6.Svédország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban.

4.Svédország 2016. március 31-én kérelmet nyújtott be „EGF/2016/002 SE/Ericsson” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. Az Európai Bizottság ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését. Két héttel a kérelem fordításának kézhezvételét követően, 2016. május 2-án a Bizottság további tájékoztatást kért Svédországtól. Svédország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2016. szeptember 5-én jár le.

2.Svédországban az Ericsson vállalatnál elbocsátások történtek, amelyeket követően a svéd hatóságok 2016. március 31-én „EGF/2016/002 SE/Ericsson” referenciaszámon kérelmet nyújtottak be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.

Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

9.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

–1 244 elbocsátás attól a naptól számítva, amelyen a munkáltató a 98/59/EK tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően írásban értesítette az illetékes hatóságot a tervezett csoportos létszámcsökkentésről. A svéd hatóságok az értékelés Bizottság általi befejezését megelőzően megerősítették, hogy az említett 1 244 elbocsátás ténylegesen megtörtént;

Támogatható kedvezményezettek

10.A már említett munkavállalókon túl 312 olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé tartozik, akiket a négyhónapos referencia-időszak előtt vagy azt követően bocsátottak el. Ezeket a munkavállalókat a tervezett elbocsátások 2015. szeptember 11-i általános bejelentése után bocsátották el. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel. A svéd hatóságok azt nyilatkozták, hogy ezekre az elbocsátásokra is ugyanazon létszámleépítési eljárásban került sor, egyes elbocsátásokat azonban csak a referencia-időszak lejárta után jelentettek be.

11.A támogatásra jogosult kedvezményezettek száma így összesen 1 556.

Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

12.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Svédország azzal érvel, hogy az elbocsátások az Ericsson telekommunikációs hardvereket gyártó üzletágát érintették.

13.Az elmúlt években az Ericsson hardvergyártásának és fejlesztési létesítményeinek legnagyobb részét Ázsiába összpontosította, ahol a legerősebben növekvő piacok találhatók, ráadásul azonos minőséget alacsonyabb árakon lehet előállítani.

14.Egy, az Ernst & Young által végzett, az európai kiszervezési gyakorlatokról szóló tanulmányból kiderül, hogy a gyártási és fejlesztési tevékenységek kiszervezése az informatikai és a telekommunikációs ágazatokban különösen elterjedt. Ázsia a kiszervezések kiemelt célterülete.

15.Az Ericsson által közzétett adatok szerint a vállalt Svédországban fokozatosan csökkentette az alkalmazottai létszámát (21 178 főről 2005-ben 17 858 főre 2014-ben), de időközben világszerte hatalmas létszámnövekedést produkált (56 055 főről 2005-ben 118 055 főre 2014-ben), és jelenleg Indiában a legnagyobb a foglalkoztatottak száma.

16.Az Unionen svéd szakszervezet azt állítja, hogy az Ericsson továbbra is vesz fel munkatársakat Európában, de csak olyanokat, akik teljesen más szakértelemmel rendelkeznek. A hardvergyártásban és -fejlesztésben jártas alkalmazottakat a vállalat rendszerint nem alkalmazza újra. A vállalat növekedését napjainkban leginkább a szoftverfejlesztés teszi lehetővé. A szoftverfejlesztés egy része Európában történik, azonban a legnagyobb fejlődés ebben az ágazatban ugyancsak Ázsiában megy végbe, ahol az Ericsson bővíti a tevékenységét.

17.Eddig a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 26. ágazathoz kapcsolódóan további 14 EGAA-kérelmet nyújtottak be, melyek közül 11 a kereskedelem globalizációjához, 3 pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik.

Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

18.Ezekre az elbocsátásokra a telekommunikációs hardverek gyártósorainak részleges vagy teljes bezárása miatt került sor több svédországi Ericsson-telephelyen (Borås, Karlskrona, Kista/Stockholm, Kumla, Linköping és Göteborg), valamint egy teljes üzem bezárása miatt Katrineholm városában.

19.Az Ericsson a növekedés stagnálása és ezzel egyidejűleg az ázsiai gyártókkal fennálló élesebb verseny miatt telekommunikációs hardvergyártását már közel két évtizede elkezdte leépíteni. A vállalat 2012 februárjában a teljes mobiltelefon-fejlesztési és -gyártási üzletágát eladta versenytársának, a Sonynak. Az Ericsson a fennmaradó hardvergyártósorait ázsiai gyártóüzemeibe helyezi át.

20.2015 első hat hónapjában az Ericsson egymás után 1 611 munkahely megszűnését jelentette be hét svédországi telephelyen. Mivel néhány munkavállaló már elérte a nyugdíjkorhatárt, őket nem számították bele az elbocsátott személyek számába, ami a foglalkoztatásuk idő előtti megszüntetését jelentette. Ezért Svédország 1 556 elbocsátott munkavállalóról számolt be. 2015. szeptember 11-én az Ericsson írásban értesítette az illetékes svéd hatóságokat a tervezett csoportos létszámcsökkentésről.

Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

21.Az elbocsátások várható hatása a helyi és a regionális munkaerőpiacra régiónként jelentős mértékben különbözik. A hatás első pillantásra elhanyagolhatónak tűnhet, különösen a nagyon sűrűn lakott területeken. Általánosságban azonban minden régió szembesül azzal a problémával, hogy az idősebb munkavállalók egy viszonylag nagy, hasonló háttérrel rendelkező csoportja veszíti el az állását ugyanabban az időpontban. A legtöbb ilyen munkavállaló nem rendelkezik a helyi munkaerőpiacon keresett készségekkel. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérés különösen jól látható Kistában, abban a városban, ahol legmagasabb (762) volt az elbocsátások száma. Annak ellenére, hogy Kista a tágabb stockholmi térségben található, amelyet nagyon dinamikus gazdaság, alacsony munkanélküliség és sok munkalehetőség jellemez, az EGAA-finanszírozás iránti kérelem benyújtásának időpontjában több mint 400 elbocsátott munkavállaló még mindig munka nélkül volt. A helyi hatóságok számára az ilyen nagy számú, nagyon hasonló háttérrel rendelkező idős dolgozók továbbképzése vagy átképzése jelenti a legnagyobb kihívást. Egyes régiók, például Karlskrona helyi munkaerőpiacán további terhelést jelentenek a nagy számban újonnan érkezett migránsok.

22.Az Arbetsförmedlingen, a svéd állami foglalkoztatási szolgálat elemzést készített az érintett területek munkaerő-piaci helyzetéről, majd a helyi hatóságokkal és a szakszervezetekkel megvitatta a szükségleteket. Ennek eredményeként a svéd kormány úgy döntött, hogy a lehetséges EGAA-támogatást elsősorban Kista, Katrineholm és Kumla telephelyeire összpontosítják, mivel ezek szembesülnek a legnagyobb kihívásokkal. Az elbocsátott munkavállalók részére ugyanakkor egyéni segítséget is fognak nyújtani a többi helyszínen is.