HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 195/15

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 195/09)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE”

EU-szám: HR-PDO-0005-01346 – 2015.6.19.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Elnevezés

„Šoltansko maslinovo ulje”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.5. osztály: Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Šoltansko maslinovo ulje” [šoltai olívaolaj] néven ismert extra szűz olívaolaj kinyerése közvetlenül az olajfa terméséből, kizárólag mechanikus úton történik.

Forgalomba hozatalakor a „Šoltansko maslinovo ulje” fizikai-kémiai jellemzői a következők:

— a szabad zsírsavak aránya ≤ 0,70 %, a peroxidszám pedig ≤ 7,0 mmol O2/kg. A fajlagos kioltás UV-fényben K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 és ∆K≤ 0,010

és érzékszervi jellemzői:

— sárgászöld szín, olívalevélre és zöld gyümölcsre emlékeztető illat (zöld gyümölcsösség), rendszerint virág- és gyümölcsaromák mellett. Leginkább a banánra emlékeztető gyümölcsaroma érezhető benne. Kellemesen keserű és csípős íze van.

Az érzékszervi hibáktól mentes olajnál a gyümölcsösség, keserűség és csípősség mediánja egyaránt ≥ 1, ahol a pozitív érzékszervi jellemzők mediánjainak összege ≥ 5.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Šoltansko maslinovo ulje” előállítása az őshonos Levantinka (szinonima: Šoltanka) és Oblica olívafajtákból történik. A Levantinka fajta aránya legalább 50 %, míg a Levantinka (szinonima: Šoltanka) és Oblica fajták együttes aránya legalább 95 % kell, hogy legyen. A fennmaradó 5 % vagy ennél is kisebb arányt a šoltai olajfaültetvényeken termesztett egyéb fajták adhatják; tekintettel alacsony arányukra, ezek nem befolyásolják a termék végleges tulajdonságait.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Šoltansko maslinovo ulje” előállításának összes műveletét – a talajműveléstől kezdve a betakarításon át az olajsajtolásig – a 4. pontban említett földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termékre jellemző tulajdonságok és az olaj minőségének megőrzése érdekében a „Šoltansko maslinovo ulje” palackozását a 4. pontban említett földrajzi területen kell végezni. Mivel Šolta egy sziget, ezért az olívaolaj szállítása részben tengeri úton történik. Ez azt jelenti, hogy a fény, hőmérséklet és más természeti tényezők kedvezőtlenül befolyásolhatják a termék minőségét, és így megváltozhatnak az olívaolaj érzékszervi tulajdonságai. Emiatt nem lehet a „Šoltansko maslinovo ulje” csomagolását a meghatározott földrajzi területen kívül végezni. Egy ellenőrzési rendszer garantálja a termék származását és nyomonkövethetőségét, amit az előállítási területen kívül nehezebb lenne elérni. A „Šoltansko maslinovo ulje” csomagolásához legfeljebb 1 liter űrtartalmú, sötét üvegű palackok használandók.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Šoltansko maslinovo ulje” előállítási területét Šolta szigete és a Maslinica körüli hét szigetecske jelenti: Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej és Stipanska, amelyek Šolta település részét képezik. Šolta szigete Split-Dalmácia megyében, a dalmát szigetcsoport középső részén található. A szárazföldtől és Čiovo szigetétől északon a Split-csatorna, Brač szigetétől keleten a Split-kapu, Drvenik Veli szigetétől pedig nyugaton a Šolta-csatorna választja el.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

Természeti tényezők:

Šolta szigetének talajai a karsztvidéki mediterrán éghajlat jellemzőit mutatják. E talajokat a mészkő-dolomit alapkőzet, a hullámos felszínű domborzat és az éghajlat ötvözete alakította ki. A talajképző tényezőknek ez a keveréke hozta létre ennek a karsztos mediterrán vidéknek a sajátos talajtípusát, valamint a terra rossa és a regosol talajokat.

Šolta szigete egy keskeny földrajzi területen fekszik, az úgynevezett kelet-adriai eumediterrán zóna szívében. Éghajlat és növényzet tekintetében ez a térség az Adriai-tenger partvidékének része; sajátos mikroökológiai viszonyait a legalacsonyabb csapadékmennyiség és a legmagasabb éves átlaghőmérséklet jellemzi. Šolta szigetének éghajlatára leginkább az enyhe telek és a száraz nyarak jellemzők azzal, hogy az év legcsapadékosabb hónapjában háromszor annyi csapadék esik, mint a legszárazabb nyári hónapban. A legszárazabb hónapban 40 mm-nél is kevesebb csapadék esik. A nyár forró, száraz és napsütéses. Šolta szigetén 16 °C az éves átlaghőmérséklet és 847 mm az átlagos csapadékmennyiség. A sziget a közepesen meleg, száraz térség részét képezi. A csapadék nagy része késő ősszel és kora télen, vagyis az erős ciklonhatás idején, valamint a tavaszi hónapokban (március-április) esik. Júliusban esik a legkevesebb csapadék. Évi 2 713 és átlagosan napi 7,4 napsütéses órájával Šolta szigete Horvátország legnaposabb részének számít.

Šolta szigetének jellemző szelei a bóra, a sirokkó és a misztrál. A bóra leginkább a télre és a kora tavaszra jellemző száraz, hűvös és viharos szél. A sirokkó meleg, páradús és monoton szél, amelyet komoly esőzés követ. A misztrál leginkább a nyári időszakra jellemző, kialakulásának oka a tenger és a szárazföld eltérő sebességű felmelegedése.

Emberi tényezők:

Mivel Šolta szigetén az olajfaültetvények telepítése főként az egyéb mezőgazdasági hasznosításra alkalmatlan, megközelíthetetlen karsztos terepen történik, ezért a termelők a mai napig hagyományos módon végzik a művelést és a betakarítást: a területet kézi erővel, hagyományos szerszámokkal (kapával és csákánnyal) ássák fel, a gyomokat pedig sarlóval vagy kaszával vágják le. Az olívabogyókat kézzel rázzák le a fákról, majd gereblyézik össze úgy, hogy az olívabogyók a fák alá kiterített hálóba, műanyag fóliára vagy ponyvára hullanak. Az olívabogyók kézi betakarításához műanyagból készült gereblyéket és kézi farázókat szabad használni. Šolta szigetén a helyi olívatermesztők által az olívatermés növelése érdekében alkalmazott módszerek egyike az oltás. Ez egy vegetatív szaporítási eljárás, amelynek során az Oblica fajta egyik ágára ráoltják a Levantinka (szinonima: Šoltanka) fajta egy ágát.

A termék sajátossága

A „Šoltansko maslinovo ulje” sajátossága és minősége az őshonos Levantinka (szinonima: Šoltanka) fajtából és az előállításához használt Oblica fajtából adódik. A Šolta szigetén található olajfaültetvényeket tekintve ezek a fajták adják a szortiment több mint 95 %-át. A Levantinka (szinonima: Šoltanka) fajta sehol máshol nincs olyan nagy arányban jelen, mint Šolta szigetén.

A Šolta szigetéről származó olívaolaj minták illékony komponenseinek vizsgálata a fenolvegyületek nagy számát mutatta ki; ezek adják az olívalevelek és a zöld gyümölcs illatát, az úgynevezett zöld gyümölcsösséget. A leggyakrabban előforduló vegyületek közé tartozik az (E)-2-hexenál és a (Z)-3-hexenol, míg a hexil-acetát a gyümölcs (banán) aromát adja.

A kutatások szerint a Levantinka (szinonima: Šoltanka) és az Oblica fajtákból nyert olívaolajban nagy mennyiségű polifenol (természetes antioxidáns) található; ez akadályozza az olaj megromlását, illetve sokáig biztosítja az olaj friss és aromás jellegét (M. Žanetić et al; Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties [A polifenol-vegyületek hatásai az egyes őshonos fajtákból nyert szűz olívaolaj oxidatív stabilitására], Journal of Food, Agriculture and Environment, 2013).

A kutatások szerint a Levantinka (szinonima: Šoltanka) az illat és az íz jellemzői egyensúlyban vannak egymással, míg az Oblica fajta esetében a hangsúlyos gyümölcsillathoz kevésbé keserű és csípős íz társul (M. Žanetić et al; Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja [A dalmát szűz olívaolajok fenolvegyületeinek és érzékszervi jellemzőinek vizsgálata], Pomologia Croatica, 17. kötet, 1-2. szám, 2011).

A Šolta szigetéről származó olívaolajról szóló első írásos feljegyzések nagyon régiek. A Mihovilović nevű szerző azt írja, hogy „… Šolta szigete Split városához tartozott, és 1409-től 1797-ig – a velencei uralkodás idején – a Šolta szigetén végzett mezőgazdasági tevékenység biztosította Split városának ellátását. Šolta szigetéről bor, olívaolaj, gabonafélék, aszalt gyümölcs és lencse érkeztek” (M. A. Mihovilović, Otok Šolta-monografija [Šolta szigete – Monográfia], 1990).

A Szent István egyházközségi szemle megállapítása szerint „Šolta kiváló termőhelye a Levantinka, Görög, illetve – ahogy a szárazföldön nevezik – Šoltanka fajtának, amelynek termesztését számos olívatermesztő végzi nagy sikerrel.” (Župska smotra sv. Stjepana [Szent István egyházközségi szemle], Nada, Grohote, 1979).

A „Šoltansko maslinovo ulje” elnevezés még ma is megtalálható a köznyelvben (szállítólevelek és számlák, Eko Rast Šolta szövetkezet, Kapja i Bokun kóstoló helyiség, 2011, 2013 és 2014).

Ok-okozati kapcsolat:

A „Šoltansko maslinovo ulje” minősége az ok-okozati kapcsolatot létrehozó következő tényezőkből adódik: éghajlat, őshonos fajták jelenléte, termelői know-how és tapasztalat az előállítási folyamatok terén, valamint az olívatermesztés történelmi hagyománya.

A meghatározott földrajzi területen uralkodó éghajlati viszonyok – forró, száraz, napsütéses nyarak és enyhe telek – segítik elő a Levantinka (szinonima: Šoltanka) és az Oblica olívafajták termesztését, ezért a Šolta szigetét jellemző „Csa” éghajlati altípust olívatermesztési éghajlatnak is nevezik. A Šolta szigetét érő szeleknek is nagy hatásuk van a sziget olajfaültetvényeire. A hideg és száraz bórának – azaz a bórával érkező hideg és száraz légtömegeknek – köszönhetően a kártevők és kórokozók Šolta szigetén nem okoznak jelentős kárt az olajfaültetvényekben. A komoly esőzést hozó páradús és meleg sirokkó a nyári hónapokra jellemző szél, és azért különösen fontos és hasznos, mert ez biztosítja az olívatermesztéshez szükséges mennyiségű nedvességet. A májusban és júniusban fújó misztrál a virágzási és beporzási időszakban játszik fontos szerepet, mert az olajfák ekkor borulnak virágba és hoznak termést.

A „Šoltansko maslinovo ulje” sajátossága és minősége a Šolta szigetén található olajfaültetvények fajtaösszetételén alapul, mivel a Šolta szigetén található olajfaültetvényeket tekintve a Levantinka (szinonima: Šoltanka) és az Oblica fajták adják a szortiment több mint 95 %-át; a Levantinka (szinonima: Šoltanka) fajta a legelterjedtebb, hiszen ez teszi ki a sziget olajfáinak 50–60 %-át. A „Šoltansko maslinovo ulje” jellemzője az enyhén banánillatra emlékeztető gyümölcsaroma, valamint az enyhén keserű és csípős íz.

Šolta szigetén a termelők az idők során felhalmozódott komoly know-how és tapasztalat segítségével művelik a nehezen megközelíthető karsztos terepet, ahol az olajfaültetvények találhatók. Az olajfaültetvények művelése a mai napig kézi erővel, illetve kisméretű, hagyományos szerszámokkal történik. A kézi betakarítás azt jelenti, hogy az olívabogyók kiválogatása már az olajfaültetvényeken, azaz helyben megtörténhet, hogy csak az egészséges és legjobb bogyókból készüljön a „Šoltansko maslinovo ulje”, így biztosítva az olaj állandó minőségét. Emellett Šolta szigetén a termelők egyik módszere az, hogy az Oblica fajtát beoltják a Levantinka (szinonima: Šoltanka) fajtával és ezáltal úgynevezett vegyes olajfákat alakítanak ki. Ezzel javítható az Oblica fajtájú fák termékenysége és növelhető a terméshozam.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.