C 267/1

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE –

Iránymutatás az innovációs közbeszerzésről

(2021/C 267/01)

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT: E közlemény célja, hogy gyakorlati iránymutatást nyújtson az innovációs közbeszerzéshez. Jogilag nem kötelező érvényű. Bár a közlemény alkalmanként uniós jogszabályok szövegét használja fel, nem célja, hogy az adott jogszabályban rögzített jogokat és kötelezettségeket bővítse, illetve szűkítse. Amennyiben a közlemény az uniós jogszabályok értelmezéseként fogható fel, hangsúlyozandó, hogy az uniós jog kötelező erejű értelmezése az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik. Noha az e közleményben foglalt információkat körültekintően ellenőriztük, az Európai Bizottság nem vállal felelősséget az itt említett konkrét esetekért.

TARTALOMJEGYZÉK

ÖSSZEFOGLALÓ 5

1. AZ INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉS BEMUTATÁSA 6

1.1. Mi az innovációs közbeszerzés? 6

1.2. Érvek az innovációs közbeszerzés mellett 7

1.2.1. A gazdasági fellendülés fokozása, a zöld és digitális átállás előmozdítása és az Európai Unió rezilienciájának erősítése 7

1.2.2. Színvonalasabb közszolgáltatás nyújtása optimalizált költségvetésből 8

1.2.3. Újonnan jelentkező igény kezelése 8

1.2.4. A közszolgáltatások korszerűsítése 9

1.2.5. Segítség az induló vállalkozások és innovatív kkv-k létrehozásához és növekedéséhez 10

1.2.6. Az innováció ösztönzése a piacokon 10

1.3. Miért van szükség az innovációs közbeszerzésről szóló iránymutatásra? 11

2. AZ INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉS SZAKPOLITIKAI KERETÉNEK LÉTREHOZÁSA 11

2.1. Egyértelmű szakpolitikai megbízatás 11

2.2. Az innováció mint a különböző szakpolitika célok megvalósításának eszköze 14

2.3. Az ambíciószintek meghatározása 15

2.4. Ambíciókból intézkedések és kötelezettségvállalások 16

2.5. Kapacitásépítés 17

2.5.1. A munkatársak képzése és támogatása 17

2.5.2. Az együttműködésen alapuló közbeszerzés mérlegelése 18

2.6. A kockázatkerülés leküzdése innovációs ösztönzők létrehozásával 22

3. AZ INNOVÁTOROK ÉRDEKLŐDÉSÉNEK FELKELTÉSE 24

3.1. A közbeszerzés megnyitása a kisebb innovátorok előtt is 24

3.1.1. Piaci kapcsolatok kialakítása 24

3.1.2. Az adminisztratív terhek csökkentése 26

3.1.3. A kiválasztási szempontok módosítása 26

3.1.4. Szerződésrészek alkalmazása 28

3.1.5. Szabványok, nyílt adatok, nyílt interfészek és nyílt forráskódú szoftverek alkalmazása 29

3.1.6. Kkv-barát kifizetési rendszerek meghatározása 30

3.2. Az innováció ökoszisztéma-alapú megközelítésének kialakítása 30

3.3. Innovációközvetítők igénybevétele 31

4. AZ INNOVÁCIÓ BEVONZÁSA 33

4.1. Innovációbarát eszközök minden eljárástípushoz 33

4.1.1. Igényfelmérés 33

4.1.2. Előzetes piaci konzultáció 35

4.1.3. Opcionális mezők használata hirdetménymintákban 38

4.1.4. Műszaki leírás 38

4.1.4.1 Deskriptív követelmények 38

4.1.4.2 Funkcionális követelmények 39

4.1.5. Változatok 40

4.1.6. Odaítélési szempontok 41

4.1.6.1 Ár 41

4.1.6.2 Költség 41

4.1.6.3 Minőség 42

4.1.7. Szellemitulajdon-jogok kezelése 43

4.1.8. A szerződés teljesítése 46

4.2. Konkrét innovációbarát közbeszerzési eljárások 47

4.2.1. Az azonnal felhasználható innovációk kiigazítása – Tárgyalásos eljárások 47

4.2.1.1 Tárgyalásos eljárás 48

4.2.1.2 Versenypárbeszéd 48

4.2.2. Tervpályázat 48

4.2.3. Az innováció ösztönzése kutatási-fejlesztési közbeszerzéssel 49

4.2.3.1 A kutatás-fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, valamint a szellemi és egyéb tulajdonjogok megosztása 49

4.2.3.2 Kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés 50

4.2.3.3 A kutatáshoz és fejlesztéshez kapcsolódó áruk közbeszerzése 51

4.2.3.4 Innovációs partnerség 52

5. ÁLLAMI TÁMOGATÁS 56

I. MELLÉKLET: SZELLEMITULAJDON-JOGOK 58

I. rész – A szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos általános szempontok 58

II. rész – A közbeszerzés tárgyának fajtái és szellemitulajdon-jogok 60

II. MELLÉKLET: A BESZÁLLÍTÓI FELKÉRÉS SABLONJAI 65

III. MELLÉKLET: KÉRDŐÍVSABLON A BESZÁLLÍTÓI TALÁLKOZÓHOZ 67

ÖSSZEFOGLALÓ

Az innovációs közbeszerzés a közberuházások eredményesebbé tétele révén fokozhatja a Covid19-válság utáni uniós gazdasági fellendülést. Az egyik legfontosabb eszköz a gazdaságunk zöld és digitális gazdasággá való átalakításának előmozdításában. Ezt az iránymutatást eredetileg a „Megújított európai kutatási és innovációs stratégia – Európa esélye a technológiai vezető szerepének kialakítására” című közleménnyel, valamint a Bizottságnak az uniós vezetők 2018. május 16-án Szófiában tartott, az adatvédelemről és a digitális egységes piacról szóló nem hivatalos üléséhez való hozzájárulásával összefüggésben fogadtuk el, most pedig az európai kkv-stratégia és iparstratégia (1) és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (2) elfogadása után naprakésszé tesszük. Célja, hogy a közbeszerzők az iránymutatásra támaszkodva hathatósabb szerepet vállalhassanak a gazdasági fellendülésben, a zöld és digitális kettős átállásban és az Európai Unió rezilienciájának erősítésében.

Ez az iránymutatás tömören bemutatja az innovációs közbeszerzés alapvető szempontjait: azt, hogy miért fontos, kik az érdekeltjei, és hogyan folytatható le ez az eljárás.

Ez a dokumentum az előzetes nyilvános konzultáció során kapott választ tükrözi. Részletessége szándékosan olyan mértékű, hogy ezáltal elérhesse a legszélesebb szakmai közönséget (közbeszerzőket, politikai döntéshozókat, beszállítókat), és felkelthesse azok érdeklődését is, akik eddig nem foglalkoztak a kérdéssel, vagy nem tartották érintettnek magukat. A dokumentumban még a legfelkészültebb olvasók is találnak hasznos hivatkozásokat friss kezdeményezésekre és példákra.

A 2014. évi közbeszerzési irányelvek a közbeszerzők és a gazdasági szereplők azon igényeinek megfelelően módosították a közbeszerzés keretét, amelyek a technológiai fejlemények, a gazdasági trendek, valamint a fenntartható állami kiadásokra irányuló egyre nagyobb társadalmi figyelem hatására merültek fel.

Az innovációs közbeszerzés kiaknázatlan lehetőségeket kínál induló innovatív vállalkozások számára, és lehetővé teszi innovatív megoldások kidolgozását, amint arra a Bizottság is rámutatott a nemrég elfogadott kkv-stratégiában és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó cselekvési tervben (3).

A közbeszerzési szabályok már nem csupán a beszerzés módjára vonatkoznak, hanem teret engednek a beszerzés tárgyával kapcsolatos ösztönzőknek is, mégpedig azok előírása nélkül. Az adófizetők pénzének helyes elköltésére vonatkozó célkitűzés a közigazgatási szervezetek elsődleges igényeinek kielégítésén túl új dimenziókkal gazdagodik. Minden közbeszerzés esetében a közvéleményt jogosan foglalkoztatja az, hogy a beszerzett megoldás nemcsak formailag megfelelő-e, hanem a minőség, a költséghatékonyság, a környezeti és társadalmi hatás szempontjából is a legnagyobb hozzáadott értéket képviseli-e, továbbá teremt-e lehetőségeket a beszállítói piacon.

Az innovációs közbeszerzés a felsorolt szempontok mindegyikére kiterjed. Utat nyit az olyan jobb minőségű és hatékonyabb megoldásoknak, amelyek előtérbe helyezik a környezeti és társadalmi előnyöket, a nagyobb költséghatékonyságot, valamint a vállalkozások előtt nyíló új üzleti lehetőségeket. Ezt az iránymutatást továbbá a harmadik országbeli ajánlattevők és áruk uniós közbeszerzési piacon való részvételéről szóló, 2019. évi bizottsági iránymutatással együtt kell értelmezni, amely a stratégiai és innovációs közbeszerzéssel is foglalkozik (4), és gyakorlati tanácsokkal szolgál a közbeszerzők számára arról, hogyan bonyolítsák le közbeszerzési eljárásaikat harmadik országbeli ajánlattevők részvétele esetén.

Ez az iránymutatás ennek megfelelően a következőképpen épül fel:

Az 1. fejezet pontosítja az innovációs közbeszerzés fogalmát, átfogó vetületét, valamint hozzáadott értékét.

A 2. fejezet felvázolja az innovációs közbeszerzés stratégiai alkalmazásához szükséges szakpolitikai keretet.

A 3. fejezet ismerteti, hogy miképpen tehető elérhetővé a közbeszerzés az innovátorok, többek között az induló vállalkozások és az innovatív kkv-k számára.

A 4. fejezet bemutatja, hogy a közbeszerzési eljárások alkalmazása hogyan korszerűsítheti innovatív megoldásokkal a közszolgáltatásokat, továbbá hogyan segítheti elő a növekedést és a munkahelyteremtést, különösen a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok (a továbbiakban: szellemitulajdon-jogok) kezelése tekintetében.

Az 5. fejezet kiemel bizonyos szempontokat, amelyeknek az innovációs közbeszerzés során teljesülniük kell ahhoz, hogy a beszállító ne részesüljön állami támogatásban.

A mellékletek gyakorlati tájékoztatást nyújtanak a beszerzőknek a szellemitulajdon-jogokról, valamint bemutatják azokat az eszközöket, amelyeket a beszerzők a beszállítókkal folytatandó megbeszélések szervezéséhez használhatnak.

Ebből az iránymutatásból inspirációt meríthet a közbeszerzés valamennyi szereplője:

— a közbeszerzési tisztviselők,

— a beszerzett megoldások végfelhasználói,

— a szakmai és politikai döntéshozók, akik alapvetően járulnak hozzá a kedvező feltételek megteremtéséhez, valamint

— a beszállítók, akik innovatív megoldásaikkal versenyképesebbé válhatnak a közbeszerzések terén.

1. AZ INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉS BEMUTATÁSA

1.1. Mi az innovációs közbeszerzés?

Az innováció többféleképpen értelmezhető (5). Ez az iránymutatás átfogó szemléletet alkalmaz. Az innovációs közbeszerzés olyan beszerzés, amely az alábbi jellemzők közül legalább az egyikkel rendelkezik:

— az innovációs folyamat (kutatási-fejlesztési szolgáltatások) beszerzése a (részleges) eredményekkel együtt,

— az innováció eredményeinek beszerzése.

A közbeszerző először leírja az igényét, majd vállalkozásokat és kutatókat kér fel az igényt kielégítő – a piacon még nem létező – innovatív termékek, szolgáltatások vagy folyamatok kifejlesztésére.

A második esetben a széles körben elérhető termékek vásárlása helyett a közbeszerző korai befogadóként olyan terméket, szolgáltatást vagy folyamatot szerez be, amely új a piacon, és alapvetően újszerű jellemzőkkel rendelkezik (6).

Az ilyen innováció, amely több érdekelt számára is teljesítménybeli javulást és hozzáadott értéket eredményez, esetenként illeszkedik a hagyományos keretek közé (fokozatos innováció), de gyakran új szereplők, folyamatok, értékek létrehozásával felborítja a régi rendszert (diszruptív innováció), vagy még általánosabb átalakulást követel meg, mivel kielégítetlen igényekre irányul és strukturális vagy szervezeti reformokat igényel (transzformatív innováció). Ez az iránymutatás felhívja a figyelmet az innováció különböző formáinak előnyeire, és bemutatja, hogy e formák hogyan közelíthetők meg a közbeszerzési folyamatban.

1.2. Érvek az innovációs közbeszerzés mellett

1.2.1. A gazdasági fellendülés fokozása, a zöld és digitális átállás előmozdítása és az Európai Unió rezilienciájának erősítése

A közberuházás és az innováció a fellendüléssel, a zöld és digitális átállással és az uniós gazdaság reziliensebbé tételével járó nehézségek leküzdésének két lényeges módja. Az új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (7) élénkíti majd a közberuházásokat a Covid19-válság után, e beruházások jelentős része pedig közbeszerzés útján valósul majd meg. Az uniós összehasonlító teljesítményértékelés alapján Európa az innovációs közbeszerzésben rejlő potenciál mindössze felét használja ki a gazdasági fellendülés fokozására, és jelentős beruházáshiány tapasztalható különösen a digitális megoldások beszerzése és a kutatási-fejlesztési közbeszerzés terén, noha mindkettő döntő fontosságú az Unió stratégiai autonómiájának és versenyképességének erősítéséhez (8). A közbeszerzőknek élénkíteniük kell az innovációs közbeszerzést, és segíteniük kell a vállalkozásoknak abban, hogy innovatív megoldásokat fejlesszenek ki a legfontosabb ipari ökoszisztémákban, különösen ott, ahol a közbeszerzők beruházóként nélkülözhetetlen szerepet töltenek be. A közbeszerzőknek továbbá erősíteniük kell az európai gazdaság rezilienciáját az alapvető árucikkek, köztük – amint arra a Covid19-világjárvány is felhívta a figyelmet – a gyógyszerösszetevők ellátási forrásainak diverzifikálása és új megoldások támogatása révén.

A világűrbe telepített uniós megoldások innovatív beszerzését kihasználva a nemzeti, regionális és helyi hatóságok nagymértékben hozzájárulhatnak a zöld megállapodás végrehajtásához, valamint a vállalkozások/polgárok és a közigazgatási szervek közötti kapcsolattartás digitalizálásához. A határon átnyúló együttműködés terén is komoly lehetőség rejlik benne. Az űrtechnológián alapuló adatok és szolgáltatások számos olyan területen felhasználhatók, ahol az innovatív megoldások beszerzése kínálja a legeredményesebb módszert a digitális és zöld átállás előmozdítására, a piaci erők ugyanis önmagukban nem elegendőek ehhez.

PÉLDA VILÁGŰRBE TELEPÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A hatóságok a világűrbe telepített technológiák fontos felhasználói közé tartoznak, különösen az alábbi területeken: — közvédelem (sürgősségi segélyszolgálatok és katasztrófasegély, kutatás-mentés, tűzoltás, határigazgatás), — kritikus infrastruktúrák védelme, — tömegközlekedés (a tömegközlekedés irányítása, vezető nélküli ingajáratok, intelligens városok), — hatóságok által üzemeltetett vagy felügyelt tengeri, légi és vasúti közlekedési szolgáltatások. Mit tettek másképpen? Az innovációs közbeszerzés tehát ígéretes eszköz lehet a világűrbe telepített, fejlett technológiák és szolgáltatások igénybevételében támogatásában: arra késztetheti a hatóságokat, hogy „első ügyfélként” megbízást adjanak innovatív társaságoknak. Az Európai Bizottság 2019 októberében közzétette az „EGNSS- (EGNOS- és Galileo-) alkalmazások kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzése hatóságok számára” című, H2020-SPACE-EGNSS-2020. számú, kísérleti projektre irányuló felhívást, hogy beindítsa az uniós GNSS-technológiát hasznosító, innovatív megoldások fejlesztését olyan közérdekű kérdések megoldása céljából, amelyek esetében kínálati hiány mutatkozik a piacon (jellemző piaci hiányosság a jelentősnek ítélt technológiai/piaci kockázat és a monopszónia/korlátozott kereslet miatt). Milyen eredmény született? A kiválasztott BROADGNSS projekt az EGNOS- és a Galileo-jelek egyedi és fejlett funkciót hasznosítja majd felhasználói közvédelmi alkalmazásokban, hogy fejlessze a közvédelmi és katasztrófasegély-szervezetek európai polgároknak nyújtott szolgáltatásait. Részletek a következő címen olvashatók: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2. Színvonalasabb közszolgáltatás nyújtása optimalizált költségvetésből

Az innovatív megoldásokat ritkán szerzik be kizárólag azok innovatív jellege miatt. A legtöbb esetben az innovatív megoldások akkor válnak érdekessé a közbeszerzők számára, amikor optimalizált költségek mellett teszik lehetővé hasonló – vagy akár jobb – eredmények elérését.

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ RÉVÉN ZÖLDEBB ÉS OLCSÓBB ENERGIÁHOZ JUTHATNAK A POLGÁROK: Kapcsolt energiatermelő létesítmény Vilniusban Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A földgázbehozatal következtében megnövekedtek a vilniusi polgárok fűtéssel kapcsolatos költségei. Ráadásul a város gázfogyasztástól való nagymértékű függése a jelentős szén-dioxid-kibocsátás miatt a környezetre is káros volt. Mit tettek másképpen? 2018-ban úgy döntöttek a városban, hogy a háztartások ellátására innovatív létesítménybe ruháznak be, amely zöld energiát termel, és csökkenti a város gázbehozataltól való függését és szén-dioxid-lábnyomát. A teljes közbeszerzési projekt egy éven belül lezajlott. A kapcsolt energiatermelő létesítmény hulladékégető műből és két biotüzelőanyag-rendszerből áll. A beruházás legnagyobbrészt az uniós strukturális alapok igénybevételével és az Európai Beruházási Banktól kapott hitelből valósulhatott meg. Milyen eredmény született? Immár a polgárok közel 40 %-ának energiaigénye kielégíthető mérsékelt szén-dioxid-kibocsátás mellett. Amikor a rendszer 2020 közepétől teljes kapacitással üzemel, a polgárok megközelítőleg 20 %-os árcsökkenésre számíthatnak. A szén-dioxid-kibocsátás jelentős mértékben, évi mintegy 436 000 tonnával csökkenthető. A bemutatott újítás a hulladék energiává való zökkenőmentesen átalakításának köszönhetően hozzájárul a körforgásos gazdaság kialakításához. Részletek a következő címen olvashatók: https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3. Újonnan jelentkező igény kezelése

Bizonyos esetekben az innovációs közbeszerzésnek kielégítetlen igényekre, illetve olyan új elvárásokra kell választ adnia, amelyek a piacon elérhető megoldásokkal nem kezelhetők megfelelően.

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ TÁRSADALMI VÁLTOZÁSRA AD VÁLASZT: A hallgatók ösztönzése a technológiával segített tanulásra Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Ma sok gyermeket jobban érdekelnek a számítógépes játékok, mint a matematika vagy a tudományok. Az alsóbb és a felsőoktatásban egyaránt nő a lemorzsolódási arány, mivel e „nehéz” tárgyak iránt egyre kisebb a lelkesedés. Ez rontja a következő generációs európaiak esélyét arra, hogy megfelelő munkahelyet találjanak az egyre inkább tudásalapú gazdaságban. Mit tettek másképpen? Halmstad (Svédország), Viladecans (Spanyolország), Magdeburg (Németország) és Konnevesi (Finnország) egyes iskolái elhatározták, hogy közös beszerzéssel próbálják meg leküzdeni a kihívást. Kutatási és fejlesztési feladatokkal bíztak meg hét innovatív beszállítót, majd tesztelték és összehasonlították az általuk kínált megoldásokat. A hét beszállító közül négy jutott el a prototípuskészítés szakaszába, utóbbiak közül pedig kettő fejleszthetett innovatív eszközöket, amelyeket az iskolák bevezettek. Az eszközök a viselkedési minták folyamatos elemzésével, valamint a mesterséges intelligencia segítségével személyre szabottabb, a játékhoz hasonló tanulási élményhez juttatják az általános- és középiskolás gyermekeket. Milyen eredmény született? A négy országban több mint 600 tanuló és 45 pedagógus részvétele alapján megállapítást nyert, hogy az új megoldások hatására a tanulók 55–75 %-kal motiváltabbak és sikeresebbek is a matematika, a technológia, a fizika és a kémia tanulásában, egyúttal nagyobb valószínűséggel választják e területeket szakmai pályafutásukhoz. A megoldásokat azóta értékesítették különböző iskoláknak. A finnországi Kuulammen középiskola például megerősítette, hogy az innovatív megoldások emellett 30–40 %-kal csökkentik a tanárok tervezési és értékelési idejét, az iskolák pedig megtakarításokat érhetnek el a tananyagok terén. (Egy licenc tizedannyiba kerül, mint a tankönyvek az egész iskola számára.) A megoldást Finnországban szolgáltató vállalat azóta kockázatitőke-befektetéshez jutott, és más piaci szegmensekre (például vállalati alkalmazottak képzésére) is kiterjesztette üzleti tevékenységét. Részletek a következő címen olvashatók: www.imaile.eu (A hetedik uniós keretprogram alapján társfinanszírozásban részesült projekt)

1.2.4. A közszolgáltatások korszerűsítése

Az innovációs közbeszerzés közelítheti a közszolgáltatások nyújtásának módját az egyre inkább technofil, környezetileg felelős és társadalmilag tudatos polgár elvárásaihoz, egyúttal javíthatja a közszolgáltatási élményt.

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ CSÖKKENTI A KÖZIGAZGATÁSI SZERVEK GÉPJÁRMŰHASZNÁLATÁT: A portugál egészségügyi minisztérium közös gépjárműflotta-kezelő platformja Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A portugál egészségügyi minisztérium célul tűzte ki, hogy optimalizálja a minisztérium és a portugál állami egészségügyi intézmények keretébe tartozó szolgálatok által használt gépjárműflotta útvonalkezelését, továbbá csökkenti a flotta környezeti hatását és teljes költségét. Mit tettek másképpen? Új járművek vásárlása helyett az egészségügyi minisztérium újragondolta a gépjárműflotta lehetséges felhasználási módját. Olyan elektronikus platformot képzelt el, amely teljeskörűen központosítja a gépjárműflotta használatával kapcsolatos információkat. 2017-ben az egészségügyi minisztérium közös gépjárműflotta-kezelő platformját (GPFMS) külső vállalkozó szállította le, ennek kiválasztása olyan közbeszerzési eljárás útján történt, amelyben az elvárt eredményeket funkcionális követelmények formájában adták meg. Milyen eredmény született? A platform révén a felhasználók megoszthatják az összes rendelkezésre álló erőforrást (járművet és útvonalat). Ezáltal csökken a járművek száma, a járműhasználattal összefüggő biztosítási, üzemanyag-, karbantartási stb. költség, valamint a környezeti hatás. A platform segítségével emellett kimutatások készíthetők az erőforrások valós idejű felhasználásáról, amelyekből a gépjárműflotta hatékony, átlátható és tudatos tervezését, kezelését, használatát és ellenőrzését ösztönző mutatószámok állíthatók elő. Ez illeszkedik a Bizottság digitális és zöld átállással kapcsolatos céljaihoz. Részletek a következő címen olvashatók: http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI AGGÁLYOKRA AD VÁLASZT: A vízellátás védelme Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Ausztriában az érmegyártás után visszamaradó víz vegyianyag-tartalma meghaladta a jogszabályban meghatározott határértékeket. Mit tettek másképpen? Ausztria szövetségi közbeszerzési ügynöksége háromfordulós közbeszerzési eljárást hirdetett annak érdekében, hogy innovatív megoldást találjon az érmegyártást végző szervezet, az Osztrák Pénzverde számára. A meghívott potenciális beszállítóknak be kellett mutatniuk korábbi innovációs tevékenységüket. A szerződéses feltételek tartalmazták a pontos vízkezelési célértékeket. Milyen eredmény született? A kiválasztott, könnyen telepíthető vákuumporlasztó mechanizmus a részecskék széles körét (többek között a fémeket, galvanizáló anyagokat, valamint fotó- és nyomdatechnológiai, gyógyszeripari élelmiszeripari szermaradékokat) kiszűri, ezáltal sokféle ágazatban alkalmazható. Emellett az Osztrák Pénzverde édesvízigénye 97 %-kal csökkent, amivel évente 4 millió liter vizet takarítanak meg. Részletek a következő címen olvashatók: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5. Segítség az induló vállalkozások és innovatív kkv-k létrehozásához és növekedéséhez

Uniós szinten a közbeszerzők vásárlóereje a GDP mintegy 14 %-át teszi ki (9). Európa számos területén jelentős arányt képvisel a helyi gazdaságon belül. Ez azt jelenti, hogy a közbeszerzők ösztönözhetik az innovációt a piacon már régóta tevékenykedő szereplők körében, ugyanakkor létfontosságú lehetőségeket adhatnak azoknak a kkv-knak és új innovatív vállalkozásoknak is, amelyek a kielégítetlen igényekre megoldást nyújthatnak, de nehézséget okoz számukra azok piacra juttatása.

A fő vásárlóként eljáró közbeszerzők lehetőséget nyújthatnak az innovatív vállalkozásoknak arra, hogy éles környezetben teszteljék új megoldásaikat. Mindemellett azzal, hogy e vállalkozások vásárlójaként jelennek meg, és ezáltal növelik azok forgalmát, az ajánlatkérő szervek további állami és magánbefektetőket ösztönözhetnek a vállalkozások tevékenységére irányuló befektetésekre. Végezetül a közbeszerzők a digitális platformok széles körű használata révén több lehetőséget kínálhatnak a gazdasági szereplőknek – kkv-knak és induló innovatív vállalkozásoknak – arra, hogy innovatív megoldásokat fejlesszenek ki vagy javasoljanak, továbbá megkönnyíthetik a bejutást más tagállamok közbeszerzési piacaira (10).

1.2.6. Az innováció ösztönzése a piacokon

Ha egy termék közvetlenül nem elérhető a piacon, vagy ha a kínált termékek minősége nem megfelelő, a közbeszerzők vásárlóereje az innováció felé terelheti a piacot.

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ LAKOSSÁGI AGGÁLYOKRA AD VÁLASZT: Egészségesebb kórházi betegellátás Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A svédországi Örebro a káros PVC-től mentes katétereket kívánt beszerezni. Bár a piacon nem volt széles körben elérhető, a város úgy döntött, hogy pályázatot ír ki. Ekkor csak egyetlen beszállító tett ajánlatot. Mit tettek másképpen? A nehézségek ellenére a városnak sikerült beszereznie a kívánt katétereket. Milyen eredmény született? Nyolc év elteltével minden beszállító PVC-mentes terméket kínált.

1.3. Miért van szükség az innovációs közbeszerzésről szóló iránymutatásra?

A közbeszerzők fő célkitűzése, hogy a legstabilabb és legmegbízhatóbb beszerzési eredményt érjék el. A kockázatokat jellemzően a következőképpen csökkentik:

i. a piacon már régóta tevékenykedő, makulátlan hírnévvel és adózói múlttal rendelkező, jelentős forgalmú gazdasági szereplők megkeresése; valamint

ii. a korábban már megbízhatónak bizonyult, szabványos megoldások igénylése.

E körülményekre tekintettel nehézkes lehet elfogadtatni a nagyobb kockázattal járó innovatív termékeket és szolgáltatásokat, noha egyértelmű előnyökkel jár a közbeszerző számára, ha az újítás beszerzése mellett dönt. Ezeket az előnyöket – legyen szó megtakarításról, új igényeket kielégítő megoldásról vagy a régi igényekre adott jobb válaszokról – egyértelműen meg kell határozni, részletesen és átlátható módon be kell mutatni, célként kell megfogalmazni, és tárgyilagosan mérni kell. A jogi, költségvetési és reputációs kockázatokat előre kell jelezni és mérsékelni kell. Ez az iránymutatás indíttatást és ötleteket kíván adni ahhoz, hogy a közbeszerzésben érintett politikai döntéshozók szembenézzenek a fenti kihívással.

Különböző partnerekkel közösen az Európai Bizottság számos iránymutatást adott ki a témában, amelyek továbbra is érvényes kiindulópontot jelentenek (11). A korábbi tapasztalatokra építve, valamint az érdekeltek ismétlődő felhívására reagálva a jelen iránymutatás részletesebben fejti ki a gyakorlati megfontolásokat; az uniós szabályokban javasolt eszközök egyes feltáratlan vetületeit vizsgálja és azokat szélesebb perspektívába helyezi, többek között az induló innovatív vállalkozások és az innovatív kkv-k az Unió egészére kiterjedő támogatásával összefüggésben.

Ennek az iránymutatásnak a céljai tehát a következők:

— érvek megfogalmazása az innovációs közbeszerzés üzleti indokoltsága mellett,

— javaslattétel olyan fellépésekre, amelyek kellő támogatást nyújtanak az innovatív projektekhez,

— segítségnyújtás a bizonytalanság eloszlatásához az innovatív eljárások esetében alkalmazott uniós közbeszerzési jogi keret ismertetése és a valós életből vett példák bemutatása alapján.

Az ebben az iránymutatásban említett példák bizonyítják, hogy az itt megfogalmazott elképzelések valamennyi tagállamban megvalósíthatók, hiszen a közbeszerzés alapvető szabályai azonos közbeszerzési irányelvekből származnak.

2. AZ INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉS SZAKPOLITIKAI KERETÉNEK LÉTREHOZÁSA

Az innovációs közbeszerzés lehetőség a közbeszerzők, az állampolgárok és a vállalkozások számára egyaránt. A jövőképet, stratégiát és megfelelő eszközöket adó átfogó politika elengedhetetlen e lehetőség megvalósításához. Az alábbi bekezdések felvázolják az innovációs közbeszerzés szakpolitikai keretének főbb elemeit.

2.1. Egyértelmű szakpolitikai megbízatás

A stratégiai beszerzésben érintett intézmények és szakemberek számára politikai szinten megfogalmazott egyértelmű jövőkép kiemelten fontos, mivel biztosítja számukra a fellépéshez szükséges megbízatást. Az egyértelmű kommunikációs kampánnyal kísért, hosszú távú költségvetési kötelezettségvállalással támogatott szakpolitikai jövőkép nagyobb eséllyel valósul meg.

PÉLDA A SVÉD NEMZETI INNOVÁCIÓS TANÁCS A Svéd Nemzeti Innovációs Tanácsban az innovációhoz kapcsolódó feladatkörrel rendelkező miniszterek dolgoznak együtt szakértőkkel. Elnöke a miniszterelnök. Fórumot biztosít az innovációval kapcsolatok kérdések legmagasabb szintű megvitatásához, ami elősegíti az egységes kormányzati megközelítés kialakítását. Közreműködött például a funkcionális szempontok közbeszerzési célú alkalmazásának tisztázásában. Részletek a következő címen olvashatók: http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Az innovációs közbeszerzés hatalmas stratégiai potenciállal bír, különösen a technológiai fejlődés közszektoron belüli és közszektor általi támogatása terén. A közszektornak történő értékesítéstől függő ágazatokat az állami kereslet motiválhatja az innovációra és az új technológiák bevezetésére. Az olyan szociális ágazatok, mint az egészségügy, a vízkezelés, a távfűtés, valamint a közúti és vasúti hálózatok csaknem kizárólag a kinyilvánított állami kereslettől függenek. Ezekben az esetekben a közbeszerzés a kereslet megfogalmazásának, valamint a technológiai fejlődés előmozdításának egyértelmű eszköze.

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ SEGÍT A KÖRNYEZETVÉDELMI CÉLOK ÖNKORMÁNYZATI SZINTŰ TELJESÍTÉSÉBEN: Koppenhága környezetvédelmi céljai innovatív technológiák alkalmazásával teljesültek Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Miután azt a nagyszabású célt tűzte maga elé, hogy 2025-re karbonsemlegessé válik, Koppenhága jelenleg energiagazdálkodásának átalakításán dolgozik. E cél elérésének egyik alapvető követelménye az utcavilágítás energiafelhasználásának számottevő csökkentése. Ennek érdekében közel 20 000 utcai lámpát kellett kicserélni. Koppenhága az alábbi célkitűzéseket fogalmazta meg a világítással kapcsolatban: — Koppenhága lakóövezeti utcáin, nagyobb útjain és főútvonalain a nagynyomású nátriumlámpák cseréje egyedileg tervezett, hatékony LED-lámpákra, — jelentős energiamegtakarítás és CO2-csökkentés elérésével a város 2025-ig teljesítendő karbonsemlegességi céljának elősegítése, — az utcai világítás minőségének javítása a nagyobb biztonság és kényelem érdekében, — a jövőben a világításvezérlés és a forgalomsűrűségi adatok integrációjával az úthasználathoz alkalmazkodó megvilágítás biztosítása, — központi irányítási rendszer létrehozása az utcai világítás eredményes irányítása és ellenőrzése céljából. Mit tettek másképpen? Az ajánlatkérő szerv a versenypárbeszéd eljárását választotta. Kiegyensúlyozott értékelési szempontrendszert alkalmazott: az ár súlya 25 %, a feladat teljesítéséé és megszervezéséé 25 %, a világítási megoldásé 20 %, az energetikai és környezeti szempontoké 30 % volt. Az eljárás a szerződés aláírásáig 16 hónapot vett igénybe. Milyen eredmény született? A LED-lámpákra való áttérés 57 %-kal mérsékelte az energiafelhasználást, ezáltal egyaránt csökkent a város karbonlábnyoma és karbantartási költsége (a 26 millió EUR összegű beruházással évi 1,6 millió EUR-t takarítanak meg). Részletek a következő címen olvashatók: http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Fontos felismerni azt, hogy számos előnye mellett az innovációs közbeszerzés kockázatokkal és költségekkel is jár. Kulturális váltást feltételez nem csupán a közbeszerzők körében, hanem a teljes gazdasági rendszerben: a gazdasági szereplők, a politikai hatóságok, az ellenőrző szervek részéről, sőt még a tudományos életben is. Ezzel összefüggésben alapvető szükség van egyértelmű szakpolitikai nyilatkozatra a kockázatkerülés, valamint az innováció akadályozásából eredő költségek kezelése.

PÉLDA VÁLASZTOTT TISZTSÉGVISELŐK BEVONÁSA: Párizs közbeszerzési tanácsa Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Párizs szándéka a közbeszerzéssel kapcsolatos stratégiai megközelítés megerősítése és hatékonyabb végrehajtása, valamint az önkormányzati képviselő-testület választott tagjainak nagyobb mértékű bevonása volt. Mit tettek másképpen? 2016-ban Párizs képviselőtestülete közbeszerzési tanácsot (Commission d’anticipation des achats) hozott létre. Tíz tagja révén a tanácsban helyet kap a város képviselőtestületének valamennyi politikai csoportja. A tanács megvitatja a következő időszak közbeszerzési projektjeit, valamint az egyes eljárások során a stratégiai megközelítés alkalmazásának módját. Így a választott képviselők információhoz juthatnak, véleményt cserélhetnek, és korai szakaszban, jóval az eljárások megindítása előtt közreműködhetnek. Milyen eredmény született? Annak köszönhetően, hogy a korai szakaszban valamennyi politikai csoport nagyobb mértékben közreműködött, nőtt a közbeszerzéssel kapcsolatos stratégiai megközelítés legitimációja. A megközelítést ezenkívül folyamatosan pontosítják a tanácsi üléseken folytatott mélyreható véleménycsere alapján. Az egyes közbeszerzési eljárásokban a stratégiai megfontolások erőteljesebben érvényesülnek. Az inkluzív megközelítés alkalmazása, valamint a politikusok nagyobb mértékű közreműködése révén a közbeszerzési eljárások időtartama is lerövidült (a tanács létrehozása előtti időszakhoz képest 1–3 hónappal).

Az erős szakpolitikai megbízatás határozott kinyilvánításának egyik módja a célok kitűzése, vagyis annak meghatározása, hogy az állami vásárlásokat milyen arányban kell innovációs közbeszerzés keretében végrehajtani. Bár ez a megközelítés nem feltétlenül működik minden környezetben és megvannak a maga kihívásai – különösen a meghatározás, a mérés és az elszámoltathatóság tekintetében –, erőteljes intézményi ösztönzőket nyújthat az igazgatási szervek tehetetlenségének és kockázatkerülésének leküzdéséhez.

CÉLOK A VILÁG MÁS TÉRSÉGEIBEN ÉS EURÓPÁBAN A hatóságok világszerte célokat tűztek ki arra vonatkozóan, hogy közbeszerzési költségvetésük egy meghatározott részét kutatás-fejlesztés és innováció céljára különítsék el. Az Egyesült Államok például arra törekszik, hogy legalább 500 millió USD-t (GDP-je mintegy 2,5 %-át) fordítson kutatási-fejlesztési és innovációs közbeszerzésekre, míg Dél-Korea célja, hogy közbeszerzési forrásainak 5 %-át innovatív megoldások fejlesztésére, 20 %-át pedig azok bevezetésére fordítsa. Európában vannak nemzeti és regionális célok is. A közbeszerzési források jellemzően 2-5 %-át különítik el az innováció fejlesztésére. Egyes helyi hatóságok ennél magasabb arányt tűztek ki célként. Például Gent városa információ- és kommunikációs technológiai közbeszerzésekre fordítható költségvetéséből 10 %-os tartalékot képezett kutatási-fejlesztési és innovációs célokra. Az Európai Növekedési Kiáltványban foglalt ajánlás a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésekre vonatkozóan 3 %-os, az innovatív megoldások közbeszerzésére vonatkozóan 20 %-os minimumcélt határoz meg. Gent célja: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Nemzeti és regionális célok az Unióban: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Európai Növekedési Kiáltvány: http://scaleupeuropemanifesto.eu Az ERAC véleménye: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf A nemzeti szakpolitikai keretekről, valamint az innovációs közbeszerzésre fordított kiadásokról készült összehasonlító tanulmány (amely áttekintést nyújt az Európa-szerte kitűzött célokról) a következő címen érhető el: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

A NEMZETI SZAKPOLITIKAI KERETEK INNOVÁCIÓBARÁT JELLEGE – VIZSGÁLAT

Az összehasonlító teljesítményértékelés eredményeiből kitűnik, mekkora haladást sikerült elérni Európában az innovációs közbeszerzésre nemzeti szakpolitikai kereteinek bevezetése terén. Európában jelenleg az átfogó innovációs politikai keretben rejlő potenciál alig több negyedét használják ki.

Világviszonylatban az tapasztalható, hogy sok ország nem sorolja az innovációs közbeszerzést a stratégiai prioritások közé. Az ösztönzők és a kapacitásépítési struktúrák sem elegendőek a közbeszerzők támogatásához az innovációs közbeszerzések végrehajtásában.

Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az innovációban általában véve élen járó tagállamok az innovációs közbeszerzésre vonatkozó szakpolitikai keretet is bevezettek. Az innovációs közbeszerzésre vonatkozó, erősebb stratégiai szemléletű szakpolitikai keret kialakításába való beruházás élénkítése ezért hozzájárulna az európai gazdasági versenyképességének fokozásához.

1. ábra

A nemzeti innovációs közbeszerzési szakpolitikai keretek európai szintű összehasonlító teljesítményértékelése

Forrás: A fenti keretes írásban említett, a nemzeti szakpolitikai keretekről, valamint az innovációs közbeszerzésre fordított kiadásokról készült összehasonlító tanulmány.

2.2. Az innováció mint a különböző szakpolitika célok megvalósításának eszköze

Az innováció a fenntartható növekedés, a fellendülés és a reziliencia alapvető hajtóereje, amelyhez az állam vevői ereje jelentős mértékben hozzájárulhat, egyúttal fontos eszköz azon közszolgáltatások ár-érték arányának javításában, amelyekért a kormányzat felelősséggel tartozik.

Ezenkívül a szakpolitikai jövőképnek egyértelműen jeleznie kell az innovációs közbeszerzés kapcsolódását az egyéb szakpolitikai célkitűzésekhez, például a gazdaság rezilienciájának erősítéséhez, a környezeti lábnyom csökkentéséhez, az energiahatékonyság növeléséhez, az éghajlatváltozás kezeléséhez, az öregedő népesség fenntartható egészségügyi ellátásához, az induló vállalkozások és a kkv-k piacra jutásának megkönnyítéséhez, az életciklusköltségek csökkentéséhez, a közszolgáltatások nyújtásának korszerűsítéséhez stb.

PÉLDA AZ INNOVÁCIÓ ELŐSEGÍTI A KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS EGÉSZSÉGÜGYI POLITIKÁK VÉGREHAJTÁSÁT: Egy lengyel kórház lehűtésének újszerű megközelítése Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Az éghajlatváltozás nyomán Lengyelországban egyre gyakoribbak a hőhullámok. Sucha Beskidzka kórháza azok közé tartozott, ahol egyre aggályosabbá vált a magas szobahőmérséklet hatása a személyzet és a betegek jóllétére, valamint az orvosi berendezések állapotára. A problémára reagálva a Népegészségügyi Minisztérium valamennyi egészségügyi szolgáltató számára előírta, hogy a túlzott napfénynek kitett betegszobákban szereljenek fel árnyékolástechnikai eszközöket. A nyári hónapokban azonban a betegszobák légkondicionálása jelentősen megterhelte Sucha Beskidzka kórházának költségvetését. Mit tettek másképpen? Ahelyett, hogy még többet fordított volna a meglévő megoldásra, a kórház műszaki párbeszéd keretében tájékoztatást kért a piaci szereplőktől a rendelkezésre álló megoldásokról. Ezután ahelyett, hogy nyílt eljárás keretében konkrét megoldást írt volna elő, funkcionális szempontokat (a hőmérséklet 2 °C-os csökkentését) alkalmazva egészségesebb és fenntarthatóbb megoldást szerzett be: az épület homlokzatára szolárpaneleket szereltek, amelyek a szobák elsötétítése nélkül árnyékolják azokat. Az életciklusköltség-számítási modell alkalmazása alapvető szerepet játszott a betegek, a személyzet és a vezetés számára egyaránt előnyös közbeszerzési eredményben. Milyen eredmény született? A külső hőmérséklet 20 %-os emelkedése ellenére a kórház épületében 10 %-kal csökkent a hőmérséklet. A szolárpanelek ezenkívül a kórház villamosenergia-szükségletének 5 %-át is biztosítják, ami ellensúlyozza az induló beruházást. Ez a példa megmutatja, milyen jelentős szerepet játszhat a közbeszerzés és az innováció a fellendüléssel, a zöld és digitális átállással járó nehézségek leküzdésében. Részletek a következő címen olvashatók: http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3. Az ambíciószintek meghatározása

Az innovációs közbeszerzés mottója: „kezdd kicsiben, növekedj gyorsan”. Számos kihívást tartogathat, ezért bevezetését talán fokozatos tanulási folyamatnak érdemes tekinteni. Vagyis nem szükséges egyidejűleg végrehajtani mindazt a számos – a kultúrától az eljárásrendig terjedő – változtatást, amelyet az innovációs közbeszerzés igényel. Egy innovációval járó sikeres projekt alulról felfelé építkezve is megtervezhető úgy, hogy ennek során a figyelem először az egyszerű, gyakorlati problémákra összpontosul.

Kiindulásképpen meghatározható néhány olyan fókuszterület (például környezetvédelem, éghajlatváltozás, egészségügy stb.), ahol az innovatív megközelítés előnyökkel járhat. Célszerű eleinte azokra az ágazatokra és projektekre összpontosítani, amelyekben az innováció egyszerűbben végrehajtható, és ahol a leglátványosabb eredménnyel jár. A kezdeti kis léptékű tevékenység kialakítja a hitelességet és a bizalmat, végül nagyobb projekteket is vonz majd.

Az uniós szabályok olyan eszköztárat biztosítanak a közbeszerzők számára, amely jól illeszkedik a különböző lehetséges ambíciószintekhez. Az eszköztárat a 4. fejezet mutatja be.

PÉLDA MEGOLDÁSOK MINDEN AMBÍCIÓSZINTHEZ: A Svéd Közbeszerzési Ügynökség környezetvédelmi mintaszempontjai Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Svédország nemzeti környezet-, energia- és közlekedéspolitikáiban stratégiai prioritásként támogatja az innovációs közbeszerzést. Az e szakpolitikai ambíciókon alapuló gyakorlati megvalósításhoz viszont konkrét iránymutatásra, mintaszempontokra és mintadokumentumokra van szükség. Ugyanaz a megoldás azonban nem minden esetben felel meg mindenkinek. Mit tettek másképpen? A Svéd Közbeszerzési Ügynökség a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó, innovációval kapcsolatos környezetvédelmi szempontokat három szintre bontotta: az alapvető, a fejlett és az élvonalbeli megoldások szempontjaira (pl. jelenleg a hidrogénhajtású autók élvonalbeli megoldásnak számítanak). A szempontokat és a szinteket értekezletsorozat keretében fogadják el, amelyeken valamennyi érdekelt részt vesz: a helyi, regionális és nemzeti közbeszerzők, gyártók, autókereskedők, taxitársaságok, futárcégek stb. A szempontokat és a szinteket rendszeresen frissítik az egyes területek technológiai fejlődésével összhangban. Egy adott szempont elfogadását követően az Ügynökség elkészíti a vonatkozó jogi szöveget, amely bírósági eljárás során is felhasználható, és amelyet az egyes közbeszerzők változtatás nélkül beemelhetnek közbeszerzési pályázataik kiírási feltételeibe. A szempontok alkalmazása önkéntes és díjmentes. Milyen eredmény született? A megközelítés az energiaigényes ágazatokban (nagy méretű háztartási gépek, tömegközlekedés, fűtés) innovatív megoldások bevezetését és piaci elterjedését eredményezte, ezáltal pedig hozzájárult ahhoz, hogy Svédország 15 %-kal csökkenthesse függőségét az atomenergiától. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Konkrét esettanulmány a következő címen érhető el: http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4. Ambíciókból intézkedések és kötelezettségvállalások

Ahhoz, hogy az ambíciókból gyakorlati intézkedések születhessenek, stratégiai szakpolitikai keret kialakítása szükséges, amely az innovációs közbeszerzésre vonatkozó cselekvési tervet is tartalmaz. A szakpolitikai keret jellemzően rögzíti a szakpolitikai célkitűzéseket és prioritásokat, továbbá a fogalommeghatározásokat, a mutatókat, valamint a feladat- és felelősségi köröket. A cselekvési terv egyértelműen meghatározott intézkedésekkel, szereplőkkel, eszközökkel, erőforrásokkal, pénzügyi keretekkel, elvárt eredményekkel és végrehajtási ütemezéssel kapcsolatos kötelezettségvállalást tartalmaz. Az érdekeltek közreműködése a cselekvési terv kidolgozásában kulcsfontosságú annak érdekében, hogy minden résztvevő kötelezettséget vállaljon.

A fent említett összehasonlító tanulmány is alátámasztja, hogy az Európai Unióban négy tagállam (Ausztria, Belgium, Finnország és Hollandia) külön cselekvési tervet fogadott el az innovációs közbeszerzésre vonatkozóan, öt másik tagállam (Dánia, Észtország, Görögország, Franciaország és Svédország) pedig tágabb nemzeti stratégiáiba vagy programjaiba foglalt konkrét innovációs közbeszerzési célkitűzéseket és intézkedéseket, amelyekhez sok esetben külön költségvetés és a kulcsszereplők egyértelmű elkötelezettsége társul.

PÉLDA JÖVŐKÉPBŐL INTÉZKEDÉS: Ausztria kutatásra, technológiára és innovációra vonatkozó szövetségi stratégiája Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Ausztria kutatásra, technológiára és innovációra vonatkozó szövetségi stratégiájában 2011 óta prioritás az innovációt előmozdító közbeszerzés. Mit tettek másképpen? Cselekvési tervet fogadtak el a stratégia gyakorlati megvalósítása, valamint az egyéb szakpolitikai területekkel való szinergiahatások megerősítése érdekében. A Szövetségi Közbeszerzési Ügynökség Ausztria innovációs közbeszerzési kompetenciaközpontjaként jár el: az osztrák közbeszerzőknek képzéseket, dokumentációt, szakmai segítséget és kisebb támogatásokat nyújt az innovatív megoldások kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéséhez, illetve közbeszerzéséhez. A kkv-k pénzügyi garanciát vehetnek igénybe, amellyel könnyebben juthatnak pályázati forráshoz. 2014-ben figyelemmel kísérési rendszert hoztak létre, amely Ausztria innovációs közbeszerzésre fordított éves kiadásait méri. Részletek a következő címen olvashatók: http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Az innovációs közbeszerzés nem más szakpolitikáktól elkülönülten zajlik. Sokkal sikeresebb, ha az innovációt elősegítő egyéb ágazati és horizontális szakpolitikák is támogatják. Az innovációs közbeszerzésre irányuló konkrét intézkedések az egyes ágazatokra (pl. biztonságra, egészségügyre, éghajlatváltozásra stb.), valamint az egyéb horizontális támogató politikákra (pl. kutatásra és innovációra, adózásra stb.) vonatkozó szakpolitikai keretekben és cselekvési tervekben írhatók elő.

2.5. Kapacitásépítés

Az innovációs közbeszerzés számos olyan speciális tevékenység elvégzését igényli, amelyek nem rögtönözhetők. Ezekhez az ambíció szintjétől függetlenül időre, pénzre és szakértelemre van szükség. A szakképzés (2.5.1.), az együttműködésen alapuló közbeszerzés (2.5.2.), valamint az általános vállalkozói kultúra támogatása segítségével kezelhető költségek mellett építhető ki az innovációs közbeszerzéshez szükséges kapacitás.

Tizenkét tagállam hozott létre az innovációs közbeszerzéssel foglalkozó kompetenciaközpontot, amelyek egy helyen végeznek figyelemfelhívást, koordinálják a kapacitásépítési tevékenységeket, valamint segítik a közbeszerzőket az innovációs közbeszerzések végrehajtásában (12).

KOMPETENCIAKÖZPONTOK Az Európai Bizottság a nemzeti kompetenciaközpontok hálózatépítési tevékenységét az innovációs közbeszerzéssel foglalkozó nemzeti kompetenciaközpontok európai hálózata, a Procure2Innovate projekt keretében finanszírozza. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

A szakmai szervezetek és szövetségek hasonló támogatást nyújthatnak kézikönyvek, iránymutatások, mintadokumentumok, előzetes értékelési szempontok, valamint mérési módszertanok formájában. Mivel behatóan ismerik a piacot, ha átadják szaktudásukat a közbeszerzőknek, ez utóbbiak a legkorszerűbb módon határozhatják meg az igényeket, és állíthatnák össze a műszaki leírásokat (13).

2.5.1. A munkatársak képzése és támogatása

A szakmaiság (14) a siker egyik kulcsfontosságú tényezője. A legsikeresebb innovációs közbeszerzésekben, például amelyekre Barcelonában, Lombardiában, Ausztriában vagy Svédországban került sor, az innovációt a helyi gazdaság középpontjába állító erős szakpolitikai megbízatás nagymértékben motivált és professzionális munkatársakkal párosult.

Ahhoz, hogy az innovációs közbeszerzésben sikeres lehessen, a közbeszerzőnek többek között az alábbi területekre vonatkozó ismereteket és készségeket kell felhasználnia:

— ismeret: — piacismeret, érdekelti csoportok bevonása, — lényeges termékek és szolgáltatások,

— alapkészségek: — vonatkozó jogi keret, — tárgyalás, — szerződéskezelés,

— innovációhoz kapcsolódó készségek: — kockázatértékelés, — szellemitulajdon-jogok kezelése, — politikai vállalkozói szellem.

Ez a kapacitás belső képzés, célzott toborzás, külső szakértők és tanácsadók igénybevétele, valamint a szakértelem más közbeszerzőkkel való összevonása útján építhető ki. Az ambíció alacsonyabb szintjein is előnyt jelent a megfelelő piacismeret, valamint a képesség az uniós szabályok által kínált alapvető eszközök, pl. a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztására vonatkozó szempontok és a funkcionális követelmények alkalmazására.

Az ezzel járó tanulási folyamat nem csak a közbeszerzőket érinti. A vállalkozásoknak, különösen az induló vállalkozásoknak és az innovatív kkv-knak fokozatosan be kell kapcsolódniuk a közszektor innovációközpontú üzleti folyamataiba, és meg kell ismerniük az egyes igazgatási gyakorlatokat.

PÉLDA A KÖZBESZERZÉS PROFESSZIONALIZÁLÁSA: A barcelonai városi tanács munkatársainak képzése Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Az innovációs közbeszerzés készségeket és ismereteket igényel. Mit tesznek másképpen? A barcelonai városi tanács az Európai Közigazgatási Intézettel (EIPA) együttműködve az innovációs közbeszerzéssel foglalkozó képzési programot szervez városvezetők, közalkalmazottak, tanácsadók, vállalkozások és jogi tanácsadók részére. Az Innovációs közbeszerzés és kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés a városokban című program gyakorlati információkat nyújt ahhoz, hogy egy város hogyan szerezhet vezető pozíciót az innováció keresletoldali előmozdításával. Részletek a következő címen olvashatók: http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

PÉLDA NEMZETKÖZI TAPASZTALATCSERE Az Európai Bizottság társfinanszírozta az innovációs közbeszerzéssel kapcsolatos tapasztalatok megosztására szolgáló online platform létrehozását. A platformot az ICLEI működteti. Közbeszerzési fórumán és erőforrásközpontján keresztül segíti a közbeszerzőket, a politikai döntéshozókat, a kutatókat és az egyéb érdekelteket az innovációs közbeszerzésben rejlő potenciál kiaknázásában. Részletek a következő címen olvashatók: www.innovation-procurement.org

2.5.2. Az együttműködésen alapuló közbeszerzés mérlegelése

Az együttműködésen alapuló közbeszerzés fogalma a közbeszerzők közötti együttműködés különféle módozatait foglalja magában.

Az együttműködés legstrukturáltabb módja az erre kijelölt szervezetek, pl. központi beszerző szervek, városszövetségek, európai kutatási infrastruktúra-konzorciumok (15), közös vállalkozások (16) vagy európai területi együttműködési csoportosulások (17) létrehozása vagy megbízása az együttműködésen alapuló közbeszerzések rendszeres végrehajtása céljából. A központi beszerző szerv olyan intézmény, amely más közbeszerzők részére irányítja a közbeszerzési folyamatot. A központi kormányzatok nemzeti szintű, a helyi hatóságok helyi központi beszerző szerv létrehozásáról dönthetnek. Központi beszerző szervet egy adott ágazaton belüli közbeszerzők is létrehozhatnak.

KÖZPONTI BESZERZŐ SZERVEK Az uniós tagállamokban a központi beszerző szervek egyre inkább döntő szerephez jutnak a közbeszerzések megszervezésében. Európa-szerte számos központi beszerző szerv jött létre, amelyek különböző – központi (18), regionális (19) és ágazati (20) – szinteken működnek. Mintegy ötven központi beszerző szerv több mint tizenöt, kétszáz pedig öt-tizenöt szerződést ítél oda évente. További információk az alábbi honlapokon érhetők el: https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_hu

Általánosságban az együttműködésen alapuló közbeszerzés, különösen pedig az e célból állandó struktúrák alkalmazása számos olyan jellemzővel rendelkezik, amelyek megkönnyítik az innovációs közbeszerzést:

— megkönnyítik az olyan szakemberek bevonását, akik rendelkeznek a speciális és összetett igények megfogalmazásához, a strukturált piaci kapcsolatok kialakításához, valamint az innovációt eredményező eljárások megtervezéséhez szükséges szakértelemmel,

— megteremtik az innovatív termékek és szolgáltatások első piacainak létrehozásához szükséges méretgazdaságosságot,

— lehetővé teszik azt, hogy az innovatív megoldások nagyobb hatást fejtsenek ki azáltal, hogy minden megoldást más közbeszerző vezethet be.

Ügyelni kell azonban arra, hogy az együttműködésen alapuló közbeszerzés során az egyedi igényekre szabott termékek a túlzott szabványosítás miatt ne szoruljanak ki a közbeszerzési piacról.

Az együttműködésen alapuló közbeszerzés kevésbé strukturált formát is ölthet, például a közbeszerzők olyan hálózatba vagy szövetségbe tömörülhetnek, amelyben konkrét innovációs közbeszerzések végrehajtása, valamint a helyes gyakorlatok és az ismeretek cseréje céljából eseti jelleggel működnek együtt.

PÉLDA EGYÜTTMŰKÖDÉS NAGY TELJESÍTMÉNYŰ SZÁMÍTÁSTECHNIKAI MEGOLDÁSOK BESZERZÉSÉBEN Eseti beszerzőcsoportból különálló beszerzési szervezet Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A nagy teljesítményű számítástechnikát a közszektorban számos területen, többek között a kiberbiztonsággal, az energetikával, az éghajlatváltozással és az egészségüggyel összefüggésben használják, mivel lehetővé teszi különösen összetett alkalmazások fejlesztését, tesztelését és bevezetését. Mit tettek másképpen? 2017-ben Franciaország, Olaszország, Spanyolország és Németország vezető szuper-számítástechnikai központjai eseti beszerzőcsoportot hoztak létre innovatív megoldások közös közbeszerzése céljából. A közbeszerzők összehangolták az energiatakarékosabb nagy teljesítményű számítástechnikai erőforrások európai biztosítására vonatkozó ütemterveiket. Milyen eredmény várható? Az innovatív nagy teljesítményű számítástechnikai megoldásokra irányuló első közös közbeszerzés tervezett teljes költségvetése 73 millió EUR. Az első telepítések jelentős fejlődést hoztak a nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúrában. A sikeres együttműködés eredményeképpen további 1 milliárd EUR értékben indultak közös beruházások Európában, amelyek az EU és a tagállamok által 2018 januárjában aláírt megállapodás alapján a nagy teljesítményű számítástechnikai beszerzések Európán belüli lebonyolítására létrehozott különálló szervezet, az EuroHPC közös vállalkozás keretében valósultak meg. Részletek a következő címen olvashatók: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

PÉLDA A „NAGY BESZERZŐK” KEZDEMÉNYEZÉS: Innovatív áruk és szolgáltatások közbeszerzése meghatározott területeken A nagy beszerzők igényeinek kielégítése Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? E kísérleti kezdeményezés elsősorban arra irányult, hogy a közbeszerzőkkel kialakított partnerségeken keresztül előmozdítsa az innovációs közbeszerzés elterjedését Európában. Az ICLEI az Európai Bizottság Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatósága nevében, az EUROCITIES közreműködésével valósította meg a kísérleti kezdeményezést, ahogy a projekt titkárságát is közösen irányították. A kísérleti projektben a nagy beszerzők (főként nagyvárosok, de közműszolgáltatók és központi beszerző szervek is) három olyan alcsoportot jelöltek meg, amelyekre kiemelt figyelmet kell fordítani: ezek a kibocsátásmentes építkezések, az elektromos nehézgépjárművek és a „körforgásos gazdaságbeli” építőanyagok. Mit tettek másképpen? Például az elektromos nehézgépjárművek alcsoportjának tagjai (Amszterdam, Budapest, Helsinki, Lisszabon, Malmö, Oslo, Párizs, Porto, Rotterdam, a belga posta és Stavanger): i. összefogtak, hogy közösen készítsék elő a beszállítókkal való kapcsolatfelvételt; és ii. információkat osztottak meg egymással a pályázat kidolgozása céljából (tervezés, pályázati dokumentáció, odaítélési szempontok, a kibocsátásmentes járművekkel kapcsolatos kísérleti kezdeményezések eredményei stb.). Milyen eredmény várható? Céljuk, hogy közös nyilatkozatot fogalmazzanak meg a keresletről, több kérdésben egyetértésre jussanak, és megállapodjanak a közbeszerzési pályázati felhívás technikai/jogi szempontrendszeréről. Ez a pályázati felhívás a piacon jelenleg nem kapható elektromos nehézgépjárművek (hulladékszállító közterület-fenntartó, nehéz áruszállító járművek) fejlesztésére irányul majd. A nagy beszerzők közötti együttműködés hatására várhatóan élénkül az innovatív termékek piaca. Más alcsoportokban is hasonló megközelítést követnek. Részletek a következő címen olvashatók: http://www.bigbuyers.eu/

Ezenfelül az együttműködésen alapuló közbeszerzés előnyeit egyedileg is kihasználhatják azok a közbeszerzők – például nagyvárosok, nagy közműszolgáltatók –, amelyek ehhez megfelelő vásárlóerővel rendelkeznek. E közbeszerzők esetében természetes az innovációs közbeszerzés lehetősége, mivel van kapacitásuk arra, hogy azonosítsák és teszteljék az innovatív termékeket és szolgáltatásokat, mielőtt nagy mennyiségben, irányadó termékként vásárolnák azokat.

PÉLDA EHPPA (EURÓPAI EGÉSZSÉGÜGYI KÖZBESZERZÉSI SZÖVETSÉG) Mi az EHPPA? Az EHPPA nonprofit közbeszerzési szervezetekből álló szövetség. Célja, hogy összegyűjtse a szakismereteket, javítsa a teljesítményt, és stratégiai helyzetbe hozza a tagokat az európai egészségügyi közbeszerzési piacon. A 2012-ben létrehozott EHPPA a francia jog szerint bejegyzett szövetség, amelynek székhelye Párizsban található. Mit tett az EHPPA az innovációs beszerzés felgyorsítása érdekében? A Nemzetközi Francia Kereskedelmi és Iparkamara és az EHPPA 2017. szeptember 28–29-én első alkalommal tartotta meg az „EHPPA-napok” nevű rendezvényét Párizsban, ahol európai fórumot biztosított az egészségügyi innovációs beszerzésről szóló egyeztetéshez. A rendezvény célja az volt, hogy kapcsolatot teremtsen az egészségügyi közbeszerzők (például központi beszerző szervek, kórházak stb.) és innovatív francia és európai beszállítók között, továbbá információkat gyűjtsön az egyes európai országok különböző beszerzési gyakorlatairól. Kik vettek részt a rendezvényen? A résztvevők között képviseltették magukat induló innovatív vállalkozások, kkv-k, középpiaci vállalkozások, valamint az egészségügyi ágazat összes szakágazatában innovatív megoldásokat kínáló francia és európai beszállítók. E szakágazatok közé tartoztak a következők: gyógyszerészet, patológia, orvosbiológiai technológia, betegmenedzsment, orvostechnikai eszközök, biotechnológia, e-egészségügyi és digitális támogatás, szálláshely-szolgáltatás, infrastrukturális és műszaki szolgáltatások, energetika és fenntartható fejlődés, valamint telekommunikációs és informatikai szolgáltatások. Jelentés a 2017. évi EHPPA-napokról: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Hasonló kezdeményezések: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

PÉLDA EGYÜTTMŰKÖDÉS STRUKTURÁLT INNOVÁCIÓORIENTÁLT FELLÉPÉS KERETÉBEN: A Norvég Nemzeti Beszállítófejlesztési Program Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A közbeszerzők által egyedileg végrehajtott innovatív közbeszerzési folyamatok sok esetben jó megoldásokat eredményeznek, azonban megrekednek a kísérleti vagy prototípuskészítési szakaszt követően, mivel az egyedi vásárló nem támaszt elégséges keresletet. Mit tettek másképpen? A Norvég Nemzeti Beszállítófejlesztési Program módszeresen arra törekszik, hogy a hasonló érdekű (például egy adott éghajlati vagy egészségügyi vonatkozású szakpolitikai célt kitűző), illetve igényű közbeszerzők számára a kezdetektől fogva lehetővé tegye az együttműködést annak érdekében, hogy a piactól együttesen kényszerítsék ki a közös céljuk elérését szolgáló megoldást. A közös projektek biztosítják a potenciális beszállítók számára a kiszámítható és egyértelmű feltételeket, valamint – ami létfontosságú – a kereskedelmi hasznosításhoz és a sorozatgyártáshoz szükséges mennyiséget. Milyen eredmény született? Az egyik közös projekt keretében a fejlesztési program az ország legnagyobb olyan közbeszerzőivel működött együtt, amelyek építési – új iskolák, óvodák, egyetemek, kórházak, kormányzati épületek kivitelezésére irányuló – projekteket indítanak és felügyelnek. Közös kihívást jelentett számukra, hogy fenntarthatóbb kivitelezési folyamatokat dolgozzanak ki, és ezáltal hozzájáruljanak a Párizsi Megállapodás keretében Norvégia által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez. A fejlesztési program támogatásával azt a közös igényt fogalmazták meg a piaccal szemben, hogy az építési területek a gépek, berendezések tekintetében legyenek kibocsátásmentesek. Közzétették a következő öt évre szóló összesített építési költségvetésüket, hogy a potenciális beszállítókkal érzékeltessék a piac lehetséges méretét. A technológiai fejlesztés, amelyet csak ekkora piacméret tett lehetővé, folyamatban van. Részletek a következő címen olvashatók: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6. A kockázatkerülés leküzdése innovációs ösztönzők létrehozásával

Fontos felismerni azt, hogy az innovációs közbeszerzés lebonyolítása kockázattal jár, például a termék vagy szolgáltatás leszállítása elmaradhat, vagy a leszállított megoldás nincs feltétlenül összhangban a várt eredményekkel stb. Miután közpénzt kezelnek, a közbeszerzők gyakran szkeptikusak saját közbeszerzési eljárásaik többletkockázatait illetően. Ezenfelül, mivel nem érintő őket a gazdasági szereplőkre nehezedő piaci nyomás, számukra nehezebben igazolható az innovatív megoldások közbeszerzéséből származó kockázat. Az innovációs közbeszerzési projektek megtervezésekor éppen ezért érdemes figyelmet fordítani ezekre a szempontokra. A kockázatkerülés leküzdéséhez a közbeszerzők motivációját kell befolyásolni pénzügyi és nem pénzügyi ösztönzőkkel.

Nem pénzügyi, magatartási ösztönző például a helyes gyakorlat jutalmazása (pl. nemzeti innovációs közbeszerzési díj formájában), az innovációs közbeszerzés célkitűzésként szerepeltetése a közbeszerzési tisztségviselők, vezetők éves karriercéljai között (pl. fő teljesítménymutató meghatározásával), valamint a jobb promóciós lehetőségek biztosítása azoknak a közbeszerzőknek, amelyek sikeresen hajtanak végre a közszolgáltatások gyorsabb korszerűsítését eredményező innovációs közbeszerzéseket. További lehetőség annak a hatásnak a középpontba állítása, amelyet az innovációs közbeszerzés a közbeszerzők körzetére gyakorolhat.

INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉSI DÍJAK A német innovációs közbeszerzési kompetenciaközpont, a KOINNO a német közbeszerzők példaértékű innovációs közbeszerzéseit „Az innováció előnyt teremt” díjjal jutalmazza, amelyet minden évben a Német Szövetségi Gazdasági és Energiaügyi Minisztérium védnöksége alatt ítélnek oda. Hasonlóképpen a Procura+ Európai Fenntartható Közbeszerzési Hálózat éves díjjal jutalmazza a fenntartható, valamint az innovatív közbeszerzéseket. Honlapjukon megtalálható valamennyi jutalmazott projekt rövid leírása, amely ismerteti az innovatív megközelítés legfontosabb elemeit. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

A finanszírozás gyakran kulcsfontosságú döntési tényező az innovációs közbeszerzés megkezdésében, különösen az innováció tekintetében magas ambíciószint esetén. A közbeszerzési keret innovációs célú felhasználásáról szóló döntés indokolásakor fontos, hogy a közbeszerzők üzleti szempontból egyértelműen bizonyítsák, hogy az innovatív megoldás várt hasznai (pl. minőség- vagy hatékonyságjavulás, csökkenő életciklusköltség stb.) meghaladják a szükséges beruházási költségeket. Az új technológiák potenciális előnyeivel kapcsolatos bizonyítékok tehát lényegesek ahhoz, hogy a közbeszerző üzleti indokokkal támaszthassa alá a beruházási döntését. Az innovatív megoldások tanúsításával a közbeszerzők megbizonyosodhatnak arról, hogy az új technológiák beváltják az ígéreteket.

Emellett számos olyan finanszírozási forma létezik, amely pénzügyi ösztönzőket nyújt a közbeszerzőknek az innovációs közbeszerzésben való részvételre. Speciális finanszírozással fedezhető az innovációs közbeszerzés számos többletköltsége, például a közbeszerzés előkészítésével és lebonyolításával, az előzetes piaci konzultációval, a tárgyalásokkal, a kutatás-fejlesztéssel (például prototípuskészítéssel, teszteléssel, tanúsítással), a speciális műszaki vagy jogi szakértelem igénybevételével, az igazgatási eljárások módosításával stb. összefüggő költségek. A kulturális váltással és a szokások megváltozásával járó immateriális költségeket is ellentételezheti.

NEMZETI ÉS REGIONÁLIS INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉST TÁMOGATÓ PROGRAMOK Tizennégy uniós tagállam hozott létre nemzeti vagy regionális programot az innovációs közbeszerzések támogatására. Ezek jellemzően az innovációs közbeszerzések előkészítéséhez és/vagy végrehajtásához biztosítanak forrásokat a közbeszerzők számára az innovatív megoldásokkal összefüggő egyes kockázatok ellensúlyozása céljából. Például Finnország innovációs közbeszerzési programja eddig több mint 70 innovációs közbeszerzést támogatott. Olaszországban Lombardia tartomány politikai célkitűzésként beemelte a tartományi jogba a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést és az innovatív megoldások közbeszerzését, továbbá forrásokat különített el arra, hogy a régió közbeszerzői rendszeres felhívások keretében megfogalmazhassák innovációs igényeiket, amelyek alapján az új közbeszerzéseket megindítják. Részletek a következő címen olvashatók: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

UNIÓS FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK Az EU különböző finanszírozási programok keretében támogatja az innovációs közbeszerzést. Az EU kutatásra és innovációra irányuló fő programja, a Horizont 2020 rendszeresen finanszíroz koordinációs és támogatási fellépésekre vonatkozó pályázati felhívásokat (a jövőbeni innovációs közbeszerzéseket előkészítő koordinációs és hálózatépítési tevékenységek finanszírozására), kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési fellépésekre vonatkozó pályázati felhívásokat (az innovatív megoldásokkal összefüggő kutatás-fejlesztés és tesztelés közbeszerzési költségeinek társfinanszírozására), valamint az innovatív megoldások közbeszerzésére vonatkozó pályázati felhívásokat (az innovatív megoldások beszerzésével és bevezetésével összefüggő közbeszerzési költségek társfinanszírozására). Az eddig finanszírozott összes innovációs közbeszerzés áttekintése a következő címen található: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects További információk a Horizont 2020 program keretében az innovációs közbeszerzéshez nyújtott támogatásról: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement Az EU kkv-kat támogató programja, a COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) kkv-k részvételével megvalósított innovatív programokat finanszíroz. Az uniós tagállamok és régióik az innovációs közbeszerzéseket, ezen belül a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket intelligens szakosodási stratégiájukkal összefüggésben az európai strukturális és beruházási alapokból is társfinanszírozhatják. Az innovációs közbeszerzés az európai strukturális és beruházási alapokkal összefüggésben, a Horizont 2020 keretében nyújtott finanszírozással együtt történő felhasználásáról szóló útmutató a következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf Példák az európai strukturális és beruházási alapokból finanszírozott innovációs közbeszerzési projektekre: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf

PÉLDA LITVÁNIA EURÓPAI STRUKTURÁLIS ÉS BERUHÁZÁSI ALAPJA INNOVÁCIÓS KÖZBESZERZÉST TÁMOGATÓ PROGRAMOT FINANSZÍROZOTT Litvániában a kormány kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést támogató programja keretében 2016 óta rendszeresen megjelenő pályázati felhívások nyomán eddig 21 kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés valósult meg, 13 pedig 2020-ban indul. A támogatási programot európai strukturális és beruházási alapok társfinanszírozzák. A rendszeresen kiírt pályázati felhívásokra a litván közbeszerzők friss elképzeléseket fogalmazhatnak meg új, kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési projektekre vonatkozóan. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

A kockázatkezelési mechanizmusok, például a kölcsönök, biztosítási vagy garanciaprogramok lehetősége is megvizsgálható. A közbeszerzők számára az innovációval járó kockázatok ellensúlyozására irányuló biztosítási és garanciamechanizmusokat valójában már vizsgálták, különösen a megoldás bevezetésének meghiúsulása esetén keletkező esetleges károk fedezése céljából. Ez a rendszer segít csökkenteni a beszerző által viselt kockázatot, amely befolyásolná a bizalmi légkör kialakítását az érdekeltek körében.

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK IGÉNYBEVÉTELE A KOCKÁZAT CSÖKKENTÉSÉHEZ Az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) a Horizont 2020 kockázatfinanszírozáshoz jutásra vonatkozó munkaprogramjának támogatásával kétféle pénzügyi eszközt nyújt azzal a céllal, hogy a közbeszerzők és a vállalkozások (különösen az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k) számára egyaránt csökkentse az innovációs közbeszerzésekkel járó kockázatot. Az „ InnovFin nagy projektek/tudomány ” keretében az EBB önálló közbeszerzőknek vagy közbeszerzői csoportoknak nyújt hitelt innovatív megoldások kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéséhez és közbeszerzéséhez. A beszerzők így leküzdhetik a csak később megtérülő újításokba való előzetes beruházással járó pénzügyi nehézségeket. Sőt, a hiteltörlesztési időtartam megállapítható úgy, hogy a közbeszerző csak azután kezdi meg a hiteltörlesztést, hogy az újítás már tényleges minőségi javulást és költségcsökkenést eredményez a számára. A hitel emellett az együttműködésen alapuló közbeszerzés indításához szükséges pénzügyi források összehangolásával járó nehézségeket is enyhítheti, mivel a hitel lehetőséget kínál arra, hogy a csoport összes tagja együttesen azonnal elindítsa a beszerzést, ugyanakkor egyedi ütemezéssel törlessze a rá eső részt. Az „ Innovfin innovátoroknak ” révén az EBB és az EBA segíthet az innovatív megoldások kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésében és közbeszerzésében részt vevő vállalkozásoknak abban, hogy könnyebben jussanak hitelhez, garanciához, viszontgaranciához, valamint hibrid, mezzanine és tőkefinanszírozáshoz, mivel így az innovációs közbeszerzés során bővíthetik üzleti tevékenységüket a megoldások szélesebb körű kereskedelmi hasznosítása érdekében. Részletek a következő címen olvashatók: Innovfin nagy projektek/tudomány: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm Innovfin innovátoroknak: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3. AZ INNOVÁTOROK ÉRDEKLŐDÉSÉNEK FELKELTÉSE

Az innovátorok – különösen a csúcstechnológiával foglalkozó induló vállalkozások és innovatív kkv-k – érdeklődésének felkeltése az innovációs közbeszerzés egyik fő kihívása. Egyes ágazatokban e vállalkozások erősen támaszkodnak arra, hogy a közbeszerzők felhasználják innovatív megoldásaikat (21), a közbeszerzőknek pedig szükségük van az innovációs potenciálra a legfejlettebb technológiájú közszolgáltatások nyújtásához. Ugyanakkor az induló vállalkozások és a kkv-k gyakran nem rendelkeznek a közbeszerzők által elvárt nagy kapacitással és igazolható korábbi teljesítésekkel.

A közbeszerzők alapvetően két lehetőséget mérlegelhetnek: A közbeszerzési eljárás módosítását az innovátorok igényei szerint (3.1.), vagy innovációközvetítők igénybevételét (3.3.).

3.1. A közbeszerzés megnyitása a kisebb innovátorok előtt is

Az EUMSZ elveinek értelmében valamennyi innovációs közbeszerzésnek a közbeszerzési értékhatár felett és azalatt egyaránt nyitottnak kell lennie mérettől függetlenül minden gazdasági szereplő számára. Mindazonáltal az innovatív kisvállalkozások érdeklődését inkább az innovációs közbeszerzések keltik fel, mint a széles körben elérhető termékekre vonatkozó általános közbeszerzések. 2014-ben az uniós közbeszerzési szabályok lehetővé tették a közbeszerzők számára az olyan eljárások kialakítását, amelyek egyaránt megfelelőek a nagyvállalatok és a kisebb innovatív vállalkozások számára.

3.1.1. Piaci kapcsolatok kialakítása

Ahhoz, hogy az innovátorok ajánlatot tegyenek, első lépésként mindössze kapcsolatba kell lépni velük. Ezzel a rendkívül egyszerű megközelítéssel egyszerre két probléma is orvosolható: a közbeszerzési szerződések ismeretének hiánya a vállalkozások körében, valamint a bizalmatlanság. A gazdasági szereplők való közvetlen egyeztetés útján mindkét problémára megoldást lehet találni. Az értékesítési előadáshoz hasonlóan a közvetlen egyeztetéssel akár meg is győzhetők az egyébként kételkedő vállalkozások arról, hogy kössenek üzletet közbeszerzőkkel.

Az előzetesen azonosított vállalkozások megkereshetők e-mailben vagy telefonon. Szakkiállításokon is megszólíthatók kapcsolatépítés és tájékoztatók osztása útján. A kommunikáció folytatható a lényegre szorítkozva és csekély erőbefektetéssel (például közbeszerzési hirdetményre mutató internetes hivatkozás küldése bizonyos vállalkozásoknak vagy iparszövetségek) vagy gondosan eltervezett módon (például a közbeszerzési dokumentumok bemutatása szakkiállításon, webinárium vagy a közösségi médiában folytatott kampány). Azokban az országokban, ahol csekély a közbeszerzésbe vetett bizalom, azért is fontosak ezek a kapcsolatok, mert emberközelivé teszik az eljárást, és növelik a vállalatok bizalmát az iránt, hogy a szerződés odaítélése tisztességes versenyfeltételeken alapul.

Azonban a hátrányos megkülönböztetés és az egyenlőtlen bánásmód elkerüléséhez a közbeszerzőknek korlátozottak a lehetőségeik az információk beszállítókkal való megosztására. A nyílt, tényleges verseny biztosítása érdekében egyik lehetséges beszállító sem kaphat kizárólagos vagy elsőbbségi hozzáférést a dokumentumokhoz és az információkhoz. A közbeszerzőknek emellett megfelelően dokumentálniuk kell a vállalkozásokkal folytatott szóbeli kommunikációjukat (22).

PÉLDA A KÖZBESZERZÉS ELŐREHATÓ MEGKÖZELÍTÉSE: Életmentő telemedicina az európai kórházak intenzív osztályain Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Holland, spanyol, belga és finn kórházak nagymértékben átjárható telemedicina-platform fejlesztését tűzték ki az olyan intenzív osztályos betegek távvizsgálata és távellátása céljából, akiknél fokozott a vérmérgezés okozta halál kockázata. Mit tettek másképpen? Amint lehetőségük nyílt, a kórházak beharangozták a vártható közbeszerzést: előzetes tájékoztatót tettek közzé a TED-ben, valamint online kérdőívvel kiegészített személyes találkozók formájában lefolytatott előzetes piaci konzultáció útján információkat gyűjtöttek a lehetséges ajánlattevőktől. E megközelítéssel a közbeszerzők átfogó képet alkothattak az aktuális helyzetről. A konzultáció megerősítette, hogy a közbeszerzés előirányzott költségvetése tartható, továbbá feltárta a kezelést igénylő további információkat is. A közbeszerzést először a THALEA (23) honlapon keresztül, valamint más egészségügyi, informatikai és innovációs közbeszerzési honlapokon, fórumokon és hírlevelekben közzétett bejegyzésekben harangozták be. A beszerzők emellett egészségügyi és informatikai szakkiállításokon is felhívták a figyelmet az előzetes tájékoztatóra és az eljárást megindító hirdetményekre. Célzott levelekben tájékoztatták az iparszövetségeket, a kereskedelmi kamarákat, a „Horizont 2020” keretprogram egészségügyi és informatikai ágazatért felelős nemzeti kapcsolattartó pontjait, valamint a tudvalevőleg ezen a területen tevékenykedő vállalkozásokat. A közösségi médián keresztül még hangsúlyosabbá tették a figyelemfelkeltést, különösen azért, hogy a kkv-kat is elérjék, például a Start-up Europe, az uniós kkv-támogató eszköz, az uniós digitális egységes piac és az EU_Health Twitter-fiókján keresztül. Milyen eredmény született? A kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre nemcsak nagyvállalatoktól, hanem kisebb innovátoroktól, köztük induló innovatív vállalkozásoktól is érkeztek ajánlatok. A közbeszerzés eredményeként két induló innovatív vállalkozás és egy nagyvállalat sikeresen állított elő új algoritmusokat és továbbfejlesztett kockázatészlelési megoldásokat. E megoldások gyorsabb diagnózist tesznek lehetővé, továbbá lényegesen javítják az intenzív osztályok hatékonyságát. Mindennek eredményeképpen 25 %-kal csökkent a szepszis mortalitása. Ezenkívül a kórházi tartózkodás időtartama is lerövidült 20–50 %-kal. A kórházak a következő közbeszerzés alkalmával kibővítették a közbeszerzők körét annak érdekében, hogy az ilyen jellegű innovatív megoldásokat szélesebb körben vezessék be Európában. E beszerzéshez kapcsolódóan új nyílt piaci konzultációt indítottak a várható újabb, innovátoroknak szóló ajánlati felhívás beharangozása és a technika aktuális állásával kapcsolatos naprakész információk beszerzése céljából. Részletek a következő címen olvashatók: http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:HU:HTML

3.1.2. Az adminisztratív terhek csökkentése

Az adminisztratív terhek gyakran visszatartják a kkv-kat és az induló vállalkozásokat a közbeszerzési eljárásokban való részvételtől. Tagállamtól és ajánlatkérő szervtől függően ajánlatukhoz mellékelniük kell a jogállásuk, valamint a gazdasági és pénzügyi kapacitásuk igazolását a kizárási és kiválasztási feltételek ellenőrzéséhez.

A naprakésszé tett uniós szabályok egyszerűsítették ezeket az előírásokat. Jelenleg az ajánlattevőknek elegendő önbevallást benyújtaniuk arról, hogy valamennyi igazgatási előfeltételt teljesítenek. Emellett az önbevallást alátámasztó igazolásokat csak a legjobb ajánlatot tevőnek kell benyújtania. Üzletileg észszerűbb az igazolásokat közvetlenül a szerződéskötést megelőzően, nem pedig az eljárás elején összeállítani.

Az önbevallás elektronikus változatával, az egységes európai közbeszerzési dokumentummal (ESPD) (24) az eljárás tovább egyszerűsödik. Az ESPD lehetővé teszi az adatok újrafelhasználását, így az ajánlattevők gyorsabban tehetnek ajánlatot. Ez jelentős egyszerűsítés mind a közbeszerzők, mind az ajánlattevők számára.

A legtöbb tagállamban működnek ESPD-szolgáltatások (25). Az ESPD az önbevallás azon lehetséges elemeiből előre elkészített lista, amelyeket a közbeszerzési eljárásokban való részvételhez előírhatnak. A közbeszerzők minden eljáráshoz kiválasztják a vonatkozó előírásokat, amelyekre az ajánlattevőknek reagálniuk kell.

Az integráltabb e-közbeszerzési és e-kormányzati rendszerben (26) célszerű elektronikus kapcsolatokat létesíteni az ESPD és a vonatkozó igazolásokat előállító, állami tulajdonú elektronikus nyilvántartások között az egyszeri adatszolgáltatás elvének megvalósítása érdekében. Az elv értelmében a közbeszerzők közvetlenül hozzáférhetnek a szükséges bizonyítékokhoz. Ez mentesíti az ajánlattevőket a tagállami rendszerekben már szereplő információk benyújtása alól. A valamennyi európai országra kiterjedő eCertis (27) bizonyítékazonosító szolgáltatással együtt ez határokon átnyúló jelleggel is megvalósítható.

AZ EGYSÉGES EURÓPAI KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTUMRA (ESPD) ÉPÜLŐ SZOLGÁLTATÁSOK Finnország megmutatja egyszerűsítési potenciálját Jelenleg Európa-szerte nyújtanak ESPD-szolgáltatásokat. Ezek között vannak olyanok, amelyek alapvető funkciókat kínálnak, például igazolják a kizárási feltételek (adó- és társadalombiztosítási tartozás stb.) teljesülését. Egyre több szolgáltatás biztosít azonban kapcsolatot az ESPD és a nemzeti adatbázisok, valamint egyéb értéknövelt szolgáltatások között. Idetartozik a vállalati profilok tárolása, amely csökkenti a hatóságok és a beszállítók adminisztratív terheit. Finnországban az ESPD-szolgáltatás megvalósítása során a központi e-pályázati szolgáltatást nyolc nemzeti adatbázissal kapcsolták össze. A hatóságok ezáltal közvetlenül hozzáférnek a beszállítók által szolgáltatott információkhoz, amelyeket a rendszer a további felhasználás megkönnyítése érdekében vállalati profilban tárol. Ezenkívül a vezető beszállító felkérheti a konzorciumi tagokat és az alvállalkozókat, hogy az ESPD-t közvetlenül az e-pályázati platformról töltsék ki. Ez jelentős mértékben megkönnyíti a kkv-k részvételét a nagyobb közbeszerzési projektekben. Részletek a következő címen olvashatók: https://ec.europa.eu/tools/espd www.hanki-palvelu.fi

3.1.3. A kiválasztási szempontok módosítása

A közbeszerzők gyakran előírják, hogy a gazdasági szereplők bizonyítsák, hogy rendelkeznek a szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi, illetve gazdasági kapacitással. Ez rendszerint részét képezi a kellő gondosságon alapuló megközelítésnek, amely annak a kockázatát hivatott csökkenteni, hogy a szerződés időtartama alatt felszámolási eljárás induljon a vállalkozó ellen, ami érintené a közszolgáltatáshoz kapcsolódó szállításokat. A közbeszerzők általában az éves pénzügyi kimutatásról és az árbevételszintről kérnek tájékoztatás e célból.

Az említett kapacitás meglétének bizonyítása érdekében esetenként fontos pénzügyi követelményeket írtak elő a gazdasági szereplőknek. Például az előírt minimális árbevételszint gyakran a szóban forgó szerződés értékének többszöröse. Ennek előírása nem feltétlenül biztosítja a szerződés megfelelő teljesítését. Emellett kizárja az összes olyan potenciális ajánlattevőt, amely kisebb árbevétellel működik, ugyanakkor rendelkezhet a szükséges kapacitással, és ami még fontosabb, jobb megoldást is kínálhat.

Az új szabályok szerint a közbeszerzők csak akkor írhatnak elő a szerződés becsült értékének kétszeresét meghaladó árbevételt, ha ezt sajátos körülmények indokolják (28). Ez a szabály megkönnyíti az induló innovatív vállalkozások és az innovatív kkv-k részvételét, amelyek nagyobb eséllyel alakultak a közelmúltban, és rendelkeznek alacsonyabb árbevétellel.

PÉLDA LEHETŐSÉGEK TEREMTÉSE A KKV-K SZÁMÁRA: Drónok és személyi védőfelszerelés erdőtűzoltáshoz Bulgáriában és Szerbiában Miért volt szükség innovatív megoldás mérlegelésére? Kula (Bulgária) és Boljevac (Szerbia) város speciális járműveket, megfigyelési célú drónokat, valamint egyedi személyi védőfelszerelést kívánt vásárolni erdőtűzoltáshoz. Mivel e területen az innovatív kkv-k magas színvonalú megoldásokat tudnak nyújtani, a közbeszerzők lehetővé kívánták tenni a részvételüket a közbeszerzésben. Mit tettek másképpen? Mindkét város hasonló pályázati felhívást tett közzé. A pénzügyi kapacitásra vonatkozó szempont szerint az elvárt minimális árbevétel az ajánlat értékével egyezett meg. Az egyes ajánlattevők előző három lezárt évre számított átlagos árbevételének meg kellett haladnia az ajánlat értékét. Mivel a közbeszerzők a szerződést – és ennek megfelelően a teljes szerződési értéket – több részre (jármű, drón, védőfelszerelés) osztották, a pénzügyi kapacitásra vonatkozó előírás teljesíthető volt a kkv-k számára. Milyen eredmény született? E megközelítés lehetővé tette a kkv-k számára, hogy elnyerjék az innovatív eszközökről szóló szerződéseket. Részletek a következő címen olvashatók: http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:HU:HTML&src=0 (Kula esetében) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:HU:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:HU:HTML&src=0 (Boljevac esetében) (Bulgária és Szerbia határokon átnyúló Interreg–IPA programjának társfinanszírozásában)

A szóban forgó közbeszerzési szerződés teljesítéséhez szükséges technikai alkalmasságuk bizonyításához a gazdasági szereplőknek gyakran be kell nyújtaniuk a korábban megvalósított építési beruházások, teljesített szállítások vagy nyújtott szolgáltatások listáját. A listát gyakran a megfelelő elvégzésére vonatkozó igazolásoknak vagy más adatoknak kell kísérniük. E követelmény teljesítése nehézséget okoz induló innovatív vállalkozások számára, amelyeket nem sokkal korábban alapítottak, és még nem volt elég idejük referenciákat gyűjteni. E megközelítés tehát meggátolhatja, hogy bizonyos közbeszerzési eljárásokban részt vegyenek, holott az induló innovatív vállalkozások alkalmasak lehetnek a szerződés teljesítésére, sőt, akár innovatívabb technikai megoldást is kínálhatnak.

A közbeszerzőknek lehetőségük van más bizonyítékot kérni a gazdasági szereplőktől ennek alátámasztására (29). A gazdasági szereplő a szerződéstől függően megadhatja a szolgáltatónak, a szerződő félnek, illetve a vállalkozás vezetőinek iskolai végzettségét és szakképzettségét, vagy megjelölheti azokat az ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszereket, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során igénybe tud venni. Az induló innovatív vállalkozásoknak is lehetőségük nyílik versenyezni a szerződésért, ha olyan bizonyítékot írnak elő számukra, amelynek benyújtásához az ajánlattevőnek nem kell évek óta működnie.

3.1.4. Szerződésrészek alkalmazása

Az innovátorok érdeklődése a közbeszerzési szerződések részekre osztásával is felkelthető. Az egyes szerződésrészek mérete arányban állhat az induló vállalkozások és az innovatív kkv-k működési kapacitásával. A szerződésrészek alkalmazásával emellett csökkenthető a függés lehetősége még olyan esetekben is, amikor a beszállítók döntő többsége nagyvállalat. Ekkor a közbeszerző átjárhatóságra és/vagy nyílt szabványra vonatkozó követelményeket határozhat meg, amelyek alapján a szállítók által különböző szerződésrészek alapján előállított rendszerelemek összekapcsolhatók. Ezzel összefüggésben a beszállítóval kötött szerződésben rögzíteni kell a projektből származó új szellemitulajdon-jogok jövőbeni hasznosítására vonatkozó szabályokat.

Az új uniós szabályok szerint a közbeszerzőknek minden közbeszerzési szerződésben mérlegelniük kell a szerződésrészek alkalmazását (30). A gyakorlatban két szempontot kell egyensúlyba hozniuk: egyrészt a szerződésrészek alkalmazásával a kisebb innovatív beszállítók részvételének megkönnyítését és a nyitottabb, átjárható megoldások előtérbe helyezését, másrészt az összes feladatot ellátó egyedüli vállalkozóval való szerződéskötés útján saját adminisztratív terheik csökkentését.

PÉLDA LEHETŐSÉGEK A KKV-K SZÁMÁRA NAGYOBB PROJEKTEKBEN: Időtálló forgalomirányítási központok Angliában és Hollandiában Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? A holland és az angol közúti közlekedési hatóság (Rijkswaterstaat, illetve Highways England) nyílt, moduláris szoftverplatformra kívánta építeni következő generációs forgalomirányítási központját. Célkitűzésük az volt, hogy kizárják a függés lehetőségét, továbbá lehetőséget biztosítanak a kisebb innovatív vállalkozásoknak új, innovatív szolgáltatások nyújtására. Mit tettek másképpen? Célkitűzésük megvalósítása érdekében a közbeszerzők két közös, párhuzamosan lebonyolított közbeszerzési eljárást indítottak: 1. közbeszerzési eljárást, amely a hatóságok egyedi szoftverplatformjának új, nyílt interfészekkel ellátott platformra történő cseréjére irányult; 2. kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési eljárást, amely az új, nyílt platformra épülő új, innovatív forgalomirányítási modulok fejlesztésére irányult. A szállítók közötti kellő intenzitású verseny, valamint a különböző modulok közötti átjárhatóság érdekében a közbeszerzők a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést modulonként szerződésrészekre osztották. Milyen eredmény született? Az első közbeszerzési eljárás nyomán egészséges verseny alakult ki a meglévő nagyobb beszállítók között az alapul szolgáló szoftverplatform nyílttá tételéhez. A második kutatási-fejlesztési közbeszerzési eljárás nyomán több kkv lépett be erre a piacra, köztük olyan kkv-k is, amelyek tevékenysége korábban nem terjedt ki a forgalomirányításra. Ennek eredményeként kitűnő új modulok jöttek létre a következő feladatok ellátására: i. fejlett elosztott hálózati irányítás, amely csökkenti a torlódásokat és a szén-dioxid-kibocsátást; ii. a közúti balesetek előre jelzése és megelőzése, amely javítja a közúti közlekedésbiztonságot; valamint iii. együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek, amelyek megkönnyítik az intelligens autók és egyéb technológiai innovációk bevezetését. Ezenkívül a nyílt, moduláris architektúrára épülő megközelítéssel elérhető költségmegtakarítás referenciaértékét 20 %-ban határozták meg. Részletek a következő címen olvashatók: http://charmprogramme.com

3.1.5. Szabványok, nyílt adatok, nyílt interfészek és nyílt forráskódú szoftverek alkalmazása

A piacok szabványok, nyílt adatok, nyílt interfészek, valamint nyílt forráskódú szoftverek alkalmazásával is nyílttá tehetők. Ezáltal a kisebb innovátorok is szerepet kaphatnak nagy projektekben, valamint önállóan is elnyerhetnek szerződéseket, így vállalkozásaik növekedhetnek. A szerződésekben ugyanakkor rögzíteni kell a korábban már meglévő szellemitulajdon-jogokhoz az innovációs folyamat végrehajtása érdekében szükséges hozzáférés, valamint az innovációs folyamat során keletkezett új szellemitulajdon-jogokhoz való hozzáférés szabályait.

PÉLDA NYÍLT INNOVÁCIÓS FOLYAMAT BESZERZÉSE: Intelligens hálózat „a fény városának” Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Eindhoven (Hollandia) a városi életminőség javítása mellett öregbíteni kívánta a fény városaként szerzett hírnevét is. Mit tettek másképpen? Konkrét termék vagy megoldás beszerzése helyett az önkormányzat nyílt innovációs folyamatot vásárolt. Az új megközelítés a város ambícióit 2030-ig megfogalmazó ütemterven alapult. Motivációját egy szolgáltató, a városi polgárok, több kutatóintézet, valamint az önkormányzat folyamatos együttműködése adta. Alapvetően a felhasználók „élő laboratóriumban” vettek részt az olyan változások megragadása és kezelése céljából, amelyeket a közbeszerző a folyamat kezdetén nem láthatott előre. A beszerzési folyamat piaci konzultációból, három egymást követő fordulóban három előzetesen kiválasztott konzorcium között folytatott versenypárbeszédből, pályázati szakaszból, valamint a nyertes ajánlatot érvényesítő, a szerződés odaítélése előtti szakaszból állt. A kiválasztási szempontok között szerepelt az „innovatív erő” is, amely a nyílt innováció végrehajtásával kapcsolatos elképzeléseket, stratégiát és tapasztalatot foglalta magában. A kiválasztási folyamat az összességében legelőnyösebb ajánlat módszertanára épült. Milyen eredmény született? A kiválasztott beszállító a közterületi világítási rendszerek összekapcsolt, intelligens kialakítású, „nyílt” rendszerét hozta létre. A rendszer segítségével folyamatos innováció keretében különböző egyéb innovatív beszállítók, köztük induló vállalkozások és innovatív kkv-k többféle szolgáltatást nyújtanak, illetve nyújthatnak. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.jouwlichtop040.nl

PÉLDA LEHETŐSÉG AZ INDULÓ VÁLLALKOZÁSOKNAK A NÖVEKEDÉSRE: A kulturális örökség megőrzése innovatív nyílt forrású digitális archívumokban Miért merült fel innovatív megoldás igénybevétele? Svéd, belga, ír, holland, német, spanyol, észt és görög nemzeti kulturális intézmények, audiovizuális archívumok, közkönyvtárak és helyi örökségvédelmi intézmények ugyanazzal a kihívással álltak szemben: javítaniuk kellett a kulturális tartalom hosszú távú megőrzésére használt digitális állományok minőségét annak érdekében, hogy az adattárolás minősége idővel ne romoljon. Mit tettek másképpen? Közösen kutatási-fejlesztési megoldásokat szereztek be több vállalkozástól olyan új, szabványosított, nyílt forrású eszközök létrehozásához, amelyekkel az archívumkezelők biztosíthatták azt, hogy minden állomány megfeleljen a hosszú távú megőrzésükhöz szükséges követelményeknek. Milyen eredmény született? A megbízott szállítók innovatív, többnyire induló kisvállalkozások voltak. A közbeszerzésben részt vevő hat vállalkozás közül három sikeresen fejlesztett olyan innovatív eszközöket, amelyek i. csökkentik a költségeket; ii. javítják a kulturális tartalom digitalizálásának, valamint hosszú távú megőrzésének pontosságát és általános minőségét. A sikeres induló vállalkozások által kifejlesztett legkorszerűbb megoldások közül néhányat a világ más területein, többek között az Egyesült Államokban is használnak az örökségvédelmi intézmények. Részletek a következő címen olvashatók: http://www.preforma-project.eu

3.1.6. Kkv-barát kifizetési rendszerek meghatározása

Az induló vállalkozásoknak és az innovatív kkv-knak korai és rendszeres kifizetésekre van szükségük, mivel nem rendelkeznek olyan pénzügyi tartalékokkal, mint a nagyobb vállalkozások. A közbeszerzők különféle kifizetési rendszereket határozhatnak meg attól függően, hogy egy kkv közvetlen vállalkozó vagy alvállalkozó.

Közvetlen vállalkozó esetén az előlegfizetés döntően befolyásolhatja a kkv részvételi lehetőségeit.

Alvállalkozó esetén a tagállamok előírhatják, hogy a közbeszerzők közvetlenül az alvállalkozók részére teljesítsenek kifizetéseket. A rövidebb fizetési láncban az alvállalkozók, pl. induló vállalkozások és innovatív kkv-k hamarabb jutnak a pénzükhöz. Ezenkívül elkerülik a fővállalkozó hiányossága miatti késedelmes kifizetés kockázatát.

Ahol a közvetlen kifizetés nem a legcélravezetőbb megoldás, ott az alvállalkozók egyéb módszerekkel, például a fővállalkozók rövidebb fizetési határidő alkalmazására való ösztönzésével is támogathatók.

AZ INDULÓ VÁLLALKOZÁSOK FELPÖRGETÉSE IDŐBEN TELJESÍTETT KIFIZETÉSEKKEL Előlegfizetés Párizs vezetése megfigyelte, hogy a kisebb közbenső kifizetéseket, valamint a közbeszerzés végén teljesített nagy összegű utolsó kifizetést alkalmazó szokásos kifizetési rendszer akadályozza a kkv-k részvételét. Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az induló vállalkozások és innovatív kkv-k részvételét a közbeszerzési eljárásokban, 2017-ben 5 %-ról 20 %-ra növelte az előlegfizetés mértékét. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 A késedelmes kifizetés visszaszorítása A közbeszerzési szerződésekről szóló spanyol kódex szerint az ajánlatkérő szerv a pénzügyi kapacitás értékelési szempontjai között felsorolhatja az alvállalkozókkal szemben alkalmazott átlagos fizetési határidőt. 2016-ban Madrid a hulladékszállítási szerződésben az alvállalkozókkal szembeni fizetési kötelezettségek nemteljesítésére vonatkozó, akár a tartozás 50 %-át is elérő szankciót szerepeltetett. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2. Az innováció ökoszisztéma-alapú megközelítésének kialakítása

Mi az ökoszisztéma az innovációban?

Az innovációs ökoszisztéma üzleti szereplőkből, induló innovatív vállalkozásokból, a tudományos élet képviselőiből, technikai és támogató szolgálatokból és az innovációt előmozdító személyekből áll. Mindegyikük fontos szerepet tölt be a tágabb ökoszisztémán belüli értékteremtésben azáltal, hogy az új ötleteket pénzügyi befektetés igénybevétele útján megvalósítják. Az innovációs ökoszisztéma létrehozza az információk és erőforrások folyamatos áramlását az ötletek valóra váltásához. Ezen ökoszisztémák révén az innovátorok és a vállalkozók gyorsabban kifejleszthetik és bevezethetik megoldásaikat való életbeli problémákra, mint ilyen ökoszisztémák nélkül tehetnék. E folyamatnak köszönhetően új területeken jön létre szaktudás, diverzifikáltabbá válik a gazdaság, és a számukra megfelelő helyen találhatják meg ügyfeleiket a vállalkozások.

Mi az innováció ökoszisztéma-alapú megközelítés?

Az ökoszisztéma-alapú megközelítés céljai közé tartozik a legfontosabb innovátorok – induló innovatív vállalkozások, innovátorok és tudományos dolgozók – azonosítása, kapcsolat kialakítása velük, és bevonásuk az innovációs képességek fejlesztésébe.

Hogyan érint mindez a közbeszerzőket?

Az innovációs ökoszisztéma jobb rálátást ad a közbeszerzőknek több kérdésre: Honnan jönnek majd a következő generációs ötletek és koncepciók? Mennyire érdekesek az innovatív fejlesztések? Az innovációs fejlesztés mely szakaszában lényeges közreműködni? Milyen értéket teremthet az innovatív megoldás a már létező megoldások hoz képest? Az ökoszisztéma mely feltörekvő szereplőire érdemes figyelni a beszállítói piaci információk alapján?

A közbeszerzőknek kapcsolatokat kell kialakítaniuk az innovációs ökoszisztémákkal: klaszterekkel, üzleti inkubátorházakkal, innovációs ügynökségekkel és élő laboratóriumokkal (helyi, regionális, nemzeti vagy akár európai szinten), és meg kell tanulniuk együttműködni velük. Szintén bevált módszer az adott ökoszisztéma szereplőinek megismerésére az úgynevezett hackathonok (31) szervezése.

E tevékenységek révén a közbeszerzők pontosabb azonosíthatják az innovátorokat, továbbá értékes közös alkotási együttműködést kezdeményezhetnek, felmérhetik, hogy elkészült-e egy-egy új termék, és megállapíthatják az innovatív technológiák alkalmazásának költségeit.

PÉLDA A FRANCIA KÖZLEKEDÉSI MINISZTÉRIUM ÁLTAL SZERVEZETT MŰHELYTALÁLKOZÓ KÖZBESZERZŐKKEL ÉS A MOBILITÁSI ÁGAZAT INNOVÁCIÓS ÖKOSZISZTÉMÁJÁNAK SZEREPLŐIVEL (2020. JANUÁR) A Közlekedési Minisztérium élő laboratóriumban tartott képzési műhelytalálkozót több, különböző méretű helyi önkormányzat (több mint harmincezer lakosú településektől a kétmilliónál is több lakossal rendelkező nagyvárosokig), a mobilitási infrastruktúrát (például tömegközlekedést) működtető nagyvállalatok és az induló innovatív vállalkozások képviselőinek, valamint közlekedési szakértők részvételével. Mivel élő laboratóriumban zajlott a műhelytalálkozó, a beszerzők kapcsolatba léphettek a mobilitási ágazatban zajló innovációban érintett szereplőkkel. A rendezvény annak megszervezésére irányult, hogy az összes résztvevő együtt dolgozzon először a telekocsi-alkalmazás beszerzéséhez szükséges műszaki leírás módosításán, majd olyan innovatív műszaki leírás összeállításán, amely lehetővé tenné, hogy innovatív vállalkozások ajánlatot tegyenek. Ez a műhelytalálkozó tanulságos volt mind a vállalkozásoknak, amelyek alaposabban megismerhették a közbeszerzés jogi keretét, mind a közbeszerzőknek, akik átgondolhatták, hogyan tehetik a projekteket nyitottabbá az innovációra. A beszerzők például eredménytáblát állítottak össze az innovatív megoldástól elvárt eredmények megállapítása céljából. A beszerzők emellett azt is javasolták, hogy a műszaki leírás rövid összefoglaló videót is tartalmazhatna, amely ismerteti az ajánlati felhívás főbb pontjait. Részletek a következő címen olvashatók: https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3. Innovációközvetítők igénybevétele

Egyrészt az innovatív megoldásokat kínáló induló vállalkozások és az innovatív kkv-k, másrészt a közbeszerzők közötti kapcsolatok gyakran gyengék, és nem alakulnak ki automatikusan. Az innovációközvetítők segíthetik e kapcsolatok kiépítését, illetve megerősítését.

Innovációközvetítő bármely olyan intézmény lehet, amelynek megvan a kapacitása és szándéka ahhoz, hogy a kialakulóban lévő innovációt keresletoldali igénnyel társítsa. A közvetítő lehet a teljes innovációs életciklus része, valamint az innovációs közbeszerzés mozgatója. Tevékenyen közreműködhet abban, hogy az innováció potenciális szállítóitól eljuttassa azok elképzeléseit a potenciálisan innovációs közbeszerzőkhöz – önkormányzatokhoz, kórházakhoz, polgári védelmi hatóságokhoz, vagy egyéb releváns közbeszerzőkhöz. És megfordítva: megfogalmazhatja az érintett ágazat számára a közbeszerzők igényeit. Az innovációközvetítők emellett megkönnyíthetik az innovatív elképzelések előkészítését konkrét közbeszerzési eljárásokhoz.

Feladataik a következőket foglalhatják magukban:

— tanácsadás a közbeszerzők részére azon igény