Mivel a „Büntetőjogi jogérvényesülés” program az igazságügyi együttműködés és kölcsönös bizalom javítására összpontosított (és az európai léptékű igazságügyi térség kialakítását célozta meg), alapvető fontosságú volt, hogy a program különböző uniós tagállamokból származó partnereket és végkedvezményezetteket vonjon be. A „Büntetőjogi jogérvényesülés” program nemzeti tevékenységeket is magában foglalt (40 a 284 tevékenységi támogatásból, lásd alább: A 2.6.2 Hozzáadott érték az Unió és a támogatás kedvezményezettjei számára ). Ezek a program szempontjából releváns tevékenységek voltak.

Az online felmérés 97 válaszadója közül összesen 70 jelezte, hogy igényfelmérést hajtott végre projektjei tervezésének és kidolgozásának támogatása érdekében. Tizenhat pályázati űrlap projektdokumentációjának további elemzése azonban azt mutatta, hogy kizárólag hatot dolgoztak ki igényfelmérés alapján. Kétségtelen, hogy az igényfelmérés végrehajtására és az annak támogatására irányuló bizonyíték benyújtására nem vonatkozott konkrét követelmény. Azonban, hogyha ezt a támogatást kérelmezők elvégezték volna, sokkal egyértelműbben be tudták volna mutatni projektjük relevanciáját, javítottak volna tanulmányuk minőségén és kiindulási alapot kínáltak volna a projekt sikerességének későbbi értékeléséhez. A nem igényfelmérésen alapuló projektek is lehetnek relevánsak a célcsoportok igényei szempontjából, de az igényfelmérés elmaradása azzal a kockázattal jár, hogy relevánsabb módszereket vagy eszközöket lehetett volna kialakítani a célcsoportok támogatására.

Mivel a pályázati felhívások prioritási területeihez a projektek elvárt tartalmának leírását is csatolták, a felhívások konkrétabbá váltak és ez segített a támogatást kérelmezőknek annak biztosításában, hogy projektjeik az uniós célkitűzések szempontjából relevánsak legyenek. Ezenkívül, mivel a prioritási területek ennyire szorosan követték a program célkitűzéseit és az uniós szakpolitikai célkitűzéseket, a kiválasztott tevékenységek is egyszerűen célba tudták venni ezeket a célkitűzéseket.

Azonban 33 interjúalanyból 20 azt is állította, hogy a terjesztési tevékenységekhez és tudatosságnöveléshez hasonló tételeket kiegészítő finanszírozás nélkül is folytatni tudta volna.

Az információterjesztés a pályázati felhívások egyik követelménye, amelyet a Bizottság is ösztönzött. A tevékenységi támogatásokra vonatkozó felhívások terjesztési terv bemutatására ösztönözték a támogatást kérelmezőket. A működési támogatást kérelmezők számára nem volt kötelező terjesztési stratégiát felvázolni. Az online felmérés 95 válaszadójának 92 %-a (87 válaszadó) állította, hogy a projekt/tevékenységek eredményeinek terjesztése tekintetében egyértelmű tervvel rendelkezett. A program összes prioritási területét és évét lefedő 12 tevékenységi támogatási pályázati űrlap kielemzése alapján az információterjesztési stratégiák minősége eltérő volt.

A „Büntetőjogi jogérvényesülés” program 334 támogatási dokumentációjának mennyiségi elemzése szerint a támogatás kedvezményezettjei közül legalább 197 (59 %) kedvezményezett végrehajtott projektje/munkaprogramja részeként tudatosságnövelési vagy terjesztési tevékenységeket. A támogatás kedvezményezettjeinek zárójelentéseiben jelentett projekt végeredmények elemzése (lásd: 2 3 ábra ) szerint a terjesztés fő eszközei a rendezvények, hírlevelek vagy brosúrák, illetve egyéb megoldások voltak. A támogatás egyes kedvezményezettjei honlapokat is létrehoztak a projekttel kapcsolatos információk terjesztésére, de az értékelés idején úgy találták, hogy nem minden projekthonlapot tartottak fenn a projekt támogatásának végét követően is.

Forrás: a zárójelentéssel rendelkező 221 támogatás kielemzése.

Azonban az, hogy e tevékenységek eredményesen felkeltették a döntéshozók figyelmét és intenzívebbé tették a különböző tagállamok hatóságai közti kapcsolatokat, arra utal, hogy a terjesztés legalább részben eredményes volt. Az online felmérés összesen 44 válaszadója arról számolt be, hogy a saját tagállamától eltérő tagállamban már sikeresen végrehajtott egyes végeredményeket. 29 válaszadó továbbá arról számolt be, hogy a projektek/tevékenységek eredményeit egy vagy több országban már szakpolitikai intézkedésekben is hasznosították.

2.4.2A partnerségek projekt befejezését követő folytatása

A zárójelentésekben foglalt információk alapján a „Büntetőjogi jogérvényesülés” program támogatásainak végrehajtása céljából működő 17 partnerség a projekt végét követően részben vagy teljes mértékben folytatódott. Azonban valószínű, hogy a folytatódó partnerségek száma ennél magasabb volt, mert az online felmérés 91 válaszadójából 71 (78 %) azt állította, hogy partnerségeik már folytatódnak vagy a projekt befejezését követően valószínűleg folytatódni fognak. Egy másik tényező az volt, hogy a meginterjúvolt és az online felmérésben részt vevő támogatási kedvezményezettek pozitívan nyilatkoztak a „Büntetőjogi jogérvényesülés” program keretében létrejött partnerségekről. A támogatás kedvezményezettjeivel készített nyomon követő interjúk arra utaltak, hogy egyes partnerségeket már a projekt kezdete előtt létrehoztak. A partnerséggel kapcsolatban korábban megszerzett e tapasztalat segített a csapatépítés, a csapatkommunikáció és problémamegoldás előmozdításában, illetve megkönnyítette az új projekten belüli kezdeti kapcsolatok kialakítását. Nem gyűjtöttek adatokat a partnerségek folytatásának elmaradására vonatkozó okokra vonatkozóan.

2.4.3Potenciális fenntarthatóság és a végeredmények átültethetősége

A végeredmények és eredmények széles körben való terjesztése megnövelheti azok fenntarthatóságát. Számos végeredményt eleve uniós szinten való felhasználásra terveztek (pl. az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat igazságügyi képzését több tagállamból származó résztvevő számára tervezték és az e-igazságügyi portált valamennyi tagállam célcsoportja általi felhasználásra tervezték) A nem Unión átívelő felhasználásra tervezett végeredményeket máskülönben úgy tervezték, hogy azok a többi tagállamba átültethetőek legyenek.

A támogatás kedvezményezettjei számára nehézséget okozott projektjeik fenntarthatóságának zárójelentésben való bemutatása. Ennek az volt az oka, hogy a projekt lezárása és a jelentéstételi határidő között csak két vagy három hónap telt el, ami nem volt elegendő a fenntarthatóság bemutatására.

Az értékelés céljából meginterjúvolt projektpartnerek közül több partner jelezte, hogy projektjeiket egyértelmű termékek vagy végeredmények mentén alakították ki, amelyek közül többet más tagállamokba átültetnének, illetve azok oda átültethetők lennének. Az online felmérés összesen 89 válaszadója közül 70 annak a véleményének adott hangot, hogy néhány vagy minden végeredményt módosítás nélkül több országban is fel lehetne használni, míg további 22 válaszadó arról számolt be, hogy a végeredményeket kisebb módosításokkal több országba át lehetne ültetni. A válaszadók több mint kétharmada (61 válaszadó) továbbá arról számolt be, hogy a projektek/tevékenységek eredményeit egy vagy több országban már szakpolitikai intézkedésekben is hasznosítani lehetne.

Az interjúalanyok továbbá meghatározták azokat a tényezőket is, amelyek az eredmények teljes átültethetősége előtt álló akadályokat képezhetik. Ezek az alábbiakat foglalták magukban: az országok egyedi jogszabályaihoz való alkalmazkodás; fordítási követelmények; a többi tagállam igazságügyi rendszereinek érettsége; konkrét témakör prioritási szintje egy adott tagállam napirendjén; és egy egyedi projekt végeredmény (pl. képzési eszköz vagy módszer) iránti igény.

2.5HATÉKONYSÁG ÉS EGYSZERŰSÍTÉSI LEHETŐSÉGEK

E szakasz az alábbiak tekintetében értékeli a program hatékonyságát:

a rendelkezésre álló pénzügyi források elégségessége és hatékonysága;

az elköltött pénz megfelelősége az elért pozitív hatásokhoz képest;

a források különböző finanszírozási eszközök között való elosztása milyen mértékben volt megfelelő és elegendő a projekt célkitűzéseinek megvalósításához.