A dél-mediterrán térség – nagyrészt globális tendenciákból eredő – kormányzási, társadalmi-gazdasági, éghajlati, környezeti és biztonsági kihívásokkal küzd, amelyek sürgetővé teszik az EU és a déli szomszédság partnerállamainak közös fellépését. Az elhúzódó konfliktusok továbbra is borzalmas emberi szenvedést okoznak, sokakat kényszerítenek a lakóhelyük elhagyására, egész társadalmak gazdasági és társadalmi kilátásait veszélyeztetik, különösen a nagyszámú menekültet befogadó országokban, és felerősítik a térségért folytatott geopolitikai versengést és a külső beavatkozást. Túlságosan is sokan teszik kockára az életüket azért, hogy irreguláris módon eljussanak az EU-ba, táptalajt biztosítva ezzel a kegyetlen és bűnözésen alapuló embercsempészetnek, amely destabilizálja a helyi közösségeket. A terrorizmus, a szervezett bűnözés és a korrupció által jelentett fenyegetés továbbra is akadályozza a stabilizációt és a jólét megteremtését. A déli szomszédság gazdasági növekedése nem tart lépést a demográfiai növekedéssel. A régióban a világon az egyik legalacsonyabb szintű a gazdasági integráció. A természeti erőforrások nem fenntartható felhasználása és az éghajlatváltozás veszélyezteti a víz-, az élelmiszer- és az energiaellátást, gyorsítja az elsivatagosodást és a biológiai sokféleség csökkenését, valamint sokak életét és megélhetését fenyegeti. Továbbra is jelentős egyenlőtlenségek mutatkoznak gazdasági téren és a nemek között, a kormányok pedig nehezen tudnak megfelelni a fiatalok reménységeinek.

Az emberhez méltó élet legfontosabb feltétele az egészség. A Covid19-világjárvány kihívások elé állította az egészségbiztonsági rendszereket és az egészségügyi ellátórendszereket, valamint súlyos csapást mért a gazdaságokra és egész társadalmakra. Az EU-nak és partnereinknek is le kell vonniuk a Covid19-válság tanulságait az egészségügyi rendszerek és a szociális védelmi rendszerek megerősítése, a felkészültség és a reagálási képességek javítása érdekében. Az EU gyors és jelentős támogatást és segítséget nyújtott a legkiszolgáltatottabbakat és a veszélyeztetett helyzetben lévőket – köztük a fiatalokat és a nőket – sújtó válság aránytalan terheinek enyhítésére, és továbbra is ezt fogja tenni . Az oltóanyagok globális közjavak, az oltás pedig világszerte segít véget vetni a világjárványnak. Az EU továbbra is támogatni fogja a COVAX-eszközt, beleértve egy körülbelül 100 millió adagból álló humanitárius puffer létrehozását. Az „Európa együtt” (Team Europe) kezdeményezés szellemében az EU mostanáig 853 millió EUR-t mozgósított a COVAX támogatására, és továbbra is elkötelezett a COVAX iránt, amely az alacsony és közepes jövedelmű országok biztonságos és hatékony oltóanyagokhoz való méltányos és tisztességes hozzáférésének biztosítását célzó globális kezdeményezés. Ezen túlmenően, az uniós oltóanyag-stratégia tapasztalataira építve a Bizottság készen áll egy uniós oltóanyag-megosztási mechanizmus létrehozására is. Ez biztosítaná az EU által beszerzett 2,3 milliárd adag bizonyos részéhez való hozzáférés megosztását, különös tekintettel a déli szomszédságra, valamint a Nyugat-Balkánra, keleti szomszédságunkra és Afrikára. A mechanizmus elsősorban az egészségügyi dolgozókra, valamint a humanitárius szükségletekre helyezi a hangsúlyt. Ezt a munkát „hulladékmentesen” kell elvégezni, amihez a kedvezményezett országoknak kellően felkészülteknek kell lenniük.

Cselekvési területek: Az inkluzív, reziliens, fenntartható és összekapcsolt gazdaságok támogatása ·Társfinanszírozás a partnerek állami helyreállítási alapjai által finanszírozott fenntartható beruházásokhoz az EFFA+ keretében ·A beruházási klímára és üzleti környezetre összpontosító közös reformmátrixok kialakítása és támogatása ·Olyan kezdeményezések támogatása, amelyek – a jó kormányzás elveivel összhangban – segítik a partnereket abban, hogy egyes kiválasztott ágazatokban vonzóvá tegyék és fenntartsák az értéklánc diverzifikálásának lehetőségeit ·A partnerek ösztönzése az addisz-abebai adózási kezdeményezéshez való csatlakozásra ·A zöld, a kék és a szociális gazdaság támogatásának fokozása innovatív pénzügyi eszközökkel (például hatásfinanszírozással) és megfelelő szabályozási ökoszisztémák kialakításával. ·A kkv-politikák végrehajtásának támogatása, amelyhez az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag elvei és a 2020. márciusi „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közlemény szolgálnak iránymutatásul ·A jól működő szociális párbeszéd támogatása minden releváns szinten ·Technikai támogatás a pénzügyi integráció előmozdítása érdekében, különös tekintettel a digitális fizetésekre és a kkv-k digitális jártasságára, különösen a vidéki térségekben ·Részvétel a Horizont Európa uniós keretprogramban ·A szociális gazdaság támogatásának általános érvényesítése a regionális és kétoldalú programokban, beleértve a megfelelő jogi és szakpolitikai keretek kialakításának támogatását, az intézményi kapacitás megerősítését és az egymástól való tanulás lehetővé tételét is ·Working to support regulatory convergence in the field of telecommunications, as well electronic identification and trust services, and frameworks for the protection of personal and free flow of non-personal data Modernising the trade and investment relations with partners interested in closer integration with the EU, especially in areas such as investment facilitation, services, sustainable development, and agriculture ·A régió Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térségbe (AfCFTA) való integrációjának támogatása célzott kontinentális értékláncok létrehozásának ösztönzése érdekében ·A mindenütt elérhető és nagy sávszélességű távközlési infrastruktúra rendelkezésre állását javító beruházások társfinanszírozása Az 5G eszköztárra vonatkozó uniós elvek alkalmazása a hálózatbiztonság garantálása érdekében ·A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) külső dimenzióját alkotó jövőbeli transzmediterrán közlekedési hálózat (TMN-T) indikatív térképeinek elfogadására irányuló erőfeszítések fokozása, párhuzamosan a hálózattal kapcsolatos projektek rangsorolásával, valamint hozzájárulás a szubszaharai Afrika, Észak-Afrika és Európa összekapcsolásához ·A szabályozási konvergencia támogatása euromediterrán közlekedési projektekkel az összes közlekedési területen, összhangba a 2021–2027-es regionális közlekedési cselekvési tervvel ·A fenntartható turizmus fejlesztésének támogatása

3.Béke és biztonság

A földközi-tengeri térség elhúzódó konfliktusai jelentősen akadályozzák a politikai stabilitást és a fenntartható fejlődést. Az emberek védelméhez és boldogulásuk elősegítéséhez elsődlegesen fontosak azok a közös erőfeszítések, amelyek a konfliktusok megelőzésére és megoldására, a biztonsági együttműködés előmozdítására, a konfliktusok következményeinek enyhítésére és kiváltó okainak kezelésére irányulnak.

Az EU a maga részéről már most is a térség legfőbb humanitárius és fejlesztési segélyezője, a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke hármas megközelítésének alkalmazásával pedig az eszközök széles skáláját tudja felvonultatni. Emellett közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) misszióival és műveleteivel, a közvetítéssel és a stabilizációs intézkedésekkel, valamint a korlátozó intézkedésekkel az EU egyben biztonságszolgáltató is. Az Uniónak az is hitelességet kölcsönöz, hogy következetes álláspontot képvisel a nemzetközi jog tiszteletben tartásának fontosságával kapcsolatban. Megbízható partnerként az EU egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy a stratégiai kérdésekről folytatott párbeszéd érdekében egy asztalhoz ültesse a konfliktusban álló feleket, a nemzetközi és regionális partnereket, valamint az érdekelt feleket (például a humanitárius fejlesztésben és a békeépítésben részt vevő szereplőket), csökkentse a feszültségeket és hozzájáruljon a konfliktusok megoldására irányuló erőfeszítésekhez. Számos déli partner sürgeti a fokozott uniós szerepvállalást és az elhúzódó konfliktusok megoldására és hatásuk kezelésére irányuló közös erőfeszítéseket. A tapasztalatok azt mutatják, hogy egy ilyen összehozó és diplomáciai szerep csak akkor tölthető be eredményesen, ha az EU egységes, és két- és többoldalú szinten egyaránt képes egységesen fellépni és megszólalni. Ezért kulcsfontosságú – a legmagasabb szinten is – az uniós tagállamok szerepvállalása, akárcsak a Földközi-tenger térségében folytatott megerősített és intenzív politikai párbeszéd a bizalomépítés, a feszültségek csökkentése és a konfliktusok megoldásának elősegítése érdekében.

Ennek alapján az EU-nak és tagállamainak, valamint partnereinek meg kell újítaniuk a közel-keleti békefolyamat rendezésére irányuló erőfeszítéseiket. E tekintetben az EU törekedni fog arra, hogy bátorítsa és erősítse az Izrael és néhány arab ország között a közelmúltban létrejött diplomáciai kapcsolatokat annak érdekében, hogy javítsa a nemzetközileg elfogadott paramétereken, valamint a regionális békén és biztonságon alapuló, tárgyalásokon alapuló kétállami megoldás kilátásait. A szíriai konferenciák összehívójaként az EU-nak és a déli partnereknek az ENSZ által vezetett erőfeszítések támogatása érdekében fokozniuk kell a pusztító és immár évtizedes szíriai konfliktus megoldására irányuló erőfeszítéseiket. Emellett továbbra is támogatniuk kell Libanon saját erőfeszítéseit, amelyek hazai gazdasági, társadalmi és politikai válságának megoldására irányulnak. Az EU-nak és partnereinek szorosabban együtt kell működniük a Száhel-övezet békéjével, stabilitásával és fejlődésével kapcsolatos kihívások kezelésében. Az Uniónak és déli szomszédainak emellett erőteljesebben kell támogatniuk az arra irányuló erőfeszítéseket is, hogy az ENSZ által vezetett folyamat keretében megoldást találjanak a Nyugat-Szahara kérdésére. Szintén prioritás, hogy a régóta tartó líbiai válságra fenntartható és inkluzív politikai megoldást sikerüljön találni. Az EU továbbra is aktívan részt fog venni az ENSZ által vezetett berlini folyamatban és azt – többek között az IRINI katonai művelettel operatív szinten is – támogatni fogja. Meg fogja vizsgálni a tűzszünet végrehajtásának lehetséges további támogatását, és segíteni fogja az ország alkotmányos és választási folyamatát, valamint a hosszú távú stabilizációt. A régiót sújtó válságok megoldásának keresése során az EU továbbra is támogatni fogja az ENSZ erőfeszítéseit, és együtt fog működni a regionális szereplőkkel és szervezetekkel, különösen az Arab Ligával, az Afrikai Unióval (AU) és az érintett szubregionális csoportokkal . A Földközi-tenger keleti térségében az EU támogatni fogja a nemzetközi jogon alapuló békés párbeszédet, többek között egy, multilaterális megoldásokat igénylő problémákkal foglalkozó többoldalú konferenciával. Az EU-nak és a déli szomszédsági partnereknek a tágabb régió stabilitásának és biztonságának megőrzésében is konstruktívan együtt kell működniük.

A multilaterális rendszer jelentős kihívásokkal küzd egy olyan időszakban, amikor a legtöbb kérdés többoldalú megoldást igényel. Az EU-nak és déli partnereinek közös érdeke egy olyan helyreállított, szabályokon alapuló multilaterális rendszer támogatása, amelynek középpontjában az ENSZ áll. Együtt kell működnünk és meg kell erősítenünk a kooperációt a többoldalú fórumokon, leginkább a béke és biztonság, a globális kérdések, a szabályokon alapuló kereskedelem, a jogállamiság, az emberi jogok, a gyermekvédelem és a jó kormányzás terén, valamint az ENSZ „nők, béke és biztonság” (WPS), valamint „ifjúság, béke és biztonság” (YPS) elnevezésű menetrendjében.

Rendkívüli kihívást jelentenek az olyan jelentős biztonsági fenyegetések, mint a terrorizmus, a hibrid fenyegetések, valamint a kiberbűnözés és a szervezett bűnözés (többek között az illegális tűzfegyverek kereskedelme, a kábítószer-kereskedelem és a pénzmosás): ezek csak közös erőfeszítésekkel kezelhetők.

A terrorizmus és finanszírozása, a radikalizálódás, az erőszakos szélsőségesség és a külföldi terrorista harcosok jelensége a Földközi-tenger mindkét partján előfordul, és gyakran összekapcsolódik. A közelmúltban elkövetett támadások rávilágítottak arra, hogy a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott magas szintű stratégiai párbeszédünket el kell mélyíteni. A meglévő – különösen a bűnüldözéssel kapcsolatos – együttműködésre építve fokoznunk kell a radikalizálódás megelőzésére irányuló erőfeszítéseinket, többek között a vallások és kultúrák közötti párbeszéd elmélyítését, valamint a kapacitásépítést az erőszakos szélsőségesség, az online toborzás, az online terrorista tartalmak terjesztésének megelőzése, továbbá a kulturális örökség illegális kereskedelme elleni küzdelem terén. A nemzetközi együttműködés továbbra is alapvető fontosságú, az EU pedig készen áll arra, hogy fokozza a technikai segítségnyújtást, többek között a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben mutatkozó hiányosságok tekintetében, valamint a térségben található legfontosabb küldöttségein dolgozó szakértői hálózata közreműködésével.

A digitalizáció ugyan komoly lehetőségeket kínál, ám egyúttal új fenyegetések előtt is utat nyit, ideértve a kritikus infrastruktúrák fokozott sebezhetőségét is (pl. energia, közlekedés, banki szolgáltatások és egészségügy). Együtt kell működnünk a kiberreziliencia – többek között a dezinformáció és a befolyásoló műveletek elleni – kiépítése, a bevált gyakorlatok megosztása, a kiberbiztonsági szakértők képzése és az innovatív eszközök által kínált bűnüldözési lehetőségek feltárása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva az emberi jogokat és a polgári szabadságjogokat. Együtt kell működnünk a kiberfenyegetések elleni együttműködés fokozása érdekében, ehhez pedig teljes mértékben ki kell használnunk a meglévő nemzetközi kereteket, például az Európa Tanács Budapesti Egyezményét.

A klíma- és energiadiplomáciáról szóló 2021-es tanácsi következtetésekkel összhangban az EU meg fogja erősíteni és általánosan érvényesíteni fogja – többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és a katasztrófakockázatok csökkentésére irányuló fellépés fokozása, valamint az ENSZ-szel és a regionális szervezetekkel való együttműködés révén – az éghajlatváltozás, a biztonság és a védelem közötti összefüggésekre irányuló munkát.

Javasoljuk továbbá, hogy a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiában meghatározott eszközöket használják fel a bűnüldöző, az igazságügyi és a polgári hatóságok kapacitásának és együttműködésének megerősítésére is. Emellett tovább kell erősíteni a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatcsökkentés, valamint a polgári védelem és a katasztrófakockázat-kezelés terén folytatott együttműködést.

Meg kell erősíteni az EU és a partnerországok közötti bűnüldözési és igazságügyi együttműködést a megfelelő uniós ügynökségek (Europol, Cepol, Frontex, a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, Eurojust) segítségével is, többek között együttműködési megállapodások megtárgyalásával az EU és a déli szomszédság országai között. Az EU-nak tehát együtt kell működnie a déli partnerekkel annak érdekében, hogy bűnüldözési és igazságszolgáltatási rendszereik megfeleljenek a magas szintű adatvédelmi normáknak és tiszteletben tartsák az emberi jogokat.

Polgári ügyekben jobb igazságügyi együttműködésre van szükség a szerződések végrehajtásának javítása, valamint a gyermekek jogellenes külföldre vitele, a gyermekvédelem és a tartási kötelezettségek kezelése érdekében. A régióban prioritást kell élveznie a hágai nemzetközi magánjogi egyezményekhez való csatlakozásnak és azok megfelelő végrehajtásának.

Az EU javasolja a szomszédos országokkal fennálló, biztonsági partnerségének továbbfejlesztését, valamint az operatív együttműködés erősítését, többek között a tengeri védelem és a parti őrségek közötti együttműködés terén. Az ilyen partnerségeknek testre szabottnak kell lenniük, meg kell felelniük az adott felek szükségleteinek, a konkrét eredmények garantálása érdekében pedig magas szintű politikai támogatást kell élvezniük. Cooperation with regional and international organisations is also vital, including with NATO in the framework of the Warsaw and Brussels Joint Declarations.

Cselekvési területek: Együttműködés a béke, valamint a konfliktusmegoldás és -megelőzés terén ·Az EU és tagállamai, valamint a déli partnerek közötti politikai párbeszéd elmélyítése és intenzívebbé tétele, valamint az EU stratégiai partnereinek bevonása a régión belüli konfliktusok megoldására és a feszültségek csökkentésére irányuló közös erőfeszítések fokozása érdekében, valamennyi eszköz integrált módon történő felhasználásával a regionális stabilitás és biztonság érdekében ·Beruházás a radikalizálódás elleni küzdelemmel, a konfliktusrendezéssel és a stabilizációval kapcsolatos megelőző tevékenységbe a konfliktusok és válságok integrált megközelítése révén, a konfliktusfolyamat valamennyi szakaszában fellépve ·Reziliencia biztosítása a humanitárius, fejlesztési, békére és biztonságra irányuló erőfeszítések jobb összekapcsolásával ·Amennyiben kölcsönösen előnyös, részvétel KBVP-missziókban és -műveletekben például részvételi keretmegállapodások alkalmazásával ·A nők és a fiatalok béketeremtésben betöltött szerepének megerősítése, összhangban a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend regionális és nemzetközi szintű végrehajtása iránti uniós politikai kötelezettségvállalással Cselekvési területek: Biztonsági együttműködés ·A terrorizmus elleni küzdelemmel és a biztonsággal kapcsolatos párbeszéd – többek között a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni együttműködés – fokozása, valamint a vonatkozó nemzetközi egyezmények megerősítésének és végrehajtásának ösztönzése ·Az együttműködés megerősítése a terrorizmus elleni küzdelem, a radikalizálódás megelőzése és leküzdése, valamint a szervezett bűnözés, a tiltott tűzfegyverek és kábítószerek elleni küzdelem terén ·A „CT Inflow”, az Euromed Police, az „EU4 Monitoring Drugs”, az EuroMed Justice és a CyberSouth programok gyors végrehajtása ·Az uniós CBRN-kockázatcsökkentési kiválósági központok továbbfejlesztése, amelyek fontos eszköznek bizonyultak a Covid19-világjárvány, valamint a biztonsági fenyegetések kezelésére irányuló egyéb intézkedések szempontjából ·Az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciával és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos munka fokozása, a megelőző intézkedésekbe való beruházás, valamint a polgári védelemmel és a katasztrófakockázat-kezeléssel kapcsolatos együttműködés megerősítése olyan programokra építve, mint például a PPRD South ·Együttműködés a partnerországokkal az EU-val folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés megerősítése érdekében, többek között az Europollal és az Eurojusttal kötendő együttműködési megállapodásokra irányuló tárgyalásokkal ·A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés javítása a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kidolgozott vonatkozó egyezményekhez való csatlakozás előmozdításával és helyes végrehajtásuk támogatásával

4.Migráció és mobilitás

A migráció olyan globális jelenség, amely közös válaszokat, szolidaritást és globális felelősségmegosztást igényel. Önállóan egyetlen ország sem képes hatékonyan kezelni a migrációt, ideértve az irreguláris migráció jelentette kihívásokat is. Az EU új migrációs és menekültügyi paktumának célja, hogy gyökeres változást érjen el a nemzetközi partnereinkkel folytatott együttműködésünkben. A középpontjában átfogó, testre szabott, kiegyensúlyozott és kölcsönösen előnyös partnerségek állnak. A végső cél az, hogy migrációra csak biztonságos és szabályos módon kerüljön sor, megelőzve a veszélyes utazásokat és elkerülve az emberéletek elvesztését, küzdve a csempészet ellen és megerősítve a migráció irányításával kapcsolatos együttműködést, ugyanakkor nemzetközi védelmet nyújtva a rászorulóknak. Lehetővé kell tenni az országoknak, hogy stabil és kiszámítható társadalmi és gazdasági jövőt kínáljanak, amely – különösen az az ott élő fiataloknak – valódi lehetőségeket nyújt. Az EU aktívan fog munkálkodni az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okainak konfliktusrendezéssel történő kezelésén, és a Covid19 által súlyosbított társadalmi-gazdasági problémák megoldásán.

Az új migrációs és menekültügyi paktum szilárdabb alapot biztosít ahhoz, hogy a migráció és a menekültügy kezelése terén fenntartható és hosszú távú válaszintézkedéseket sikerüljön elérni.