HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2015.2.3.  
COM(2015) 42 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
munkaer őköltség-indexr ől szóló 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 
végrehajtásáról 
 
 
1 
 1. B EVEZETÉS  
A munkaer őköltség-indexr ől szóló, 2003. február 27-i 450/ 2003/EK európai parlamenti és 
tanácsi rendelet1 közös keretet határoz meg az összehasonlítható munkaer őköltség-indexek 
tagállamok általi el őállítása és a Bizottságnak történ ő továbbítása céljára. Honlapján a 
Bizottság (Eurostat) negyedévenként sajtókö zleményt tesz közzé a munkaórára vetített 
munkaerőköltség-indexr ől2. Ebben gazdasági tevékenységek és a munkaer őköltség összetev ői 
szerinti bontásban teljes adatsort publikál, va lamint ismerteti a negyedéves és az éves 
munkaerőköltség-növekedési rátákat is. 
A Bizottság 2003 júliusában elfogadott 1216/2003/EK rendelete3 részletesebben 
meghatározza az index továbbítására vonatkozó, tagállamok által követend ő eljárásokat, az 
elvégzend ő szezonális kiigazításokat, valamint a min őségről szóló nemzeti beszámolók 
tartalmát. A Bizottság 2007 márciusá ban elfogadta a 224/2007/EK rendeletet4, amely 
módosítja az 1216/2003/EK rendelete t, és kiterjeszti a munkaer őköltség-index hatályát a 
NACE Rev. 1. L, M, N és O nemzetgazdasági ágához tartozó gazdasági tevékenységekre. 
A kiterjesztés nyomán a munkaer őköltség-index az e nemzetgazdasági ágakban a 
legjelentősebb súlyt képvisel ő, a piaci szolgáltatásoktól adott esetben eltér ő dinamikával 
rendelkez ő nem piaci szolgáltatásokat is lefedi . A Bizottság továbbá 2007 augusztusában 
elfogadta a 973/2007/EK rendeletet5. A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának 
NACE Rev. 2. rendszere végrehajtása céljá ból az említett rendelet több, meghatározott 
statisztikai terüle tekre vonatkozó rendeletet módos ított. Ezek kö zé tartozik a 
munkaerőköltség-indexr ől szóló rendelet is.  
A 450/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a Bizottságnak kétéve nte jelentést kell 
benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. A jelentésben különösen a 
munkaerőköltségindex-adatok min őségét kell megvizsgálnia. Ez a jelentés a Bizottságnak 
benyújtott, a 2012 harmadik negyedéve és 2 014 második negyedéve közötti referencia-
időszakot lefed ő munkaer őköltségindex-adatokra vonatkozik. 
Az 1216/2003/EK rendelet I. melléklete a munkaer őköltség-index min ősége tekintetében a 
következő feltételek figyelembevételét írja el ő: relevancia, pontosság, id őbeli pontosság, 
hozzáférhet őség és áttekinthet őség, összehasonlíthatóság, koherencia és teljesség. 
                                                            
1 HL L 69., 2003.3.13., 1. o.  
2 A negyedéves sajtóközleményeket a kibocsátási naptárban meghatározott id őpontokban teszik közzé; 
mind a sajtóközlemények, mind a kibocsátási naptár megtalálhatók az Eurostat honlapján (http://ec.europa.eu/eurostat
). 
3 A Bizottság 2003. július 7-i 1216/2003/EK rendelete a munkaer őköltség-indexr ől szóló 450/2003/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 169., 2003.7.8., 37. o.).  
4 A Bizottság 2007. március 1-jei 224/2007/EK rendelete az 1216/2003/EK rendeletnek a 
munkaerőköltség-index által lefedett gazdasági tevékenységek tekintetében történ ő módosításáról (HL 
L 64., 2007.3.2., 23.o.).  
5 A Bizottság 2007. augusztus 20-i 973/2007/EK re ndelete a gazdasági tevékenységek statisztikai 
osztályozásának NACE Rev. 2. rendszerét végrehajtó egyes meghatározott statisztikai területekre 
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 216., 2007.8.21., 10. o.). 
 
2 
 A legutóbbi jelentési id őszakhoz hasonlóan a pontosság, a hozzáférhet őség és az 
áttekinthet őség feltétele továbbra is teljesül. Következé sképpen ez a jelentés a relevancia és a 
lefedettség terén történt el őrelépésekre összpontosít, továbbá a nemzeti számlák adataival való 
koherenciának és a munkanappal kiigazított ad atok összehasonlíthatóságának kérdéseit 
tárgyalja. A jelentés kiemelt figyelmet fordít emellett az el őírt adatszolgáltatási határid ők be 
nem tartására, és ennek a közzéte tt, aggregált európai adatok min őségére gyakorolt 
következményeire. 
2. Á LTALÁNOS HALADÁS A LEGUTÓBBI JELENTÉS ÓTA  
A legutóbbi beszámolási id őszak folyamán az Eurostat egyszer űsítette és harmonizálta a 
tagállamok által a Bizottságnak beny újtandó adatokra és metaadatokra (min őségi jelentésekre) 
vonatkozó standardokat. A munkaer őköltségindex-adatokhoz haszná lt nómenklatúrákat és 
változókat az Eurostat összhangba hozta a statis ztikai információk megosztása tekintetében új 
globális referenciának számító SDMX standarddal6. A legtöbb tagállam már megkezdte az 
SDMX formátum használatát az adatszolgáltat áshoz, a többi tagállam ot (Belgium, Dánia, 
Írország, Görögország, Horvátország, Luxemburg és Románia) pedig az Eurostat felkérte 
arra, hogy 2014 végéig gondoskodjanak az SDMX alkalmazásáról. 
A tagállami min őségi jelentések benyújtása ma már a European Statistical System Metadata 
Handler  elnevezés ű informatikai alkalmazáson keresztül történik. Az eszköz lehet ővé teszi, 
hogy a tagállamok csak a jelentésnek az el őző évhez képest megváltozott részeit aktualizálják, 
így nem szükséges a teljes jelentést újra beny újtaniuk. Az eszköz segítségével emellett a 
nemzeti min őségi jelentések az Eurostat referencia -adatbázisába kerülhetnek, ahol minden 
felhasználó számára hozzáférhet ővé válnak. 
Mindkét kezdeményezés hozzájárult a statisztikák el őállításának egyszer űsítéséhez, a 
felhasználók számára kínált szolgáltatások javítá sához és a nemzeti statisztikai hivatalokra 
háruló terhek csökkentéséhez. 
Általánosságban elmondható, hogy tovább javult a munkaer őköltség-index hozzáférhet ősége 
és minősége. Írország és Horvátország kivételéve l ma már valamennyi tagállam szezonálisan 
kiigazított adatokat is  rendelkezésre bocsát. Az Eu rostat döntése értelmében a 
sajtóközlemények f ő referenciaértéke nem a szezonálisan kiigazított munkaer őköltség-index, 
jóllehet a Statistics Explained  portál vonatkozó oldalán7 ez az adat szerepel kiemelt helyen. A 
2013-as referenciaévre vonatkozó min őségi jelentést Görögország és Horvátország 
kivételével minden tagállam benyújtotta. A jelentéseket az Eurostat hozzáférhet ővé tette a 
nyilvánosság számára. 
Az egyik továbbra is figyelmet érdeml ő terület a munkaer őköltség-indexnek más 
munkaerőköltség-statisztikákkal és különösen a ne gyedéves nemzetiszámla-adatokkal való 
koherenciája. Ezt mind elméleti, mind gya korlati szempontból vizsgálták, majd az 
                                                            
6  http://sdmx.org/ 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explai ned/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends 
 
3 
 eredményeket megvitatták a tagállamokkal. Emellett a Bizottság (Eurostat) 2015-ben 
műhelytalálkozót szervez a tagállamokka l, ahol értékelni fogják a munkaer őköltség-statisztika 
általános min őségét, és megvitatják a min őség további javításának lehet őségeit. 
A Bizottság (Eurostat) továbbá éves átlagok közzétételével javította a munkaórára vetített 
becsült munkaer őköltség-adatok elérhet őségét; ezek az átlagok nagyrészt a 
munkaerőköltségindex-adatokon alapul nak, és a referencia-id őszak végét követ ően gyorsan 
előállíthatók. Ennek eredményeként a tagállamok  ma már nem nyújtanak be a Bizottsághoz – 
korábban informális megállapodás alapján összeállított – éves munkaer őköltség-statisztikát. 
Míg a tagállamok a munkaer őköltség-index el őállítását célzó infrastruktúra m űködtetésével és 
karbantartásával kapcsolatos teend őkre összpontosítottak, a Bizotts ág (Eurostat) biztosította 
az adatok fogadására, ellen őrzésére, feldolgozására, tárolásá ra és terjesztésére szolgáló 
rendszer m űködését és továbbfejlesztését, lehet ővé téve az adatok késedelem nélküli 
közzétételét. Ezeket a folyamatokat,  amelyek 2005-ben váltak teljesen m űködőképessé, 
folyamatosan felülvizsgálják és aktualizálják. 
3. A Z ADATOK MIN ŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE ÉS AZ ADATMIN ŐSÉG HATÁSA AZ 
AGGREGÁLT EURÓPAI ADATOKRA  
3.1. Relevancia 
A munkaórára vetített munkaer őköltség változása a rövid- és középtávú gazdasági 
fejlemények elemzéséhez használt fontos mutató. A munkaer őpiac fejleményeinek betudható 
esetleges inflációs nyomás értékeléséhez a Bizottság és az Európai Központi Bank a 
munkaerőköltségek rövid távú alakulását mutató, a ledolgozott munkaórára vetített 
munkaerőköltség-indexre támaszkodik. Az inde xet az adatok beérkezését követ ően késedelem 
nélkül ki kell számítani minden egyes tagállam ra, a teljes Európai Unióra és az euróövezetre 
vonatkozóan. A munkaer őköltség-index fontos továbbá a szociális partnerek számára a 
bértárgyalások során, valamint a Bizottság számára a munkaer őköltség rövid távú 
tendenciáinak figyelemmel kísérése végett. A munkaer őköltség-index egyike az európai 
gazdasági f őmutatóknak is (Principal Europ ean Economic Indicators, PEEI)8. 
A munkaer őköltségek negyedéves százalékos válto zásaival kapcsolatos, a munkaer őköltség-
index által mért információk mellett egyr e nagyobb igény mutatkozik az abszolút 
munkaerőköltségekre (euró/óra) vonatkozó adatok ir ánt is. Az Eurostat 2012 áprilisában els ő 
alkalommal hozta nyilvánosságra (2011-re vona tkozó) korai becsléseit a munkaórára vetített 
munkaerőköltségek tekintetében, mind euróban, mi nd nemzeti pénznemben. Ezek a becslések, 
amelyek a munkaer őköltség-indexen ala pultak, megfelel ő minőségűnek bizonyultak. Mivel 
közzétételükre a referencia-id őszak végét követ ően jóval hamarabb kerülhet sor, mint az 
informális megállapodás alapján gy űjtött éves munkaer őköltség-adatok közzétételére, az a 
döntés született, hogy 2014-t ől kezdődően az utóbbi adatokat nem kell a tagállamoknak 
benyújtaniuk. 
                                                            
8 A Bizottság közleménye az Európa i Parlamentnek és a Tanácsnak: Towards improved methodologies 
for eurozone statistics and indicators  (Az euróövezet statisztikáira és mutatóira vonatkozó jobb 
módszerek felé) (COM(2002) 661). 
 
4 
 A munkaer őköltség-index alapján számolt becsült éves munkaer őköltség-adatok közzététele 
tovább fokozta a már amúgy is jelent ős felhasználói igényeke t az átfogó és gyorsan 
előállítható, munkaórár a vetített munkaer őköltség-információk iránt. A Bizottság kedvez ő 
visszajelzéseket kapott e b ecslések közzétételét illet ően, és több felhasználó is érdekl ődését 
fejezte ki az adatok NACE nemzetgazdasági ágak, valamint a költségkomponensek szerinti 
bontása iránt. Az adatok rendelkezésre  állását el ősegítendő a Bizottság 2013-tól az online 
adatbázisban is közzéteszi az adatokat. A 2012. évi munkaer őköltség-felmérés eredményeinek 
elemzése során a Bizottság értékelni f ogja a részletesebb adatok publikálásának 
megvalósíthatóságát. 
 
3.2. Pontosság és az adatok felülvizsgálata 
A legutóbbi, 2012. évi jelentés óta javult az adatszolgáltatás id őbeli pontossága. Egyetlen 
országtól eltekintve9 csak kisebb késések fordultak el ő. Az időben történ ő adatszolgáltatás a 
munkaerőköltség-index el őállításának rendkívül fontos tényez ője, mivel késések esetén az 
uniós és euróövezeti aggregált adatok csak  becslések alapján számíthatók ki. Ez a 
későbbiekben indokolatlanul jelent ős mérték ű adatrevíziókat okozhat. Az 1. ábra a 
negyedéves sajtóközlemények közzétételének id őpontjában rendelkezésre álló adatok arányát 
mutatja az euróban kifejezett teljes uniós munkaer őköltség százalékában.  
 
1. ábra: A közzététel id őpontjában rendelkezésre álló adatok  aránya az euróban kifejezett 
teljes uniós munkaer őköltséghez viszonyítva 
 
 
                                                            
9 2012. évi negyedik negyedéve tekintetében Portugália a nemzeti adatfelmérés jelent ős átalakítását 
övező problémák miatt nem tudta id őben benyújtani a munkaer őköltség-indexet. 
 
5 
 Két tagállam (Horvátország és az Egyesült Királyság) a referencia-id őszak (2012. harmadik 
negyedév – 2014. második negyedév) során egy alkalommal több mint kétnapos késéssel 
szolgáltatott adatot. Ezek az adatok azonban még id őben érkeztek ahhoz, hogy bekerüljenek a 
sajtóközlemény adatállományába. E jelentés elkészítésének id őpontjában a tagállamok közül 
egyedül Görögország esetében állt fenn a munkaer őköltség-index határid őn belüli 
kidolgozását és rendelkezésre bocsátását mega kadályozó strukturális probléma. Ennek 
következtében Görögország a referencia-id őszak során egyszer sem volt képes a 
közzétételhez szükséges id őben benyújtani az adatokat. 2014 májusában az Eurostat kétoldalú 
megbeszélést tartott a görög statisztikai hivata llal, amelynek során ütemtervet dolgoztak ki e 
strukturális problémák kezelésére. Azóta ném ileg csökkent az adatszol gáltatáshoz szükséges 
idő. 
A munkaer őköltség-index több különböz ő változóból áll össze (pl. munkaer őköltség, 
ledolgozott munkaórák), amelyek adatai esetenként több, különböz ő forrásból származnak. Ez 
azt jelenti, hogy felülvizsgálatokra bármikor so r kerülhet, és ezek befolyásolhatják az utolsó 
negyedévre, több negyedévre, vagy akár teljes  évekre vonatkozó adatokat. A referenciaévre 
vonatkozó adatmódosítások esetén a teljes adat sort felül kell vizsgálni. Az uniós f őindexet10 
(éves növekedési ráta) érint ő kiigazítás 2012 els ő negyedéve óta három alkalommal haladta 
meg a 0,3 százalékpontot. A legtöbb negyedévben a becsléseket felfel é kellett módosítani, 
szemben az el őző jelentésben tapasztalt trenddel (lásd a 2. ábrá t). Az Eurostat hosszabb 
idősorok alkalmazásával jelenleg is foly tatja e kérdés részletes elemzését. 
2. ábra: A NACE Rev. 2. B–S nemzetgazdasági ágakra vonatkozó, 2014. második negyedéves 
adatok változása az el őször közzétett adatokhoz képest, aggregált adatok százalékpontos 
eltérése 
 
                                                            
10 2013 második negyedévéig EU-27, azt követ ően EU-28. 
 
6 
  
3.3. Összehasonlíthatóság: munk anap szerinti kiigazítás 
A Bizottság 1216/2003/EK rendeletének 1. cikke értelmében a munkaer őköltségindex-
adatokat három formában kell benyújtani: korrekció  nélkül, munkanap s zerint kiigazítva és 
szezonalitás és munkanap szerint kiigazítva. Az egyes kivételek a következ ők: számos 
tagállam eltérésben részesült a szezonális kiigazítás nélküli adatok benyújtása tekintetében, 
Horvátország és Írország pedig csak a NA CE Rev. 2 O–S nemzetgazdasági ágakra 
vonatkozóan nyújt be adatsorokat, amelyek túl rövidek ahhoz, hogy szezonális kiigazítás 
vonatkozhasson rájuk. A 450/2003/EK rendelet nem rendelkezik kifejezetten arról, hogy a 
munkanap szerinti és szezonális kiigazításokat a közvetlen vagy a közvetett módszer szerint 
kell elvégezni. A közvetett kiigazí tás esetében az alapadatsort igaz ítják ki, és azután ezeket az 
adatokat használják az aggregált adatok létreho zásához. A közvetlen kiigazítás azt jelenti, 
hogy minden egyes adatsort, a magasabb szint ű aggregátumokat is beleértve, külön-külön 
igazítanak ki. Mindkét megközelítés el őnyökkel és hátrányokkal is  jár, és az európai 
statisztikai rendszer szezoná lis kiigazításokról szóló útmutatója mindkét módszert 
támogatja11. A tagállamok bármelyik módszert használhatják a munkaer őköltség-index 
kiigazítása során. 
Általában mindkét megközelítés hasonló eredmé nyekhez vezet, és többnyire egyik módszer 
választása sem okoz problémákat. Ha azonban a nyers adatok volatilitása miatt nehézséget 
okoz a megfelel ő kiigazítási modell kiválasztása, kül önösen a közvetlen módszer alkalmazása 
vezethet problémákhoz. Az összes költségkom ponenst magában foglaló kiigazított index 
például magasabb vagy alacsonyabb lehet, mint  a két részkomponensre  vonatkozó kiigazított 
index. Ebb ől adódóan az Eurostat a teljes index és annak NACE nemzetgazdasági ágak 
szerinti részkomponensei közöt ti koherencia biztosítása érdekében módszeresen ellen őrizte a 
tagállamok által benyújtott adatokat. Az Eurost at az általa követett gyakorlatnak megfelel ően 
csak a teljes indexet teszi kö zzé, és a részindexeket nem pub likálja, ha azok több mint két 
bázisponttal eltérnek a teljes indext ől. 
 
3.4. Koherencia a nemzeti számlák adataival 
A minőségről szóló éves beszámolókban a tagáll amoknak össze kell hasonlítaniuk a 
munkaerőköltség-index növekedési rátáit a nemze ti számlákban kimutatott, munkaórára 
vetített munkavállalói jövedelem (az ESA95 szer inti) növekedési rátáival. A két adat teljes 
egyezése nem várható el. Még ha közel megegyez ő munkaer őköltség-meghatározásokat is 
alkalmaznak az egyes tagállamok a két statisztikában, a statisztik ai eljárások és források akkor 
is különböz őek lehetnek. Emellett különös nehézség et okoz a ledolgozott munkaórák számára 
vonatkozó adatgy űjtés, akár a munkaer őköltség-index, akár a nemzeti számlák esetében. E 
módszertani eltérések ellenére a két adatcs oport közötti koherencia szintje (illetve a 
koherencia hiánya) alkalmas arra, hogy felh asználják a két stat isztika potenciális 
problémáinak meghatározására. Az összehas onlítást nem lehetett elvégezni Belgium, 
                                                            
11 Az útmutató aktualizált változata külön részben foglalkozik majd a láncindexek kiigazításával. 
 
7 
 Horvátország, Luxemburg és Málta esetében, mivel ezek az országok nem állítanak el ő a 
munkavállalói jövedelemre vagy a ledolgozott munkaórákra vonatkozó negyedéves 
nemzetiszámla-adatokat. 
A legutóbbi jelentés közzététele óta bevezetet t gyakorlat szerint az Eurostat a nemzeti 
számlákból származó adatokat kö zvetlenül szerepelteti a munkaer őköltségindex-adatbázisban, 
megkönnyítve ezzel a két adatcsoport összehasonlítását. 
E minőségről szóló beszámoló céljaira az Eurost at a NACE Rev. 2. B–S nemzetgazdasági 
ágak aggregátumainak szezonális kiigazítás nélk üli adatait hasonlította össze. Amennyiben a 
munkaerőköltség-index növekedési rátája és a munka órára vetített munkavállalói jövedelem 
növekedési rátája több mint két százalékpo nttal eltér egymástól a beszámoló kétéves 
referencia-id őszakában (azaz évenként több mint egy százalékponttal), akkor további 
elemzésre van szükség. Ez a helyzet a Cs eh Köztársaság, Észtország, Olaszország, 
Magyarország, Lengyelország, Portugália és Szl ovénia esetében állt fenn. Olaszország és 
Portugália esetében a két adat  közötti eltérés me ghaladta az öt százalé kpontot. Írország és 
Svédország esetében a munkaer őköltség-index növekedési rátája és a nemzeti számlákban 
kimutatott, munkaórára vetített munkavállalói  jövedelem növekedési rátája legalább egy 
negyedévben eltér ő előjelet mutatott. 
Az Eurostat részletesen elemzi a munkaer őköltség-index koherenciáját a nemzetiszámla-
adatokkal és a munkaer őköltség-felméréssel, és ezt a kérdést a jöv őben is figyelemmel kíséri 
majd. A különböz ő statisztikai területek közötti kohere ncia javítása céljából az elemzés 
eredményét az Eurostat a problémák okainak fe ltárása és megoldása érdekében megvitatja a 
tagállamokkal, különös tekintettel a ledol gozott munkaórákra vonatkozó adatokkal 
kapcsolatos problémákra. 
 3.5. Teljesség 
A tagállamok közül jelenleg egyedül Horvátors zág és Írország nem sz olgáltat szezonálisan 
kiigazított adatokat. Te kintettel arra, hogy az összes többi tagállam esetében rendelkezésre 
állnak a szezonálisan kiigazított adatok, a te rvek szerint a negyedéves sajtóközleményben és 
az Eurostat online adatbázisában ezeket az ad atokat kellett volna közzétenni. Az adatmin őség 
és a felhasználói igénye k alapos vizsgálatát követ ően azonban az a dönté s született, hogy a 
főindex esetében továbbra is csak a munkanapha tásoktól megtisztított adatot publikálja az 
Eurostat. Ez egyúttal az áttekinthet őséget és az egyéb árstatiszt ikákkal (pl. a fogyasztói 
árindexszel) való kohere nciát is biztosítja. 
A negyedéves sajtóközlemény szerkezetét a legut óbbi jelentés óta ném ileg módosította az 
Eurostat. Egyszer űsödtek a lábjegyzetek, és több technikai információ került át a Statistics 
Explained
 online portálra12. A korábbiakhoz hasonlóan a f őindexet a NACE Rev. 2. B–S 
nemzetgazdasági ágainak adataiból számítják, a táblázatokban pedig tovább bontva 
szerepelnek az adatok. 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.  
 
8 
  
4. K ÖVETKEZTETÉSEK  
A munkaer őköltségindex-adatok min ősége a legutolsó, 2012-be n közzétett jelentés óta 
összességében tovább javult. Különösen figyelemreméltó az adatszolgáltatás id őbeli 
pontossága és teljessége teré n elért javulás. Mindemellett az aggregátumok (köztük a NACE 
Rev. 2. O–S nemzetgazdasági ágait magukba foglaló aggregátumok) teljes kör ű 
hozzáférhet ővé tétele is fokozta a munkaer őköltség-index általános használhatóságát. A 
munkaerőköltség-index adatain alapuló éves munkaer őköltség-becslések közzététele el ősegíti 
a felhasználói igények kielégítését. A tagá llami adatszolgáltatás pontossága a megfelel ő 
szinthez közelít. Görögországot kivéve egye tlen tagállam sem késett rendszeresen a 
Bizottságnak történ ő adatszolgáltatással. 
Az elmúlt években a Bizottság (Eurostat) re ndszeresen figyelmezte tte a tagállamokat, hogy 
tegyenek meg mindent az e te rületre vonatkozó követelménye k teljesítése érdekében. A 
benyújtott adatokra és az egyéb nemzeti dokumentumokra, így a min őségi jelentésekre 
támaszkodva a Bizottság folytatni fogja a követelmények be nem tartásával és az 
adatminőséggel kapcsolatos még megoldatlan kérd ések rendszeres nyomon követését. 
Amennyiben nem tapasztalható javulás, vagy a javulás nem elegend ő mértékű, a Bizottság 
felveszi a kapcsolatot az illetékes nemzeti hatóságokkal, és  meghozza a megfelelés biztosítása 
érdekében szükséges intézkedéseket.