(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Csehországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. június 1-jén Csehország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. szeptember 8-án elfogadta Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Csehország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Csehország 2022. április 28-án benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. május 11-én pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Csehország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről összeállított féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Csehországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Csehország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Csehország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Csehország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Csehország költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Csehországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Csehország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Csehország költségvetési hiánya a 2020. évi 5,8 %-ról 2021-ben 5,9 %-ra nőtt. Csehország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 3,1 %-ról 2021-ben 2,3 %-ra csökkentek. A Csehország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020–2021-es időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések, amelyek főként a személyi jövedelemadó a GDP mintegy 1,9 %-ának megfelelő hatású csökkentéséből álltak, nem voltak ideiglenesek, és azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 41,9 %-ának felelt meg.

(14)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022 tekintetében óvatos, 2023 tekintetében pedig kedvező. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 1,2 %-kal, 2023-ban pedig 3,6 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re magasabb, 1,9 %-os, 2023-ra pedig alacsonyabb, 2,7 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a magánfogyasztást érintő eltérő várakozások miatt, amelyek a megtakarítások felhasználására és a bérek indexálására vonatkozó különböző feltételezésekből erednek. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 4,5 %-ára, 2023-ban pedig 3,2 %-ára csökken. A csökkenés főként a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés visszavonását és a magas nominális GDP-növekedést tükrözi. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 42,7 %-ra, majd 2023-ban 43,4 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 4,3 %-ának, 2023-ra pedig 3,9 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez 2022-re vonatkozóan összhangban van, 2023-ra vonatkozóan pedig meghaladja a 2022. évi konvergenciaprogramban előre jelzett hiányt, főként a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében szereplő valamivel kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyv, valamint az infláció mértékére és annak az államháztartási kiadásokra gyakorolt hatására vonatkozó eltérő feltételezések miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 42,8 %-kal, 2023-ban pedig 44,0 %-kal.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,0 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Csehország potenciális növekedését.

(15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,3 %-ról 2022-ben a GDP 0,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek. Ezek az intézkedések elsősorban az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az említett intézkedések közül néhány – nevezetesen a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át, 2023-ban pedig a GDP 0,6 %-át fogják kitenni.

(16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Csehország 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Csehország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Csehország 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-ben nagyjából semleges, a GDP +0,1 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető, míg a Tanács támogató költségvetési irányvonalat javasolt. A Tanács ajánlásának megfelelően Csehország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva GDP-arányosan 1,0 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,6 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Csehország így nem tervezi fenntartani a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 0,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,03 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,4 %-a).

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 0,1 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Csehország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz viszonyítva GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-es növekedése az előrejelzések szerint 0,4 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,1 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,2 %-a).

(19)A 2022. évi konvergenciaprogram a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2023-ban a GDP 3,2 %-ára, 2024-ben 2,9 %-ára, 2025-ben pedig 2,7 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2024-ben a GDP 3 %-a alá csökken. Ezek az előrejelzések azt feltételezik, hogy a közkiadások növekedése – beleértve a munkavállalói jövedelmet, a folyó termelőfelhasználást és a természetbeni szociális transzfereket – nem fogja meghaladni a sem a bevételek, sem a nominális GDP növekedését. A tervek szerint a GDP százalékában kifejezett közberuházások is csökkenni fognak a 2023-as csúcsot követően. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan emelkedni fog: 2024-ben 44,4 %-ra, majd 2025-ben 45,4 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

(20)Csehország közép- és hosszú távon költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül. Ez a kedvezőtlen kiinduló egyenlegnek és a népesség elöregedése okozta költségeknek az eredménye. A kiinduló egyenleget negatívan befolyásolják az elmúlt két évben végrehajtott állandó adócsökkentések (ezek közül a legnagyobb a személyijövedelemadó-alap csökkentéséből ered). Ezeket nem ellensúlyozták megfelelő kiadáscsökkentések, és így a strukturális hiány növekedéséhez vezettek. Az elöregedés költségei közép- és hosszú távon további nyomást jelentenek. Az időskori függőségi ráta várható megkétszereződése (a Bizottság által az idősödésről kiadott 2021. évi jelentés szerint) és a nyugdíjkorhatár maximalizálása nyomán a nyugdíjkiadások 2030 és 2050 között a GDP 8,8 %-áról 11,4 %-ára növekedhetnek. Emellett az előrejelzések szerint az egészségügyi ellátásra és a tartós ápolás-gondozásra fordított állami kiadások 2070-re GDP-arányosan 0,9 százalékponttal, illetve 1,7 százalékponttal emelkednek a népesség elöregedése miatt. Bár a tartós ápolás-gondozási rendszer irányításának és finanszírozásának széttagoltságával már foglalkozik a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, az elöregedéssel kapcsolatos kihívások további kezelése elengedhetetlen lesz az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának helyreállításához. A szakpolitikai lehetőségek közé tartozik a nyugdíjkorhatár emelése a várható élettartam növekedésével összhangban, a nyugdíjindexálási ráták kiigazítása a nyugdíjrendszer költségvetési fenntarthatósága érdekében, a 60 év felettiek aktivitási rátájának növelése vagy a munkaerő-kínálat megerősítésére irányuló egyéb intézkedések elfogadása.

(21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Csehországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Az energiaügyet illetően Csehország azt tervezi, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt felhasználva kiterjeszti a megújuló energiaforrások, különösen a napenergia használatát, javítja a lakó- és középületek energiahatékonyságát, valamint támogatja a széntüzelésű háztartási kazánok lecserélését. A fenntartható közlekedést a vasúti infrastruktúrába és a tiszta városi közlekedésbe való beruházás, valamint az alacsony kibocsátású járművek használatának ösztönzése segíti elő. A K+F területén tett ajánlásokat a köz- és magánszféra közötti együttműködés előmozdítására irányuló beruházások, az innovációs kerettámogatás és az innovatív vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi/nem pénzügyi támogatások révén kezelik. Az üzleti környezet javítását számos e-kormányzati intézkedés, a korrupcióellenes reform és az építési engedélyek kiadására vonatkozó eljárás átfogó reformja szolgálja, jelenleg ugyanis ezek a beruházási tevékenység jelentős akadályait képezik Csehországban. A munkaerőpiaci ajánlások kezelését célzó kulcsfontosságú intézkedések közé tartoznak a munkaerő zöld és digitális átállásra való felkészítését célzó továbbképzési és átképzési programok, valamint – a dolgozó vagy állást kereső nők számának növelése érdekében – a bölcsődei férőhelyek számának növelése. Ami az oktatást illeti, a terv célja a tanulók és a tanárok digitális jártasságának növelése, az iskolák digitális eszközökkel való felszerelése, valamint inkluzív oktatás biztosítása a hátrányos helyzetű iskoláknak nyújtott támogatás és a mentorálás révén. Az egészségügyi ajánlások teljesítésére a rákmegelőzés és a rehabilitációs ellátás fokozása, az integrált ellátási gyakorlatok előmozdítását célzó e-egészségügyi portál kialakítása, valamint az egészségügyi oktatás támogatása révén kerül sor. További kiegészítő intézkedések irányulnak még a tartós ápolás-gondozás fejlesztésére.

(22)Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Csehország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 42 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 22 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Csehországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

(23)Csehország 2021. december 16-án nyújtotta be a partnerségi megállapodást, amelyet hét, 2021 decemberében és 2022 januárjában benyújtott program követett. Az igazságos átmenet programját 2022. március 16-án nyújtották be. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Csehországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

(24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és szociális kihívásokon felül Csehország számos további kihívással szembesül a lakhatás terén. A lakhatás megfizethetősége tekintetében Csehország az elmúlt öt évben a leggyengébbek között teljesített az EU-ban. Emellett a szűkös szociálislakás-állomány nem képes kielégíteni az összes alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott háztartás által támasztott keresletet (2019-ben a teljes lakásállomány 0,4 %-át tette ki, szemben a 7–8 %-os uniós átlaggal), és a meglévő lakhatási támogatásokat nem használják ki kellő mértékben. Az elmúlt években a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás új szociális lakásokra irányuló beruházásokat támogatott, és az új programozási időszak továbbra is elő fogja mozdítani a társadalmi befogadást, többek között a szociális lakhatás révén. Csehország nem rendelkezik a szociális lakhatásra vonatkozó jogszabályokkal és átfogó kerettel. Ez akadályozza a széttagolt lakhatási politikák összehangolását, valamint a felelősségi körök meghatározását a nemzeti és regionális szervek között. A világjárvány és az Ukrajnából menekülők beáramlása tovább súlyosbította ezeket a már meglévő kihívásokat.