2014-ban a tagállamok 1 649 szabálytalanságot jelentettek be csalárdként (ez magában foglalja a csalásgyanús eseteket és a megállapított csalásokat is), amelyek összesen 538 millió EUR összegű uniós támogatást érintettek. A bejelentett csalárd szabálytalanságok száma a bevételi oldalon nőtt. A kiadási oldalon a szám 2013-mal összehasonlítva kissé csökkent 2014-ben, de a vonatkozó összegek növekedtek. A tagállamok között még mindig fennállnak a felderítés és a jelentéstétel terén a különbségek, bár az elmúlt évekhez képest kisebb mértékben.

A cigarettacsempészet és a dohánytermékek tiltott kereskedelmének más formái elleni küzdelem továbbra is kiemelt prioritás az EU, valamint a tagállamok számára egyaránt. A Bizottság 2014-ben is folytatta a „Határozottabb fellépés a cigarettacsempészet és a dohánytermékek illegális kereskedelmének egyéb formái ellen” című közlemény cselekvési tervének aktív végrehajtását, szorosan együttműködve a tagállamokkal.

A Bizottság elismerte a tagállamokkal folytatott fokozott együttműködés szükségességét. Rámutatott ugyanakkor, hogy már létezik egy, szabálytalanságokkal kapcsolatos átfogó adatbázis, méghozzá a szabálytalanságkezelő rendszer (IMS). A tagállamok az észlelt szabálytalanságokat – ideértve a csalás gyanúját is – az IMS-en keresztül jelentik be. Az IMS korszerűsítése 2014 októbere óta folyamatban van, a nemzeti hatóságok számára 2015 végére készül el egy új változata. Ez a bejelentések és az elemző eljárások további ésszerűsítését teszi majd lehetővé.

2014-ban a tagállamok 1 649 szabálytalanságot jelentettek be csalárdként, összesen 538,2 millió EUR értékben a kiadási és a bevételi oldalon együttesen. Az egyes ágazatok között jelentős különbségek tapasztalhatók, amint azt az 1. táblázat is mutatja.

E növekedés több tényezővel függ össze: először is kapcsolódik az EU költségvetésében rendelkezésre álló forrásokkal, melyek 2014-ban több mint 10 %-kal haladták meg a 2010-es forrásokat; másodszor pedig a ciklikus körülmények is szerepet játszanak, például a 2007–2013 közötti programozási időszak közeledő lezárása; harmadszor pedig a megfelelő intézmények (Európai Bizottság és Európai Számvevőszék) és nemzeti szolgálatok ellenőrzése az uniós pénzeszközökkel való gazdálkodás felett folyamatosan javul, ahogy azt a korrekciós és megelőző intézkedésekre vonatkozó adatokból is látni lehet.

A felderítés továbbra is tagállamonként változó, de a különbségek csökkentek. 2014-ban csak két tagállam – Ausztria és Luxemburg – nem minősítette az ott elkövetett szabálytalanságok egyikét sem csalárdnak. Nagyon kevés csalárd szabálytalanságot (minden kiadási ágazat közül háromnál is kevesebb esetében) jelentett Horvátország, Málta és Finnország, míg 2013-ban kilenc tagállam jelentett nagyon kevés esetet. Magyarország, Lengyelország, Románia, Németország és Olaszország derítette fel és jelentette be a legtöbb csalárd szabálytalanságot (65 és 208 között). Az érintett összegek tekintetében Lengyelország, a Cseh Köztársaság, Románia, Magyarország és Görögország jelentette a legmagasabb adatokat (8,5 millió EUR és 210 millió EUR között). Ezek a különbségek több tényezőre vezethetők vissza és jelentős megközelítésbeli különbségeket tükröznek nem csupán az egyes tagállamok, hanem egy adott tagállam különböző közigazgatási egységei között is.

A 2010–2014 közötti időszakban a csalárdként bejelentett szabálytalanságok 8 %-át minősítették csalásnak. E területen Bulgária és Németország jelentette a legmagasabb számú lezárt eljárást.

4.2.3.Természeti erőforrások (mezőgazdaság, vidékfejlesztés és halászat)

A vidékfejlesztési ágazat esetében volt a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma a legmagasabb 2014-ben, ez mutatta a legnagyobb növekedést 2013-mal összevetve. A többi ágazatban jelentős csökkenés volt tapasztalható.

2013-hoz hasonlóan négy tagállam (Magyarország, Lengyelország, Románia és Olaszország) által bejelentett szabálytalanságok képviselik a csalárdként bejelentett összes szabálytalanság mintegy 71 %-át.

Magyarország esetében a bejelentett ügyek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) egy vizsgálatából származtak.

Lengyelország, Írország, Lettország, Litvánia, Portugália és az Egyesült Királyság növekvő számú csalárd esetet jelentett be.

A csalárdként bejelentett szabálytalanságok számának emelkedése az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot érinti, míg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap jelentős csökkenést mutat. 2014-ben a bejelentett esetek 1 %-a mindkét alapot érinti. A megfelelő százalék az elmúlt öt évben ugyanakkor 12 % volt.

A csalárd szabálytalanságok leggyakrabban előforduló típusait a megfelelő dokumentumok hiánya és az üzemeltetők előírt kapacitásainak hiánya, valamint az érintett intézkedés során tiltott műveletek végrehajtása (az összes csalárd szabálytalanság majdnem 28 %-a) jelentette. Ezek a szabálytalanságok ismétlődően előforduló módszert jelentenek, ahogy azt az OLAF a fent említett magyarországi vizsgálat keretében észlelte. A hamis vagy hamisított dokumentáció vagy nyilatkozatok felhasználása a második leggyakrabban alkalmazott módszer.

2014-ben az uniós szervek (és különösen az OLAF) által elvégzett ellenőrző vizsgálatok az ellenőrzés második legsikeresebb típusát jelentették, a közigazgatási ellenőrzések után, amelyek a csalárdként bejelentett összes szabálytalanság 39 %-át derítették fel.

Az elmúlt öt évben csalárdként bejelentett szabálytalanságok 8 %-áról állapították meg a csalást. Ugyanezen időszakban az ügyek 4 %-át szüntették meg. A megállapított csalások területén Bulgária és Németország jelentette a legmagasabb számú lezárt eljárást.

4.2.4.Kohéziós politika (a 2007–2013 és a 2000–2006 közötti programozási időszakban)

Egymást követő második évben fordult elő, hogy nem a kohéziós politika volt a költségvetési kiadások azon területe, ahol a legtöbb csalárdként bejelentett szabálytalanság fordult elő. A kapcsolódó összeg mégis a legnagyobb arányt képviselte a teljes összeghez viszonyítva.

Az elmúlt években kiemelt tendenciáknak megfelelően a 2014-ben bejelentett csalárd szabálytalanságok túlnyomó része az Európai Regionális Fejlesztési Alaphoz (ERFA) kapcsolódott. Ugyanakkor az érintett összegek tekintetében a Kohéziós Alapnál jelentkezik a legnagyobb szám (59 %).

A legtöbb csalárd szabálytalanságot (64 %) az uniós jogszabályokban meghatározott ellenőrző rendszer derítette fel. Ezzel folytatódott a 2012-ben már kiemelt tendencia, ami viszont feltűnő változást jelent az előző (2000–2006) programozási időszakhoz képest, amikor csalárd szabálytalanságok felderítésére szinte kizárólag csalás elleni vizsgálatok vagy bűnügyi nyomozások eredményeként került sor.

A pénzösszegeket tekintve a legjelentősebb eredményekre továbbra is bűnügyi nyomozások és csalás elleni vizsgálatok során került sor (66 %).

A csalárd eseteket átlagosan a felderítésüket követő tizenkét hónapon belül jelentették be. A szabálytalan gyakorlatokat átlagosan a kezdetük után hat és fél év elteltével derítették fel.

A 2010–2014 közötti időszakban a csalárdként bejelentett szabálytalanságok 10 %-át minősítették csalásnak (ez az arány 2013-ban 11 % volt). Az ügyek 1 %-át szüntették meg. A megállapított csalások területén Németország, Lengyelország és Szlovénia jelentette a legmagasabb számú lezárt eljárást.

4.2.5.Előcsatlakozási politika (előcsatlakozási támogatás, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA))

A 2014-ben az előcsatlakozási támogatások terén csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma és a kapcsolódó összegek csökkentek az előző évhez képest. Az előcsatlakozási támogatással kapcsolatosan, főleg a vidékfejlesztés területén, Románia és Bulgária jelentett be csalárd szabálytalanságokat.