[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.10.2007

COM(2007) 571 végleges

2007/0211 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 1272}{SEC(2007) 1273}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokolása és céljai A közös technológiai kezdeményezéseket mint a köz- és magánszféra közötti, európai szintű kutatásra irányuló partnerségek megvalósítási módját a hetedik keretprogram[1] vezette be. A közös technológiai kezdeményezések jól tükrözik az EU messzemenő elkötelezettségét a kutatás terén kifejtett különféle erőfeszítések összehangolása, az Európai Kutatási Térség megszilárdítása és az európai versenyképességgel kapcsolatos célkitűzéseinek elérése iránt. A közös technológiai kezdeményezések mindenekelőtt az európai technológiai platformok (ETP-k) munkájában gyökereznek. Az esetek kis számában az ETP-k olyan nagyságrendet és hatókört értek el, hogy stratégiai kutatási ütemterveik fontos elemeinek megvalósítása jelentős összegű állami és magánbefektetések, valamint komoly kutatási erőforrások mozgósítását teszi szükségessé. Az ETP-k igényeinek kielégítésére a közös technológiai kezdeményezések javasolhatók hatékony eszközként. Az „Együttműködés” egyedi program[2] az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiát a repüléstechnika és légi közlekedés, az innovatív gyógyszerek, a beágyazott számítógépes rendszerek, a nanoelektronika és a GMES (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) mellett azon hat terület egyikeként határozza meg, amelyeken a közös technológiai kezdeményezés különösen hatékony eszköz lehet. Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös vállalkozás, amely a Hidrogén és Üzemanyagcellák Technológiai Platformból nőtt ki, hozzájárul a környezettechnológiai cselekvési terv (ETAP) végrehajtásához a COM(2004) 38 bizottsági közleménynek megfelelően, amely az említett technológiai platformot az ETAP kiemelt intézkedései közé sorolja. Az üzemanyagcellák igen zajszegény, nagy hatékonyságú energiaátalakítók, amelyek alkalmazása jelentősen visszaszorítaná az üvegházhatást okozó gázok és szennyezőanyagok kibocsátását. Azáltal, hogy a hidrogénen kívül más üzemanyaggal is működtethetők, például földgázzal, etanollal vagy metanollal, rugalmasságot vinnének az energiatermelés szerkezetébe. A hidrogénnel üzemeltetett üzemanyagcellák lényegükből adódóan tiszták, hiszen csupán gőzt bocsátanak ki, de a földgázzal vagy egyéb fosszilis üzemanyaggal működtetett típusok is csökkentik a károsanyag-kibocsátást, mert nagy hatásfokuknak köszönhetően kevesebb üzemanyagot használnak fel. A hidrogén mint rugalmas energiahordozó alkalmazása pozitívan járulhat hozzá az energiaellátás biztonságához és stabilizálhatja az energiaárakat, mivel a hidrogén bármelyik elsődleges energiaforrásból kinyerhető, így sokszínűbbé teheti az energiatermelést, amelynek jelenleg 98%-a a kőolajon alapul. Felhasználható üzemanyagcellák működtetésére vagy elégetéssel hőnyerésre, turbinák vagy belsőégésű motorok meghajtására, ezen keresztül mechanikus- vagy villamosenergia-előállításra. De a hidrogén energiatárolásra is alkalmas. Ha például a megújuló energiaforrásból származó energiatermelés nagyobb, mint a kereslet, a felesleges energiát elektrolízis útján hidrogénelőállításra lehet használni; ez megkönnyítené a megújuló energiaforrásból nyert villamos energia energiapiaci integrációját. Noha eddig már jelentős uniós pénzügyi támogatás irányult az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatásra, és ez a kutatási terület mint a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs stratégia fontos alkotóeleme már szerepel a hetedik keretprogram energia- és közlekedéskutatási fejezetében, a szóban forgó technológiák mégsem lesznek elérhetők olyan gyorsan a piacon, mint amennyire az kívánatos lenne. Fennáll annak a veszélye, hogy az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia ipari fejlesztése stagnál, és Európa még jobban elmarad a globális versenytársak mögött. A kiváltó tényezők a következők: A szükséges kutatás gyakran annyira komplex, hogy azt egy üzemanyagcellákkal foglalkozó vállalkozás vagy köz-kutatóintézmény sem képes egyedül elvégezni. Hiányzik egy egyeztetett, hosszú távú költségvetési terv, valamint hiányzanak azok a stratégiai műszaki és piaci célkitűzések, amelyek arra ösztönöznék az ipar és a kutatás képviselőit, hogy nagyobb mértékben bocsássák rendelkezésre saját eszközeiket. A pénzeszközök felhasználása nem optimális: a kutatás szétaprózodott, a lefedettségben egyszerre mutatkoznak hiányok és átfedések. Nem áll rendelkezésre elegendő forrás az alapkutatástól az EU-szintű nagyléptékű demonstrációkig mindent felölelő integrált program megvalósításához. Az európai üzemanyagcella-ágazat ereje megoszlik a különböző országok és tevékenységi területek (tudományos körök, új ipari vállalkozások, csúcstechnológiai kkv-k) között, ami akadályozza az ismeretek és tapasztalatok cseréjét és egyesítését. Technikai áttörésre volna szükség a teljesítmény fokozása, az anyagminőség javítása, a megbízhatóság és a tartósság növelése, valamint a rendszerköltségek csökkentése érdekében, mert csak így lehet megfelelni a potenciális vevők elvárásainak. Célirányos, koherens ipari kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs program nélkül, amely képes az európai szintű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs befektetések köz- és magánforrásaira támaszkodni, továbbra is szórványosak és rendezetlenek maradnak a szűk kutatási keresztmetszetek kiiktatására és a technológiai áttörésre irányuló erőfeszítések. Egy köz- és magánszféra közötti partnerségen alapuló közös technológiai kezdeményezés, melyet az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 171. cikke értelmében vett közös vállalkozás hajt végre, lehetővé tenné, hogy nagyvállalatok és kkv-k szerte az EU-ban (beleértve az új tagállamokat is) együttműködjenek egymással és más érdekeltekkel az alábbi közös célok megvalósításában: Lehetővé kell tenni az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák piaci áttörését oly módon, hogy a kereskedelmi, piaci alapon működő erők lényeges közhasznot hajtsanak. Európának világviszonylatban vezető szerepet kell betöltenie az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén. El kell érni a kritikus tömeget a kutatási erőfeszítések tekintetében, kellő bizalmat teremtve ezzel az iparban, a köz- és magán befektetők, a döntéshozók és egyéb érdekeltek körében ahhoz, hogy csatlakozzanak egy hosszú távú programhoz. Mobilizálni kell további ipari, nemzeti és regionális kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs befektetéseket. Ki kell építeni az Európai Kutatási Térséget a nemzeti és regionális szintű kutatással való szoros együttműködés révén – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával. Integrálni kell a kutatást, a technológiafejlesztést és a demonstrációt; törekedni kell a hosszú távú fenntarthatóság és az ipari versenyképesség költségekkel, teljesítménnyel és tartóssággal kapcsolatos céljainak elérésére, valamint ki kell iktatni a technológiai szűk keresztmetszeteket. Ösztönözni kell az innovációt és új értékteremtési láncok kialakulását (kkv-k bevonásával is). Elő kell segíteni az ipar, az egyetemek és kutatóközpontok interakcióját az alapkutatásban. Ösztönözni kell az új tagállamok és a tagjelölt országok részvételét. Átfogó társadalmi-technológiai-gazdasági kutatást kell végezni a technológiai haladásnak és a piacra lépés nem-technológiai akadályainak az értékelése és nyomon követése érdekében. Kutatást kell végezni új szabályozások és szabványok kidolgozásának, illetve az érvényben lévők felülvizsgálatának támogatására a piacra lépés mesterséges akadályainak felszámolása, valamint a csereszabatosság, az együttes működtethetőség, továbbá a nemzetközi hidrogénkereskedelem és az exportpiacok támogatása érdekében, miközben biztosítani kell a biztonságos működést, és nem szabad gátolni az innovációt. Megbízható tájékoztatást kell nyújtani a közvélemény számára a hidrogéntechnológiák biztonságosságáról, környezetre gyakorolt kedvező hatásáról, az alkalmazásukból eredő ellátási biztonságról, gazdaságosságról és foglalkoztatásbővülésről. Általános háttér Az energia nélkülözhetetlen a modern társadalom és a fenntartható fejlődés számára. Az energiaellátásban jelentkező hiánynak vagy bizonytalanságnak súlyos következményei lennének – közvetlenül is, de a jövővel kapcsolatos kilátások szempontjából is – az egyénre, a közösségekre és az üzleti életre nézve. A jelen ellátási zavarai és a jövővel kapcsolatos ellátási bizonytalanságok a kőolaj és a földgáz területén, valamint az ebből következő áringadozások visszafogják a gazdasági növekedést, növelik az inflációt és a foglalkoztatási hiányt, továbbá csökkentik a pénzügyi és egyéb eszközök értékét. A kőolaj- és földgáz-tartalékok kimerülőben vannak, egyes szakértők szerint hamarosan elérjük a kitermelés maximumát[3]. Egy bizonyos: a maradék források mindinkább csupán néhány ország kezében koncentrálódnak, és a hozzáférési lehetőségek politikai okokból korlátozottak. Ezért az ellátás biztonsága jelentős gondot fog okozni a legtöbb iparosodott országnak, különösen pedig az EU-nak. Miközben a globális szállítási és energiapiacok versenyképesek és lépésről lépésre integrálódnak, a feljövőben lévő, nagy országok energiaigénye gyors ütemben nő. Világméretű gond az üvegházhatást okozó gázok fokozódó kibocsátására visszavezethető éghajlatváltozás. Számos kérdésre nem tudjuk még a választ, de a vezető tudósok véleménye megegyezik abban, hogy halaszthatatlan feladat az üvegházhatást előidéző gázkibocsátás mértékének jelentős csökkentése és hosszú távon alacsony szinten tartása[4]. Az európai üzemanyagcella- és hidrogénágazat jelenlegi szerkezete nem megfelelő. Aggodalmakra ad okot a tekintetben, hogy képes-e alkalmazkodni a változásokhoz. Noha az EU-nak van néhány világszínvonalú kutatási létesítménye és világelső például a nagy tengeralattjárókban alkalmazott üzemanyagcellák és az üzemanyagcella-membránok területén, egészét tekintve az ágazat mégis alulfejlett, és egyelőre hiányzanak a nagykapacitású gyártási eljárások, a töltőállomásokkal kapcsolatos infrastrukturális fejlesztések, valamint olyan támogató szolgáltatások, amelyeket képzett munkaerő nyújtana. Az üzemanyagcella-ágazatban szerte a világon egyfelől igen nagyméretű vállalkozások, másfelől igen kisméretű innovatív kkv-k tevékenykednek. Európában az utóbbiból van sok, éppen ezért fontos, hogy ezek a vállalkozások éljenek innovációs lehetőségeikkel, hiszen a jövőben ők képezhetik az EU alkatrészbeszállítói láncának gerincét. Az üzemanyagcella-ágazat és a hidrogénágazat szorosan összekötődik, de nem függ teljesen egymástól. Ami a verseny jellegét és intenzitását illeti, a kérdés mindkét ágazat vonatkozásában meglehetősen összetett. A hidrogén tömeges felhasználása a feldolgozóiparban már régóta létező, jól bevált technológia. Az ipari vállalkozások egyrészt az üzemanyagcella-technológiák szélesebb felhasználásában, másrészt a belsőégésű hidrogénmotorban látnak lehetőséget új piacok nyitására az energia és a közlekedés területén. Ugyanakkor azok az üzemanyagcella-gyártók, akik még jócskán az indulás fázisában vannak, nem függenek teljes mértékben a hidrogéntől, mert bizonyos üzemanyagcellák alternatív üzemanyagokkal is működtethetők, köztük földgázzal, metanollal és etanollal. Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiát alkalmazó új piaci szereplők érvényesülése elé akadályokat gördítenek azok a piaci szereplők, akik bizonyos ágazatokban és fizikai infrastruktúrákban jelentős gazdasági érdekekkel rendelkeznek, és akik ezeket az érdekeket az energiaszerkezet változása által veszélyeztetve látják. De megnehezíti a piacra jutást az externáliák internalizálását jutalmazó árképzési mechanizmus hiánya is[5] (pl. széndioxid-érték), továbbá a termékek új nemzedékére való áttérést és a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia infrastruktúrájának felépítését elősegítő hosszú távú befektetések nélkülözhetetlensége, valamint a globális piaci fejlődést elősegítő közös rendelkezések, kódok és szabványok kialakításának nehézkessége. Integrált stratégiára lenne szükség a földgázt, biogázt, metanolt és etanolt alkalmazó, lehetőleg széndioxid-megkötéssel és -tárolással kombinált átmeneti üzemanyagcella-technológiák előnyeinek maximalizálása érdekében, mégpedig – a gazdasági zavarok elkerülése érdekében – a stratégiai piaci rések jól tervezett és optimális kihasználásával. Az üzemanyagcella-ágazat éves forgalma az egész világon 2005-ben mintegy 300 millió EUR volt, melyből Észak-Amerika piaci részesedése 52%, Japáné 14%, Európáé 12%, a többi országé együttvéve 22%. Észak-Amerikához és Japánhoz képest Európában viszonylag kevés olyan vállalkozás van (különösen a közúti közlekedés területén), amely saját üzemanyagcella-sorokat és -komponenseket fejlesztett ki. A magánforrásból származó kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs befektetéseket évi 700 millió EUR-ra becsülik, amelynek 78%-át Észak-Amerikában eszközlik, és csak 10%-át Európában. Az európai ipar versenyképességének fokozása érdekében további ösztönzésre volna szükség a szóban forgó technológiákba való befektetés terén. A nagy versenytársak a kutatást és fejlesztést egyesítő, nagyratörő, a termékek piacra vitelét célzó programokkal haladnak előre, és de facto szabványokat határoznak meg, amelyeket a piacon később megjelenők kénytelenek átvenni. Egy bizottsági tanulmány[6] becslése szerint az EU öt évvel van lemaradva Japán és Észak-Amerika mögött az üzemanyagcellás járművek demonstrációja terén. Az USA és Japán programjait stratégiailag irányítják szoros együttműködésben az illető ágazatokkal. Az USA Energiaügyi Minisztériuma kidolgozott egy hidrogénhasznosítási tervet („Hydrogen Posture Plan“[7]), amely a főbb érdekeltekkel folytatott széleskörű egyeztetés eredményeképpen született meg. A japán Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium célzott támogatást nyújt az alapkutatáshoz. Emellett Japán támogat egy, a háztartásokban alkalmazandó, egyesített hő- és villamosenergia-termelő (CHP) üzemanyagcella-rendszerek demonstrációjával kapcsolatos nagyszabású programot, a hidrogénelosztási infrastruktúra kifejlesztését, valamint – a japán üzemanyagcella-értékesítési konferencia[8] keretében – a hidrogéntermelés módozatainak tesztelését. Az USA és Japán programjai ily módon kiérlelt eljárásokkal rendelkeznek a kutatás és a technológiavalidálás irányítása terén. Mindez nehezen megvalósítható az EU jelenlegi, széttagolt kutatási környezetében. A közös vállalkozás létrehozása azonos feltételeket teremtene: egyetlen jogi személy jönne létre, amely kezelné a közös technológiai kezdeményezés összes, köz- és magánszférából származó pénzeszközét a fő üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák kifejlesztésére kötött kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs szerződések keretében. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Nincsenek meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A 2007. januári „Európai energiapolitika” című közleményben[9] útjára indított kezdeményezések egyike az az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv)[10], amelynek kidolgozásán jelenleg az Európai Bizottság fáradozik annak érdekében, hogy irányt szabjon az elkövetkezendő évtizedek energiatechnológiai innovációjának, hatékony és kis szén-dioxid-kibocsátású műszaki megoldásokat fejlesszen ki – beleértve a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiát is –, kialakítva ezzel egy fenntarthatóbb energiaellátási rendszert. Az Európai Parlament 2007 májusában írásbeli nyilatkozatot[11] bocsátott ki, amelyben felhívja az EU intézményeit a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia hordozható, helyhez kötött és közlekedési alkalmazásokban való támogatására az elkötelezett régiókkal és városokkal, kkv-kkal és civil társadalmi szervezetekkel való partnerség keretében. A javasolt rendelet összhangban van a Közösség kutatásra vonatkozó szakpolitikáival, továbbá a megújított lisszaboni stratégiával[12] és az EU barcelonai célkitűzésével, mely szerint 2010-ig a GDP 3%-át kutatásra és fejlesztésre kell fordítani. A hetedik keretprogram (2007–2013) fontos kiindulási pont Európa számára e célok megvalósításában: tükrözi az azzal kapcsolatos konszenzust, hogy Európának, amennyiben versenyképes és dinamikus tudásalapú gazdaságként kíván fellépni, meg kell kettőznie erőfeszítéseit a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs beruházások megtérülésének növelése érdekében. A javasolt kezdeményezés része egy, az innovációs szakadék áthidalására irányuló széleskörű, nagyszabású közösségi stratégiának, amely tartalmazza az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról szóló javaslatot is. |

EGYEZTETÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSÉRTÉKELÉS |

Egyeztetés az érdekelt felekkel és a szaktudás felhasználása |

211 | A Bizottság a közös technológiai kezdeményezés létrehozására vonatkozó javaslatok előkészítése során figyelembe vette a kutatói társadalom és az ipar számos képviselője, valamint a tagállamok és az Európai Parlament részvételével folytatott széles körű egyeztetés keretében megfogalmazott álláspontokat. A Bizottság egyeztetett a hidrogénnel és üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platformmal[13] is, amely kidolgozta a stratégiai kutatási menetrendet, a piacra jutási stratégiát, valamint a 2006-os végrehajtási tervet; ez utóbbi minősül a legfőbb referenciadokumentumnak, amely felvázolja a „Snapshot 2020” üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiákkal kapcsolatos műszaki és piaci célkitűzéseit. A végrehajtási terv egy átfogó, integrált kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs program prioritásait határozza meg, hét évre szóló menetrenddel és költségvetési előirányzatokra vonatkozó ajánlásokkal, amelyek az új technológiák piaci értékesítésének meggyorsítását célozzák. A hidrogénnel és üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platform tagállamokat tömörítő tükörcsoportja szintén be lett vonva az egyeztetésekbe a folyamat minden szintjén. A platform grémiumain kívül annak internetes oldala és hírlevelei is széles körű tájékoztatást nyújtottak, lehetővé téve az érdekelteknek a vitában való részvételt. Az érdekeltek körébe tartoztak az eredeti berendezések gyártói, a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai berendezésekkel foglalkozó vállalkozások (köztük számos kkv[14]), közművek, iparigáz-vállalkozások, egyetemek és kutatóintézmények. A három éven át tartó egyeztetési folyamat során több száz érdekelt mondhatta el véleményét, nyilvános internetes konzultációra került sor a platform fent említett dokumentumairól, felhasználták a közösségi kutatási programok eredményeit, valamint tanulmányok készültek a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák messzemenő társadalmi-gazdasági és környezeti hatásairól és gazdasági kivitelezhetőségéről. Maga a Bizottság is szervezett négy nagyszabású rendezvényt (három közgyűlést és egy műszaki konferenciát), valamint tudományos tanácskozásokat a régiók és a kutatói társadalom képviselőinek részvételével. A hatásvizsgálat[15] végső változatának elkészítését négy nemzetközileg elismert, független szakértőből álló értékelő csoport segítette. |

230 | Hatásvizsgálat A rendeletjavaslattal kapcsolatban bizottsági hatásvizsgálat készült, amely a közös technológiai kezdeményezés lehetséges kihatásait egyéb alternatívákkal veti össze, mindenekelőtt a „minden marad a régiben” opcióval (hetedik keretprogram, nemzeti és regionális intézkedések). A hatásvizsgálat végső következtetése, hogy a közös technológiai kezdeményezésnek számos előnye volna a „minden marad a régiben” opcióhoz képest: A piacra jutás időtartama 2–5 évvel lerövidülne. Nem lehet eléggé hangsúlyozni, mekkora előnyt jelent, ha valaki elsőként jut az új piacra: megtérülés mutatkozna a halmozott befektetések csökkenésében és a jövedelmezőségi küszöb hamarabbi elérésében. Megerősödne a versenyben elfoglalt helye mindazon szereplőknek (köztük számos kkv-nak), amelyek idejekorán piacra jutottak. A hosszú távú elkötelezettség és a világos költségvetés erősítik a bizalmat a köz- és magánbefektetők körében. Addicionalitás: a társfinanszírozási elv legalább 600 millió EUR-val nagyobb összeget mobilizálna, mint a "minden marad a régiben” opció, hiszen így a magánforrásból származó kutatási befektetések összege csaknem két és félszer magasabb lenne. Ennek megfelelően hamarabb jelentkezne a nagyobb energiahatékonyság, a biztonságosabb energiaellátás, illetve hamarabb csökkenne az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának és a környezetszennyezésnek a mértéke. A közös technológiai kezdeményezés kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs költségei magasabbak a „minden marad a régiben” opcióhoz képest, ami viszont potenciálisan előidézheti a jövedelmezőségi küszöb 2–5 évvel való korábbi elérését és a halmozott költségek mintegy 20–30%-os csökkenését. Az EU versenyképességére gyakorolt rövid, közép- és hosszú távú kedvező hatások – amint azt a modellszimulációk mutatták – tízmilliárdos (EUR) nagyságrendű társadalmi haszonnal járnának a 2025 és 2050 közötti időszakban az üvegházhatást okozó gázok mennyiségének és a szennyezés mértékének csökkenése, az energiaellátás biztonsága, a fenntarthatóbb közlekedés, a magasabb energiahatékonyság, a környezetbarátabb energiatermelés és -felhasználás révén. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt fellépés összefoglalása A Tanács rendeletére vonatkozó javaslat az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról. |

310 | Jogalap A javaslat jogalapját az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 171. cikke képezi. |

320 | Szubszidiaritás és arányosság A szubszidiaritás elve érvényesül, mivel a javaslat nem tartozik az Európai Közösség kizárólagos hatáskörébe. A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani, mert a feladat hatóköre nagyobb annál, hogysem a tagállamok önállóan tudnának cselekedni. Tekintettel a kifejlesztendő infrastruktúra és technológiák határokon átnyúló jellegére, valamint arra, hogy az innovációhoz elegendő forráskészletet kell rendelkezésre bocsátani, több sikerrel kecsegtet, ha a kutatási és fejlesztési erőfeszítéseket az EU szintjén egységesítik és koordinálják. Az Európai Közösség fellépése hozzájárul a kutatási programok ésszerűsítéséhez, valamint biztosítja a kidolgozott rendszerek együttes működtethetőségét, nem csupán a közös, szabványok meghatározását előkészítő prenormatív kutatások révén, hanem a de facto szabványosítás révén is, amely a szoros kutatási kooperációból és a nemzetközi demonstrációs projektekből fog kinőni. A szabványosítás szélesíti a piacot és élénkíti a versenyt. A javaslat hatóköre ösztönözni fogja a tagállamokat arra, hogy kiegészítő kezdeményezéseket tegyenek nemzeti szinten az Európai Kutatási Térség erősítésének szellemében. Hiszen a közös technológiai kezdeményezés célja éppen az, hogy arra ösztönözze a nemzeti és regionális programokat, hogy a közös erőfeszítéseket a lehető legmegfelelőbben hasznosítsák. Az arányosság elvével összhangban a rendeletben foglalt rendelkezések nem lépik túl a céljaik eléréséhez szükséges mértéket. |

Az eszköz kiválasztása |

341 | A javasolt jogi eszköz: rendelet. Más eszköz az alábbi ok miatt nem lenne megfelelő: Olyan vállalkozás alapításához, amelyben a Közösség is részt vesz, tanácsi rendeletre van szükség. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

401 | Az ehhez a rendelettervezethez csatolt pénzügyi kimutatás meghatározza a javaslat költségvetési vonatkozásait és a szükséges humán- és igazgatási erőforrásokat, a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan pedig indikatív összegeket tartalmaz. Az összesen 470 millió EUR összegű EK-forrás fedezetét a hetedik keretprogram „Együttműködés” egyedi programjával kapcsolatos alábbi költségvetési tételek képezik: „energia”, „„nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „„közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”, „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” (Kutatási Főigazgatóság), illetve „közlekedés” (Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság). Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös vállalkozás (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH közös vállalkozás) üzemeltetési költségeit az EK és az Ipari Csoport egyenlő arányban (50-50%) fedezi. Ha létrejön a Kutatási Csoport, és felvételét kéri az FCH közös vállalkozásba, az irányító testületben egy képviseleti helyet kap és a működési költségek 1/12-ed részét fedezi. A kutatási tevékenységet az EK, az Ipari Csoport és a résztvevő egyetemek, állami kutatóintézmények stb. közösen finanszírozzák. Az EK készpénzben, a résztvevők – a projektek keretében – természetben teljesítik hozzájárulásaikat. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

510 | Átmeneti időszak |

511 | A 2007-es munkaprogramban „bevezetésként” koordinációs és támogatási tevékenység szerepel, amely a közös technológiai kezdeményezés részletes előkészítését jelenti a 2007–2008-as időszakra. |

Felülvizsgálat |

Az FCH közös vállalkozás által elért eredményekről az EB éves jelentést készít. Az EB ezenkívül elkészít egy félidős, valamint – az FCH közös vállalkozás megszűnésekor – egy záróértékelést is. Az FCH közös vállalkozás költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól a Tanács ajánlására az Európai Parlament ad mentesítést, figyelembe véve az FCH közös vállalkozásnak a köz- és magánszféra közötti partnerségből adódó sajátosságait. Felülvizsgálati/módosító/megszüntető záradék A javaslat felülvizsgálati záradékot tartalmaz. A javaslat megszüntető záradékot tartalmaz. |

1. 2007/0211 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 171. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[16],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[17],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[18],

mivel:

(1) Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: hetedik keretprogram)[19] előírja a Közösségnek, hogy a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek létrehozásához olyan közös technológiai kezdeményezésekkel járuljon hozzá, amelyeket a Szerződés 171. cikkének értelmében vett közös vállalkozások valósítanának meg. E közös technológiai kezdeményezések a hatodik keretprogram keretében létrehozott európai technológiai platformok munkájának gyümölcsei, és néhány kiválasztott kutatási kérdésre összpontosítanak a maguk területén. Finanszírozásuk során magánszférabeli beruházások kapcsolódnak össze az európai közfinanszírozással, beleértve a hetedik keretprogram szerinti támogatásokat is.

(2) Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 971/2006/EK tanácsi határozat[20] hangsúlyozza az ambiciózus és átfogó európai, köz- és magánszféra közötti partnerségek szükségességét a jelentősebb technológiai fejlesztések és a nagyszabású, közösségi szintű kutatótevékenységek felgyorsítása érdekében, ideértve különösen a közös technológiai kezdeményezéseket.

(3) A lisszaboni növekedési és munkahely-teremtési ütemterv kiemeli annak szükségességét, hogy kedvező feltételeket kell teremteni a Közösségben a tudásba és az innovációba való befektetés számára annak érdekében, hogy növekedjen a versenyképesség, fokozódjék a gazdasági növekedés és bővüljön a foglalkoztatás.

(4) A Tanács 2003. március 3-i, 2003. szeptember 22-i és 2004. szeptember 24-i következtetéseiben kiemelte a 3 %-os kutatási és innovációs politikai cselekvési tervek[21] nyomán kidolgozandó további fejlesztési lépések fontosságát, ideértve új, az ipar és az állami szektor közötti együttműködés intenzívebbé tételét célzó kezdeményezések kialakítását a kutatás finanszírozásában, a köz- és a magánszféra közötti transznacionális kapcsolatok elősegítése érdekében.

(5) 2003 novemberében az Európai Tanács a bizottsági közleményben[22] foglaltaknak megfelelően elfogadta az európai növekedési kezdeményezésre vonatkozó koncepciót. Ez a kezdeményezés – a „Quick-start” program keretében – tartalmaz egy hidrogénalapú gazdasággal kapcsolatos projektet. Az adott terület részére 2004 és 2015 között 2,8 milliárd EUR-t különítenek el, amelyet vélhetően a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramokból és a strukturális alapokból finanszíroznak.

(6) 2003 májusában egy üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó magas szintű munkacsoport stratégiai jelentést készített „Hydrogen Energy and Fuel Cells – a vision of our future” (Hidrogénenergia és üzemanyagcellák – Kilátásaink a jövőre) címmel, amely többek között üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai partnerség létrehozását, lényegesen magasabb kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs költségvetést, valamint egy olyan demonstrációs és kísérleti program elindítását javasolja, amely a technológiavalidálásnak a piaci fejlesztés területére történő kiterjesztését szolgálná.

(7) 2003 decemberében a Bizottság összefogta az érdekelteket a magas szintű munkacsoport stratégiájának megvalósítására tett közös erőfeszítés érdekében, elősegítve ezzel a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó platform létrejövetelét. 2005 márciusában a technológiai platform stratégiai kutatási menetrendet és piacra jutási stratégiát fogadott el azzal a céllal, hogy meggyorsítsa a Közösségben a üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák fejlesztését és piacra jutását.

(8) A üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia terén mutatkozó kihívás rendkívül összetett, széles területet ölel fel, a szükséges technikai kompetenciák ugyanakkor túlságosan szétforgácsolódtak. Éppen ezért a kritikus tömegnek a tevékenységek hatóköre, a minőség és az innovációs potenciál terén való elérése érdekében az említett kihívással európai szinten, az erők összpontosításával, koherens módon kell megbirkózni. Mindez, valamint a közösségi politikákhoz való potenciális hozzájárulás különösen az energiaügy, a környezetvédelem, a közlekedés, a fenntartható fejlődés és gazdasági növekedés terén, indokolttá teszi az adott ágazatban létrehozandó közös technológiai kezdeményezés opciójának választását.

(9) Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös technológiai kezdeményezés célja az európai kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek programjának végrehajtása az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia területén. Ezeket a tevékenységeket az érdekeltek – az ágazat (benne a kkv-k), kutatóintézmények, egyetemek, régiók – részvételével és kooperációjában kell elvégezni.

(10) Tekintettel arra, hogy a köz- és a magánszféra közötti partnerség résztvevői komoly jelentősséggel bírnak, hogy a partnerség hosszú távra jön létre és komoly társadalmi és gazdasági hasznot hajt az európai polgároknak, hogy a Bizottság és az ágazat az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek elvégzésére finanszírozási és társfinanszírozási forrásokat összpontosít, továbbá hogy ezek a tevékenységek nagy fokú tudományos és műszaki szakértelmet, valamint az ipari tulajdonhoz fűződő jogok felhasználását igényelik, elengedhetetlennek tűnik egy, az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó, a Szerződés 171. cikke értelmében vett közös vállalkozás létrehozása (Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás, a továbbiakban: FCH közös vállalkozás). A létrejövő jogi személy biztosítja az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös technológiai kezdeményezés számára előirányzott pénzeszközök koordinált felhasználását és hatékony kezelését. Az FCH közös vállalkozást a 2017. december 31-én végződő, tíz éves kezdeti időszakra kell létrehozni, a hetedik keretprogram (2007–2013) során kezdeményezett, de be nem fejezett tevékenységek megfelelő irányításának biztosítása érdekében. Ez az időtartam meghosszabbítható.

(11) Az FCH közös vállalkozás célkitűzéseinek elérése érdekében a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységet támogató, köz- és magánszférából származó forrásokat össze kell gyűjteni, növelve ezzel az európai kutatási erőfeszítések hatékonyságát, és meggyorsítva az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák fejlesztését és piacra jutását. E célból az FCH közös vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket végrehajtó projektekre versenypályázati felhívásokat tegyen közzé. Ezeknek a kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk a hetedik keretprogramra érvényes alapvető etikai elveket.

(12) Az FCH közös vállalkozás alapító tagjai az Európai Közösség és az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiával Foglalkozó Közös Technológiai Kezdeményezés Ipari Csoport Nemzetközi Nonprofit Társaság (a továbbiakban: Ipari Csoport). Utóbbi az ágazat érdekeltjeit képviseli, és nyitva áll a magántulajdonban lévő vállalkozások előtt is. Az FCH közös vállalkozás tagjává válhat a Kutatási Csoport is.

(13) Az FCH közös vállalkozás üzemeltetési költségeit az EK és az Ipari Csoport készpénzben és egyenlő arányban fedezi. Létrehozása esetén a Kutatási Csoport az üzemeltetési költségek 1/12 részét fedezi.

(14) A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek költségeit a Közösség és a magánszférából származó források fedezik.

(15) Az FCH közös vállalkozást a Közösség hozza létre, a költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól pedig a Tanács ajánlására az Európai Parlament ad mentesítést. Mindazonáltal figyelembe kell venni a közös technológiai kezdeményezés mint a köz- és a magánszféra közötti partnerség jellegéből, de különösen a magánszféra költségvetési hozzájárulásából adódó specifikumokat.

(16) Az FCH közös vállalkozás a Bizottsággal való egyeztetést követően meghatározott pénzügyi előírásokat fogad el, amelyek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[23] elvein alapulnak. Ezeknek az előírásoknak figyelembe kell venniük azokat a speciális működési igényeket, amelyek mindenekelőtt a közösségi és a magánszférából származó pénzügyi eszközök egyesítésének szükségletéből adódnak.

(17) Az FCH közös vállalkozás szervezeti és működési szabályait az FCH közös vállalkozásnak a mellékletben meghatározott alapszabálya rögzíti.

(18) Az FCH közös vállalkozás nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket teljesít. Ezért a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[24] 22. cikke, valamint az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[25] 15. cikke értelmében nemzetközi testületnek kell tekinteni.

(19) A szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos szabályozás szerint a tulajdonosi jogok a projektek résztvevőit illetik meg, mivel ők a tulajdonosai az FCH közös technológiai kezdeményezés keretében létrehozott ipari tulajdonnak. A szabályozás lehetővé teszi e jogok megfelelő felhasználását is.

(20) Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az elvesztett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök megtérítésére, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek[26], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom rendeletnek[27] és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[28] megfelelően.

(21) Jogi személyiséggel bíró testületként az FCH közös vállalkozás felelősséget vállal tevékenységéért. Szükség esetén a közös vállalkozás tevékenységeiből adódó viták megoldásában az Európai Közösségek Bírósága illetékes.

(22) Mivel a tervezett intézkedés célkitűzését, vagyis az FCH közös vállalkozás létrehozását a kutatási kihívás nagyságrendje és nemzetek feletti jellege miatt – ami az egymást kiegészítő ismeretek és a pénzügyi források ágazatok közötti és határokon átnyúló összevonását követeli meg – az egyes tagállamok nem valósíthatják meg, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően, az említett cikkben meghatározottak szerint, e rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Létrehozás

1. A üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezés megvalósítására a 2017. december 31-ig terjedő időszakra a Szerződés 171. cikke értelmében vett közös vállalkozás jön létre (Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás, a továbbiakban: FCH közös vállalkozás). Ez az időszak e rendelet felülvizsgálatával meghosszabbítható.

2. Az FCH közös vállalkozás jogi személyiséggel rendelkezik. A tagállamokban az adott államok jogszabályai szerinti jogi személyek számára biztosított legszélesebb körű jogképességgel kell rendelkeznie. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.

3. Az FCH közös vállalkozás nemzetközi testületnek tekintendő a 2004/17/EK irányelv 22. cikkének c) pontja és a 2004/18/EK irányelv 15. cikkének c) pontja értelmében.

4. A közös vállalkozás székhelye: Brüsszel, Belgium.

5. Az FCH közös vállalkozás alapszabályát a melléklet tartalmazza.

2. cikk Célkitűzés és feladatok

1. Az FCH közös vállalkozás hozzájárul az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtásához és különösen az „Együttműködés” egyedi program „energia”, „nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” és „közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)” témaköreinek megvalósításához.

2. Feladatai mindenekelőtt a következők:

2. a kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció koordinált támogatása a tagállamokban és a társult országokban a piaci hiányosságok áthidalása érdekében, összpontosítás a piacképes felhasználások fejlesztésére, valamint az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítések elősegítése;

3. az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezéssel kapcsolatos kutatási prioritások megvalósításának támogatása, mégpedig támogatások odaítélésével, pályázati versenyfelhívásokat követően;

4. a köz- és magánszférabeli forrásokból finanszírozott, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiába történő nagyobb volumenű kutatási befektetések ösztönzése a tagállamokban és a társult országokban;

5. az FCH közös vállalkozás működéséhez szükséges szolgáltatási és ellátási szerződések megkötése;

6. az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezés hatékonyságának biztosítása.

3. cikk Tagok

1. Az FCH közös vállalkozás alapító tagjai (a továbbiakban: alapító tagok) a következők:

7. az Európai Közösség, amelynek képviseletét a Bizottság látja el,

8. a Belgium jogszabályai szerint létrehozott Közös Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Kezdeményezés Ipari Csoport Nemzetközi Nonprofit Társaság (a továbbiakban: Ipari Csoport).

2. Ugyancsak taggá (a továbbiakban: tag) válhat a nonprofit kutatói szervezeteket, egyetemeket és kutatóintézményeket képviselő Kutatási Csoport, amennyiben létrejön egy jogi személy a kutatói társadalom képviseletére. Létrehozása esetén a Kutatási Csoport egy képviseleti helyet kap az irányító testületben.

4. cikk Testületek

1. Az FCH közös vállalkozás végrehajtó testületei:

9. az irányító testület, valamint

10. a programiroda.

2. Az FCH közös vállalkozás tanácsadó testületei:

11. a tagállamok képviselőiből álló magas szintű munkacsoport[29], valamint

12. a tudományos bizottság.

3. Az érdekeltek közgyűlésén a megtett haladásról, a műszaki helyzetről, a jövőbeli harmonizációról és a kutatási tevékenység irányáról folyik egyeztetés.

Az érdekeltek közgyűlése nyitva áll valamennyi köz- és magánszférabeli érdekelt, a tagállamok nemzetközi érdekcsoportjai és harmadik országok előtt. Évente egyszer ülésezik.

5. cikk A finanszírozás forrásai

1. Az FCH közös vállalkozás tevékenységeit az alapító tagok és a tag (azaz a Kutatási Csoport) hozzájárulásaiból közösen finanszírozzák. Ezenkívül elfogadhatók a tagállamok, társult államok, régiók és egyéb, a közös technológiai kezdeményezés céljaival azonosuló érdekeltek projektekhez való hozzájárulásai is.

2. Az FCH közös vállalkozás üzemeltetési költségeit az Európai Közösség és az Ipari Csoport készpénzben és egyenlő arányban fedezi. Létrehozása esetén a Kutatási Csoport az üzemeltetési költségek 1/12 részét fedezi. Ebben az esetben a Bizottság hozzájárulása ennek megfelelően csökken.

3. A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek működési költségeit együttesen fedezik a Közösség pénzügyi hozzájárulásai és a tevékenységekben résztvevő, magánszférabeli jogalanyok természetbeni és legalább a közösségi hozzájárulásokkal egyező mértékű hozzájárulásai.

4. Az Európai Közösség részéről nyújtott hozzájárulás – amely az üzemeltetési költségeket és a működési költségeket fedezi – legfeljebb 470 millió EUR. Az üzemeltetési költségek becsült összege nem haladja meg a 20 millió EUR-t. A hozzájárulás a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007–2013) „Együttműködés” egyedi programjára elkülönített költségvetési előirányzatból fizetendő ki az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban. A Közösség pénzügyi hozzájárulására vonatkozó szabályokat a Közösség nevében eljáró Bizottság és az FCH közös vállalkozás közötti általános megállapodás és éves pénzügyi megállapodások keretében kell megállapítani.

5. A 2014–2017 közötti időszakban csak azokat a projekteket folytatják, amelyekre nézve legkésőbb 2013. december 31-ig támogatási megállapodás köttetett, kivéve, ha 2013 (a hetedik keretprogram vége) után további pénzeszközöket bocsátanak rendelkezésre.

6. cikk Részvétel a projektekben

1. A projektekben való részvételre lehetősége van mindazon jogalanyoknak és nemzetközi szervezeteknek, amelyeket valamelyik tagállamban, társult országban vagy harmadik országban hoztak létre, és amelyek megfelelnek a minimális feltételeknek.

2. Az FCH közös vállalkozás által támogatott projektekben való részvétel minimális feltételei az alábbiak:

13. Az adott projektben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van oly módon, hogy egyikük székhelye sincs azonos tagállamban vagy társult országban.

14. Mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól, amint azt a hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet[30] 6. cikke előírja.

15. Legalább az egyik jogalany az Ipari Csoport vagy – amennyiben létrehozták – a Kutatási Csoport tagja.

3. A projektben részt venni kívánó jogalanyoknak konzorciumot kell alakítaniuk, és tagjainak egyikét ki kell jelölniük a projekt koordinátorának. Rendes körülmények között a koordinátor az Ipari Csoport tagja vagy – amennyiben létrehozták – a Kutatási Csoport tagja. A fentiektől való eltéréseket az irányító testületnek kell jóváhagynia.

4. Az FCH közös vállalkozás által finanszírozott szolgáltatási és ellátási szerződések, támogatási intézkedések, tanulmányi és képzési tevékenységek esetében feltétel legalább egy jogalany részvétele.

7. cikk Finanszírozási jogosultság

1. A Közösség által az FCH közös vállalkozáshoz, a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek finanszírozására biztosított hozzájárulást pályázati versenyfelhívások alapján osztják el.

2. Kivételes esetben az FCH közös vállalkozás ajánlattételi felhívásokat tehet közzé, amennyiben ezt a kutatási célok hatékony elérése indokolja.

3. Ilyen finanszírozásban részesülhet az a magánszférabeli jogalany,

16. amelyet valamely tagállamban alapítottak, vagy székhelye, irányítási központja vagy üzleti központja olyan országban található, amely az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő fele vagy társult vagy tagjelölt ország;

17. amely releváns tevékenységet végez és/vagy a közeljövőben annak végzését tervezi az Európai Unióban vagy az Európai Gazdasági Térségben az üzemanyagcellákkal és/vagy a hidrogénnel kapcsolatos kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek, ipari termelés vagy alkalmazás terén.

4. Ilyen finanszírozásban részesülhetnek továbbá a következők:

18. valamely tagállamban, társult országban, tagjelölt országban vagy az Európai Gazdasági Térségben alapított, köztulajdonban lévő nonprofit szervezet, beleértve a középiskolai és felsőoktatási intézményeket;

19. a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkező nemzetközi szervezetek, valamint az ilyen szervezetek által létrehozott szakosodott ügynökségek;

20. harmadik országok jogi személyei, amennyiben az irányító testület a projekt szempontjából különösen kívánatosnak látja részvételüket.

8. cikk Pénzügyi rendelkezések

1. Az FCH közös vállalkozás pénzügyi előírásai az 1605/2002/EK rendelet elvein alapulnak. Amennyiben azonban az FCH közös vállalkozás sajátos működési szükségletei azt megkívánják és a Bizottság ahhoz előzetesen hozzájárult, az előírások eltérhetnek az említett rendelettől.

2. Az FCH közös vállalkozás saját belső pénzügyi ellenőrzési egységgel rendelkezik.

9. cikk Személyzeti szabályzat

1. Az FCH közös vállalkozás személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazása céljából az Európai Közösségek intézményei által közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

2. Saját alkalmazottai vonatkozásában az FCH közös vállalkozás gyakorolja az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési jogokat, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek értelmében a szerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott jogokat.

3. Az irányító testület a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 110. cikkének és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek megfelelően.

10. cikk Kiváltságok és mentességek

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az FCH közös vállalkozásra és annak személyzetére alkalmazni kell.

11. cikk Felelősség

1. Az FCH közös vállalkozás szerződéses kötelezettségére a vonatkozó szerződéses előírások és az adott megállapodásra vagy szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.

2. A nem szerződéses kötelezettség esetében az FCH közös vállalkozásnak, a tagállamok törvényeiben foglalt közös, általános elveknek megfelelően minden olyan kárt meg kell térítenie, amelyet személyzete a munkavégzés során okozott.

3. Az (1) és a (2) bekezdésben említett kötelezettségre vonatkozó és azzal kapcsolatos költség és ráfordítás bármely kifizetése az FCH közös vállalkozás kiadásának minősül, és azt a vállalkozás forrásaiból kell fedezni.

12. cikk A Bíróság illetékessége és az alkalmazandó jog

1. A Bíróság az alábbi területeken rendelkezik ítélkezési hatáskörrel:

21. minden, az alapító tagok és/vagy valamely alapító tag és a tag között az e rendelet tárgyával és/vagy az 1. cikk (5) bekezdésében említett alapszabállyal kapcsolatban felmerült vitában;

22. az FCH közös vállalkozás által kötött megállapodásokban és szerződésekben foglalt minden választottbírósági kikötés alapján;

23. az FCH közös vállalkozással szembeni fellépések ügyében, ideértve irányító testületének határozatait, a Szerződés 230. és 232. cikkében előírt feltételek szerint;

24. az FCH közös vállalkozás személyzete által, munkavégzés során okozott károk megtérítésével kapcsolatos vitákban.

2. Minden olyan kérdésben, amelyről e rendelet vagy a közösségi jog más okmányai nem rendelkeznek, annak az államnak a jogát kell alkalmazni, amelyben az FCH közös vállalkozás székhelye található.

13. cikk Jelentés, értékelés és mentesítés

1. Az FCH közös vállalkozás által elért eredményekről a Bizottság éves jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára.

2. Két évvel az FCH közös vállalkozás létrehozását követően, de legkésőbb 2010-ig a Bizottság független szakértők közreműködésével időközi értékelést végez az FCH közös vállalkozásról. Ez az értékelés ki fog terjedni az FCH közös vállalkozás minőségére és hatékonyságára, valamint a célkitűzései megvalósításában elért haladásra. Az értékelés megállapításait Bizottság – megjegyzéseivel együtt – megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

3. 2017 végén a Bizottság független szakértők közreműködésével elvégzi az FCH közös vállalkozás záróértékelését. A záróértékelés eredményét be kell mutatni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

4. Az FCH közös vállalkozás költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól a Tanács ajánlására az Európai Parlament ad mentesítést, az FCH közös vállalkozás pénzügyi szabályzatában meghatározott eljárásnak megfelelően.

14. cikk Felülvizsgálatok

1. A magánszervezetek természetbeni hozzájárulásának mértékét – akár tagjai az Ipari Csoportnak, akár nem – felülvizsgálják a tekintetben, hogy az előírások szerint megfelel-e legalább a közpénzekből nyújtott finanszírozás mértékének. Az első felülvizsgálatra két évvel e rendelet elfogadását követően kerül sor. Ezt követően minden év végén felülvizsgálatot kell végezni.

Ha a felülvizsgálat megállapítja, hogy a magánforrásból származó, természetbeni hozzájárulás szintje nem éri el az előírt szintet, a Bizottság a következő évre nézve csökkenti hozzájárulását.

Ha a felülvizsgálat megállapítja, hogy a magánforrásból származó, természetbeni hozzájárulás szintje két egymást követő évben nem éri el az előírt szintet, a Bizottság javasolhatja a Tanácsnak az FCH közös vállalkozás felszámolását.

2. A Bizottságnak kezdeményeznie kell egy félidős, illetve egy záróértékelést. A félidős értékelést legkésőbb 2012-ben kell elvégezni, a záróértékelést pedig közvetlenül a közös vállalkozás megszűnését követően.

15. cikk Az alapító tagok és a tag pénzügyi érdekeinek védelme és csalásellenes intézkedések

1. Az FCH közös vállalkozás megfelelő belső és külső ellenőrzések révén gondoskodik arról, hogy alapító tagjainak és tagjának pénzügyi érdekei megfelelő védelemben részesüljenek.

2. Az FCH közös vállalkozás vagy személyzete által elkövetett szabálytalanságok esetén az alapító tagok és a tag fenntartják maguknak a jogot arra, hogy a nem megfelelően elköltött összeget megtéríttessék vagy az FCH közös vállalkozás felé teljesítendő későbbi hozzájárulást csökkentsék vagy felfüggesszék.

3. A csalás, a korrupció és az egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából az 1073/1999/EK rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

4. A Bizottság és/vagy a Számvevőszék szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket végezhet az FCH közös vállalkozás finanszírozásának kedvezményezettjeinél és a finanszírozás elosztásáért felelős megbízottaknál. E célból az FCH közös vállalkozás gondoskodik arról, hogy a támogatási megállapodások és szerződések biztosítsák a Bizottság és/vagy a Számvevőszék számára a jogot ahhoz, hogy az FCH közös vállalkozás nevében a megfelelő ellenőrzéseket elvégezzék, szabálytalanságok felfedése esetén pedig visszatartó erejű és arányos mértékű büntetéseket szabjanak ki.

5. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) az FCH közös vállalkozással és személyzetével szemben azonos jogkörökkel rendelkezik, mint a Bizottság szolgálataival szemben. Közvetlenül létrehozását követően az FCH közös vállalkozás csatlakozik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között az OLAF belső vizsgálatai tárgyában létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[31]. Az irányító testület jóváhagyja a csatlakozást, és elfogadja a szükséges intézkedéseket az OLAF által végzendő belső vizsgálatok elősegítése érdekében.

16. cikk Titoktartás

Az FCH közös vállalkozás gondoskodik azon bizalmas információk védelméről, amelyek közzététele sértené alapító tagjainak és tagjának érdekeit.

17. cikk Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

Az FCH közös vállalkozás szabályozza a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek felhasználását és terjesztését, többek között az e rendelet keretében végzett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekkel kapcsolatos szellemi tulajdonhoz fűződő jogok esetleges gyakorlása vonatkozásában. Az említett szabályzás biztosítja a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek felhasználását és terjesztését.

18. cikk Előkészítő intézkedések

Az alapító tagoknak minden szükséges előkészületet meg kell tenniük az FCH közös vállalkozás létrehozása érdekében mindaddig, amíg annak testületei működőképesekké nem válnak.

19. cikk Támogatás a befogadó állam részéről

Az FCH közös vállalkozás és Belgium között befogadói megállapodást kell kötni az FCH közös vállalkozásnak Belgium részéről nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásról.

20. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

AZ ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIÁVAL FOGLALKOZÓ KÖZÖS VÁLLALKOZÁS ALAPSZABÁLYA

I.1. cikk Név, helyszín, időtartam, jogalanyiság

1. A közös vállalkozás neve: „Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás” (a továbbiakban: FCH közös vállalkozás).

2. Az FCH közös vállalkozás székhelye Brüsszel, Belgium.

3. Az FCH közös vállalkozás ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjától 2017. december 31-ig tartó kezdeti időszakra jön létre.

4. A kezdeti időszak ennek az alapszabálynak az I.23. cikk rendelkezéseivel összhangban lévő módosításával meghosszabbítható, figyelembe véve az FCH közös vállalkozás célkitűzéseiben elért eredményeket, és feltéve hogy a pénzügyi fenntarthatóság biztosított.

I.2. cikk Célok és fő feladatok

1. Az FCH közös vállalkozás a hetedik keretprogram kereteiben működik, célja az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák piaci áttörésének lehetővé tétele oly módon, hogy a kereskedelmi, piaci alapon működő erők jelentős közhasznot hajthassanak.

2. Az egyedi célok többek között a következők:

- Európának világviszonylatban vezető szerepet kell betöltenie az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén.

- El kell érni a kritikus tömeget a kutatási erőfeszítések tekintetében, kellő bizalmat teremtve ezzel az iparban, a köz- és magánszférabeli befektetők, a döntéshozók és egyéb érdekeltek körében, ahhoz, hogy csatlakozzanak egy hosszú távú programhoz.

- Mobilizálni kell további ipari, nemzeti és regionális kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs befektetéseket.

- Ki kell építeni az Európai Kutatási Térséget a nemzeti és regionális szintű kutatással való szoros együttműködés révén – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával.

- Integrálni kell a kutatást, a technológiafejlesztést és a demonstrációt; törekedni kell a hosszú távú fenntarthatóság és az ipari versenyképesség költségekkel, teljesítménnyel és tartóssággal kapcsolatos céljaira, és ki kell iktatni a technológiai szűk keresztmetszeteket.

- Ösztönözni kell az innovációt és új értékteremtési láncok kialakulását (kkv-k bevonásával is).

- Elő kell segíteni az ipar, az egyetemek és kutatóintézmények interakcióját az alapkutatásban is.

- Ösztönözni kell az intézmények részvételét, beleértve az új tagállamokban és a tagjelölt országokban működőkét is.

- Átfogó társadalmi-technológiai-gazdasági kutatást kell végezni a technológiai haladásnak és a piacra lépés nem-technológiai akadályainak az értékelése és nyomon követése érdekében.

- Kutatást kell végezni új szabályozások és szabványok kidolgozásának, illetve az érvényben lévők felülvizsgálatának céljából a piacra lépés mesterséges akadályainak felszámolása, valamint a csereszabatosság, az együttes működtethetőség, a nemzetközi hidrogénkereskedelem és az exportpiacok támogatása érdekében, miközben biztosítani kell a zavartalan működést, és nem szabad gátolni az innovációt.

- Megbízható információkat kell nyújtani a nyilvánosság eredményesebb tájékoztatása érdekében, meg kell ismertetni a közvéleménnyel a hidrogéntechnológiák biztonságosságát, környezetre gyakorolt kedvező hatását, az alkalmazásukból eredő ellátási biztonságot, gazdasági előnyöket és foglalkoztatásbővülést.

3. A közös vállalkozás fő feladata az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös technológiai kezdeményezés létrehozása és hatékony irányítása.

4. Ez az alábbiakat foglalja magában:

- egy többéves kutatási megvalósítási terv létrehozása és végrehajtása;

- közösségi pénzeszközök rendelkezésre bocsátása, a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek végrehajtásához szükséges, a magánszférából és a közszférából származó egyéb források mozgósítása;

- a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek maradéktalan végrehajtásának és a pénzügyi források megbízható kezelésének biztosítása;

- együttműködés és egyeztetés a tagállamok képviselőiből álló magas szintű munkacsoporttal;

- együttműködés és egyeztetés a tudományos bizottsággal;

- az érdekeltek éves közgyűlésének megszervezése;

- a projektekről szóló információk kommunikálása és terjesztése, ideértve a résztvevők nevét, a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeit és az FCH közös vállalkozás pénzügyi hozzájárulásának összegét;

- azon jogalanyok értesítése az Európai Beruházási Banktól felvehető hitelekről, amelyek az FCH közös vállalkozással már támogatási megállapodást kötöttek, különös tekintettel a hetedik keretprogram alapján létrehozott kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmusra;

- nagy fokú átláthatóság és tiszta verseny biztosítása minden pályázó számára egyenlő hozzáférési feltételekkel az FCH közös vállalkozás kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeihez, függetlenül attól, hogy tagjai-e vagy sem a Kutatási Csoportnak vagy az Ipari Csoportnak (különös tekintettel a kkv-kra);

- az ágazatban végbemenő nemzetközi fejlesztések nyomon követése, és adott esetben részvétel a nemzetközi együttműködésben.

I.3. cikk Tagok és az érdekeltek csoportjai

1. Az FCH közös vállalkozás alapító tagjai (a továbbiakban: alapító tagok) a következők:

- az Európai Közösség, amelynek képviseletét az Európai Bizottság látja el,

- a Belgium jogszabályainak megfelelően, nemzetközi nonprofit társaságként alapított Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiával Foglalkozó Közös Technológiai Kezdeményezés Ipari Csoport (a továbbiakban: Ipari Csoport)

2. Az Ipari Csoport

- nonprofit szervezet, melynek célja az FCH közös vállalkozás célkitűzéseihez való hozzájárulás;

- törvényes keretek között, a belgiumi jogszabályoknak megfelelően jött létre, és a közös technológiai kezdeményezésre vonatkozó, bejegyzett szabályzata alapján működik;

- biztosítja, hogy hozzájárulása az FCH közös vállalkozás forrásaihoz, mely a közös vállalkozás üzemeltetési költségeinek 50 %-át fedezi, e rendelet 5. cikkével összhangban előre, készpénzben kerül teljesítésre, és a hozzájárulás átutalása a FCH közös vállalkozás részére minden pénzügyi év kezdetét megelőzően történik;

- biztosítja, hogy az ágazat hozzájárulása az FCH közös vállalkozás által finanszírozott kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekhez természetben kerül teljesítésre, és – éves alapon számolva – a teljes projektköltség legalább 50 %-át fedezi;

- tagjává válhat bármely magánszférabeli jogi személy (beleértve a kkv-kat is), amely valamely tagállam, társult ország vagy EGT-tagállam jogszabályainak megfelelően jött létre, és az említett területeken székhellyel, irányítási központtal vagy üzleti központtal rendelkezik, feltéve hogy az európai üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia terén tevékenykedik, és kész hozzájárulni az FCH közös vállalkozás célkitűzéseihez és forrásaihoz.

3. Ugyancsak taggá válhat az FCH közös vállalkozás létrehozását követően a nonprofit kutatói szervezeteket, egyetemeket és kutatóintézményeket képviselő Kutatási Csoport, amennyiben létrejön jogi személyként a kutatói társadalom képviseletére. Tagságra irányuló kérelmét a Kutatási Csoport az irányító testülethez nyújtja be, a kérelemről az irányító testület hoz döntést.

4. A Kutatási Csoport

- nonprofit szervezet, melynek célja az FCH közös vállalkozás célkitűzéseihez való hozzájárulás;

- törvényes keretek között, a belgiumi jogszabályoknak megfelelően jött létre, és a közös technológiai kezdeményezésre vonatkozó, bejegyzett szabályzata alapján működik;

- biztosítja, hogy hozzájárulása a FCH közös vállalkozás forrásaihoz, mely a közös vállalkozás üzemeltetési költségeinek 1/12-ed részét fedezi, előre, készpénzben kerül teljesítésre, és a hozzájárulás átutalása az FCH közös vállalkozás részére minden pénzügyi év kezdetét megelőzően történik;

- tagjává válhat bármely nonprofit kutatószervezet, egyetem vagy kutatóközpont, amelyet valamely tagállamban, társult országban vagy tagjelölt országban hoztak létre.

5. Az FCH közös vállalkozásban bármely alapító tag megszüntetheti tagságát. Az FCH közös vállalkozás megszűnésére az I.22. cikkben előírtak vonatkoznak.

6. Az FCH közös vállalkozásban a Kutatási Csoport megszüntetheti tagságát. A tagság az alapító tagok értesítését követő hat hónap után visszavonhatatlanul megszűnik; ezt követően a kilépő tag az FCH közös vállalkozás által a tagság megszűnését megelőzően jóváhagyott kötelezettségek kivételével minden kötelezettsége alól mentesül.

I.4. cikk Testületek

Az FCH közös vállalkozás végrehajtó testületei: az irányító testület és a programiroda. Az FCH közös vállalkozás tanácsadó testületei: a tagállamok képviselőiből álló magas szintű munkacsoport[32], az érdekeltek közgyűlése és a tudományos bizottság.

I.5. cikk Irányító testület

1. Az irányító testület tizenkét képviselőből áll; közülük hatot az Ipari Csoport, hatot a Bizottság delegál.

2. Abban az esetben, ha létrejön a Kutatási Csoport, a Bizottság egy képviselői helyről lemond a Kutatási Csoport javára.

3. Az Ipari Csoport által delegált képviselők közül legalább egynek a kkv-k érdekeit kell képviselnie.

4. Az irányító testület megválasztja saját elnökét. Az elnököt két évre választják.

5. Az irányító testület évente két alkalommal tart rendes ülést. Rendkívüli ülést a Bizottságnak vagy az Ipari Csoport által delegált képviselők többségének vagy az elnöknek a kérésére lehet tartani. Az ülésekre általában az FCH közös vállalkozás központi irodájában kerül sor. Az irányító testület üléseit az elnök hívja össze.

6. Az érdekeltek közgyűlésének összehívása szintén az elnök feladata.

7. Az irányító testület titkára az ügyvezető igazgató. Az ügyvezető igazgató részt vesz a tanácskozásokon, de nincs szavazati joga.

8. Az irányító testület alkalomról alkalomra megfigyelőket hívhat az ülésekre (akiknek nincs szavazati joguk), mindenekelőtt a régiók és szabályozó testületek delegáltjait.

9. Az irányító testület tagjai egy-egy szavazattal rendelkeznek. A tagoknak mindent meg kell tenniük azért, hogy egyetértés szülessen az egyes kérdésekben. Egyetértés hiányában az irányító testület háromnegyedes többséggel dönt.

10. A Bizottságnak vétójoga van minden, az irányító testület által hozott, saját pénzügyi hozzájárulásának felhasználására vonatkozó kérdésben, a természetbeni hozzájárulások értékével kapcsolatos vizsgálati módszer kérdésében, ezen alapszabály és az FCH közös vállalkozás pénzügyi szabályzatának bármiféle módosítása tekintetében, valamint a többéves kutatási megvalósítási terv és a hetedik keretprogram közötti koherenciát érintő kérdésekben.

11. Az alapító tagok és a tag delegáltjai nem felelnek saját személyükben igazgatósági képviselőként vállalt cselekedeteikért.

12. Az igazgatótanács elfogadja saját eljárási szabályait.

13. Az irányító testület szerepe, hogy átfogó felelősséget vállaljon az FCH közös vállalkozás működéséért.

14. Ez az alábbiakat foglalja magában:

- az irányító testület felelős az FCH közös vállalkozás kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeinek végrehajtásáért;

- az irányító testület felelős annak biztosításáért, hogy a Bizottság belső ellenőre megfelelőképpen elvégezhesse az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkének (3) bekezdésében ráruházott feladatokat.

15. Az irányító testület feladatai különösen:

- az éves és többéves kutatási megvalósítási tervek és a megfelelő költségbecslések jóváhagyása, az ügyvezető igazgató ajánlása szerint és a tagállamok képviselőiből álló magas szintű munkacsoporttal és a tudományos bizottsággal való egyeztetést követően;

- az éves költségvetési javaslat jóváhagyása, ideértve a személyzet kialakításának tervét;

- az éves tevékenységről szóló jelentés és az ennek megfelelő kiadások jóváhagyása;

- az éves beszámoló és a mérleg jóváhagyása;

- az FCH közös vállalkozás belső pénzügyi ellenőrzési egységének kialakítása;

- a 8. cikknek megfelelően az FCH közös vállalkozás pénzügyi szabályzatától való eltérések indoklása és jóváhagyása;

- az FCH közös vállalkozás személyzeti szabályával kapcsolatos végrehajtó intézkedések indoklása és elfogadása, egyetértésben a Bizottsággal;

- az ügyvezető igazgató kinevezése, iránymutatás és útmutatás az ügyvezető igazgató számára, az ügyvezető igazgató teljesítményének figyelemmel kísérése, valamint – ha szükséges – az ügyvezető igazgató leváltása;

- a programiroda szervezeti felépítésének jóváhagyása, az ügyvezető igazgató ajánlásai alapján;

- a természetbeni hozzájárulások vizsgálati módozatainak jóváhagyása;

- az ügyvezető igazgató által javasolt, a pályázatok kiértékelésével és kiválasztásával kapcsolatos iránymutatások jóváhagyása;

- a pénzügyi támogatásra kiválasztott pályázatok jegyzékének jóváhagyása;

- a támogatásimegállapodás-minta jóváhagyása;

- a szolgáltatási és ellátási szerződések jóváhagyása;

- a természetbeni hozzájárulások mértékével kapcsolatos éves független vizsgálat jóváhagyása, az értékelés Bizottságnak való bemutatását megelőzően;

- egyetértés nyilvánítása az FCH közös vállalkozás alapszabályában javasolt módosításokkal kapcsolatban, az I.23. cikknek megfelelően;

- az FCH közös vállalkozás testületeihez kifejezetten hozzá nem rendelt feladatok kiadása;

- az FCH közös vállalkozás eljárásainak jóváhagyása, ideértve a szellemi tulajdonra vonatkozó szabályozást.

I.6. cikk Programiroda

1. A programiroda az ügyvezető igazgatóból és a kisegítő személyzetből áll.

2. A programiroda – az ügyvezető igazgató felelősségére – végrehajtja az FCH közös vállalkozás kötelezettségvállalásait.

3. A programiroda felel az FCH közös vállalkozás működtetési, költségvetési és pénzügyi vonatkozásaiért.

4. A programiroda ezen belül:

- intézi a pályázati felhívások meghirdetését az éves kutatási megvalósítási tervben foglaltaknak megfelelően, irányítja a pályázatok kiértékelését és kiválasztását, a kiválasztott pályázatokkal kapcsolatos tárgyalásokat, a támogatási megállapodások nyomon követését és ügyintézését, ideértve összehangolásukat is;

- felelős megfelelő könyvelési rendszer kialakításáért és irányításáért a projektekkel kapcsolatos, a köz- és a magánszférából származó hozzájárulások tényleges értékének kiszámítása érdekében;

- biztosítja az irányító testület és az összes alárendelt testület számára a megfelelő dokumentációt és logisztikai támogatást;

- elkészíti a többéves kutatási megvalósítási tervet és az annak megfelelő költségbecsléseket;

- elkészíti az éves költségvetési javaslatot, ideértve a személyzet kialakításának tervét;

- elkészíti az éves tevékenységről szóló jelentést, amely tartalmazza az ennek megfelelő kiadásokat;

- elkészíti az éves beszámolót és a mérleget;

- elkészíti a félidős és a záróértékelés elvégzéséhez szükséges dokumentumokat;

- intézi az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos igényekkel összefüggő ajánlattételi felhívásokat, az FCH közös vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően;

- elvégzi az irányító testület által rábízott vagy kiadott feladatokat.

5. Az ügyvezető igazgató az FCH közös vállalkozásnak az irányító testület határozataival összhangban végzett napi ügyintézéséért felelős vezetője. Ennek értelmében az ügyvezető igazgató rendszeresen tájékoztatja az irányító testületet, valamint válaszol annak bármely konkrét eseti információkérésére.

6. Az FCH közös vállalkozás jogi képviselője az ügyvezető igazgató. Feladatait önállóan látja el, és az irányító testületnek tartozik elszámolással.

7. Az ügyvezető igazgató a személyzet vonatkozásában gyakorolja az FCH közös vállalkozást létrehozó rendelet 9. cikkében meghatározott hatáskört.

8. Az ügyvezető igazgatót az irányító testület nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról, legfeljebb három éves kezdeti időszakra. Az ügyvezető igazgató tevékenységének értékelését követően hivatali idejét az irányító testület egyetlen alkalommal, legfeljebb négy évre meghosszabbíthatja.

9. Az ügyvezető igazgató ezen belül:

- benyújtja az irányító testületnek a többéves kutatási megvalósítási tervet és a vonatkozó költségbecsléseket;

- benyújtja az irányító testületnek az éves költségvetési javaslatot, ideértve a személyzet kialakításának tervét;

- benyújtja az irányító testületnek az éves tevékenységről szóló jelentést, amely tartalmazza az ennek megfelelő kiadásokat;

- benyújtja az irányító testületnek az éves beszámolót és a mérleget;

- benyújtja az irányító testületnek jóváhagyásra a pályázatok kiértékelésével és kiválasztásával kapcsolatos iránymutatásokat, ideértve a kutatási eredmények terjesztésével kapcsolatos eljárásokat;

- felügyeli a pályázati felhívások ügyintézését;

- benyújtja az irányító testületnek jóváhagyásra a pénzügyi támogatásra kiválasztott pályázatok jegyzékét;

- benyújtja az irányító testületnek jóváhagyásra a megkötendő támogatási megállapodások jegyzékét;

- jóváhagyja és aláírja a támogatásimegállapodás-minta szerint létrehozott egyes támogatási megállapodásokat; a támogatásimegállapodás-mintával nem minden tekintetben megegyező támogatási megállapodásokat benyújtja jóváhagyásra az irányító testületnek;

- benyújtja az irányító testületnek jóváhagyásra a megkötendő szolgáltatási és ellátási szerződéseket;

- benyújtja az irányító testületnek saját javaslatait a programiroda szervezeti felépítését illetően és megszervezi, irányítja és felügyeli az FCH közös vállalkozás személyzetét;

- összehívja az irányító testület üléseit;

- biztosítja a titkársági feladatok ellátását az érdekeltek közgyűlésén;

- adott esetben megfigyelőként vesz részt a tudományos bizottság ülésein;

- adott esetben, az irányító testület döntése alapján, eseti szakértői csoportokat hoz létre a szakértői vélemények összegyűjtése érdekében;

- felügyeli a köz- és magánszférából származó finanszírozást, és ha szükséges, kiigazítási javaslatot tesz az irányító testületnek az 50-50%-os finanszírozási mérleg fenntartására;

- kezdeményezi a természetbeni hozzájárulások mértékével kapcsolatos éves független vizsgálatot (az elsőt az FCH közös vállalkozás létrehozását követő második pénzügyi év végén) és felel azért, hogy a vizsgálat eredményét az irányító testület jóváhagyja, illetve hogy azt minden pénzügyi év végét követő négy hónapon belül benyújtsák a Bizottsághoz;

- biztosít minden további, az irányító testület által kért információt;

- biztosítja, hogy a Bizottságnak rendelkezésére álljon a félidős és záróértékeléshez szükséges összes adat és szolgáltatás;

- felel a kockázatok felméréséért és a kockázatkezelésért;

- javaslatot tesz az irányító testületnek az FCH közös vállalkozás kötelezettségeinek teljesítéséhez esetleg szükséges biztosítások megkötésére;

- felel a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek megvalósításához szükséges támogatási megállapodások előkészítéséért, megtárgyalásáért és megkötéséért, valamint az FCH közös vállalkozás működéséhez szükséges szolgáltatási és ellátási szerződésekért;

- felel az Európai Parlament által történő éves mentesítésért.

I.7. cikk A tudományos bizottság

1. A tudományos bizottság az irányító testület tanácsadó testülete. Tevékenységét a programiroda támogatásával végzi.

2. A tudományos bizottság egy elnökből és [8] tagból áll. Az elnök az irányító testület tagja, és ebben a minőségében rendes körülmények között ő az, aki a Kutatási Csoportot képviseli.

3. A tudományos bizottság tagságával kapcsolatos feltételeket és a kiválasztási eljárást az irányító testület határozza meg. A tagokat az irányító testület nevezi ki az ügyvezető igazgató ajánlása alapján. Kívánatos, hogy a tagok kiegyensúlyozott módon képviseljék a tudományos szakértelmet. Együttesen a tagságnak kellő szintű tudományos kompetenciával, szakismerettel és szakértelemmel kell rendelkeznie az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia és a kapcsolódó társadalmi és gazdasági kérdések terén annak érdekében, hogy tudományosan megalapozott, stratégiai javaslatokkal járulhasson hozzá az FCH közös technológiai kezdeményezés megvalósításához.

4. A tudományos bizottság a következő feladatokat látja el:

- véleményezi az éves kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenység megfelelőségét és előrehaladását, és módosításokat javasol;

- véleményezi a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenység többéves megvalósítási tervével kapcsolatos tudományos prioritásokat;

- tanácsot ad az irányító testületnek az éves tevékenységi jelentésben ismertetett tudományos eredményekkel kapcsolatban;

5. A tudományos bizottság évente legalább egyszer ülésezik.

6. A tudományos bizottság megfigyelőket hívhat üléseire, akiknek nincs szavazati joguk.

I.8. cikk A finanszírozás forrásai

1. A Közösség által a hetedik keretprogram terhére az FCH közös vállalkozás üzemeltetési költségeihez és kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeivel kapcsolatos működési költségeihez nyújtott teljes hozzájárulás nem haladhatja meg a 470 millió EUR-t. Az üzemeltetési költségek várhatóan nem haladják meg a 20 millió EUR-t.

2. Az FCH közös vállalkozás összes erőforrása és tevékenysége az ezen alapszabály I.2. cikkében meghatározott célok és fő feladatok elérésére, illetve elvégzésére irányul.

3. Minden egyéb – készpénz, forrás vagy bevétel formájában jelentkező – rendkívüli hozzájárulás elfogadható az irányító testület hozzájárulását követően.

4. Az értékelési és kiválasztási folyamatnak biztosítania kell, hogy az FCH közös vállalkozás keretében közpénzekből nyújtott finanszírozás odaítélése a kiválóság és a verseny elvei[33] alapján történjen.

5. A FCH közös vállalkozáshoz beérkező hozzájárulásokkal összefüggésben keletkező kamatot az FCH közös vállalkozás bevételének kell tekinteni.

6. A FCH közös vállalkozás által kifizetett támogatások előzetes kifizetéséből keletkező kamatot a projektet megvalósító konzorcium bevételének kell tekinteni.

7. A magánszféra, különösen az Ipari Csoport tagjai, természetben járulnak hozzá a projektek költségeihez. A természetbeni hozzájárulások mértéke legalább a köztulajdonban lévő forrásokból nyújtott finanszírozás mértékének felel meg. A természetbeni hozzájárulások teljes összegét – éves alapon számolva – évente egyszer megvizsgálják. Az első vizsgálatot az FCH közös vállalkozás létrehozását követő második pénzügyi év végén kell kezdeményezni. A vizsgálatot ezt követően minden évben elvégeztetik egy független jogi személlyel. Az vizsgálat eredményét minden pénzügyi év végét követő négy hónapon belül be kell nyújtani a Bizottsághoz.

8. Az FCH közös vállalkozás a tulajdonosa minden, általa létrehozott, vagy neki az I.2. cikkben meghatározott cél elérése érdekében átadott eszköznek.

I.9 cikk Részvétel a projektekben

1. A projektekben való részvételre lehetősége van minden olyan jogalanynak és nemzetközi szervezetnek, amelyet valamely tagállamban vagy harmadik országban hoztak létre, és amely megfelel a minimális feltételeknek.

2. Az FCH közös vállalkozás által támogatott projektekben való részvétel minimális feltételei az alábbiak:

(a) Az adott projektben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van oly módon, hogy egyikük székhelye sincs azonos tagállamban vagy társult országban.

(b) Mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól, amint azt a hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóintézmények és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet[34] 6. cikke előírja.

(c) Legalább az egyik jogalany az Ipari Csoport vagy a Kutatási Csoport tagja.

3. A projektben részt venni kívánó jogalanyoknak konzorciumot kell alakítaniuk, és tagjainak egyikét ki kell jelölniük a projekt koordinátorának. Rendes körülmények között a koordinátor az Ipari Csoport tagja vagy – amennyiben létrehozták – a Kutatási Csoport tagja. A fentiektől való eltéréseket az irányító testületnek kell jóváhagynia.

4. Az FCH közös vállalkozás által finanszírozott szolgáltatási és ellátási szerződések, támogatási intézkedések, tanulmányi és képzési tevékenységek esetében feltétel legalább egy jogalany részvétele.

I.10. cikk Finanszírozási jogosultság

1. A Közösség hozzájárulását az FCH közös vállalkozáshoz a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek megvalósítására kell felhasználni, pályázati felhívások alapján.

2. Kivételes esetben az FCH közös vállalkozás ajánlattételi felhívásokat tehet közzé, amennyiben ezt a kutatási célkitűzések hatékony elérése indokolja.

3. Ilyen finanszírozásban részesülhet az a magánszférabeli jogalany:

(a) amelyet valamely tagállamban alapítottak, vagy székhelye, irányítási központja vagy üzleti központja olyan országban található, amely az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő fele vagy társult vagy tagjelölt ország;

(b) amely releváns tevékenységet végez és/vagy a közeljövőben annak végzését tervezi az Európai Unióban vagy az Európai Gazdasági Térségben az üzemanyagcellákkal és/vagy a hidrogénnel kapcsolatos kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek, ipari termelés vagy alkalmazás terén.

4. Ilyen finanszírozásban részesülhetnek továbbá a következők:

(a) valamely tagállamban, társult országban, tagjelölt országban vagy az Európai Gazdasági Térségben alapított, köztulajdonban lévő nonprofit szervezet, beleértve a középiskolai és felsőoktatási intézményeket;

(b) a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkező nemzetközi szervezetek, valamint az ilyen kormányközi szervezetek által létrehozott szakosodott ügynökségek;

(c) harmadik országok jogi személyei, amennyiben az irányító testület a projekt szempontjából különösen kívánatosnak látja részvételüket.

I.11. cikk Pénzügyi rendelkezések

1. Az FCH közös vállalkozás pénzügyi előírásai az 1605/2002/EK rendelet elvein alapulnak. Amennyiben azonban az FCH közös vállalkozás sajátos működési szükségletei azt megkívánják és a Bizottság ahhoz előzetesen hozzájárult, az előírások eltérhetnek az említett rendelettől.

2. Az FCH közös vállalkozás saját belső pénzügyi ellenőrzési egységgel rendelkezik.

I.12. cikk Pénzügyi kötelezettségek

1. Az FCH közös vállalkozás pénzügyi kötelezettségvállalásai nem haladhatják meg a rendelkezésére álló erőforrások összegét.

2. A 2014–2017 közötti időszakban csak azokat a projekteket folytatják, amelyekre nézve legkésőbb 2013. december 31-ig támogatási megállapodást írtak alá, kivéve, ha 2013 (a hetedik keretprogram vége) után további pénzeszközöket bocsátanak rendelkezésre.

I.13. cikk Pénzügyi év

A pénzügyi év egybeesik a naptári évvel.

I.14. cikk Pénzügyi jelentés és mentesítés

1. Minden évben az ügyvezető igazgató bemutatja az irányító testületnek az előzetes költségvetési tervezetet, amelynek tartalmaznia kell a következő két évre szóló éves kiadások előrejelzését. Ezen az előrejelzésen belül az említett két pénzügyi év közül az első bevételeire és kiadásaira vonatkozó becsléseket azzal a részletességgel kell kidolgozni, amely szükséges az egyes alapító tagok és a tag belső költségvetési eljárásához a tagok által az FCH közös vállalkozásnak adott pénzügyi hozzájárulások szempontjából. Az ügyvezető igazgató biztosítja az irányító testület számára az e célra szükséges összes kiegészítő tájékoztatást.

2. Az irányító testület ezután közli az ügyvezető igazgatóval az előzetes költségvetési tervezettel, különösen a következő évre szóló erőforrások és kiadások becsléseivel kapcsolatos megjegyzéseit.

3. Az irányító testülettől kapott megjegyzések figyelembevételével az ügyvezető igazgató elkészíti a következő évre szóló költségvetés tervezetét. Minden évben szeptember 1-je előtt az ügyvezető igazgató az éves költségvetést jóváhagyásra benyújtja az irányító testületnek.

4. Minden egyes pénzügyi év zárását követő két hónapon belül az ügyvezető igazgató az előző évre vonatkozó éves beszámolót és mérleget benyújtja jóváhagyásra az irányító testületnek.

5. Legkésőbb két hónappal a mindenkori pénzügyi év végét követően a közös vállalkozás előzetes elszámolását meg kell küldeni a Bizottságnak és az Európai Közösségek Számvevőszékének (a továbbiakban: Számvevőszék). A Számvevőszék a mindenkori pénzügyi év végét követő június 15-ig megteszi a közös vállalkozás előzetes elszámolásához fűzött észrevételeit. A pénzügyi évre vonatkozó éves elszámolást a következő évben meg kell küldeni a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a költségvetési keretrendeletben meghatározott határidőig, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője belefoglalhassa azt a Bizottság éves elszámolásába. A közös vállalkozás éves elszámolását a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott közösségi számviteli szabályok alapján kell elkészíteni és hitelesíteni.

6. A költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alól a Tanács ajánlására az Európai Parlament ad mentesítést, az FCH közös vállalkozás pénzügyi szabályzatában előírt eljárásnak megfelelően.

I.15. cikk Éves tervezés és beszámolás

1. A többéves kutatási megvalósítási terv rögzíti az FCH közös vállalkozás kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeinek folyamatban lévő programját. Az éves megvalósítási terv a következő évre vonatkozóan ismerteti a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket és a megfelelő költségbecsléseket.

2. Az éves tevékenységről szóló beszámoló ismerteti az előző évben elvégzett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket és más tevékenységeket, valamint az ezeknek megfelelő kiadásokat.

I.16. cikk Személyzet

1. A személyi erőforrásokat a létszámtervben kell meghatározni, amely az éves költségvetésben szerepel.

2. Az FCH közös vállalkozás személyzetének tagjai ideiglenes és szerződéses alkalmazottak, akik határozott időre szóló szerződéssel rendelkeznek, amely egyetlen alkalommal, összesen legfeljebb hét éves időtartamra hosszabbítható meg.

3. A személyzeti kiadásokat az FCH közös vállalkozás viseli.

I.17. cikk Felelősségvállalás és biztosítás

1. Az FCH közös vállalkozás kizárólagos felelősséggel tartozik kötelezettségeinek teljesítéséért.

2. Az FCH közös vállalkozás tartozásaiért az alapító tagok és a tag csak az üzemeltetési költségekhez való hozzájárulásuk mértékéig tartoznak felelősséggel.

3. Az FCH közös vállalkozásnak megfelelő biztosítást kell kötnie és fenntartania.

I.18. cikk Összeférhetetlenség

Az FCH közös vállalkozás és testületei tevékenységeik végrehajtása során kerülnek minden összeférhetetlenséget.

Különösen kerülendő az összeférhetetlenség az irányító testületben tevékenykedő képviselők esetében.

I.19. cikk Támogatási megállapodás és konzorciumi megállapodás

1. Az FCH közös vállalkozás pályázati felhívások meghirdetését, független kiértékelését, valamint az egyes projektekhez kapcsolódó támogatási és konzorciumi megállapodások megkötését követően nyújt támogatást a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekhez.

2. A támogatási megállapodások megvalósításának, felügyeletének és ellenőrzésének eljárásait és mechanizmusait az FCH közös vállalkozás határozza meg.

3. A támogatási megállapodás:

- létrehozza a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek megvalósításához szükséges megfelelő egyezségeket;

- létrehozza a megfelelő pénzügyi egyezségeket és a szellemi tulajdonra vonatkozó jogokkal kapcsolatos szabályokat, az I.24. cikkben meghatározott elvek alapján;

- szabályozza a projektben résztvevő konzorcium és az FCH közös vállalkozás közötti viszonyt.

4. A konzorciumi megállapodás:

- a projektben résztvevők által köttetik a támogatási megállapodás megkötését megelőzően;

- létrehozza a támogatási megállapodás megvalósításához szükséges megfelelő egyezségeket;

- szabályozza a projekt résztvevői közötti viszonyt, különös tekintettel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos rendelkezésekre.

I.20. cikk Szolgáltatási és ellátási szerződések

Az FCH közös vállalkozás a pénzügyi szabályzat rendelkezéseivel összhangban kialakítja az FCH közös vállalkozás működéséhez szükséges szolgáltatási és ellátási szerződések végrehajtásának, felügyeletének és ellenőrzésének eljárásait és mechanizmusait.

I.21. cikk A pénzügyi érdekek védelme

1. Az FCH közös vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végezhet az FCH közös vállalkozás közpénzekből nyújtott finanszírozásának kedvezményezettjeinél.

2. A Bizottság vagy a Számvevőszék szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket végezhet az FCH közös vállalkozás finanszírozásának kedvezményezettjeinél. E célból az FCH közös vállalkozás gondoskodik arról, hogy a támogatási megállapodások és szerződések biztosítsák a Bizottság és a Számvevőszék számára a jogot ahhoz, hogy a megfelelő ellenőrzéseket elvégezzék, szabálytalanságok felfedése esetén pedig visszatartó erejű és arányos mértékű büntetéseket szabjanak ki.

3. Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal létrehozott Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a közös vállalkozással és személyzetével szemben azonos jogkörökkel rendelkezik, mint a Bizottság szervezeti egységeivel szemben. Közvetlenül létrehozását követően a közös vállalkozás csatlakozik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között az OLAF belső vizsgálatai tárgyában létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz. Az irányító testület jóváhagyja a csatlakozást, és elfogadja az OLAF által végzendő belső vizsgálatok elősegítéséhez szükséges intézkedéseket.

I.22. cikk Megszűnés

1. Az FCH közös vállalkozás az I.1. cikkben előírt időszak végén vagy a Tanács határozata alapján megszűnik.

2. A felszámolási eljárást automatikusan beindítják, ha az alapító tagok egyike megszünteti tagságát, kivéve, ha a megszüntetésre irányuló kéréssel egyidejűleg a tagságnak olyan jogi személyre történő átruházására tesznek javaslatot, amely a bent maradó alapító tag számára elfogadható.

3. Az FCH közös vállalkozás felszámolási eljárásának lefolytatása céljából az irányító testület egy vagy több felszámolót nevez ki, amelyeknek be kell tartaniuk az irányító testület határozatait.

4. Amikor az FCH közös vállalkozás felszámolása megtörténik, a befogadási megállapodásnak megfelelően vissza kell juttatnia a befogadó államnak (Belgium) minden fizikai támogatási tételt, amelyet az korábban a rendelkezésére bocsátott.

5. Miután az esetleges fizikai eszközökkel az e cikk (4) bekezdésnek megfelelően eljártak, minden további eszközt az FCH közös vállalkozás kötelezettségeinek rendezésére és a felszámolásával kapcsolatos költségek fedezésére kell fordítani. Az esetleges többletet vagy hiányt az alapító tagok között kell felosztani, az FCH közös vállalkozáshoz való tényleges hozzájárulásuk arányában.

6. A fennmaradó eszközöket, adósságokat vagy kötelezettségeket az alapító tagok között kell felosztani, az FCH közös vállalkozáshoz való tényleges hozzájárulásuk arányában.

7. Az I.19. cikkben említett támogatási megállapodások és az I.20. cikkben említett szolgáltatási és ellátási szerződések megfelelő kezelésének biztosítására, ha azok időtartama hosszabb, mint az FCH közös vállalkozás időtartama, eseti eljárást kell kialakítani.

I.23. cikk Az alapszabály módosítása

1. A közös vállalkozás bármely alapító tagja vagy tagja javaslatot tehet az irányító testületnek ezen alapszabály módosítására.

2. Az alapszabály módosítását célzó javaslatokat az irányító testület az I.5. cikk rendelkezéseinek megfelelően hagyja jóvá, majd benyújtja a Bizottságnak határozathozatalra.

3. A (2) bekezdéstől eltérve az I.1 ., I.8 . vagy I.21. cikk bármely javasolt módosítása lényeges elemnek tekintendő, ezért az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet felülvizsgálatát igényli.

I.24. cikk A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

1. Az FCH közös vállalkozás a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos szabályozást fogad el, amelyet beleépít a támogatási és a konzorciumi megállapodásokba.

2. A versenyszabályok[35] sérelme nélkül az FCH közös vállalkozás szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos szabályozásának célja új információk keletkeztetése, kiaknázásuk, használatuk és terjesztésük elősegítése a mielőbbi piaci hasznosítás érdekében, a jogok méltányos elosztásának elérése, az innováció jutalmazása és a magán- és köztulajdonban lévő szervezetek projektekben való széleskörű részvételének elérése.

3. A szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos szabályozásnak tükröznie kell a következő elveket:

- Az adott projekt minden résztvevője tulajdonosa marad azon meglévő információnak, amelyet a projektbe visz, és tulajdonosa marad annak az új információnak, amelyet a projekt során létrehoz, kivéve ha a projekt résztvevői erről közös megegyezéssel másképp rendelkeznek. A meglévő vagy új információhoz kapcsolódó hozzáférési jogok és engedélyek feltételeit rögzíteni kell az illető projekttel kapcsolatos támogatási és konzorciumi megállapodásban.

- Az adott projektben résztvevők vállalják, hogy az új információkat terjesztik és azoknak a támogatási megállapodásban és a konzorciumi megállapodásban meghatározott feltételek szerinti felhasználását engedélyezik, figyelemmel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik védelmére, titoktartási kötelezettségeikre, valamint különösen az FCH közös vállalkozás speciális jellegére mint köz- és magánszféra közötti partnerség, amelyen belül a magánszférabeli résztvevőknek jelentős a finanszírozásból vállalt részesedése, illetve törvényes érdekük fűződik gazdasági érdekeik védelméhez.

I.25. cikk Alkalmazandó jog

Minden olyan ügyben, amelyet ez az alapszabály vagy a Közösség jogszabályai nem szabályoznak, Belgium jogszabályait kell alkalmazni.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat: A Tanács rendelete az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Az érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):

Kutatás és technológiai fejlesztés: hetedik keretprogram, „Együttműködés” egyedi program; témakörök: „energia”, „nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák (NMP)”, „közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)” és „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” (Kutatási Főigazgatóság), illetve „energia” és „közlekedés” (Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság).

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:

3.1 . Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek), beleértve a következő megnevezéseket:

08.01 04 20 közös vállalkozás – igazgatási[36]

08.05 01 10 energia – RTD – működési (181,9 millió EUR)

08.04 01 10 NMP – RTD – működési (47,9 millió EUR)

08.07 01 30 közlekedés – RTD – működési (67,0 millió EUR)

08.06 01 10 környezetvédelem – RTD – működési (19,1 millió EUR)

06.06 01 10 energia – TREN – működési (119,7 millió EUR)

06.06 02 10 energia – TREN – működési (14,4 millió EUR)

Az igazgatási költségek teljes összegét a teljes hozzájárulás arányában osztják el az egyes költségvetési tételekre.

Téma | Becsült igazgatási költség (millió EUR) |

Energia – RTD | 8,1 |

Nanotudományok RTD | 2,1 |

Közlekedés – RTD | 3,0 |

Környezetvédelem – RTD | 0,9 |

Energia – TREN | 5,3 |

Közlekedés – TREN | 0,6 |

3.2 . A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Az FCH közös vállalkozást előreláthatólag 2008 elején hozzák létre tanácsi rendelettel, egy 2017. december 31-ig tartó időszakra. Az EU költségvetésére tett pénzügyi kihatása 2013 után megszűnik.

3.3 . Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | A tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

08.05 01 10 | nem kötelező | diff | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

08.01 04 20 | nem kötelező | nem diff. | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

08.04 01 10 | nem kötelező | diff | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

08.07 01 30 | nem kötelező | diff | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

08.06 01 10 | nem kötelező | diff | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

06.06 01 10 | nem kötelező | diff | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

06.06 02 10 | nem kötelező | diff | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1 . Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen: |

Működési kiadások[37]

Kötelezettségvállalási előirányzatok[38] | 8.1 | a | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

Kifizetési előirányzatok | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) Személyi költségek + 50 % | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 47,000 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,234 | 0234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

A társfinanszírozás részletezése

Az FCH közös vállalkozás alapító tagjai:

- az Európai Közösség, amelynek képviseletét a Bizottság látja el, valamint

- a belga törvények szerint, nonprofit társaságként alapított Európai Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiával Foglalkozó Közös Technológiai Kezdeményezés Ipari Csoport (Ipari Csoport).

Az Ipari Csoport a programiroda üzemeltetési költségein 50-50%-os arányban osztozik a Bizottsággal (készpénzben fizetendő hozzájárulás), valamint fedezi a közös vállalkozás kutatási tevékenységeire fordított működési költségeinek 50%-át (természetbeni hozzájárulás).

Az üzemeltetési költségek várhatóan nem haladják meg a teljes költség 4,5%-át.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen: |

Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös technológiai kezdeményezés Ipari Csoportja | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükségletek | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

A személyi állomány teljes létszáma (adminisztrátorok/asszisztensek) | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Az alábbiakra van szükség:

- az FCH közös vállalkozás mint a Bizottság és az iparág közötti új partnerségi keret létrehozása a kutatások finanszírozására;

- versenypályázati felhívások szervezése; olyan projektek értékelése és kiválasztása, amelyekben az iparág az FCH közös vállalkozással közösen finanszíroz valamely tagállamban, társult országban vagy hetedik keretprogramhoz társult országban végzett kutatási együttműködési programokat;

- olyan projektek pénzügyi és tudományos szempontú ellenőrzése és nyomon követése, amelyekre nézve az FCH közös vállalkozással támogatási megállapodás köttetett;

- az FCH közös vállalkozás működésével kapcsolatos ajánlattételi felhívások szervezése;

- az FCH közös vállalkozás eljárásainak kidolgozása és végrehajtása, beleértve a pénzügyi ellenőrzést is;

- az FCH közös vállalkozás terjesztési tevékenységének megszervezése;

- az FCH közös vállalkozás kommunikációs tevékenységének megszervezése;

- minden egyéb, az FCH közös vállalkozással kapcsolatos tevékenység megszervezése.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Ezekkel a kérdésekkel az e javaslathoz csatolt hatásvizsgálat foglalkozik. A hatásvizsgálat egy társadalmi és gazdasági tanulmány, a Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma, valamint az Ipari Csoport által közreadott, „A siker eszközei” című dokumentum alapján készült. A hatásvizsgálat ellenőrzését egy négy külső tagból álló, magas szintű, független szakértői csoport végezte.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az általános célkitűzés egy EU-szintű stratégiai keret megte