tartoznak Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során Az elhatárolás bejegyzését követően a becsült elszámolható összegeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be Az el nem számolható összegeket az egyéb szállítói kötelezettségek tartalmazzák

2.7.2. Egyéb szállítói kötelezettségek

millió EUR Megjegyzés 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek 2.7.2.1. — — 47 21 68 28 Elhatárolt tőke-hozzájárulások 2.7.2.2. — — — — — 173 Más egyéb szállítói kötelezettségek — — (2) 2 — 1 Összesen — — 45 23 68 202

2.7.2.1. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

A hosszú lejáratú és a folyó társfinanszírozási szállítói kötelezettségek tagállamok szerinti bontása az alábbi táblázatban látható:

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Hosszú lejáratú társfinanszírozás Ausztria — — — 1 1 — Belgium — — 0 2 2 2 Cseh Köztársaság — — — 1 1 — Dánia — — — 3 3 0 Finnország — — — 1 1 — Franciaország — — 1 1 2 4 Luxemburg — — — 1 1 — Hollandia — — — 3 3 — Portugália — — — 0 0 — Svédország — — 0 — 0 3 Egyesült Királyság — — — 2 2 1 Ausztrália — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 4 – – 1 16 18 14 Rövid lejáratú társfinanszírozás Ausztria — — — 0 0 — Belgium — — 4 0 4 3 Cseh Köztársaság — — — 0 0 — Dánia — — 0 2 3 (0) Finnország — — — 0 0 — Franciaország — — 21 1 22 12 Németország — — 1 — 1 0 Luxemburg — — — 0 0 — Hollandia — — 1 1 2 0 Lengyelország — — 0 — 0 — Portugália — — — 0 0 — Spanyolország — — 2 — 2 1 Svédország — — 5 1 5 5 Svájc — — 0 — 0 0 Egyesült Királyság — — 13 12 25 4 Kanada — — 0 — 0 0 Ausztrália — — 0 — 0 1 USAID — — — 4 4 2 – – 47 21 68 28 Összesen — — 48 37 86 42

A hosszú lejáratú és a folyó társfinanszírozási szállítói kötelezettségek az előző beszámolási időszakhoz képest összesen 44 millió EUR-val emelkedtek

2018-ban összesen 28 millió EUR összegű új társfinanszírozási hozzájárulás érkezett be

A teljes társfinanszírozási szállítói kötelezettségek a társfinanszírozott projektekhez kapcsolódó bevételek és kiadások megjelenítése miatt összesen 17 millió EUR-val nőttek (lásd a 3.1.1. és a 3.4. megjegyzést)

2.7.2.2. Elhatárolt tőke-hozzájárulások

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Egyesült Királyság — — — — — 170 Litvánia — — — — — 2 Összesen — — — — — 173

Ez a megnevezés teljes egészében a 2018 évre vonatkozó, előre kifizetett tagállami hozzájárulásokkal kapcsolatos

2.8. PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Elhatárolt költségek 0 83 358 838 1 279 730 Egyéb elhatárolások — — — 3 3 3 Összesen 0 83 358 840 1 281 733

Az elhatárolt költségek a folyamatban lévő vagy teljesített, de validált költségtérítési igény nélküli szerződésekkel kapcsolatos becsült működési költségeket tartalmazzák, ahol az EFA-kedvezményezettek 2018 évi elszámolható kiadásait a rendelkezésre álló legjobb információkat felhasználva becsülték meg A becsült elhatárolt költségeknek a kifizetett előfinanszírozással kapcsolatos részét az előfinanszírozási összegek csökkenéseként rögzítették (lásd a 2 1 megjegyzést)

Az elhatárolt költségek elsősorban a 11 EFA vonatkozásában emelkedtek (a 2017 évi 140 millió EUR-ról 2018-ban 840 millió EUR-ra) Ez összhangban van a szerződések számának növekedésével (a 2017 évi 1 600-ról a 2018 évi 2 300-ra) A 11 EFA 2015-ben kezdődött, vagyis 2018 a fennállásának a negyedik éve volt A 11 EFA az elfogadott intézkedések végrehajtása tekintetében az érett szakaszba jutott

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.9. TŐKE

2.9.1. Aktív EFA-k lehívott tőkéje

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA Összesen Tőke 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Le nem hívott tőke — — — (27 090 ) (27 090 ) Lehívott tőke 2017.12.31-én 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Tőke 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Le nem hívott tőke — — — (22 840 ) (22 840 ) Lehívott tőke 2018.12.31-én 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423

Az alap tőkéje az egyes belső megállapodásokban meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott eredeti allokációt jelentik

A lehívott tőke az eredeti allokációk azon összegét jelenti, amelyet a tagállamok kincstári számláira történő átutalásra lehívtak (lásd a 2 9 2 megjegyzést)

2.9.2. Lehívott és le nem hívott tőke tagállamok szerint

millió EUR Hozzájárulások a 11 EFA-hoz % Le nem hívott tőke 2017 12 31-én 2018-ban lehívott tőke Le nem hívott tőke 2018 12 31-én Ausztria 2,40 650 (102) 548 Belgium 3,25 880 (138) 742 Bulgária 0,22 59 (9) 50 Horvátország 0,23 61 (10) 51 Ciprus 0,11 30 (5) 25 Cseh Köztársaság 0,80 216 (34) 182 Dánia 1,98 537 (84) 452 Észtország 0,09 23 (4) 20 Finnország 1,51 409 (64) 345 Franciaország 17,81 4 826 (757) 4 068 Németország 20,58 5 575 (875) 4 700 Görögország 1,51 408 (64) 344 Magyarország 0,61 166 (26) 140 Írország 0,94 255 (40) 215 Olaszország 12,53 3 394 (533) 2 862 Lettország 0,12 31 (5) 27 Litvánia 0,18 49 (8) 41 Luxemburg 0,26 69 (11) 58 Málta 0,04 10 (2) 9 Hollandia 4,78 1 294 (203) 1 091 Lengyelország 2,01 544 (85) 458 Portugália 1,20 324 (51) 273 Románia 0,72 195 (31) 164 Szlovákia 0,38 102 (16) 86 Szlovénia 0,22 61 (10) 51 Spanyolország 7,93 2 149 (337) 1 812 Svédország 2,94 796 (125) 671 Egyesült Királyság 14,68 3 976 (624) 3 353 Összesen 100,00 27 090 (4 250 ) 22 840

2018-ban 4 250 millió EUR-t hívtak le a 11 EFA-ból A 2018 december 31-i állapot szerint a 8, 9 és 10 EFA tőkéjét teljes egészében lehívták és megkapták

2.9.3. Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Lezárt EFA-kból átcsoportosított tőke 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ez a megnevezés a lezárt EFA-kból a 8 és a 9 EFA-ba átcsoportosított forrásokat tartalmazza

2.9.4. Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA Összesen Egyenleg (2016.12.31) (2 496 ) 2 214 247 35 — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10 EFA eredményességi tartalékába (7) (37) 44 — — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11 EFA eredményességi tartalékába — — (171) 171 — Egyenleg (2017.12.31) (2 503 ) 2 177 120 206 — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10 EFA eredményességi tartalékába (7) (40) 47 — — Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11 EFA eredményességi tartalékába — — (112) 112 — Egyenleg (2018.12.31) (2 509 ) 2 137 55 317 —

Ez a megnevezés az aktív EFA-kból átcsoportosított forrásokat tartalmazza

A Cotonoui Megállapodás hatálybalépése óta a korábbi EFA-k fel nem használt pénzeszközeit a kötelezettségvállalás visszavonása után átcsoportosítják a legutóbb megnyitott EFA-ba A más EFA-kból átcsoportosított források a fogadó alap előirányzatait növelik, a küldő alapét pedig csökkentik A 10 és a 11 EFA eredményességi tartalékába átcsoportosított pénzeszközök fedezetével csak a belső megállapodásban rögzített különös feltételek mellett lehet kötelezettséget vállalni

3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

millió EUR Megjegyzés 2018 2017 Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.1. 4 61 Visszterhes ügyletekből származó bevétel 3.2. 57 25 Összesen 60 87

3.1. NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

millió EUR Megjegyzés 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018 2017 Kiadások visszafizettetése 0 3 14 3 21 19 Stabex-pénzeszközök visszafizettetése — — 0 — 0 0 Társfinanszírozási bevétel 3.1.1. — — (18) 1 (17) 42 Összesen 0 3 (3) 4 4 61

A nem visszterhes bevételek irányítási mód szerinti bontása a következő:

millió EUR 2018 2017 Közvetlen irányítás 4 5 Végrehajtja: Bizottság 1 1 Uniós küldöttség 3 4 Közvetett irányítás 0 56 Végrehajtja: Harmadik ország (13) 55 Nemzetközi szervezet 12 2 Közjogi szerv 0 0 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 1 (1) Összesen 4 61

3.1.1. Társfinanszírozási bevétel

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és ilyenként nem befolyásolhatják az eredménykimutatást- A kapott hozzájárulások az adományozási feltételek teljesüléséig, vagyis az elszámolható kiadások felmerüléséig (lásd a 3 4 megjegyzést) a kötelezettségek között maradnak (lásd a 2 7 2 1 megjegyzést) A megfelelő összeget ezután társfinanszírozásból származó nem visszterhes bevételként jelenítik meg Következésképpen az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla

3.2. VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018 2017 Pénzügyi bevétel 0 2 8 1 10 4 Egyéb bevétel 1 6 27 12 46 22 Összesen 1 8 35 13 57 25

A pénzügyi bevétel a vagyonkezelői alapoktól, illetve az előfinanszírozásból származó kamatokat tartalmazza

Az egyéb bevételek teljes egészükben a realizált és a nem realizált devizaárfolyam-nyereségekhez kötődnek

KIADÁSOK

3.3. TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018 2017 Programozható segély (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makrogazdasági támogatás — 26 — — 26 21 Ágazati szakpolitika — 2 — — 2 (9) AKCS-n belüli projektek — 27 389 410 827 1 112 Sürgősségi segély — 3 60 811 873 289 Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok — 0 — — 0 (1) Intézményi támogatás — — 3 15 18 23 Exportbevétel-kompenzáció 0 (0) — — 0 (1) Vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások — — — 307 307 114 Összesen (0) 59 984 3 012 4 054 3 700

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt

A támogatási eszközökre fordított teljes kiadások növekedése főként a 11 EFA-val kapcsolatos, ezen EFA életciklusának megfelelően A 11 EFA 2015-ben kezdődött, vagyis 2018 a fennállásának a negyedik éve volt 2018-ban a 11 EFA az elfogadott intézkedések végrehajtása tekintetében az érett szakaszba jutott, és így kiadásai 2017-hez képest növekedtek Nyitott szerződéseinek száma a 2017 évi 1 600-ról 2018-ban 2 300-ra nőtt

Ez a növekedés megfelel az elszámolt előfinanszírozások és az elhatárolt költségek növekedésének

Az ágazati politikákra fordított kiadások 2017-ben negatívak voltak, ami egy 2016-ban tévesen rögzített számla visszaírásával magyarázható

3.4. TÁRSFINANSZÍROZÁSI KIADÁSOK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018 2017 Társfinanszírozás — — (18) 1 (17) 42

E megnevezés alá a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban 2018 során felmerült kiadások tartoznak Meg kell jegyezni, hogy a felmerült kiadások az elhatárolással kapcsolatos becsült összegeket (és ezzel összefüggésben a tavalyi becsült összegekkel kapcsolatos visszaírásokat) is tartalmaznak A 2017 évi becsült költségek visszaírása (52 millió EUR) meghaladta a 2018-ban felmerült kiadásokat (36 millió EUR), így a társfinanszírozási kiadások 2018-ban negatívak

A megfelelő negatív bevételt az eredménykimutatásban megjelenítették (lásd a 3.1.1. megjegyzést)

3.5. TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK ÉS TÁRSFINANSZÍROZÁSI KIADÁSOK IRÁNYÍTÁSI TÍPUS SZERINT

millió EUR 2018 2017 Közvetlen irányítás 1 750 1 447 Végrehajtja: Bizottság 122 122 Uniós végrehajtó ügynökség 31 26 Vagyonkezelői alap 594 89 Uniós küldöttség 1 003 1 209 Közvetett irányítás 2 287 2 295 Végrehajtja: EBB és EBA 44 48 Nemzetközi szervezet 920 1 171 Közfeladatot ellátó magánjogi szerv 114 (20) Közjogi szerv 231 356 Harmadik ország 977 739 Uniós szerv köz-magán társulással 1 — Köz-magán társulást végrehajtó magánjogi szerv 0 0 Összesen 4 037 3 742

3.6. FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018 2017 Követelések leírása (0) (1) (5) (1) (7) 9 Egyéb pénzügyi kiadások — — — (0) (0) (1) Összesen (0) (1) (5) (1) (7) 8

A Követelések leírása megnevezés a behajthatatlan követelésekkel kapcsolatos kiadások becslését tartalmazza Mivel a becslés az előző évi becslés visszaírását is magában foglalja, a kiadások 2018-ban összességükben negatívak voltak (a 2017 évi 34 millió EUR után 2018-ban 27 millió EUR – lásd a 2.3.1. megjegyzést)

3.7. EGYÉB KIADÁSOK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018 2017 Igazgatási és IT-kiadások (0) (0) 45 67 112 107 Kockázatokra és díjakra képzett céltartalék — — — (4) (4) — Vevőkkel szembeni követeléseken realizált veszteségek 0 0 0 — 1 3 Devizaárfolyam-veszteségek 0 6 26 7 39 44 Összesen 1 7 71 70 148 154

Ez a megnevezés a támogatási kiadásokat, vagyis az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségeket tartalmazza Ide tartoznak a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségei, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás stb költségei

4. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.1. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Teljesítési biztosítékok — 0 10 0 11 10 Visszatartási garanciák — 0 6 — 7 8 Összesen — 1 16 0 17 18

A teljesítési biztosítékok annak biztosítása érdekében szükségesek, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket

A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik Általában a kedvezményezetteknek járó időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő felek teljesítsék kötelezettségeiket A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel Az ajánlatkérő jóváhagyásával a szerződő fél az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel

A közvetett irányítás alá tartozó szerződések esetében a garanciák az EFA-tól eltérő ajánlatkérő szervet illetnek, így azokat az EFA nem tartja nyilván 2018-ban az említett garanciák összege 501 millió EUR volt

4.2. EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.2.1. Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

A lent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak (RAL, „Reste à Liquider”) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel az eredménykimutatásban A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei

millió EUR 8 EFA 9 EFA 10 EFA 11 EFA 2018.12.31. 2017.12.31. Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Összesen 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508

2018 december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 10 616 millió EUR-t tett ki (2017-ben: 9 745 millió EUR-t)

4.2.2. Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Előzmények

2016 június 23-án az Egyesült Királyságban az európai uniós tagságról szóló népszavazáson részt vevő állampolgárok többsége az Unióból való kilépésre szavazott Az Egyesült Királyság 2017 március 29-én hivatalosan bejelentette az Európai Tanácsnak azon szándékát, hogy kilép az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből (Euratom) Ezzel aktiválta az Európai Unióról szóló szerződés 50 cikkét, amely meghatározza, milyen eljárás révén léphet ki egy tagállam az Unióból

A tárgyalás menete

A Bizottság 2018 március 19-én közzétette a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetét, amely összefoglalta a tárgyalások eredményeit Az EU és az Egyesült Királyság a kilépésről rendelkező megállapodás pénzügyi elszámolásról szóló részében jogi rendelkezésekbe ültette át a tárgyalások első szakaszában elért eredményeket

2018 november 14-én megjelent a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének teljes szövege tekintetében a tárgyalók szintjén létrejött megállapodásról, valamint az Egyesült Királyság és az Európai Unió közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről szóló politikai nyilatkozat tervezetéről szóló közös jelentés Ugyanezen a napon közzétették a kilépési megállapodás szóban forgó aktualizált és elfogadott tervezetét is, amely szerint az Egyesült Királyság vállalta, hogy ugyanúgy teljesíteni fogja a jelenlegi többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti összes kötelezettségét – ideértve az Unió kötelezettségeiben és függő kötelezettségeiben való részesedését is –, mintha továbbra is tagállam lenne Az Egyesült Királyság kormánya 2018 november 14-én, az Európai Tanács pedig 2018 november 25-én jóváhagyta a kilépési megállapodás tervezetét A Tanács (50 cikk) 2019 január 11-én jóváhagyta a kilépésről rendelkező megállapodás megkötéséről szóló határozatot, és megküldte azt az Európai Parlamentnek, kérve annak egyetértését Az Egyesült Királyság kérésére az Európai Tanács – az EUMSZ 50 cikke szerinti eljárásnak megfelelően – 2019 március 21-én megállapodott arról, hogy amennyiben az alsóház legkésőbb 2019 március 29-ig jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást, úgy 2019 május 22-ig, ellenkező esetben pedig 2019 április 12-ig meghosszabbítja az Egyesült Királyság kilépésének határidejét (az Európai Tanács (EU) 2019/476 határozata (7)) Az alsóház 2019 március 29-ig nem fogadta el a kilépésről rendelkező megállapodást, de az Európai Tanács 2019 április 10-én – az Egyesült Királyság újabb kérésére – 2019 október 31-ig meghosszabbította az Egyesült Királyság kilépésének határidejét (az Európai Tanács (EU) 2019/584 határozata (8)) A kilépésnek a megerősítési eljárások befejezését követő hónap első napján vagy – ha ez a korábbi – 2019 november 1-jén kell hatályba lépnie Az Egyesült Királyság a kilépés új időpontjáig tagállam marad, az EUSZ 50 cikk szerinti teljes körű jogokkal és kötelezettségekkel, és a kilépésről szóló értesítést addig bármikor visszavonhatja

EFA-vonatkozások

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezete rögzíti, hogy az Egyesült Királyság a 11 EFA és a többi még lezáratlan EFA lezárásáig az EFA részes fele marad, és ezzel összefüggésben ugyanazon kötelezettségeket vállalja, mint a tagállamok az EFA-t létrehozó belső megállapodás keretében, illetve a korábbi EFA-kból eredő kötelezettségeket azok lezárásáig Megfigyelőként, szavazati jog nélkül, részt vehet az EFA-bizottságban

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezete azt is rögzíti, hogy amennyiben a 10 EFA projektjeiből vagy korábbi EFA-kból származó bizonyos összegeket a megállapodás hatálybalépésének napjáig nem kötöttek le, vagy visszavontak, úgy az említett összegek Egyesült Királyságra eső részét nem lehet újra felhasználni 2020 december 31 után ugyanez vonatkozik a 11 EFA keretében le nem kötött vagy visszavont forrásainak az Egyesült Királyságra eső részére is

E beszámoló aláírásának időpontjában a kilépés tényleges időpontja és lebonyolításának módja (megállapodással vagy anélkül) még nem ismert, mivel az Egyesült Királyság még nem erősítette meg a megállapodást Ezt figyelembe véve jelenleg nincsen olyan kapcsolódó pénzügyi hatás, amelyről be kellett volna számolni az EFA 2018 december 31-re vonatkozó pénzügyi kimutatásában

5. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EFA pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk a Bizottság által az EFA nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak

5.1. KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

A pénztári műveletekre vonatkozó szabályokat és elveket a 11 Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat és a belső megállapodás határozza meg

Ezeknek megfelelően a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

(a) Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy az általa kijelölt pénzügyi vállalkozásnál – vezetett, elkülönített számlára fizetik be A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad

(b) Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más – akár kevéssé ismert – pénznemekben is folyósít kifizetéseket

(c) A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése

A Bizottság az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak

A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik

5.2. DEVIZAKOCKÁZAT

Az EFA év végi devizakockázati kitettsége – nettó pozíció

millió EUR 2018.12.31. 2017.12.31. USD GBP DKK SEK EUR Egyéb Összesen USD GBP DKK SEK EUR Egyéb Összesen Pénzügyi eszközök Követelések és behajtható követelések 63 — 0 — 67 8 138 64 — — — 26 2 92 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 1 0 — — 386 — 387 4 0 — — 344 — 347 Összesen 64 0 0 — 453 8 525 68 0 — — 370 2 439 Pénzügyi kötelezettségek Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek — — — — (18) — (18) — — — — (14) — (14) Szállítói kötelezettségek (1) — — — (218) (22) (241) 0 — — — (533) (30) (563) Összesen (1) — — — (236) (22) (259) 0 — — — (547) (30) (577) Összesen 63 0 0 — 217 (14) 267 68 0 — — (177) (28) (138)

Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb devizát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti devizakockázat

5.3. KAMATLÁBKOCKÁZAT

Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatlábkockázata

A különböző bankszámláin tartott összegek után kamat keletkezik A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák

Az EFA költségvetésébe fizetendő hozzájárulásokat az egyes tagállamok az általuk kijelölt pénzügyi intézménynél nyitott elkülönített számlára fizetik be Egyes ilyen számlák kamata jelenleg akár negatív is lehet, ezért az érintett egyenlegek minimalizálása céljából készpénzkezelési eljárásokat folytatnak Emellett az (EU) 2016/888 tanácsi rendeletnek (9) megfelelően e számlák esetleges negatív kamatát az érintett tagállam viseli

A kereskedelmi bankszámlákon a nap végén fennálló egyenleg után minden nap kamatot írnak jóvá A kamat jóváírása változó piaci kamatláb alapján történik, a szerződéses (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözet hozzáadásával A legtöbb számla esetében a kamatszámítás egy piaci referencia-kamatlábhoz kötődik, követve annak bármilyen ingadozását Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot írnának jóvá

5.4. HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

Nem késedelmes és nem értékvesztett pénzügyi eszközök:

millió EUR Összesen Nem késedelmes és nem értékvesztett Késedelmes, de nem értékvesztett < 1 év 1–5 év > 5 év Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 138 121 12 5 — Összesen (2018.12.31) 138 121 12 5 — Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 92 92 0 — — Összesen (2017.12.31) 92 92 0 — —





Pénzügyi eszközök kockázati kategória szerint:

millió EUR 2018.12.31. 2017.12.31. Követelések Pénzeszközök Összesen Követelések Pénzeszközök Összesen Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek Kiváló és magas fokozatú 5 303 308 3 103 106 Felső középfokozatú — 80 80 0 240 240 Alsó középfokozatú — 4 4 3 4 7 Befektetésre nem ajánlott — 0 0 1 0 2 Összesen 5 387 391 7 347 354 Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek 1 csoport (tiszta múltú adósok) 133 0 134 86 0 86 2 csoport (a múltban nem teljesítő adósok) — — — — — — Összesen 133 0 134 86 0 86 Összesen 138 387 525 92 347 440

A befektetésre nem ajánlott és az alsó középfokozatú kategóriába tartozó pénzeszközök főként azon EFA-hozzájárulásokkal kapcsolatosak, amelyeket a tagállamok az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 20 cikkének (3) bekezdésével összhangban általuk nyitott elkülönített számlákra fizetnek be A szabályzat szerint az ilyen hozzájárulás összegének kifizetéséig az elkülönített számlán kell maradnia

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik)

Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez Minden számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony

Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki Az eljárásban való részvétel feltétele a Moody's P-1 rövid távú hitelkockázati besorolása vagy azzal egyenértékű minősítés (S&P A-1 vagy Fitch F1) Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet

5.5. LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

millió EUR < 1 év 1–5 év > 5 év Összesen Pénzügyi kötelezettségek 241 7 11 259 Összesen (2018.12.31) 241 7 11 259 Pénzügyi kötelezettségek 563 13 1 577 Összesen (2017.12.31) 563 13 1 577

Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására A tagállami hozzájárulások teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével

Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak

Annak érdekében, hogy mindig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság pénztára és az érintett kifizetőhelyek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről

Ezenfelül az EFA pénztári műveletei kapcsán automatikus készpénz-gazdálkodási mechanizmusok biztosítják, hogy minden nap elegendő készpénz álljon rendelkezésre az összes EFA-bankszámlán

6. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Az EFA kapcsolt felei a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap, az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap és az Európai Bizottság Az e jogalanyok közötti ügyletekre az EFA szokásos műveleteinek részeként kerül sor – ezek a műveletek az EU számviteli szabályai értelmében nem tartoznak különleges közzétételi követelmények hatályába

Az EFA-nak nincs külön vezetése, mivel a Bizottság irányítása alá tartozik Az EU – és így a Bizottság – felsővezetésének jogosultságai az Európai Unió összevont éves beszámolójában vannak feltüntetve a 7 2 „A felsővezetés fő jogosultságai” megnevezés alatt

7. MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig az EFA számvitelért felelős tisztviselője nem szerzett és nem is kapott információt olyan egyéb lényeges eseményről, amelyet e szakaszban kellene bemutatni Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik

8. A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE

Az év gazdasági eredményét az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki A költségvetési eredmény azonban a pénzforgalmi szemléletű elszámolás szabályain alapul Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazoknak az alapul szolgáló operatív tranzakcióknak az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg

millió EUR 2018 2017 AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (4 118 ) (3 818 ) Bevételek A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések (1) (7) A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok (11) (3) A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok 11 29 Előfinanszírozás nettó hatása 36 57 Elhatárolt bevételek (nettó) (39) (62) Egyéb (1) (2) Kiadások A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások 115 19 A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek (366) (60) Előfinanszírozás nettó hatása (179) (685) Elhatárolt kiadások (nettó) 484 373 AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (4 069 ) (4 158 )

8.1. ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – BEVÉTELEK

A pénzügyi év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket tartalmazza a gazdasági eredmény, költségvetési szempontból azonban nem tekinthetők bevételnek, mivel a befolyt összeget átcsoportosítják a tartalékba, és csak tanácsi határozat révén köthető le újra

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez

Az előfinanszírozás nettó hatása a visszafizetett előfinanszírozási összegek elszámolása Ennek a készpénzbevételnek nincs hatása a gazdasági eredményre

A nettó elhatárolt bevétel főként az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni

8.2. ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – KIADÁSOK

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások az összeegyeztetés céljából beleszámítanak a gazdasági eredménybe, noha nem szerepelnek a költségvetési kiadások között Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegeket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel a tárgyév költségvetési kiadásaihoz tartoznak, de vagy nem befolyásolják a gazdasági eredményt, vagy ha mégis, úgy csökkentik a kiadásokat

A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2018 (10)

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet (11) (a költségvetési rendelet) 234 és 235 cikkével és a 11 Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat (12) 35 cikkével összhangban az Európai Bizottság jogosult külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapokat létrehozni (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alapok) Az uniós vagyonkezelői alapokat válságokkal kapcsolatos szükséghelyzeti és szükséghelyzet utáni intézkedések, illetve tematikus intézkedések végrehajtása céljából alapítják, más donorokkal kötött megállapodások útján

Az uniós vagyonkezelői alapokat az Európai Bizottság hozza létre egy határozattal, miután konzultált az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, vagy megkapta azok jóváhagyását A határozat magában foglalja a többi donorral kötött alapító megállapodást is

Az uniós vagyonkezelői alapok csak akkor hozhatók létre és hajthatók végre, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

— az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához;

— az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében;

— az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül;

— az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik

Minden elkülönített uniós pénzalap esetében létre kell hozni az igazgatótanácsot, amelynek elnöki tisztét a Bizottság tölti be, és amely biztosítja a donorok méltányos képviseletét, továbbá dönt az alap felhasználásáról Az igazgatótanácsba a hozzájárulást nem fizető tagállamok is küldenek egy-egy képviselőt, akik megfigyelői jogállással rendelkeznek Az igazgatótanács összetételére vonatkozó szabályokat és az uniós vagyonkezelői alap belső szabályzatát az uniós vagyonkezelői alapot alapító megállapodásban kell rögzíteni

Az uniós vagyonkezelői alapok korlátozott időtartamra hozhatók létre, az alapító megállapodásban meghatározottak szerint Ez az időtartam az uniós vagyonkezelői alap igazgatótanácsának kérésére meghosszabbítható, amennyiben a Bizottság jelentést terjeszt be, amelyben megindokolja a meghosszabbítást Az Európai Parlament és/vagy a Tanács arra kérheti a Bizottságot, hogy függessze fel a vagyonkezelői alap előirányzatait vagy a felszámolás céljával vizsgálja felül az alapító okiratot

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az uniós vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője Ő felel a valamennyi uniós vagyonkezelői alapra egyaránt vonatkozó számviteli eljárások és a számlatükör meghatározásáért A Bizottság belső ellenőre, az OLAF és a Számvevőszék ugyanolyan jogkörrel rendelkezik az uniós vagyonkezelői alapok felett, mint a Bizottság által végrehajtott más tevékenységek tekintetében Az uniós vagyonkezelői alapokat évente független külső ellenőrzésnek kell alávetni

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A Bizottság eddig négy uniós vagyonkezelői alapot hozott létre:

— A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit Létrehozásának időpontja 2014 július 15

— A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap Létrehozásának időpontja 2014 december 15

— Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap Létrehozásának időpontja 2015 november 12

— A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában Létrehozásának időpontja 2016 december 12

További információ az adott uniós vagyonkezelői alapok honlapján található:

Bekou– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbia– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

A Bêkou Vagyonkezelői Alap

Az első többdonoros uniós vagyonkezelői alapot 2014 július 15-én Bêkou néven – ami szango nyelven „reményt” jelent – a Közép-afrikai Köztársaság stabilizációjának és újjáépítésének céljával hozta létre a (Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága, a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága és az EKSZ által képviselt) Bizottság és három uniós tagállam (Németország, Franciaország és Hollandia) Az alap maximális időtartamát 60 hónapban határozták meg A vagyonkezelői alapot Brüsszelben kezelik

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap igazgatótanácsa és operatív bizottsága a donorok és a Bizottság képviselőiből és megfigyelőkből áll

Az igazgatótanács elfogadja és felülvizsgálja az uniós vagyonkezelői alap stratégiáját Az igazgatótanács legalább évente ülésezik

Az operatív bizottság megvizsgálja, jóváhagyja és felügyeli az alap által finanszírozott intézkedések végrehajtását Jóváhagyja továbbá az éves beszámolót és a vagyonkezelői alap által finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentést

A Bêkou Vagyonkezelői Alap éves beszámolója

A Közép-afrikai Köztársaságért Európai Uniós Vagyonkezelői alap – a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap – létrehozásáról szóló megállapodás – az alapító megállapodás – 8 cikke és 11 2 1 pontja értelmében az éves beszámoló két részből áll: 1 az uniós vagyonkezelői alap kezelője által készített éves pénzügyi jelentésből és 2 a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője – aki az említett rendelkezések alapján egyben a vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője – által készített éves pénzügyi kimutatásokból

Az alapító megállapodás 8 cikkének megfelelően a pénzügyi kimutatásokat a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (uniós számviteli szabályok) szerint kell elkészíteni

Az éves beszámolót független külső könyvvizsgálatnak vetik alá, és a végleges éves beszámolót az uniós vagyonkezelői alap kezelője és a számvitelért felelős tisztviselő jóváhagyásra benyújtja az operatív bizottságnak (8 3 4(c) pont)

Az év kiemelt eseményei

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap (a Bêkou Alap) célja az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, a gazdasági fellendülés és a munkahelyteremtés támogatása, valamint a társadalmi kohézió és a megbékélés előmozdítása Létrehozása óta a Bêkou Alap 16 programot fogadott el, és több mint 2 millió kedvezményezettet ért el

A demokratikusan megválasztott kormány léte és stabilizációs erőfeszítései ellenére a Közép-afrikai Köztársaság biztonsági helyzete továbbra is ingatag A Bêkou Alapnak ezen összetett és feszült helyzetben teljes mértékben ki kell használnia a rugalmasságból és a változó körülményekhez való alkalmazkodóképességből adódó komparatív előnyeit Emellett a Bêkou Alap továbbra is az egyetlen olyan eszköz, amely a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés tényleges összekapcsolásán (LRRD) alapuló megközelítéssel egyaránt javítja a lakosság és az állam ellenálló képességét

A Közép-afrikai Köztársaság jelenlegi helyzetére és a Bêkou Alap 2019 júliusra tervezett befejezésére tekintettel az igazgatótanács 2018 novemberében az alap időtartamának 18 hónapos hosszabbítását kérte, amely így 60 hónapról 78 hónapra növekedne Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt is magában foglaló hivatalos eljárás 2018 decemberében kezdődött meg

A 2018 év működésének kiemelt eseményei a következők voltak:

— A Bêkou Alap új, összesen 35 millió EUR-s költségvetésű intézkedést fogadott az egészségügyi ágazatban, és 2-2 millió EUR-val növelte a gazdaságélénkítésre, illetve a társadalmi kohézió, a párbeszéd és a megbékélés előmozdítására irányuló, két korábban elfogadott intézkedés költségvetését

— A vagyonkezelői alap szintjén érvényes SMART célkitűzések meghatározására irányuló számvevőszéki ajánlás nyomán elfogadták a Bêkou Alap eredménykeretét Ez a stratégiai eszköz jobban be fogja mutatni a Bêkou Alap intézkedéseinek átfogó eredményeit

— A Bêkou Alap projektjei az ország északkeleti és délnyugati részén viszonylag stabilan működnek, az ország azonban a Banguit és a hátországot érintő helyi konfliktusokkal, valamint az állami tisztviselők Banguin kívüli áthelyezésével kapcsolatban az intézkedések fokozását kérte

Ami a pénzügyeket illeti, az uniós vagyonkezelői alap hozzájárulóinak felajánlásai 2018 végéig több mint 242 millió EUR-t tettek ki Ez 2017-hez képest 6 millió EUR összegű növekedés A 242 millió EUR összegű felajánlásból mindössze 5 millió EUR-t nem erősítettek még meg

Ami a szerződéseket illeti, a Bêkou Alap keretében 2018-ban 30 új szerződést írtak alá összesen közel 80 millió EUR értékben (ami a létrehozás óta leszerződött összeg 48 %-ának felel meg) Az új szerződések az egészségügy, a gazdaságélénkítés, a vidéki térségek rezilienciája és a munkahelyteremtés, továbbá a vízellátás és a higiéniás körülmények, a megbékélés és a regionális nyitás területét érintő programok végrehajtásához járulnak hozzá

Végül, de nem utolsósorban, az előző évek kifizetéseit követően 2018-ban több mint 57 millió EUR kifizetésére került sor (ami a Bêkou Alap létrehozása óta kifizetett teljes összeg közel 50 %-ának felel meg); a folyósítások teljes összege így a Bêkou Alap létrehozása óta csaknem elérte a 119 millió EUR-t

A pénzügyi kimutatásokban az említett tevékenységek hatása leginkább a következő területeken nyilvánul meg:

— Előfinanszírozás: 24,839 millió EUR növekedés az újonnan aláírt szerződések nagy száma és a kifizetett előlegek miatt

— Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 26,017 millió EUR csökkenés főként az említett előfinanszírozások fokozott kifizetései miatt

— Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások: összegük az új szerződések miatt 25,310 millió EUR-ról 54,645 millió EUR-ra nőtt

MÉRLEG

ezer EUR 2018.12.31. 2017.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Előfinanszírozás 3 443 686 3 443 686 FORGÓESZKÖZÖK Előfinanszírozás 29 546 7 465 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 1 138 877 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 13 926 39 943 44 611 48 285 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 48 054 48 971 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Pénzügyi kötelezettségek (42 737 ) (44 720 ) (42 737 ) (44 720 ) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Szállítói kötelezettségek (918) (716) Passzív időbeli elhatárolások (4 399 ) (3 536 ) (5 317 ) (4 252 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (48 054 ) (48 971 ) NETTÓ ESZKÖZÖK — — FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK Halmozott többlet — — Az év gazdasági eredménye — — NETTÓ ESZKÖZÖK – –

EREDMÉNYKIMUTATÁS

ezer EUR 2018 2017 BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel Adománybevételek 33 682 29 620 33 682 29 620 Visszterhes ügyletekből származó bevétel Pénzügyi bevétel 1 1 1 1 Összes bevétel 33 683 29 621 KIADÁSOK Működési kiadások (32 825 ) (28 918 ) Egyéb kiadások (858) (703) Összes kiadás (33 683 ) (29 621 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE — —

CASH FLOW-KIMUTATÁS

ezer EUR 2018 2017 Az év gazdasági eredménye — — Működési tevékenységek Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése (24 839 ) 7 912 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése (261) 578 Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (1 982 ) (14 620 ) Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 202 716 Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) 863 2 321 NETTÓ CASH FLOW (26 017 ) (3 092 ) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) (26 017 ) (3 092 ) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya 39 943 43 036 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya 13 926 39 943

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

ezer EUR Halmozott többlet/ (hiány) Az év gazdasági eredménye Nettó eszközök EGYENLEG 2017.12.31-ÉN — — — Az év gazdasági eredménye — — — EGYENLEG 2018.12.31-ÉN — — —

Az AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2018 (13)

HÁTTÉRINFORMÁCIÓK AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet (14) (a költségvetési rendelet) 234 és 235 cikkével és a 11 Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat (15) 35 cikkével összhangban az Európai Bizottság jogosult külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapokat létrehozni (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alapok) Az uniós vagyonkezelői alapokat válságokkal kapcsolatos szükséghelyzeti és szükséghelyzet utáni intézkedések, illetve tematikus intézkedések végrehajtása céljából alapítják, más donorokkal kötött megállapodások útján

Az uniós vagyonkezelői alapokat az Európai Bizottság hozza létre egy határozattal, miután konzultált az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, vagy megkapta azok jóváhagyását A határozat magában foglalja a többi donorral kötött alapító megállapodást is

Az uniós vagyonkezelői alapok csak akkor hozhatók létre és hajthatók végre, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

— az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához;

— az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében;

— az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül;

— az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik

Minden elkülönített uniós pénzalap esetében létre kell hozni az igazgatótanácsot, amelynek elnöki tisztét a Bizottság tölti be, és amely biztosítja a donorok méltányos képviseletét, továbbá dönt az alap felhasználásáról Az igazgatótanácsba a hozzájárulást nem fizető tagállamok is küldenek egy-egy képviselőt, akik megfigyelői jogállással rendelkeznek Az igazgatótanács összetételére vonatkozó szabályokat és az uniós vagyonkezelői alap belső szabályzatát az uniós vagyonkezelői alapot alapító megállapodásban kell rögzíteni

Az uniós vagyonkezelői alapok korlátozott időtartamra hozhatók létre, az alapító megállapodásban meghatározottak szerint Ez az időtartam az uniós vagyonkezelői alap igazgatótanácsának kérésére meghosszabbítható, amennyiben a Bizottság jelentést terjeszt be, amelyben megindokolja a meghosszabbítást Az Európai Parlament és/vagy a Tanács arra kérheti a Bizottságot, hogy függessze fel a vagyonkezelői alap előirányzatait vagy a felszámolás céljával vizsgálja felül az alapító okiratot

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az uniós vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője Ő felel a valamennyi uniós vagyonkezelői alapra egyaránt vonatkozó számviteli eljárások és a számlatükör meghatározásáért A Bizottság belső ellenőre, az OLAF és a Számvevőszék ugyanolyan jogkörrel rendelkezik az uniós vagyonkezelői alapok felett, mint a Bizottság által végrehajtott más tevékenységek tekintetében Az uniós vagyonkezelői alapokat évente független külső ellenőrzésnek kell alávetni

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A Bizottság eddig négy uniós vagyonkezelői alapot hozott létre:

— A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit Létrehozásának időpontja 2014 július 15

— A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap Létrehozásának időpontja 2014 december 15

— Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap Létrehozásának időpontja 2015 november 12

— A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában Létrehozásának időpontja 2016 december 12

További információ az adott uniós vagyonkezelői alapok honlapján található:

Bekou– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbia– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap

Az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alapot (az Afrika Alapot) a migrációval foglalkozó 2015 november 12-i vallettai csúcstalálkozón hozták létre E vagyonkezelői alap fő célkitűzése a stabilitás összes vetületének támogatása és a migrációkezelés javítása, valamint a destabilizációt, a lakosság lakhelyelhagyásra kényszerítését és az irreguláris migrációt kiváltó okok kezelése, különösen a reziliencia, a gazdasági lehetőségek és az esélyegyenlőség, a biztonság és a fejlődés előmozdításával és az emberi jogok megsértése elleni küzdelemmel

A vagyonkezelői alap három fő földrajzi területen tevékenykedik, nevezetesen a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében, Afrika szarvában és Észak-Afrikában, de az alap projektjeiben esetenként a jogosult országok szomszédjai is részt vehetnek A vagyonkezelői alap korlátozott időtartamra, 2020 december 31-ig jött létre annak érdekében, hogy rövid és középtávú választ adjon a régió kihívásaira A vagyonkezelői alapot Brüsszelben kezelik

Az Afrika Alap igazgatótanácsa és operatív bizottsága a donorok és a Bizottság képviselőiből, illetve a nem hozzájáruló uniós tagállamok, a jogosult országok hatóságai és a regionális szervezők képviselőiből mint megfigyelőkből áll

Az igazgatótanács megállapítja és felülvizsgálja az uniós vagyonkezelői alap stratégiáját Az igazgatótanács legalább évente ülésezik

Az operatív bizottság megvizsgálja, jóváhagyja és felügyeli az alap által finanszírozott intézkedések végrehajtását Jóváhagyja továbbá az éves beszámolót és a vagyonkezelői alap által finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentést

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap éves beszámolója

Az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozásáról és belső szabályairól szóló megállapodás (az alapító megállapodás) 7 cikke értelmében az éves beszámoló két részből áll: 1 az uniós vagyonkezelői alap kezelője felelősségébe tartozó éves pénzügyi jelentésből és 2 az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője – aki az említett rendelkezések alapján egyben a vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője – álta