[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.1.2009

COM(2008) 911 végleges

2007/0199 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel kialakított közös álláspontjáról

2007/0199 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel kialakított közös álláspontjáról

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslat továbbítása az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz: (COM(2007) 528 - 2007/0195/COD) | 2007. 09. 19 |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: | 2008. 04. 22 |

A Régiók Bizottsága véleménye: | 2008. 04.10 |

Az Európai Parlament véleménye (első olvasat): | 07.2008. 07.09. |

A közös álláspont egyhangú elfogadása: | [2009. 01. 09] |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A javaslat része az EU belső villamosenergia- és földgázpiacáról szóló harmadik jogalkotási csomagnak (harmadik energiapiaci csomag), amely két irányelvet és három rendeletet foglal magában.

A jogalkotási csomag elsődleges célja az, hogy az Unió polgárai és ipara érdekében létrehozza a piac teljes megnyitásához és az Európai Unió egységes villamosenergia- és földgázpiacának megteremtéséhez szükséges szabályozási keretet. Ez elő fogja segíteni az áraknak a lehető legalacsonyabb szinten való tartását, és növelni fogja a szolgáltatás színvonalát, valamint az ellátásbiztonságot.

Ez a következő főbb intézkedéseken keresztül történik:

- A független nemzeti szabályozó hatóságok által biztosított hatékonyabb szabályozói felügyelet;

- Ügynökség létrehozása a nemzeti szabályozó hatóságok közötti hatékony együttműködés és a határokon átnyúló ügyekben való döntéshozatal biztosítása érdekében;

- Kötelező együttműködés a hálózatüzemeltetők között az energia Európában való szállításával kapcsolatos szabályok harmonizálása és a beruházások tervezésének összehangolása érdekében;

- Az energia termelésének és szállításának hatékony szétválasztása az érdekütközések kiküszöbölése, a hálózati beruházások előmozdítása és a diszkriminatív piaci magatartások megelőzése érdekében;

- Fokozott átláthatóság és a kiskereskedelmi piac megfelelőbb működése;

- Fokozottabb szolidaritás és regionális együttműködés a tagállamok között az ellátásbiztonság növelése érdekében.

3. MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1. Általános megjegyzések

A harmadik energiapiaci csomagot alkotó öt szövegtervezettel kapcsolatban elfogadott tanácsi közös álláspontok a Bizottság javaslatának minden olyan lényeges elemét tartalmazzák, amelyek szükségesek a belső földgáz- és villamosenergia-piac megfelelő működésének biztosításához, és – általánosabban – a fentebb felsorolt alapvető célok megvalósításához. Ezért a Bizottság a közös álláspontot általában véve támogatni tudja (lásd alább a 3.2. pontot).

Az első olvasat középpontjában a Tanácson belüli egyetértés létrehozása állt. Az Európai Parlament által elfogadott módosításokat ezért formálisan nem építették be a közös álláspontba. Az erre irányuló tárgyalásokra a második olvasat során kerül sor. Néhány, az Európai Parlament által elfogadott módosítást azonban a közös álláspontban figyelembe vettek (lásd alább a 3.3. pontot). A Bizottság véleménye szerint több, a közös álláspontban egyelőre nem szereplő módosítást figyelembe kell majd venni a második olvasat során (lásd alább a 3.4. pontot).

3.2. Részletes megjegyzések

A bizottsági javaslattól való főbb eltérések a következők:

3.2.1 A hálózati szabályzatok kidolgozása és módosítása

A közös álláspont a hálózati szabályzatok kidolgozását és módosítását illetően megváltoztatja a Bizottság javaslatát. Bevezet egy új koncepciót: az Ügynökség által készített keretjellegű iránymutatást, amelyet a szállításirendszer-üzemeltetőknek az európai hálózati szabályzatok megfogalmazásakor alkalmazniuk kell. (a Bizottság értékelését lásd a 3.3. pontban)

3.2.2 Hálózati beruházási terv

A Bizottság javaslata szerint a földgázpiaci ENTSO kétévente hálózati beruházási tervet készít. A Tanács ezt nem kötelező erejű, indikatív hálózatfejlesztési tervre változtatta. (a Bizottság értékelését lásd a 3.3. pontban)

3.2.3 Az ENTSO költségei

A Tanács új követelményként állítja fel, hogy a szabályozó hatóságoknak jóvá kell hagyniuk az ENTSO költségeit feltéve, hogy azok ésszerűek és arányosak. A Bizottság el tudja fogadni ezt a módosítást, ha kiegészül azzal, hogy a költségek jóváhagyására előzetesen kerül sor, hogy ezáltal a szállításirendszer-üzemeltetőnek ne kelljen a szabályozás bizonytalanságával szembenéznie az ENTSO-ban való részvétel költségeinek kompenzálását illetően.

3.2.4 Tarifák

A Bizottság javaslata szerint a tarifákat a betáplálási és a kiadási pontokra függetlenül kell megállapítani. A Tanács beillesztett egy rendelkezést a közös álláspontba, amely szerint a tagállamoknak egy kétéves időszak áll rendelkezésére a megfeleléshez, ami a Bizottság számára elfogadható.

3.2.5 A földgáztárolók használatának átláthatósága

A Bizottság a földgáztárolók és az LNG-létesítmények használatával kapcsolatban teljes átláthatóságot javasolt. A Tanács módosította ezt a cikket azzal a rendelkezéssel, hogy a tárolásirendszer-üzemeltető mentesíthető a tárolóhasználattal kapcsolatos információ közzététele alól, ha a tárolónak csak egy használója van, ha a közzététel kereskedelmi helyzetét hátrányosan érintené, és ha a szabályozó hatóság jóváhagyja az illető adat közé nem tételét. (a Bizottság értékelését lásd a 3.3. pontban)

3.2.6 Iránymutatások

A Bizottság az iránymutatások hosszú listáját javasolta, amelyek között mind a meglévő, mind az új témákkal foglalkozó, a hálózati szabályzatokon alapuló iránymutatások szerepeltek.

A Tanács először is kivett minden kifejezett utalást a szövegből a hálózati szabályzatok listáján már említett iránymutatásokra. A Bizottság egyet tud érteni a jogi szövegezés e megoldásával.

A Tanács mindazonáltal bizonyos, az iránymutatások adta lehetőségeket is megszüntetett.

- A Bizottság javaslata lehetővé tette a kiskereskedelmi piacra vonatkozó iránymutatás létrehozását. A tagállamokat felkérik, hogy határozzák meg az adatcsere és a szolgáltatóváltás eljárásait, de a Tanács a cikket áttette az irányelv szövegébe. Ugyanakkor megszüntette az iránymutatások kidolgozásának a lehetőségét. A Bizottság mindkét változtatással egyet tud érteni.

- A Bizottság javaslata lehetővé tette az LNG- és tárolókapacitás másodlagos piacaira vonatkozó iránymutatás létrehozását. A Tanács törölte ezt a rendelkezést. A Bizottság úgy véli, hogy e lehetőség megszüntetése nem elfogadható, hiszen a másodlagos piacok az infrastruktúrahasználat optimalizálásában mind a szállítási, mind a tárolási, mind pedig az LNG-létesítmények tekintetében fontos szerepet játszanak, ezért a jövőben mindhárom kapacitástípus esetében szükségessé válhat a szabályok megállapítása.

3.3. A közös álláspont azon elemei, amelyek tükrözik az Európai Parlament módosításait

A közös álláspont – azonos szövegezésben vagy a lényeget tekintve – az Európai Parlament több módosítását is tükrözi. Ezek a következők:

3.3.1 Az Ügynökség keretiránymutatások és szabályzatok kidolgozására irányuló hatásköre

Mind a Tanács közös álláspontja, mind az Európai Parlament módosítása (50. módosítás) változtat a Bizottság javaslatán a hálózati szabályzatok kidolgozási folyamatát illetően. A közös álláspont új koncepciót vezet be: az Ügynökség által készített keretjellegű iránymutatást, amelyet a szállításirendszer-üzemeltetőknek az európai hálózati szabályzatok megfogalmazásakor alkalmazniuk kell.

A Bizottság támogatja az Ügynökség szerepének pontosabb meghatározását a szabályalkotási folyamatban. Az Ügynökség ahelyett, hogy véleményét csak azután nyilvánítaná ki, hogy az szállításirendszer-üzemeltetők a szabályzatok szövegét megfogalmazták, előzetesen, meghatározott területekre vonatkozó keretiránymutatások formájában fogja megállapítani a szabályzatokra vonatkozó követelményeket.

Az Európai Parlament azt is javasolja, hogy az Ügynökség kötelező hálózati szabályzatokat fogadjon el (51/rev. módosítás), a Tanács ellenben kitart azon álláspontja mellett, hogy csak a Bizottság teheti a szabályzatokat kötelezővé. A Bizottság nem támogathatja a Parlament arra irányuló szándékát, hogy az Ügynökséget erősítse, hiszen ez ellentmond az Európai Bíróság által a Meroni ügyben hozott ítéletnek, amely szerint a Bizottság nem delegálhat más testületre mérlegelési joggal járó hatásköröket.

3.3. Az ENTSO konzultációs és figyelemmel kísérési tevékenysége

Mind a közös álláspont, mind az Európai Parlament módosításai változtatnak a Bizottság javaslatán a földgázpiaci ENTSO konzultációs és figyelemmel kísérési tevékenységét illetően. A közös álláspont pontosítja az ENTSO szerepét az Ügynökség konzultációs és figyelemmel kísérési tevékenységéhez képest. A Parlament módosítása (22. módosítás) ugyanabba az irányba mutat, de túlságosan korlátozó ahhoz, hogy az ENTSO konzultációs és figyelemmel kísérési tevékenysége részére elegendő tér maradjon.

3.3.3 Átláthatóság és az információk bizalmas kezelése

A Bizottság a földgáztárolók és LNG-létesítmények használatával kapcsolatban teljes átláthatóságot javasolt. A Tanács módosította ezt a cikket azzal a rendelkezéssel, hogy a tárolásirendszer-üzemeltető mentesíthető a tárolóhasználattal kapcsolatos információ közzététele alól, ha a tárolónak csak egy használója van, ha a közzététel kereskedelmi helyzetét hátrányosan érintené, és ha a szabályozó hatóság jóváhagyja az illető adat közé nem tételét. A Parlament javasolta egy új cikk beillesztését a szövegbe, amely lehetővé teszi a tárolásirendszer-üzemeltetők és az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői számára, hogy ne közöljenek adatokat, ha ez üzleti titkot sértene.

A Bizottság véleménye szerint a Parlament módosítása nem eléggé szigorú, és az átláthatóság követelményével szemben a bizalmas kezelés követelményét részesíti előnyben, holott a versenypiac főszabálya az átláthatóság, és ehhez képest a titoktartás csak kivétel lehet. A Tanácsnak arra a sajátos esetre vonatkozó módosítása, amikor a tárolónak csak egyetlen használója van, a Bizottság számára elfogadható, mivel ilyenkor általában kisméretű tárolókról van szó, amelyeket a rendszerüzemeltetők elsősorban saját céljaikra használnak. Az átláthatósági követelmények alóli mentesítés lehetőségét a közös álláspont helyesen korlátozza arra az esetre, amikor a tárolónak csak egyetlen használója van, hiszen a piac számára valószínűleg ismert, hogy e (kisméretű) tárolói létesítmények némelyikének csak egyetlen használója van. Az adatok közzétele ezért a tárolói kapacitással rendelkező vállalkozás kereskedelmi helyzetét hátrányosan érintheti, különösen ha a versenytársak tárolói létesítményeket építenek az új piacokon.

3.4. Az Európai Parlament Bizottság által elfogadott, de a Tanács által nem támogatott módosításai

A Bizottság – egyes esetekben pontosabb megfogalmazással vagy új szövegezéssel – teljesen vagy részben el tudja fogadni a Parlament által elfogadott módosítások többségét. Ezek a következő főbb kérdésekre vonatkoznak:

3.4.1 Az Ügynökség beruházási tervekkel kapcsolatos hatásköre

A közös álláspont szerint az ENTSO 10 évre szóló, indikatív hálózatfejlesztési tervet fogad el. Az Ügynökség a tervet felülvizsgálja, és javasolhatja a Bizottságnak, illetve az ENTSO-nak annak módosítását. Az Európai Parlament azt javasolja, hogy az Ügynökség kötelező erejű hálózatfejlesztési tervet fogadjon el, amelyet az ENTSO készít el. A Bizottság nem érthet egyet azzal, hogy az Ügynökség mérlegelési joggal járó hatáskört kapjon a kötelező beruházási terv elfogadására. A Bizottság azonban el tudná fogadni, hogy az Ügynökség nem kötelező erejű beruházási tervet fogadjon el, vagy játsszon szerepet a nemzeti szabályozó hatóságok által elfogadott nemzeti beruházási tervek és az ENTSO 10 évre szóló hálózatfejlesztési terve közötti konzisztencia felügyeletében.

3.4.2 A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörei

A Parlament javasolta a szabályozó hatóságok hatáskörének kibővítését a kapacitáselosztás, valamint a földgáztárolók és az LNG-létesítmények kapacitásában jelentkező szűk keresztmetszetek kezelésének ellenőrzésében (41. módosítás), továbbá a rendelet végrehajtásában játszott szerepük erősítésével (39. és 46. módosítás).

4. KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság azon a nézeten van, hogy a közös álláspont megtartja javaslatának főbb pontjait. A Bizottság úgy találja, hogy a közös álláspont a lényeges kérdésekben általában olyan megfelelő egyensúlyt biztosít és olyan működőképes kompromisszumot tükröz, amely a belső földgáz- és villamosenergia-piacot képessé teszi arra, hogy fennakadásmentesen működjön. A Bizottság véleménye szerint azonban az Európai Parlament által az első olvasatban elfogadott több módosítást a második olvasat során majd be kell illeszteni a mostani szövegbe.