HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.9.7. 
SEC(2010) 1017 végleges 
  
A BIZOTTSÁG VÁLASZA  
„A TRANSZEURÓPAI VASÚTI TENGELYEK SZÁLLÍTÁSI TELJESÍTMÉNYÉNEK 
JAVÍTÁSA: EREDMÉNYESEK VOLTAK-E AZ UNIÓ VASÚTI INFRASTRUKTURÁLIS 
BERUHÁZÁSAI?”  
 
CÍMŰ KÖLÖNJELENTÉSRE  
HU 2   HU A BIZOTTSÁG VÁLASZA  
„A TRANSZEURÓPAI VASÚTI TENGELYEK SZÁLLÍTÁSI TELJESÍTMÉNYÉNEK 
JAVÍTÁSA: EREDMÉNYESEK VOLTAK-E AZ UNIÓ VASÚTI INFRASTRUKTURÁLIS 
BERUHÁZÁSAI?”  
 
CÍMŰ KÜLÖNJELENTÉSRE  
ÖSSZEFOGLALÁS  
II., első francia bekezdés. A Bizottság egye tért azzal, hogy a prioritást élvez ő projektek 
meghatározása nem a tényleges és várható fo rgalomáramlás elemzésén alapult. Azonban 
fontos megjegyezni, hogy bár mind az egyes proj ektekre, mind pedig a hálózatra vonatkozóan 
végeztek ilyen tanulmányokat, ezek még nem hoztak meggy őző eredményeket, így azokat 
nem lehetett felhasználni. 
A Bizottság úgy véli, hogy a f ő transzeurópai vasúti tengelyek  pontos leírásának megadása 
várhatóan különösen nehéz lesz, mivel ezek a migráció, a kereskedelmi jellemz ők és a 
geopolitikai helyzet függvényében folyamatos an változnak. A Bizottság azonban azzal is 
egyetért, hogy a kiemelt hálózat meghatározás ának objektív kritériumokon kell alapulnia. 
Ezért a jöv őben a prioritást élvez ő projekteknek a Tanács és az Európai Parlament közötti 
politikai megállapodáson kell alapulniuk, azonban még inkább a rendelkezésre álló legjobb bizonyítékokra kell támaszkodniuk. 
II., második francia bekezdés. A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri a TEN-T 
társfinanszírozásnak a határ menti helyszínekre történ ő összpontosításából és a koordinátorok 
munkájából származó eredményeket. Egyetért azzal, hogy további er őfeszítésekre van 
szükség ahhoz, hogy meg lehessen határozni a sz űk keresztmetszetet, és  erre törekedni fog. 
A Bizottság úgy véli, hogy a projektek jóváhagy ási eljárásai helytálló ak, különösen miután a 
2007–2013-as programozási id őszakra azokat lényegesen átalakít ották. Ezeket az eljárásokat 
nagymértékben meger ősítette a Kohéziós Alapnak a prog ramozásba való bevonása, továbbá a 
projektek el őkészítésének és dokumentációjának, va lamint a bizottsági elbírálások 
minőségének a javítására tett külön intézkedések. 
II., harmadik francia bekezdés. A Bizotts ág üdvözli a TEN-T és a Kohéziós Alap 
társfinanszírozásával megvalósult projektek ered ményeinek pozitív értékelését. Kiemeli, hogy 
amint azt a Számvev őszék a jelentésének 47. bek ezdésében megállapítja, a 
költségnövekedések nincsenek hatással az Unió költségvetésére, mivel az uniós hozzájárulást 
a projekt kezdetén rögzítik. 
II., negyedik francia bekezdés. A Bizottság egyetért a Számvev őszékkel abban, hogy a 
nagysebesség ű személyszállításra szánt vonalakon kimutatható az el őrelépés. Arra törekszik, 
hogy javítsa a hagyományos – vegyes forgalmú és  teherszállításra szán t – vonalakon fennálló 
helyzetet is. 
III., első francia bekezdés. A Bizottság szoros ka pcsolatot hozott létre a tagállami vasúti 
intézményekkel. Ezekkel a jöv őben is szorosan együttm űködik majd. Ezenkívül a Bizottság – 
az érdekeltekkel a TEN-T iránymutatások ügyé ben folytatott folyamatos konzultáció 
keretében – várja az észrevételeket azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetne a legjobban 
kivitelezni azokat a transzeurópa i folyosókat, amelyekre jelent ős meglévő vagy várható igény 
mutatkozik. 
HU 3   HU III., második francia bekezdés. A Bizottság egyetért azzal, hogy a koordinátorok fontos 
szerepet játszanak, és 2010. június 8-án három új koordiná tort nevezett ki, vagyis számukat 
kilencre növelte. 
A Bizottság egyetért azzal, hogy egy sz űk keresztmetszet meghatározásához további 
erőfeszítések szükségesek, és folytatja ez irányú munkáját. Az európai koordinátorok 
elemezték a sz űk keresztmetszeteket az okon a prioritást élvez ő projekteken, amelyekért 
felelősek. A Bizottság éves jelentés eiben szintén beszámolt a sz űk keresztmetszetekr ől. 
III., harmadik francia bekezdés. A Bizottság úgy véli, hogy a Kohéziós Alap keretében a 
2007–2013-as programozási id őszakban megvalósuló projekte kre vonatkozó jóváhagyási 
eljárások helytállóak. A Bizottság továbbra is  törekszik ezek fejlesztésére, és jelent ős 
forrásokat fordít a projekt-el őkészítés javítására. 
A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri a TEN-T projektek kiválasztási 
eljárásainak javítá sát, mindazonáltal elfogadja, hogy a költség–haszon elemzések 
felhasználása terén még van javítanivaló. A TEN-T Végrehajtó Hivatala további fejlesztésekre törekszik, mindazonáltal mive l a TEN-T finanszírozás a tagállamok által 
finanszírozott projektek számához képest csupán korlátozott számú projektre terjed ki, logikus, hogy a költségek és hasznok elemzésének feladata a tagállamokra hárul, különösen mivel majdnem minden adat és felt evés a tagállamoktól származik. 
III., negyedik francia bekezdés. A Bizottság elis meri a projektgazdák közötti információcsere 
fontosságát. A TEN-T Végrehajtó Hivatala ezt  a jelenlegi és potenciális, különösen a vasúti 
ágazatban szerepl ő kedvezményezettek részvételével re ndszeresen megtartott konferenciákon 
a bevált gyakorlatról és a valamennyi projek tgazda közötti ismeretmegosztásról folytatott 
megbeszélések megszervezésével fogja el ősegíteni. 
III., ötödik francia bekezdés. A Bizottság az átjárhatósági m űszaki előírások most és a 
jövőben is foglalkozik az említett „gyakorlati korlátokkal”. Az európai koordinátorok az 
említett kérdésekben szintén külön er őfeszítéseket tesznek. 
BEVEZETÉS
 
11., 6. lábjegyzet. A Bizottság a dokumentumaiban a beruházásokhoz kapcsolódó számok 
ismertetésekor a tagállamok által közölt in formációkra hagyatkozik. A Bizottság, miután 
felismerte, hogy a pénzügyi adatok min ősége javításra szorul, jelent ős erőfeszítéseket tett, 
amelyek eredményeképpen a Bizottság 2010. júniusi jelent ésében szerepl ő információk 
sokkal jobb min őségűek, mint a korábbi jelentésekben szerepl ők. 
14. A Bizottság hangsúlyozza, hogy 2007 el őtt a Kohéziós Alap projek tjeit eseti alapon és a 
rendelkezésre álló költségvetési kerettel ö sszhangban fogadták el. A prioritást élvez ő 
projektek jogalapja csak 2004 után lépett hatályba. 
ÉSZREVÉTELEK  
22. A Bizottság értelmezése szerint a Számvev őszék azzal a kijelentéssel, hogy „a prioritást 
élvező projekteknek megfelel ő tengelyek nem tekinthet ők megegyez őnek a fő transzeurópai 
vasúti tengelyekkel”, arra utal, hogy általános megállapodás szükséges a f ő tengelyekr ől, és 
hogy ennek a megállapodásnak a kés őbbiekben a lehet ő legstabilabbnak kell maradnia. 
A Bizottság úgy véli, hogy valószín űleg különösen nehéz lesz a f ő transzeurópai vasúti 
tengelyek pontos leírásának megadása, mi vel azok a migráció, a kereskedelmi jellemz ők és a 
geopolitikai helyzet függvényében folyamatos an változnak. A Bizottság azonban azzal is 
egyetért, hogy a kiemelt hálózat meghatározás ának objektív kritériumokon kell alapulnia. 
Ezért a jöv őben a prioritást élvez ő projekteknek továbbra is a Ta nács és az Európai Parlament 
HU 4   HU közötti politikai megegyezésen kell alapulniuk, de még inkább a rendelkezésre álló legjobb 
bizonyítékokra kell támaszkodniuk. 
22., harmadik francia bekezdés. A Bizottság tudomásul veszi, hogy a prioritást élvez ő 
projektek között nem szerepelne k egyes fontos tengeri kiköt őkbe irányuló összeköttetések, 
kiemeli ugyanakkor, hogy több viszont igen. 2 010. május 4-én – a TEN-T felülvizsgálati 
eljárása keretében – a Bizottság  munkadokumentumot terjesztett el ő, amely megállapította 
egy jövőbeli TEN-T hálózat meghatározásának a m ódszerét. Ennek segítségével elkerülhet ő 
lesz, hogy a Számvev őszék által leírt helyzet a jöv őben újból el őforduljon. 
4. háttérmagyarázat 
A Bizottság elismeri, hogy az ERTMS-folyosók nem esnek egybe 100 %-ig a prioritást élvez ő 
projektekkel. Az ERTMS követelményeit mi nd az infrastruktúra, mind pedig a járm űvek 
tekintetében teljesíteni kell. A TEN-T felülviz sgálati eljárását ennek megoldására tervezték, 
és az egyik lehetséges megoldás szerint az ER TMS folyosókat közvetlenül a prioritást élvez ő 
projektek közé kell sorolni. 
A Bizottság tudomása szerint a lengyel hatóságok 2010 végén a lengyel észak–d éli tengely 
Varsó és Gda ńsk közötti szakaszára finanszírozást fognak kérelmezni; ez a projekt ERTMS-t 
fog tartalmazni, és várható te ljes költsége 386 millió EUR lesz. 
23. A Bizottság egyetért azzal , hogy a prioritást élvez ő projektek meghatározása terén van 
javítanivaló. Ezzel a kérdéssel a TEN-T fe lülvizsgálati eljárá s során foglalkoznak. 
24. A Bizottság egyetért azzal, hogy a prioritást élvez ő projektek meghatározása nem a 
tényleges és a várható forgalomáramlás elem zésén alapult. Azonban fontos megemlíteni, 
hogy bár végeztek az egyes pr ojektekre, illetve a hálóza tra vonatkozó tanulmányokat, azok 
még nem hoztak meggy őző eredményeket, és így nem használhatóak fel. 
A Bizottság a Számvev őszék megállapításának megfelel ően elismeri, hogy szükség van a 
TEN-T szakpolitika felülvizsgálatára. Ez a felülv izsgálat jelenleg is folyik, és keretében a 
jövőbeli TEN-T hálózat meghatározásának módszerét is vizsgálják. 
29. A Bizottság úgy véli, hogy az uniós finanszírozás jelent ős hatást gyakorolt a 
Számvevőszék által az ezen ellen őrzés céljából felülvizsgált valamennyi TEN-T szakaszra. 
Ennek keretein belül fejlesztették az eredetil eg tervezett projekteket, vagy csökkentették az 
ezekkel járó kockázatokat. 
30. A Bizottság úgy véli, hogy a Ko héziós Alap által támogatott országokban számos vasúti 
projekt nem valósítható meg a Kohéziós Alap vagy az ERFA által nyújtott jelent ős uniós 
társfinanszírozás nélkül, ideértve a határ okon átnyúló szakaszokat is , így viszont minden 
felhasználó számára javul a hozzáférhet őség és a teljesítmény. A követelmény az, hogy az 
olyan, műszakilag és gazdaságilag fejlettebb projekteket kell el őtérbe helyezni, amelyek a 
programozási id őszakban megvalósíthatóak, különben a kedvezményezettek nem tudják 
igénybe venni az alapokat. 
Az 1083/2006/EK rendelet 39. cikkében szerepl ő nagyprojektek meghatározását módosították 
annak érdekében, hogy a tagállamok szám ára megkönnyítsék a határokon átnyúló 
nagyprojektek benyújtását. 
33. A Bizottság egyetért azzal, hogy további er őfeszítések szükségesek egy sz űk 
keresztmetszet meghatározásához, és folyta tni fogja ezirányú munkáját. Az európai 
koordinátorok elemezték a sz űk keresztmetszeteket azokon a prioritást élvez ő projekteken, 
amelyekért felel ősek. A Bizottság éves jelent éseiben szintén beszámolt a sz űk 
keresztmetszetekr ől. 
HU 5   HU 34. A Bizottság a 2007–2013-as id őszakra vonatkozóan fejlesztette  az ERFA és a Kohéziós 
Alap által társfinanszírozott nagyprojektekre vonatkozó jóváhagyási e ljárásait. A Kohéziós 
Alap által a 2000–2006-os id őszakban társfinanszí rozott nagyprojekteket költségvetési okok 
miatt gyakran szakaszonként hagyták jóvá. Így az egyes szakaszok el őkészítésének min ősége 
nem feltétlenül tükröz i a teljes tengely el őkészítésének és fejlesztésének min őségét. 
35. Az érintett bizotts ági szolgálatok bels ő konzultációja („szolgá latközi konzultáció”) az 
elbírálási és jóvá hagyási eljárás dönt ő fontosságú része volt és az is maradt. 
A 2007–2013-as programozási id őszakban a Bizottság létrehozta az új tagállamoknak 
műszaki segítséget nyújtó JASPERS programot, amely már a projektek korai szakaszában 
hozzájárulhat azok min őségének javításához. A Bizottság szerz ődést kötött továbbá küls ő 
szakértőkkel is, akik a nagyproj ektek elbírálásában m űszaki tanácsadást nyújtanak. 
Megosztott irányítás esetén a projektgazda felel a projektek m űszaki előírásainak megfelel ő 
meghatározásáért. A m űszaki előírások elfogadása (lásd az 1. mellékletet) nagymértékben 
hozzájárul a vasúti infrastruktúra m űszaki min őségének javításához. A Madrid–Levante 
projektet költségvetési okok miatt szakaszonkén t fogadták el, nem pedig teljes egészében, 
mivel a hálózat összesen 940 km nagysebesség ű vasútból áll. Az EBB-vel konzultáltak, és 
javaslatait fokozatosan érvénye sítik a projektben. Az EBB indokoltnak ta rtotta a projektek 
finanszírozását, és a Kohéziós Alap támogatását kiegészítve maga is jelent ős kölcsönöket 
nyújt. 
A Bizottság nem ért egyet azzal a következtetéssel, hogy minden kés őbbi költségnövekedés 
az EBB aggályaihoz kapcsolódik. Úgy véli, h ogy mint az a 46. pontra adott válaszban is 
szerepel, egyéb körülmények játszottak szerepet. 
37., első francia bekezdés. A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a küls ő szakértők a 
TEN-T projektek kiválasztási folyamatának fontos résztvev ői. Van egy küls ő megfigyel ő is, 
aki átfogó visszajelzést nyújt a TEN-T Vé grehajtó Hivatalának a teljes küls ő értékelési 
folyamatról. 
38. Bár a Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri a kiválasztási eljárások javítását, 
elfogadja, hogy még javítanivaló a költség–ha szon elemzések felhaszn álása terén. A TEN-T 
Végrehajtó Hivatala a jöv őben ki fogja alakítani a költsé g–haszon elemzésnek egy, a meglév ő 
tevékenységet figyelembe vev ő szisztematikusabb megközelít ését. Ennek érdekében azokkal 
a projektekkel foglalkozik maj d, amelyeket a 2010. évi felhívás  3. prioritásában határoztak 
meg, annak érdekében, hogy javítsa a projekt-el őkészítést, ideértve a költség–haszon elemzés 
következetes megközelítésének a kialakítását is. 
Mindazonáltal figyelembe véve, hogy a TEN-T keretében történ ő társfinanszírozás a 
tagállamokhoz képest csupán korlátozott számú pr ojektre terjed ki, logikus, hogy a költségek 
és hasznok értékelésének felada ta a tagállamokra hárul, különösen mivel majdnem minden 
adat és feltevés a tagállamoktól származik. 
A Bizottság továbbra is meg van gy őződve arról, hogy az európai vasúti forgalomáramlás 
koherens modellje által biztosított rálátás i ndokolná a megvalósulásához szükséges források 
potenciálisan magas szintjét. 
44. 2010. június 8-án egyetértés i megállapodást fogadtak el, amely a helyzet megoldásának 
lépéseit határozza meg. A 3. prioritást élvez ő projektben érintett három tagállam 
(Franciaország, Spanyolország és Portugália) aláírta a megállapodást. 
45. A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a költségnövekedések a nagy infrastrukturális 
projektek jellemz ő velejárói. 
HU 6   HU 46. A Bizottság egyetért az ala pos és részletes projekt-el őkészítés el őnyeivel, azonban, mint 
ahogy a Számvev őszék azt az el őző bekezdésben megállapítja, a vizsgált esetekben a 
költségnövekedés általában el őre nem látható tényez őkhöz kapcsolódó okokból származott. 
Ami a Madrid–Levante szakaszt (és más, hasonlóan komplex projekteket) illeti, a 
Számvevőszék által említett költségnövekedéseket különböz ő tényezők okozhatták, amelyek 
közül néhány el őre nem látható volt. Például a spa nyolországi építési projektek magas 
inflációja és a bonyolult geológi ai feltételek által okozott el őre nem látható költségnövekedés 
jelentős hatással voltak a Számvev őszék által említett Madrid–Levante projektre. 
47–48. A Bizottság egyetért a Számvev őszék véleményével, amely szerint a 
költségnövekedésnek nem volt közvetlen hatása az Unió költségvetésére, és megjegyzi, hogy 
a Számvev őszék közvetett hatást sem dokumentált. 
A Bizottság szeretné kiemelni, hogy a 2007–2013 közötti id őszak TEN-T pénzeszközeire 
vonatkozó pénzügyi határozatok új modellje  szerint a kedvezményezetteknek és a 
projektgazdáknak straté giai cselekvési tervet kell be nyújtaniuk, amelyben részletezik, hogy 
hogyan fogják végrehajtani a projektet, ideértve  a projekt tervezését, a kockázatkezelési tervet 
és a projektirányítást is. A TEN-T Végrehajtó Hivatala ebben az ügyben már kidolgozott 
iránymutatásokat, és a bevált gyakorlatn ak a kedvezményezettek közötti megosztására 
törekszik. 
8. háttérmagyarázat 
A II. fázisban lév ő Varsó–Gda ńsk projekt számos olyan problémát vetett fel, amelyek 
függetlenek a Bizottság jóváhagyási  eljárásaitól, ilyenek  például a pályázati eljárásban történ ő 
jelentős késések, a földvásárlásnál és az építési terü letre való bejutás biztosításánál felmerül ő 
problémák, valamint a f ővállalkozóval felmerül ő viták. A Bizottság már többször felvetette a 
II. fázisban lév ő Varsó–Gda ńsk projekt költségtúllépéseinek ké rdését, és a lengyel hatóságok 
bejelentették, hogy módosított javaslatot fognak benyújtani erre vonatkozóan. A Bizottság 
leszögezte, hogy addig nem fogja ezt a módosítást feldolgozni, amíg a lengyel hatóságok nem 
nyújtják be a vasúti ágazat köl tségtúllépéseinek és azok kezelésének horizontális elemzését. 
54. A Bizottság egyetért a Számvev őszékkel abban, hogy a transzeurópai vasúti közlekedés 
átfogó javulása a piacokra és a kölcsönös átjárh atóságra vonatkozó jogszabályi intézkedések, 
valamint a társfinanszírozási  szakpolitikai intézkedések hatásai közötti szinergiák 
megvalósításától függ. 
11. háttérmagyarázat 
A Bizottság az ERTMS A. folyosója keretében sz orosan figyelemmel kíséri a helyzetet. Az 
ERTMS-r ől szóló európai fejlesztési tervet, továbbá a vasúti áruf uvarozási folyosókról szóló 
rendeletjavaslatot fogadott el, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács 2010. június 15-én 
fogadott el. A Bizottság kinevezte továbbá a TEN-T koordinátorokat. 
12. háttérmagyarázat 
A Bizottság tisztában van azzal, hogy jelenleg egyetlen áruszállító vonat sem használja a 
Róma–Nápoly és a Bologna–Firenze nagysebesség ű, nagy kapacitású vonalakat. Azonban az 
említett nagysebesség ű, nagy kapacitású vonalak bevezetésének köszönhet ően a már meglév ő 
hagyományos vonalakon nagyobb kapacitás marad a teherszállításra. Mindenesetre az ERFA által támogatott szakaszok jelentette el őnyök az utasoknak a vasúti há lózathoz való jobb 
hozzáféréséhez kapcsolódnak, nem pedig a teherszállításhoz. 
57. A Bizottság elismeri, hogy a kölcsönös át járhatóság elérése terén lassú az el őrehaladás. 
Radikális harmonizáció nem lehetséges, mivel a vasúti infrastruktúra és a járm űvek 
élettartama hosszú, és az ágazat beruházás i költségeinek reálisnak kell maradniuk. 
HU 7   HU Mindazonáltal a kölcsönösen átjá rható infrastruktúra és járm űvek mennyisége n ő, a 
tagállamok által igényelt, a Bizottságnak az átjárhatósági m űszaki előírásokat (ÁME) 
meghatározó végrehajtási jogs zabályaitól való eltérések száma pedig korlátozott. Ebb ől is 
látszik, hogy a már létez ő ÁME-ket sikeresen alkalmazzák. Ami a TEN-T hálózatot illeti, az 
ÁME-k várhatóan 2010-ben készülnek el. Ez mind a TEN-T, mind pedig a kohéziós politika 
által támogatott projektek számára el őnyös lesz. 
A Bizottság továbbra is er őfeszítéseket fog tenn i, amennyiben az olyan ÁME-k végrehajtására 
összpontosít, amelyek jelent ős hasznot fognak hozni rövid-  és középtávon, ideértve a 
jelzőrendszerek, illetve a teher- és az utasszál lítás telematikai al kalmazásait. Továbbá 
folyosónként m űködő szervezeteket hozott létre a tenge lyek mentén a vasúti árufuvarozás 
versenyképességét korlátozó problém ák azonosítására és megoldására. 
Ami a VII. melléklet 8. pontjában szerepl ő intézkedéseket illeti, a Bizottság szerint európai 
szintű lépéseket tesznek a helyzet javítására: 
1) a 2008/57/EK irányelv keretében folyamat ban vannak olyan tevékenységek, amelyek a 
vasúti közlekedésre vonatkozó ne mzeti szabályokat osztályozzá k, értékelik, hogy ezek közül 
melyek egyenérték űek, és ezáltal megoldható a különösen a határoknál el őforduló, 
párhuzamos ellen őrzési mechanizmusok problémája, 
2) munkacsoportokat állítottak fel, amelyek az ERTMS folyosók keretében az egyes határokra 
jellemző akadályokat vizsgálva azonosítják az ö sszes fennálló akadályt – különösen a 
határoknál el őforduló késedelmeket. 
60. Az európai koordinátorok er őfeszítéseket tettek, hogy felold ják a vasúti árufuvarozásra 
vonatkozó rendeletjavaslat er edményeképpen kiterjesztend ő folyosók rendszerkorlátait. 
Az egyes vasúti árufuvarozási folyosók szerkezetét meghatározó, 2008. novemberi bizottsági 
rendeletjavaslat szintén fontos ebb ől a szempontból. A pályahálózat-m űködtetők között 
megerősített együttm űködést fog kialakítani a forgalomirá nyítás (operatív intézkedések) és a 
beruházások terén (f őképp a sz űk keresztmetszetek felszámolása és a m űszaki feltételek 
harmonizációja céljából). A javaslat a Rott erdam–Genova és az Antwerpen–Lyon/Bázel 
folyosókon szerzett tapasztalatokon alapul. 
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK  
62. A Bizottság üdvözli a Számvev őszék munkáját, amely a TEN -T hálózatok hamarosan 
bekövetkez ő felülvizsgálata miatt különösen id őszerű. 
63. A Bizottság egyetért a Számvev őszékkel abban, hogy a prioritást élvez ő projektek a 
pénzügyi forrásoknak a TEN-T hálózat okra való összpontosításának legf őbb mechanizmusai, 
és továbbra is ezek mentén tevékenykedik, bi ztosítva ugyanakkor, hogy ezek kiegészítik a 
regionális fejlesztési célkit űzéseket és a kohéziós politikát. Ebb ől a szemszögb ől a Bizottság 
tudomásul veszi, hogy mi ért akarja a Számvev őszék, hogy a prioritást élvez ő projekteket a 
jelenlegi és várható forgalomáramlás elem zése alapján határozzák meg. Azonban fontos 
megjegyezni, hogy bár mind az egyes projek tek, mind pedig a hálózat vonatkozásában 
végeztek ilyen tanulmányokat, ezek még nem hoztak meggy őző eredményt, és ezért nem 
használhatóak fel. 
A Bizottság úgy véli, hogy a f ő transzeurópai vasúti tengelyek  pontos leírásának megadása 
várhatóan különösen nehéz lesz, mivel ezek a migráció, a kereskedelmi jellemz ők és a 
geopolitikai helyzet függvényében folyamatos an változnak. A Bizottság azonban azzal is 
egyetért, hogy a kiemelt hálózat meghatározás ának objektív kritériumokon kell alapulnia. 
Ezért a jöv őben a prioritást élvez ő projekteknek továbbra is a Ta nács és az Európai Parlament 
HU 8   HU közötti politikai megállapodáson kell alapulniuk,  de még inkább a rendelkezésre álló legjobb 
bizonyítékokra kell támaszkodniuk. 
1. ajánlás 
1. ajánlás, els ő francia bekezdés. A Bizottság szoros kapcsolatokat hozott létre a tagállami 
vasúti intézményekkel. Ezekkel továbbra is szorosan együttm űködik majd a vasúti 
közlekedési kérdésekben. 
1. ajánlás, második francia bekezdés. A Bizotts ág, az érdekeltekkel a TEN-T iránymutatások 
ügyében folytatott folyamatos konzultáció kere tében, hozzászólásokat vá r azzal kapcsolatban, 
hogyan lehetne ezt a legjobban kivitelezni. 
64. A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri azokat az eredményeket, amelyek a 
TEN-T társfinanszírozásnak a határ menti helyszínekre történ ő összpontosításából és a 
koordinátorok munkájából származna k. Egyetért azzal, hogy további er őfeszítéseket kell tenni 
egy szűk keresztmetszet meghatározása ér dekében, és erre törekedni fog. 
A Bizottság megjegyzi, hogy a Kohéziós Alap projekt-jóváhagyási el járásai 2007 óta lényegi 
változáson mentek át. 
A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri a TEN-T projektek kiválasztási 
eljárásainak javí tását, mindazonáltal elf ogadja, hogy még van javíta nivaló a költség–haszon 
elemzések felhasználása terén. 
2. ajánlás 
2. ajánlás, els ő francia bekezdés. A Bizott ság egyetért azzal, hogy a sz űk keresztmetszetek 
meghatározásához további er őfeszítések szükségesek, és fo lytatja ezirányú munkáját. Az 
európai koordinátorok elemezték a sz űk keresztmetszeteket az olyan prioritást élvez ő 
projektek tekintetében , amelyekért felel ősek. A Bizottság éves jelentéseiben szintén 
beszámolt a sz űk keresztmetszetekr ől. 
2. ajánlás, második francia bekezdés. A Bizotts ág egyetért azzal, hogy a koordinátorok fontos 
szerepet játszanak, és 2010. június 8- án három új koordinátort nevezett ki. 
2. ajánlás, harmadik francia bekezdés. A Bi zottság úgy véli, hogy a projektek jóváhagyási 
eljárásai helytállóak, különösen miut án azokat a 2007-2013-as programozási id őszakra 
lényegesen átalakították. A Bizottság továbbra  is törekszik ezek javítására, és jelent ős 
forrásokat szentel a projekt-el őkészítés és -elbírálás fejl esztésére. Ami a projektek m űszaki 
jellemzőit illeti, azok felülvizsgálata az ÁME-k folyamatos fejlesztése által javulni fog. 
2. ajánlás, negyedik francia bekezdés. A Bizo ttság elfogadja, hogy a költség–haszon elemzés 
felhasználása terén még van javítanivaló. A jöv őben a TEN-T Végrehajtó Hivatala a költség–
haszon elemzés rendszerszer űbb megközelítését fogja kialakíta ni. Ennek érdekében azokkal a 
projektekkel foglalkozik majd, amelyeket a 2010. évi felhívás 3. prioritásában határoztak 
meg, hogy javítsa a projekt-el őkészítést, ideértve a költs ég–haszon elemzés következetes 
megközelítésének kialakítását is. 
Mindazonáltal mivel a TEN-T finanszírozás a tagállamok által finans zírozott projektek 
számához képest csupán korlátozott számú proj ektre terjed ki, logikus, hogy a költségek és 
hasznok elemzésének feladata a tagállamokra há rul, különösen mivel majdnem minden adat 
és feltevés a tagállamoktól származik. 
3. ajánlás 
A Bizottság elismeri a projektgazdák közötti információcsere fontosságát. A TEN-T 
Végrehajtó Hivatala ezt a jelenlegi és potenciális kedvezményezettek részvételével 
HU 9   HU rendszeresen megtarto tt konferenciákon a bevált gyakorl at és a valamennyi, különösen a 
vasúti ágazattal foglalkozó proj ektgazda közötti ismeretmegoszt ásról folytatott megbeszélések 
megszervezésével fogja el ősegíteni. 
66. A Bizottság egyetért a Számvev őszék által a nagysebesség ű személyszállításra szánt 
vonalakon elért mérhet ő javulásról készített elemzésével. A Bizottság törekszik arra, hogy 
javítsa a hagyományos vegyes forgalmú és teherszállításra szán t vonalak helyzetét. 
4. ajánlás 
4. ajánlás, els ő francia bekezdés. A Bizottság az átjárhatósági m űszaki előírások 
elfogadásával foglalkozik az említett „gyakorla ti korlátokkal”, és folytatja ezirányú munkáját. 
Az európai koordinátorok szintén külön er őfeszítéseket tesznek ezekben a kérdésekben. 
4. ajánlás, második francia bekezdés. A Bizottság 2008 novemberében az egyes vasúti 
árufuvarozási folyosók szerkezetét meghatározó rendeletre tett javasl atot, amely meg fogja 
erősíteni a pályahálózat-m űködtetők közötti együttm űködést a forgalomirányítás (operatív 
intézkedések) és a beruházások terén (f őképp a sz űk keresztmetszetek eltávolítása és a 
műszaki feltételek harmonizációja céljából). A javaslat a Rotterdam–Genova és az 
Antwerpen–Lyon/Bázel folyosókon s zerzett tapasztalatokon alapul.