Az Európai Bizottság (a Bizottság) magas szintű tudományos tanácsadási mechanizmusa által készített „Food from the Oceans” (Az óceánokból származó élelmiszerek) című jelentés megállapítja, hogy a tengeri moszatok magukban hordozzák annak a lehetőségét, hogy kielégítsék azt a további, az emberi élelmiszerekhez szükséges biomassza iránti igényt, ami a becslések szerint az elkövetkező 20 évben meghaladja a 100 millió tonnát. Az algák és más új tengeri erőforrások (biomassza) termelése és feldolgozása hozzájárulhat a fenntartható élelmiszerek és takarmányok, valamint gyógyszerek, gyógyhatású táplálékok, növényi biostimulánsok, bioalapú csomagolóanyagok, kozmetikumok és egyéb nem élelmiszer jellegű termékek biztosításához (lásd: 1. ábra).

Az EU a tengeri moszatokból készült termékek egyik legnagyobb globális importőre, ha az értéket tekintjük (2016-ban 554 millió EUR), következésképpen Európában egyértelműen nagy kereslet mutatkozik a tengeri moszatokból készült termékek iránt. Ez a kereslet várhatóan tovább növekszik az egészségügy és a fenntarthatóság terén tapasztalt tendenciákkal összhangban. A világ népességének növekedése és a fogyasztási szokások még inkább fellendítik majd az algákból készült és algaalapú termékek iránti keresletet . Az algákból készült és algaalapú termékek iránti uniós kereslet várhatóan ugyancsak nőni fog az elkövetkező években (lásd: 3. ábra). Ami a szárazföldön és a tengertől távol is termelhető mikroalgákat illeti, a chlorella és a spirulina cianobaktériumok iránti piaci kereslet is növekszik az EU-ban.

A Bizottság továbbá arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a tengeri területrendezésről szóló irányelv szerinti nemzeti/regionális területrendezési terveikbe építsék be az algatermesztést, előmozdítva ezzel a fenntartható fejlődést és ösztönözve a tengeri területeken működő különböző ágazatok együttélését. A jobb irányítás magában foglalja az algából készült termékekre vonatkozó új vagy továbbfejlesztett ipari szabványok kidolgozását, valamint a szükséges jogi változtatások mérlegelését is.

4.3.Az ismeretbeli, technológiai és innovációs hiányosságok, valamint az adathiányok felszámolása

A technológiai fejlesztések, az innováció és az alaposabb ismeretek elengedhetetlenek a regeneratív algatermesztés és -termelés fellendítéséhez az EU-ban. Jelenleg korlátozottan állnak rendelkezésre az uniós algaágazatra vonatkozó megbízható információk, beleértve a társadalmi-gazdasági és környezeti adatokat is. Ez lassítja az algatermelés piacainak fejlődését és általánossá tételét. Annak meghatározásához, hogy az algák milyen mértékben járulhatnak hozzá az európai zöld megállapodásban foglalt célok eléréséhez, célzott, együttműködésen alapuló kutatási erőfeszítésre van szükség, amelyet az EU Horizont Európa programja nyújthat például célzott pályázati felhívások révén, a fenntartható kék gazdaságért dolgozó partnerség, valamint az óceánok és vizek helyreállítására irányuló küldetés keretében 2030-ig.

A fő algatermelési módszerek kidolgozása folyamatban van (lásd: 6. ábra), de innovatív berendezéseket kell kifejleszteni az algaágazat termelékenységének és az algaalapú termékek minőségének növelése érdekében. Az ilyen berendezések közé tartozhatnak a nagy volumenű (esetleg automatizált) termelési és feldolgozási rendszerek, az ellenőrző-irányító rendszerekkel rendelkező megfigyelő szondák stb., amelyek csökkenthetik az előre nem látható biomassza-veszteséget és a munkaerőköltségeket. Az innovatív berendezések a downstream folyamatok javításában is kulcsfontosságú szerepet játszhatnak, mint például a biofinomítók, amelyek a makroalgák és mikroalgák teljes biomasszájának kezelésére szolgálnak, nem pedig csak az aktív összetevők kis mennyiségének a kezelésére, míg a biomassza többi része kárba vész. Fel kell számolni az innováció rendszerszintű akadályait is, és fel kell gyorsítani az algaalapú termékek piacra jutását.

Alaposabb ismerteket kell szerezni a vadon élő tengeri moszatok begyűjtéséből eredő környezeti hatásokról és az uniós partokra kisodródott tengeri moszatok mennyiségéről is, hogy fel lehessen mérni azt, hogy az ilyen típusú biomasszából mekkora mennyiség képes fenntartható üzleti lehetőségeket biztosítani az uniós vállalatok számára. Az algatermesztési ágazat számára minden bizonnyal előnyös lenne az európai tengerimoszat-törzsek fenntartására irányuló, uniós szintű központosított megközelítés. Ez a megközelítés hozzájárulna a tengeri moszatok biológiai sokféleségének megőrzéséhez is.

6. ábra: Főbb algatermelési módszerek Európában

Annak ellenére, hogy a tengeri moszatok képesek szén-dioxid-eltávolításra és az óceánok elsavasodásának csökkentésére, azokat eddig többnyire figyelmen kívül hagyták a kék szénre vonatkozó értékelések során. A vizsgálatok azonban arra engednek következtetni, hogy az áramlatok elsodorhatják a makroalgákat, és azok lerakódhatnak a makroalgák élőhelyein kívüli szénelnyelőkben. Szén-dioxid-megkötésre sor kerülhet az algák tartós termékekké, például algaalapú körforgásos anyagokká (pl. csomagolóanyaggá) történő átalakításával is. E folyamatok pontosítása és számszerűsítése lehetővé tenné az akvakultúra-termelők számára, hogy további ösztönzőket (pl. kék szén-dioxid-krediteket) kapjanak a tevékenységeikhez, így például a regeneratív tengerimoszat-termesztéshez és az integrált algatermeléshez.

Ugyanakkor több ismeretre van szükség arról, hogy milyen életképes lehetőségek állnak rendelkezésrea szakpolitikai és jogi rendelkezések javítására a következők érdekében: a kék szén mint természetes éghajlat-politikai megoldás elfogadása; az üvegházhatású gázok kibocsátásával, valamint az algák felhasználásával történő szén-dioxid-eltávolítással és -megkötéssel kapcsolatos pénzügyi megközelítések és elszámolási eszközök megvizsgálása; a tulajdonjogok tisztázása; a kék szén-dioxid-megkötés alacsony költségek melletti mérésére és pénzben való kifejezésére szolgáló, fejlődőben lévő technológiák (pl. szenzorok) és számítógépes eszközök (pl. mesterséges intelligencia, blokklánc) jegyzékének összeállítása, valamint a kék szénkörforgás kevésbé ismert aspektusainak (pl. a tengeri moszatok hozzájárulása) jobb megértése. Szükség van továbbá a kék szénen alapuló gazdaság – különösen a kék karbongazdálkodás és a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítása – megvalósíthatóságának és fejlesztési perspektíváinak jobb megértésére. A tengeri moszatok innovatív tengeri akvakultúrás termesztésére irányuló megközelítések (például a tengeri permakultúra) révén elő lehetne segíteni a tengeri moszatok termesztését az EU déli részének földközi-tengeri és atlanti-óceáni vizein is, ahol a vízmélység alkalmas az ilyen műveletekre.

Ismeretek A Bizottság: 12)2023 végéig beépíti az algaágazattal kapcsolatos ismereteket az uniós akvakultúra-támogatási mechanizmusba; 13)2025 végéig – az érdekelt felekkel együttműködve – tanulmányt készít annak érdekében, hogy jobban megismerje a tengeri moszatok által az éghajlatváltozás mérséklése terén kínált lehetőségeket és a tengeri moszatok kék szénelnyelőként betöltött szerepét; 14)2025 végéig – kutatókkal és tudományos dolgozókkal együttműködve – felméri az uniós szintű megközelítési lehetőségeket a tengeri moszatok biológiai sokféleségének megőrzésére az európai tengerimoszat-törzsek központi biobankhálózatban vagy adatbankban való fenntartása és dokumentálása révén; 15)2023-tól kezdődően, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság szakvéleményét figyelembe véve megbeszéléseket kezd az algák legmagasabb megengedett szennyezőanyag- és jódtartalmának meghatározásáról és/vagy egy új, ellenőrzéssel kapcsolatos ajánlásról azon algafajok vonatkozásában, amelyek esetében nem áll rendelkezésre elegendő adat a szennyező anyagok előfordulásáról, a legmagasabb megengedett szintek meghatározásának lehetővé tétele érdekében; 16)2023-tól kezdődően, a tagállamokkal együttműködve tanulmányozza a vadon élő és az uniós partokra kimosódott tengeri moszatok begyűjtésére vonatkozó meglévő ellenőrzési rendszereket és rendelkezésre álló adatokat. Technológiai fejlesztések és innováció A Bizottság: 17)a Horizont Európa és más uniós kutatási programok révén támogatja a hagyományosan algákból kinyert nagy értékű vegyületekre irányuló új és továbbfejlesztett algafeldolgozó rendszerek és új termelési módszerek kidolgozását (pl. biofinomítók, precíziós erjesztés, sejtmentes rendszerek), valamint az algák feldolgozását, sokoldalúan alkalmazható, körforgásos, bioalapú termékek előállítása érdekében; 18)a tagállamokkal együtt a Horizont Európa programon és más uniós kutatási programokon keresztül támogatja jobb és méretezhető algatermesztési rendszerek (pl. integrált tengeri multitrofikus akvakultúra, a tengerek többcélú használata, nyílt tengeri termesztés, fotobioreaktorok és algapónia) vagy módszerek (pl. sejtes tengeri akvakultúra és makroalgák tartályokban) kifejlesztését a makroalgákat és mikroalgákat termelő rendszerek jelenlegi technikai korlátainak kezelése érdekében; 19)foglalkozik az algákból előállított bio-tüzelőanyagok jelentette különleges technológiai és rendszerszintű kihívásokkal, valamint meghatározza a piaci bevezetést célzó intézkedéseket a Horizont Európa keretében. Adatok A Bizottság: 20) 2023-tól kezdődően, áttekintést készít az algákkal kapcsolatos adatok (pl. termelési, foglalkoztatási, forgalmi és egyéb társadalmi-gazdasági adatok) rendelkezésre állásáról, és ajánlást ad ki az ilyen adatok forrásainak központosítására vonatkozóan.

4.4.Az algákból készült és algaalapú termékekkel kapcsolatos társadalmi tudatosság és elfogadottság növelése

Az uniós fogyasztók és polgárok gyakran nincsenek tisztában az algatermesztés és az algaalapú termékek számos előnyével, a tengeri ökoszisztémák regenerálásától kezdve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású termékek létrehozásáig és munkahelyek teremtéséig a kék gazdaságban. Az algákból készült és algaalapú termékekkel kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése hozzájárulhat az ezek iránti kereslet fellendítéséhez és az uniós algaágazat fejlődésének ösztönzéséhez.

A kék bioökonómiai ágazattal kapcsolatos ismeretek bővíthetők iskolai oktatási programok, tengeri moszatokra irányuló főzőműsorok, az ezzel a témával foglalkozó szórólapok és sajtócikkek, valamint közösségimédia-kampányok révén. Az algaalapú termékekkel kapcsolatos fogyasztói szokások és preferenciák célzott elemzése továbbá segítene feltérképezni, hogy melyek azok a területek, ahol hiányosak az ismeretek, és hol van ezért szükség tudatosságnövelő kezdeményezések szervezésére, valamint hogy milyen irányban érdemes továbbfejleszteni az algaágazatot.

A Bizottság: 21)2023-tól kezdődően támogatja a fogyasztók tudatosságának növelését a következők révén: A.a fogyasztói szokások és preferenciák elemzése az algaalapú termékek megítélésével kapcsolatban; B.tényeken alapuló, az egész EU-ra kiterjedő és/vagy adott esetben regionális vagy helyi kommunikációs kampány(ok) indítása az algaalapú termékek különböző alkalmazásainak és előnyeinek népszerűsítése érdekében ; 22)felhívja a figyelmet az algaalapú termékek fenntarthatóságára a fenntartható élelmiszerek címkézésére vonatkozó uniós keretben, többek között a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó forgalmazási előírásokban és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében előirányzott zöld közbeszerzési kezdeményezésekben; 23)2023-tól kezdődően az EU4Ocean platformmal és a tagállamokkal együtt elősegíti a tudatosságnövelő fellépéseket az iskolák és egyetemek számára a kék bioökonómiával, valamint a regeneratív akvakultúrára vonatkozó innovatív megoldásokkal kapcsolatban.

5.Következtetések

Ha az EU most cselekszik, megragadhatja a lehetőséget arra, hogy kezelje az esetleges hibákat, és ne csak arra az egyre növekvő érdeklődésre reagáljon, ami az algák nyersanyagként való figyelembevételét övezi a különböző gazdasági ágazatokban, hanem ösztönözze egy gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból is biztonságos, megújuló és versenyképes erőforrás fejlesztését az algaalapú termékek növekvő uniós és nemzetközi piaca számára. Amint az a Horizont Európa program keretében zajló, óceánok és vizek 2030-ig történő helyreállítására irányuló küldetésben is szerepel, az óceánok és a vizek helyreállítása létfontosságú az emberi élet fennmaradásához, a jólléthez és – különösen a part menti közösségekben – az uniós polgárok megélhetéséhez. Ebben az algák jelentős szerepet tölthetnek be.

Az európai zöld megállapodással összefüggésben ez a kezdeményezés fontos szerepet játszik abban, hogy a jelenlegi környezeti és éghajlati kihívások üzleti lehetőségekké váljanak. Integrált és rendszerszerű megközelítést biztosít a már folyamatban lévő fellépések közötti szinergiák megteremtéséhez és az e közleményben ismertetett új intézkedésekre vonatkozó javaslatokhoz. Ez az integráció és koordináció elengedhetetlen az uniós költségvetés hatékony végrehajtásának és intelligens gazdasági alkalmazásának biztosításához a szinergiák biztosítása és a tudásmegosztás maximalizálása révén.

Az EU algaágazata fiatal és dinamikus ágazat, amely gyorsan változó iparral, egyre bővülő ismeretekkel és növekvő számú kutatási projekttel rendelkezik. A Bizottság 2027 végéig jelentést készít, amelyben értékeli az e közlemény végrehajtása terén elért eredményeket.