[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 17.7.2007

COM(2007) 398 végleges

A BIZOTTSÁG 24. ÉVES JELENTÉSE

A KÖZÖSSÉGI JOG ALKALMAZÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSÉRŐL (2006) [SEC(2007) 975][SEC(2007) 976]

A BIZOTTSÁG 24. ÉVES JELENTÉSE

A KÖZÖSSÉGI JOG ALKALMAZÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSÉRŐL (2006)

Az Európai Bizottság minden évben összeállítja a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló jelentését, válaszul az Európai Parlament (az 1983. február 9-i állásfoglalás) és a tagállamok (a Maastrichtban 1992. február 7-én aláírt Szerződéshez csatolt melléklet 19. számú nyilatkozatának 2. pontja) által megfogalmazott kérésekre. A jelentés válaszol az Európai Tanács vagy a különböző ágazatokra vonatkozóan eljáró Tanács kérdéseire is.

1. BEVEZETÉS

A szerződések őreként kapott megbízatásai gyakorlása során a Bizottság az EK-Szerződés 211. cikke értelmében biztosítja és ellenőrzi a közösségi jog egységes alkalmazását a tagállamokban. Az EK-Szerződés 226. cikke rendelkezik arról, hogy a Bizottság eljárást kezdeményezhet a Szerződésből eredő valamely kötelezettségét nem teljesítő tagállam ellen, így a közösségi joggal ellentétes törvényi és rendeleti rendelkezéseket elfogadó vagy fenntartó tagállam ellen.

A Bizottság által 2001-ben közreadott, az európai kormányzásról szóló fehér könyv[1] hangsúlyozza, hogy a közösségi jog alkalmazásának felelőssége első sorban a tagállamok közigazgatási szervei és nemzeti igazságszolgáltatási szervei feladata. A Szerződés megsértése miatti eljárások elsődleges célja a tagállamok ösztönzése arra, hogy a lehető leggyorsabban, önkéntesen feleljenek meg a közösségi jog által támasztott követelményeknek. A Bizottság törekedett arra, hogy a problémák megoldása érdekében javítsa a tagállamokkal való együttműködést, kiegészítő módszerek vagy alternatívák felkutatása segítségével.

A 24. éves jelentés a mellékletként csatolt munkadokumentumokkal együtt, így a Bizottság szervezeti egységeinek hozzájárulásaival (SEC(2007) 975), és a statisztikai mellékletekkel (SEC(2007) 976) együtt, a Bizottságnak a 2006 folyamán a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséhez kapcsolódó tevékenységéről számol be.

2. AZ UNIÓ BőVÍTÉSE ÉS AZ IRÁNYELVEK ÁTÜLTETÉSÉT SZOLGÁLÓ INTÉZKEDÉSEK BEJELENTÉSE

2006-ban került sor az Unió Bulgáriával és Romániával történő bővítésének végső előkészületeire. Mindkét ország az irányelvek átültetésére irányuló nemzeti intézkedések integrált elektronikus bejelentési rendszerét használta a közösségi vívmányokkal összefüggő előzetes bejelentési kötelezettségeinek teljesítésére.

Jelenleg mind a 27 tagállam önkéntesen az elektronikus bejelentési adatbázison keresztül jelenti be az irányelvek átültetésére szolgáló nemzeti intézkedéseket.

A nemzeti átültető intézkedések bejelentése 2006 januárjában 98,93%-os átlagot mutatott a 25 tagállamra nézve. Ez az átlag 2006 végére 99,06 %-ra emelkedett[2].

3. A SZERZőDÉS MEGSÉRTÉSE MIATTI ELJÁRÁSOK

A Bizottság által kezdeményezett, a Szerződés megsértése miatti eljárások száma kis mértékben csökkent, a 2005-ben regisztrált 2653-ról 2006-ban 2518-ra. 2006. december 31-én a 2518 iktatott ügyből 1642 ügy volt még folyamatban. A beérkező panaszok száma szintén kis mértékben visszaesett, a 2005-ben regisztrált 1154 panaszról 1049-re. A 2006-ban észlelt jogsértések 41,7 %-át a panaszok nyomán észlelt jogsértések tették ki. A Bizottság által saját kezdeményezése alapján megindított, a Szerződés megsértése miatti eljárások száma növekedett, így az eljárások száma a 2005-ben iktatott 433 helyett 2006-ben 565 (24 %-os növekedés) a 25 régi tagállam esetében.

A 25 régi tagállam esetében 2005-höz képest 16 %-kal csökkent az átültető intézkedések bejelentésének elmaradása miatt indított eljárások száma, 1079-ről 904 ügyre. Ez részben két tényezővel magyarázható: (1) a tárgy évre vonatkozó átültetési határidőt tartalmazó irányelvek számának csökkenésével a 2005. évi 123 irányelvről 108 irányelvre, és (2) a tagállamok kellő időben tett bejelentésre vonatkozó gyakorlatának javulásával.

Az 1999-2005-ös időszakban a jogsértések feldolgozásának átlagos időtartama az ügy határidőben történő nyilvántartásba vételétől az EK-Szerződés 226. cikke értelmében vett Bírósághoz fordulásig 20,5 hónapot tett ki, az 1999-2002-es időszakban jellemző 24 hónaphoz képest. Amennyiben csak azokat a Szerződés megsértése miatti ügyeket vizsgáljuk, amelyek panaszok alapján indultak, valamint azokat, amelyeket a Bizottság saját vizsgálatai során észleltek, az átlagosan eltelt idő 28 hónap, az 1999-2002-es időszakban jellemző 35 hónappal összevetve. A Szerződés megsértése miatti azon ügyek tekintetében, amelyek az irányelvek végrehajtásáról szóló nemzeti intézkedések bejelentésének elmulasztásával kapcsolatosak, az áltagosan eltelt idő 14,5 hónap, az 1999-2002-es időszakban jellemző 15 hónaphoz képest.

A Bizottság 2005. december 12-i, az EK-Szerződés 228. cikkének végrehajtásáról szóló SEC(2005)1658 számú átdolgozott közleményének elfogadása alapján jelenleg a Bíróság ítéletének való továbbra is fennálló meg nem feleléssel összefüggő, a Szerződés megsértése miatti eljárások gyakoribb felülvizsgálatára kerül sor. A 228. cikk alapján történő Bírósághoz fordulás eseteinek bizonyos fokú növekedése volt megfigyelhető 2006 vége felé. Második Bírósághoz fordulásról született döntés tíz ügyben, amelyek közül két ügyben a Bizottság a szükséges átültetési intézkedések kézhez vétele következtében visszavonta beadványát.

4. A „KÖZÖSSÉGI JOG ALKALMAZÁSA ELLENőRZÉSÉNEK JAVÍTÁSÁRÓL” SZÓLÓ COM(2002)725 BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNY VÉGREHAJTÁSA

A Bizottság folytatta a közlemény végrehajtását, ennek során továbbra is előtérbe helyezve a Szerződés megsértése miatti ügyek elemzésének és feldolgozásának felgyorsítását, valamint a panaszosokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzat teljes tiszteletben tartását. A Bizottság nyomon követte a lehetséges jogsértéseket a tagállamokban, továbbra is az irányelvek késedelmes átültetésére koncentrálva, valamint különös figyelmet fordítva a Bíróság határozatainak érvényesítésére. Továbbra is sor került szakértői csoportok, kétoldalú találkozók és kapcsolatfelvételek, ágazati tömbösített ülések, képzési rendezvényeken való részvétel, tájékoztató kampányok és átláthatósági kampányok szervezésére, valamint a csatlakozást megelőző nyomon követési kapcsolatfelvételre is. Ugyanakkor a Bizottság felülvizsgálta politikáját ezen a téren, figyelemmel a Parlament határozatára a 21. és 22. jelentésről, amelyet 2006 májusában a „jobb szabályozás” csomag keretében fogadtak el. A felülvizsgálat főbb területeit a Bizottság 2006 novemberében elfogadott, „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata” című közleményében[3] határozta meg, amelyben egyúttal bejelentett egy új közleményt is 2007-re. Az új közlemény meg fogja erősíteni a Bizottság értékelését a jelenlegi helyzetről és vázolja politikáját a jövőre nézve.

5. AZ EURÓPAI PARLAMENTHEZ BENYÚJTOTT PETÍCIÓKHOZ KÖTőDő JOGSÉRTÉSEK

A Parlamenthez benyújtott petíciók értékes információforrásnak bizonyulnak a közösségi joggal kapcsolatos mulasztások felderítése tekintetében. Sok esetben a petíciók benyújtása egybeesik a panaszok Bizottsághoz történő benyújtásával, és petíciót benyújtó által feltárt tényeket a Bizottság szolgálatai a Szerződés megsértése miatti eljárás keretében már vizsgálják.

A petíciók különösen a környezetvédelemmel és a belső piaccal kapcsolatos ágazatokra összpontosulnak.

A petíciók különös jelentőséggel bírnak a környezetvédelem ágazatában, mivel a Bizottság ezen a területen nem rendelkezik vizsgálatok lefolytatására vonatkozó jogkörrel a közösségi jog gyakorlati végrehajtásának helyszínen való ellenőrzésére.

A belső piacot illetően két terület továbbra is különösen fontos helyet foglalt el a petíciókban. A diplomák elismerése terén az elismerésre vonatkozó szabályok alkalmazása továbbra is inkább szakmai, mint egyetemi téren erősödött. A közbeszerzések terén a városi törvények kérdése a valenciai régióban továbbra is jelentős kérdéseket vetett fel.

Kevesebb petíció érkezett más területekről, így például az EU külső határain felmerülő problémákkal és HÉA visszatérítésekkel összefüggésben.

6. FőBB FEJLEMÉNYEK A BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI TERÜLETEI SZERINT

A következőkben a főbb fejlemények bemutatása következik tevékenységi területenként.

A mezőgazdaság területén a Bizottság két fő célt követett: egyrészt, hogy eltöröljék a mezőgazdasági termékek szabad mozgásának akadályait, másrészt pedig a mezőgazdasági tárgyú szabályozás hatékony és megfelelő alkalmazásának biztosítását. Lépéseket tettek a mezőgazdasági termékek szabad mozgását gátló klasszikus akadályok eltávolítása érdekében.

A Bizottság ezen kívül emlékeztette a tagállamokat az agrárszektorban fennálló valamennyi állami támogatási programról szóló éves jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettségükre, és lépéseket tett a Bíróság e tárgyban hozott ítéletének való megfelelés biztosítására.

A versenypolitika területén a 2006. év prioritásai az elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló irányelv, valamint az átláthatóságról szóló irányelv átültetésének ellenőrzése. A Bizottság kivizsgált számos, az EK-szerződés 86. cikke és 82. cikke, valamint 31. cikke megsértésének gyanújával összefüggő esetet, továbbá vizsgálta az összefonódás-ellenőrzési rendelet 21. cikke szerinti bizottsági határozatnak történő meg nem felelés egy esetét is.

Az oktatás és a kultúra terén a diákok Unión belüli szabad mozgásának útjában még számos akadály áll. Az EU hatáskörének korlátozott volta miatt a mobilitás ilyen akadályai azonban gyakran nem jelentik a közösségi jog megsértését. A diplomák egyetemi elismertetése területén az EU csak az állampolgársági alapú hátrányos megkülönböztetés esetén tud beavatkozni. Számos esetben az akadályok igazgatási jellegűek, mint például az elismertetési eljárások hossza vagy költségei. Ezeket az eseteket fokozottan figyelemmel követjük a diákok szabad mozgására való kihatásuk miatt. 2006-ban két, a Szerződés megsértése miatti eljárás került megindításra. Az első eljárásban az indokolással ellátott véleményt követően az érintett tagállam (Görögország) módosította jogszabályait. A második, Portugáliát érintő ügyben 2007 elején került sor az indokolással ellátott vélemény megküldésére.

Az oktatáshoz való hozzáférés terén, amely területen az állampolgársági alapon történő megkülönböztetés tilalma érvényesül, 2006-ban fény derült egy újabb, a tagállamok oktatási rendszerei szervezettségének különbözőségéből eredő nehézségre. Ausztriában és Belgiumban az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása az uniós diákok számának jelentős emelkedéséhez vezetett a felsőoktatási rendszerekben, mivel ezek a tagállamok a felsőoktatáshoz való szabad hozzáférés politikáját követik állampolgáraik vonatkozásában, míg egyes szomszédos tagállamok (Németország és Franciaország) szigorú numerus clausus t alkalmaznak egyes tanulmányi területeken. Ez ahhoz vezetett, hogy az előbbi országokban a diszkriminatív kvótarendszereket vezettek be a más államok állampolgárságával rendelkező diákok egyetemekre való beiratkozására vonatkozóan. E megkülönböztetést jelentő bánásmód csak akkor lenne elfogadható, ha állampolgárságtól független objektív szempontok indokolnák, és arányos lenne a nemzeti jog által jogszerűen elérni kívánt céllal, ezt azonban mindeddig nem igazolták. Ezek az ügyek a felsőoktatásban a szabad mozgás és az egyenlő bánásmód biztosítása szempontjából jogi és politikai jelentőséggel bírnak.

A foglalkoztatás területén a jogsértések a 2002-es közleményben kifejtett kritériumok teljes körét lefedik.

Egyrészt számos ügy érinti a Szerződés cikkeinek és/vagy a másodlagos jog szabályainak (így rendeletekben foglalt szabályoknak) állítólagos téves alkalmazását a szociális biztonság és a munkavállalók szabad mozgása területén. Másrészt a munkajog, munkahelyi egészség és biztonság, valamint a megkülönböztetésmentesség terén (az EK-Szerződés 13. cikkén alapuló irányelvek, amelyeknek az átültetésére megállapított határidő 2003-ban lejárt) jelentkező jogsértések többnyire a szükséges nemzeti átültető intézkedések bejelentésének hiányára vagy hibás átültetésre vonatkoznak. A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód területén megfigyelhető jogsértések főként nem megfeleléssel összefüggő (és általában egyéni panaszokból, írásbeli kérdésekből vagy petíciókból eredő) kérdésekre vonatkoznak. A Bizottság valamennyi érintett területen biztosítja a rendszeres nyomon követést, amely akkor szükséges, ha egy tagállam nem felelt meg a Bíróság ítéletének.

Ami a csatlakozási szerződések átmeneti rendelkezéseiben a migráns munkavállalók szabad mozgása és ehhez kapcsolódó hasonló kérdések tekintetében biztosított védzáradék 2004 előtti 15 tagállam és a 2004 és 2007 közötti 25 tagállam általi alkalmazását illeti, a Bizottság megvizsgálta a vonatkozó nemzeti jogszabályokat.

A vállalkozások és az ipar területén a fő cél a termékek belső piacának garantálása.

A Bizottság, amellett, hogy az EK-Szerződés 226. és 228. cikke alapján indított, a Szerződés megsértése miatt eljárások útján gondoskodott a fennálló jogszabályok betartatásáról, folytatta megelőzési célú tevékenységét a 98/34/EK irányelv nyújtotta lehetőségeken keresztül, számos jogszabálytervezethez szolgálva értelmezéssel és útmutatással. Új kezdeményezés indult a tagállamokkal való együttműködés fokozása érdekében az irányelvek átültetése terén.

A Szerződés megsértése miatt eljárások folytatása terén elsőbbséget élveztek az irányelveket átültető nemzeti intézkedések bejelentésének elmulasztásával és a Bíróság ítéleteinek való nem megfeleléssel (EK-Szerződés 228. cikk) összefüggő ügyek, valamint a tagállamok strukturális problémáit bejelentő panaszok. A Bizottság 186, a Szerződés megsértése miatti eljárást indított bejelentés elmulasztása miatt és 4 eljárást a Bíróság ítéletének való nem megfelelés miatt.

A panaszok száma alapján a 25 régi tagállamban javult a termékek belső piacára vonatkozó szabályok végrehajtása. 2006-ban, részben megelőző intézkedések eredményeképpen (kapcsolatfelvétel a tagállamokkal, tömbösített ülések, a SOLVIT-hálózat, bizottságok, stb.) összesen 339 ügyet zártak le. Csak 8 esetben volt szükség arra, hogy a Bizottság a Bíróság elé vigye az ügyet. Az irányelvek végrehajtásával összefüggő panaszok száma azonban 2005-höz képest nőtt.

A környezetvédelem területén 2006-ban az uniós környezetvédelmi jog helyes végrehajtása fontos bizottsági prioritás maradt. A környezetvédelem ágazata tette ki a közösségi jog megsértése miatt folyamatban levő, a Bizottság által vizsgált esetek egy ötödét, és továbbra is ebben az ágazatban van a legtöbb folyamatban levő ügy. Kedvező fejlemény azonban, hogy a 10 új tagállam 2004-ben történt csatlakozása után nem nőtt meg aránytalanul a folyamatban levő ügyek száma.

A panaszok és jogsértések intézése során bizonyos mértékig elsőbbséget élveztek a környezetvédelmi tárgyú irányelvek helytelen átültetésével, valamint a közösségi környezetvédelmi jogon alapuló alapvető másodlagos kötelezettségek nem teljesítésével összefüggő ügyek, a helytelen végrehajtás rendszeres problémái és a nagyobb infrastrukturális projektek. A helytelen átültetéssel összefüggő ügyek teszik ki a folyamatban levő ügyek (17,81 %) és a jogsértések (22,61 %) jelentős hányadát. A legtöbb folyamatban levő ügy a természettel (250 ügy) függ össze, ezt követik a hulladékkal (119 ügy), a vízzel (103), a hatásvizsgálattal (98) és levegővel (89) összefüggő ügyek, valamint 26 ügy egyéb területekről.

A halászati ágazatban a tengeri élő erőforrások fenntartható kezelése hosszú távú társadalmi és gazdasági érdekeket szolgál.

Az erőforrások megőrzésére vonatkozó szabályok alkalmazásának keretében különös figyelmet szenteltek a nemzeti ellenőrzési rendszerek működésével összefüggő követelmények érvényesítésének; a megőrzésre vonatkozó technikai intézkedések alkalmazása ellenőrzésének; a fogásra és a halászati tevékenységre vonatkozó adatok közlésének; a flottakapacitásnak; és az eresztőhálók használatának.

A Bizottság folytatta a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal felállításának előkészítését.

Az információs társadalom és a média területén az elektronikus hírközlési szabályozási keretek érvényesítése tekintetében a súlypont az átültetéssel összefüggő kérdésekről áttevődött a teljes megfelelés és hatékony alkalmazás biztosítására mind a 25 tagállamban, különösen a 2005-ös végrehajtási jelentésben meghatározott főbb aggályok vizsgálatára. Az új eljárások ennek megfelelően a „112” hívószám vezetékes és/vagy mobiltelefonról történő hívása esetében a segélyhívó szolgálatok számára a hívó fél tartózkodási helyére vonatkozó információ elérhetetlenségére, a piac-felülvizsgálatok kellő időben történő befejezésére és a kötelező továbbításra vonatkozó nemzeti rendelkezésekre koncentrálnak. További kérdések a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségére és hatáskörére, a hatóság határozatai elleni jogorvoslat jogára, a szolgalmi jogokra, előfizetői hurok átengedésére vonatkozó referencia ajánlat hiányára, a költségelszámolásra, a számhordozhatóságra és az egyetemes szolgáltatás finanszírozására vonatkoztak. A részvevők számára való átláthatóság növelése érdekében a Bizottság továbbra is sajtóközleményeket adott ki az egyes eljárási szakaszok megnyitásáról.

A médiapolitikát illetőan a legfontosabb fejlemény a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozik, a módosító javaslatot most tárgyalja a Tanács és a Parlament. A közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98 irányelv célja a közszféra információin alapuló, közösségi szintű szolgáltatások megteremtésének megkönnyítése, a közszféra információinak hatékony határokon átnyúló további felhasználásának előmozdítása az értéknövelt szolgáltatások tekintetében, és a versenytorzulás korlátozása a közösségi piacon. A Bizottság fokozott figyelemmel kísérte az átültetési folyamatot, és technikai segítséget nyújtott a tagállamoknak a helyes gyakorlatok újra felhasználásának fokozása és a tapasztalatok cseréjének megkönnyítése érdekében.

Az elektronikus aláírásokról szóló irányelv végrehajtásáról, amely egyetlen, a Szerződés megsértése miatti eljárás tárgyát sem képezte, jelentést fogadtak el.

Jogi Szolgálat : a sellafieldi nukleáris fűtőelem újrafeldolgozó üzem ügyében a Bíróság ítéletét részben az EK-Szerződés 292. cikkére alapozta; ez volt az első eset, hogy erre a cikkre hivatkoztak, és alkalmazták is. A Bíróság megállapította, hogy kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közösségi jog értelmezésére és alkalmazására vonatkozó viták eldöntésére, megállapította továbbá, hogy Írország megszegte kötelezettségét, amikor a közte és az Egyesült Királyság között fennálló, lényegében közösségi jogi kérdésekre vonatkozó vitát a tengerjogi egyezmény szerint megalakított választottbíróság elé terjesztette.

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területén harmadik országbeli állampolgárok részére a menekültügy és a bevándorlás terén jogokat biztosító két fontos irányelv végrehajtására megállapított határidő járt le 2006-ban (2003/109 és 2004/83 irányelv). Szintén 2006-ban kellett végrehajtani a 2004/38-as, kulcsfontosságú irányelvet, amely egységes szerkezetbe foglalja és aktualizálja az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz való jogát. A Bizottság jelentést fogadott el a 93/96, 90/364, és 90/365, a diákok, a gazdaságilag inaktív és a nyugdíjas uniós polgárok tartózkodási jogáról szóló irányelvek alkalmazásáról.

A hágai program következtében felmerülő további fontos kérdés az első eredményjelző tábla plusz elfogadása volt. Az elfogadási folyamat nyomon követésén kívül - a jogérvényesülés, a szabadság, és a biztonság területére vonatkozó politikák tekintetében ilyen eljárás részeként első alkalommal - a közlemény megvizsgálja ezen politikák tagállami végrehajtását.

A belső piac terén a Bizottság 2006-ban fokozta tevékenységét a közösségi jog alkalmazása területén. A cél a jogérvényesítésre vonatkozó politikánk továbbfejlesztése és a főigazgatóság általános politikai prioritásai érvényesítésének elősegítését szolgáló politikai eszközzé alakítása. A tevékenységet a következő területekre összpontosították:

A 2002-es közlemény nyomon követése – A Bizottság a közleményben rögzített elvek alkalmazására vonatkozó aktív politikát követett. Tömbösített üléseket és átültetéssel foglalkozó workshopokat szervezett különböző ágazatokban. Ezek a kezdeményezések biztosították a tagállamokkal folytatott megelőzési célú párbeszédet és hozzájárultak a nemzeti átültetési intézkedések jobb előkészítéséhez. A Belső Piaci Főigazgatóság továbbá fokozta a SOLVIT mint kiegészítő jellegű problémamegoldási mechanizmus népszerűsítésére irányuló erőfeszítéseit.

A 2004. július 12-i, az átültetés során alkalmazandó helyes gyakorlatokról szóló ajánlás nyomon követése – Folytatódott az ajánlás végrehajtására vonatkozó információk cseréje a tagállamokkal. A vizsgálat megerősítette, hogy számos, a Bizottság által megfogalmazott ajánlást a tagállamok megfogadtak és ezek konkrét nemzeti kezdeményezésekben is megjelentek. A 2006. júliusi belső piaci eredményjelző táblázat[4] elemezte az eredményeket és arra a következtetésre jutott, hogy az ajánlás alapvető szerepet játszott az átültetésben mutatkozó elmaradás csökkentésében a legtöbb tagállamban.

A Szerződés megsértése miatti eljárások „rangsorolása” – A Bizottság elkezdte vizsgálni, hogyan lehetne a Szerződés megsértése miatti eljárások hatékonyságát és eredményességét piaci és jogi szempontokra tekintettel javítani. Az eljárásoknak hatékonyabbá kell válniuk (be kell vonni a hierarchiát is, gyorsítani kell az ügyek kezelését, az egyes felismert problémáknak leginkább megfelelő megközelítést kell választani), a polgárok és az üzleti élet szereplői számára kézzelfoghatóbb eredmények biztosítása érdekében. Ezen megoldás-keresés eredményeképpen került sor a panaszok és jogsértések kezelésére vonatkozó jobb stratégia kidolgozására és végrehajtására. Az új megközelítés alapján összehasonlító értékelési rendszert vezettek be a fontos ügyek gyorsabb megoldása érdekében. A rendszer továbbá nagyobb mértékben veszi figyelembe az azonosított problémák belső piaci politika lényegi célkitűzéseire gyakorolt hatását. Szintén kiemelten kezeli továbbá az alapvető szabadságok gyakorlását és a másodlagos joganyag megfelelő működését gátló problémákat.

A letelepedés szabadsága és a szolgáltatások szabad mozgása: az előző évekhez hasonlóan a legfőbb releváns cselekvési területek a munkavállalók kiküldetése, a betegek mobilitása és az egészségügyi költségek megtérítése, a gyógyszertárak létesítése, a szerencsejáték, a gépjárműveket bevizsgáló szervezetek engedélyezése, az üzletek létesítése, tanúsítási szolgáltatások, magán biztonsági szolgálatok.

Regionális politika : az Európai Regionális Fejlesztési Alapból egyes programoknak vagy a Kohéziós Alap egyedi projektjeinek nyújtott támogatás a partnerség elvén alapul; azaz a Bizottság és a nemzeti (és regionális) hatóság szoros együttműködésén, amelynek során jogilag ez utóbbi felelős az alapokból finanszírozott projektek helyességéért, különösen a közösségi politikáknak, főleg a környezetvédelem és a belső piac terén elfogadottaknak (közbeszerzési irányelv), valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményének való megfelelés biztosításával.

Az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén az uniós egészségügyi és fogyasztóvédelmi jog kellő időben történő és helyes végrehajtása továbbra is prioritás maradt.

A tagállamokkal való szoros együttműködés alapjául az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal ellenőrzései szolgálnak, az élelmiszerbiztonság, az állatok egészsége, az állatjólét és a növények egészségének magas szintjének biztosítása érdekében. A Bizottság nem habozott fellépni azon tagállamok ellen, amelyek késlekedtek a hiányosságok orvoslását célzó cselekvési tervek végrehajtásával, nem megfelelő módon jártak el, vagy ahol az emberi vagy az állati egészséget súlyosan fenyegető veszélyforrásokat találtak.

Ezen kívül a Bizottság a dohánytermékek reklámozására vonatkozó jogszabályokra vonatkozóan is gyorsan tett lépéseket.

A fogyasztóvédelem területén a Bizottság megkezdte több olyan irányelv átültetésének alapos vizsgálatát, amelyek célja a fogyasztók érdekeit, az egészséget és a biztonságot az egységes piacon megfelelő módon védelemben részesítő közösségi jog egységes alkalmazásának biztosítása.

A Bizottság által kezdeményezett ügyek száma 2006 során jelentősen nőtt.

Az adózás és a vámügyek területén 2006-ban a következőképpen alakult a helyzet. Az adóügyek terén az irányelvek átültetésének bejelentésére vonatkozó kedvező adatok és a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzése tekintetében a megelőzésre nagyobb hangsúlyt fektető jogsértési politika ellenére a nemzeti jogalkotásban még jelentős számú potenciális jogsértés található.

Tovább fejlődött az Európai Közösségek Bíróságának közvetlen adózásra vonatkozó ítélkezési gyakorlata, a Bizottság általi nyomon követés iránti igény növekedésével. A hangsúly a határokon átnyúló osztalék-kifizetésekre került, különösen a külföldre fizetett osztalékok utáni forrásadó fizetésére olyan esetekben, ahol a belföldi illetőségűek részére fizetett osztalékot nem adóztatják (hátrányos megkülönböztetés és a befektetések útjában álló akadály).

A közvetett adóztatást illetően a megelőzésre nagyobb hangsúlyt fektető jogsértési politika eredményeként a gépjárműadó keretében tervet fogadtak el a jogsértések felderítésére és szükség esetén a tagállamok ellen a Szerződés megsértése miatti eljárás indítására. A fentieken kívül a Bizottság kezdeményezett néhány a Szerződés megsértése miatti eljárást csökkentett HÉA-kulcsok alkalmazása és a postai szolgáltatások adóügyi megítélése miatt, valamint fellépett azon tagállamok ellen, amelyek minimum kiskereskedelmi árat állapítottak meg cigarettákra.

Az energia és a közlekedés területén a bejelentés elmulasztásával kapcsolatos ügyek aránya az egyéb jogsértéses ügyekhez képest (nem megfelelés, helytelen alkalmazás) 35 %-kal csökkent. Ez a sajátos tendencia az irányelveket átültető nemzeti intézkedések ellenőrzésére irányuló erőfeszítésekkel magyarázható, amely nagy számú felszólító levél (91) és indokolással ellátott vélemény (53) kiküldéséhez vezetett nem megfelelés esetén.

Az energia területén a Bizottság a két 2003-as, a belső villamosenergia-piacra és gázpiacra vonatkozó, az EU-ban a villamosenergia-piacra és gázpiac megnyitása szempontjából alapvető fontosságú irányelv helyes alkalmazását vizsgálta.

Egyébiránt a Bizottság fokozta az Euratom-Szerződéssel összefüggő hiányosságok leküzdésére vonatkozó erőfeszítéseit, nem csupán a sugárvédelmi vívmányokat érintő intézkedésekkel, hanem más, a nukleáris anyagok biztonságának ellenőrzésével, a külkapcsolatokkal, és az Euratom Ellátási Ügynökséggel kapcsolatos kötelezettségeket érintő intézkedésekkel is.

A közlekedés területén a Bizottság vizsgálatot folytatott a közúti díjazásról szóló irányelv helyes alkalmazására és a második vasúti intézkedéscsomag átültetésére vonatkozóan. A légi ágazat területén a Bizottság úgy határozott, hogy egy tagállammal szemben a Bírósághoz fordul az egységes európai égbolttal összefüggésben nemzeti felügyeleti hatóság létrehozására vonatkozó uniós jogszabályok megsértése miatt. A tengeri közlekedés biztonsága területén, a Bizottság továbbra is eljárást indított azon tagállamok ellen, amelyek nem tartották be a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzésről, és a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítmények rendelkezésre állásának és használatának javításáról szóló közösségi jogszabályokat.

A Bizottság eljárást indított a Bíróság előtt azon tagállamok ellen, amelyek nem ültették át a közúti fuvarozásban résztvevők munkaidejére és a légi közlekedésben bekövetkező, biztonsággal összefüggő események jelentésére vonatkozó irányelveket.

A személyzet és igazgatás területén tagállamok ellen folyamatban levő két, a Szerződés megsértése miatti eljárás befejeződött. A két eljárás a személyzeti szabályzat alkalmazására vonatkozott, különösen a személyzet tagjainak azon lehetőségére, hogy öregségi nyugdíjra vonatkozó, már megszerzett jogosultságot átvihessék a közösségi rendszerbe.

A költségvetési ágazatban a Bizottság nyomon követ valamennyi olyan esetet, ahol a közösségi jogszabályok megsértése a saját források és más bevételek nem megfelelő vagy késedelmes kifizetését eredményezte, és jogi lépéseket kezdeményezett azokban az esetekben, ahol előzetes levélváltás vagy a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságban folytatott megbeszélések útján nem lehetett megoldani a problémát.

A közösségi statisztikák területén 2006-ban a közösségi jogszabályok alkalmazása megfelelőnek mondható, új, a Szerződés megsértése miatti eljárások megindítására nem került sor.

A bővítés terén a Bizottság a Bírósághoz fordult egy a Törökországgal kötött társulási megállapodás helytelen alkalmazásával kapcsolatos ügyben a tartózkodási engedélyüket meghosszabbítani kívánó török munkavállalókkal szembeni hátrányos megkülönböztetés miatt.

[1] Fehér könyv az európai kormányzásról (COM (2001) 428).

[2] A tagállamonkénti részletes adatokat lásd a Főtitkárság honlapján, az EUROPA-portálon: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm#transpositions

[3] COM(2006) 689.

[4] Lásd http://europa.eu.int/comm/internal_market/score/index_en.htm.