C 404/24

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Fenntartható biogazdaság Európa számára: a gazdaság, a társadalom és a környezet közötti kapcsolat megerősítése

(2019/C 404/05)

Előadó : Jácint HORVÁTH (HU/PES), Nagykanizsa megyei jogú város önkormányzati képviselője Referenciadokumentum : Fenntartható biogazdaság Európa számára: a gazdaság, a társadalom és a környezet közötti kapcsolat megerősítése COM(2018) 673 final

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megállapítások

1. üdvözli az Európai Bizottság közleményét, mely a „Fenntartható biogazdaság Európa számára: a gazdaság, a társadalom és a környezet közötti kapcsolat megerősítése” címmel a következő évekre vonatkozó cselekvési tervet tartalmazza a megújított uniós biogazdasági stratégia megvalósítására. A Régiók Bizottsága kulcsszerepet játszhat az Európai Bizottsággal folytatott párbeszéd eszközeként;

2. a közzétett cselekvési tervet megfelelően ambiciózusnak tartja, az abban szereplő cselekvések végrehajtása kulcsfontosságú az európai biogazdaság fejlődési ütemének megfelelő mértékéhez;

3. továbbra is úgy véli, hogy a biogazdaság kiépítésében rendkívül nagy fejlődési potenciál van a növekedés és a foglalkoztatás számára, és utal arra, hogy ezeket a lehetőségeket csak akkor lehet kiaknázni, ha a regionális és helyi szereplők helyi szinten szorosan együttműködnek és közös célokat tűznek ki. Az RB külön hangsúlyozza továbbá, hogy a fenntartható biogazdaság fontos a fenntartható fejlődési célok elérése szempontjából;

4. meggyőződése, hogy a többszintű kormányzás kedvező hatásait kihasználva összhangra van szükség az európai, nemzeti, regionális és helyi biogazdaságra vonatkozó kezdeményezések között, hogy megteremtsük az optimális feltételeket a biogazdaság fejlődéséhez Európában. A helyi és regionális szintek fontos szerepet játszanak az egyetemek, az ipar, a kormányzat és a civil társadalom közötti együttműködés elősegítésében a biogazdaság területén is, a „négyes spirál” modell megközelítéssel;

5. kiemeli, hogy a 2021–2027 közötti időszak hatalmas lehetőséget kínál a biogazdaság fejlődésére. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságúak az EU kohéziós politikájának és számos regionális intelligens szakosodási stratégiának a végrehajtásában, amelyek lehetővé teszik a biogazdaságot erősítő programok és projektek társfinanszírozását;

6. megjegyzi emellett, hogy ezen túlmenően az Európai Bizottság előírja, hogy 2021-től a biogazdaságra vonatkozó cselekvési terveket a legmegfelelőbb területi szinten kell megalkotni – a helyi és regionális önkormányzatok szerepének megerősítésével – a programok lehető legközvetlenebb irányításában az érintett ágazatokkal és polgárokkal, összhangban a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elveivel. A fenntartható és körforgásos biogazdaság megteremtése érdekében a tevékenységeket regionális és helyi szinten határozottan szükséges rögzíteni, a helyi emberek a régiókon belül ismerik a meglévő értékláncokat. A régiók az alapvető szolgáltatásokba és adottságokba fektetnek, ezért a helyi és regionális megközelítés erőteljes kapcsolatot jelent a regionális sajátosságokhoz és szakosodáshoz;

7. úgy véli, hogy a biogazdaság minél szélesebb körű kiépítésére vonatkozó elképzelések sikeres megvalósítása érdekében szükséges a jogi keretek folyamatos felülvizsgálata, hogy a beruházásokat gátló jogi akadályokat is fel lehessen számolni;

8. meggyőződése, hogy a fenntartható európai biogazdaság kialakulása munkahelyeket teremt, különösen a part menti és vidéki területeken, az elsődleges termelők helyi biogazdaságukban való fokozódó részvétele révén. A bioágazatokban ágazati becslések szerint egymillió új munkahely teremthető 2030-ra;

9. szorgalmazza, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keret tervezése kapcsán minden európai uniós ország alkossa meg nemzeti biogazdasági stratégiáját 2021-ig, elősegítve ezáltal a fejlesztési programok összehangolásának lehetőségét;

10. mivel a régiók jelentik az egyik legmegfelelőbb szintet a biogazdasági stratégiák végrehajtásához, elő kívánja segíteni, hogy legkésőbb 2024 végéig minden európai régió rendelkezzen biogazdasági cselekvési tervvel vagy az átfogó fejlesztési stratégiájában önálló biogazdaságra vonatkozó fejezettel, tekintve, hogy az Európai Bizottság később kötelezővé kívánja tenni az ilyen terveket. Az RB úgy véli továbbá, hogy mivel a biogazdaság ökológiai határai túlmutatnak a közigazgatási határokon, régióközi stratégiák kidolgozását is tervbe lehetne venni a hasonló profilú régiókkal történő határokon átnyúló és régióközi együttműködés (ikerintézményi programok, hálózatok) megerősítése céljából. Ugyanakkor a makroregionális és a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákban elő kell mozdítani a biogazdasági partnerségeket;

11. ösztönözni kívánja, hogy a jövőben az Európai Unióban a zöld közbeszerzések minél nagyobb teret nyerjenek, melyhez elengedhetetlen a biogazdaság fejlődése; Ennek kapcsán rámutat, hogy a közbeszerzés jó lehetőségeket kínál a bioalapú termékek és megoldások fejlesztésének támogatására. Ehhez gyakran uniós támogatásra van szükség a környezetbarát tervezésre vonatkozó szabványok, normák, éghajlatváltozási és környezetvédelmi terméknyilatkozatok, valamint fejlesztési politikák formájában;

12. aggodalommal állapítja meg, hogy a Közös Kutatóközpont egy új dokumentuma szerint a 2015–2030 közötti időszakban az EU-ban a mezőgazdasági földterületek mintegy 11 %-át (több mint 20 millió hektárt) a művelésből való kivonás potenciális kockázata fenyegeti, olyan tényezők következtében, mint a földterület biofizikai alkalmassága, a gazdaság szerkezete és mezőgazdasági életképessége, a népesség és a regionális sajátosságok ( 1 ) . A fentiek fényében az RB felhívja a figyelmet arra, hogy az elhagyott mezőgazdasági területek jelentős potenciállal rendelkeznek a különböző típusú biológiai erőforrások fokozott termeléséhez, feltéve, hogy az ilyen diverzifikált felhasználás nem veszélyezteti a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági területeket, és nem csökkenti a biológiai sokféleséget, valamint az élőhelyek helyreállításában és renaturálásában rejlő lehetőségeket;

13. korábbi, a közös agrárpolitika reformjához készített véleményében ( 2 ) kiemelte, hogy a környezetvédelem és az élelmezés terén 2017-hez képest a kétszeresére kell növelni a tagállamokban biogazdálkodással művelt területet, vagy a tagállamok mezőgazdasági hasznosítású területének legalább 30 %-án biogazdálkodást kell folytatni;

14. megerősíti az uniós erdőgazdálkodási stratégia félidős felülvizsgálatához készített jelentésben leírtakat, melyek szerint az erdőgazdálkodási stratégia felülvizsgálatát össze kell hangolni a biogazdasági stratégia reformjával. Az erdei biogazdaság és az innovációk fejlesztésekor biztosítani kell az egyes uniós politikák közti koherenciát;

A bioágazatok megerősítése és fellendítés, a beruházások és piacok felszabadítása

15. úgy véli, hogy a biogazdaságban zajló innovációk egyelőre csak a nagy hozzáadott értékű termékek kialakításával kapcsolatosan vonzanak befektetőket a vállalkozásokba. Az alacsonyabb piaci értékkel bíró, de a fosszilis alapú termékek kiváltását célzó, biomassza-alapú termékekhez kapcsolódó technológiák kialakításához szükséges lenne a támogatási rendszerek finomhangolása. A bioenergia-források esetében világosabb árképzési mechanizmusokra van szükség, anélkül azonban, hogy részletesen meghatároznák, mire kell felhasználni a forrásokat. A fosszilis energiaforrások következetes árazása alapvető feltétele a biogazdaság versenyképességének;

16. véleménye szerint a bioalapú termékek kutatásával, fejlesztésével, gyártásával foglalkozó szervezetek számára nagy előrelépést jelentene a fenntartható módon előállítható termékekre vonatkozó előírások és a belőlük képződő hulladékok szabályozására vonatkozó, harmonizált rendszer megteremtése, valamint a rendszer tagállami szintű stabilitásának biztosítása;

17. kéri, hogy a fenntartható biogazdaság területén az Európai Bizottság segítse a bioalapú termékeknek az EU tagállamain belüli előállításával és értékesítésével kapcsolatos folyamatokat, valamint a technológiák multiplikálását. AZ EU-nak piacvezetőként kellene pozicionálnia magát az ágazatban a biogazdasággal kapcsolatos legkorszerűbb technológiák kifejlesztése révén, a munkahelyteremtés előmozdítása és a jó minőségű bioalapú termékek rendelkezésre állásának biztosítása céljából;

18. hangsúlyozza, hogy az alkalmazandó szabályoknak nem szabad túlzott adminisztratív terhet róniuk a bioenergia-források felhasználóira. Jelenleg ilyen jelentéstételi kötelezettségeket határoznak meg a fenntarthatóságra és a gazdaságra irányulóan (az üzleti partnerek esetében is) az állami támogatásokra vonatkozó szabályokban, valamint a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben is. El kell kerülni továbbá a különböző biológiai erőforrások felhasználásának mikroszintű irányítását, amennyiben az erőforrások megfelelnek az éghajlatvédelemmel és a fenntarthatósággal kapcsolatos követelményeknek. Különösen a biofinomítókban jellemző, hogy különböző forrásokat használnak számos különböző célra, többek között bioüzemanyagok előállítására;

19. úgy véli, hogy a biogazdaság fejlődése, főképp a kevésbé fejlett régiókban, konkrét projektekhez kapcsolódik, továbbá zászlóshajó-típusú innovációk megvalósulása esetén követhető nyomon. A BIOEAST és az ehhez hasonló, több tagállamot tömörítő kezdeményezések esetében javasoljuk, hogy az Európai Bizottság segítse a pozitív szinergiahatások erősödését tematikus programok és támogatások által. A technológiatranszfer-aktivitások és a régiók biomassza-erőforrásainak összekapcsolásával segítsék a társadalom számára is demonstrálható eredmények létrejöttét, amelyek bizonyítják, hogy a fenntartható biogazdaság a körforgásos gazdaság dobogó, zöld szíve;

20. úgy véli, hogy az energetikai átállás felgyorsítása érdekében, valamint ahhoz, hogy a megújuló energiák versenyképesebbé váljanak a piacon a fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, anélkül, hogy ez jogellenes állami támogatásnak minősülne, fontolóra kellene venni az energiaadóról szóló irányelv és az állami támogatásra vonatkozó szabályok kiigazítását;

21. üdvözli, hogy az Európai Bizottság a következő években egy, a biogazdaság területi egyenlőtlenségeinek felszámolását elősegítő szakpolitikai támogató eszköz működtetését tervezi, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy ezen eszköz működését minimum 2027 végéig biztosítani szükséges ahhoz, hogy az elmúlt időszakban a biogazdaságban létrejött területi egyenlőtlenségek valóban csökkenjenek;

22. üdvözli, hogy a biotechnológia számos uniós ország intelligens szakosodási stratégiájában (RIS3) szerepel. Az intelligens szakosodási stratégiák, amelyek elkészítése ex ante feltétel volt a 2014–2020-as időszakban meghatározott EU-s K+F+I (R+D+I) forrásokhoz való jutáshoz, egyben szakpolitikai eszközök is, amelyek képet adva a regionális, területi adottságokról, ágazatokról, technológiai prioritásokról, a stratégiák végrehajtásához nyújtanak támpontokat. Az RB továbbá úgy véli, hogy a biogazdasággal kapcsolatos regionális RIS3-stratégiák hatékonyabbak, ha mind a szomszédos régiók, mind pedig a tagállamok szintjén összehangolt erőfeszítéseken alapulnak a környezet hosszú távú megóvása és a biológiai sokféleség védelme, valamint a biogazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében;

23. szükségesnek látja a biotechnológia kiemelt támogatását mind a kutatási és innovációs (R+I), mind a beruházási prioritások mentén. A biotechnológia tudásbázisa és eszközrendszere alapján alkalmas arra, hogy a biomassza-feldolgozási lépések összekötőjeként a környezetre gyakorolt negatív hatások csökkentésével együtt képes legyen fenntartható módon előmozdítani a bioalapú iparágak fejlődését;

24. támogatja, hogy a cselekvési terv (1.5. pontja) 300 fenntartható biofinomító üzem kialakítását célozza meg ( 3 ) . Javasoljuk, hogy új biofinomító üzem létesítése esetén az egységes indikátor- és monitoringrendszer adataira támaszkodva segítsék – összhangban a KAP-ban és a 9. keretprogramban foglalt támogatásokkal és szabályozásokkal – a biogazdaság szempontjából kevésbé fejlett régiók felzárkózását. A technológiai innovációk bevezetésével és az azokhoz kapcsolódó tudásátadási rendszerek fejlesztésével együtt biztosítható az ökoszisztéma által nyújtott lehetőségek környezettudatos kiaknázása, amely fenntartható biomasszaalapú értékláncok kialakulásához vezethet;

25. úgy véli, hogy az értékláncok optimalizálása, átalakítása és integrálása érdekében elengedhetetlen a helyi és regionális érdekelt felek és különösen a kkv-k aktív bevonása, hogy így az elsődleges termelők után következő kereskedelmi lánc összes tagja részt vegyen a folyamatban. Mindenképpen támogatni kell a kkv-kat abban, hogy elvégezzék a biogazdaságra való átállást célzó technológiai és üzleti átalakítási folyamatokat;

A helyi biogazdaságok gyors elterjesztése Európában

26. javasolja, hogy az Európai Bizottság kiemelt figyelmet fordítson a városok és vidéki területek közigazgatási felelőseinek a tájékoztatására annak érdekében, hogy a biomassza-termelési és -feldolgozási lehetőségeket beépítsék a hosszú távú stratégiatervezési és költségvetési folyamatokba;

27. kiemeli, hogy a szomszédos régiók közötti egyeztetéseknek meg kell teremteniük a lehetőséget a körforgásos biogazdálkodáshoz kapcsolódó technológiák és megoldások megvalósulására a régiók együttműködésében;

28. véleménye szerint a városoknak jelentős körforgásos biogazdasági központokká kell válniuk. Az anyagkörforgás biztosítása, a hulladék – ezen belül a szerves hulladék – újrahasznosítása (vagy adott esetben újrafinomítása) a városokban kiemelt fontosságú, ezek megvalósításához az infrastrukturális és begyűjtő, feldolgozó, újrahasznosító (vagy újrafinomító) rendszerek biztosítása mellett elengedhetetlen a lakosság szemléletformálása. Az ehhez szükséges források összehangolt formában való biztosítását kérjük az Európai Bizottságtól, amely kiterjed a technológia-adaptációk és a tudásátadási rendszerek együttes, egymást kiegészítő fejlesztésére is;

29. mindenekelőtt úgy véli, hogy lényegében sem a stratégia, sem a cselekvési terv nem foglalkozik irányítási kérdésekkel. A cselekvési tervben kidolgozott folyamatok megvalósításához az érintett szereplők felelősségi köreit egyértelműen, a többszintű kormányzást teljes mértékben tiszteletben tartva kell meghatározni, hogy biztosítva legyen a stratégia minden egyes elemének hatékony és eredményes megvalósítása;

30. szükségesnek tartja a jogalkotás harmonizációját, mivel a 28 tagállam jelenleg több, eltérő jogszabályt alkalmaz a biogazdaságot meghatározó értékláncok elsődleges alapanyagaiként szolgáló biomasszaáramokra, illetve az ezek feldolgozásából eredő hulladékáramokra vonatkozólag;

31. véleménye szerint a helyi és regionális kezdeményezések összefogására, a megteremtett tudás és az eredményekben rejlő potenciál maximalizálására alkalmas szervezetek (pl. ECRN), platformok (pl. BIC) és klaszterszerveződések hatékonyan segítik a biogazdaságban zajló folyamatokat. A tudásátadási rendszerekbe való bevonásuk a jövőben kiemelten jelentőséggel bír;

A biogazdaság ökológiai határainak megértése

32. javasolja, hogy közigazgatási határok helyett az ökológiai határok, ökológiai rendszerek szolgáljanak a biomassza-termelési potenciál felmérésének alapjául. A cselekvési terv céljainak eléréséhez szükség lenne a megtermelt biomassza-mennyiségek pontos felmérésére és egységes rendszerben való nyilvántartására. Ehhez a régiók összehangolt együttműködése szükséges, a felméréshez pedig elengedhetetlen a standardizált mérési és monitoringmódszerek kidolgozása és meghatározása;

33. üdvözli, hogy a cselekvési terv 3.2 pontja alapján az Európai Bizottság támogatja az ökoszisztéma nyomon követésére szolgáló térképes és statisztikai rendszerek fejlesztését. Javasoljuk ugyanakkor egy egységes európai indikátorrendszer kidolgozását és bevezetését, amely alapján a biomasszaalapanyag-termelés nyomon követhető. Az alapanyagokra épülő feldolgozó technológiák telepítése és működésének – energiahatékonysági, környezetvédelmi, biomassza logisztikai alapú – optimalizálása szempontjából kiemelt fontosságú egy egységes információs keretrendszer létrehozása;

34. javasolja egy egységes indikátorrendszer kialakítását, amely alapvető és specifikus indikátorok mentén tud információt szolgáltatni a régiók aktivitásáról. Alapvető indikátorokként javasoljuk az alábbiak paraméterek nyomon követését: (1) régióra vetített GDP (tagállami %), (2) nemzetközi K&F&I (R&D&I) aktivitás, (3) fosszilis alapú energiahordozók megtakarítása (saving fossil fuels), (4) az emissziócsökkentés mértéke, különös tekintettel az ammónia (NH 3 ) és a jelentős üvegházhatású (GHG – green house gas) gáz emissziókra (CO 2 , CH 4 ), (5) megújulóenergia-termelés (ez esetben javasoljuk a mérőszámok dimenziójának egységesítését). Specifikus indikátorok, amelyek a biogazdasági stratégia cselekvési tervével összhangban jellemezhetik a régiók teljesítményét: (1) új munkahelyek száma (BE fejlesztésekkel összhangban); (2) a biogazdaság szerepe a regionális teljesítmény vonatkozásában; (3) a biodiverzitás fenntartásáért és fejlesztéséért tett erőfeszítés mértéke (allokált források) 4) a környezet megőrzése és a hulladék mennyiségének csökkentése;

35. véleménye szerint a határokon átnyúló (CBC – cross border cooperation), kifejezetten a biogazdaság fejlesztését segítő kooperációs lehetőségeket és innovációs folyamatokat támogató rendszerek kibővítése hatékonyan támogatja a szomszédos határ menti régiók stratégiáinak országhatáron átnyúló összehangolását. A hasonló ökológiai, társadalmi és gazdasági szempontok mentén való együttműködések vezérelni tudják a képzések helyi szintű specializációját, és az ágazatok foglakoztatási arányaira is pozitívan hatnak;

36. javasolja, hogy segítsék a biológiai sokféleség és a termelés közötti kompromisszumok kezelésére szolgáló mechanizmusokat, valamint szinergiákat kell keresni a különböző politikák között. A felgyorsult éghajlatváltozás mikroregionális szinten tapasztalható változásokat is eredményez;

37. szorgalmazza egy átfogó fejlesztési keretrendszer kidolgozását, amely hozzájárulna a biodiverzitás csökkenése és a környezeti változások elleni küzdelemre irányuló, a talaj erőforrásait, valamint termőképességét megőrző és javító uniós szintű klímapolitikai intézkedések összehangolásához;

38. üdvözli, hogy a fenntarthatósági célokkal összhangban került kialakításra a biogazdasági stratégia, amelynek cselekvési tervében sarkalatos pont a biomasszában rejlő potenciálok kiaknázása mellett a termelési területek túlhasználatának védelme. A Régiók Bizottsága üdvözli továbbá a termelés alapjául szolgáló erőforrások védelmét, és kéri, hogy az Európai Bizottság fokozza a szemléletformálásra fordított források egységes elérhetőségét a régiók számára;

A biogazdaság finanszírozási kérdései

39. üdvözli, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keretre irányuló európai bizottsági javaslatok jelentős lökést kívánnak adni a rendszerszintű kutatásnak és innovációnak a biogazdaság által lefedett területeken és ágazatokban, többek között az „Élelmiszerek és természeti erőforrások” Európai Horizont keretprogram ( 4 ) részére előirányzott 10 milliárd EUR ( 5 ) , vagyis a becsült költségvetés kb. 10 %-a révén. Az EGSZB különösen üdvözli a „fenntartható, inkluzív és körforgásos bioalapú megoldások” beillesztését a program nyolc partnerségi területe közé;

40. kiemeli ugyanakkor, hogy a biogazdaság fejlesztése holisztikus megközelítést igényel, ami egyben azt is jelenti, hogy a fejlesztések finanszírozása is egy időben több finanszírozási forrás összehangolását igényli. Szükségesnek véljük, hogy az Európai Bizottság erősítse az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a közös agrárpolitika pénzügyi eszközeinek, illetve a rendelkezésre álló K+F+I-forrásoknak, és az InvestEU program pénzügyi eszközeinek egymást kiegészítő jellegét, és dolgozzon ki megfelelő eszközöket e források összehangolásához, hogy a tagállamok és a régiók maximálisan ki tudják használni a biogazdaság támogatására rendelkezésre álló forrásokat;

41. megerősíti, hogy InvestEU programnak fontos szerepet kell kapnia a biogazdaság jövőbeni finanszírozási forrásai között. Éppen ezért szorgalmazza, hogy a biogazdaság mint finanszírozási célterület kapjon továbbra is helyet az InvestEU program által finanszírozott területek között;

42. ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a kitűzött cél, mely szerint az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-ával az éghajlatvédelmi célok elérését kell elősegíteni, nem elegendő a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez. Ahogy azt a 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomaghoz készített véleményünkben ( 6 ) jeleztük, a következő pénzügyi keretben arra kellene törekedni, hogy 30 % fölé lehessen növelni azoknak a kiadásoknak a szintjét, amelyek hozzájárulnak az energiaágazat, az ipar és a közlekedés dekarbonizációjához, valamint a körforgásos gazdaságra való áttéréshez. Ezek a célok elősegítik a biogazdaság fejlődésének megfelelő ütemét;

43. ismételten jelzi, hogy az Európai Horizont kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatba bekerült, hogy az Unió legkülső régiói esetében – gazdasági és társadalmi strukturális helyzetük figyelembevételével – a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés tekintetében lehetőség van egyedi intézkedések elfogadására. Az RB sajnálja, hogy a rendelkező részre vonatkozó javaslatban nem jelenik meg ez az elismerés, anélkül ugyanis a program nehezen fogja figyelembe venni az ilyen régiók sajátosságait, valamint intelligens szakosodási stratégiáiknak megfelelően kutatási és innovációs kísérleti helyszínként szolgáló egyedülálló tőkéjét olyan területeken, mint a biogazdaság vagy az éghajlatváltozás;

Oktatás, képzés, szemléletformálás a biogazdaságban

44. aggodalmát fejezi ki, hogy a statisztikák alapján a biogazdaságban tevékenykedő termelők, vállalkozók átlagos életkora évről évre növekvő tendenciát mutat. Kijelenthető, hogy a kiöregedő társadalmi réteg utánpótlása és tudásának átadása, valamint a szükséges új készségek és kompetenciák elsajátítása nélkül kockázatos a jövő – egyre növekvő – minőségi és mennyiségi élelmiszer-ellátása. A biogazdaság szektorainak megfelelő tudásátadási rendszerek fejlesztésével, valamint a szektorok közötti kapcsolódási lehetőségek innovációs, szociális, gazdasági és ökológiai kérdéseivel kiemelten kell foglalkozni;

45. úgy véli, hogy az ökoszisztémához illeszkedő, fenntartható biomassza-alapú értékláncok munkaerőigénye hosszú távon akkor áll rendelkezésre, ha az alapfokú tanulmányok kezdetétől egymásra épülő oktatási modulokkal, továbbá a tagállamok által a nyitott koordinációs módszer alapján kidolgozott képzési és egész életen át tartó tanulási modulokkal alakítjuk ki a biogazdasági ágazatok speciális munkaerőigényének biztosítását. Az említett modulok kialakítását a RB feltétlenül szükségesnek tartja, mivel a környezeti kultúrával és fenntarthatósággal kapcsolatos ismereteket az oktatás, valamint a képzés és az egész életen át tartó tanulás minden szintjén át kell adni. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a közös célkitűzések, valamint az azok uniós szintű eléréséhez szükséges eszközök közösen történő azonosításában és meghatározásában;

46. utal arra, hogy a bioalapú termékek iránti piaci kereslet megteremtése kulcsfontosságú a biogazdaság fejlődése szempontjából. Felhívja a figyelmet, hogy ehhez a szemléletformálási akciók és tevékenységek mellett keresletoldalú támogatásokat is alkalmazni szükséges, amihez elengedhetetlen az Európai Bizottság és a régiók, települések együttműködése.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 26-án. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) „Agricultural Land Abandonment in the EU within 2015-2030” [A mezőgazdasági földterületek termelésből való kivonása az EU-ban a 2015–2030 időszakban], JRC Policy Insights (2018. október), elérhető: https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/jrc113718.pdf.

(2) A Régiók Európai Bizottsága véleménye – a KAP reformja (COR-2018-03637).

(3) OECD, Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy, 2018, ISBN 9789264292345; BIO-TIC, A virágzó európai biotechnológiai ágazat ütemterve, 2015.

(4) COM(2018) 435, A Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, 2018. június 7.

(5) COM(2018) 321 final, Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret, 2018. május 2.

(6) COR-2018-02389.