[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 21.9.2006

COM(2006) 501 végleges

2005/0017 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak a(z)

a Tanácsnak a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézet létrehozásáról szóló tanácsi és európai parlamenti rendelet elfogadása céljából kialakított közös álláspontjáról

2005/0017 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEKaz EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak a(z)

a Tanácsnak a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézet létrehozásáról szóló tanácsi és európai parlamenti rendelet elfogadása céljából kialakított közös álláspontjáról (EGT vonatkozású szöveg)

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő továbbításának időpontja: COM (2005) 81 végleges – 2005/0017 (COD): | 2005. március 8. |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye elfogadásának időpontja: | 2005. szeptember 27. |

Az Európai Parlament álláspontja elfogadásának időpontja az első olvasat során: | 2006. március 14. |

A módosított javaslat Európai Parlamenthez és Tanácshoz történő továbbításának időpontja: | 2006. május. 8. |

A közös álláspontról szóló tanácsi politikai megállapodás időpontja: | 2006. június 1. |

A Tanács közös álláspontja hivatalos elfogadásának időpontja: | 2005. szeptember 21 |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A javaslatban szereplő Intézetet úgy alakítják ki, hogy technikai támogatást nyújtson mind a tagállamok, mind a közösségi intézmények – különösen a Bizottság – számára az Európai Unióban a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos közösségi politika végrehajtásának lehető legeredményesebb előmozdítása és biztosítása érdekében. Ebben az összefüggésben az Intézet biztosítja az objektív, megbízható és összehasonlítható adatok közösségi szintű gyűjtését és elemzését, különösen a nemekkel kapcsolatos kérdéseknek a közösségi politikákba történő beépítését szolgáló megfelelő módszertani eszközök kialakítását; megkönnyíti a helyes gyakorlatok cseréjét, az érintett szereplők közötti párbeszédet, az ismeretszerzés elősegítését, és nagyobb rálátást ad e politikára az európai polgárok számára.

A javaslat összhangban van az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló 2002. évi közleménnyel, és az ezen ügynökségeket érintő, 2005 februárjában javasolt, és jelenleg is vita alatt álló intézményközi megállapodás-tervezettel, különösen a következő pontokat érintően:

- a korlátozott létszámú igazgatótanács, amelyet a Tanács 6 képviselője (nem pedig az eddig érvényes, tagállamonkénti egy képviselő), a Bizottság 6 képviselője, valamint a munkáltatók, a munkavállalók és a nem kormányzati szervezeteket európai szinten képviselők, illetve 3, szavazati joggal nem rendelkező tag alkot;

- a tanácsi és bizottsági képviselők egyenlő száma: az Intézetet úgy alakítják ki, hogy technikai támogatást nyújtson a közösségi intézmények, különösen a Bizottság, valamint a tagállamok számára, valamint e képviselők egyenlő tagszáma az igazgatótanácsban, amelynek célja a közösségi célkitűzések megvalósítása és a nemzeti érdekek figyelembe vétele közötti egyensúly megteremtése;

- egy olyan tanácsadó fórum tervbe vétele, amelyben valamennyi tagállam szakértői (valamint a munkáltatókat, a munkavállalókat és a nem kormányzati szervezeteket európai szinten képviselő 3 tag is) szinten képviselteti magát, és amelynek feladata, hogy megkönnyítse az Intézet és a tagállamok hatáskörrel rendelkező intézményei és szervei közötti együttműködést és információcserét;

- az igazgató kiválasztására és a szerződésének meghosszabbítására vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos rendelkezések.

3. MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1. Általános észrevételek

A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács egyhangúlag elfogadott közös álláspontja – egyetlen lényeges pontot kivéve – általánosságban megfelel a Bizottság eredeti, valamint módosított javaslatának; e kivétel az Intézet igazgatótanácsának összetételét érinti.

A Tanács olyan javításokat végzett az eredeti jogi szövegen, amelyek a Bizottság javaslatának lényegén nem módosítanak. A Tanács nagyrészt követte a Bizottság módosított javaslatát, és közös álláspontjába belefoglalta az Európai Parlament által javasolt módosítások többségét, ahogyan azokat a Bizottság is elfogadta a módosított javaslatában. A koherens megközelítés megőrzése érdekében a Tanács nem fogadott el néhány olyan módosítást, amelyet a Bizottság is elutasított, és amely valamennyi közösségi ügynökséggel kapcsolatos horizontális kérdéseket érint.

Az igazgatótanács összetételét tekintve az Európai Parlament a Bizottság által javasoltnál korlátozottabb létszámú, 13 tagú (9 tanácsi, 1 bizottsági, és a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek 3, szavazati joggal nem rendelkező képviselője) igazgatótanács mellett döntött. A Bizottság ezt a javaslatot azzal a feltétellel fogadta el, hogy azokban a ritka esetekben, amikor a Bizottság felelőssége felmerül, képviselőjének szavazata nagyobb súllyal essen latba annak érdekében, hogy a két intézmény közötti egyensúly továbbra is fennmaradjon. A Bizottság módosított javaslatába belefoglalta továbbá az igazgatótanács tagjainak rotációs rendszerét a tagállamok közötti földrajzi egyensúly biztosítása érdekében.

A Bizottság sajnálja, hogy a Tanács egy 31 tagú, tagállamonként egy képviselőből álló, nagy létszámú igazgatótanács mellett döntött. A Bizottság úgy véli, hogy egy korlátozott létszámú tanács az Intézet hatékonyságának szempontjából is jobb, tekintettel az Intézet nagyságára és korlátozott költségvetésére, valamint technikai jellegére. A Bizottság fenntartotta álláspontját, és nyilatkozatot fűzött a 2006. június 1-jei tanácsi jegyzőkönyvhöz.

A Bizottság sajnálja továbbá, hogy a Tanács elutasította azt a javaslatot, melynek célja, hogy rögzítsék az igazgatótanácsban a nemenkénti képviselők minimális arányát (a férfiak és a nők legalább 40%-ban képviseltessék magukat), amint azt az Európai Parlament kérte, és amint az a módosított javaslatában is szerepel (lásd 3.2.2. pont).

3.2. Mennyiben vették figyelembe az Európai Parlament módosításait

Az Európai Parlament 50 módosítást fogadott le, amelyek célja a következő:

a) a szöveg érthetőségének javítása;

b) az Intézet feladatainak, valamint munkamódszereinek megerősítése/pontosítása;

c) horizontális kérdések érintése;

d) olyan pontosítások bevezetése, amelyek jóllehet konstruktívak, nincs helyük egy rendeletben.

A Bizottság ezek közül 40 módosítást fogadott el, 28-at teljes egészében, és 12-t csekély átdolgozást követően. 10-et elutasított, ezek a két utolsó kategóriát (c és d) érintették.

A Tanács követte a Bizottságot, és a módosítások többségét elfogadta: vagy teljes egészükben, vagy a Bizottság által kiigazított formában, vagy a saját maga által kis mértékben módosítva (összesen 35 módosítás). A Tanács 15 módosítást utasított el (a Bizottság által el nem fogadott 10-en felül további 5 módosítást). Az elutasított 5 módosítás között szerepel az igazgatótanács összetételére vonatkozó módosítás. A Bizottság ezzel az elutasítással nem ért egyet.

3.2.1. Az Európai Parlament azon módosításai, amelyeket a Bizottság módosított javaslatában és a Tanács közös álláspontjában teljes egészében, részben, vagy lényegüket tekintve vett figyelembe

A közös álláspont átveszi a Bizottság által elfogadott azon módosítások többségét, amelyek javítják a szöveg érthetőségét, vagy megerősítik/pontosítják az Intézet feladatait, valamint önmagukban vett munkamódszereit; (2., 6., 9., 59/74., 18., 64/80., 65/81., 29., 35., 36., 38., 41., 42., 45., 53. és 55.), vagy a Bizottság által kiigazított formában (3. — részben, 4., 5., 7., 8., 10., 59/74., 13., 15. — részben, 60/76. — részben , 61rev/77. — részben, 17., 20., 24., 25., 28., 29., 62/78., 63/79., 40. és 48. — részben).

3.2.2. Az Európai Parlament azon módosításai, amelyeket a Bizottság módosított javaslatában teljes egészében, részben, vagy lényegüket tekintve figyelembe vett, de a Tanács közös álláspontjában nem

A következő módosításokról van szó:

66/82. módosítás (az igazgatótanács összetétele): a 10. cikk (1) bekezdésének e módosítása egy korlátozott létszámú, 13 tagú igazgatótanácsról rendelkezik (9 fő tanácsi képviselő — akiket a Bizottság által javasolt lista alapján, és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően választanak ki, 1 fő bizottsági képviselő, és a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek 3, szavazati joggal nem rendelkező képviselője)[1]. Az Európai Parlament ezen álláspontja összhangban van a jövőbeni szabályozási ügynökségekre vonatkozó operatív keretszabályokról szóló intézményközi megállapodás-tervezetről szóló 2005. december 1-jei állásfoglalásával.

A Bizottság elfogadta az Európai Parlament ezen álláspontját azzal a feltétellel, hogy azokban az esetekben, amikor a Bizottság felelőssége felmerül (azaz a munkaprogram és a költségvetés elfogadásakor) a két intézmény közötti egyensúly megmarad. Ebből a célból a Bizottság azt javasolta, hogy a 10. cikk (7) bekezdése (döntéshozatali szabályok az igazgatótanácsban) a következő rendelkezéssel egészüljön ki:

„A 10. cikk (5) bekezdésének a) és d) pontjára vonatkozó határozatok esetén a bizottsági képviselő szavazatának súlya megegyezik a Tanács által kinevezett valamennyi tag szavazata súlyának összességével” .

A Bizottság azt javasolta, hogy a módosítást a következő indoklás kísérje:

„Az Intézet hatékonyságának biztosítása céljából, és figyelembe véve annak nagyságát és technikai jellegét, az Intézetet egy korlátozott létszámú igazgatótanács irányítja, amely a Tanács 9 képviselőjéből, a Bizottság 1 képviselőjéből, valamint az érdekelt felek szavazati joggal nem rendelkező 3 képviselőjéből . A két intézmény – a Tanács és a Bizottság – közötti egyensúlyt meg kell őrizni azokban az esetekben, amikor a Bizottság felelőssége felmerül (különösen a munkaprogram és a költségvetés elfogadása során)”.

Figyelembe véve azon tagállamok kérését, amelyek – a földrajzi egyensúly betartása esetén – egyetértenének a korlátozott létszámú igazgatótanáccsal kapcsolatos bizottsági megközelítéssel, továbbá abból a tényből fakadóan, hogy az igazgatótanács Európai Parlament által javasolt összetétele egy rotációs rendszer mellett valamennyi tagállam számára lehetővé tenné, hogy három megbízatásra kiterjedő időszak során (9 x 3 = 27) képviselője ülésezzen az igazgatótanácsban, a Bizottság 66/82. módosítás kiegészítéseként e rotációs rendszert javasolta:

„1. A Tanács …. A Bizottság által a tagállamok javaslata alapján, és egy az elnökségek sorrendjének megfelelő rotációs rendszert követve összeállított listát továbbítják … ”.

Ezt a rendelkezést kiegészítette továbbá a következő szükséges indoklással:

„A tagállamok közötti szükségszerű földrajzi egyensúly biztosítása céljából a Tanács képviselőit minden egyes mandátum tekintetében rotációs rend szerint, a tanácsi elnökségek sorrendjében nevezik ki.”

Végül, a Bizottság javaslatára az igazgatótanács tagjainak megbízatását ötről három évre kellene csökkenteni a tagállamok ésszerű időközönkénti rotációjának lehetővé tétele érdekében. A 10. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése ebből eredően a következőképpen módosul:

„A megbízatás időtartama három év, a megbízatás nem újítható meg”.

A Tanács a javasolt rotációs rendszer ellenére elutasította ezt a módosítást, és fenntartotta az általános iránymutatások alkalmával 2005 júniusában elfogadott szövegváltozatot, követve a közösségi ügynökségek igazgatótanácsaival kapcsolatos horizontális álláspontját (nagy létszámú igazgatótanács tagállamonként 1 fő képviselővel, a Bizottság három képviselőjével, és a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek 3, szavazati joggal nem rendelkező képviselőjével, amelyhez egy ügyvezető iroda társul), tekintettel az igazgatótanács nagyságára.

A tanácsadó fórumot érintő 67/83. és 68/84. módosítás : a 12. cikk (1) bekezdésének 67/83. módosítása szerint a fórum résztvevői kizárólag a tagállamok képviselői lehetnek, kizárva ezzel a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek 3, európai szintű képviselőjét, mivel ők az igazgatótanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai. A Bizottság, összhangban az igazgatótanács korlátozott létszámára vonatkozó 66/82. módosítással, elfogadta, hogy a tanácsadó fórum tagjai kizárólag a tagállamok képviselői lehessenek, és úgy vélte, hogy elegendő, ha a 3 érdekelt fél csak az igazgatótanácsban vesz részt. A 12. cikk (4) bekezdésének 68/84. módosítása a szöveget azzal egészíti ki, hogy a fórum segítséget nyújt az igazgatónak az Intézet éves és középtávú programjainak kidolgozásában. Egy olyan korlátozott létszámú igazgatótanács vonatkozásában, amelyben nem képviselteti magát minden tagállam, fontos megerősíteni a tanácsadó fórum szerepét, amelyben minden tagállam képviselteti magát. A Tanács, amely támogatja a tagállamok képviseletét az igazgatótanácsban, elvetette a tanácsadó fórumot, és az Intézet feladatai közé sorolta a tagállamok szakértőinek a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó éves ülését, lásd 3. cikk (1) bekezdés e) pontját.

39. módosítás : a 10. cikk (2) bekezdése 2. albekezdésének e módosítása előírja, hogy a három intézmény járjon el a nők és a férfiak egyenlő képviselete érdekében, és hogy ügyeljenek arra, hogy sem a nők, sem a férfiak ne legyenek 40%-nál kisebb arányban jelen az igazgatótanácsban. A Bizottság elfogadta ezt a módosítást, tekintettel arra, hogy biztosítani kell, hogy az igazgatótanácsban hozott határozatok a társadalom egészének igényeit tükrözzék. A Tanács elutasította ezt, hangsúlyozva azt a nehézséget, amelyet a tagállamok számára e minimumküszöb teljesítése jelent. A Bizottság – amint az a Tanács 2006. június 1-jei jegyzőkönyvéhez mellékelt nyilatkozatában is szerepel – sajnálja ezt az elutasítást.

26. módosítás : a 3. cikk (1) bekezdésének e módosítása egy új c) pontot vezet be, amely az intézmény által a nemek közötti egyenlőség előmozdításáért felelős szervezetekkel nemzetközi szinten kialakítandó párbeszédről szól. Ezt az együttműködést már a 8. cikk (1) bekezdése is előírja, azonban az Európai Parlament nagyobb hangsúlyt kíván fektetni rá azzal, hogy a feladatok közé is felveszi. A szervezetekkel folytatott nemzetközi szintű együttműködés fontos, de nem lehet mértéktelen, tekintettel az Intézet nagyságára és költségvetésére az indulás első szakaszában.

Ebben az összefüggésben a Bizottság elfogadta ezt, olyan átdolgozást követően, amely könnyít a feladaton, és összhangba hozza azt más ügynökségekkel: ebből következően a szöveg helyébe az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségtől kölcsönzött következő változat lép: „a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információ összegyűjtése harmadik országoktól és nemzetközi szervezetektől, és annak ezek rendelkezésére bocsátása” . A Tanács a Bizottság által kiigazított formában sem fogadta el ezt a módosítást, mivel úgy véli, hogy e szempontot a 4. cikk (3) bekezdése és a 8. cikk kellően lefedi.

A Tanács továbbá elutasította a következő módosítások alábbi elemeit:

3. és 60/76. módosítás (az Intézet feladatairól): a (10) preambulumbekezdés 3. módosítása a szöveg érthetőségét javító két kiegészítésből, valamint az információk és adatok „összegyűjtése” szónak a „dokumentálása” szóval történő felváltásából áll, hogy egyértelmű legyen, hogy az Intézetben a más, tagállami és EUROSTAT-szintű intézetek és kutatási központok által összegyűjtött információk és adatok elemzésére fektetik a hangsúlyt, s ezáltal az Intézet nyilvánvaló hozzáadott értéket képvisel; ezzel párhuzamosan a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának 60/76. módosítása elhagyja az „összegyűjti, nyilvántartja” szavakat, hogy kimondottan az elemzésre, és nem a gyűjtésre helyezi a hangsúlyt. E kiigazításokat a Bizottság elfogadta, tekintve, hogy az információk elemzéséhez előbb össze kell gyűjteni azokat, akkor is, ha az „összegyűjti” szót az elemzés nagyobb hangsúlyozása érdekében törölni kell; a dokumentálást egyébként a (10) preambulumbekezdés kifejezetten említi a 3. módosítás révén. A Tanács nem követte a Bizottságot, és elutasította az „összegyűjtése” szónak a (10) preambulumbekezdésből és a 3. cikkből történő törlését, kiemelve, hogy az adatgyűjtés lényeges szakasz, és már szerepel a hasonló ügynökségek feladatai között.

15. módosítás: a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának e módosítása az EUROSTAT-talés a nemzeti statisztikai szervekkel folytatott együttműködés megerősítését célozza. A Tanács elutasította az Intézetnek a nemzeti statisztikai szervekkel folytatott együttműködésére vonatkozó részt, és azt javasolta, hogy e kapcsolatfelvételekre inkább az EUROSTAT-on keresztül kerüljön sor.

48. módosítás: A 11. cikk (4) bekezdésének e módosítása előírja, hogy a Tanács és az Európai Parlament bármikor beidézheti az igazgatót az Intézet tevékenységeivel kapcsolatos valamennyi kérdést érintő meghallgatásra. A Tanács elutasította a Tanácsra hivatkozó részt, azzal az indoklással, hogy ha valamennyi tagállam képviselettel rendelkezik az igazgatótanácsban, a Tanács tájékoztatása szükségtelen.

61rev/77. módosítás: a 3. cikk (1) bekezdése c) pontjának e módosítása három kiegészítésről rendelkezik: a módszertani eszközök alkalmazásának terjesztése és ösztönzése; annak szorgalmazása, hogy a módszertani eszközök ne csak a közösségi, hanem az abból eredő nemzeti politikákat is támogassák; valamint a nemek dimenziójának valamennyi közösségi intézménybe és szervbe történő integrálásának támogatása. A Tanács elutasította a módszertani eszközök használatának ösztönzését, mivel úgy ítélte meg, hogy ez politikai fórumokra tartozik.

3.3. A Tanács által bevezetett és a Bizottság álláspontjának megfelelő új rendelkezések

A Tanács igen kedvezően fogadta a Bizottság javaslatát, kivéve az igazgatótanács összetételére, és ahhoz kapcsolódó tanácsadó fórumra vonatkozó kérdéseket.

A fennmaradó részeket tekintve néhány a Tanács kisebb, a szöveg érthetőségének javítására irányuló módosítást vezetett be, különösen a 2. cikkben (a célkitűzésekről), az 5. cikkben (az Intézet függetlenségének meghatározása) stb.

3.4. A közös álláspont elfogadása során felmerült problémák

2006. június 1-jei ülésén a Tanács az egyhangú közös álláspont tekintetében politikai megállapodásra jutott, beleértve az igazgatótanács összetételének kérdését is. A Bizottság fenntartja a módosított javaslatában szereplő álláspontját, és sajnálja a korlátozott létszámú igazgatótanácsra vonatkozó bizottsági és európai parlamenti javaslat elutasítását. A Bizottság sajnálta továbbá, hogy a Tanács elutasította az igazgatótanácsban a nemek képviseletének tekintetében megállapított, szükséges minimumküszöböt (40%). A Bizottság e két pont tekintetében nyilatkozatot fogalmazott meg, amely a Tanács jegyzőkönyvében is szerepel (lásd a mellékletet).

4. KÖVETKEZTETÉS

Mindent együttvéve a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács közös álláspontja megfelel a bizottsági javaslatnak, és figyelembe veszi az Európai Parlament által az első olvasat során javasolt módosításokat, valamint a Bizottság módosított javaslatát. Mindazonáltal a Bizottság sajnálatát fejezi ki, hogy a Tanács egyhangúlag foglalt állást a 31 tagú igazgatótanács mellett áll, (kiegészítve egy 6 tagú ügyvezető irodával). E nehézkes struktúrák nem indokoltak egy olyan ügynökség esetében, amelynek létszáma 2007-ben 15 fő, (2013-ban 30 fő, éves költségvetése pedig körülbelül 7,5 millió euró).

Ezen túlmenően a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács által elvetett tanácsadó fórum lehetővé tenné valamennyi tagállam számára, hogy hozzájáruljon a munkaprogram előkészítéséhez és végrehajtásához, és hogy fogékonyabbá tegye az Intézetet és a többi tagállamot a szóban forgó tagállam szükségletei iránt.

A Bizottság sajnálja továbbá, hogy a Tanács elutasította az igazgatótanácsban a nemek szerinti képviselet tekintetében megállapított szükséges minimumküszöböt (40%). E pontokat a Tanács jegyzőkönyvéhez fűzött, 2006. június 1-jei bizottsági nyilatkozat tartalmazza.

MELLÉKLET

Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács

2006. június 1–2.

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság sajnálja, hogy a Tanács olyan bővített igazgatótanács mellett döntött, amely tagállamonként egy képviselőből, a Bizottság három képviselőjéből, és három, szavazati joggal nem rendelkező tagból áll. A Bizottság nem ért egyet a Tanáccsal, és egy korlátozott létszámú igazgatótanácsot támogat.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Parlamentnek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozására vonatkozó javaslatról szóló, 2006. március 14-i jogalkotói állásfoglalásával, és különösen az igazgatótanács összetételére vonatkozó 66/82. módosítással összhangban a módosított javaslata [COM(2006)209] 13 tagú igazgatótanácsról rendelkezik: kilenc tagot a Tanács jelöl ki, további egy fő a Bizottság képviselője, három fő pedig szavazati joggal nem rendelkező tag, akiket a Bizottság jelöl ki az érintett érdekcsoportok képviseletére.

A Bizottság úgy véli, hogy az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetről szóló 2005. december 1-jei európai parlamenti állásfoglalásnak megfelelően – tekintettel annak feladatára és nagyságára – a Nemek Közötti Egyenlőség Intézetének működését egy korlátozott létszámú igazgatótanács jobban biztosítaná.

A Bizottság sajnálja továbbá, hogy a Tanács nem fogadta el az arra vonatkozó javaslatot, hogy a három intézménynek biztosítania kell, hogy sem a nők, sem a férfiak igazgatótanácsi taglétszámának aránya ne legyen kevesebb 40%-nál.

[1] E lehetőséghez a 2002-ben létrehozott Élelmiszerbiztonsági Ügynökség adott ötletet, amely korlátozott létszámú, 18 tagú igazgatótanáccsal rendelkezik (14 tanácsi képviselő, 1 bizottsági képviselő, és az érdekelt felek 3, szavazati joggal nem rendelkező képviselője).