Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0659 végleges - 2011/0301 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT OKAI ÉS CÉLJAI A költségvetési megszorítások idején nagy szükség van innovatív megoldásokra, amelyek a magánmegtakarítások nagyobb hányadát mobilizálják, és bővítik az infrastrukturális, főként energiaipari, közlekedési és IKT-projektekhez elérhető pénzügyi eszközök skáláját. Az infrastrukturális projektek számára hozzáférhető finanszírozási lehetőségek szűkülése miatt fel kell tárni a hitelből történő finanszírozás más forrásait. A kereskedelmi potenciállal rendelkező infrastrukturális projektek esetében azt a mintát kell követni, amikor az uniós forrásokhoz tőkepiaci és banki forrásokat társítanak, különösen az Európai Beruházási Bankon (EBB) mint a Szerződéssel létrehozott európai uniós pénzügyi szervezeten keresztül. a) Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés az európai összekapcsolódási eszköz keretében (2014–2020) 2011. június 29-én az Európai Bizottság elfogadta a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatát. Az egyik legfontosabb döntés az volt, hogy újra közös jogalkotási keret, az európai összekapcsolódási eszköz égisze alatt egyesítik a közlekedési, energiaipari és IKT-infrastruktúrához nyújtható pénzügyi támogatást: „A Bizottság úgy döntött, hogy az infrastruktúra-fejlesztés felgyorsítása érdekében, amire az Európai Uniónak szüksége van, javasolja európai összekapcsolódási eszköz létrehozását. (...) Az európai összekapcsolódási eszköz előre meghatározott, uniós érdekű kiemelt közlekedési, energiaipari és IKT-infrastruktúrákat, valamint fizikai és információs infrastruktúrákat finanszíroz a fenntartható fejlődés kritériumaival összhangban."[1] A döntés nyomán a Bizottság új rendeletre tesz javaslatot, amely létrehozza az európai összekapcsolódási eszközt. Az Európa 2020 projektkötvény az olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé tartozik majd, amelyeket az összekapcsolódási eszköz keretében a tőkeinstrumentumokon és a támogatásokon felül igénybe lehet venni. Az összekapcsolódási eszköz hosszabb távú keretet biztosít ahhoz, hogy az energiaipari, közlekedési és a távközlési projektek fejlesztése és végrehajtása megfelelő időn belül és hatékonyan történjen. A kiemelt infrastrukturális projektlehetőségek átfogó stratégiája[2] nagyobb lehetőséget rejt a magánfinanszírozás fokozottabb bevonására, ugyanakkor a belső piac kiteljesítésére. A pénzügyi eszközökre a hitel- és tőkefinanszírozást gátló speciális akadályok csökkentéséhez van szükség. Fő céljuk a projektek magánfinanszírozásának bevonása és megkönnyítése. Ugyanakkor az infrastrukturális projektekbe történő beruházások növekedése ösztönzi a válság utáni pénzügyi piacok globális fejlődését, gyorsítja a gazdasági fellendülés ütemét, és elősegíti a növekedést. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés az európai összekapcsolódási eszköz kockázatmegosztó eszközeinek szerves részét alkotja a 2014–2020 közötti időszakra. Az összekapcsolódási eszköz pénzügyi eszközeit más ágazatokra is kiterjeszthetik, például a szociális infrastruktúrára, a megújuló energiára vagy egyes űrkutatási projektekre, amennyiben azok teljesítik a megfelelő gazdasági és pénzügyi feltételeket, és a Bizottság számos partnert, köztük nemzetközi vagy közcélú tagállami pénzügyi intézményeket hív meg a 2013 utáni pénzügyi eszközök alkalmazásában való részvételre. b) Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakasza (2012–2013) A 2012-2013 közötti kísérleti szakasz fő célkitűzése a kezdeményezés 2014-2020 közötti, az európai összekapcsolódási eszköz égisze alatti operatív szakaszának előkészítése, illetve az infrastrukturális projektek azonnali támogatása. A tagállamok pénzügyi megszorításai miatt fennáll annak a veszélye, hogy az európai érdekű infrastrukturális projektek nem valósulnak meg az Európa 2020 célkitűzések eléréséhez szükséges ütemben, ami veszélyezteti az Európai Unió gazdasági fellendülését és növekedését. Ezenkívül a pénzügyi válság során keletkezett likviditási és kockázati problémákra a bankok az infrastrukturális projektekhez nyújtott hitelek lejárati idejének rövidítésével reagáltak, amihez áremelés és magasabb biztosítéki követelmények társultak. Bár a banki hitelek piaca a fellendülés jeleit mutatja, az infrastrukturális projektek kölcsöntőkéből történő hosszú távú finanszírozása továbbra is rendkívül nehezen elérhető. Ezért egyre növekszik a kötvénypiacok, mint finanszírozási források jelentősége. Mivel azonban jelenleg nincsenek a hitelminőséget javító közintézkedések, az elmúlt néhány évben nem bocsátottak ki projektkötvényeket a TEN-T, a TEN-E, illetve a szélessávú internet területén. Mindaddig, amíg az infrastrukturális projektek olyan sajátosságokkal és kockázatokkal járnak, mint a zöldmezős fejlesztés, a jövőbeli bevételek bizonytalansága, regionális vonatkozások, beleértve az államadósság-válság hatását és a határokon átnyúló hatásokat, amelyek nehézzé és időigényessé teszik a projektek előkészítését és végrehajtását, a szóban forgó projektek továbbra sem vonzóak a tőkepiaci befektetők számára. Minderre tekintettel és az egységes piac létrejöttéhez való hozzájárulás céljából javasolt a közlekedés, energiaipar és IKT területén tervezett Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának elindítása. A kezdeményezés olyan területeken kívánja mobilizálni a beruházásokat, amelyek ösztönzik a növekedést és munkahelyeket teremtenek. A nagy és sürgős infrastrukturális beruházási igények, amelyekhez a projektelőkészítés terén hosszú átfutási idő társul, azonnali intézkedést kívánnak a finanszírozási hiány kezelése és a nyilvános konzultációból fakadó lendület kihasználása, azaz a befektetői bizalom támogatása érdekében. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés célja a hitelminősítés javítása, ami vonzóbbá tenné a tőkepiacot a befektetők számára, és az infrastrukturális projektkötvényekkel lehetővé tenné új eszközosztály létrehozását. A gazdasági fellendülésre és a növekedést ösztönző támogatási intézkedésekre tekintettel most, egy olyan időszakban kell elindítani a kezdeményezést, amikor a tőkepiaci befektetők már más hosszú távú, stabil bevételt hozó befektetési alternatívákat kezdtek keresni. A pénzügyi eszközöknek az európai összekapcsolódási eszköz keretében történő hatékonyabb alkalmazása érdekében kísérleti szakaszra van szükség, ami lehetővé tenné a kialakítás optimalizálását, és egyúttal felkeltené a befektetési kedvet a 2013 utáni időszakra. Bár a kísérleti szakasz hatálya, költségvetési forrásai és a támogatható projektek száma tekintetében korlátozott lesz, várhatóan az infrastrukturális projektek tőkepiaci finanszírozásának általánosan növekvő elfogadása irányába tereli a piaci magatartást, ezáltal a 2014-2020 közötti időszakra megalapozza a teljes körű megvalósítást. E kezdeményezés többletértékét az jelenti, hogy az EU túl tud lépni a piac szétaprózottsága miatti problémákon, amelyekkel egy ilyen kezdeményezés tagállami szinten viszont szembesülne. A kezdeményezés inkább kiegészíti, semmint felváltja a banki hitelezést, azaz egy másik, versenyképes forrást jelent infrastrukturális projektek kölcsöntőkéből történő, hosszú távú finanszírozásához. A magánfinanszírozás uniós pénzügyi eszközökön keresztül történő mobilizálása fenntartja a nem elegendő magántőkét vonzó projektek elégtelen finanszírozását. A kísérleti szakaszban a Bizottság főként az EBB-vel együtt kidolgozná a kezdeményezés optimális kialakítását a 2014-től kezdődő időszakra. A kísérleti szakaszban szerzett tapasztalatok lehetővé tennék a befektetők és a projektszponzorok számára, hogy megismerkedjenek a projektkötvények struktúrájával, és azokat szükség szerint a további kezdeményezések esetében is figyelembe vennék. A maximális hatás elérése érdekében a kezdeményezés – refinanszírozási céllal az építési szakasz folyamán vagy közvetlenül annak befejezése után – olyan projektekre is alkalmazható lenne, amelyek már az ajánlattételi folyamat előrehaladott szakaszában tartanak. Bár a kísérleti szakaszban a kezdeményezés végrehajtása az EBB-vel közösen történne, a 2013 utáni szakaszban a végrehajtó partnerek szélesebb körét vonnák be a megvalósításba. A jelenlegi többéves pénzügyi keretben az EU az EBB-vel közösen már megvalósított egy kockázatmegosztó eszközt, a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközét (LGTT). A kezdeményezés kockázatmegosztási technikáit és munkamódszereit hozzá kell igazítani az LGTT-éhez, ezáltal annak hatálya az energiaiparra és a távközlésre is kiterjedne. Az LGTT-hez hasonlóan az uniós hozzájárulás célja ebben az esetben is az, hogy a kockázatokat megosszák az EBB-vel. A hasonlóság miatt tehát a projektkötvény-kezdeményezés esetében is kb. 15–20-szoros multiplikátorhatás várható. A rendelkezésre álló idő rövidségére való tekintettel a Bizottság felkéri a Parlamentet és a Tanácsot, hogy minél gyorsabban fogadják el a kísérleti szakaszra irányuló javaslatot. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT 2011. február 28-án nyilvános konzultációt indítottak a kezdeményezés alapelveiről. Ezenkívül 2011. április 11-én konferencián vitatták meg a tervezett kezdeményezés előnyeit és hátrányait. A konzultációs időszak végén különböző ágazatokból több mint száz válasz érkezett. Az érdekelt felek üdvözölték a projektkötvény-kezdeményezést. A kezdeményezés célkitűzéseivel kapcsolatban a visszajelzés pozitív volt, az érdekelt felek megítélése szerint a kezdeményezés növeli és elősegíti az infrastruktúra finanszírozását, mivel olyan formában nyitja meg a kötvénypiacot mint kölcsöntőke-forrást, ami az intézményi befektetők érdeklődését is felkelti. A javasolt mechanizmust és a célzott A/A hitelminősítést megfelelőnek találták. A kezdeményezésnek a finanszírozási költségekre és a lejáratokra gyakorolt hatását inkább kedvezőnek találták, azaz úgy látták, a költségek csökkennek, a lejárat pedig kitolódik, mindössze a válaszadók 2%-a vélte úgy, hogy a kezdeményezés nem csökkenti a finanszírozási költségeket, a fennmaradó válaszadók véleménye szerint pedig a hatás legrosszabb esetben semleges, legjobb esetben pedig pozitív. A hitelminősítés javításának mértékével kapcsolatban az érdekelt felek többsége, aki válaszolt erre a kérdésre, azt mondta, hogy ha a hitelminőséget javító eszközök az elsőbbségi adósság összegének 20%-át teszik ki, az elegendő; néhányan a szóban forgó ágazatok, azaz a TEN-T, a TEN-E és az IKT esetében 10–20%-ra szűkítették ezt a mértéket. Csaknem az összes érdekelt fél úgy véli, hogy a fő finanszírozandó projekteknek ebből a három ágazatból kellene kikerülnie. Ezenkívül az érdekelt felek 1/4-e úgy gondolja, hogy a szociális infrastruktúrát is fel kellene venni, a válaszadók 1/5-ének véleménye szerint pedig a megújuló energiaforrásokat is támogathatónak kellene minősíteni. Az ilyen projektek azonban nem tartoznak a TEN-T, a TEN-E és az IKT körébe, vizsgálatuk a későbbiekben fog megtörténni. Megoszlottak a vélemények az egyetlen meghatározó hitelező kérdésével kapcsolatban. Ezért a Bizottság nem írja ezt elő, arra bátorítja viszont a befektetőket, a projektszponzorokat és a többi szereplőt, hogy kölcsönösen elfogadható megoldásban állapodjanak meg. Az összességében pozitív visszajelzés megerősíti, hogy a Bizottság és az EBB jelentős piaci igényt állapított meg a projektfinanszírozás területén, biztosítva, hogy a kezdeményezés – megfelelő kialakítás esetén – sikeres legyen. A hatásvizsgálat kiemelt néhány potenciális szabályozási akadályt a közbeszerzés és a tőkepiaci előírások terén. A Bizottság a továbbiakban is foglalkozik ezekkel a kérdésekkel annak érdekében, hogy megfelelő megoldást találjon rájuk, ha szükséges. Bár vélhetően ezek a kérdések nem veszélyeztetik a kísérleti szakasz végrehajtását, de lassíthatják annak ütemét. Figyelembe véve, hogy Európában ténylegesen nem létezik projektkötvény-piaci tevékenység, az érdekelt felek kiemelték, hogy a lehető legrövidebb időn belül el kell indítani a kezdeményezést. Mivel az infrastruktúra tekintetében projektkötvény – több ágazatot átfogó pénzügyi eszköz – európai szinten még nem létezik, a 2012-2013 közötti kísérleti szakasz lehetővé tenné, hogy teszteljék annak kialakítását és piaci elfogadottságát annak érdekében, hogy a CEF keretében a 2014-2020 közötti időszakra javuljon annak hatékonysága. A kísérleti szakaszban a már viszonylag előrehaladott stádiumban lévő projektek állnának a középpontban[3], hogy felgyorsítsák a végrehajtást, és elősegítsék egy projektportfólió kialakulását. Annak érdekében, hogy a 2013 utáni gyors alkalmazáshoz elegendő tapasztalatot gyűjtsön, az EBB a jogalkotási folyamattal párhuzamosan (azaz a hivatalos politikai döntés előtt) szívesen dolgozik konkrét műveleteken, hogy az első tranzakciók végrehajtására már 2012-ben sor kerülhessen. A hatásvizsgálati testület közreműködésével 2011. augusztus 31-én tartott meghallgatást követően a testület 2011. szeptember 2-án elküldte véleményét. Az érkezett ajánlások alapján a jelentést a következő főbb témák mentén átdolgozták: A hatásvizsgálat áttekinti a jelenlegi piaci helyzetet a CEF-re vonatkozó javaslathoz tartozó hatásvizsgálathoz kapcsolódva, ami több háttér-információt tartalmaz a lehetséges CEF-eszközökről, a finanszírozási résekről és a piac hiányosságairól, amelyek befolyásolják az infrastrukturális beruházások jelenlegi szintjét. A vizsgált lehetőségek közül az első a status quo fenntartása, azaz a jelenlegi energiaipari és közlekedési támogatási programok, valamint a jelenlegi közlekedési támogatási programok és pénzügyi eszközök változatlan folytatása. A második lehetőség a szabályozási ösztönzőkkel kapcsolatos, a harmadik pedig a projektkötvény-kezdeményezés végrehajtására vonatkozó javaslat. Ezzel kapcsolatban megvizsgálták a kezdeményezés végrehajtását akadályozó lehetséges kockázatokat, és a multiplikátorhatás nyomán számszerűsítették a várható hatást. A vizsgálat a hosszú távú beruházásokat lehetővé tevő szabályozási kerettel kapcsolatos kérdésekre – pl. a közbeszerzés, a Szolvencia II vagy a tőkekövetelmények – is rámutat. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap Mivel a javaslat hatálya a közlekedés, az energiaipar és a távközlés európai hálózatára terjed ki, és mindenekelőtt a 680/2007/EK rendeletet módosítja, azok jogalapján, vagyis az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkén és a 173. cikk (3) bekezdésén alapszik. 3.2. Szubszidiaritás és arányosság A javaslat eleget tesz a szubszidiaritás elvének, mivel az európai uniós rendelet, mint a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos projektek projektkötvényekkel történő finanszírozásához választott jogi aktus felel meg a legjobban annak a követelménynek, hogy az adminisztratív terhek szempontjából hatékony módon vonzzák a magas szintű magánfinanszírozást, miközben az uniós költségvetési hozzájárulás szempontjából a multiplikátorhatás becsült mértéke – a teljes finanszírozási volumenhez képest – kb. 15–20-szoros. Az uniós források optimális felhasználását állítva a középpontba, a kezdeményezés célja mind az uniós, mind a tagállami intézkedések hatékonyságának javítása. A javaslat az arányosság elvével is összhangban áll, mivel a rendelettervezet nem terjed túl a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges rendelkezéseken. Mivel az LGTT kizárólag közlekedési projektekre irányul, az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés lesz az első olyan európai uniós pénzügyi eszköz, amelyből számos ágazat hasonló finanszírozási igényű infrastrukturális projektjei részesülnek, ezért nagyobb előnyöket biztosít a piaci hatások, az adminisztratív hatékonyság és a forráshasznosítás terén. Koherens uniós pénzügyi eszközt nyújt az infrastruktúra területén érdekelt feleknek, köztük pénzügyi szakembereknek, hatóságoknak, építőipari vállalatoknak és üzemeltetőknek. 3.3. A javaslat részletes magyarázata Ahhoz, hogy a kísérleti szakasz a jelenlegi többéves pénzügyi keret során elindulhasson, a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot[4] és a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[5] a következőképpen módosítani kell: Az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat versenyképességi és innovációs keretprogramot hoz létre, amelybe az IKT is beletartozik. E határozatot módosítani kell annak érdekében, hogy az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezést az IKT – különösen a nagy sebességű szélessávú internet – területén is elindíthassák. A javaslat 1. cikkének (1) bekezdése kiegészíti a CIP-határozat jelenlegi 26. cikke (2) bekezdésének b) pontját a „szélessávú internet” kifejezéssel. Mivel a CIP-határozat hatálya alá tartozó infrastrukturális projektek várhatóan a nagy sebességű szélessávú internettel kapcsolatos projektek fejlesztésére fognak koncentrálni, szükségesnek ítélik ennek kiemelését. Az 1. cikk (2) bekezdése a CIP-határozat 31. cikke (2) bekezdésének helyébe lép. A bekezdés célja, hogy a szöveget kiegészítse a projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz fogalommeghatározásával. Így lehetővé válik, hogy már a kísérleti szakaszban IKT-projektek is részesülhessenek a kezdeményezés nyújtotta előnyökből. Az eszköznek 2014. december 31-ig hozzáférhetővé kell válnia. Az uniós költségvetési kötelezettség szigorúan a költségvetési előirányzatok erejéig korlátozott, a reziduális kockázatot az EBB viseli. Az 1. cikk maximum 20 millió EUR átcsoportosítását teszi lehetővé az ICT költségvetéstől az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezéshez. Ezen kívül a 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet megállapítja a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályait, és létrehozza a TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszköze (LGTT) nevű kockázatmegosztó eszközt. Hasonlóképpen a 680/2007/EK rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy az Európai Unió módosíthassa az EBB-vel fennálló jelenlegi kockázatmegosztási partnerség hatályát az LGTT keretében, és lehetővé tegye, hogy az EBB a kezdeményezés alapján kötvényfinanszírozást támogasson. Ennélfogva a javaslat 2. cikkének (1) bekezdése, amely a 680/2007/EK rendelet 2. cikkét módosítja, arra irányul, hogy kiegészítse a szöveget a projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz és a hitelminősítés javításának fogalommeghatározásával. Így lehetővé válik, hogy már a kíséreti szakaszban közlekedési és TEN-E projektek is részesülhessenek a kezdeményezés nyújtotta előnyökből. A javaslat 2. cikkének (2) bekezdése módosítja a 680/2007/EK rendelet 4. cikkét és előírja, hogy a projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszközre – hasonlóan az LGTT tekintetében fennálló jelenlegi helyzethez – az EBB-hez kell benyújtani a kérelmeket. A javaslat 2. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi maximum 200 millió EUR átcsoportosítását a TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszközétől (LGTT), valamint 10 millió EUR átcsoportosítását a TEN-E költségvetéstől az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezéshez. Az uniós költségvetési kötelezettség szigorúan a költségvetési előirányzatok erejéig korlátozott, a reziduális kockázatot az EBB viseli. Az azonnali végrehajthatóság érdekében a javaslat 3. cikke kimondja, hogy a rendelettervezet a kihirdetését követő napon hatályba lép. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A kezdeményezés finanszírozása teljes egészében a meglévő programok keretösszegein belüli átcsoportosítással történik 2012-ben és 2013-ban. A 680/2007/EK rendelet már megállapított 500 millió EUR-t az LGTT-re, amelyből legfeljebb 200 millió EUR átcsoportosítható a közlekedési területen a kísérleti szakaszban projektkötvényekhez való felhasználás céljára a következők szerint: 06 03 03. TEN – közlekedés legfeljebb 200 millió EUR 2012–2013-ban 10 millió EUR, illetve 20 millió EUR átcsoportosítható a TEN-E és a CIP költségvetési sorokról a következők szerint: 32 03 02. TEN – energiaipar legfeljebb 10 millió EUR 2012–2013-ban TEN-E projektekre 09 03 01. CIP legfeljebb 20 millió EUR 2013-ban IKT- és szélessávúinternet-projektekre Ezeket a költségvetési átcsoportosításokat a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza. Az uniós költségvetés tekintetében semmiféle egyéb függő kötelezettség nem állna fenn, mivel az uniós hozzájárulás a költségvetési sorban erre a célra megállapított összeg erejéig maximált lenne. 2011/0301 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére és a 173. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7], a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. október 24-i 1639/2006/EK határozata[8] létrehozza a versenyképességi és innovációs keretprogramot (CIP) egyedi programokkal megvalósított különböző típusú végrehajtási intézkedésekkel, amelyek közül „az információs és kommunikációs technológiák (IKT) politika támogatási programja” támogatást nyújt az IKT-termékek és -szolgáltatások, illetve az IKT-alapú termékek és szolgáltatások belső piacának erősítéséhez, továbbá célja az innováció ösztönzése az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházáson keresztül. (2) A 2007. június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[9] megállapítja a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályait, és létrehozza a TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszköze (LGTT) nevű kockázatmegosztó eszközt. (3) A következő évtizedben – a belső piac kiteljesedését elősegítendő – példátlan volumenű beruházásra lesz szükség Európa közlekedési, energia-, információs és kommunikációs hálózataiban az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek alátámasztása, továbbá intelligens, korszerűsített és teljes mértékben összekapcsolt infrastruktúrák fejlesztése érdekében. A TEN-T hálózat becsült beruházási szükséglete 500 milliárd EUR. Az energia-infrastruktúrához kapcsolódó, Európa szempontjából jelentős projektek közül mintegy 100 milliárd EUR összegű beruházást fenyeget az a veszély, hogy engedélyezési, szabályozási és finanszírozási akadályok miatt nem készül el határidőre, míg további 100 milliárd EUR-t maga az ágazat finanszíroz. Az európai digitális menetrend célkitűzésének – gyors internet-hozzáférés biztosítása minden európai polgárnak és vállalkozásnak – eléréséhez szükséges beruházások értéke 181–273 milliárd EUR közé tehető, amelyből a magánszektorbeli beruházások várható összege 30–100 milliárd EUR. (4) Az Európai Parlament a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) egy versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalásában[10] hangsúlyozta, hogy az Uniónak lépéseket kell tennie különösen annak érdekében, hogy fokozza az uniós pénzeszközök felhasználását és ezáltal katalizátorként vonzza az Európai Beruházási Banktól (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól (EBRD), más nemzetközi pénzügyi intézményektől és a magánszektortól érkező kiegészítő finanszírozást; üdvözölte továbbá az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezést, mint az EBB-vel létrejött olyan kockázatmegosztó mechanizmust, amely maximált támogatást nyújt az uniós költségvetésből, és amelynek ki kell egészítenie az uniós forrásokat, valamint – az Európa 2020 célkitűzésekkel összhangban – ki kell váltania a magánbefektetők további érdeklődését a kiemelt uniós projektekben való részvétel iránt. (5) A pénzügyi eszközök javíthatják a költségvetés kiadási oldalát, és komoly multiplikátorhatást válthatnak ki a magánfinanszírozás bevonása és az elért beruházási volumen tekintetében. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés várható multiplikátorhatása 15–20-szoros. (6) A Tanács 2011. július 12-i ülésén emlékeztetett arra, hogy a pénzügyi eszközöket a meglévő eszközökhöz viszonyított katalizátorhatás, a kormányzati mérleghez járuló kockázatok és a magánintézmények esetleges kiszorítása figyelembevételével kell kezelni. A Bizottság közleménye[11] az Európa 2020 projektkötvény- kezdeményezés kísérleti szakaszáról és annak hatásvizsgálata, amelyek nyilvános konzultációra támaszkodnak, hozzájárulnak az említett kérdés megközelítéséhez. (7) Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezésnek két célja van: először, segítségnyújtás az európai szakpolitikai prioritások projektjeinek finanszírozásához, másodszor, a magánszektor nagyobb mértékű bevonásának elősegítése infrastruktúra-projektek hosszú távú tőkepiaci finanszírozásába. A kezdeményezés az uniós költségvetés kiadásait átirányítja a növekedést fokozó területekre, figyelembe véve az Unió költségvetési fegyelmét és a jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti plafonokat. (8) Ez lesz az első olyan pénzügyi eszköz, amelyből számos ágazat hasonló finanszírozási igényű infrastrukturális projektjei részesülnek, ezért nagyobb előnyöket biztosít a piaci hatások, az adminisztratív hatékonyság és a forráshasznosítás terén. Koherens eszközt nyújt az infrastruktúra területén érdekelt feleknek, köztük pénzügyi szakembereknek, hatóságoknak, építőipari vállalatoknak és üzemeltetőknek. (9) Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés keretén belül projekttársaságok kötvényeket bocsátanak ki, és az Unió költségvetését pedig egy pénzügyi partnertől származó finanszírozással együtt a kötvények hitelminősítésének javítására használnák fel, annak érdekében, hogy vonzzák a kölcsöntőkepiacok befektetőit, például a nyugdíjalapokat és biztosítótársaságokat. (10) Az uniós támogatásnak olyan mértékben kell csökkentenie a projektkötvényekkel járó kockázatot, hogy a tőkepiaci résztvevők szívesebben fektessenek be nagyobb mennyiségű infrastrukturális projektkötvénybe, mint uniós támogatás nélkül tennék. (11) Európa gazdasági fellendülését nem veszélyeztetheti a fokozódó közlekedési zsúfoltság, az energia-összeköttetések hiánya és a szélessávú internet elterjedésének lelassulása, ami abból ered, hogy az infrastruktúrával kapcsolatos projektek nehezen jutnak hosszú távú magán- vagy állami finanszírozáshoz. (12) Az, hogy a tagállamok – pénzügyi megszorításaik és strukturális reformjaik fényében – átértékelik az infrastruktúrával kapcsolatos beruházási programokat, nem segíti elő a megfelelő beruházások ütemének kívánt felgyorsulását. Ezenkívül az infrastruktúrával kapcsolatos projektekhez nyújtott hosszú lejáratú bankhitelek továbbra is elégtelenek és drágák, ezért meg kell találni a hitelből történő finanszírozás más, versenyképes forrásait. (13) A kölcsöntőke-piaci finanszírozás azonban infrastrukturális projektek esetében nem könnyen hozzáférhető az Unióban. Az Európai Unióban a kötvénypiacok széttagoltak, amihez még társul a projekt-előkészítés miatt hosszú átfutási időt igénylő infrastrukturális projektek mérete és összetettsége, ezért a kérdés időszerű, és mindenképpen uniós szinten, gyorsított eljárással és jóval az európai összekapcsolódási eszköz előtt érdemes kezelni. (14) Az infrastruktúra területén a kölcsöntőke-piaci finanszírozás általánosabb fejlesztése és a közlekedési projektekhez jelenleg elérhető pénzügyi eszközök bővítése céljából javasolt tehát a jelenlegi pénzügyi keret során kísérleti szakaszt indítani az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés tekintetében. (15) Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának végrehajtása céljából az 1639/2006/EK határozatot és a 680/2007/EK rendeletet módosítani kell. A kísérleti szakasz célja a kereskedelmi potenciállal rendelkező infrastrukturális projektek támogatása a közlekedési, energia- és IKT-ágazatban, 2013 után pedig a kezdeményezés más ágazatokra is kiterjeszthető. (16) Figyelemmel az EBB nagy múltú szakértelmére és arra, hogy az EBB, mint a Szerződéssel létrehozott uniós pénzügyi szerv az infrastruktúrával kapcsolatos projektek fő finanszírozója, a Bizottságnak be kell vonnia az EBB-t az említett kísérleti szakasz végrehajtásába. Az együttműködés konkrét feltételeit – a kockázatmegosztást és az EBB díjazását is beleértve – a Bizottság és az EBB között létrejövő megállapodásban kell rögzíteni. (17) Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszát a javasolt európai összekapcsolódási eszköz előkészítése során kell elindítani. Ez a kísérleti szakasz hozzájárul az európai összekapcsolódási eszköz keretében létrejövő kockázatmegosztó pénzügyi eszköz előkészítéséhez. (18) A támogatási kérelem, a projektek kiválasztása és megvalósítása minden esetben – különösen az állami támogatás tekintetében – az uniós jogszabályok hatálya alá tartozik, és a fentiek során törekedni kell arra, hogy ne jöjjenek létre, illetve ne erősödjenek a piaci torzulások. (19) A kísérleti szakaszt 2012-ben és 2013-ban a jelenlegi közlekedési, energiaügyi és távközlési programoktól történő költségvetés-átcsoportosításból kell finanszírozni. E kezdeményezés céljára legfeljebb 200 millió EUR csoportosítható át a TEN-közlekedési költségvetésből, legfeljebb 20 millió EUR a versenyképességi és innovációs keretprogram költségvetéséből, és legfeljebb 10 millió EURa TEN-E költségvetésből. A rendelkezésre álló költségvetés a kezdeményezés alkalmazási körét és a támogatható projektek számát egyaránt behatárolja. (20) Az EBB projekt egy meghatározott köre alapján kér költségvetési forrásokat, amennyiben ezeket a projekteket alkalmasnak találja, megvalósításukat pedig valószínűnek ítéli. A kérelmeket 2013. december 31. előtt be kell nyújtani. Az infrastruktúrával kapcsolatos nagy projektek összetettsége miatt a tényleges jóváhagyásra későbbi időpontban is sor kerülhet, de legkésőbb 2014. december 31-ig. (21) Az e rendeletben megállapított intézkedések hatékonysága érdekében a rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1639/2006/EK határozat módosításai Az 1639/2006/EK határozat a következőképpen módosul: 1. A 26. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: „(b) az innováció ösztönzése az IKT és a szélessávú internet szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházáson keresztül;” 2. A 31. cikk a következőképpen módosul: a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) A projektek célja az innováció, a technológiaátadás és a már piaci bevezetésre alkalmas új technológiák terjesztésének előmozdítása. Az Unió támogatást nyújthat az (1) bekezdés a) pontjában említett projektek költségvetéséhez való hozzájárulásra. Másik lehetőségként az Unió az EBB által a (2a)–(2d) bekezdésekben említett projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz keretében a saját forrásaiból nyújtandó hitelekhez vagy garanciákhoz szükséges céltartalékképzéshez és tőkeallokációhoz nyújt pénzügyi hozzájárulást az EBB-nek.” (b) A rendelet a következő (2a)–(2d) bekezdésekkel egészül ki: „(2a) A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz a hitelminősítés javításához járul hozzá, az alábbi kritériumok mellett: (a) az eszköz az IKT és a szélessávú internet területén megvalósítandó közös érdekű projektek finanszírozásához nyújtott EBB-hitel vagy EBB-garancia formáját ölti; (b) egy projekt adósságszolgálati kockázatainak fedezésére szolgál, enyhíti a kötvénytulajdonosok hitelkockázatát; (c) kizárólag olyan projektekhez alkalmazható, amelyek pénzügyi életképessége projektbevételeken alapszik. (2b) Az Uniónak a projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszközzel kapcsolatos kötelezettségvállalása, ideértve a kezelési díjakat és az egyéb elszámolható költségeket is, az Uniónak a projektkötvények kockázatmegosztó eszközéhez való hozzájárulásának összegére korlátozódik, és az Európai Unió általános költségvetése terhére további kötelezettségvállalást nem keletkeztethet. Valamennyi művelet további fennmaradó kockázatait az EBB viseli. (2c) A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz alkalmazásának részletes feltételeit, ideértve annak felügyeletét és ellenőrzését, a Bizottság és az EBB közötti hatáskör-átruházási megállapodás határozza meg. (2d) 2013-ban az I. melléklet b) pontjának megfelelően legfeljebb 20 millió EUR használható fel a költségvetésből az IKT-val és a szélessávú internettel kapcsolatos szakpolitikai célokra. A kockázatmegosztó eszköz a beruházási időszakban új hitelek és garanciák céljára kapott mindenfajta bevételt felhasználhat.” 2. cikk A 680/2007/EK rendelet módosításai A 680/2007/EK rendelet a következőképpen módosul: (1) A 2. cikk a következő 14. és 15. pontokkal egészül ki: „14. A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz hitelminősítés-javítást jelent a közös érdekű projektek számára. A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz egy projekt adósságszolgálati kockázatainak fedezésére szolgál, enyhíti a kötvénytulajdonosok hitelkockázatát. Kizárólag olyan projektekhez használják, amelyek pénzügyi életképessége projektbevételeken alapszik. 15. A hitelminősítés-javítás EBB-hitel vagy EBB-garancia használatát jelenti a projekthez nyújtott hitel hitelminősítésének javítása céljából.” (2) A 4. cikk első bekezdése a következő mondattal egészül ki: „A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz iránti kérelmeket a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontja értelmében az EBB-nek kell címezni az EBB általános kérelmezési eljárásának megfelelően.” (3) A 6. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul: a) A d) pont a következő mondattal egészül ki: „2012-ben és 2013-ban legfeljebb 200 millió EUR összeg átcsoportosítható a közlekedési ágazatban a projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz céljára.” (b) A cikk a következő g) ponttal egészül ki: „g) az EBB által a saját forrásaiból a TEN-T és TEN-E projektkötvényeire irányuló kockázatmegosztó eszköz keretében nyújtandó hitelekhez vagy garanciákhoz szükséges céltartalékképzéshez és tőkeallokációhoz az EBB-nek nyújtott pénzügyi hozzájárulás. Az Uniónak a kockázatmegosztó eszközzel kapcsolatos kötelezettségvállalása, ideértve a kezelési díjakat és az egyéb elszámolható költségeket is, az Uniónak a projektkötvények kockázatmegosztó eszközéhez való hozzájárulásának összegére korlátozódik, és az Európai Unió általános költségvetése terhére további kötelezettségvállalást nem keletkeztethet. Valamennyi művelet további fennmaradó kockázatait az EBB viseli. A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz alkalmazásának részletes feltételeit, ideértve annak felügyeletét és ellenőrzését, a Bizottság és az EBB közötti hatáskör-átruházási megállapodás határozza meg. 2012-ben és 2013-ban a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően legfeljebb 210 millió EUR-t csoportosítanak át a TEN-T (LGTT), illetve TEN-E költségvetési sorokról a projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz céljára, amelyből legfeljebb 200 millió EUR közlekedési projektekre, legfeljebb 10 millió EUR pedig energiaprojektekre fordítható. A projektkötvények kockázatmegosztó eszköze a beruházási időszakban új hitelek és garanciák céljára kapott mindenfajta bevételt felhasználhat.” 3. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök JAVASLATOT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4 Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Igazgatási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás JAVASLATOT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat és a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról. 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[12] Szakpolitikai terület: Gazdasági és pénzügyek A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: Pénzügyi műveletek és eszközök Szakpolitikai terület: Mobilitás és közlekedés A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: Transzeurópai hálózatok Szakpolitikai terület: Információs társadalom és médiaügyek Tevékenységek: IKT terjesztése (09 03.) Szakpolitikai terület: Energia A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: Transzeurópai hálózatok (32 03.) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa A javaslat/kezdeményezés új fellépéshez átirányított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A CEF előkészítése Olyan energetikai infrastruktúrák fejlesztésének támogatása, amelyek biztosítják az energiaellátás folytonosságát és biztonságát, és ezáltal a gazdaság megfelelő működését A közlekedési hálózatok összeköttetéseinek és kölcsönös átjárhatóságának biztosítása Az IKT elterjedésének támogatása 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzés: A közlekedéssel, energiaiparral és szélessávú internettel kapcsolatos támogatott projektek száma A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: ECFIN: pénzügyi műveletek és eszközök MOVE – Hálózatok összekapcsolása és átjárhatósága a szűk keresztmetszetek megszüntetése révén INFSO – IKT terjesztése (09 03.) ENER – Az energiaellátás biztonságának javítása az infrastruktúrán keresztül 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatások Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra! A kezdeményezés célja az európai projektkötvény-piacok megújítása és az infrastrukturális projektek finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítése. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés egy új kockázatmegosztó pénzügyi eszköz, amelyet a TEN-szakpolitikák keretében vezetnek be a közlekedés, az energiaipar és a távközlés – különösen a szélessávú internet – területén. Az eszköz az európai infrastrukturális projektekkel kapcsolatos fellépések magánfinanszírozását kívánja elősegíteni. A TEN-T, a TEN-E, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) részeként az uniós pénzeszközöket – ahelyett, hogy támogatásként használnák fel – céltartalék és tőkeallokáció formájában az Európai Beruházási Banknál (EBB) helyezik el abból a célból, hogy fedezzék az EIB által e kezdeményezés keretében finanszírozott infrastrukturális projektekhez fűződő kockázatok egy részét. Az eszköz alkalmazása lehetővé teszi: a) Nagyobb hiteligényű infrastrukturális projektekhez és kockázatosabb, de még „bankképes” infrastrukturális projektekhez nyújtott hitelek EBB általi finanszírozását. b) Multiplikátorhatás generálását infrastrukturális magánberuházások uniós költségvetésből történő finanszírozásán, azaz uniós forrásból a kezdeményezésre fordított minden 1 EUR 15–20 EUR befektetést eredményezhet európai infrastrukturális projektekbe. Figyelemmel azonban a költségvetési sorok szerint elérhető összegekre és arra, hogy a kísérleti szakaszban ezek nem helyettesíthetők, a támogatható projektek száma becslések szerint 5-14 infrastrukturális projektre korlátozódik. A projektek becsült száma főként méretüktől és piaci elfogadottságuktól függ. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók A cél infrastrukturális projektek kölcsöntőke-piaci finanszírozásának növelése; olyan projekteké, amelyek a 680/2007/EK rendelet és az 1639/2006/EK határozat értelmében támogatásra jogosultak. Ennek megfelelően a következő mutatókat kell alkalmazni: – A kezdeményezés keretében EBB-finanszírozásban részesült TEN-T, TEN-E és szélessávúinternet-projektek száma. – A kiváltott multiplikátorhatás, összesítve és ágazatonként. A várható multiplikátorhatás akár 15–20-szoros is lehet, amennyiben az uniós költségvetési támogatást a kezdeményezés keretében támogatott projektek teljes beruházási összegéhez és a tranzakciók feltételeihez viszonyítjuk. – A szóban forgó projektekhez mozgósított, kölcsöntőke-piaci hitelből történő finanszírozás volumene, összesítve és érintett ágazatonként. Az eredmények ellenőrzése az EBB által benyújtandó beszámolók és piackutatás alapján történik. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A tagállamok pénzügyi megszorításai miatt fennáll a veszély, hogy az európai érdekű infrastrukturális projektek nem valósulnak meg az Európa 2020 célkitűzések eléréséhez szükséges ütemben, ami veszélyezteti az Európai Unió gazdasági fellendülését és növekedését. Ezenkívül a pénzügyi válság folyamán problémássá vált likviditásra és kockázatokra a bankok az infrastrukturális projektekhez nyújtott hitelek lejárati idejének rövidítésével, árának emelésével és magasabb biztosítéki követelményekkel reagáltak. Bár a banki hitelek piacai a fellendülés jeleit mutatják, az infrastrukturális projektek idegen tőkével való hosszú távú finanszírozása továbbra is nehezen elérhető. Ezért a kötvénypiacok, mint finanszírozási források jelentősége egyre növekszik. Mivel azonban nincsenek a hitelminőséget javító folyamatos intézkedések, az elmúlt években nem voltak projektkötvény-műveletek a TEN-T, a TEN-E, illetve a szélessávú internet területén. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés célja a hitelminősítés javítása, ami vonzóbbá tenné a tőkepiacot a befektetők számára, és az infrastrukturális projektkötvényekkel lehetővé tenné új eszközosztály létrehozását. A gazdasági fellendülésre és a növekedést ösztönző támogatási intézkedésekre tekintettel most, egy olyan időszakban kell elindítani a kezdeményezést, amikor a tőkepiaci befektetők már elkezdtek keresni más hosszú távú, inkább biztonságos befektetési alternatívákat. A piaci magatartás ösztönzése és a pénzügyi eszközöknek az európai összekapcsolódási eszköz keretében történő hatékonyabb alkalmazása érdekében, de a piac tesztelése céljából is kísérleti szakaszt kell elindítani, ami a 2013 utáni időszakra lehetővé tenné a kialakítás optimalizálását. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték A kezdeményezés inkább kiegészíti, semmint felváltja a banki hitelezést, azaz egy másik, versenyképes forrást jelent projektek hitelből történő, hosszú távú finanszírozásához. Nincsenek olyan hasonló eszközök, amelyek a kiemelt uniós infrastrukturális projektekhez vonzanák a tőkepiaci finanszírozást. Innovatív megoldások szükségesek ahhoz, hogy infrastrukturális projektekhez rövid időn belül nagyobb részt mobilizáljanak az uniós és külföldi magánmegtakarításokból, és csökkentsék az állami költségvetésekre nehezedő nyomást. Az EBB-nek az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés keretében végrehajtandó finanszírozási műveletei kiegészítik a jelenlegi tőkeeszközök és hitelviszonyt megtestesítő eszközök, a Marguerite-eszköz és a TEN-közlekedési projektekre vonatkozó hitelgarancia-eszköz (LGTT) keretében folytatott tevékenységeket. Az EBB finanszírozási műveletei a közlekedés, az energiaipar és az IKT területén végrehajtott, az Európa 2020 stratégia végrehajtása szempontjából jelentős infrastrukturális projektek támogatásának látható és hatékony eszközét jelentik. Az EBB – versenyképes kamatlábak formájában – teljes egészében átadja az európai uniós támogatásból és az EBB vonzó finanszírozási költségeiből származó pénzügyi előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A kockázatmegosztó eszköz lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy olyan projekteknek tudja biztosítani a szükséges pénzügyi támogatást, amelyek általában nem felelnének meg az EBB szabványos iránymutatásainak és kritériumainak. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A megállapítások összefoglalását és elemzését a javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat tartalmazza. A TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszközével (LGTT) kapcsolatos tapasztalatok szerint hosszabb idő szükséges ahhoz, hogy a pénzügyi piacokkal, a jogi és pénzügyi tanácsadókkal, a hatóságokkal, a projektszponzorokkal és az üzemeltetőkkel új koncepciókat fogadtassunk el, és megértessük velük az LGTT-nek a projektek pénzügyi strukturálására gyakorolt kedvező hatását. Az LGTT 2007-ben indult útjára, akkoriban újdonságnak számított – olyan eszköznek, amelyet a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos projektek építési szakasza utáni működési kockázatok fedezésére szántak. Ezért fontos, hogy az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezéshez kísérleti szakasz induljon, nehogy a kezdeményezést egyébként üdvözlő, fent említett érdekeltek elveszítsék lendületüket. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Ez a kezdeményezés összhangban áll az Európa 2020 stratégiával, az európai összekapcsolódási eszköz végrehajtására irányuló javaslattal és az éves növekedési jelentéssel. Az európai összekapcsolódási eszköz nyújtja a hosszabb távú keretet, biztosítva, hogy az energiaipari, közlekedési és a távközlési projektek fejlesztése és végrehajtása megfelelő időn belül és hatékonyan történjen. A kiemelt infrastrukturális projektlehetőségek átfogó stratégiájában[13], ahogy azt a Bizottság 2011. június 29-én javasolta, számos lehetőség rejlik, hogy több magánfinanszírozást vonzzon, ugyanakkor segítse a belső piac kiteljesítését. A finanszírozható projektek kiválasztását is felölelő stratégia átlátható, ezáltal magas szintű biztonságot nyújt valamennyi érdekelt fél számára. A stratégián belül a politikai prioritások, az előírások, az ösztönző rendszerek meghatározása, az érdekeltek közötti szoros koordináció, tájékoztatás és felvilágosító kampányok szükségesek az infrastrukturális beruházások átfogó keretfeltételeinek megállapításához, az érdekelt felek magatartásának megváltoztatásához, valamint a beavatkozás ütemének felgyorsításához. Támogatások és pénzügyi eszközök – mindegyik különálló pénzügyi szabályok szerint – lesznek hozzáférhetők összehangolt módon. A pénzügyi eszközökre a hitel- és tőkefinanszírozást gátló speciális akadályok csökkentéséhez van szükség. Fő céljuk a projektek magánfinanszírozásának vonzása és elősegítése. Ugyanakkor az infrastrukturális projektekbe történő beruházások növekedése ösztönzi a válság utáni pénzügyi piacok globális fejlődését, gyorsítja a gazdasági fellendülés ütemét, és elősegíti a növekedést. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés a CEF kockázatmegosztó eszközeinek szerves részét alkotja a 2014–2020 közötti időszakra. A 2012-2013 közötti kísérleti szakasz fő célkitűzése az infrastrukturális projektek azonnali támogatása és a kezdeményezés 2014-2020 közötti operatív szakaszának előkészítése. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama Végrehajtás 2012 és 2013 közötti beindítási időszakkal. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[14] Közös irányítás végrehajtási feladatok átadásával az EBB-nek. A javaslat a meglévő rendelkezésekkel összhangban előirányozza, hogy az EBB a saját szabályzatának és eljárásainak megfelelően finanszírozza a beruházási projekteket. A Bizottság felel a költségvetési előirányzatok irányításáért. Az EBB és a Bizottság megállapodást köt, amelyben rögzítik a határozattervezet végrehajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Az EBB finanszírozási műveleteit az EBB saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja, ideértve a megfelelő könyvvizsgálati, ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket. Az EBB alapokmányának rendelkezése szerint az EBB külső könyvvizsgálók által támogatott könyvvizsgálói bizottsága felelős az EBB műveletei és könyvei szabályszerűségének ellenőrzéséért. Az EBB elszámolását a bank Igazgatótanácsa évente jóváhagyja. Ezen túlmenően az EBB Igazgatótanácsa, amelyben a Bizottságot egy igazgató és egy helyettes képviseli, hagyja jóvá az EBB minden finanszírozási műveletét, és nyomon követi, hogy a bankot alapokmányának és az Igazgatótanács által meghatározott általános irányelveknek megfelelően irányítsák. A Bizottság, a Számvevőszék és az EBB között létrejött, 2003. októberi háromoldalú egyezmény – amelyet 2007-ben egy újabb négyéves időszakra megújítottak – részletezi azokat a szabályokat, amelyek szerint a Számvevőszék elvégzi az EBB európai uniós garancia által fedezett finanszírozási műveleteivel kapcsolatos könyvvizsgálatait. Az intézményközi megállapodás 49. cikkének megfelelően a Bizottság évente beszámol a költségvetési hatóságnak az EBB által folytatott tevékenységekről. Ezen túlmenően az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB összes finanszírozási műveletére vonatkozó, az Európai Számvevőszéknek történő jelentési kötelezettségeinek vagy felszólításainak teljesítéséhez szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatot, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek kintlevőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást. A Bizottság által a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak megfelelően végzett felügyelet körébe tartozik a jelentések készítése a kezdeményezés végrehajtása során a pénzügyi végrehajtás eszközeivel támogatott tevékenységekről, az eredményekről és a hatásokról. Az intézményközi megállapodás 49. cikke szerinti jelentéstételben egy szakasz szerepel majd erről a kezdeményezésről. Végül a Bizottság 2013 második felében tervezi a kísérleti szakasz értékelését, melynek során megvizsgálja, hogy a kezdeményezés rövid működése során sikeres volt-e, és melyek a tanulságok a 2013 után a CEF keretében történő végrehajtás szempontjából. 2.2. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Mivel ez a kezdeményezés együtt jár az EBB általi operatív irányítással, épít a TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszközére (LGTT) vonatkozóan már fennálló ellenőrzésre és monitoringra. A csalás elleni intézkedések elfogadása elsősorban az EBB felelősségi körébe tartozik, nevezetesen a 2008 áprilisában elfogadott, az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a korrupció, csalás, összejátszás, kényszerítés, pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására vonatkozó EBB-irányelv szabályainak a finanszírozási műveletekre való alkalmazása révén. Az EBB szabályai és eljárásai a részletes csalás és korrupció elleni rendelkezéseken kívül belső vizsgálatok elvégzésére is felhatalmazzák az OLAF-ot. 2004 júliusában az EBB Igazgatótanácsa határozatot hagyott jóvá a csalás, a korrupció és a Közösség pénzügyi érdekeit sértő illegális tevékenységek megelőzését célzó belső vizsgálatok feltételeinek megállapításáról. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek. Az eszköz finanszírozását az uniós költségvetés azonos szakpolitikai területen működő, ezen új eszközzel érintett és azonos költségvetési tétel alatt található jelenlegi programjai (MOVE, ENER és INFSO) közötti átcsoportosítással garantálják. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés………………………...……….] || Diff./Nem diff. ([15]) || EFTA-országokból[16] || tagjelölt országokból[17] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 1A || 06.03.03. TEN-T || Diff. || NEM || NEM || /NEM || NEM A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés............] || Diff./Nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 1A || 32.03.02 TEN-E || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || A költségek típusa || Hozzájárulás || || || || Szám [Megnevezés............] || Diff./Nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 1A || 09.03.01 VERSENYKÉPESSÉGI ÉS INNOVÁCIÓS KERETPROGRAM, IKT, IRÁNYELV-TÁMOGATÁSI PROGRAM || Diff. || IGEN || IGEN || IGEN || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése Az ezen intézkedéshez elkülönített hitelekre vonatkozó döntést a költségvetési hatóság hozza meg az éves eljárás keretében. Így az évekre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok különválasztása csupán tájékoztató jellegű. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának céljára hozzáférhető teljes uniós költségvetés semmiképpen sem haladhatja meg a 230 millió eurót. A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (MOVE) és a TEN-közlekedés EA esetében a szükséges adminisztratív ráfordítás várhatóan ugyanazon a szinten marad, mint ami jelenleg a TEN-közlekedés hitelgarancia-eszközének irányításához szükséges. A személyzeti kiadásokra tehát nincs nettó hatása. Az Energiaügyi Főigazgatóság (ENER) és az Információstársadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság (INFSO) Főigazgatóság számára új intézkedésről van szó, míg a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságtól (ECFIN) a végrehajtás és az utókövetés igazgatási ráfordítást igényel. A szóban forgó főigazgatóságokra vonatkozóan tehát – a különböző feladatoknak megfelelően eltérő – személyzeti hatások jelentkeznek. millió EUR (három tizedesjegyig) Többéves pénzügyi keretrendszer fejezete: || 1A || Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért Főigazgatóság: MOVE, ENER és INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || 06.03.03. || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 Kifizetési előirányzatok || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Bizonyos operatív programokból finanszírozott igazgatási előirányzatok[19] || 0 || 0 || 0 || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || A MOVE, ENER és INFSO Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 Kifizetési előirányzatok || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret 1A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || Igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN Főigazgatóság: MOVE, ENER, INFSO, ECFIN és TEN-T EA ||  Humánerőforrás || 0,5 alkalmazott (ECFIN) + 0,1 alkalmazott (ENER) = 0,0762 (0,6*127 000 standard költség álláshelyenként) || 0,1 alkalmazott (ECFIN) + 0,1 alkalmazott (ENER)+ 0,5 alkalmazott (INFSO) = 0,0889 (0,7*127 000 standard költség álláshelyenként) || 0,1 alkalmazott (ECFIN) + 0,1 alkalmazott (ENER) = 0,0254 (0,2*127 000 standard költség álláshelyenként) || || || || ||  Egyéb igazgatási kiadások || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || || Főigazgatóság ÖSSZESEN <…….> || Előirányzatok || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || Év 2012[20] || Év 2013 || Év 2014 || Év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ TARTOZÓ előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254) || || || || || 230,1905 Kifizetési előirányzatok || 40,0762 || 90,0889) || 1 000,0254) || || || || || 230,1905 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Ezeket az igényeket azonban átcsoportosítással fedezik. Ezenkívül nincs rögzített projektköltség, mivel a szükséges uniós költségvetés a projekt méretétől és más feltételektől függ. Emiatt az alábbiakban megadott adatok kizárólag becslések és azt jelzik, hogy a támogatott projektek száma korlátozott lesz. – Az eredmény a továbbfejlesztett projektek száma és az EU részéről az EBB-nek nyújtandó költségvetési hozzájárulás. Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || Év 2012 || Év 2013 || Év 2014 || Év N+3 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[21] || Teljesítés átlagos költsége (a projektek méretétől, kockázatától, lejáratától stb. függően) || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Össz- költség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22]… || A közlekedéssel, energiaiparral és szélessávú internettel kapcsolatos támogatott projektek száma. - Teljesítés MOVE || Projektek száma || Kb. 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200 - Teljesítés ENER || Projektek száma || Kb. 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 - Teljesítés INFSO || Projektek száma || Kb. 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20 1. konkrét célkitűzés részösszege || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 ÖSSZKÖLTSÉG || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összefoglalás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: || Év 2012 [23] || Év 2013 || Év 2014 || Év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok [24] || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb közigazgatási jellegű ráfordítás || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ||  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  Külső személyi állomány – teljes munkaidős egyenértékben kifejezve: TME)[25] || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 04 yy [26] || - a a központban[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || - a küldöttségeknél || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || KVEXX 01 05 02 (CA, INT, SNE - közvetett kutatás) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || 10 01 05 02 (KVE, INT, SNE - közvetlen kutatás) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || ÖSSZESEN || || || || || || A becslést egész számmal kell megadni (vagy legfeljebb egy tizedesjegyig) XX: az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Mivel az elsődleges operatív felelősség az EBB-t terheli, a bizottsági személyzet a következő feladatokat végzi: - A megállapodás tárgyalása stb. - A költségvetési eljárás adminisztrációja (az EBB által megadott projektsorozat alapján); - Az EBB által benyújtott rendszeres tájékoztatás értékelése és a költségvetési hatósághoz benyújtandó jelentések – pl. az intézményközi megállapodás 49. cikkében előírt dokumentumok – előkészítése; - Részvétel az irányítócsoport megbeszélésein a végrehajtás nyomon követése céljából; - Az intézkedéssel kapcsolatos könyvviteli feladatok; - Kapcsolattartás a Számvevőszékkel, a Parlamenttel és a Tanáccsal; - A támogathatósággal kapcsolatos iránymutatások készítése az EBB számára egyedi projektesetekre vonatkozóan. Külső személyzet || nincs adat 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. A fenti összegek fedezése jelenlegi programok átcsoportosításából történik. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás Az eszközzel generált és 2013. december 31-ig befolyt kamat- és egyéb bevételek – például a kedvezményezettek által fizetett díjak – hozzáadhatók a kezdeményezés forrásaihoz. 2014. január 1. után a bevételeket vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe. A lehetséges bevételek mértéke és ütemezése jelenleg még nem becsülhető meg. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – X A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – X a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28] 2012 || 2013 || 2013 || Év N+3 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ..... jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] COM(2011) 500 végleges. [2] COM(2011)500, Az Európa 2020 stratégia költségvetése és a vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentumok. [3] Pl. már előrehaladott ajánlattételi szakaszban lévő projektek és/vagy projektek refinanszírozása az építés alatt. [4] HL L 310., 2006.11.9., 15. o. [5] HL L 162., 2007.6.22., 1. o. [6] HL C ., ., o. [7] HL C ., ., o. [8] HL L 310., 2006.11.9., 15. o. [9] HL L 162., 2007.6.22., 1. o. [10] COM(2011)500. [11] COM(2011)660. [12] ABM: Tevékenységalapú irányítás – ABB: Tevékenységalapú költségvetés-tervezés. [13] COM(2011) 500 – Az Európa 2020 stratégia költségvetése és a vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentumok. [14] Az irányítási módok részletes leírása és a költségvetési rendeletre való hivatkozás a költségvetés weboldalán található: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok. [16] „EFTA”: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [17] A tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [18] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [19] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [20] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [21] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak kilométerben megadva stb.). [22] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés [23] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [24] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [25] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [26] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek). [27] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [28] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.