Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról /* COM/2011/0746 végleges - 2011/0360 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet[1] (a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet) 2010. december 7-én teljes egészében alkalmazandóvá vált. A rendelet szigorú magatartási szabályoknak való megfelelést ír elő a hitelminősítő intézetek számára a lehetséges összeférhetetlenségek mérséklése, valamint a minősítések és a minősítési eljárások magas minőségének és megfelelő átláthatóságának a biztosítása érdekében. A létező hitelminősítő intézeteknek 2010. szeptember 7-ig kellett kérelmezniük a nyilvántartásba vételt és teljesíteniük a rendelet követelményeit. 2011. május 11-én sor került a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet módosításának[2] (513/2011/EU rendelet) elfogadására, amely a hitelminősítő intézetek nyilvántartásba vételének és európai szintű felügyeletének központosítása és egyszerűsítése érdekében az EU-ban nyilvántartásba vett hitelminősítő intézetek felett kizárólagos felügyeleti hatáskört biztosít az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) számára. Mindazonáltal a hitelminősítő intézetekről szóló hatályos rendelet a hitelminősítési tevékenységekhez és a minősítések felhasználásához kapcsolódó számos kérdéssel nem foglalkozik kellő mértékben. E kérdések közé tartozik annak kockázata, hogy a pénzügyi piaci szereplők – beleértve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat (ÁÉKBV) és az alternatív befektetési alapokat (ABA) – túlzott mértékben hagyatkoznak a hitelminősítésekre[3]. Az Európai Bizottság 2010. június 2-i közleményében („A pénzügyi szolgáltatások szabályozása a fenntartható növekedésért”)[4] és a bizottsági szolgálatok 2011. november 5-i konzultációs anyagában[5] kiemelte ezeket a nyitott kérdéseket, és bejelentette a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet azon célzott felülvizsgálatának szükségességét, amelyre e javaslattal kerül sor. Az Európai Parlament 2011. június 8-án kiadott egy a hitelminősítő intézetekről szóló nem jogalkotási jelentést[6]. A jelentés támogatja többek között a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szabályozási keret javításának, valamint a minősítések túlzott figyelembevétele jelentette kockázat csökkentésére irányuló intézkedések meghozatalának szükségességét. Egy 2010. október 30-án tartott informális ECOFIN-ülésen az Európai Unió Tanácsa elismerte, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a hitelminősítési tevékenységekhez kapcsolódó számos kérdés kezelése érdekében, beleértve a hitelminősítések túlzott figyelembevételének kockázatát, és a hitelminősítő intézetek javadalmazási modelljéből eredő összeférhetetlenség kockázatát. A 2011. október 23-i Európai Tanács következtetése alapján előrelépésre van szükség a hitelminősítések túlzott figyelembevételének csökkentésében. Nemzetközi szinten a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) 2010. októberben elveket bocsátott ki, hogy csökkentse a külső minősítések hatóságok és pénzügyi intézmények általi túlzott figyelembevételét[7]. Az elvek alapján, amennyiben rendelkezésre állnak a hitelképesség megfelelő alternatív standardjai, meg kell szüntetni vagy fel kell váltani a jogszabályokban az ilyen minősítésekre való hivatkozást, valamint elő kell írni a befektetők számára, hogy készítsenek saját hitelminősítést. Ezeket az elveket a G20-ak 2010. novemberi szöuli csúcsa jóváhagyta. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK Az Európai Bizottság 2010. november 5. és 2011. január 7. között nyilvános konzultációt tartott, amelyben az azonosított kérdések, köztük a túlzott figyelembevétel kérdésének kezelésére irányuló számos lehetőséget bemutatott. A Bizottsághoz az érdekeltektől megközelítőleg 100 észrevétel érkezett, amelyeket e javaslat megfogalmazásakor figyelembe vettek. A konzultációra adott válaszok összefoglalása a következő internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/summary-responses-cra-consultation-20110704_en.pdf. A bizottsági szolgálatok július 6-án kerekasztalt tartottak, hogy az érintett érdekeltektől további visszajelzést kapjanak e kérdésekről. A kerekasztal összefoglalója a következő internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/roundtable_en.pdf. A javaslattal összefüggésben hatásvizsgálat készült. Ez a következő internetcímen található: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/agencies/index_en.htm. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap Azon kockázat csökkentése érdekében, hogy az ÁÉKBV- és ABA-kezelők túlzottan a hitelminősítésekre hagyatkoznak, szükséges az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[8], valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] módosítása. A Bizottság ezzel párhuzamosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke alapján a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet módosításáról szóló rendeletjavaslatot terjeszt elő. Mindazonáltal az említett rendeletjavaslat nem megfelelő jogi eszköz ezen irányelvek módosítására. Egyrészről az említett módosítások olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek nem közvetlenül alkalmazandók és a nemzeti jogba való átültetést igényelnek. Másrészről a 2009/65/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosítási javaslatához inkább az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdését kell alapul venni, amely az utóbbi irányelv jogalapját szolgáltatta. A 2009/65/EK irányelv alapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés megfelelő, 95. cikke volt. Ezért indokoltnak tűnik, hogy a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelv módosításának tervezete egy az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén alapuló irányelvjavaslatban szerepeljen. 3.2. Szubszidiaritás és arányosság. A szubszidiaritás elve szerint (az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése) uniós szintű intézkedésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha a kitűzött célokat a tagállamok önállóan nem képesek kielégítően megvalósítani, tehát a tervezett intézkedések nagyságrendje vagy hatásai miatt azok az EU szintjén jobban megvalósíthatók. A hitelminősítő intézetek tevékenysége globális kiterjedésű és uniós szinten szabályozott. Egy adott tagállamban működő hitelminősítő intézet minősítéseit az egész EU piaci szereplői felhasználják, illetve azokra hagyatkoznak. Hasonlóképpen, az uniós jogi szabályozás olyan prudenciális szabályozási keretet írt elő a befektetési alapok – akár ÁÉKBV-k, akár ABA-k – számára, amely lehetővé teszi az engedélyezett alapokban az EU egészére kiterjedő működést. Ha egy tagállamban nem működik jól vagy nem létezik szabályozási keret, az az egész EU-ban hátrányosan befolyásolhatja a piaci szereplőket és a pénzügyi piacokat. A befektetőknek és a piacoknak az esetleges hiányosságokkal szembeni védelme érdekében ezért EU-szerte alkalmazandó, megbízható szabályozási előírásokra van szükség. Ezért a hitelminősítések ÁÉKBV-k és ABA-k általi túlzott figyelembevételének csökkentésére irányuló bármely további intézkedést uniós fellépéssel lehet legjobban megvalósítani. A javasolt módosítások az EUSZ 5. cikke (4) bekezdésének előírása szerint arányosak is. A módosítások nem lépik túl a célkitűzéseik eléréséhez szükséges mértéket. A hitelminősítések túlzott figyelembevételének csökkentésére vonatkozó rendelkezések beépülnek az alapkezelő és a befektetési társaságokra (az ÁÉKBV-k tekintetében), és az ABAK-okra (az ABA-k tekintetében) vonatkozó azon általános kötelezettségbe, hogy kockázatkezelési eljárásokat vagy rendszereket alkalmazzanak. A javasolt rendelkezések nagyon hasonlóak a Bizottság által a hitelintézetek tekintetében nemrég javasoltakhoz[10]. Ez a javaslat kiegészíti a Bizottság által párhuzamosan benyújtott, a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet módosításáról szóló rendeletjavaslatot, amely egyéb rendelkezéseket tartalmaz többek között a hitelminősítések piaci szereplők általi túlzott figyelembevételének csökkentéséről. Azon túl, hogy meghatározza a túlzott figyelembevétel elkerülésére vonatkozó általános elvet, a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet módosítására vonatkozó javaslat előír néhány olyan intézkedést, amely megkönnyíti a befektetők számára e cél elérését. Azaz előírja, hogy a befektetők számára hozzáférést kell biztosítani a hitelminősítő intézetek és a strukturált pénzügyi eszközök kibocsátói által a piac számára közzétett kiegészítő információkhoz. A hitelminősítő intézeteknek információt kell közzétenniük minősítési módszereikről és a mögöttes feltételezésekről, a módszereikben tervezett bármely változtatásról vagy bizonyos típusú, például államokra vonatkozó hitelminősítések meghatározott adatairól. A kibocsátott hitelminősítések várhatóan könnyen összehasonlíthatóvá is válnak a befektetők számára az EÉPH által működtetendő, harmonizált minősítési skálákat tartalmazó európai minősítési mutatónak (EURIX) köszönhetően. A strukturált pénzügyi eszközök kibocsátóinak termékeikről több információt kell a piac rendelkezésére bocsátaniuk, beleértve a strukturált pénzügyi eszköz mögöttes eszközeinek hitelminőségére és teljesítményére, az értékpapírosítási tranzakció szerkezetére, a pénzforgalomra vagy az értékpapírosítási kitettséget alátámasztó bármely biztosítékra vonatkozó információt. E kiegészítő információknak lehetővé kell tenniük, hogy a befektetők, például az ÁÉKBV-k vagy az ABA-k saját hitelkockázat-értékelést végezzenek és ne szoruljanak rá rendszeresen és mechanikusan a hitelminősítő intézetekre azon eszközök – különösen strukturált pénzügyi eszközök – hitelképességének értékeléséhez, amelyekbe befektetnek. 3.3. A javaslat magyarázata 3.3.1. Az ÁÉKBV-kről szóló 2009/65/EK irányelv módosítása A 2009/65/EK irányelv előírja az ÁÉKBV-k uniós szintű szabályozását. A bizonyos feltételeket teljesítő ÁÉKBV-k ezért az egész Unióban működhetnek. Az említett irányelv 51. cikke a kockázatkezelésre vonatkozó prudenciális követelményeket határozott meg. Mindenekelőtt azt írja elő, hogy az ÁÉKBV-kat kezelő alapkezelő vagy befektetési társaságnak olyan kockázatkezelési eljárást kell alkalmaznia, amely bármikor lehetővé teszi a pozíciók kockázatának és azoknak a portfólió teljes kockázatához való hozzájárulásának nyomon követését és mérését. A Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az ÁÉKBV-k kezelői által alkalmazott kockázatkezelési eljárás megfelelőségének felmérésére szolgáló kritériumokat. A javaslat 1. cikke a kockázatkezelési eljárás tekintetében módosítja a 2009/65/EK irányelv 51. cikkét: – az (1) bekezdés bevezeti az alapkezelő vagy befektetési társaság számára azt a követelményt, hogy az ÁÉKBV eszközei hitelképességének értékelése során ne hagyatkozzon kizárólagosan vagy mechanikusan külső hitelminősítésekre. A külső hitelminősítések ebben a folyamatban a tényezők egyikeként használhatók, de nem lehetnek mérvadóak; – a (2) bekezdés megfelelő módosításokat javasol a Bizottságnak a 2009/65/EK irányelv 51. cikke (1) bekezdésében foglalt rendelkezések részletes meghatározása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására irányuló meglévő felhatalmazásában. 3.3.2. Az ABA-k kezelőiről szóló 2011/61/EK irányelv módosítása A 2011/61/EU irányelv hasonlóképp előírja az alternatív befektetési alapok (ABA-k) kezelőinek uniós szintű szabályozását. A bizonyos feltételeket teljesítő ABA-k ezért az egész Unióban működhetnek. A 2011/61/EU irányelv 15. cikke a kockázatkezelésre vonatkozó prudenciális követelményeket határozott meg. Mindenekelőtt azt írja elő, hogy az ABA kezelője megfelelő kockázatkezelési rendszereket működtet az egyes ABA-k befektetési stratégiája szempontjából releváns, valamint az ABA-val kapcsolatban ténylegesen vagy potenciálisan fennálló minden kockázat azonosítása, mérése és megfelelő nyomon követése érdekében. A Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az ABA-k kezelői által a kezelésükben lévő ABA-k nevében vállalt kockázatok függvényében alkalmazandó kockázatkezelési rendszereket. A javaslat 2. cikke a kockázatkezelési eljárás tekintetében módosítja a 2011/61/EU irányelv 15. cikkét: – az (1) bekezdés bevezeti az ABA kezelője számára azt a követelményt, hogy az ABA eszközei hitelképességének értékelése során ne hagyatkozzon kizárólagosan vagy mechanikusan külső hitelminősítésekre. A külső hitelminősítések ebben a folyamatban a tényezők egyikeként használhatók, de nem lehetnek mérvadóak; – a (2) bekezdés megfelelő módosításokat javasol a Bizottságnak a 2011/61/EU irányelv 15. cikke (1) bekezdésében foglalt rendelkezések részletes meghatározása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására irányuló meglévő felhatalmazásában. 3.3.3. Átültetés a nemzeti jogba A javaslat 12 hónapos átültetési időszakról rendelkezik. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A Bizottság javaslata nincs hatással az Európai Unió költségvetésére. 2011/0360 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[11], tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[12], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] előírja az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) uniós szintű szabályozását. A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv[14] hasonlóképp előírja az alternatív befektetési alapok (ABA-k) kezelőinek uniós szintű szabályozását. Mindkét irányelv prudenciális követelményeket határoz meg az ÁÉKBV-kat kezelő alapkezelő vagy befektetési társaságok, illetve az ABA-k kezelői által végzett kockázatkezelés tekintetében. (2) A pénzügyi válság egyik hatása az volt, hogy a befektetők, köztük az ÁÉKBV-k és ABA-k túlzott mértékben hitelminősítésekre hagyatkoznak az adósságinstrumentumokhoz kapcsolódó befektetéseik végrehajtása során, és nem szükségszerűen végeznek az ilyen adósságinstrumentumok kibocsátóinak hitelképességére vonatkozó saját értékeléseket. Az ÁÉKBV-k és ABA-k által végzett befektetések minőségének javítása, és így az említett alapok befektetőinek védelme érdekében indokolt az ÁÉKBV-k és ABA-k kezelői számára előírni, hogy kerüljék el a külső hitelminősítések kizárólagos és automatikus figyelembevételét, amikor az általuk kezelt ÁÉKBV-k vagy ABA-k által végzett befektetésekhez kapcsolódó kockázatot értékelik. A külső hitelminősítések túlzott figyelembevételének elkerülésére vonatkozó általános elvet ezért be kell építeni az ÁÉKBV-k és ABA-k kezelőinek kockázatkezelési eljárásaiba és rendszereibe, és hozzá kell igazítani a sajátosságaikhoz. (3) A 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelvbe beillesztendő, a túlzott figyelembevételre vonatkozó általános elv részletesebb meghatározása érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el különösen annak biztosítása érdekében, hogy az ÁÉKBV-k és ABA-k kezelői ténylegesen nem hagyatkozhatnak túlzott mértékben külső hitelminősítésekre az ÁÉKBV-k vagy ABA-k által tartott eszközök hitelképességének értékelése során. E tekintetben indokolt módosítani az említett irányelvekben a Bizottság arra vonatkozó felhatalmazását, hogy az ÁÉKBV-k és ABA-k kezelői által alkalmazott kockázatkezelési eljárásokat és rendszereket érintő általános rendelkezések tekintetében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. (4) A vonatkozó intézkedések kiegészítik az 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló, [xxxx xxx xxx]-i [xxx/xxxx]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15] módosított, a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[16] egyéb rendelkezéseit. Az említett rendelkezések meghatározzák a külső hitelminősítések befektetők általi túlzott figyelembevételének csökkentésére irányuló általános célkitűzést és elősegítik e cél megvalósítását. (5) Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a külső hitelminősítéseknek az ÁÉKBV-k és ABA-k általi, befektetéseik során történő túlzott figyelembevételének csökkentéséhez való hozzájárulást a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az ÁÉKBV-k, ABA-k és hitelminősítő intézetek tevékenységének összeurópai kiterjedése és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. (6) A 2009/65/EK irányelvet és a 2011/61/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 2009/65/EK irányelv módosításai A 2009/65/EK irányelv 51. cikke a következőképpen módosul: (1) az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Az alapkezelő vagy befektetési társaságnak olyan kockázatkezelési eljárást kell alkalmaznia, amely bármikor lehetővé teszi a pozíciók kockázatának és azoknak a portfolió teljes kockázatához való hozzájárulásának nyomon követését és mérését. Különösen az ÁÉKBV eszközei hitelképességének értékelése során nem hagyatkozhat kizárólagosan vagy mechanikusan külső hitelminősítésekre.”; (2) a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) az alapkezelő társaság által az (1) bekezdés első albekezdésével összhangban alkalmazott kockázatkezelési eljárás megfelelőségének felmérésére vonatkozó kritériumok. Ezek a kritériumok biztosítják, hogy az alapkezelő társaság az ÁÉKBV eszközei hitelképességének értékelése során ne hagyatkozhasson kizárólagosan vagy mechanikusan külső hitelminősítésekre;”. 2. cikk A 2011/61/EU irányelv módosításai A 2011/61/EU irányelv 15. cikke a következőképpen módosul: (1) a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Az ABAK-ok megfelelő kockázatkezelési rendszereket működtetnek az egyes ABA-k befektetési stratégiája szempontjából releváns, valamint az egyes ABA-kkal kapcsolatban ténylegesen vagy potenciálisan fennálló minden kockázat azonosítása, mérése és megfelelő nyomon követése érdekében. Az ABAK-ok különösen az ABA eszközei hitelképességének értékelése során nem hagyatkozhatnak kizárólagosan vagy mechanikusan külső hitelminősítésekre.”; (2) az (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) az ABAK-ok által a kezelésükben lévő ABA-k nevében vállalt kockázatok függvényében alkalmazandó kockázatkezelési rendszerek. Ezek a kockázatkezelési rendszerek megakadályozzák az ABAK-okat abban, hogy az ABA eszközei hitelképességének értékelése során kizárólagosan vagy mechanikusan külső hitelminősítésekre hagyatkozzanak.”. 3. cikk Átültetés a nemzeti jogba 1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [az irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. 4. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 5. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] Az Európai Parlament és a Tanács 1060/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a hitelminősítő intézetekről, HL L 302., 2009.11.17. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete (2011. május 11.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról, HL L 145., 2011.5.31. [3] A külső hitelminősítések túlzott figyelembevétele akkor merül fel, ha a pénzügyi intézmények vagy intézményi befektetők kizárólag vagy mechanikusan a hitelminősítő intézetek által kibocsátott minősítésekre hagyatkoznak, elhanyagolva a saját átvilágításra és belső kockázatkezelésre vonatkozó kötelezettségeiket. A hitelminősítések túlzott figyelembevétele a pénzügyi szereplők csordaszellemű magatartásához, például adósságinstrumentumok párhuzamos kiárusításához vezethet, miután az instrumentumot a befektetési kategória alá minősítették, ami befolyásolhatja a pénzügyi stabilitást – különösen, ha a néhány jelentős hitelminősítő együttesen téved az értékelésében. [4] COM(2010) 301 végleges. [5] Elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/cra_en.htm. [6] http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2010/2302. [7] http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf [8] HL L 302., 2009.11.17., 32. o. [9] HL L 174., 2011.7.1., 1. o. [10] A Bizottság javaslata (2011. július 20.): az Európai Parlament és a Tanács irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, COM(2011) 453 végleges. Lásd a 77. cikk b) pontját. [11] HL C [...]., [...], [...]. o. [12] HL C [...]., [...], [...]. o. [13] HL L 302., 2009.11.17., 32. o. [14] HL L 174., 2011.7.1., 1. o. [15] HL L […]., […]., […]. o. [16] HL L 302., 2009.11.17., 1. o.