[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.4.21.

COM(2010)172 végleges

2010/0093 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről

EN

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat okai és céljai

A pán-euromediterrán kumulációs övezetbe jelenleg az Európai Unió, az EFTA-államok (Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein), a barcelonai folyamatban részt vevő országok (Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Szíria, Tunézia, Törökország, Palesztina) és a Feröer szigetek tartoznak.

A pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer több megállapodásból épül fel, melyek többek között azonos származási szabályok hálózatán alapuló szabadkereskedelmi rendelkezéseket állapítanak meg, lehetővé téve az övezet országai közötti diagonális kumulációt. A kumulációs övezet kiterjedése a jövőben mindenképpen növekedni fog.

A pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer megvalósítása óta súlyosbodtak a különálló jegyzőkönyvek jelenlegi rendszerének irányításával kapcsolatos nehézségek. A pán-euromediterrán övezet valamely két partnerországa között érvényben lévő jegyzőkönyv módosítása szükségessé teszi az övezettel kapcsolatos valamennyi jegyzőkönyv azonos értelmű módosítását. Az Európai Bizottság ezért felvetette a diagonális származási kumuláció egyetlen jogi aktus, nevezetesen egy preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (a továbbiakban: az Egyezmény) általi szabályozásának elképzelését, amely Egyezményre az övezet országai közötti egyedi szabadkereskedelmi megállapodások hivatkoznának. Egy ilyen egyezmény gondolatát már 2003-ban is megvizsgálták, akkor azonban elvetették.

Miután az euromediterrán kereskedelmi miniszterek 2007. októberi lisszaboni konferenciáján újólag felmerült az Egyezmény gondolata, megállapodás született egy pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokra vonatkozó egységes egyezmény kidolgozásáról a származási szabályokról szóló jegyzőkönyvek jelenlegi hálózatának felváltása érdekében. A szükséges technikai feladatok elvégzésével a pán-euromediterrán munkacsoportot bízták meg.

Ugyanezen a konferencián az euromediterrán kereskedelmi miniszterek úgy határoztak, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országokat (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és az ENSZ BT 1244/99 sz. határozata alapján Koszovó) is integrálják a kumulációs övezetbe, és megbízták a pán-euromediterrán munkacsoportot a szükséges technikai módosítások előkészítésével. Az említett országok bevonása a pán-euromediterrán származási kumulációs rendszerbe ennek az Egyezménynek a révén történik.

2009. november 26-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Egyezményről az EFTA-államokkal, a barcelonai folyamatban részt vevő országokkal, a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országokkal és a Feröer szigetekkel. A Bizottságnak sikerült érvényesítenie valamennyi tárgyalási irányelvet:

- az Egyezmény révén hatékonyabbá válik a pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer irányítása, egyszerűsödik a származási szabályok módosítására szolgáló eljárás,

- az Egyezmény értelmében az Egyezmény rendelkezéseinek módosítására és a jövőbeni esetleges csatlakozási igények elbírálására felhatalmazott vegyes bizottság alakul,

- az Egyezmény lehetővé teszi azon meglévő rendelkezések figyelembe vételét, amelyek nem vonatkoznak valamennyi jövőbeli szerződő félre,

- az Egyezmény lehetővé teszi a kumulációs szabályok földrajzi hatályának a környező országokra és területekre történő esetleges kiterjesztését,

- az Egyezmény rendelkezéseit a valós gazdasági viszonyokra történő hatékonyabb reagálás érdekében a vegyes bizottság egyhangúlag módosíthatja.

Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Uniót a Bizottság képviseli az Egyezmény 3. cikke által létrehozott vegyes bizottságban. Amikor a vegyes bizottságot joghatással bíró aktusok elfogadására kérik fel, különösen az Egyezmény 4. cikkének megfelelően, az Unió nevében képviselendő álláspontokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban kell kialakítani.

Háttér-információk

A Bizottság tevékenyen részt vett abban a 2007-ben kezdődő folyamatban, amely a pán-euromediterrán munkacsoport keretében az Egyezmény szövegtervezetének kidolgozását célozta. A munkacsoport 2009. október 29-én vitatta meg, illetve fogadta el a szöveg végső tervezetét.

Az Egyezmény szövegét 2009. december 9-én Brüsszelben tartott konferenciájukon az euro-mediterrán térség kereskedelmi miniszterei jóváhagyták.

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

Az Egyezmény egységes szerkezetbe foglalja a pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer tagjai között hatályban lévő, származási szabályokról szóló valamennyi jegyzőkönyvet.

Az Egyezmény integrálja valamennyi, a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő partnerek között és a pán-euromediterrán övezet országai és területei között hatályban lévő, származási szabályokról szóló jegyzőkönyvet.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javasolt határozat összhangban van az Unió kereskedelmi politikájával.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT

Konzultáció az érdekeltekkel

A Vámkódexbizottság származási részlegének keretében rendszeres egyeztetés folyt a tagállamokkal az Egyezmény tervezetéről.

A pán-euromediterrán partnerekkel a pán-euromediterrán munkacsoporton belül került sor egyeztetésre, melynek eredménye e javaslat mellékletének végső szövege lett.

Az Egyezmény szövegét 2009. december 9-én Brüsszelben tartott konferenciájukon az euro-mediterrán térség kereskedelmi miniszterei jóváhagyták.

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

Hatásvizsgálat

Hatásvizsgálatra nincs szükség.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javaslat összefoglalása

Az Egyezmény megkötése.

Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával.

A szubszidiaritás elve

A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének.

A javaslat nem jár pénzügyi vagy adminisztratív többletteherrel.

A jogi aktus típusának megválasztása

A javasolt aktus: tanácsi határozat

Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:

Az Egyezményt az Európai Unió nevében kell megkötni.

KÖLTSÉGVETÉSI VONATZATOK

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés

Tárgytalan.

2010/0093 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

1. 2009. november 26-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményről (a továbbiakban: „az Egyezmény”) az EFTA-államokkal, a barcelonai folyamat és a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőivel és a Feröer szigetekkel.

2. 2009. december 9-én Brüsszelben tartott konferenciájukon az euro-mediterrán térség kereskedelmi miniszterei jóváhagyták az Egyezmény szövegét.

3. A(z) […]-i […/…/] tanácsi határozatnak megfelelően és figyelemmel az Egyezmény későbbi időpontban való megkötésének feltételére, az Egyezményt […]-án/-én az Európai Unió nevében aláírták.

4. Ezért helyénvaló megkötni az Egyezményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény ezennel megkötésre kerül.

Az Egyezmény szövegét csatolják e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli az elfogadási okmánynak az Egyezmény 10. cikke szerinti letétbe helyezésére felhatalmazott személyt.

3. cikk

Az Uniót a Bizottság képviseli az Egyezmény 3. cikke által létrehozott vegyes bizottságban.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Az Egyezmény hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

REGIONÁLIS EGYEZMÉNY A PÁN-EUROMEDITERRÁN PREFERENCIÁLIS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKRÓL

Az Európai Unió,

az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség,

a továbbiakban: „az EFTA-államok”,

az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság, az Egyiptomi Arab Köztársaság, Izrael Állam, a Jordán Hasimita Királyság, a Libanoni Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Szíriai Arab Köztársaság, a Tunéziai Köztársaság, Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ), a Török Köztársaság,

a továbbiakban: „a barcelonai folyamatban részt vevő országok”,

az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, a Szerb Köztársaság, valamint az ENSZ BT 1244/99 sz. határozata alapján Koszovó,

a továbbiakban: „a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok”,

a Dán Királyság a Feröer szigetek tekintetében,

a továbbiakban: „a Feröer szigetek”,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer szabadkereskedelmi megállapodások hálózatából áll, azonos származási szabályokat biztosítva a diagonális kumuláció lehetővé tétele érdekében,

FIGYELEMBE VÉVE a diagonális kumuláció területi hatályának jövőbeni esetleges kiterjesztését a környező országokra és területekre,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a pán-euromediterrán övezet országai és területei között érvényben lévő, származási szabályokról szóló bilaterális jegyzőkönyvek jelenlegi hálózatának irányításával kapcsolatos problémák miatt kívánatos volna a származási szabályok meglévő bilaterális rendszereit az érintett megállapodásokban vagy bármely egyéb releváns bilaterális megállapodásban lefektetett elvek sérelme nélkül egyetlen multilaterális keretbe foglalni,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy valamely, a pán-euromediterrán övezet két adott partnerországa közötti, származási szabályokról szóló jegyzőkönyv módosítása szükségessé teszi az övezettel kapcsolatos valamennyi jegyzőkönyv azonos értelmű módosítását,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a valós gazdasági viszonyokra történő hatékonyabb reagálás érdekében a származási szabályokat módosítani szükséges,

FIGYELEMBE VÉVE azt a megfontolást, hogy a diagonális származási kumulációt egyetlen jogi aktus, nevezetesen egy preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény által szabályozzák, amelyre az övezet országai közötti egyedi szabadkereskedelmi megállapodások hivatkoznának,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az alábbi regionális Egyezmény összességében nem eredményez kedvezőtlenebb helyzetet annál, mint amely a páneurópai vagy pán-euromediterrán kumulációt alkalmazó szabadkereskedelmi partnerek közötti korábbi viszony révén fennállt,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre vonatkozó elképzelést az euromediterrán kereskedelmi miniszterek 2007. október 21-i lisszaboni ülésükön támogatták,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a közös regionális Egyezmény fő célkitűzése azonos származási szabályok alkalmazásának szorgalmazása olyan termékek származási kumulációja tekintetében, amelyekkel a szerződő felek egymás között kereskednek,

ÚGY HATÁROZTAK, hogy megkötik az alábbi Egyezményt:

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

1. Ez az Egyezmény olyan termékek származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik.

2. A „származó termékek” fogalma és a kapcsolódó igazgatási együttműködés módszerei az Egyezmény függelékeiben kerülnek meghatározásra.

Az I. függelék meghatározza a származó termékek fogalmának és az igazgatási együttműködés módszereinek általános szabályait.

A II. függelék a bizonyos szerződő felek között alkalmazandó külön rendelkezéseket állapítja meg.

3. Az Egyezmény szerződő felei:

- az Európai Unió,

- a preambulumban felsorolt EFTA-államok,

- a Feröer szigetek,

- a barcelonai folyamatban részt vevő, a preambulumban felsorolt országok,

- a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő, a preambulumban felsorolt országok.

2. cikk

Ennek az Egyezménynek az alkalmazásában:

a) „szerződő fél”: az 1. cikk (3) bekezdésében felsorolt felek egyike;

b) „harmadik fél”: bármely környező ország vagy terület, mely nem szerződő fele az Egyezménynek, és nincs felsorolva az 1. cikk (3) bekezdésében;

c) „releváns megállapodás”: két vagy több szerződő fél között érvényben lévő, az Egyezményre hivatkozó megállapodás.

A VEGYES BIZOTTSÁG

3. cikk

1. Feláll egy vegyes bizottság, melyben az Egyezmény valamennyi szerződő fele képviselteti magát.

2. A vegyes bizottság egyhangúlag jár el, az 5. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül.

3. A vegyes bizottság szükség szerint, de legalább évente egyszer ülésezik. Bármely szerződő fél kérheti a bizottság összehívását.

4. A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát, amely többek között azokat a rendelkezéseket tartalmazza, amelyek az ülések összehívására és az elnök kinevezésére, illetve megbízatásának időtartamára vonatkoznak.

5. A vegyes bizottság határozhat feladatai ellátását segítő albizottságok és munkacsoportok felállításáról.

4. cikk

1. Az Egyezmény alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának biztosításáért a vegyes bizottság felel. Ebből a célból a szerződő felek rendszeresen tájékoztatják a vegyes bizottságot az Egyezmény alkalmazásával kapcsolatos tapasztalataikról. A vegyes bizottság ajánlásokat tesz, és a (3) bekezdésben előírt kérdésekben határozatokat hoz.

2. A vegyes bizottság ajánlásokat tesz a szerződő feleknek különösen:

a) az Egyezmény egységes alkalmazásával kapcsolatos magyarázó megjegyzések és iránymutatások tekintetében;

b) minden más, az Egyezmény alkalmazásához szükséges intézkedés tekintetében.

3. A vegyes bizottság határozatot hoz:

a) az Egyezmény – benne a függelékek – módosításairól;

b) harmadik feleknek az 5. cikkel összhangban történő, Egyezményhez való csatlakozásáról;

c) az újabb szerződő felek csatlakozása esetén szükséges átmeneti intézkedésekről.

Az e bekezdés szerinti határozatokat a szerződő felek saját jogszabályaikkal összhangban léptetik hatályba.

4. Amennyiben a vegyes bizottságban valamely szerződő fél képviselője egy határozatot az alapvető jogszabályi követelmények teljesülésének feltételével fogad el, akkor a határozat a fenntartás visszavonásának közlésétől számított második hónap első napján lép hatályba, kivéve ha erre nézve más időpontot állapít meg.

5. A valamely harmadik félnek az Egyezményhez való csatlakozásra vonatkozó meghívásáról szóló, a (3) bekezdés b) pontja szerinti vegyesbizottsági határozatot meg kell küldeni a letéteményesnek, aki azt – az Egyezmény adott időpontban hatályos szövegével együtt – közli az érintett harmadik féllel.

6. Az (5) bekezdésben említett időponttól kezdve az érintett harmadik fél megfigyelőként képviseltetheti magát a vegyes bizottságban, az albizottságokban és a munkacsoportokban.

HARMADIK FÉL CSATLAKOZÁSA

5. cikk

1. A térség más, az 1. cikk (3) bekezdésében nem említett országai és területei is az Egyezmény szerződő feleivé válhatnak, ha a csatlakozni kívánó ország vagy terület legalább az egyik szerződő féllel preferenciális származási szabályokról rendelkező, hatályban lévő szabadkereskedelmi megállapodást kötött.

2. A harmadik fél írásbeli csatlakozási kérelmet nyújt be a letéteményesnek.

3. A letéteményes a kérelmet a vegyes bizottság elé terjeszti elbírálás céljából.

4. A letéteményes két hónapon belül megküldi a kérelmező harmadik félnek a csatlakozására vonatkozó meghívásról szóló vegyes bizottsági határozatot. Egyetlen szerződő fél ellenszavazata nem hiúsítja meg a határozat elfogadását.

5. A csatlakozásra meghívott harmadik fél azzal válik az Egyezmény szerződő felévé, hogy csatlakozási okmányt helyez letétbe a letéteményesnél. Az említett okmányhoz csatolni kell az Egyezmény szövegének a csatlakozó ország vagy terület hivatalos nyelvére (nyelveire) lefordított verzióját.

6. A csatlakozás a csatlakozási okmány letétbe helyezését követő második hónap első napján válik hivatalossá.

7. A letéteményes értesíti a szerződő feleket a csatlakozási okmány letétbe helyezésének, illetve a csatlakozás hivatalossá válásának időpontjáról.

8. A vegyes bizottság 4. cikk (2) és (3) bekezdés szerinti azon ajánlásait és határozatait, amelyek a (2) bekezdés szerinti kérelem benyújtásának időpontja és a csatlakozás hivatalossá válásának időpontja között fogadnak el, a letéteményes útján szintén közölni kell a csatlakozó harmadik féllel.

Az említett okiratok elfogadásáról szóló nyilatkozatot csatolni kell vagy a csatlakozási okmányhoz, vagy egy, a közlést követő hat hónapon belül a letéteményesnél letétbe helyezendő külön okmányhoz. Ha a szóban forgó nyilatkozatot az említett időszakon belül nem helyezték letétbe, a csatlakozás semmisnek tekintendő.

VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

6. cikk

A szerződő felek az Egyezmény rendelkezéseinek hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak, figyelembe véve azt a körülményt, hogy a rendelkezések alkalmazásából fakadó problémákra kölcsönösen kielégítő megoldást kell találniuk.

7. cikk

A szerződő felek a letéteményes útján rendszeresen tájékoztatják egymást azokról az intézkedésekről, amelyeket az Egyezmény végrehajtása érdekében hoznak.

8. cikk

A függelékek az Egyezmény szerves részét képezik.

9. cikk

Az Egyezményt bármely szerződő fél tizenkét hónapos határidővel felmondhatja, ha erről a letéteményest írásban értesíti; a többi szerződő felet a letéteményes értesíti.

10. cikk

1. Az Egyezmény 2011. január 1-jén lép hatályba az elfogadási okmányukat a letéteményesnél letétbe helyező szerződő felekre vonatkozóan, amennyiben a letéteményesnél 2010. december 31-ig legalább két szerződő fél letétbe helyezte elfogadási okmányát.

2. Az Egyezmény, amennyiben nem lép hatályba 2011. január 1-jéig, a legalább két szerződő fél utolsó elfogadási okmányának letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

3. A letéteményes értesíti a szerződő feleket valamennyi szerződő fél elfogadási okmánya letétbe helyezésének időpontjáról, valamint az Egyezmény hatályba lépésének időpontjáról oly módon, hogy az említett információkat közzé teszi az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában.

11. cikk

Ezen Egyezmény letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkársága.

I. FÜGGELÉKA „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA ÉS AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREI

TARTALOMJEGYZÉK

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Fogalommeghatározások

II. CÍM A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk Általános követelmények

3. cikk Származási kumuláció

4. cikk Teljes egészében előállított termékek

5. cikk Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek

6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

7. cikk Minősítési egység

8. cikk Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok

9. cikk Készletek

10. cikk Semleges elemek

III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

11. cikk Területi elv

12. cikk Közvetlen szállítás

13. cikk Kiállítások

IV. CÍM VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG

14. cikk Vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma

V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

15. cikk Általános követelmények

16. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás

17. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány visszamenőleges kiadása

18. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása

19. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványok kiadása előzetesen kiadott vagy kiállított származási igazolás alapján

20. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés

21. cikk Származási nyilatkozat vagy EUR-MED származási nyilatkozat kiállításának feltételei

22. cikk Elfogadott exportőr

23. cikk Származási igazolás érvényessége

24. cikk Származási igazolás benyújtása

25. cikk Részletekben történő behozatal

26. cikk Mentesség a származási igazolás alól

27. cikk Igazoló okiratok

28. cikk A származási igazolás és az igazoló okiratok megőrzése

29. cikk Ellentmondások és alaki hibák

30. cikk Euróban kifejezett összegek

VI. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK

31. cikk Igazgatási együttműködés

32. cikk A származási igazolás ellenőrzése

33. cikk A viták rendezése

34. cikk Szankciók

35. cikk Vámszabad területek

A mellékletek jegyzéke

I. melléklet: Bevezető megjegyzések a II. melléklet szerinti listához

II. melléklet: A nem származó anyagokon a gyártott termék származóvá minősítése érdekében végzett megmunkálások vagy feldolgozások listája

IIIa. melléklet: Az EUR.1 szállítási bizonyítvány és az EUR.1 szállítási bizonyítvány iránti kérelem mintája

IIIb. melléklet: Az EUR-MED szállítási bizonyítvány és az EUR-MED szállítási bizonyítvány iránti kérelem mintája

IVa. melléklet: A származási nyilatkozat szövege

IVb. melléklet: Az EUR-MED származási nyilatkozat szövege

V. melléklet: A részleges visszatérítésre vonatkozó rendelkezéseket nem alkalmazó szerződő felek jegyzéke

I. CÍMÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Fogalommeghatározások

Az Egyezmény alkalmazásában:

a) „gyártás”: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést vagy az egyedi műveleteket is;

b) „anyag”: a termék gyártása során felhasznált bármilyen összetevő, alapanyag, alkotóelem vagy alkatrész stb.;

c) „termék”: a gyártott termék, abban az esetben is, ha azt későbbi felhasználásra szánják egy másik gyártási műveletben;

d) „áruk”: anyagok és termékek egyaránt;

e) „vámérték”: az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtására vonatkozó 1994-es megállapodásban (a vámérték megállapításáról szóló WTO-megállapodás) szereplő meghatározásnak megfelelő érték;

f) „gyártelepi ár”: a szerződő fél területén működő gyártónak fizetett ár, amelyet a termékért a gyárból való elszállításkor fizetnek, amennyiben az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást a gyártó vállalkozásában végezték, és az ár magában foglalja az összes felhasznált anyagnak az előállított termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető mindennemű belső adóval csökkentett értékét;

g) „anyagok értéke”: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkor érvényes vámértéke, vagy ha ez nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló szerződő fél területén fizetett első megállapítható ár;

h) „származó anyagok értéke”: a szóban forgó anyagoknak a g) pontban meghatározottak szerinti értéke értelemszerűen alkalmazva;

i. „hozzáadott érték”: azon másik szerződő fél területéről származó valamennyi beépített anyag vámértékével csökkentett gyártelepi ár, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, illetve amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló szerződő fél területén fizetett első megállapítható ár;

j) „árucsoport” és „vámtarifaszám”: az Egyezményben Harmonizált Rendszerként vagy HR-ként említett Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert alkotó nómenklatúrában használt árucsoportok és vámtarifaszámok (négyjegyű kódok);

k) „besorolás”: egy terméknek vagy anyagnak adott vámtarifaszám alá történő besorolása;

l) „szállítmány”: egyetlen exportőr által egyetlen címzettnek egyidejűleg megküldött termékek vagy az exportőrtől az címzetthez történő szállítást igazoló egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ennek hiányában egyetlen számlával dokumentált termékek;

m) „területek”: a felségvizeket is magukban foglaló területek;

n) „a szerződő fél vámhatóságai”: az Európai Unió esetében az európai uniós tagállamok bármely vámhatósága.

II. CÍMA SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk Általános követelmények

1. A releváns megállapodás végrehajtása során a következő termékek minősülnek valamely szerződő fél területéről származónak a valamely másik szerződő fél területére történő kivitel esetén:

a) a teljes egészében a szerződő fél területén előállított termékek az 4. cikk értelmében;

b) a szerződő fél területén előállított termékek, amelyek tartalmaznak olyan anyagokat, amelyek nem ott lettek teljes egészében előállítva, feltéve, hogy a szóban forgó anyagokat az 5. cikk értelmében a szerződő fél területén kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták;

c) az Európai Gazdasági Térségből (EGT) származó áruk az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 4. jegyzőkönyve értelmében; az ilyen árukat az Európai Unió, Izland, Liechtenstein vagy Norvégia területéről származónak kell tekinteni az Európai Unió, Izland, Liechtenstein vagy Norvégia területéről egy EGT-hez nem tartozó szerződő fél területére történő kivitel esetén.

2. Az (1) bekezdés c) pontjának rendelkezései csak abban az esetben alkalmazandók, ha szabadkereskedelmi megállapodás van hatályban az importáló szerződő fél és az EGT részes felei (az Európai Unió, Izland, Liechtenstein és Norvégia) között.

3. cikk Származási kumuláció

1. A 2. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek a valamely másik szerződő fél területére exportáló szerződő fél területéről származónak minősülnek, amennyiben azok ott lettek előállítva, és Svájcból (ideértve Liechtensteint is)[1], Izlandról, Norvégiából, Törökországból vagy az Európai Unióból származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy a szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 6. cikkben említett műveleteken. Az említett anyagok kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonása nem feltétel.

2. A 2. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek a valamely másik szerződő fél területére exportáló szerződő fél területéről származónak minősülnek, amennyiben azok ott lettek előállítva, és a Feröer szigetekről vagy Törökország kivételével bármely, az 1995. november 27–28-i euromediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján az euromediterrán partnerségben részt vevő országból, illetve az ezen Egyezmény részes felei közé tartozó bármely más országból vagy területről származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy az exportáló szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 6. cikkben említett műveleteken. Az említett anyagok kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonása nem feltétel.

3. Amennyiben az exportáló szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem megy túl a 6. cikkben említett műveleteken, az előállított termék kizárólag akkor minősül az exportáló szerződő fél területéről származónak, ha az ott hozzáadott érték meghaladja az (1) és (2) bekezdésben említett valamely másik szerződő fél területéről származó anyagok értékét. Eltérő esetben a kérdéses terméket azon szerződő fél területéről származónak kell tekinteni, amelynek területéről az exportáló szerződő fél területén történő gyártás során felhasznált legnagyobb értékű származó anyag származik.

4. Az (1) és a (2) bekezdésben említett szerződő felek területéről származó olyan termékek, amelyeket az exportáló szerződő fél területén nem vonnak semmilyen megmunkálás vagy feldolgozás alá, megtartják származásukat a valamely másik szerződő fél területére történő kivitelük során.

5. Az e cikkben előírt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, ha:

a) az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikke szerinti preferenciális kereskedelmi megállapodás van érvényben a származóvá minősítésben érintett szerződő felek, valamint a rendeltetés helye szerinti szerződő fél között;

b) az anyagok és a termékek az Egyezményben meghatározott származási szabályokkal azonos szabályok alkalmazásával váltak származóvá;

valamint

c) a kumuláció alkalmazásához szükséges követelmények teljesítéséről szóló értesítéseket közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), valamint – saját eljárásaiknak megfelelően – a releváns megállapodások részes feleinek minősülő szerződő felek területén.

Az e cikkben foglalt kumulációt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat) közzétett értesítésben megadott naptól kell alkalmazni.

A szerződő felek az Európai Bizottságon keresztül tájékoztatják a releváns megállapodások részes feleinek minősülő többi szerződő felet azon megállapodások részleteiről – beleértve a hatálybalépési időpontokat is –, amelyeket az (1) és a (2) bekezdésben említett többi szerződő féllel együtt végrehajtanak.

4. cikk Teljes egészében előállított termékek

1. Valamely másik szerződő fél területére történő kivitel esetén a következő termékek minősülnek teljes egészében valamely szerződő fél területén állítottnak:

a) az exportáló szerződő fél területén a föld mélyéből vagy a tengerfenékről kitermelt ásványi termékek;

b) az exportáló szerződő fél területén betakarított növényi termékek;

c) az exportáló szerződő fél területén született és felnevelt élő állatok;

d) az exportáló szerződő fél területén nevelt élő állatokból származó termékek;

e) az exportáló szerződő fél területén folytatott vadászatból vagy halászatból származó termékek;

f) az exportáló szerződő fél hajóival, felségvizein kívül a tengerből kinyert tengeri halászati termékek, illetve más, tengerből származó termékek;

g) az exportáló szerződő fél feldolgozó hajóin a kizárólag az f) pontban említett termékekből előállított termékek;

h) a kizárólag nyersanyagok visszanyerésére alkalmas, az exportáló szerződő fél területén összegyűjtött használt cikkek, beleértve a kizárólag újrafutózásra vagy hulladékként történő hasznosításra alkalmas gumiabroncsokat is;

i. az exportáló szerződő fél területén végzett gyártási műveletekből visszamaradó hulladék és selejt;

j) az exportáló szerződő fél felségvizein kívüli tengerfenék talajából vagy altalajából kinyert termékek, feltéve, hogy az említett fél kizárólagos joggal bír a szóban forgó talajból vagy altalajból történő kitermelésre;

k) a kizárólag az a)–j) pontban meghatározott termékekből az exportáló szerződő fél területén előállított termékek.

2. Az (1) bekezdés f) és g) pontjában említett „hajó” és „feldolgozóhajó” kifejezések csak olyan hajókra és feldolgozóhajókra vonatkoznak,

a) amelyeket az exportáló szerződő fél területén lajstromoztak vagy vettek nyilvántartásba;

b) amelyek az exportáló szerződő fél lobogója alatt közlekednek;

c) amelyek legalább 50 %-ban az exportáló szerződő fél állampolgárainak tulajdonában vannak, vagy olyan vállalat tulajdonát képezik, amelynek székhelye az exportáló szerződő fél területén van, és amelynek vezetője vagy vezetősége, igazgatótanácsának vagy felügyelőbizottságának elnöke, valamint e testületek tagjainak többsége az exportáló szerződő fél állampolgára, továbbá – társulások vagy korlátolt felelősségű társaságok esetében – amelyek tőkéjének legalább a felével az exportáló szerződő fél, illetve annak köztestületei vagy állampolgárai rendelkeznek;

d) amelyek kapitánya és tisztjei az exportáló szerződő fél állampolgárai;

valamint

e) amelyek legénységének legalább 75 %-a az exportáló szerződő fél állampolgáraiból áll.

3. Amennyiben az exportáló szerződő fél az Európai Unió, akkor a (2) bekezdés alkalmazásában az „exportáló szerződő fél” az EU egyik tagállamát jelenti.

5. cikk Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek

1. A 2. cikk alkalmazásában a nem teljes egészében előállított termékek a II. melléklet listáján megállapított feltételek teljesülése esetén minősülnek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak.

Az említett feltételek meghatározzák azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyet a gyártás során a felhasznált nem származó anyagokon el kell végezni, és amely csak az ilyen anyagokra vonatkozik. Ebből következően, ha egy terméket, amelyet származónak minősítettek azáltal, hogy eleget tett a listán megállapított feltételeknek, felhasználnak egy másik termék gyártása során, akkor nem vonatkoznak rá az arra a termékre vonatkozó feltételek, amelybe beépítették, és nem veendők figyelembe olyan nem származó anyagok, amelyeket gyártása során esetleg felhasználtak.

2. Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére azok a nem származó anyagok, amelyeket a II. melléklet listáján meghatározott feltételek értelmében nem volna szabad felhasználni valamely termék gyártásában, mégis felhasználhatók, feltéve, hogy:

a) összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 %-át;

b) e bekezdés alkalmazása során nem haladják meg a listán meghatározott, a nem származó anyagokra vonatkozó legmagasabb százalékos értéket.

E bekezdés nem alkalmazható a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportjába tartozó termékekre.

3. Az (1) és a (2) bekezdést a 6. cikk rendelkezéseire figyelemmel kell alkalmazni.

6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

1. A (2) bekezdés sérelme nélkül a termék származóvá minősítése szempontjából nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következőket, függetlenül attól, hogy az 5. cikk követelményei teljesülnek-e:

a) a szállítás és tárolás során a termékek állagának megőrzését biztosító műveletek;

b) csomagok szétbontása és összeállítása;

c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása;

d) textíliák vasalása vagy simítása;

e) egyszerű festési és fényezési műveletek;

f) gabonafélék és rizs hántolása, részleges vagy teljes fehérítése, koptatása és fényezése;

g) cukor színezését vagy formázását szolgáló műveletek;

h) gyümölcsök, diótermésűek és zöldségek hámozása, magozása és héjazása;

i. élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve készletek összeállítását is);

k) palackba, konzervdobozba, üvegbe, flakonba, zsákba, ládába, dobozba való egyszerű belehelyezés, kartonra vagy táblára való rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;

l) jelölések, címkék, logók és más hasonló megkülönböztető jelzések termékekre vagy azok csomagolására való felhelyezése vagy nyomtatása;

m) különböző vagy azonos fajtájú termékek egyszerű vegyítése;

n) cukor vegyítése bármely anyaggal;

o) árucikk-alkatrészek egyszerű összeszerelése teljes árucikké vagy termékek részekre bontása;

p) az a)–n) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja;

q) állatok levágása.

2. Annak meghatározása, hogy egy adott terméken végzett megmunkálás vagy feldolgozás az (1) bekezdés értelmében nem kielégítőnek minősül-e, a termékkel kapcsolatban az exportáló szerződő fél területén végzett összes művelet figyelembevételével történik.

7. cikk Minősítési egység

1. Az Egyezmény alkalmazásakor a minősítés egysége az a konkrét termék, amely alapegységnek tekinthető a besorolásnak a Harmonizált Rendszer nomenklatúrája alapján történő meghatározásakor.

Ebből következően:

a) ha egy cikkek csoportjából vagy összeállításából álló terméket a Harmonizált Rendszer feltételei szerint egyetlen vámtarifaszám alá sorolnak be, a termék egésze alkotja a minősítési egységet;

b) ha egy szállítmány a Harmonizált Rendszer azonos vámtarifaszáma alá besorolt több azonos termékből áll, az Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásakor minden egyes terméket egyedileg kell figyelembe venni.

2. Amennyiben a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya szerint a csomagolás a besorolás szempontjából a termék részét alkotja, akkor azt a származás meghatározásakor is ekként kell figyelembe venni.

8. cikk Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok

A berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt szállított olyan tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek a szokásos berendezés részét képezik és belefoglaltatnak a berendezés, gép, készülék vagy jármű árába, vagy amelyekre nézve nem állítanak ki külön számlát, egynek kell tekinteni az adott berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel.

9. cikk Készletek

A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerint meghatározott készleteket származónak kell tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék származó. Mindazonáltal, ha egy készlet származó és nem származó termékekből áll, a készletet mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve, hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15%-át.

10. cikk Semleges elemek

Valamely termék származó helyzetének meghatározásához nem szükséges meghatározni a gyártása során esetlegesen felhasznált alábbi áruk származását:

a) energia és tüzelőanyag;

b) üzem és berendezések;

c) gépek és szerszámok;

d) olyan áruk, amelyek nem épülnek be, és amelyeket nem is szándékoznak beépíteni a termék végső összetételébe.

III. CÍMTERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

11. cikk Területi elv

1. A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 3. cikkben, valamint az e cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések kivételével a II. címben meghatározott, származóvá minősítésre vonatkozó feltételeknek megszakítás nélkül teljesülniük kell az exportáló szerződő fél területén.

2. A 3. cikkben foglaltak kivételével, amennyiben valamely szerződő fél területéről más országba exportált származó árukat visszaszállítják, azokat nem származónak kell tekinteni, kivéve ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy:

a) a visszaszállított áruk megegyeznek a kivitt árukkal;

valamint

b) az adott országban vagy a kivitel során az állaguk megőrzéshez szükséges műveleten kívül semmilyen egyéb műveletet nem végeznek rajtuk.

3. A II. címben meghatározott feltételek szerinti származóvá minősítést nem érinti az exportáló szerződő fél területéről exportált és oda később visszaimportált anyagokon a szóban forgó szerződő fél területén kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve, hogy:

a) az említett anyagok teljes egészében az exportáló szerződő fél területén lettek előállítva, vagy azokat a kivitel előtt a 6. cikkben említett műveleteken túlmenő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták;

valamint

b) a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy

i. a visszaimportált árukat az exportált anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával állították elő;

valamint

ii. az e cikk rendelkezéseinek alkalmazásával az exportáló szerződő fél területén kívül keletkező teljes hozzáadott érték nem haladja meg azon végtermék gyártelepi árának 10 %-át, amelyre a származó helyzet megállapítását kérik.

4. A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben meghatározott, a származóvá minősítésre vonatkozó feltételek nem alkalmazhatók az exportáló szerződő fél területén kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra. Olyan esetekben azonban, amikor a végtermék származó helyzetének a meghatározásához a II. melléklet szerinti lista szabályai közül olyannak az alkalmazására kerül sor, amely a összes beépített nem származó anyag maximális értékét határozza meg, az exportáló szerződő fél területén beépített nem származó termékek teljes értéke, valamint az e cikk rendelkezéseinek alkalmazása során a szóban forgó exportáló szerződő fél területén kívül keletkező teljes hozzáadott érték együttesen nem haladhatja meg a megállapított százalékos értéket.

5. A (3) és a (4) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazásának céljából a „teljes hozzáadott érték” az exportáló szerződő fél területén kívül felmerült összes költséget jelenti, beleértve az ott beépített anyagok költségét is.

6. A (3) és a (4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók olyan termékekre, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet listáján szereplő feltételeknek, vagy amelyek csak az 5. cikk (2) bekezdésében megadott általános tűréshatár alkalmazásával tekinthetők kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak.

7. A (3) és a (4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportjába tartozó termékekre.

8. Minden olyan megmunkálást vagy feldolgozást, amelyre e cikk rendelkezései vonatkoznak, és amelyre az exportáló szerződő fél területén kívül kerül sor, a passzív feldolgozással kapcsolatos rendelkezések vagy más hasonló rendelkezések alapján kell elvégezni.

12. cikk Közvetlen szállítás

1. A releváns megállapodásban előírt preferenciális elbánás kizárólag olyan termékekre vonatkozik, amelyek megfelelnek az Egyezmény követelményeinek, és amelyeket közvetlenül azon szerződő felek között vagy azok területén keresztül szállítanak, amelyek viszonylatában a 3. cikkel összhangban kumuláció alkalmazható. Ugyanakkor az egyetlen szállítmányt alkotó termékek átszállíthatók más területeken keresztül is – adott esetben átrakodással vagy ideiglenes raktározással az adott területeken –, feltéve, hogy a tranzitország vagy raktározás szerinti ország vámhatóságainak felügyelete alatt maradnak, és a kirakodáson, újbóli berakodáson és az állaguk megőrzésére irányuló bármilyen műveleten kívül semmilyen egyéb műveletet nem végeznek rajtuk.

Származó termékek csővezetéken az exportáló és importáló félként eljáró szerződő felek területén kívüli területen is szállíthatók.

2. Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését az importáló szerződő fél vámhatóságaihoz benyújtott alábbi okiratokkal kell bizonyítani:

a) az exportáló szerződő fél területéről való kiindulást és a tranzitországon való áthaladást igazoló egységes fuvarokmány; vagy

b) a tranzitország vámhatóságai által kiállított igazolás, amely:

i. tartalmazza a termékek pontos megnevezését;

ii. tartalmazza a termékek kirakodásának és újbóli berakodásának időpontjait, a hajók nevét vagy az igénybe vett másfajta szállítási módot;

valamint

iii. igazolja, hogy milyen feltételek mellett maradtak a termékek a tranzitországban; vagy

c) a fentiek hiányában bármilyen bizonyító erejű okirat.

13. cikk Kiállítások

1. Ha valamely származó termékeket kiállítás céljából a 3. cikkben említett országoktól eltérő olyan országba küldtek, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, majd a kiállítást követően valamely szerződő fél területére irányuló behozatal céljából értékesítettek, akkor ezek a termékek behozataluk során jogosultak a releváns megállapodás rendelkezései szerinti kedvezményekre, ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy:

a) az exportőr a szóban forgó termékeket valamely szerződő fél területéről abba az országba szállította, amelyben a kiállítást tartották, és azokat ott ki is állította;

b) az exportőr a termékeket egy másik szerződő félhez tartozó személy részére értékesítette vagy más módon adta tovább;

c) a termékeket a kiállítás alatt vagy közvetlenül utána ugyanabban az állapotban, amelyben azokat a kiállításra küldték, elszállították;

valamint

d) a termékeket a kiállításra szállítást követően a kiállításon való bemutatáson kívül semmilyen más célra nem használták.

2. Származási igazolást kell kibocsátani vagy kiadni az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően, és azt a szokásos módon meg kell küldeni az importáló szerződő fél vámhatóságainak. Az igazoláson fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Szükség esetén külön írásos bizonyíték benyújtása követelhető meg azokról a feltételekről, amelyek mellett a termékek kiállításra kerültek.

3. Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállítás, vásár vagy hasonló nyilvános rendezvény vagy bemutató tekintetében, amelyet nem magáncélból, külföldi termékek boltokban vagy üzlethelyiségekben való értékesítése érdekében szerveznek, és amelynek során a termékek vámfelügyelet alatt maradnak.

IV. CÍMVÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG

14. cikk Vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma

1. Azokra a nem származó anyagokra, amelyeket valamely szerződő fél területéről származó olyan termékek gyártásában használtak fel, amelyekre az V. cím rendelkezéseivel összhangban származási igazolást bocsátottak vagy állítottak ki, az exportáló szerződő fél területén nem alkalmazható semmilyen jellegű vámvisszatérítés vagy vámmentesség.

2. Az (1) bekezdés szerinti tilalom a vámilletékek vagy azokkal azonos hatású díjak részleges vagy teljes visszatérítésével, elengedésével vagy meg nem fizetésével kapcsolatos minden olyan intézkedésre vonatkozik, amelyek az exportáló szerződő fél területén folyó gyártás során felhasznált anyagokat érintik, amennyiben a visszatérítésre, elengedésre vagy meg nem fizetésre – kifejezetten vagy hatását tekintve – az ilyen anyagokból előállított termékek kivitelekor kerül sor, nem pedig azok belföldi felhasználás céljából történő megtartásakor.

3. A származási igazolás fedezete alá tartozó termékek exportőre köteles a vámhatóságok kérésére bármikor benyújtani minden releváns okiratot annak igazolására, hogy az érintett termékek gyártása során felhasznált nem származó anyagok tekintetében visszatérítésre nem került sor, valamint hogy az ilyen anyagokra vonatkozó valamennyi vámilletéket és azzal azonos hatású díjat megfizették.

4. Az (1)–(3) bekezdés rendelkezéseit a 7. cikk (2) bekezdése szerinti csomagolás, a 8. cikk szerinti tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok, és a 9. cikk szerinti készletet alkotó termékek tekintetében is alkalmazni kell, amennyiben e tételek nem származók.

5. Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései kizárólag olyan anyagok tekintetében alkalmazandók, amelyekre a releváns megállapodás vonatkozik.

6. a) Az (1) bekezdés szerinti tilalom nem alkalmazandó Izrael a Feröer szigetek és a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok kivételével a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek és a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek közötti kétoldalú kereskedelem esetén, ha a termékek – a 3. cikkben említett egyéb szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló vagy importáló szerződő fél területéről származónak minősülnek.

b) Az (1) bekezdés szerinti tiltás nem alkalmazandó az Egyiptom, Jordánia, Marokkó és Tunézia közötti kétoldalú kereskedelem esetén, ha a termékek – a 3. cikkben említett egyéb szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – ezen országok egyikéből származónak minősülnek.

7. Az (1) bekezdéstől eltérve az exportáló szerződő fél – a Harmonizált Rendszer 1–24. árucsoportjába tartozó termékek kivételével – vámvisszatérítést vagy vámmentességet alkalmazhat a származó termékek gyártása során felhasznált nem származó anyagokra vonatkozó vámilletékek vagy azokkal azonos hatású díjak esetében, a következő rendelkezések szerint:

a) a Harmonizált Rendszer 25–49. és 64–97. árucsoportja alá tartozó termékekre nézve továbbra is meg kell állapítani 4 %-os – vagy az exportáló szerződő fél területén hatályos, ennél alacsonyabb mértékű – vámilletéket;

b) a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportja alá tartozó termékekre nézve továbbra is meg kell állapítani 8 %-os – vagy az exportáló szerződő fél területén hatályos, ennél alacsonyabb mértékű – vámilletéket.

E bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak az e függelék V. mellékletében felsorolt szerződő felekre.

8. A (7) bekezdés rendelkezéseit 2012. december 31-ig kell alkalmazni, és közös megállapodással felülvizsgálhatók.

V. CÍMSZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

15. cikk Általános követelmények

1. A szerződő felek egyikének területéről származó termékek valamely másik szerződő fél területére történő behozataluk esetén jogosultak a releváns megállapodás rendelkezései szerinti kedvezményekre, amennyiben benyújtásra kerül az alábbi származási igazolások valamelyike:

a) a IIIa. melléklet szerinti mintának megfelelő EUR.1 szállítási bizonyítvány;

b) a IIIb. melléklet szerinti mintának megfelelő EUR-MED szállítási bizonyítvány;

c) a 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott esetekben egy, az exportőr által számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett, az adott termékek megnevezését azok beazonosítására alkalmas részletességgel tartalmazó nyilatkozat (a továbbiakban: „származási nyilatkozat” vagy „EUR-MED származási nyilatkozat”); a származási nyilatkozatok szövegét a IVa., illetve a IVb. melléklet határozza meg.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve a 26. cikkben meghatározott esetekben az Egyezmény szerinti származó termékek anélkül jogosultak a releváns megállapodások rendelkezéseiben szereplő kedvezményekre, hogy szükséges volna az (1) bekezdésben említett származási igazolások bármelyikének benyújtása.

16. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás

1. Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt az exportáló szerződő fél vámhatóságai adják ki az exportőr vagy – az exportőr felelősségére – meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelmére.

2. E célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kiállítja mind a IIIa., illetve IIIb. melléklet szerinti mintának megfelelő EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, mind a kérelmet. Ezeket a formanyomtatványokat a releváns megállapodás egyik hivatalos nyelvén, az exportáló ország nemzeti jogszabályaival összhangban kell kiállítani. Kézírással történő kiállítás esetén a formanyomtatványokat tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. Az árumegnevezést az erre a célra fenntartott rovatban üres sorok kihagyása nélkül kell megadni. Nem teljesen kitöltött rovat esetén az utolsó sor alá vízszintes vonalat kell húzni, az üresen hagyott részt pedig átlós vonallal át kell húzni.

3. Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadását kérelmező exportőr köteles az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt kiállító exportáló szerződő fél vámhatóságainak kérésére bármikor benyújtani minden olyan releváns okiratot, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint az Egyezmény egyéb követelményeinek való megfelelését igazolja.

4. Az (5) bekezdés sérelme nélkül az EUR.1 szállítási bizonyítványt az exportáló szerződő fél vámhatóságai adják ki az alábbi esetekben:

a) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

- az adott termékek – a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló vagy az importáló szerződő fél területéről vagy a 3. cikk (1) bekezdésében említett más olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, vagy

- az adott termékek – a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyik olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki;

b) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére vagy a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére exportálják, valamint

- az adott termékek – a valamely más szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló szerződő fél vagy az importáló szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, vagy

- az adott termékek – a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – a 3. cikkben említett valamely másik olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki.

c) ha a termékeket a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

- az adott termékek – a valamely más szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló szerződő fél vagy az importáló szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, vagy

- az adott termékek – a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – a 3. cikkben említett valamely másik olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki.

5. Az EUR-MED szállítási bizonyítványt az exportáló szerződő fél vámhatóságai adják ki, amennyiben az illető termékek az exportáló szerződő fél vagy az importáló szerződő fél vagy a 3. cikkben említett valamely más olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény követelményeinek, az alábbi esetekben:

a) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

kumulációt alkalmaztak a 3. cikk (2) bekezdésében említett egy vagy több szerződő fél területéről származó anyagokkal, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki, vagy

- a termékek az importáló szerződő fél területén a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók az importáló szerződő fél területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére irányuló kivitelre szánt termékek gyártásához, vagy

- a termékek újra kivihetők az importáló szerződő fél területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére;

b) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére vagy a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére exportálják, valamint

kumulációt alkalmaztak a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb szerződő fél területéről származó anyagokkal, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki, vagy

- a termékek az importáló szerződő fél területén a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett valamely másik szerződő fél területére irányuló kivitelre szánt termékek gyártásához, vagy

- a termékek újra kivihetők az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területére.

c) ha a termékeket a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

kumulációt alkalmaztak a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb szerződő fél területéről származó anyagokkal, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki, vagy

- a termékek az importáló szerződő fél területén a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett valamely másik szerződő fél területére irányuló kivitelre szánt termékek gyártásához, vagy

- a termékek újra kivihetők az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területére.

6. Az EUR-MED szállítási bizonyítvány a 7. rovatban a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven:

- amennyiben a származóvá minősítés egy vagy több szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazásával történt:

„CUMULATION APPLIED WITH ……” (az ország/országok neve)

- ha a származóvá minősítés egy vagy több szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül történt:

„NO CUMULATION APPLIED”

7. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat kibocsátó vámhatóságok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy ellenőrizzék a termékek származó helyzetét és az Egyezmény egyéb követelményeinek való megfelelését. E célból jogukban áll bármely okiratot bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. Továbbá gondoskodnak arról, hogy a (2) bekezdésben említett formanyomtatványok megfelelően legyenek kitöltve. Külön ellenőrzik, hogy az árumegnevezésre fenntartott helyet a visszaélés minden lehetőségét kizáróan töltötték-e ki.

8. Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának keltét a bizonyítvány 11. rovatában kell megjelölni.

9. Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt a vámhatóságok adják ki és a tényleges kivitel lebonyolítását vagy biztosítását követően azonnal az exportőr rendelkezésére bocsátják.

17. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány visszamenőleges kiadása

1. A 16. cikk (9) bekezdésétől eltérve az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt kivételesen az érintett termékek kivitelét követően is ki lehet adni, ha:

a) azt a kivitelkor tévedésből, vétlen mulasztás miatt vagy rendkívüli körülmények előállása folytán nem állították ki;

vagy

b) a vámhatóságok számára kielégítő módon bizonyítják, hogy az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásra került, de azt a behozatal során technikai okokból nem fogadták el.

2. A 16. cikk (9) bekezdésétől eltérően az EUR-MED szállítási bizonyítványt azon érintett termékek kivitelét követően is ki lehet adni, amelyekre a kivitel idején EUR.1 szállítási bizonyítványt adtak ki, amennyiben a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítják, hogy teljesülnek a 16. cikk (5) bekezdésében említett feltételek.

3. Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazása céljából az exportőr köteles kérelmében jelezni azon termékek exportálásának helyét és idejét, amelyekre az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány vonatkozik, továbbá kérését meg kell indokolnia.

4. A vámhatóságok kizárólag akkor adhatnak ki visszamenőlegesen EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, ha ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében megadott adatok megfelelnek a megfelelő ügyiratban foglaltaknak.

5. A visszamenőlegesen kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”

A (2) bekezdés alkalmazásával visszamenőlegesen kiadott EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No……….)” [a kibocsátás helye és ideje] .

6. Az (5) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 7. rovatába kell beilleszteni.

18. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása

1. Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr a kiadó vámhatóságoknál – az azok birtokában levő kiviteli okmányok alapján – másodlat kiadását kérheti.

2. Az ily módon kibocsátott másolatba a következő angol nyelvű bejegyzést kell bevezetni:

„DUPLICATE”

3. A (2) bekezdésben említett bejegyzést az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának 7. rovatába kell beilleszteni.

4. A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának időpontját; a másodlat ettől az időponttól hatályos.

19. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványok kiadása előzetesen kiadott vagy kiállított származási igazolás alapján

Ha egy szerződő fél területén származó termékeket vonnak vámhivatali ellenőrzés alá, lehetővé kell tenni az eredeti származási igazolás egy vagy több EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvánnyal történő helyettesítését annak érdekében, hogy a szóban forgó termékeket vagy azok egy részét az adott szerződő fél területén belül más helyre küldhessék. A helyettesítő EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat az a vámhivatal adja ki, amelynek felügyelete alá a termékeket helyezték.

20. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés

1. Amennyiben az azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költségekkel vagy tényleges nehézségekkel járna, a vámhatóságok az érintettek írásbeli kérelmére engedélyezhetik az úgynevezett „könyvelés szerinti elkülönítés” módszerének (a továbbiakban: „a módszer”) alkalmazását az ilyen raktározás során.

2. A módszernek egy bizonyos referencia-időszakra nézve biztosítania kell, hogy a „származónak” tekinthető előállított termékek száma annyi legyen, amennyi abban az esetben lett volna, ha a készleteket fizikailag elkülönítik.

3. A vámhatóságok a szükségesnek ítélt feltételek mellett megadhatják az (1) bekezdésben említett engedélyt.

4. A módszer alkalmazása és alkalmazásának nyilvántartása az abban az országban alkalmazandó általános számviteli elvek alapján történik, amelyben a terméket gyártották.

5. A módszer kedvezményezettje származási igazolásokat állíthat ki vagy kérelmezhet a származónak tekinthető termékmennyiségre vonatkozóan. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a készleteket hogyan kezelték.

6. A vámhatóságok felügyelik az engedély felhasználását, és ha a kedvezményezett nem megfelelő módon használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja az Egyezményben előírt valamely egyéb feltétel teljesítését, visszavonhatják azt.

21. cikk Származási nyilatkozat vagy EUR-MED származási nyilatkozat kiállításának feltételei

1. A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett származási nyilatkozatot vagy EUR-MED származási nyilatkozatot kiállíthatja:

a) a 22. cikk értelmében elfogadott exportőr,

vagy

b) az egy vagy több csomagból álló és 6000 EUR összértéket meg nem haladó, származó terméket tartalmazó szállítmány exportőre.

2. A (3) bekezdés sérelme nélkül származási nyilatkozat állítható ki az alábbi esetekben:

a) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

- az adott termékek – a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló vagy az importáló szerződő fél területéről vagy a 3. cikk (1) bekezdésében említett más olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, vagy

- az adott termékek – a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyik olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki;

b) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére vagy a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére exportálják, valamint

- az adott termékek – a valamely más szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló szerződő fél vagy az importáló szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, vagy

- az adott termékek – a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – a 3. cikkben említett valamely másik olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki.

c) ha a termékeket a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

- az adott termékek – a valamely más szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az exportáló szerződő fél vagy az importáló szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, vagy

- az adott termékek – a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – a 3. cikkben említett valamely másik olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki.

3. Az EUR-MED származási nyilatkozat akkor állítható ki, ha az illető termékek az exportáló szerződő fél, az importáló szerződő fél vagy a 3. cikkben említett valamely más olyan szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, és megfelelnek az Egyezmény követelményeinek, az alábbi esetekben:

a) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

- kumulációt alkalmaztak a 3. cikk (2) bekezdésében említett egy vagy több szerződő fél területéről származó anyagokkal, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki, vagy

- a termékek az importáló szerződő fél területén a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók az importáló szerződő fél területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére irányuló kivitelre szánt termékek gyártásához, vagy

- a termékek újra kivihetők az importáló szerződő fél területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére;

b) ha a termékeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére vagy a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területéről a 3. cikk (1) bekezdésében említett szerződő felek egyikének területére exportálják, valamint

- kumulációt alkalmaztak a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb szerződő fél területéről származó anyagokkal, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki, vagy

- a termékek az importáló szerződő fél területén a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett valamely másik szerződő fél területére irányuló kivitelre szánt termékek gyártásához, vagy

- a termékek újra kivihetők az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területére.

c) ha a termékeket a 3. cikk (2) bekezdésében említett szerződő felek közül az egyik fél területéről valamely másik fél területére exportálják, valamint:

- kumulációt alkalmaztak a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb szerződő fél területéről származó anyagokkal, feltéve, hogy a származási országban EUR-MED bizonyítványt vagy EUR-MED származási nyilatkozatot bocsátottak ki, vagy

- a termékek az importáló szerződő fél területén a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett valamely másik szerződő fél területére irányuló kivitelre szánt termékek gyártásához, vagy

- a termékek újra kivihetők az importáló szerződő fél területéről a 3. cikkben említett szerződő felek egyikének területére.

4. Az EUR-MED származási nyilatkozat a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven:

- amennyiben a származóvá minősítés egy vagy több szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazásával történt:

„CUMULATION APPLIED WITH ……” (az ország/országok neve)

- ha a származóvá minősítés egy vagy több szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül történt:

„NO CUMULATION APPLIED”

5. A származási nyilatkozatot vagy az EUR-MED származási nyilatkozatot kiállító exportőr köteles az exportáló szerződő fél vámhatóságainak kérésére bármikor benyújtani minden olyan releváns okiratot, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint az Egyezmény egyéb követelményeinek való megfelelését igazolja.

6. Az exportőr a IVa., illetve IVb. mellékletben meghatározott szövegű származási nyilatkozatot vagy EUR-MED származási nyilatkozatot az exportáló ország nemzeti jogszabályaival összhangban, az említett mellékletek szerinti nyelvi változatok egyikét kiválasztva, a nyilatkozat szövegének számlára, szállítólevélre vagy egyéb kereskedelmi okiratra történő gépelésével, bélyegzésével vagy nyomtatásával állítja ki. Amennyiben a nyilatkozatot kézzel írják, tintát, nyomtatott betűket kell használni.

7. A származási nyilatkozatokon vagy az EUR-MED származási nyilatkozatokon az exportőr eredeti, saját kezű aláírása szerepel. Mindazonáltal nem szükséges, hogy a 22. cikk szerinti elfogadott exportőr aláírja a fenti nyilatkozatokat, ha az exportáló szerződő fél vámhatóságai előtt írásban teljes felelősséget vállal minden olyan származási nyilatkozatért, amely személyét úgy azonosítja, mintha azt saját kezűleg írta volna alá.

8. A származási nyilatkozatot vagy az EUR-MED származási nyilatkozatot az exportőr az érintett termékek exportálásakor állíthatja ki, illetve az exportálásukat követően azzal a feltétellel, hogy az importáló országban az érintett termékek importálását követő legfeljebb két éven belül bemutatják a nyilatkozatot.

22. cikk Elfogadott exportőr

1. Az exportáló szerződő fél vámhatóságai az Egyezmény rendelkezéseivel összhangban termékeket rendszeresen szállító bármely exportőr (a továbbiakban: „elfogadott exportőr”) számára engedélyezhetik, hogy származási nyilatkozatokat vagy EUR-MED származási nyilatkozatokat állítson ki, tekintet nélkül az érintett termékek értékére. Az ilyen engedélyt kérelmező exportőr biztosít minden, a termékek származóvá minősítésének, valamint az Egyezményben foglalt követelmények teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges, a vámhatóságok által kielégítőnek tartott garanciát.

2. A vámhatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel megadhatják az elfogadott exportőri státuszt.

3. A vámhatóság az elfogadott exportőr részére vámengedély-számot bocsát ki, melyet fel kell tüntetni a származási nyilatkozaton vagy az EUR-MED származási nyilatkozaton.

4. A vámhatóságok nyomon követik, hogy az elfogadott exportőr hogyan használja az engedélyt.

5. A vámhatóságok bármikor visszavonhatják az engedélyt. Az engedélyt vissza kell vonni, ha az elfogadott exportőr már nem biztosítja az (1) bekezdés szerinti garanciákat, már nem tesz eleget a (2) bekezdés szerinti feltételeknek, vagy az engedélyt egyéb meg nem megengedett módon használja.

23. cikk Származási igazolás érvényessége

1. A származási igazolás az exportáló szerződő fél területén történő kibocsátás napjától számított négy hónapon át érvényes, és azt az említett időszakban be kell nyújtani az importáló szerződő fél vámhatóságai részére.

2. Azok a származási igazolások, amelyeket az (1) bekezdésben meghatározott végső határidőt követően nyújtanak be az importáló szerződő fél vámhatóságai részére, preferenciális elbánás alkalmazása céljából elfogadhatók, ha a végső határidőre való benyújtásuk elmulasztását rendkívüli körülmények indokolták.

3. A késedelmes benyújtás egyéb eseteiben az importáló szerződő fél vámhatóságai akkor fogadhatják el a származási igazolást, ha a termékek az említett végső benyújtási határidő lejárta előtt bemutatásra kerültek.

24. cikk Származási igazolás benyújtása

A származási igazolásokat az importáló szerződő fél vámhatóságai részére az adott országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően kell benyújtani. Az említett hatóságok megkövetelhetik a származási igazolás lefordítását, valamint azt is, hogy a behozatali nyilatkozatot az importőr arra vonatkozó nyilatkozata kísérje, hogy a termékek megfelelnek a releváns megállapodás végrehajtásához szükséges feltételeknek.

25. cikk Részletekben történő behozatal

Olyan esetben, amikor az importőr kérésének és az importáló szerződő fél vámhatóságai által meghatározott feltételeknek megfelelően, a Harmonizált Rendszer 2(a) általános szabályának értelmében a Harmonizált Rendszer XVI. és XVII. áruosztálya vagy a 7308 és a 9406 vámtarifaszáma alá sorolt termékeket szétszerelt vagy nem összeszerelt állapotban, részletekben importálják, az ilyen termékekre vonatkozóan egyetlen származási igazolást kell a vámhatóságokhoz az első részlet behozatalakor benyújtani.

26. cikk Mentesség a származási igazolás alól

1. Magánszemély által magánszemély részére kis csomagként küldött vagy utasok személyes poggyászának részét képező termékek a hivatalos származási igazolás benyújtása nélkül is származó terméknek tekintendők, feltéve, hogy az ilyen termékeket nem kereskedelmi forgalomban hozzák be, az Egyezmény követelményeinek megfelelő termékként jelentették be, és a bejelentés valóságtartalmához nem fér kétség. A postán küldött termékek esetében ezt a bejelentést a CN22/CN23 vámárunyilatkozattal vagy az okirathoz csatolt papírlapon lehet megtenni.

2. Az esetenkénti és kizárólag a címzett, az utas vagy családtagjaik személyes használatára szánt termékek behozatala nem minősül kereskedelmi behozatalnak, ha a termékek jellegéből és mennyiségéből nyilvánvaló, hogy nem kereskedelmi célokat szolgálnak.

3. Ezenkívül e termékek összértéke kis csomagok esetében nem haladhatja meg az 500 EUR-t, az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében pedig az 1200 EUR-t.

27. cikk Igazoló okiratok

A 16. cikk (3) bekezdésében és a 21. cikk (5) bekezdésében említett, azt igazoló okiratok, hogy az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány, illetve származási nyilatkozat vagy EUR-MED származási nyilatkozat fedezete alá tartozó termékek a szerződő felek egyikének területéről származó termékeknek tekinthetők és megfelelnek az Egyezmény egyéb követelményeinek, többek között a következők lehetnek:

a) az exportőr vagy a szállító által az adott áruk előállítása érdekében elvégzett eljárások – például számlákban vagy belső könyvelésben található – közvetlen bizonyítékai;

b) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló, az adott szerződő fél területén kibocsátott vagy kiállított okiratok, amennyiben azokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban használják;

c) az anyagok megmunkálásának vagy feldolgozásának az adott szerződő fél területén való végzését igazoló, az adott szerződő fél területén kibocsátott vagy kiállított okiratok, amennyiben azokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban használják;

d) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványok, származási nyilatkozatok vagy EUR-MED származási nyilatkozatok, amelyeket az Egyezménnyel összhangban a szerződő felek területén bocsátottak vagy állítottak ki;

e) releváns bizonyíték az adott szerződő fél területén kívül végzett, 11. cikk szerinti megmunkálásról vagy feldolgozásról, amely igazolja, hogy az említett cikkben foglalt követelmények teljesültek.

28. cikk A származási igazolás és az igazoló okiratok megőrzése

1. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadását kérő exportőr köteles a 16. cikk (3) bekezdésében említett okiratokat legalább három évig megőrizni.

2. A származási nyilatkozatot vagy EUR-MED származási nyilatkozatot kiállító exportőr köteles a származási nyilatkozat másolatát, valamint a 21. cikk (5) bekezdésben említett okiratokat legalább három évig megőrizni.

3. Az exportáló szerződő fél EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt kibocsátó vámhatóságai kötelesek a 16. cikk (2) bekezdésében említett kérelmet legalább három évig megőrizni.

4. Az importáló szerződő fél vámhatóságai kötelesek a hozzájuk benyújtott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat, valamint származási nyilatkozatokat és EUR-MED származási nyilatkozatokat legalább három évig megőrizni.

29. cikk Ellentmondások és alaki hibák

1. A származási igazoláson szereplő adatok és a termékek behozatalához szükséges vámkezelés elvégzése céljából a vámhivatalhoz benyújtott okiratokon tett nyilatkozatok között feltárt kisebb eltérések nem teszik a származási igazolást eleve érvénytelenné vagy semmissé, ha hitelt érdemlően megállapítást nyer, hogy a szóban forgó okirat megfelel a bemutatott termékeknek.

2. Az olyan nyilvánvaló alaki hibák, mint például a származási igazoláson előforduló gépelési hibák, nem vonják maguk után szükségszerűen az okiratok visszautasítását, ha a hibák jellegüknél fogva nem teszik kétségessé az okiraton tett nyilatkozat helytállóságát.

30. cikk Euróban kifejezett összegek

1. A 21. cikk (1) bekezdésének b) pontja és a 26. cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazása érdekében azokban az esetekben, amikor a termékeket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, a szerződő felek nemzeti pénznemében megadott, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket évente kell rögzíteni.

2. Egy adott szállítmány a 21. cikk (1) bekezdése b) pontjának vagy a 26. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti kedvezményben a kiállított számla szerinti pénznem alapján részesülhet, az érintett ország által meghatározott összegeknek megfelelően.

3. A felhasználandó, valamely nemzeti pénznemben kifejezett összegek megegyeznek az október első munkanapján az euróban kifejezett összegeknek az adott pénznemben számított értékével. Az összegeket október 15-ig kell az Európai Bizottsággal közölni, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandók. A vonatkozó összegekről az Európai Bizottság az összes érintett országot tájékoztatja.

4. Az egyes országok az euróban kifejezett összeg nemzeti pénznemre történő átszámítása eredményeként keletkező összeget kerekíthetik felfelé vagy lefelé. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-os mértékben térhet el az átszámítással kapott összegtől. Az egyes országok változtatás nélkül is megtarthatják az euróban kifejezett összeg nemzeti pénznemben kifejezett egyenértékét, amennyiben – a (3) bekezdésben előírt éves kiigazítás időpontjában – ennek az összegnek az átváltása a kerekítések előtt nem haladja meg a 15 %-os emelkedést a nemzeti pénznemben kifejezett egyenérték tekintetében. A nemzetipénznem-egyenérték változatlanul fenntartható, amennyiben az átváltás az egyenérték csökkenését eredményezné.

5. Az euróban kifejezett összegeket a vegyes bizottság felülvizsgálja, ha azt bármely szerződő fél kéri. A felülvizsgálat elvégzésekor a vegyes bizottság megvizsgálja, hogy kívánatos-e az illető korlátozások hatásainak reálértéken történő fenntartása. E célból határozhat úgy, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket.

VI. CÍMIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK

31. cikk Igazgatási együttműködés

1. A szerződő felek vámhatóságai az Európai Bizottságon keresztül megküldik egymásnak a vámhivatalaikban az EUR.1 és az EUR-MED szállítási bizonyítványok kiállításához használt bélyegzők mintáit, valamint az említett bizonyítványok, a származási nyilatkozatok és az EUR-MED származási nyilatkozatok ellenőrzéséért felelős vámhatóságaik címét.

2. Az Egyezmény megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a szerződő felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak illetékes vámigazgatásaikon keresztül az EUR.1 és az EUR-MED szállítási bizonyítványok, a származási nyilatkozatok és az EUR-MED származási nyilatkozatok valódiságának, illetve az ezekben az okiratokban foglalt adatok helytállóságának ellenőrzésében.

32. cikk A származási igazolás ellenőrzése

1. A származási igazolás utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen vagy akkor kell elvégezni, ha az importáló szerződő fél vámhatóságainak alapos oka van kételkedni az okiratok hitelességében, a szóban forgó termékek származó helyzetében vagy az Egyezmény egyéb követelményeinek való megfelelésében.

2. Az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazása céljából az importáló szerződő fél vámhatóságai visszaküldik az exportáló szerződő fél vámhatóságainak az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványokat és – ha benyújtásra került – a számlát, valamint a származási nyilatkozatot vagy az EUR-MED származási nyilatkozatot, illetve ezeknek az okiratoknak a másolatát, és amennyiben szükséges, megadják az ellenőrzésre irányuló megkeresés okát. Az ellenőrzésre irányuló megkeresés támogatására tovább kell küldeni minden rendelkezésre álló, a származási igazolás szabálytalanságára utaló okiratot vagy adatot.

3. Az ellenőrzést az exportáló szerződő fél vámhatóságai végzik el. E célból jogukban áll bármely okiratot bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni.

4. Ha az importáló szerződő fél vámhatóságai úgy határoznak, hogy a vizsgálat eredményének megérkezéséig felfüggesztik az érintett termékekre vonatkozó preferenciális elbánást, az importőrnek felajánlják a termékek forgalomba bocsátását a szükségesnek ítélt elővigyázatossági intézkedések mellett.

5. Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Az eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy hitelesek-e az okiratok, az érintett termékek a szerződő felek egyikének területéről származónak tekinthetők-e, és megfelelnek-e az Egyezmény egyéb követelményeinek.

6. Amennyiben megalapozott kétség merül fel, és nem érkezik válasz az ellenőrzésre irányuló megkeresés időpontjától számított tíz hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses okirat hitelességének vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a kérelmező vámhatóságok – a rendkívüli körülmények fennállása esetének kivételével – megtagadják a preferenciális elbánásra való jogosultság odaítélését.

33. cikk A viták rendezése

Amennyiben a 32. cikk szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a releváns megállapodással felállított bilaterális testület elé kell terjeszteni. Amennyiben a 32. cikk szerinti ellenőrzési eljárásoktól eltérő ügyekkel kapcsolatban, az Egyezmény értelmezésére vonatkozóan viták merülnek fel, ezeket a vitákat a vegyes bizottság elé kell terjeszteni.

Az importőr és az importáló szerződő fél vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az adott ország jogszabályai az irányadók.

34. cikk Szankciók

Szankciót kell alkalmazni minden olyan személlyel szemben, aki a termékek preferenciális elbánásának biztosítása céljából olyan okiratot készít vagy készíttet, amely valótlan adatokat tartalmaz.

35. cikk Vámszabad területek

1. A szerződő felek minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy a szállítás közben átmenetileg a területükön lévő vámszabad területen maradó, származási igazolás fedezete alá tartozó kereskedelmi termékek ne legyenek más termékekkel kicserélhetők, valamint hogy azokat az állagmegőrzésére irányuló szokásos eljáráson kívül semmilyen más műveletet alá ne vonják.

2. Az (1) bekezdés rendelkezésétől eltérve, amennyiben a valamely szerződő fél területéről származó, származási igazolás fedezete alá tartozó termékeket vámszabad területre hoznak be, és megmunkálás vagy feldolgozás alá vonnak, az érintett hatóságok az exportőr kérésére kötelesek kiadni új EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, amennyiben a termékeken végzett megmunkálás vagy feldolgozás az Egyezmény rendelkezéseinek megfelel.

I. MELLÉKLET

BEVEZETő MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLET SZERINTI LISTÁHOZ

1. megjegyzés:

A lista megállapítja azokat a szükséges feltételeket, amelyek alapján a termékeket az Egyezmény I. függelékének 5. cikke értelmében kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak kell tekinteni.

2. megjegyzés:

2.1. A lista első két oszlopa az előállított termék megnevezésére szolgál. Az első oszlopban a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszám vagy árucsoport-szám, a második oszlopban pedig a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezés szerepel. Az első két oszlopban feltüntetett tételek mindegyikére vonatkozik egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály. Amennyiben néhány esetben az első oszlopban lévő szám előtt az „ex” szó szerepel, a 3. vagy 4. oszlop szerinti szabály csak a vámtarifaszám 2. oszlopbeli részére vonatkozik.

2.2. Amennyiben az 1. oszlopban több összevont vámtarifaszám vagy egy árucsoportszám szerepel, és ezért a 2. oszlopban az áruleírásra általános kifejezést alkalmaznak, a 3. vagy 4. oszlop szerinti megfelelő szabály mindazon termékekre vonatkozik, amelyeket a Harmonizált Rendszerben az árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok alá soroltak be.

2.3. Ha a jegyzékben egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, minden egyes francia bekezdés tartalmazza a vámtarifaszám azon részének megnevezését, amelyre a 3. vagy 4. oszlop azonos sorában megállapított szabály vonatkozik.

2.4. Amennyiben az első két oszlopban szereplő tételre vonatkozóan mind a 3. mind a 4. oszlop megállapít egy-egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlopban nincs megállapítva származási szabály, a 3. oszlop szerinti szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés:

3.1. Az Egyezmény I. függeléke 5. cikkének a származónak minősülő, más termékek gyártásához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit attól függetlenül alkalmazni kell, hogy a termékek a származó helyzetet abban a gyárban nyerték-e el, ahol azokat felhasználják, vagy a szerződő felek egyikének területén levő valamely másik gyárban.

Példa:

A 8407 vámtarifaszám alá besorolt motor, amelyre az a szabály vonatkozik, hogy a beépíthető nem származó anyagok összértéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40%-át, az ex 7224 vámtarifaszám alá besorolt, kovácsolással durván alakított „más ötvözött acélból” készült.

Ha a kovácsolást az Európai Unióban végezték nem származó ingoton, akkor a kovácsolt termék már elnyerte a származó helyzetet a listán az ex 7224 vámtarifaszámra vonatkozó szabály értelmében. A kovácsolt acél ekkor származónak számíthat a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy ugyanabban a gyárban vagy egy másik európai unióbeli gyárban állították elő. A nem származó ingot értékét a nem származó anyagok értékének összesítése során így tehát már nem kell figyelembe venni.

3.2. A lista szerinti szabály meghatározza a megmunkálás vagy feldolgozás szükséges mértékét: míg az ezen túlmenő megmunkálás vagy feldolgozás szintén származó helyzetet eredményez, az ezt el nem érő megmunkálás vagy feldolgozás nem tudja a származó helyzetet biztosítani. Ha tehát a szabály lehetővé teszi nem származó anyag felhasználását a gyártás egy bizonyos szakaszában, akkor a szóban forgó anyag felhasználása a gyártás korábbi szakaszaiban megengedett, későbbi szakaszaiban viszont már nem.

3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha a szabályban a „Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból” kifejezés szerepel, akkor bármely vámtarifaszám alá besorolt anyagot (tehát a termékével azonos árumegnevezéssel bíró és vámtarifaszám alá besorolt anyagot is) fel lehet használni, figyelembe véve természetesen azokat a konkrét korlátozásokat, amelyek az adott szabályban esetleg szintén szerepelnek.

Mindazonáltal a „Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a … vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve” vagy a „Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve” kifejezés azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá besorolt anyag felhasználható, kivéve a termékre vonatkozó, a lista 2. oszlopában szereplővel azonos árumegnevezésű anyagot.

3.4. Ha a lista szerinti szabály értelmében egy termék egynél több anyagból is gyártható, akkor a gyártáshoz egy vagy több anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindegyiket fel kell használni.

Példa:

Az 5208–5212 vámtarifaszám alá besorolt szövetekre vonatkozó szabály értelmében e szövetek gyártásához természetes szálak és – egyéb anyagok mellett – vegyi anyagok is használhatók. Ez nem jelenti azt, hogy mindkét féle anyagot használni kell; használható vagy csak az egyik, vagy csak a másik, vagy mindkettő.

3.5. Ha a lista szerinti szabály értelmében egy terméket egy bizonyos anyagból kell gyártani, ez a feltétel nem zárja ki más olyan anyagok használatát, amelyek jellegüknél fogva nem felelhetnek meg a szabálynak. (Lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban.)

Példa:

Az 1904 vámtarifaszám alá besorolt élelmiszerekre vonatkozó szabály, amely kifejezetten tiltja a gabona és származékai használatát, nem zárja ki ásványi sók, vegyi anyagok és más, nem gabonából előállított termékeknek minősülő adalékanyagok használatát.

Ez azonban nem vonatkozik olyan termékekre, amelyek – bár nem gyárthatók a listán meghatározott konkrét anyagból – ugyanolyan jellegű anyagból előállíthatók a gyártás valamely korábbi szakaszában.

Példa:

Az ex 62. árucsoport alá besorolt, nem szőtt anyagokból készített ruházati cikk esetében, ha az ilyen osztályba tartozó ruházati cikkhez kizárólag nem származó fonalat szabad használni, nem lehet nem szőtt textilanyagból kiindulni – még akkor sem, ha nem szőtt anyagokat szokásos körülmények között nem lehet fonalból előállítani. Ilyen esetben a kiinduló anyag rendszerint a fonal előtti, azaz a rost állapot.

3.6. Ha a lista szerinti szabály értelmében két százalékérték vonatkozik a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor ezeket a százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szóval: a felhasznált összes nem származó anyag maximális értéke sohasem haladhatja meg a megadott magasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyes százalékértékeket sem.

4. megjegyzés:

4.1. A listán szereplő „természetes szálak” kifejezésen mesterséges és szintetikus szálaktól eltérő szálak értendők. A szóban forgó kifejezés a fonást megelőző állapotokra, köztük a hulladékállapotra vonatkozik, és – amennyiben másként nem határozzák meg – a kártolt, fésült vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat jelölik vele.

4.2. A „természetes szálak” fogalma a 0511 vámtarifaszám alá besorolt lószőrt, az 5002 és 5003 vámtarifaszám alá besorolt selymet, továbbá az 5101–5105 vámtarifaszám alá besorolt gyapjúszálat, a finom és durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá besorolt pamutszálat, valamint az 5301–5305 vámtarifaszám alá besorolt egyéb növényi szálat foglalja magában.

4.3. A listán szereplő „textilpép”, „vegyi anyagok” és „papíripari rostanyag” kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak gyártására felhasználható, az 50–63. árucsoportba nem besorolt anyagok megnevezésére szolgálnak.

4.4. A listán szereplő „vágott műszál” kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá besorolt szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál.

5. megjegyzés:

5.1. Amennyiben egy listán szereplő termékkel kapcsolatban erre a megjegyzésre történik hivatkozás, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók az e termék gyártása során felhasznált, együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 10 %-át kitevő textil alapanyagokra. (Lásd még az 5.3. és 5.4. megjegyzést.)

5.2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert, két vagy több textil alapanyagból készült termékekre lehet alkalmazni.

A textil alapanyagok a következők:

- selyem,

- gyapjú,

- durva állati szőr,

- finom állati szőr,

- lószőr,

- pamut,

- papíripari rostanyag és papír,

- len,

- valódi kender,

- juta és más textilháncsrost,

- szizál és az Agave nemhez tartozó más növények rostjai,

- kókusz, manilakender, rami és egyéb növényi textil rost,

- szintetikus végtelen szálak,

- mesterséges végtelen szálak,

- áramvezető végtelen szál,

- szintetikus polipropilén vágott szál,

- szintetikus poliészter vágott szál,

- szintetikus poliamid vágott szál,

- szintetikus poliakrilnitril vágott szál,

- szintetikus poliimid vágott szál,

- szintetikus politetrafluoretilén vágott szál,

- szintetikus polifenilén-szulfid vágott szál,

- szintetikus polivinil-klorid vágott szál,

- egyéb szintetikus vágott szál,

- mesterséges viszkóz vágott szál,

- egyéb mesterséges vágott szál,

- rugalmas poliéter szegmensekkel készült poliuretán fonal, paszományozott is,

- rugalmas poliészter szegmensekkel készült poliuretán fonal, paszományozott is,

- az 5605 vámtarifaszám alá besorolt termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia- vagy (alumíniumporral bevont vagy nem bevont) műanyagfilm-magból álló, két műanyagfilm-réteg közé – átlátszó vagy színezett ragasztóval – illesztett szalagot tartalmaznak,

- az 5605 vámtarifaszám alá besorolt más termékek.

Példa:

Az az 5205 vámtarifaszám alá besorolt fonal, amely az 5203 vámtarifaszám alá besorolt pamutszálból és az 5506 vámtarifaszám alá besorolt szintetikus vágott szálból készült, kevert fonal. Ezért az olyan nem származó szintetikus vágott szál, amely nem felel meg a (vegyi anyagokból vagy textilipari pépből történő gyártásról rendelkező) származási szabályoknak, felhasználható, feltéve, hogy összsúlya nem haladja meg a fonal súlyának 10 %-át.

Példa:

Az az 5112 vámtarifaszám alá besorolt gyapjúszövet, amely az 5107 vámtarifaszám alá besorolt gyapjúfonalból és az 5509 vámtarifaszám alá besorolt, vágott szálból álló szintetikus fonalból készült, kevert szövet. Ezért az olyan szintetikus fonal, amely nem felel meg a (vegyi anyagokból vagy textilipari pépből történő gyártásról rendelkező) származási szabályoknak, vagy az olyan gyapjúszövet, amely nem felel meg a (nem kártolt vagy fésült, vagy fonásra másként elő nem készített természetes szálakból történő gyártásról rendelkező) származási szabályoknak, vagy e két anyag kombinációja felhasználható, feltéve, hogy összsúlya nem haladja meg a szövet súlyának 10 %-át.

Példa:

Az 5205 vámtarifaszám alá besorolt pamutfonalból és az 5210 vámtarifaszám alá besorolt pamutszövetből készült, az 5802 vámtarifaszám alá besorolt tűzött szövet csak akkor kevert termék, ha maga a pamutszövet két különböző vámtarifaszám alá besorolt fonalból készült kevert szövet, vagy ha maguk a felhasznált pamutfonalak keverékek.

Példa:

Ha a szóban forgó tűzött szövet az 5205 vámtarifaszám alá besorolt pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá besorolt szintetikus szövetből készült, a felhasznált két fonal nyilvánvalóan két különböző textil alapanyag, tehát a tűzött szövet ennek megfelelően kevert termék.

5.3. A „rugalmas poliéter szegmensekkel készült poliuretán fonal, paszományozott is” jellemzésű fonalat tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár az érintett fonal tekintetében 20 %.

5.4. Az olyan termékek esetében, amelyek „egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia- vagy (alumíniumporral bevont vagy nem bevont) műanyagfilm-magból álló, két műanyagfilm-réteg közé – átlátszó vagy színezett ragasztóval – illesztett szalagot tartalmaznak”, ez a tűréshatár az érintett szalag tekintetében 30 %.

6. megjegyzés:

6.1. Amennyiben a listán erre a megjegyzésre történik hivatkozás, az érintett konfekcionált termékekre a lista 3. oszlopában meghatározott szabálynak nem megfelelő textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, azzal a feltétellel, hogy a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és hogy értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át.

6.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül, az 50–63. árucsoportba nem besorolható anyagok textiltartalmuktól függetlenül korlátlanul felhasználhatók a textiltermékek gyártása során.

Példa:

Ha a lista szerinti szabály értelmében egy bizonyos textiltermék (például nadrág) gyártásához fonalat kell használni, ez a feltétel nem zárja ki a fém részek – például gombok – használatát, mivel a gombokat nem az 50–63. árucsoportba sorolták be. Ugyanezen okból a húzózár használatát sem zárja ki, noha a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak.

6.3. Amennyiben a százalékos szabály alkalmazandó, a nem az 50–63. árucsoportba besorolt anyagok értékét figyelembe kell venni a felhasznált nem származó anyagok értékének kiszámításakor.

7. megjegyzés:

7.1. Az ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 és ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált eljárással;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveletek mindegyikét magában foglaló eljárás: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsavanhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

i) izomerizálás.

7.2. A 2710, 2711 és 2712 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált eljárással;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveletek mindegyikét magában foglaló eljárás: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsavanhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

ij) izomerizálás;

k) csak az ex 2710 vámtarifaszám alá besorolt nehézolajok tekintetében: hidrogénnel történő kéntelenítés, melynek eredményeképpen a kezelt termék kéntartalmának legalább a 85 térfogatszázaléka redukálódik (ASTM D 1266-59 T módszer);

l) csak a 2710 vámtarifaszám alá besorolt termékek tekintetében: paraffinmentesítés a szűrés kivételével;

m) csak az ex 2710 vámtarifaszám alá besorolt nehézolajok tekintetében: hidrogénnel több mint 20 bar nyomáson és több mint 250 °C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Az ex 2710 vámtarifaszám alá besorolt kenőolajok további, különösen a szín vagy a stabilitás javítása céljából végzett hidrogénes kezelését (pl. a hidrofiniselést vagy a színtelenítést) azonban nem lehet „meghatározott eljárásnak” tekinteni;

n) csak az ex 2710 vámtarifaszám alá besorolt fűtőolajok tekintetében: atmoszferikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy ezeknek a termékeknek az ASTM D 86 módszerrel, a veszteségeket is beleértve, kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300 °C-on;

o) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá besorolt egyéb nehézolajok – a gázolaj és fűtőolaj kivételével – tekintetében: kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel;

p) csak az ex 2712 vámtarifaszám alá (a súlyát tekintve 0,75 %-nál kevesebb olajat tartalmazó vazelin, ozokerit, lignitviasz vagy tőzegviasz, paraffinviasz kivételével) besorolt nyerstermékek tekintetében: olajmentesítés frakcionált kristályosítással.

7.3. Az ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 és az ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, ülepítés, sótalanítás, víztelenítés, szűrés, színezés, jelölés, kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, vagy