[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.7.

COM(2011) 73 végleges

2011/0043 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról

{COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 74 final}{SEC(2011) 204 final}

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

Az ezen indokolást kísérő javaslat az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló tanácsi határozat elfogadására vonatkozik. A javaslat a magfúzió, az atommaghasadás és a sugárvédelem területén végzett kutatást érinti. Fő célja, hogy a 2007–2011. időszakban sikeresen végzett tevékenységek nyomán biztosítsa az e területeken uniós támogatással végzett kutatások folytatását további két évig. Ennek érdekében a javaslat részletesebben kifejti a K+F-tevékenységek körét.

2. Az Euratom egyedi programjának tartalma

Ez a közvetett cselekvésekre irányuló egyedi program a következő kiemelt témákra terjed ki:

2.1. A fúziós energia kutatása

E kiemelt témának az a célja, hogy létrejöjjön az ITER létrehozásához szükséges tudásalap, és megvalósuljon az ITER, ami jelentős lépés a biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és gazdaságilag életképes erőművi reaktor-prototípusok létrehozása felé. Ez a kiemelt téma a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

- az ITER megvalósítása,

- K+F az ITER üzemének előkészítéséhez,

- tevékenység a DEMO előkészítéséhez,

- hosszabb távú K+F-tevékenység,

- humánerőforrás, oktatás és képzés,

- infrastruktúra,

- technológiaátadás, vállalkozások részvétele és innováció.

2.2. Atommaghasadás és sugárvédelem

E kiemelt témának az a célja, hogy szilárd tudományos és műszaki alapokat teremtsen a hosszú felezési idejű radioaktív hulladék biztonságosabb kezelésére vonatkozó gyakorlat fejlődésének felgyorsítása érdekében, hogy ösztönözze különösen a nukleáris energia biztonságos, erőforrás- és költséghatékony hasznosítását, és hogy megbízható és társadalmilag elfogadott rendszert biztosítson az embernek és a környezetnek az ionizáló sugárzással szembeni védelmére. Ez a kiemelt téma a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

- geológiai hulladékelhelyezés,

- reaktorrendszerek és biztonság,

- sugárvédelem,

- a kutatási infrastruktúra támogatása és hozzáférhetősége,

- humánerőforrás és képzés.

2.3. Ezen egyedi program fő céljai a következők:

- további támogatás nyújtása a SET-terv keretében folytatott tevékenységekhez,

- a maghasadást és a sugárvédelmet érintő nemzeti kutatási programok támogatása és kiegészítése kutatási együttműködés és hálózatépítési tevékenységek révén, ezáltal maximalizálva az európai uniós többletértéket, összhangban az Unió általános energiaügyi és egészségvédelmi politikájával,

- az európai fúziós fejlesztési megállapodás (EFDA) alapján végzett fúziósenergia-kutatási tevékenységek végrehajtásának javítása,

- a nemzetközi együttműködés ösztönzése a magfúzióra és az atommaghasadásra vonatkozó egyedi cselekvések révén, kiegészítve a program stratégiai megközelítését,

- az ITER és az F4E megfelelő irányításának és igazgatásának biztosítása, beleértve a költségmegtakarítást és a (műszaki, ipari, pénzügyi, jogi) kockázatkezelést is.

Az ITER és az F4E új, a mostaninál rugalmasabb szervezeti struktúrát igényel annak érdekében, hogy az általa előidézett innováció és technológiai fejlődés hamar alkalmazásra találhasson az iparban, és ezáltal az európai ipar versenyképesebbé válhasson. Ezt a célt a következők fogják szolgálni:

- az innováció és az érintett egyetemekkel, kutatóintézetekkel és ipari vállalkozásokkal való know-how csere előmozdítása,

- új szabadalmak létrehozásának ösztönzése,

- a fúziós technológiai útiterv és a humánerőforrás-fejlesztési kezdeményezések kidolgozásárán dolgozó – az innovációval és az új termékek létrehozására és új szolgáltatások nyújtására kínálkozó lehetőségekkel kiemelten foglalkozó – Fúziósenergia-ipari Innovációs Fórum előmozdítása.

2.4. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

Az Euratom-Szerződés 7. cikke értelmében az Euratom-keretprogram a Közösség legfőbb eszköze a nukleáris K+F területén végzett tagállami tevékenységek támogatására és kiegészítésére. A meglévő rendelkezések (a 2007–2011. időszakra szóló hetedik Euratom-keretprogramot létrehozó tanácsi határozatok[1]) 2011 végéig nyújtanak szabályozást.

2.5. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Az ezen egyedi programmal támogatott K+F-tevékenységek teljes mértékben összhangban vannak az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) célkitűzéseivel. A program a fontosabb uniós politikai kezdeményezésekben – köztük az Európa 2020 stratégiában, a hozzá kapcsolódó „Innovatív Unió” kezdeményezésben és az „Energia 2020” közleményben – foglalt célkitűzéseket is támogatja.

3. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

3.1. Konzultáció az érdekeltekkel

Az Euratom-Szerződésnek megfelelően a Bizottság konzultált az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottságával.

3.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Az egyedi programra vonatkozó javaslat kidolgozása során a Bizottság számos forrást használt fel, köztük:

- az Euratom hetedik keretprogramjáról független szakértői csoportok által készített időközi értékeléseket,

- az európai fúziós fejlesztési megállapodás (EFDA) keretében az e célra létrehozott eseti csoport által a fúziós K+F-program jövőjéről készített tanulmány alapján összeállított jelentést,

- az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottsága által a hetedik Euratom-keretprogram kiterjesztésével és a nyolcadik keretprogram előkészítésével kapcsolatban szolgáltatott információkat,

- a nukleáris területen működő technológiai platformok és műszaki fórumok: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglakozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglakozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) és az alacsony sugárdózisokkal foglakozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI) által készített jelentéseket (előretekintő dokumentumokat, stratégiai kutatási menetrendeket stb.).

3.3. Hatásvizsgálat

A Bizottság elkészítette a költségvetési rendelet végrehajtási szabályait megállapító 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 21. cikkében előírt előzetes értékelést. Mivel a javaslat a korábbi Euratom-keretprogramban előírt tevékenységeknek a 2012–2013. időszakban történő folytatására vonatkozik, és azzal megegyező pénzügyi keret alá tartozik, hatásvizsgálatot nem kellett készíteni.

4. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Ezen egyedi program jogalapja az Euratom-Szerződés 1., 2., 4. és 7. cikke.

5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A költségvetési vonzatokat és a szükséges humán- és igazgatási erőforrásokat a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás tartalmazza.

2011/0043 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],

mivel:

1. Az együttes nemzeti és európai erőfeszítések a kutatás és a képzés területén elsőrendű fontosságúak az európai gazdasági növekedés és a polgárok jólétének biztosítása szempontjából.

2. Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló XXX/XXX/Euratom tanácsi határozatnak[4] megfelelően a keretprogramot (a továbbiakban: keretprogram [2012–2013]) olyan egyedi programokon keresztül kell végrehajtani, amelyek részletes szabályokat állapítanak meg a végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik időtartamukat és előírják a szükségesnek ítélt eszközöket.

3. A keretprogram (2012–2013) kétféle tevékenységet foglal magában: a fúziósenergia-kutatás, valamint az atommaghasadás és a sugárvédelem kutatása területén végzett közvetett cselekvéseket, és a Közös Kutatóközpontnak a nukleáris energia területén folytatott tevékenységeit magukban foglaló közvetlen cselekvéseket. A közvetett cselekvések végrehajtására ezen egyedi program révén kerül sor.

4. Erre az egyedi programra alkalmazni kell a keretprogramnak (2012–2013) a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére és a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályait.

5. A Szerződés 101. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a nukleáris kutatás területén, és a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségen belüli további integrálása érdekében továbbra is törekedni kell a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. A kétoldalú nemzetközi együttműködés a Közösség és harmadik országok között létrejött együttműködési megállapodások alkotta szilárd jogi kereten alapul. A keretprogram (2012–2013) alapvető fontosságú e megállapodások végrehajtása szempontjából. Ezért indokolt, hogy ez az egyedi program nyitva álljon azon országok részvétele előtt, amelyek erre a célra megállapodásokat kötöttek, továbbá a projektek szintjén, a kölcsönös előnyök elve alapján nyitva álljon harmadik országok szervezeteinek és a tudományos együttműködést szolgáló nemzetközi szervezetek részvételére is.

6. A keretprogramnak indokolt hozzájárulnia a fenntartható fejlődés előmozdításához.

7. Ezen egyedi program pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint a program végrehajtásáról hatékonyan és felhasználóbarát módon kell gondoskodni, egyúttal jogbiztonságot és a programhoz valamennyi résztvevőnek hozzáférést nyújtva, összhangban az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[5] és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel[6].

8. A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[7], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[8], valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[9] összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére.

9. Az Európai Unió általános költségvetésében minden egyes tématerülethez külön költségvetési tételnek kell tartoznia.

10. Az ezen egyedi program keretében végrehajtott kutatási tevékenységek során tiszteletben kell tartani az alapvető etikai elveket, és be kell tartani különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.

11. A Bizottság konzultált az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottságával,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2012. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra ezúton elfogadja az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programot (a továbbiakban: egyedi program).

2. cikk

Az egyedi program a nukleáris energiával kapcsolatos kutatási és képzési tevékenységeket támogatja, a következő tématerületeken végzett közvetett kutatási cselekvések teljes körére kiterjedően:

a) a fúziós energia kutatása (beleértve az ITER-t is);

b) az atommaghasadás és a sugárvédelem területén végzett kutatás.

Az első bekezdésben említett tevékenységek célkitűzéseit és körvonalait az 1. melléklet tartalmazza.

3. cikk

A [ hivatkozás az Euratom keretprogramjára vonatkozó tanácsi határozatra, annak elfogadása után beillesztendő ] határozat 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 2 327 054 000 EUR, amelyből legfeljebb 15 % a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg (EUR):

a) fúziósenergia-kutatás | 2 208 809 000; |

b) atommaghasadás és sugárvédelem | 118 245 000. |

4. cikk

Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.

5. cikk

12. Az egyedi programot a [ hivatkozás az Euratom keretprogramjára vonatkozó tanácsi határozatra, annak elfogadása után beillesztendő ] határozat II. mellékletében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével kell végrehajtani.

13. Erre az egyedi programra alkalmazni kell a(z) [ hivatkozás a tanácsi rendeletre, annak elfogadása után beillesztendő ]/Euratom tanácsi rendeletben[10] foglalt, a közvetett cselekvések tekintetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét és a kutatási eredmények terjesztését szabályozó rendelkezéseket.

6. cikk

14. A Bizottság az egyedi program végrehajtására éves munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat, a pályázati felhívások egyes témái esetében alkalmazandó finanszírozási rendszereket, valamint a végrehajtás ütemezését.

15. A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

16. A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálásának és a projektek kiválasztásának kritériumait. Ezek a kritériumok: a kiválóság, a hatás és a végrehajtás. A munkaprogram ezeket a követelményeket részletesebben is meghatározhatja és kiegészítheti, továbbá súlyokat és küszöbértékeket állapíthat meg.

17. A munkaprogram megjelölhet:

a) olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak;

b) konkrét jogalanyok tevékenységének támogatására irányuló cselekvéseket.

7. cikk

18. Az egyedi program végrehajtásáért a Bizottság felelős.

19. A Bizottságot az egyedi program végrehajtásában egy tanácsadó bizottság segíti. E bizottság tagjai a bizottság napirendjén szereplő különböző témáknak megfelelően változhatnak. A maghasadással összefüggő kérdésekben a bizottság összetételére, valamint a rá vonatkozó működési és eljárási szabályokra a 84/338/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozatban[11] foglaltak az irányadók. A magfúzióval összefüggésben az említett kérdésekre a fúziós program tanácsadó bizottságának felállításáról szóló, 1980. december 16-i tanácsi határozatban[12] foglaltak az irányadók.

20. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és kellő időben tájékoztatást ad az ezen egyedi program keretében javasolt vagy finanszírozott valamennyi cselekvésről.

8. cikk

A Bizottság az egyedi program alá tartozó területeken végrehajtott tevékenységek tekintetében intézkedik a [ hivatkozás az Euratom keretprogramjára vonatkozó tanácsi határozatra, annak elfogadása után beillesztendő ] határozat 6. cikkében előírt független nyomon követés, értékelés és felülvizsgálat elvégzéséről.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, …

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKITŰZÉSEK, A TÉMÁK ÉS A TEVÉKENYSÉGEK KÖRVONALAI

I. Kutatási tématerületek

I.A A fúziós energia kutatása

Általános célkitűzés

Megteremteni a biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és gazdaságilag életképes erőművi reaktor-prototípusok létrehozásához szükséges tudásalapot, és ennek egyik jelentős lépéseként megvalósítani az ITER-t.

Tevékenységek

21. Az ITER megvalósítása

A Közösség mint az ITER-nek otthont adó fél különleges felelősséget visel a nemzetközi ITER-szervezeten belül, és vezető szerepet tölt be különösen a szervezet irányítása, az igazgatás és a munkaerő-felvétel, valamint az általános műszaki és igazgatási támogatás tekintetében.

A Közösség félként való részvétele az ITER-ben kiterjed az ITER telephelyén szükséges felszerelés és berendezések felépítéséhez való hozzájárulásra és a projektnek az építés közbeni támogatására.

Az ITER megépülését lehetővé tevő K+F-tevékenységekre a fúziós társulások keretében, európai ipari vállalkozások részvételével kerül sor. E tevékenységek magukban foglalják a komponensek és a rendszerek kifejlesztését és tesztelését is.

22. K+F az ITER üzemének előkészítéséhez

A fizika és a technológia területére vonatkozó célzott program az ITER-rel kapcsolatos döntések végleges formába öntését és az ITER gyors üzembe állításának előkészítését szolgálja. A program végrehajtására összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységek révén, a JET létesítményei és egyéb mágneses plazmaösszetartó berendezések alkalmazásával kerül sor. A program biztosítani fogja, hogy Európa kellő befolyással legyen az ITER projektre, és elő fogja készíteni azt a jelentős szerepet, amelyet Európa az ITER hasznosításában be hivatott tölteni. A programnak része:

- az ITER üzeméhez szükséges kulcsfontosságú technológiák értékelése a JET-továbbfejlesztések hasznosításán keresztül (ITER-szerű első fal, fűtőrendszerek, diagnosztika),

- az ITER üzemi forgatókönyveinek meghatározása a JET-en és egyéb létesítményeken végzett célzott kísérletek és összehangolt modellezési tevékenységek segítségével.

- Korlátozott terjedelmű technológiai tevékenység a DEMO előkészítéséhez

A DEMO erőmű engedélyezéséhez, felépítéséhez és üzeméhez szükséges kulcsfontosságú technológiákat és anyagokat a fúziós társulások és az ipari szereplők továbbfejlesztik annak érdekében, hogy az ITER-ben teszteljék őket, és hogy az európai ipart képessé tegyék a DEMO felépítésére és a jövőbeni fúziós erőművek kifejlesztésére. A következő tevékenységek végrehajtására kerül sor:

- a műszaki validálási és műszaki tervezési tevékenységekkel (EVEDA) foglalkozó szakosodott projektcsoport munkájának folytatása a fúziós erőmű anyagainak tesztelésére szolgáló nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) megépítésének előkészítése érdekében,

- alacsony aktivitású és a sugárzásnak ellenálló anyagok kifejlesztése, besugárzásvizsgálata és modellezése; a fúziós erőmű üzeméhez szükséges kulcsfontosságú technológiák, többek között az árnyékolás kifejlesztése; a DEMO-hoz kapcsolódó koncepciótervek elkészítésére irányuló tevékenységek, beleértve a biztonsági és a környezeti vonatkozásokat is.

- Hosszabb távú K+F-tevékenység

Azokra a tevékenységekre építve, amelyek kifejezetten az ITER-hez és a DEMO-hoz kapcsolódnak, az egyedi program fejleszteni fogja a szakértelmet és bővíteni fogja a tudásbázist a jövő fúziós erőművei szempontjából stratégiailag fontos területeken. Ezek a kutatási tevékenységek növelni fogják a fúziós energia műszaki megvalósíthatóságát és gazdasági életképességét. A keretprogram (2012–2013) egyedi cselekvései keretében az alábbi területeken kerül sor korlátozott terjedelmű tevékenységre:

- a mágneses plazmaösszetartás továbbfejlesztett koncepcióinak tanulmányozása, beleértve a stellarátorokét is. A munka a Wendelstein 7-X stellarátor üzemének előkészítésére, a meglévő eszközöknek a kísérleti adatbázisok bővítése érdekében történő felhasználására és e konfigurációk jövőbeli perspektíváinak értékelésére fog összpontosulni,

- végső soron a fúziós plazma reaktori viselkedésének mélyreható megértésére irányuló kísérleti, elméleti és további modellezési tevékenység,

- a fúziós energiatermelés szociológiai vetületeinek és gazdaságtanának tanulmányozása, valamint a fúzióval kapcsolatos lakossági tudatosság és tájékozottság növelésére irányuló cselekvések.

- Humánerőforrás, oktatás és képzés – az „ITER-nemzedék” kialakítása

Az ITER azonnali és középtávú igényeit és a fúziós energia hasznosításának továbbfejlesztését egyaránt szem előtt tartva a megfelelő humánerőforrás és a fúzió tématerületén belüli magas szintű együttműködés biztosítása:

- az egyedi programban részt vevő szervezetek közötti kutatói mobilitás támogatásával a kutatási tevékenységek közötti együttműködés és integráció fokozása, valamint a nemzetközi együttműködés elősegítése érdekében,

- mérnökök és kutatók posztgraduális és posztdoktori szintű, magas színvonalú képzésével, beleértve a létesítmények képzési platformként való használatát, célirányos konferenciák és műhelytalálkozók szervezését, valamint a felsőoktatási résztvevők közötti együttműködés elősegítését is.

- Infrastruktúra

Az ITER Európában történő – az ITER-szervezet adta nemzetközi kereten belüli – megvalósításával bővülni fognak az új, jelentős európai dimenzióval rendelkező kutatási infrastruktúrák.

23. Technológiaátadás, vállalkozások részvétele és innováció

Az ITER új, a mostaninál rugalmasabb szervezeti struktúrát igényel annak érdekében, hogy az általa előidézett innováció és technológiai fejlődés hamar alkalmazásra találhasson az iparban, és ezáltal az európai ipar versenyképesebbé válhasson. Ezt a célt a következők fogják szolgálni:

- az innováció és az érintett egyetemekkel, kutatóintézetekkel és ipari vállalkozásokkal való know-how csere előmozdítása,

- új szabadalmak létrehozásának ösztönzése,

- a fúziós technológiai útiterv és a humánerőforrás-fejlesztési kezdeményezések kidolgozásán dolgozó – az innovációval és az új termékek létrehozására és új szolgáltatások nyújtására kínálkozó lehetőségekkel kiemelten foglalkozó – Fúziósenergia-ipari Innovációs Fórum előmozdítása.

I.B Atommaghasadás és sugárvédelem

Az általános célkitűzés az atommaghasadásnak és az ionizáló sugárzás ipari és gyógyászati alkalmazásainak biztonságosabbá, illetőleg erőforrás- és költséghatékonyabbá tétele. Az atommaghasadást és a sugárvédelmet érintő közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. Fontos összefüggések vannak az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[13] elfogadott hetedik uniós keretprogram keretében folytatott kutatással, különösen az energiaügy, az európai szabványok, az oktatás és a képzés, a környezetvédelem, az egészségügy, az anyagtudomány, az irányítás, a közös infrastruktúrák, valamint a biztonsági és védelmi kultúra területén. A nemzetközi együttműködés számos tevékenységi területen – és különösen a IV. Generációs Nemzetközi Fórumon jelenleg vizsgált fejlett nukleáris rendszerek esetében – a tevékenységek alapvető jellemzője lesz.

24. Geológiai hulladékelhelyezés

Célkitűzések

Alkalmazásorientált kutatás révén tudományosan és műszakilag szilárdan megalapozni a kiégett fűtőelemek és a hosszú felezési idejű radioaktív hulladékok geológiai formációkban történő elhelyezéséhez felhasznált technológiáknak és az eljárás biztonságos voltának demonstrálását, továbbá előmozdítani, hogy közös európai álláspont alakuljon ki a hulladékkezelés és -elhelyezés legfontosabb kérdéseit illetően.

Tevékenységek

Geológiai hulladékelhelyezés: elhelyezési megoldások műszaki elemzése és demonstrációja, a befogadó kőzet adottságainak helyszíni vizsgálata (mind általános, mind helyszínspecifikus föld alatti kutatólaboratóriumokban), a lerakóhely környezetének megértése, folyamatok tanulmányozása a telephely közvetlen szomszédságában (hulladék formája, mesterséges gátak) és távolabbi környezetében (alapkőzet, bioszférába jutási útvonalak), megbízható viselkedés- és biztonságértékelési módszerek kidolgozása, továbbá a lakossági fogadtatáshoz kapcsolódó politikai és társadalmi kérdések vizsgálata.

25. Reaktorrendszerek

Célkitűzések

Előmozdítani az Európában jelenleg is használt vagy fejlesztés alatt álló összes számításba jövő reaktorrendszer biztonságos, hatékony és fenntarthatóbb üzemeltetését, valamint feltárni a hulladékmennyiség és/vagy a hulladékkal járó kockázat csökkentésének lehetséges módjait.

Tevékenységek

Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és a jövőbeli nukleáris létesítmények üzembiztonsága, azon belül különösen: erőművek élettartambecslése és irányítása, biztonságkultúra (az emberi és a szervezési hiba kockázatának minimálisra csökkentése), fejlett biztonságértékelési módszerek, numerikus szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, valamint a súlyos balesetek megelőzése és hatásainak enyhítése, a tudásmenedzsment optimalizálására és a szakértelem fenntartására irányuló kapcsolódó tevékenységekkel kiegészítve.

Fejlett nukleáris rendszerek: a jelenlegi rendszerek és üzemanyagok hatékonyabbá tétele és a fejlett reaktorrendszerek tanulmányozása a bennük rejlő lehetőségek, a proliferációval szembeni ellenálló képességük és a hosszú távú fenntarthatóságuk felmérése érdekében, beleértve alapkutatási és horizontális kutatási tevékenységeket (például az anyagtudomány területén)[14], továbbá az üzemanyagciklusnak, az innovatív üzemanyagoknak és a hulladékgazdálkodási szempontoknak – a particionálásra és a transzmutációra, valamint a meglévő reaktorok hasadóanyag-felhasználásának hatékonyabbá tételére is kiterjedő – tanulmányozását is.

26. Sugárvédelem

Célkitűzések

Kutatások révén fenntartani és javítani az Unióban irányadó sugárvédelmi előírások színvonalát, és megoldást találni a hosszan tartó alacsony sugárterhelés kockázatával kapcsolatos vitára.

Tevékenységek

- A hosszan tartó alacsony sugárterhelésből eredő kockázatok: a hosszan tartó alacsony sugárterhelés egészségi kockázatainak az egyéni variabilitásra is kiterjedő jobb számszerűsítése epidemiológiai tanulmányok és a mechanizmusoknak sejtbiológiai és molekuláris biológiai kutatásokkal való jobb megértése révén.

- Az ionizáló sugárzás orvosi alkalmazásai: az ionizáló sugárzás orvosi alkalmazásai biztonságának és hatékonyságának fokozása új technológiai fejlesztésekkel és az alkalmazások előnyei és kockázatai közötti megfelelő egyensúly elérésével.

- Vészhelyzetek kezelése és rehabilitálás: a vészhelyzetkezelés következetességének és integrációjának javítása Európában közös eszközök és stratégiák kifejlesztése és hatékonyságuk működési körülmények közötti demonstrálása révén.

- Egyéb témák: a más területeken folytatott nemzeti szintű kutatási tevékenységek fokozottabb integrálása az átfogó célkitűzés teljesítéséhez szükséges mértékben.

- Infrastruktúra

Célkitűzések

A kulcsfontosságú infrastruktúrák támogatása, ha egyértelmű az európai többletérték, és különösen a megfelelő hozzáférés biztosítása és a kritikus tömeg elérése érdekében.

Tevékenységek

A fenti tématerületek bármelyikében szükséges kulcsfontosságú kutatási infrastruktúrák tervezésének, átalakításának, építésének és/vagy üzemeltetésének támogatása, beleértve a meglévő és a majdani infrastruktúrákhoz való hozzáférésnek az egyes kutatók és a kutatócsoportok számára történő megkönnyítését is.

27. Humánerőforrás és képzés[15]

Célkitűzések

A tudományos szakismeretek és know-how létrehozásának és terjesztésének támogatása az egész szakmában, és ezáltal a megfelelően képzett kutatók, mérnökök és technikusok mihamarabbi rendelkezésre állásának biztosítása, továbbá az Unió oktatási intézményei közötti koordináció javítása annak érdekében, hogy a képesítések valamennyi tagállamban egyenértékűek legyenek.

Tevékenységek

Humánerőforrás és képzés: a nemzeti programok összehangolása, továbbá a nukleáris tudomány és technológia általános képzési igényeinek különféle eszközökkel – köztük versenyorientált eszközökkel – való kielégítése a humánerőforrások valamennyi tématerületen történő általános támogatásának részeként. Ez magában foglalja a képzési programok és a képzési hálózatok támogatását, valamint a szakmát a pályakezdő kutatók és mérnökök számára vonzóbbá tevő intézkedéseket.

II. Etikai szempontok

Ezen egyedi program és a belőle eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elvek, beleértve a következőket: az emberi méltóság és az emberi élet védelme, a személyes adatok és a magánélet védelme, valamint az állatok és a környezet védelme a közösségi jognak és a vonatkozó nemzetközi egyezmények, útmutatások és magatartási kódexek – köztük a [Helsinki Nyilatkozat?], az Európa Tanácsnak az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló, 1997. április 4-én Oviedóban aláírt egyezménye és kiegészítő jegyzőkönyvei, az ENSZ gyermekjogi egyezménye, az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat, a biológiai és toxinfegyverek betiltásáról szóló ENSZ-egyezmény, az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés és az Egészségügyi Világszervezet vonatkozó határozatai – legújabb változatának megfelelően.

Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaival foglalkozó európai tanácsadó csoport véleményeit (1991–1997), valamint a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól).

A szubszidiaritás elvének megfelelően és a megközelítések Európában tapasztalható sokféleségére való figyelemmel a kutatási projektek résztvevői kötelesek betartani azon országok hatályos jogszabályait, előírásait és etikai szabályait, amelyekben a kutatást végzik. A nemzeti rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és közösségi forrásból nem támogatható olyan kutatás, amely jogellenes abban a tagállamban vagy más országban, ahol azt végzik.

Ahol ez előírás, a kutatási projekteket megvalósító személyek a KTF-tevékenységek megkezdése előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását. A Bizottság következetesen etikai szempontú felülvizsgálatnak veti alá az etikailag érzékeny kérdésekre irányuló, illetőleg az etikai vonatkozásokkal nem kielégítő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi esetekben etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása idején is végezhető.

A Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a Közösségnek a közösségi politikák, és ezen belül a kutatáspolitika kialakítása és végrehajtása során teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket. A kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 86/609/EGK tanácsi irányelv[16] megköveteli, hogy a kísérleteket úgy tervezzék meg, hogy ezek során a kísérleti állatok ne szenvedjenek nélkülözést, és hogy e kísérletek ne okozzanak szükségtelen fájdalmat és szenvedést, minél kevesebb állat használatát igényeljék, a neurofiziológiailag legkevésbé érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy maradandó károsodást okozzák. Állatok genetikai örökségének megváltoztatása és állatok klónozása csak etikailag indokolt célok érdekében és az állatok kíméletét, valamint a biológiai sokféleség alapelveinek tiszteletben tartását biztosító körülmények között mérlegelhető. Ezen egyedi program végrehajtása során az esetleges fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos előrehaladást, valamint a nemzeti és nemzetközi rendelkezéseket.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai területek

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Irányító és ellenőrző rendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról

A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai területek[17]

Kutatás (közvetett cselekvések) és közvetlen (a Közös Kutatóközpont által végzendő) kutatás

08 20 Euratom – Fúziós energia

08 21 Euratom – Atommaghasadás és sugárzásvédelem

08 22 04 Harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

08 01 A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

08 01 04 40 ITER Európai Közös Vállalkozás (F4E) – Igazgatási kiadások

08 01 05 01 A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások

08 01 05 02 Külső munkatársak a kutatás területén

08 01 05 03 Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[18]

A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Az egyedi program az európai energiakutatási politikának és az „EU 2020” stratégiának, ezen belül különösen az „Innovatív Unió” kezdeményezésnek az egyik építőeleme. Az egyedi program az energiaügy és az éghajlatváltozás támasztotta kihívások kezelése érdekében fokozza a tudományos kiválóságért folytatott versenyt, és előmozdítja az innovációt a nukleáris energia területén. Ez a javaslat a 2012–2013. időszakkal foglalkozik részletesen, de a tevékenységek a nukleáris területen a következő évtizedben várható technológiai fejlődés főbb mérföldköveivel is teljes mértékben összhangban állnak, ahogyan azokat a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) lefekteti.

Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

1. sz. meghatározott célkitűzés : Megteremteni a biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és gazdaságilag életképes erőművi reaktor-prototípusok létrehozásához szükséges tudásalapot, és ennek egyik jelentős lépéseként megvalósítani az ITER-t.

2. sz. meghatározott célkitűzés : Szilárd tudományos és műszaki alapokat teremteni a hosszú felezési idejű radioaktív hulladék biztonságosabb kezelésére vonatkozó gyakorlat fejlődésének felgyorsítása érdekében, ösztönözni különösen a nukleáris energia biztonságos, erőforrás- és költséghatékony hasznosítását, valamint megbízható és társadalmilag elfogadott rendszert biztosítani az embernek és a környezetnek az ionizáló sugárzással szembeni védelmére.

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

A javasolt egyedi programnak a következő hatásai lesznek:

Euratom – atommaghasadás és sugárvédelem: Számos területen lehet hatásra számítani, beleértve a nukleáris energia biztonságos és fenntarthatóbb hasznosításának előmozdítását, a nagy aktivitású és hosszú felezési idejű nukleáris hulladék geológiai elhelyezésének biztonságos megvalósítása irányába tett jelentős lépéseket, valamint az ionizáló sugárzás felhasználásával járó ipari és gyógyászati eljárások erőteljesebb szabályozását is.

Euratom – magfúzió: Az ITER megépítése és üzemeltetése hosszú távú terv, amely a következő évtizedek folyamán fogja meghozni a várt eredményeket. Az ITER sikeres megépítése és hasznosítása a hozzá társuló megfelelő K+F-programmal együtt lehetővé fogja tenni egy demonstrációs fúziós reaktor megépítését.

Az eredmények és hatások mutatói

Euratom – magfúzió:

Az ITER megépítése: a „Fusion for Energy” (F4E) közös vállalkozás által teljesített mérföldkövek száma.

JET létesítmény: a JET-ről megjelent tudományos publikációk száma.

Az EFDA keretében összehangolt tevékenységek: az EFDA keretében célmegállapodásokban vállalt feladatok teljesítése, az ITER és a fúziós K+F-program igényeinek megfelelően képzett fúziós energetikai kutatók és mérnökök száma.

Mobilitási megállapodás: kutatói mobilitás szintje a fúziós K+F-ben.

Euratom – atommaghasadás és sugárvédelem:

Azon pályázatok százalékos aránya, amelyek: (i) eleget tettek a tudományos és/vagy technológiai kiválóság kritériumának; (ii) elérték műszaki és egyéb célkitűzéseiket, sőt túlteljesítették az elvárásokat; (iii) eleget tettek a projekt eredményeinek terjesztésére és felhasználására vonatkozó kritériumnak; (iv) igazoltan jelentős tudományos, műszaki, gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi hatást eredményeznek.

A javaslat/kezdeményezés indoklása

Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A javasolt egyedi program különféle tudományos és technológiai kihívásokat fog kezelni a SET-terv rövid és hosszú távú céljainak elérése érdekében. További részletek az előzetes értékelésben találhatók.

Az uniós részvételből adódó többletérték

Az Euratomnak a nukleáris kutatásban való részvételéből eredő többletérték az országhatárokon átívelő hatásokkal és a méretgazdaságossággal függ össze. Egyes kutatási tevékenységek olyan léptékűek, hogy kevés tagállam képes maga biztosítani a szükséges forrásokat és kiválóságot. Az atommaghasadással, a magfúzióval és a sugárvédelemmel kapcsolatos Euratom-projektek biztosítják a „kritikus tömeg” meglétét, enyhítik a pénzügyi kockázatot, és forrásokat mozgósítanak a magánszektorban. Az Euratom-cselekvések segítenek a képességek és a tudás határokon átívelő átadásában azáltal, hogy a K+F területén fokozzák a szakismereteket, a minőséget és a versenyt, továbbá a képzésen, mobilitáson és pályafutás-fejlesztésen keresztül javítják a humánerőforrás felkészültségét. További részletek az előzetes értékelésben találhatók.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Az Euratom jelenlegi hetedik keretprogramját (2007–2011) egy független szakértői csoport időközi értékelésnek vetette alá. További részletek az előzetes értékelésben találhatók.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A javasolt egyedi program összhangban van a SET-terv és az „EU 2020” stratégia célkitűzéseivel. További részletek az előzetes értékelésben és az indokolásban találhatók.

Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- X A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2012.[ 01. 01]-jétől 2013.[ 12. 31]-ig

- X Pénzügyi hatás: 2012-től 2022-ig (a projektek végének becsült időpontja).

Tervezett irányítási módszer(ek)[19]

X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

X Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- X a Közösségek által létrehozott szervek[20]

- ( tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

A Bizottság folyamatosan és módszeresen figyelemmel kíséri az Euratom-keretprogramnak és egyedi programjainak végrehajtását, és e nyomon követés eredményeit rendszeresen jelentés formájában összefoglalja és terjeszti. A keretprogramnak és annak egyedi programjainak befejeződése után legkésőbb két évvel (2015) a Bizottság független szakértőkkel külső értékelést készíttet a keretprogram megalapozottságáról, végrehajtásáról és eredményeiről.

Irányító és ellenőrző rendszer

Felismert kockázat(ok)

A Bizottság követelményeinek megfelelően évente kockázatértékelésre kerül sor a kockázatok felismerése és korrekciós intézkedések előterjesztése céljából. A felismert kockázatokat, a korrekciós intézkedéseket és az indikatív ütemtervet a Bizottság vezetési terve tartalmazza.

Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Ezúttal is – ahogy az Euratom hetedik keretprogramja (2007–2011) esetében – többféle ellenőrzési módszer kerül alkalmazásra, beleértve a belső ellenőrzési rendszer keretében végzett előzetes ellenőrzési intézkedéseket és félévenkénti szúrópróbaszerű utólagos ellenőrzéseket is. Ezenkívül a kötelező könyvvizsgálói igazolás és a rendszeres független külső ellenőrzések is a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást – azon belül a megvalósuló ügyletek szabályszerűségét és jogszerűségét is – szolgálják.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

Megfelelő intézkedésekre kerül sor a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és megtételre kerülnek az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök visszaszerzése érdekében szükséges lépések, összhangban az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés…] | diff/nem diff. előirányzat ([21]) | EFTA-országokból[22] | tagjelölt országokból[23] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

1a | 08 20 Euratom – Fúziós energia 08 21 Euratom – Atommaghasadás és sugárzásvédelem 08 22 04 Harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok | diff. | NEM | IGEN/NEM* | IGEN | IGEN |

08 01 A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások 08 01 04 40 ITER Európai Közös Vállalkozás (F4E) – Igazgatási kiadások 08 01 05 01 A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások 08 01 05 02 Külső munkatársak a kutatás területén 08 01 05 03 Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén | nem diff. | NEM | IGEN/NEM* | IGEN | NEM |

* A nukleáris kutatás kapcsán Törökországgal folytatott tárgyalások még tartanak.

- Létrehozandó új költségvetési tételek

Tárgytalan.

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 1a | Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért |

Közvetett kutatás | 2012. | 2013. | 2014. és azt követő | ÖSSZESEN |

( Operatív előirányzatok | év | év | évek |

Költségvetési tétel száma: 08 2x összesen | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 |

Kifizetési előirányzatok | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

Költségvetési tétel száma: 08 20 Költségvetési tétel száma: 08 21 | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 |

Kifizetési előirányzatok | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 |

Kifizetési előirányzatok | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 |

Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[24] 08 01 xx xx összesen 08 01 04 40 ITER Európai Közös Vállalkozás (F4E) 08 01 05 01 A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások 08 01 05 02 Külső munkatársak a kutatás területén 08 01 05 03 Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén | 74,054 39,000 23,456 1,637 9,961 | 76,817 39,780 25,230 1,555 10,252 | 0 | 150,871 |

Költségvetési tétel száma: 08 01 | (3) | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

A Kutatási és Innovációs Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

Kifizetési előirányzatok | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 |

( Operatív előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (4) | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 |

Kifizetési előirányzatok | (5) | 436,422 | 898,164 | 841 597 | 2 176,183 |

( Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 |

A többéves pénzügyi keret 1a. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

Kifizetési előirányzatok | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 |

Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:

( Operatív előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (4) |

Kifizetési előirányzatok | (5) |

( Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN | (6) |

A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =4+ 6 |

Kifizetési előirányzatok | =5+ 6 |

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 5 | „Igazgatási kiadások” |

millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

Kutatási és Innovációs Főigazgatóság/közvetlen kutatás |

( Humánerőforrás | 0 | 0 | 0 |

( Egyéb igazgatási kiadások | 0 | 0 | 0 |

<…….> Főigazgatóság ÖSSZESEN | Előirányzatok | 0 | 0 | 0 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = összes kifizetési előirányzat) | 0 | 0 | 0 |

millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. év | 2013. év | 2014. és azt követő évek | ÖSSZESEN |

A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | 0 | 0 | 0 | 0 |

Kifizetési előirányzatok | 0 | 0 | 0 | 0 |

Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euróban (három tizedesjegyig)

Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ( | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

TELJESÍTÉSEK |

Teljesítések típusa[25] | Teljesítés átlagos költsége | Teljesítések száma | Költség | Teljesítések száma | Költség | Teljesítések száma összesen | Összköltség |

1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[26] |

- Teljesítés – Euratom: fúziós energia | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 |

2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS |

ÖSSZKÖLTSÉG | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 |

(*) Teljesítések becsült száma.

(**) Egy kutatási támogatás teljesítése rendszerint a tényeket, megállapításokat és eredményeket ismertető jelentéssel történik. Az ITER projekt teljesítése az F4E (barcelonai ügynökség) által készített éves tevékenységi jelentések útján történik.

Az átlagos költségek a fentiekben nem szerepelnek. Ez az információ nem volna hasznos, tekintettel a folyamatban lévő projektekben (ITER) érintett összegekre.

Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

Összegzés

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

millió EUR (három tizedesjegyig)

2012–N. év[27] | 2013–N+1. év | ÖSSZESEN |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE |

Humánerőforrás |

Egyéb igazgatási kiadások |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[28] bele nem tartozó előirányzatok | Közvetett kutatás | Közvetett kutatás | Közvetett kutatás |

Humánerőforrás | 58,863 | 61,230 | 120,093 |

Egyéb igazgatási kiadások | 15,191 | 15,587 | 30,778 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

ÖSSZESEN | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

2012–N. év | 2013–N+1. év |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

X 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) |

xx 01 01 02 (küldöttségeknél) |

08 01 05 01 (közvetett kutatás) | 190 | 190 |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[29] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

08 01 04 40 [30] | - a központban[31] |

- küldöttségeknél (F4E barcelonai ügynöksége – ITER) : - tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak - AC GFI–IV - END | 262 150 10 | 262 150 10 |

08 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) | 40 | 40 |

01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 652 | 652 |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | A nukleáris (közvetlen, ill. közvetett) kutatásra vonatkozó egyedi programból eredő feladatok, különösen a nukleáris hulladék kezelésével, a nukleáris biztonsággal, valamint a nukleáris biztosítéki intézkedésekkel és védelemmel kapcsolatban. |

Külső személyzet |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- X A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

A 2012–2013. évi Euratom-keretprogramra vonatkozó javaslatok a nukleáris területen folytatott kutatási tevékenységek általános keretét és az ahhoz tartozó költségvetést határozzák meg. Az ITER projekt költségeinek jelentős megnövekedése miatt azonban a 2007–2013. időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a nukleáris kutatás finanszírozására betervezett előirányzatok nem elegendőek. A Bizottság azt javasolja, hogy a 2012–2013. időszakra vonatkozó Euratom-keretprogrammal kapcsolatos jogalkotási eljárásra az ITER költségvetéséről folyamatban lévő egyeztetésekkel és a 2012. évi új költségvetés elfogadására irányuló eljárással párhuzamosan kerüljön sor. Ha megállapodás születik a fejezetek közötti és a fejezeten belüli átcsoportosítással rendelkezésre bocsátható többletfinanszírozásról (az alábbi táblázat szerint), azzal lehetővé válik, hogy az Euratom-keretprogram gyorsan, még 2011-ben elfogadásra kerüljön.

Fejezetek közötti átcsoportosítás (millió EUR) | Átcsoportosítás az 1A. fejezeten belül (millió EUR) | Összesen |

2012 | 650 | 100 | 750 |

2013 | 190 | 360 | 550 |

Összesen | 840 | 460 | 1300 |

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[32].

Tárgytalan.

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. év | 2013. év |

Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet | A programhoz társult harmadik országok |

Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN* | pm |

* A harmadik felek részvételi összege még nem került megállapításra, ezért a rovat később kerül kitöltésre.

A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- ( A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

- X A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

- ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

- X a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

millió EUR (három tizedesjegyig)

Bevételi költségvetési tétel: | Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok | A javaslat/kezdeményezés hatása[33] |

2012. év | 2013. év |

6011. alcím* 6012. alcím* 6031. alcím* | pm pm pm | pm pm pm |

* A Svájc részvételéről, valamint a JET közös alap részvételéről szóló megállapodások még nincsenek véglegesítve. A nukleáris kutatási együttműködésről Törökországgal folytatott tárgyalások még tartanak.

Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

08 22 04 Harmadik felek (az Európai Gazdasági Térségen kívül) kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

Egyes társult államok társulási megállapodások révén hozzájárulhatnak a keretprogram kiegészítő finanszírozásához. A számítási módszer e társulási megállapodásokban került rögzítésre, és nem feltétlenül azonos minden megállapodás esetében. A számítások többnyire a társult állam GDP-jének a tagállamok GDP-jével való összehasonlításán alapulnak, és az így kapott százalékos arányt az operatív költségvetésre alkalmazzák.

[1] Az Euratom-keretprogramra vonatkozó 2006/970/Euratom tanácsi határozat (HL L 54., 2007.2.22., 21. o); a közvetett cselekvések révén végrehajtandó egyedi programra vonatkozó 2006/976/Euratom tanácsi határozat (HL L 54., 2007.2.22., 139. o); a részvételi szabályokra vonatkozó 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (HL L 54., 2007.2.22., 4. o); a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programra vonatkozó 2006/977/Euratom tanácsi határozat (HL L 54., 2007.2.22., 149. o).

[2] A vélemény kelte: xxxx.xx.xx.

[3] HL C xxx.

[4] HL L xxxx.

[5] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[6] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[7] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[8] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[9] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[10] HL L …

[11] HL L 177., 1984.7.4., 25. o.

[12] Nincs közzétéve.

[13] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

[14] Kiindulva abból, hogy a felderítő kutatás támogatása a tudomány és a technológia valamennyi területén az Európai Kutatási Tanács feladata.

[15] Kiindulva abból, hogy a kutatói mobilitást a tudomány és a technológia valamennyi területét tekintve az uniós keretprogram „Emberek” programja hivatott biztosítani.

[16] HL L 358., 1986.12.18., 1. o.

[17] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[18] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[19] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[20] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.

[21] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.

[22] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[23] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[24] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[25] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[26] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

[27] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[28] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[29] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

[30] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[31] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[32] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[33] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.