Brüsszel, 2.2.2005

SEC(2005) 141 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a kívülálló tagállamok - vagyis a közös valutát be nem vezető tagállamok - 1999. március 1-ig kötelesek konvergencia-programot benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban, a Tanácsnak minden egyes konvergencia-programot meg kell vizsgálnia a Bizottság, valamint a Szerződés 114. cikkében létrehozott bizottság (Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) értékelései alapján. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A tagállamok a rendeletnek megfelelően évente benyújtják naprakésszé tett konvergencia-programjukat, amelyet a Tanács ugyanezen eljárások szerint megvizsgálhat.

Dánia első, az 1998-2005-es időszakra vonatkozó konvergencia-programját 1998. október 30-án nyújtották be, melyet a Tanács 1998. december 1-én értékelt. Naprakésszé tett változatokat nyújtottak be mindegyik ezt követő évben. Dánia legutóbbi naprakésszé tett konvergencia-programját 2004. november 29-én nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai elvégezték e naprakésszé tett változat technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, valamint tekintettel a magatartási kódexre[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertanra, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásaira, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett, a Tanács által megerősített bizottsági közleményre[3]. Az értékelés eredménye a következő:

- Dánia konvergencia-programjának 2004-es naprakésszé tételét a kormány 2004. november 29-én fogadta el, és ugyanazon a napon benyújtotta az Bizottságnak. A naprakésszé tett változatot tájékoztatásra elküldték a dán parlamentnek. A 2010-ig terjedő időszakra vonatkozó jelenlegi naprakésszé tett változat az 1998. októberében benyújtott konvergencia-program hatodik naprakésszé tett változata. A naprakésszé tett program teljesen megfelel a „stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex”[4] adat követelményeinek.

- A naprakésszé tett változatban 2004-re 2,2%-os, és 2005-re 2,5%-os GDP növekedést prognosztizálnak, annak köszönhetően, hogy a 2003-as év lassulását követően feléledt a belső kereslet, különösen a magánfogyasztás. 2006-ra határozottan alacsonyabbra irányozzák elő a GDP növekedést. A munkaerőpiac eddig csak kevéssé javult, de az elkövetkező években várhatóan fellendül. Általánosságban elmondható, hogy a jelenleg hozzáférhető információ alapján a naprakésszé tett változat alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv viszonylag óvatosnak tűnik, és alapjait tekintve összhangban van a Bizottság szolgálatainak értékelésével, beleértve a 2004. őszére vonatkozó előrejelzéseket. A 2006-ra és az azt követő évekre azonban a feltételezett növekedési előrejelzés óvatosnak mondható és kissé alacsonyabb, mint a Bizottság szolgálatainak becslései a középtávú potenciális növekedést illetően.

- Az infláció mértéke a 2003-as év vége felé a csökkenő import és energiaáraknak köszönhetően lelassult, és 2004-ben is többnyire visszafogott volt. Az év végére az infláció valamelyest nőtt, miután több tételnél a jövedéki adó csökkenése 2003. utolsó negyedében azt eredményezte, hogy az évenkénti összehasonlításból kiesett, és az energia-árak nőttek, így 2004-ben az átlagos infláció 1,2% volt. Feszültség teremtő, negatív hatások nem befolyásolták a krone árfolyamát. A krone árfolyamának a középparitás körüli ingadozásai sokkal szűkebbek, mint a hivatalos sáv, és az euró-övezettel szembeni rövid-távú kamatláb-különbözet továbbra is alacsony. Ez erős bizalmat tükröz Dánia makrogazdasági politikai keretrendszere iránt, és ez továbbra is alacsony, hosszú-lejáratú kötvényhozamokat biztosít. Az elmúlt évben a dán kötvényhozamok a főbb kötvény-piacok alakulásával párhuzamosan alakultak.

- A középtávú költségvetési keretrendszer része az államháztartási többlet célsávja, mely 2010-ig a GDP 1,5% – 2,5% részét teszi ki, valamint 2005-től kezdve az éves reál közfogyasztási növekedésének 0,5%-os határa. A kiadások korlátozását úgy nevezett adó-befagyasztással erősítik meg. Mind a központi kormányzat alszektora, mind a nyugdíj-alapok várhatóan stabil többletet mutatnak a program-időszak alatt. A törvény előírásainak megfelelően a helyi önkormányzatok várhatóan egyensúlyban tartják a költségvetésüket. A naprakésszé tett program 2004-ben 1,2%-os, 2005-ben 2,0%-os, és 2006-ban 1,6%-os GDP többletet irányoz elő. A többlet 2010-re eléri a GDP 2,0%-át. A tervezési időszak egészét tekintve mind a kiadási, mind a bevételi ráták fokozatosan csökkenő tendenciát mutatnak. A ciklus közös módszerrel becsült hatásához hozzáigazítva a ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg az egész előirányzási időszakra vonatkozóan megnyugtató többletet mutat. Az előrejelzett államháztartási többlet-célkitűzések közel állnak a 2003-as naprakésszé tett változathoz. Rövid-távon a különbségek a GDP-növekedéssel kapcsolatos feltételezések átgondolásának köszönhetőek, valamint a közelmúltban hozott politikai intézkedéseknek, többek között a 2004. márciusi költségvetési csomagnak, mely megnövelte a 2003-ban elfogadott adóreform kiadásait. 2007-től az előirányozott többlet kissé alacsonyabb, mint az előző naprakésszé tett változatban. Ez azoknak az átdolgozott demográfiai előrejelzéseknek tulajdonítható, amelyek hozzájárultak a hosszú-távú költségvetési követelmények csökkentéséhez. Általánosságban a jelenlegi naprakésszé tett változat messzemenően igazolja a korábbi naprakésszé tett változat stratégiáját egy hasonló makrogazdasági forgatókönyv tekintetében.

- A költségvetési előrejelzések kockázatai viszonylag kiegyensúlyozottak, bár bizonyos mértékben a program első éveire tervezettnél jobb eredmény felé mutatnak. Dánia immár több éve tekintélyes államháztartási költségvetéstöbbletet könyvelhet el. Ez 2003-ra is igaz, amikor a többlet a GDP 1,0%-át tette ki, annak ellenére, hogy a GDP növekedés csupán 0,5% volt. 2006-ban egy, az irányzathoz közelebb álló, a vártnál magasabb GDP növekedés valószínűleg a program forgatókönyvéhez viszonyítva megerősíti abban az évben az államháztartást. Ezen túlmenően, a naprakésszé tett változatban feltételezettnél magasabb olajárak javíthatnák az államháztartást, mivel Dánia nettó olajexportőr. Az elkövetkezendő években a GDP növekedés túlnyomóan a hazai keresleten alapuló összetételének tartós bevételt kell biztosítania, és ezáltal az államháztartás kedvező fejlődését segítheti elő. Középtávon az előrejelzéseket negatívan befolyásoló tényezők között lehet a közkiadások célzott növekedés fölé emelkedésének megfékezése, különösen helyi önkormányzati szinten, illetve a középtávú célok közül meghiúsulhat a magasabb foglalkoztatottság. A kockázatértékelést figyelembe véve, a programokban lévő költségvetési álláspont elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktum által a program egész idejére megkövetelt középtávú, „az egyensúly-közeli vagy többletet tartalmazó” fenntartásához. Elegendő biztonsági tartalékot biztosít ahhoz, hogy a költségvetési hiány normális makrogazdasági ingadozások esetén se haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

- 2003-ban a bruttó adóssági ráta a GDP 44,7%-át tette ki, és a naprakésszé tett változatban 2010-re várhatóan a GDP 28¾ %-át éri el. Az adóssági ráta csökkenését elsősorban a pozitív elsődleges egyenleg és a nominális GDP növekedés eredményezte.

- A 2004-es naprakésszé tett változat felülvizsgálja a kormány - növekvő munkanélküliségre és az erősödő versenyre összpontosító - strukturális reform-programját. A közelmúltban számos intézkedést hoztak. A közelmúltban bevezetett adóreform, melyet teljes egészében 2004-ben hajtottak végre, a magas adózás munkaerő-piacra gyakorolt negatív hatásait, többek között a heti ledolgozott munkaórákat hivatott enyhíteni. A felső adózási határráta azonban még a reformot követően is az Európai Unión belül a legmagasabbak közé tartozik, és továbbra is a teljes munkaidőben dolgozók aránylag nagy hányadára érvényes. Az adóreform részeként bevezetett munkajövedelem utáni adókedvezmény célja a munkaerő-piacon maradás ösztönzése, elsősorban az alacsony keresetűek körében. A középtávú költségvetési előrejelzések jövőbeni, a dán hatóságok által szükségesnek vélt, de egyelőre meg nem határozott reformok révén növekedést feltételeznek a foglalkoztatottság terén. Miután közepéhez közeledik a program 2010-es idő-kerete, ezért e tekintetben vegyes a kép.

- Úgy tűnik, Dánia kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben előrejelzett jelentős költségvetési költségek ellenére. A programban körvonalazott költségvetési stratégia, mely a folyamatos költségvetési többleteken keresztül főleg további adósság-összevonáson alapul, idővel fenntartható pozícióhoz vezet. Nagy kihívásnak bizonyulhat azonban a kiadások folyamatosan szigorú ellenőrzése, és a foglalkoztatottság jelentős emelkedése, melyekre a stratégia támaszkodik.

- Összességében elmondható, hogy a naprakésszé tett változatban kifejtett gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, az adott országra jellemző gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén.

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Dánia naprakésszé tett konvergencia-programjára vonatkozó tanácsi véleményről szóló mellékelt ajánlást, és azt továbbítja a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

1. [február 15-én] 2005 a Tanács megvizsgálta Dánia 2004-2010 időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programját. A program teljes mértékben megfelel „a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek.

2. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv valós GDP növekedést tervez, mely a 2004-es 2,2%-ról 2005-re 2,5%-ra nő, és 2006-2010 között átlagosan 1,7%-ot ér el. A jelenleg rendelkezésre álló információ ismeretében a forgatókönyv viszonylag óvatosnak tűnő növekedési feltételezéseket tükröz. A program inflációval kapcsolatos tervei reálisnak tűnnek.

3. A középtávú költségvetési keretrendszer része az államháztartási többlet célsávja, mely 2010-ig a GDP 1,5% – 2,5% részét teszi ki, valamint 2005-től kezdve az éves reál közfogyasztási növekedésének 0,5%-os határa. A kiadások korlátozását úgy nevezett adó-befagyasztással erősítik meg. Mind a központi kormányzat alszektora, mind a nyugdíj-alapok várhatóan stabil többletet mutatnak a program-időszak alatt. A törvény előírásainak megfelelően a helyi önkormányzatok várhatóan egyensúlyban tartják a költségvetésüket. A naprakésszé tett program 2004-ben 1,2%-os, 2005-ben 2,0%-os, és 2006-ban 1,6%-os GDP többletet irányoz elő. A többlet 2010-re eléri a GDP 2%-át. A tervezési időszak egészét tekintve mind a kiadási, mind a bevételi ráták fokozatosan csökkenő tendenciát mutatnak. A ciklus közös módszerrel becsült hatásához hozzáigazítva, a ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg az egész előirányzási időszakra vonatkozóan megnyugtató többletet mutat. A tervezett államháztartási többlet-előirányzatok közel állnak a 2003-as naprakésszé tett változathoz. Rövid-távon a különbségek a GDP-növekedéssel kapcsolatos feltételezések átgondolásának köszönhetőek, valamint a közelmúltban hozott politikai intézkedéseknek, többek között a 2004. márciusi költségvetési csomagnak, mely előrehozta a 2003-ban elfogadott adóreform kiadásait. 2007-től az előirányozott többlet kissé alacsonyabb, mint az előző naprakésszé tett változatban. Ez azoknak az átdolgozott demográfiai előrejelzéseknek tulajdonítható, amelyek hozzájárultak a hosszú-távú költségvetési követelmények csökkentéséhez. Általánosságban a jelenlegi naprakésszé tett változat messzemenően igazolja a korábbi naprakésszé tett változat stratégiáját egy hasonló makrogazdasági forgatókönyv tekintetében.

4. A költségvetési előrejelzések kockázatai viszonylag kiegyensúlyozottak, bár bizonyos mértékben a program első éveire tervezettnél jobb eredmény felé mutatnak. Dánia immár több éve tekintélyes államháztartási költségvetéstöbbletet könyvelhetett el. Ez 2003-ra is igaz, amikor a többlet a GDP 1,0%-át tette ki, annak ellenére, hogy a GDP növekedés csupán 0,5% volt. 2006-ban egy, az irányzathoz közelebb álló, a vártnál magasabb GDP növekedés, a program forgatókönyvéhez viszonyítva valószínűleg megerősíti abban az évben az államháztartást. Ezen túlmenően, a naprakésszé tett változatban feltételezettnél magasabb olajárak javíthatnák az államháztartást, mivel Dánia nettó olajexportőr. Az elkövetkezendő években a GDP növekedés túlnyomóan hazai keresleten alapuló összetételének tartós bevételt kell biztosítania, és ezáltal az államháztartás kedvező fejlődését segítheti elő. Középtávon az előrejelzéseket negatívan befolyásoló tényezők között lehet a közkiadások célzott növekedés fölé emelkedésének megfékezése, különösen helyi önkormányzati szinten, illetve a középtávú célok közül meghiúsulhat a magasabb foglalkoztatottság.

5. A kockázatértékelést figyelembe véve, a programokban lévő költségvetési álláspont elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktum által a program egész idejére megkövetelt középtávú, „az egyensúly-közeli vagy többletet tartalmazó” költségvetési pozíció fenntartásához. Elegendő biztonsági tartalékot biztosít ahhoz, hogy a költségvetési hiány normális makrogazdasági ingadozások esetén se haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

6. 2003-ban a bruttó adóssági ráta a GDP 44,7%-át tette ki, és a naprakésszé tett változatban 2010-re várhatóan a GDP 28,75 %-át éri el. Az adóssági ráta csökkenését elsősorban a pozitív elsődleges egyenleg és a nominális GDP növekedés eredményezte.

7. Úgy tűnik, Dánia kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési költségek ellenére. A programban körvonalazott költségvetési stratégia, mely a folyamatos költségvetési többleteken keresztül főleg további adósság-összevonáson alapul, idővel fenntartható pozícióhoz vezet. Nagy kihívásnak bizonyulhat azonban a kiadások folyamatosan szigorú ellenőrzése, és a foglalkoztatottság jelentős emelkedése, melyekre a stratégia támaszkodik.

8. Összességében elmondható, hogy a naprakésszé tett változatban vázolt gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, az adott országra jellemző gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |

Reál GDP (%-os változás) | CP 2004. nov. | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |

COM 2004. október | 2.3 | 2.4 | 2.0 | nincs adat | nincs adat |

CP 2003. nov. | 2.3 | 2.2 | 1.9 | 1.7 | 1.7 |

HICP infláció (%) | CP 2004. nov. | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | 1.6 |

COM 2004. október | 1.1 | 1.9 | 1.6 | nincs adat | nincs adat |

CP 2003. nov. | 1.8 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 1.7 |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. nov. | 1.2 | 2.0 | 1.6 | 1.7 | 2.0 |

COM 2004. október2 | 2.0 | 2.6 | 2.8 | nincs adat | nincs adat |

CP 2003. nov. | 1.3 | 1.8 | 1.9 | 2.1 | 2.1 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. nov.3 | 4.3 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | 4.4 |

COM 2004. október | 4.4 | 4.9 | 4.9 | nincs adat | nincs adat |

CP 2003. nov. | 2.3 | 2.7 | 2.6 | 2.3 | 2.3 |

Ciklikusan igazított egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. nov.1 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.3 |

COM 2004. október | 2.6 | 2.9 | 3.0 | nincs adat | nincs adat |

CP 2003. nov.1 | 1.1 | 1.5 | 1.7 | 1.9 | 2.1 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | CP 2004. nov. | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 28.8 |

COM 2004. október | 41.5 | 37.5 | 34.2 | nincs adat | nincs adat |

CP 2003. nov. | 41.2 | 38.7 | 36.4 | 27.5 | 27.5 |

Megjegyzések: 1 A Bizottság szolgálatainak számításai a programban lévő információk alapján 2 A 2004. szeptemberi EDP-értesítésben (EDP: túlzott hiány eljárás) Dánia az államháztartási egyenlegre és a bruttó államadósságra jelölt meg adatokat, melyekben az ATP-alapot a kormányzati szektoron kívülre helyezték, és ez az államháztartási többletet a GDP körülbelül 1 százalékpontjával csökkentette. Ezen az alapon, a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzése szintén kizárta az ATP-többletet. Ebben az értékelésben a Bizottság szolgálatainak adatait az államháztartási egyenlegről és a bruttó adósságról újrakalkulálták, hogy tartalmazza az ATP-alapot, ahogyan a program naprakésszé tett változatában is szerepel. Ezért a Bizottság szolgálatainak adatai az általános költségvetési egyenlegről és az államadósságról nem egyeznek meg az őszi előrejelzésben szereplő adatokkal. 3.A naprakésszé tett program a nettó kamat-kiadások nélküli elsődleges egyenleget mutatja, és nem a bruttó kamat-kiadások nélküli egyenleget, ahogy az egyébként megszokott. Ez a táblázat a bruttó kamat-kiadások nélküli elsődleges egyenleget mutatja. Forrás: Naprakésszé tett konvergencia- program, 2003. november és 2004. november (CP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM lásd 2. megjegyzést fent); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209, 1997.8.2. A szövegben említett minden dokumentum a következő weboldalon található: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság módosított véleménye a stabilitás tartalmát és formáját, valamint a konvergencia-programokat illetően, melyet a 2001.7.10-i ECOFIN-Tanács megerősített.

[3] COM(2002) 668, 2002. 11. 27.

[4] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az ECOFIN Tanács által 2001.7.10-én elfogadott, a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, EFC/ECFIN/404/01-számú, 2001.6.27-én keltezett felülvizsgált véleménye.

[5] HL L 209, 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.