HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2.9.2009 
COM(2009) 1128 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri: 
   
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE  
a közös uniós letelepítési program létrehozásáról  
 
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
  
a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008–
2013-as id őszakra az Európai Menekültügyi Al ap létrehozásáról és a 2004/904/EK 
tanácsi határozat hatályon kívül helyezésér ől szóló, 2007. május 23-i 2007/573/EK 
határozat módosításáról 
 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
  
{COM(2009) 447 végleges} 
{COM(2009) 456 végleges} 
{SEC(2009) 1127}  
 
HU 2   HU 1. H ÁTTÉRINFORMÁCIÓK  
A letelepítés azt jelenti, hogy az ENSZ Menekültügyi F őbiztossága által elismerten 
nemzetközi védelemre szoruló menekülteket az els ő menedéket nyújtó országból (f őként a 
harmadik világból) egy másik országba szállítják, ahol tartós védelmet biztosítanak számukra. 
A letelepítés tartós megoldást kínál azoknak a menekülteknek, akik nem térhetnek vissza 
származási országukba, és akik integrálása helyben, az els ő menedék országában nem 
lehetséges.  
A letelepítés során az Unión kívüli területr ől valamely uniós tagállamnak adják át a 
menekülteket. 
A menekültek száma az egész világot nézve 10 millió körül van. Ennek hozzávet őlegesen 
5 %-a szorul letelepítésre. E menekülteknek csak kis hányadát telepítik le ténylegesen. 
Strukturális eltérés van tehá t a szükségletek és a humanitá rius segítségnyújtás között. 
Az évente letelepített menekülteknek csak ki s részét telepítik le az Unióban. A 2008 során 
letelepítés céljából az els ő menedék országát elhagyó 65 596 menekült közül csak 4 378 
menekült érkezett az Unióba. Ez éles ellentétben áll az Egyesü lt Államok és a világ számos 
más, hagyományosan letelepítést biztosító ipari országa által befogadott menekültek 
számával. 
2. U NIÓS LETELEPÍTÉS : A JELENLEGI HELYZET (KIINDULÓPONT ) 
Jelenleg tíz uniós tagállam vesz részt évi rendszerességgel a letelepítésben. Svédország, 
Dánia, Finnország, Hollandia, az Egyesült Kirá lyság és Írország már több éve rendelkezik 
letelepítési programmal. 2007 óta Portugália, Fr anciaország, Románia és a Cseh Köztársaság 
is úgy határozott, hogy nemzeti letelepítési programokat v ezet be. E pozitív fejlemény több 
tényezőnek is betudható. El őször is, a letelepítés 2007 óta az Európai Menekültügyi Alap 
(EMA III) keretében jelent ős mértékű pénzügyi támogatásban részesül. Másodszor, az elmúlt 
évek során a különböz ő tagállamokból származó érdekelt felek között a letelepítésre 
irányulóan számos projektjelleg ű és partnerkapcsolaton alapul ó tevékenység valósult meg. A 
harmadik pozitív változás az uniós szinten megjelen ő határozott politikai szándék. Ez a 
szándék különösen a Szíriából  és Jordániából érkez ő iraki menekültek uniós letelepítésére 
irányult. 2008-ban a Bel- és  Igazságügyi Tanács következte téseket fogadott el az iraki 
menekültek letelepítésér ől, kiemelve, hogy a letelepítés ho zzájárul a szíria i és jordániai 
védelem fenntartásához.. A tanácsi következ tetéseket követ ően négy, a letelepítésben eddig 
szerepet nem vállaló ország (Németország, Olaszország, Belgium és Luxemburg) is 
elkötelezte magát az iraki menekültek letelepítése mellett. 
Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (a továbbiakban EMTH), amely várhatóan 2010-
ben kezdi meg m űködését, támogatást fog nyújtani a tagállamoknak és egyéb érdekelt 
feleknek a gyakorlati együttm űködés terén, a letelepítést is beleértve. 
 
HU 3   HU 3. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A jelenlegi helyzet összességében kedvez ő és fokozatosan javul, különösen az EMTH várható 
megalakulását tekintve. U gyanakkor több számottev ő hiányosság és strukturális korlát 
tapasztalható. 
A fő probléma az menekülteket befogadó harmad ik országokkal szemben tanúsított uniós 
szolidaritás jelenleg alacsony szintje. A letelepített menekülte k száma túl alacsony a globális 
letelepítési szükségletekhez képest. A más odik probléma az, hogy túl kevés tagállam vesz 
részt a letelepítésben. Jelenleg csupán tíz uniós tagállam (Svédország, Dánia, Finnország, 
Hollandia, az Egyesült Királyság, Írország, Po rtugália, Franciaország, Románia és a Cseh 
Köztársaság) telepít le menekülteket év i rendszerességgel. Az Unió nemzetközi 
szerepvállalása a letelepítés terén nem kielégít ő. Ez negatívan hat az Unió azon törekvésére, 
hogy kiemelked ő szerepet töltsön be a globális hum anitárius ügyekben, és ezáltal az Unió 
nemzetközi fórumokon gyakorolt befolyására is. 
Alacsony mérték ű a letelepítést végz ő uniós tagállamok közötti együttm űködés a letelepítési 
prioritások (azaz a letele pített menekültek nemzetisége és sp eciális csoportjai) tekintetében. E 
prioritásokat jelenleg a tagállamok állapítják meg nemzeti szinten, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával folytatott szoros kétold alú megbeszélések során, uniós szint ű előzetes 
tárgyalások és döntéshozatal nélkül. Ennek következtében nem kerü l sor a letelepítés 
stratégiai célú, az EU küls ő politikáinak eszközeként történ ő alkalmazására. A letelepítés nem 
csupán a ténylegesen letelepített személyek szempontjából vett humanitárius célt szolgálja, 
hanem a nagy számú menekült fogadásából ered ően az adott harmadik országra háruló terhek 
enyhítését is. A letelepítés fontos szerepet tölthet be az EU küls ő menekültügyi politikáinak 
részeként, illetve általában az EU küls ő politikájában. A letelepí tés stratégiailag nagyobb 
hatást gyakorolna, ha a nemzetiség és a speciál is kategóriák tekintetében a letelepítési 
prioritásokat f őként uniós szinten határoznák meg. A jelenlegi pénzügyi keret korlátokat 
teremt. Az EMA III további pénzügyi támogatást biztosít azoknak a tagállamoknak, amelyek meghatározott kategóriákba tartozó menekülteket telepítenek le. E kritériumok túl merevnek 
bizonyultak. 
A jelenlegi helyzettel kapcso latos problémák harmadik csoportja azzal függ össze, hogy a 
tagállamok között a letelepítéssel kapcsola tban nincs strukturá lt gyakorlati együttm űködés. 
Jelenleg a letelepítési tevékenységekre vona tkozóan nem folyik információcsere és nem 
valósul meg az összehangolásuk. Ez hátrányosan hat a letelepítés min őségére. Szintén ebb ől 
adódik a méretgazdaságosság hiánya is. A letelepítéshez komoly logisztikai el őkészületek 
szükségesek, pl. kiválasztó és  tájékoztató küldöttségek, or vosi vizsgálatok és biztonsági 
ellenőrzések, az utazás és a vízumkiadás megszervezé se, valamint befogadási és integrációs 
programok. E tevékenységek egy részét a tagállamok közösen vagy szoros együttm űködésben 
végezhetnék. 
4. S ZUBSZIDIARITÁS  
– A menekültügy területén való közösségi s zerepvállalás azo n alapul, hogy a tagállamok 
közötti szolidaritásra van sz ükség az olyan kihívások keze lése során, amelyeket egy bels ő 
határok nélküli Unióban az egyes országok önmagukban nem tudnának hatékonyan megoldani. 
 
HU 4   HU – A Közös Európai Menekültügyi Rendszerrel (KEM R) kapcsolatos fellépés szükségességét 
már több hatásvizsgálat elemezte a közelmúltban. 
– Az Európai Tanács és az Európai Parl ament több ízben felszólított a KEMR 
továbbfejlesztésére, beleértve annak küls ő dimenzióját is. 
5. C ÉLKITŰZÉSEK  
Általános szakpolitikai célkit űzések:  
a) a menekültek nemzetközi védelmének tá mogatása a letelepítés alkalmazásával; 
b) az Unió humanitárius befolyásának és er őfeszítéseinek fokozása a letelepítésben való 
nagyobb fokú közös szerepvállalás által; 
Konkrét célkit űzések:  
c) harmadik országokkal való nagyobb mérték ű uniós szolidaritás a menekültek 
fogadásában; 
d) a letelepítésben részt vev ő uniós országok számának emelése; 
e) az Unióban folyó letelepítési er őfeszítések célzottabbá tételének folyamatos 
biztosítása, hogy ezen er őfeszítések a védelemre leginkább rászoruló személyekre 
vagy csoportokra (pl. a leginkább kiszolgáltat ott személyekre, beleértve a gyerekeket 
is, illetve a meghatározott földrajzi területekr ől származó személyekre) irányuljanak;  
f) a letelepítés uniós szint ű stratégiai alkalmazásának er ősítése;  
g) az Unió nemzetközi szerepének általános meger ősítése a letelepí tés terén, különösen 
azáltal, hogy a letelepítést az EU küls ő politikáinak szerves és egységes részévé 
tesszük; 
h) az együttm űködés révén az Unióban alkalmazott letelepítési eljárások min őségének 
javítása; 
i) az együttm űködés révén a letelepítés gazdas ági és pénzügyi költségeinek 
csökkentése;  
j) az uniós tagállamok között a védelmi normák tekintetében fennálló különbségek 
csökkentése, valamint a letelepítési kr itériumok közelítése révén a hatékonyság 
fokozása.  
6. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A problémaelemzés alapján az uniós szint ű letelepítési politikák három f ő alkotórészb ől 
tevődnek össze, amelyek a következ ők: a gyakorlati együttm űködés , a politikai  és a pénzügyi  
vetület. Ezek adják a szakpolitikai lehet őségek kidolgozásának kiinduló pontját. 
 
HU 5   HU 6.1. 1. szakpolitikai lehet őség: a jelenlegi állapot fenntartása 
Az Európai Menekültügyi Támogató Hivata l keretet biztosít a gyakorlati együttm űködési  
tevékenységek végrehajtásához, a letelepítéssel kapcsolatos tevékenységeket is beleértve. Az 
EMTH a gyakorlati együttm űködési tevékenységek széles skáláj át fejlesztheti ki a letelepítés 
terén. Ilyen tevékenységek például a bevá lt módszerek azonosítása, a képzések, a 
letelepítésben még nem aktív tagállamokra irányuló partnerkapcsolatok, valamint a 
letelepítésben jelenleg részt vev ő országok közötti közös tevékenységek és m űveletek 
szervezése. 
A jelenlegi állapot fenntartása esetén a politikai és pénzügyi vetület  továbbfejlesztése nem 
valósulna meg.  
6.2. 2. szakpolitikai lehet őség: középszint ű lehetőség (dinamikus folyamat) 
Ezen opció értelmében szintén gyakorlati együttm űködés  kialakítására kerül sor az EMTH 
égisze alatt. Az 1. lehet őséghez képest ez a gyakorlati közrem űködés abban tér el, hogy a 
gyakorlati együttm űködési tevékenységek milyen módon kapcsolódnak a politikai és 
pénzügyi vetület továbbfejlesz téséhez. A gyakorlati együttm űködést a másik két összetev ő 
fejlesztése várhatóan ösztönzi és er ősíti majd. 
Ez a lehet őség további strukturált együttm űködés kialakítását irányozza el ő a politikai 
keretrendszer megteremtése  révén, valamint ennek a pénzügyi vetületre támaszkodó 
megerősítését . 
Olyan politikai keretrendszer  megteremtését irányozza el ő, amely politikai és stratégiai 
prioritásokat határozna meg a letelepítésr e vonatkozóan. E politikai keretrendszerben 
valamennyi fontos érdeke lt (tagállami szakért ők, a Bizottság, az ENSZ Menekültügyi 
Főbiztossága, nem kormányzati szerve k) szerepet kap. Az elvégzend ő feladatok a 
következők: 
1. Közös uniós éves prioritások meghatározása a letelepítés terén, földrajzi területre, 
nemzetiségre, valamint a letelepítésre sz oruló menekültek meghatározott kategóriáira 
vonatkozóan. Ez lehet ővé teszi majd, hogy az újonnan jelentkez ő szükségletekre 
hatékonyan és rugalmasan reagáljunk. 
2. A tagállamok az EMA III 13. cikke alapján további pénzügyi támogatásban 
részesülnek, ha a közös uniós éves prioritásoknak megfelel ően vállalnak szerepet a 
letelepítésben. Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy a tagállam ok más kategóriákba 
tartozó menekülteket is letelepíthetnek. 
3. Integrált megközelítés biztos ítása a letelepítés, a küls ő menekültügyi politikák és 
általában az EU küls ő politikái viszonylatában. 
4. A politikai keretrendszerben a letelepítés általánosabb szint ű megvitatására is sor 
kerül. A politikai keretrendszer kialakításával megfelel őbb iránymutatás biztosítható 
az EMTH által megvalós ítandó gyakorlati együttm űködési tevékenységek számára. 
Az évente egyeztetett uniós prioritásoknak megfelel ő menekültek letelepítéséhez a tagállamok 
további pénzügyi támogatásban részesülnek. Ehhez az EMA módosítása szükséges. Az EMA 
 
HU 6   HU III alapján nyújtott finanszírozás – más menekült ügyi tevékenységek finanszírozására hatást 
gyakorló – strukturális újraelosztására nem kerül sor. 
A 2. lehet őségen belül két kiegészít ő lehetőséget határoztunk meg . A kiegészít ő 
lehetőségek közötti különbség csupán abban áll,  hogy a politikai keretrendszerhez milyen 
mechanizmust irányoznak el ő. A 2A. kiegészít ő lehetőség alapján a komitológia szabályainak 
megfelelően új letelepítési bizottság jönne létre. A 2B. kiegészít ő lehetőség a meglév ő 
struktúrák felhasználásáról rendelkezik. 
6.3. 3. szakpolitikai lehet őség: maximális lehet őség 
E lehetőség értelmében teljes mértékben kifejlesztett uniós szint ű letelepedési program 
kialakítására kerülne sor. A letelepítés megvalósítása együttesen történne, a prioritások megállapítását és a végrehajtást tekintve egyará nt. A teljes mértékben ki fejlesztett közös uniós 
letelepítési rendszer a következ ő elemeket tartalmazhatná: 
(1) Minden tagállam részt venne a programban, me ghatározott számú letelepítési helyet 
biztosítva. Az Unión belüli összes letelepítési hely összesített számát uniós szinten határoznák meg és töltenék be. Uniós szint ű döntések születnének a letelepítési 
prioritásokról. A letelepítés szinté n uniós szinten épülne be a küls ő menekültügyi 
politikákba és általában az EU küls ő politikáiba. 
(2) A közös letelepítési programon kívül a tagáll amok nem végeznének letelepítést. Teljes 
mértékben harmonizálnák a letelepítési kritériumokat és a letelepített menekültek 
számára érkezésük után biztosított státuszt. 
(3) A letelepítési kiválasztási eljárások teljes mértékben uniós szinte n összpontosulnának. 
Az első menedék országából való távozást megel őző összes m űveletet közösen 
hajtanák végre. Az EMTH nagy valószín űséggel vezet ő szerepet töltene be a 
szervezésben. Ehhez fokozni kellene az EMTH kapacitásait a letelepítés tekintetében. 
(4) A pénzügyi vonatkozásokat teljes mért ékben felül kellene vizsgálni. 
7. A
 LEHETŐSÉGEK ÉRTÉKELÉSE  
A különböz ő hatások értékelését az 5. oldal on található táblázat tartalmazza. 
1. A kiindulási helyzet alakulóban van, különösen az EMTH 2010-re várható létrejötte miatt. 
Az EMTH várható hatásainak számszer űsítése érdekében megkülönböztettük egymástól a 
statikus kiindulási helyzetet (a 2009 tavaszán fennálló állapotot) és a kialakuló kiindulási 
helyzetet (az EMTH létrejötte után várható állapot, amennyiben  nem kerül sor további uniós 
fellépésre). 
2. Mivel a 2A. és a 2B. kiegészít ő lehetőség várható eredménye valószín űleg azonos, a célok 
megvalósításának hatékonyságára és a hatásokra irányuló értékelést a 2A és a 2B kiegészít ő 
lehetőségre vonatkozóan együttesen készítet tük el. A 2A. és a 2B. kiegészít ő lehetőség közötti 
különbség a politikai megvalósíthatóság és  az arányosság értéke lésében jelentkezik. 
 
HU 7   HU 8. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az 1., 2. és 3. lehet őség számszer űsített hatása  
• A lehetőségek hatékonyságát a f ő cél (harmadik országokkal való nagyobb mérték ű uniós 
szolidaritás a menekültek fogadásába n) megvalósításának szempontjából a 
következőképpen értékeljük: 1. lehet őség – 5 %-os növekedés, 2. lehet őség – 15 %-os 
növekedés, 3. lehet őség – 10 %-os növekedés. 
• A lehetőségek els ő hatását (a letelepítéssel kapcso latos közvetlen pénzügyi költségek) a 
következőképpen értékeljük: 1. lehet őség – 3 825 000 EUR növekedés, 2. lehet őség – 
11 475 000 EUR növekedés, 3. lehet őség – 7 650 000 EUR növekedés. 
• A lehetőségek második hatását (közvetlen pé nzügyi költségek/méretgazdaságosságból 
adódó hatás) a következ őképpen értékeljük: 1. lehet őség – 803 350 EUR csökkenés, 2. 
lehetőség – 1 759 000 EUR csökkenés, 3. lehet őség – 2 524 500 EUR csökkenés. 
Átfogó értékelés : 
1. A 2. és a 3. lehet őség jobbnak bizonyul, mint az 1. lehet őség. A 3. lehet őséggel 
szemben két f ő kifogás jelentkezik: gyengé bb eredményt ér el a f ő megvalósításának 
szempontjából és a politikai megvalósíthatóság/arányosság tekintetében. 
2. A tagállamok többsége olyan megközelítést részesít el őnyben, amely a fokozatosságon 
alapul, és amely a szorosabb együttm űködésre és az új tagállamok letelepítéssel való 
megismertetésére helyezi a hangsúlyt, nem pedi g a letelepítési kritériumok harmonizálására. 
A tagállamok különösen határozo tt álláspontot képviselnek a programban való önkéntes 
részvétel tekintetében. Még ha elegend ő támogatást is kapna a teljes mértékben kifejlesztett 
közös uniós letelepítési program létrehozása,  akkor sem biztos, hogy a jelenlegi helyzetben 
egyes tagállamok eléggé felkészültek lennéne k ahhoz, hogy letelepítést végezzenek. Kétséges, 
hogy a jelen stádiumban a kit űzött célok eléréséhez teljes mértékben kifejlesztett közös uniós 
letelepítési programot kell-e és arányos-e létrehozni. 
• Az 1. és a 2. lehet őség összehasonlítása egyértelm űen a 2. lehet őség előnyben részesítését 
igazolja. 
• A politikai megvalósíthatóság és az arányosság miatt a 2B. kiegészít ő lehetőség 
előnyösebb. A tagállamok többsége egyértelm űen azt részesíti el őnyben, hogy a már 
meglévő konzultációs és döntés hozatali mechanizmusokra alapozzunk. A jelenlegi 
politikai helyzetben a letelepítéshez való visz ony pozitív, ugyanakkor bármiféle új formális 
struktúra létrehozásával kapcsola tban vonakodás tapasztalható, az ebb ől adódó esetleges 
bürokratikus teher, valamint a prioritás ok önálló meghatározására vonatkozó tagállami 
szabadság csorbításával kapcsolatos félelm ek miatt. Az arányosság szempontjából a 
meglévő struktúrák használata el őnyösebb, ha ez a célok megvalósítását nézve hatékony, 
és várhatóan ugyanazokat a hatásokat eredményezi. 
• Az előnyben részesített lehet őség tehát a 2B. kiegészít ő lehetőség. 
 
HU 8   HU 9. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság a közös uniós letelepítési rendszer bevezetése után három é vvel értékelést végez. 
Az értékelés kitér a politikai együttm űködés, a pénzügyi vetület és a gyakorlati 
együttműködés tekintetében elért el őrehaladásra. 
Nyolc számszer űsíthető mutatót határoztunk meg, amelyek a lehet őség és a célkit űzés 
különböző vetületeire vonatkoznak (politik ai, pénzügyi és gyakorlati együttm űködés). 
 
HU 9   HU A lehetőségek hatásainak összehasonlítása   
 1. lehet őség 2. lehetőség 3. lehetőség 
Célkitűzések   
jelenleg  progresszív  dinamikus  maximális  
1. harmadik országokkal való nagyobb mérték ű uniós szolidaritás a menekültek 
fogadásában  0 alacsony/köz
epes  közepes/magas  közepes  
2. a letelepítésben részt vev ő uniós tagállamok számának növelése  0 alacsony/köz
epes közepes/magas  magas  
3. a letelepítési er őfeszítések egyre célzottabbá tétele a leginkább rászorulókra 
összpontosítva (gyermekek , meghatározott régiókból származó menekültek)  0 alacsony/köz
epes magas  magas  
4. a letelepítés stratégiai szempontokat jobban figyelembe vev ő uniós szint ű 
alkalmazása  0 alacsony  közepes  közepes  
5. az EU letelepítésben játszott nemzetközi szerepének meger ősítése azáltal, 
hogy a letelepítés az EU küls ő politikáinak szerves és összefügg ő részévé 
válik  0 alacsony  közepes  közepes  
6. az Unióban fennálló letelepítési eljárások min őségének javítása az 
együttműködés révén  0 alacsony/köz
epes közepes/magas  magas  
7. a EU-ban való letelepítés egy f őre jutó gazdasági és pénzügyi költségeinek 
csökkentése az együttm űködés révén  0 alacsony/köz
epes közepes/magas  magas  
8. a tagállamok között a védelmi normák tekintetében fennálló különbségek 
csökkentése és a hatékonys ág növelése a letelepítési kritériumok közelítése 
révén  0 alacsony  közepes  magas  
 
HU 10   HU Hatások  
 1. A letelepítéssel kapcsolatos közvet len pénzügyi költségek (kiválasztás, 
befogadás, integráció)  0 kis mérték ű 
növekedés  közepes/nagy mértékű növekedés
 közepes  
 2. A letelepítéssel kapcsolatos, egy f őre jutó közvetlen pénzügyi költségek 
(kiválasztás, befogadás, integráció)  0 kis mérték ű 
csökkenés  közepes mérték ű 
csökkenés  jelentős 
csökkenés  
 3. A letelepített menekültek integrációjával kapcsolato s gazdasági és szociális 
költségek, tág értelemben (összköltség)  0 kis mérték ű 
növekedés  közepes/magas  közepes  
 4. A letelepített menekültek integrációjával kapcsolato s gazdasági és szociális 
költségek, tág értelemben (egy f őre jutó költség)  0 alacsony  alacsony  alacsony  
 5. A letelepítés hatása harmadik országok, meghatározott kategóriák és az EU 
külső kapcsolatai vonatkozásában  0 alacsony  közepes  közepes  
 6. Az egyenl őség fokozása a menekülteknek biztosított védelem szempontjából 0 alacsony  közepes  magas  
 7. Az alapvet ő jogokra gyakorolt hatás  0 alacsony  közepes/magas  közepes  
Politikai megvalósíthatóság és arányosság  2 A 2 B  
 1. A lehet őség támogatottsága a f őbb érdekelt felek körében  0 közepes  alacsony/
közepes  közepes/maga
s
 alacsony  
 2. Arányosság  0 bizonyos 
fokban érinti  bizonyos fokban 
érinti 
 kis 
mértékb
en érinti  nagy mértékben 
érinti