1.

kéri a Tanácsot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat: a) üdvözli a keretmegállapodást mint az EU és az ASEAN országok közötti első ilyen megállapodást; úgy véli, hogy a keretmegállapodás tanúsítja az EU és Indonézia közötti kapcsolatok egyre nagyobb jelentőségét, és várakozásai szerint egy új korszakot nyit a közös alapelveken, többek között a demokrácián, a jogállamiságon és az emberi jogokon, az egyenlőségen, a kölcsönös tiszteleten és a kölcsönös előnyökön alapuló kétoldalú kapcsolatok számára. b) rámutat Indonézia 15 éven át tartó demokratikus, politikai, társadalmi és gazdasági átalakulásának folyamatára, amely a 33 évig tartó katonai önkényuralmat váltotta fel; megjegyzi, hogy Indonézia gyors városiasodáson megy keresztül, gyorsan növekvő (több mint 70 milliónyi) középosztállyal rendelkezik, és bővelkedik a természeti erőforrásokban, emellett Délkelet-Ázsia legnagyobb gazdasága (a GDP az elmúlt két évben több mint 6 %-kal nőtt), a világkereskedelem felét az ország keleti tengeri határainál bonyolítják le, és az ország növekvő diplomáciai jelenléttel rendelkezik olyan regionális és globális fórumokon, mint az ENSZ, a WTO, az IOC (Indiai-óceáni Bizottság), a G20 és az ASEAN (a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége), amelynek Indonézia az egyik alapító és egyben legnagyobb tagja, elismeri továbbá Indonéziának a tágabb régióban betöltött fontos szerepét; c) méltatja a demokratikus kormányzás kialakítása és az ország plurális társadalma által a demokrácia iránt mutatott elkötelezettség terén Indonézia által elért– a szabad és tisztességes választásokban, a média szabadságában, a civil társadalom szerepvállalásában, a gazdasági rugalmasságban és a szegénység csökkentésében, az oktatásban és a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos egyéb mutatókban, a szomszédos országokkal ápolt jó kapcsolatokban, valamint a demokrácia és az emberi jogok támogatásában megmutatkozó – előrelépéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenézni a jogállamiság és az emberi jogok védelme, nevezetesen az emberi jogok megsértőinek – köztük a katonaságnak –, valamint a kisebbségek, így a vallási, etnikai, nemi és az LMBT csoportokhoz tartozó személyek jogait megsértők felelősségre vonhatóságának biztosítása, illetve a korrupció elleni küzdelemmel összefüggő feladatok terén; hangsúlyozza, hogy e kihívásokat nemzetközi együttműködés révén, azaz a keretmegállapodás keretében is lehet kezelni; d) rámutat az Unió és Indonézia közötti egyre szorosabb kereskedelmi, továbbá más gazdasági területeken létrejött kapcsolatokra, különös tekintettel egy olyan gazdaság által kínált üzleti lehetőségekre, amely egyre több külföldi és hazai beruházást vonz; javasolja, hogy a keretmegállapodás rendelkezései alapján folytatott együttműködés keretében a kereskedelemmel és a beruházásokkal, az adózással és a vámokkal, a gazdaságpolitikai párbeszéddel, a környezetvédelemmel, az iparpolitikával, a kkv-kkel és a közlekedéssel kapcsolatban törekedjenek az infrastruktúra, az összeköttetések és a szabályozási keret javítására annak érdekében, hogy felszabadítsák az Indonéziában rejlő teljes gazdasági potenciált, és előmozdítsák a fenntartható növekedést, a munkahelyteremtést és a szegénység csökkentését az Unió tagállamaiban és Indonéziában egyaránt; e) hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás célja, hogy az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a kölcsönös előnyök, a demokrácia, a civil társadalom aktív részvétele, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok közös elvei alapján a meglévő együttműködési mechanizmusokon felül még jobban megerősítsék az Unió és Indonézia közötti kapcsolatokat, és hogy együttműködjenek a globális kihívások kezelésében a politikai és gazdasági együttműködés következő területeken való fejlesztése révén: kereskedelem, beruházások, iparpolitika és kkv-k, környezetvédelem, éghajlatváltozás, energia, tudomány és technológia, szellemitulajdon-jogok, idegenforgalom, oktatás és kultúra, migráció, valamint a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a szervezett bűnözés és az emberkereskedelem elleni küzdelem; f) úgy véli, hogy az Indonézia és az Unió közötti kapcsolatot stratégiai jelentőségűként kell elismerni, és a kétoldalú és globális fejlemények áttekintése érdekében rendszeres csúcstalálkozókat kell tartani; javasolja, hogy az EU rendszeresen tegyen magas szintű látogatásokat Indonéziába, különösen az Európai Bizottság elnöke, a főképviselő/alelnök és az európai parlamenti képviselők részvételével, valamint hogy kölcsönösen könnyítsék meg a vízumok kiadását és a nemzetközi civil társadalmi szervezetek belépését az emberek közötti személyes kapcsolatok és a civil társadalmi cserekapcsolatok erősítése érdekében; ezzel kapcsolatban üdvözli a keretmegállapodás 41. cikke szerinti vegyes bizottság létrehozását, amely legalább kétévente köteles ülést tartani Indonéziában és Brüsszelben felváltva; g) sürgeti az Uniót és Indonéziát, hogy teljes mértékben használják ki a keretmegállapodást annak érdekében, hogy a globális biztonsági kihívásokkal szemben – így az éghajlatváltozás és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének leküzdése, a terrorizmus, a korrupció, a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint az adatvédelemmel kapcsolatos együttműködés terén, illetve a keretmegállapodás hatálya alá kifejezetten nem tartozó egyéb együttműködési területeken, például a katasztrófamegelőzéssel és -elhárítással, a konfliktusrendezéssel, a kézi- és könnyűfegyverekkel, valamint a tengerbiztonsággal, és ezen belül is többek közt a kalózkodással kapcsolatos területeken – a kétoldalú, regionális és globális többoldalú fórumok keretében folytatott küzdelemben hosszú távú geostratégiai előnyökre tegyenek szert; h) üdvözli, hogy Indonézia 2006-ban ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, továbbá hogy a közelmúltban ratifikálta az ENSZ számos különböző, például a migráns munkavállalókkal, a fogyatékossággal élő személyekkel, a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekekkel és a gyermekkereskedelemmel, a gyermekprostitúcióval és a gyermekpornográfiával kapcsolatos emberi jogi egyezményét; elvárja az e szerződésekben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges intézményi és jogi reformokat; i) nagyra értékeli az Acehben az elmúlt nyolc évben elért békemegállapodást és gazdasági fejlődést, és reméli, hogy további előrehaladás érhető el a tartomány és az ott élők szegénységből való kiemelése terén; j) elismerését fejezi ki az indonéz hatóságok korrupció leküzdése érdekében tett erőfeszítései iránt, ideértve a korrupció felszámolásával foglalkozó bizottság (KPK) munkáját; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a korrupció továbbra is súlyos problémát jelent és a fejlődés alapvető akadályát képezi annak ellenére, hogy Indonézia 2006-ban ratifikálta az ENSZ Korrupció elleni Egyezményét, és ezért sürget a keretmegállapodás 35. cikke alapján további intézkedések megtételére a korrupció leküzdésével – ideértve az Uniós tagállamokban vagy bármely más államban elrejtett vagyonok visszaszerzésével, valamint a gazdasági és pénzügyi bűnözéssel szembeni küzdelemmel – kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása terén; k) arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy terjesszék ki a kölcsönös jogi segítségnyújtást a korrupció elleni küzdelemre is, valamint működjenek együtt Indonéziával, és ne adjanak menedéket a korrupcióban és az emberi jogok megsértésében érintetteknek; l) hangsúlyozza a 34/2004. sz. indonéz törvény és a 22/2009. sz. miniszteri rendelet jelentőségét, amelyek a hadsereg valamennyi vállalkozásnak és gazdasági tevékenységnek az indonéz kormány általi kötelező átvételéről rendelkeznek; hangsúlyozza a törvény és a rendelet betartásának alapvető hatását a demokratikus elszámoltathatóságra a korrupció elleni küzdelem és az emberi jogok védelme terén; m) méltatja Indonéziát, hogy regionális szinten szerepet vállal a Balin megrendezett Emberi Jogi Fórum irányításában; aggodalmát fejezi ki azonban a civil szervezetekre vonatkozó, (az egyesületekről szóló 8/1985. sz. törvényt hatályon kívül helyező) tömegszervezetekről szóló 17/2013. sz. új törvény („Ormas-törvény”) következetlensége miatt, amely annak ellenére, hogy a tolerancia és a társadalmi csoportok elleni erőszak megelőzésének biztosítását tűzte ki céljául, azzal fenyeget – ha nem vizsgálják felül a nemzetközi emberi jogi normáknak való megfelelés biztosítása érdekében –, hogy szükségtelen és néhol terhes adminisztratív, jogi és pénzügyi korlátokat szab a nem kormányzati szervezetek tevékenységének, és ezáltal jelentősen aláássa a civil társadalom Indonézián belüli működési képességét, valamint korlátozza az egyesülési, a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, továbbá a gondolat-, a lelkiismereti és vallásszabadságot; e tekintetben úgy véli, hogy az EU és Indonézia között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszéd a megfelelő platform arra, hogy foglalkozzanak ezekkel az aggályokkal; n) hangsúlyozza, hogy az Indonéziában működő belföldi és külföldi vállalkozásoknak egyaránt a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveivel összhangban kell tevékenységüket kifejteniük; üdvözli az indonéz társaságokra általánosan alkalmazandó, a korlátolt felelősségű társaságok társadalmi és környezeti felelősségvállalásáról szóló, GR 47/2012. sz. kormányrendeletet, amely ösztönzőkről és szankciókról rendelkezik; mindazonáltal kiemeli, hogy az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásához kapacitásépítésre van szükség; arra kéri az Uniót, hogy a keretmegállapodás keretében biztosítsa Indonézia számára az irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtására vonatkozó saját nemzeti tervének kidolgozásához szükséges technikai segítséget; elismerését fejezi ki Indonéziának azért, hogy 2012 novemberében otthont adott a korrupció felszámolásával foglalkozó saját bizottsága, illetve az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja és az az Egyesült Nemzetek Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által közösen szervezett nemzetközi találkozónak, ahol a korrupció elleni ügynökségekre vonatkozó elveket vitatták meg; o) sajnálattal jegyzi meg, hogy a közoktatásban egyre erősebben összpontosítanak az iszlám tanokra az indonéziai jelmondatban – „Bhineka Tunggal Ika” (Egység a sokféleségben) – vallott és hangsúlyozott vallási, etnikai és kulturális sokféleség és sokszínűség kárára, valamint széles körben észlelhető, hogy a hatóságok részéről hiányzik a politikai határozottság a vallási szélsőségek kezelésére, és ebben látják az olyan események bekövetkezésének az okát, mint a vallási csoportok által elkövetett erőszakos cselekmények, illetve a vallási és etnikai kisebbségekhez tartozó személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés; továbbra is aggodalmát fejezi ki az etnikai kissebséghez tartozók, a nők és az LMBTI-személyek zaklatása és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak miatt, ami néha a pornográfiával, az istenkáromlással vagy a vallási kisebbségek tevékenységével kapcsolatos különféle szabályok és rendelkezések alapján történik; p) aggodalmát fejezi ki a vallási kisebbséggel szembeni erőszak miatt, amely az ahmadikkal és a síita muzulmánokkal szembeni támadásokban, valamint az ország egyes részein templomok bezárásában nyilvánul meg, valamint a hat elismert vallás egyikéhez sem tartozó személyeket hátrányosan megkülönböztető szabályozásban és állami gyakorlatban a házasságok és a születések polgári anyakönyvezése vagy a személyi igazolványok kiadása terén; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy az alkotmány rendelkezésének megfelelően biztosítsák a vallásszabadság gyakorlati megvalósítását és folytassák a vallási tolerancia előmozdítását; úgy véli e tekintetben, hogy az éves EU–Indonézia emberi jogi párbeszéd, valamint a keremegállapodásnak az állam és a közigazgatás korszerűsítéséről szóló 39. cikke a megfelelő platform ezen aggodalmak kezelésére; q) emlékeztet arra, hogy a halálbüntetés eltörlése az Unió emberi jogi politikájának egyik legfőbb célja; felhívja az indonéz hatóságokat, hogy vegyék fontolóra a halálbüntetés eltörlését, vagy legalább jelentsenek be annak alkalmazására vonatkozóan moratóriumot; e tekintetben úgy véli, hogy az EU és Indonézia között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszéd a megfelelő platform arra, hogy foglalkozzanak ezekkel az aggályokkal; sürgeti továbbá az Uniót, hogy szorosabban működjön együtt Indonézia civil társadalmával annak érdekében, hogy előmozdítsák az emberi jogokat, a jogállamiságot és a korrupció elleni küzdelmet, valamint kiálljanak a halálbüntetés eltörlése mellett; r) továbbra is komolyan aggódik a Pápuán és Nyugat-Pápuán a civil lakosság ellen elkövetett kínzások és egyéb emberi jogi jogsértések miatt, ahol a becslések szerint több mint 100 000 embert öltek meg az elmúlt 50 évben; üdvözli a pápuai kormányzó nemrégiben tett bejelentését, miszerint évek óta először megnyitja Pápua kapuit a külföldi újságírók és nem kormányzati szervezetek előtt; kéri az Uniót, hogy ajánlja fel segítségét az indonéz hatóságoknak egy olyan átfogó megközelítés kidolgozásában, amelynek révén javítható Pápua helyzete, ahogyan korábban azt Aceh esetében is tette; továbbra is aggódik a biztonsági erők és a függetlenség mellett kiálló csoportok közötti összecsapások és az emberi jogok biztonsági erőknek tulajdonított megsértéséről szóló nyugtalanító jelentések miatt, valamint hogy nem történt előrehaladás a pápuaiak számára nélkülözhetetlen oktatás, az egészségügyi ellátás és a munkalehetőségek, a véleménynyilvánítási és gyülekezési szabadság gyakorolhatósága, valamint a környezetvédelem, a természeti erőforrások és a kulturális identitásuk védelme terén; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy a független uniós megfigyelőknek biztosítsanak szabad belépést a területre; s) méltatja az indonéz kormány erőfeszítéseit, amelyek lehetővé tették az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) országon belüli működését és a menedékkérők és a menekültek kezelésében való segítségnyújtását; tudomásul veszi a menedékkérőknek és a menekülteknek a társadalom egyre szélesebb köre általi támogatására irányuló nyilvános politikai eszmecsere jelentőségét; javasolja továbbá, hogy Indonézia és az EU teljes körűen hajtsa végre a keretmegállapodás 34. cikkét a migrációs kérdésekben való együttműködés céljából, ideértve a legális és illegális migrációt, az embercsempészetet és az emberkereskedelmet is; t) szorgalmazza, hogy az EU és Indonézia a keretmegállapodás jogi együttműködésről szóló 4. cikke értelmében szorosan működjön együtt a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló 1948. évi ENSZ-egyezmény és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának megerősítése érdekében; u) üdvözli a 2010-ben indított, EU és Indonézia közötti emberi jogi párbeszéd folytatását, valamint ösztönzi a civil társadalom szélesebb körű részvételét ebben a párbeszédben, és véleményének kifejezését az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtásában; v) üdvözli a női nemi szervek megcsonkítását tiltó 2006., 2008. és 2010. évi rendeleteket; elismeri az indonéz hatóságok által tett erőfeszítéseket – ideértve a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezmény és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény megerősítését is –, valamint a nők elleni erőszakkal foglalkozó nemzeti bizottság (Komnas Perempuan) és a helyi civil társadalom annak érdekében végzett munkáját, hogy széles körben terjesszék a női nemi szervek megcsonkításának veszélyeire vonatkozó információkat; megjegyzi, hogy ezen erőfeszítések és a női nemi szervek megcsonkítását tiltó ENSZ-határozat elfogadása ellenére e hagyományt továbbra is gyakorolják Indonézia egyes részein; e tekintetben azt ajánlja, hogy az EU és Indonézia folytasson szoros együttműködést a keretmegállapodás egészségügyről szóló 31. cikke alapján, és az emberi jogi párbeszédet használja fel annak érdekében, hogy a női nemi szervek megcsonkításának felszámolása és az ilyen eljárásoknak kitett fiatal lányok és nők esetében felmerülő egészségügyi kockázatok minimalizálása céljából megosszák a bevált gyakorlatokat; arra kéri Indonéziát, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit annak érdekében, hogy felszámolják a lányok és nők elleni, nemi alapú erőszakot, ami emberi jogaik durva megsértésének minősül; w) méltatja azokat az előrelépéseket, amelyeket Indonézia a gyermekmunka legsúlyosabb formáinak felszámolásáról szóló nemzeti cselekvési terve, valamint a gyermekek kizsákmányolásával szembeni küzdelemre vonatkozó jogi kerete révén elért; x) elismeri, hogy a munkásmozgalmak fontos szerepet játszanak a kormánnyal és az egyéb érdekelt felekkel annak érdekében folytatott párbeszédekben és tárgyalásokban, hogy Indonéziában javítsák a munkakörülményeket és előmozdítsák a szociális biztonsági jogokat; ajánlja, hogy a keretmegállapodás rendelkezései alapján az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség biztosítása terén folytatni kívánt együttműködés a férfiak és nők munkahelyi egyenlőségével kapcsolatos problémák megoldására és a nemek közötti bérszakadék felszámolására irányuljon; különösen hangsúlyozza az annak biztosítására irányuló konkrét fellépések jelentőségét, hogy az alapvető nemzetközi munkaügyi normákat teljes körűen végrehajtsák, tekintettel arra, hogy a túlórák, az alacsony fizetések és a vezetés általi visszaélések formájában a női munkavállalókat továbbra is kizsákmányolják, és velük szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak; y) hangsúlyozza, hogy az EU-ból Indonéziába irányuló export az elmúlt hat évben megduplázódott és értéke 2012-ben elérte a 9,6 milliárd EUR-t; megjegyzi, hogy a kétoldalú kereskedelem mindössze 25 milliárd EUR értékű volt, amivel Indonézia az EU 29. kereskedelmi partnere és az EU régión belüli kereskedelmi partnerei között csak a negyedik helyen áll annak ellenére, hogy Indonézia az ASEAN GDP-jének és népességének 40 %-át adja; megjegyzi ugyanakkor, hogy fellendültek az Indonéziában eszközölt uniós beruházások, és a közvetlen külföldi befektetéseket tekintve Indonézia Szingapúr után a második helyen áll; megjegyzi továbbá, hogy mintegy 1 000 uniós társaság több mint 1 000 milliárd EUR-t ruházott be az országban, és 1,1 millió indonéz polgárt foglalkoztat; z) felszólítja Indonéziát és az EU-t, hogy a főbb kereskedelmi akadályok fokozatos felszámolása – ezen belül a WTO szabályainak való megfelelésről folytatott konzultáció fokozása, a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó nemzetközi előírások alkalmazásának előmozdítása, a szellemitulajdon-jogok védelmének javítása, a kereskedelmi szabályok átláthatóságának növelése, a vámügyi együttműködés kialakítása és megkülönböztetéstől mentes beruházási program előmozdítása – és ezáltal az áruk, a beruházások, a szolgáltatások és a közbeszerzések kereskedelmének további növelése érdekében vegye fontolóra, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás keretében szorgalmazott együttműködésen felül tárgyalásokat kezdjen egy szabadkereskedelmi megállapodásról; aa) méltatja Indonézia arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az Unióval kialakított partnerség keretében véget vessen az illegálisan kitermelt fa és az abból készült termékek kereskedelmének; megjegyzi, hogy 2013 szeptemberében aláírták az EU és Indonézia között létrejött, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást (FLEGT-VPA); megjegyzi, hogy Indonézia Unióba irányuló faipari termékexportja 2013 első negyedévében 114 %-kal nőtt; várakozással tekint a FLEGT-engedélyek kiadása elé, amelyek az Unióba importált indonéziai fa és fatermékek tekintetében igazolják a fa és fatermékek jogszerűségét, mihelyt mindkét oldalról megvizsgálták, hogy Indonézia faanyagokra vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszere (TLAS) kellően szilárd-e; és reményei szerint a rendszeres közös értékelések keretében megvizsgálják az érintett szereplőknek a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtására való képességét; ab) elismeri Indonézia és az EU kulcsfontosságú szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, tekintettel geopolitikai és gazdasági jelentőségükre, területi kiterjedésükre és lakosságuk méretére, üdvözli Indonézia növekvő szerepvállalását a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásokban; dicséretesnek tartja Indonézia 2009-ben bejelentett, arra irányuló nagyratörő terveit, hogy véget vessen a kibocsátás növekedésének, valamint arra irányuló felhívását, hogy nemzetközi szinten nyújtsanak segítséget az országnak a még nagyobb szintű kibocsátáscsökkentés elérése érdekében; megjegyzi, hogy Indonéziában főként az erdőirtás és a földhasználat megváltozása felel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért, azonban a növekvő energiaszektor várhatóan 2027-re átveszi az erdészet vezető helyét; arra kéri ezért a partnerségi és együttműködési megállapodás részes feleit, hogy a megállapodás energiáról szóló 23. cikke alapján – akár az Indonéziában 2011-ben létrehozott UK Climate Change Unit (az Egyesült Királyság Éghajlat-változási Osztálya, UKCCU) példájára építve – haladéktalanul hozzanak létre intézményesített kétoldalú együttműködési mechanizmust a célból, hogy az új és megújuló energiaforrások kifejlesztése, valamint a szállítási infrastruktúráiknak a megújuló energia fogyasztási központokba való bekapcsolása céljából történő kiépítése révén diverzifikálják az energiaellátást és ésszerű energiafogyasztást érjenek el az éghajlatváltozás leküzdése és a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében; ac) komoly aggodalmának ad hangot az Indonéziában egyre növekvő pálmaolaj-kereslet erdőirtásra gyakorolt hatásai miatt, lévén hogy ez az ország a világ legnagyobb pálmaolaj-termelője és -fogyasztója; üdvözli az új erdők kiirtásával kapcsolatban a kormány által 2011-ben kihirdetett moratóriumot, azonban sürgeti, hogy hozzanak intézkedéseket a számos kiskapu megszüntetésére, amelyek eddig jelentősen gyengítették annak hatásait; ad) üdvözli az EU és Indonézia által 2011-ben aláírt légiközlekedési megállapodást, amely a kétoldalú légiközlekedési szolgáltatások terén felszámolja a nemzeti korlátozásokat, valamint egy újabb lépést jelent az EU és Indonézia közötti együttműködés egészének megerősítésében; a keretmegállapodás közlekedésről szóló 24. cikke alapján további lépéseket javasol, különös tekintettel a tengeri és szárazföldi közlekedéssel kapcsolatos szoros párbeszéd létrehozására, amelynek célja az indonéziai szigetvilág infrastruktúrájának fejlesztése, valamint a nemzetközi közlekedésvédelmi, biztonsági és szennyezés-megelőzési előírások teljes körű végrehajtására irányuló intézkedéseket; ae) riasztónak tartja az évente ismétlődő erdőtüzeket, amelyek jórészt a pálmaolaj-ültetvényeknek, a fakitermelő társaságoknak és a földet művelésre alkalmassá tevő mezőgazdasági termelőknek tulajdoníthatóak, és amelyek hozzájárulnak a globális felmelegedéshez, ezzel Indonéziát az üvegházhatást okozó gázok legnagyobb kibocsátójává téve; üdvözli Indonézia kormányának arra irányuló ígéretét, hogy a jövő év elején megerősíti a határokon átnyúló ködszennyezésről szóló ASEAN-megállapodást, valamint felszólítja a hatóságokat, hogy sürgősen hozzanak hatékonyabb megelőző intézkedéseket; af) megjegyzi, hogy az idegenforgalom az indonéz gazdaság egyik vezető ágazata; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a fenntartható idegenforgalmi modellek kialakítása és az idegenforgalom kedvező hozzájárulásának a helyi közösségek érdekeit szem előtt tartó növelése érdekében a keretmegállapodás 17. cikke kiváló lehetőséget kínál az információcserére és a bevált gyakorlatok kialakítására Indonézia természeti és kulturális örökségében rejlő potenciáljának maximalizálása, illetve az olyan káros hatások mérséklése céljából, mint a szennyezés vagy tengeri ökoszisztémában okozott károk; ag) megjegyzi, hogy az Erasmus Mundus II programon keresztül csereprogramokat valósítottak meg Indonézia és az EU között, és ennek keretében 2008 és 2010 között 200 ösztöndíjat ítéltek oda; elismeri, hogy az Európai Bizottság műhelytalálkozókat és szemináriumokat irányzott elő annak érdekében, hogy az indonéziai kkv-k jobban megértsék és megismerjék a nemzetközi előírásokat és minőségi követelményeket; szorgalmazza azonban, hogy még jobban élénkítsék a hallgatók és a tudományos munkatársak cseréjét, valamint a keretmegállapodás oktatásról és kultúráról szóló 25. cikke értelmében hozzanak létre rendszeres képzési programokat, valamint osszák meg a bevált gyakorlatokat és a know-how-t az idegenforgalom, a vállalkozások és a nyelvek terén; ezenkívül felszólítja Indonéziát és az Uniót, hogy ezzel összefüggésben az emberek közötti személyes kapcsolatok megkönnyítése érdekében vegyék fontolóra a vízumkönnyítésről szóló tárgyalások megkezdését; ah) megjegyzi, hogy az Unió fejlesztési segély révén 2007 és 2013 között megközelítőleg 400 millió EUR összegben nyújtott támogatást Indonézia számára; elismeri, hogy 2014-től Indonézia – miután megszerezte az alsó sávba tartozó közepes jövedelmű országok státuszát – többé már nem jogosult többéves indikatív programra, ugyanakkor továbbra is élvezi az EU általános vámkedvezmény-rendszere (GSP) kínálta előnyöket; sürgeti ezért Indonéziát, hogy folytassa a prioritásként meghatározott és korábban a többéves indikatív programok keretében finanszírozott szakpolitikák – többek között az oktatással, a kereskedelemmel és beruházással, az általános bűnüldözési és igazságszolgáltatási kapacitásépítéssel, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák – végrehajtását; úgy véli, hogy a Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás mellett e keretmegállapodás keretében, illetve bármely jövőbeni gazdasági partnerségi megállapodás keretében folytatott kétoldalú együttműködés lényeges szerepet fog játszani Indonéziában e prioritások előmozdításában; ai) javasolja, hogy Indonézia és az EU határozzák meg a keretmegállapodás rendelkezései szerinti együttműködési területeket annak érdekében, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos know-how és bevált gyakorlatok cseréje révén javítsák az indonéziai kiemelt gazdasági terv (MP3EI) végrehajtását és irányítását, valamint Indonézia és bizonyos uniós tagállamok által a G20-ak keretében vállalt kötelezettségek részeként szorosan működjenek együtt a nyereségátcsoportosítás, az adókikerülés és az adóügyi információk automatikus cseréjének kezelése terén; aj) sürgeti az Uniót, hogy a keretmegállapodás keretében támogassa Indonéziának a közigazgatás modernizálására irányuló erőfeszítéseit, kiváltképp a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához, valamint az igazságügyi és bűnüldöző szervekhez kapcsolódó kapacitásépítés terén; ak) szorgalmazza az EU és Indonézia közötti együttműködést a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtása terén, továbbá szorgalmazza a természeti erőforrások – azaz az erdei, a tengeri és a halászati erőforrások – és a biológiai sokféleség védelmét és megőrzését; aggodalmának ad hangot a pálmaolaj- és gumiültetvények céljából végzett erdőirtás magánszektoron belüli növekedése és ennek a monokultúrákra jelentett veszélye miatt; al) üdvözli, hogy Indonézia megerősítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, valamint arra kéri az Uniót, hogy nyújtson segítséget az ahhoz szükséges intézményi és egyéb reformokhoz, hogy a régióban megfeleljenek az egyezménynek és fokozzák a tengerhajózási biztonságot; am) üdvözli a keretmegállapodást, amely az EU és Indonézia közötti kapcsolatok növekvő jelentőségéről tanúskodik, és új korszakot nyit a kétoldalú kapcsolatokban a politikai, gazdasági és ágazati együttműködés több szakpolitikai területen történő megerősítése, többek között az Unió–ASEAN kezdeményezésekkel összefüggésben a kereskedelem és a beruházás, valamint az emberek közötti cserekapcsolatok elősegítése révén, valamint az egyéb nemzetközi szervezetekkel folytatott meglévő együttműködésen felül a globális kihívásokra adott válaszok terén az EU és Indonézia között folyó együttműködés fokozása révén, amelyben mindketten egyre fontosabb szerepet töltenek be; hangsúlyozza, hogy a két- és többoldalú együttműködés előmozdíthatja a regionális és globális szintű konfliktusmegoldást, és javíthatja a vagyonvisszaszerzés, illetve a terrorizmus, a szerzői jogi kalózkodás, a szervezett bűnözés, a pénzmosás és az adóparadicsomok elleni küzdelem hatékonyságát; üdvözli ezért azt a tényt, hogy valamennyi tagállam megerősítette a keretmegállapodást, amelyet már 2009-ben aláírtak;