1.Bevezetés

A be nem jelentett munkavégzés, amely alatt bármely olyan fizetett tevékenység értendő, amely természetét tekintve törvényes, azonban nincs bejelentve a hatóságoknál, különféle formákat ölthet, kezdve a dokumentumok teljes hiányától a rövidebb munkaidő bejelentésén és a feketén, külön borítékban fizetett béreken át a színlelt önfoglalkoztatásig. A be nem jelentett munkavégzés számos kockázatnak teszi ki a munkavállalókat, aláássa az államháztartást és a tágabb társadalmi kohéziót. A gyorsan változó és egyre mobilabb munkaerőpiacon gerjeszti a szociális dömpinget, valamint torzítja a tagállamokon belüli és közötti tisztességes versenyt. A be nem jelentett munkavégzés a becslések szerint az uniós magánszektorban a bruttó hozzáadott érték (GVA) átlagosan 14,3 %-át teszi ki a tagállamok körében mutatkozó nagy eltérések mellett. Egy nemrégiben készült Eurobarométer-felmérésből ugyancsak az derül ki, hogy tízből körülbelül egy európai (10 %) számolt be arról, hogy az előző évben olyan árukat és szolgáltatásokat vásárolt, amelyek előállítása vélhetően be nem jelentett munkavégzéssel járt. A válaszadók 3 %-a ismeri el, hogy saját maga be nem jelentett tevékenységet végzett a megelőző tizenkét hónapban, bár a válaszadók egyharmada ismer valakit, aki ilyen tevékenységet végzett.

A be nem jelentett munkavégzés kezelése holisztikus megközelítést igényel, amely összefogja különböző területek (mint például a munkajog, a szociális biztonság, az adózás) szakpolitikáit és azok végrehajtását, ami egyrészt elrettentés (pl. ellenőrzések és szankciók), másrészt megelőző intézkedések (pl. jobb tájékoztatás) útján valósul meg. A szakpolitikai intézkedések eredményessége jelentősen eltér a tagállamok között. Emellett, jóllehet a be nem jelentett munkavégzés kezelése elsősorban a nemzeti hatóságok feladata, e tartósan fennálló probléma fontos határokon átnyúló jelleggel bír.

A be nem jelentett munkavégzés megakadályozását célzó európai platformot 2016-ban azért indították el az (EU) 2016/344 határozat alapján, hogy fokozzák a tagállamok között a be nem jelentett munkavégzés kezelése terén folyó együttműködést. A többnyire eseti jellegű, határokon átnyúló együttműködés jellemezte környezetben a platform a változás katalizátoraként működött. Egy egyedülálló hálózatban egyesítette a tagállami végrehajtó hatóságokat és a szociális partnereket, hogy tanuljanak egymástól és közösen lépjenek fel, hozzájárulva ezzel ahhoz, hogy az európai munkaerőpiac tisztességesebbé váljon. Ezzel egyúttal a szociális jogok európai pillérének a megvalósításához is hozzájárult.

A munkavállalói mobilitás terén a közelmúlt egyik fontos fejleménye volt az Európai Munkaügyi Hatóság 2019-es létrehozása, ami biztosítani fogja a munkavállalói mobilitásra vonatkozó uniós szabályok tisztességes, egyszerű és hatékony érvényesítését. Az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról szóló (EU) 2019/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a platformot a Hatóságon belül működő állandó munkacsoportként kell majd létrehozni, amelyre vélhetően 2021-ben fog sor kerülni. Ennek hozományaként a platformnak a be nem jelentett munkavégzés kezelése terén végzett tevékenységei az Európai Munkaügyi Hatóság szélesebb körű jogérvényesítési és megelőzési keretén belül és a Hatóság más feladatival karöltve valósulhatnak meg, például a tájékoztatással, a közös és összehangolt ellenőrzésekkel és a kapacitásépítéssel kölcsönös összhangban. A bejelentett munkavégzés előmozdítását célzó első európai kampány, az # EU4FairWork 2020. március 2-i, az Európai Munkaügyi Hatóság részvételével történő elindítása fontos lépés e tekintetben.

Az (EU) 2016/344 határozat alkalmazásáról és hozzáadott értékéről szóló jelentés – a platform 2018-ban elfogadott kétéves jelentéséből kiindulva – áttekintést nyújt a határozat végrehajtása során elért előrehaladásról. A jelentés a határozat 12. cikkének megfelelően megvizsgálja, hogy a platform milyen mértékben járult hozzá a 4. cikkben foglalt célkitűzések megvalósításához, milyen mértékben teljesítette az 5. cikkben foglalt küldetését, hogyan végezte a 6. cikkben foglalt tevékenységeket, és hogyan kezelte a munkaprogramjában meghatározott prioritásokat. A jelentés tartalmazza a platform tagjainak körében 2019-ben elvégzett tematikus felmérésből, valamint a platform tevékenységeinek folyamatos nyomon követéséből származó eredményeket.

A be nem jelentett munkavégzés megakadályozását célzó európai platform dióhéjban A be nem jelentett munkavégzés megakadályozását célzó európai platformot (a továbbiakban: platform) a be nem jelentett munkavégzéssel foglalkozó 2003-as tanácsi állásfoglalás és 2007-es bizottsági közlemény nyomán 2016-ban hozták létre a tagállamok közötti együttműködés erősítése céljából. Célja, hogy hozzájáruljon a hatékonyabb uniós és nemzeti fellépésekhez azáltal, hogy a) fokozza a tagállamok különböző érintett hatóságai és az egyéb érintett tagállami szereplők közötti együttműködést, b) javítja a tagállamok különböző érintett hatóságainak és szereplőinek a be nem jelentett munkavégzés kezelésére szolgáló kapacitását annak határokon átnyúló aspektusai tekintetében, továbbá c) felhívja a nyilvánosság figyelmét a be nem jelentett munkavégzéssel kapcsolatos kérdésekre és a megfelelő fellépések sürgető szükségességére, valamint arra bátorítja a tagállamokat, hogy tegyenek még több erőfeszítést (4. cikk: Célkitűzések). E célkitűzéseket a következők révén kívánják megvalósítani: a) a bevált gyakorlatok és az információk cseréje; b) a szakértelem bővítése és elemzések készítése; c) a hatékony és eredményes, határokon átnyúló együttműködés innovatív megközelítéseinek ösztönzése és megkönnyítése, valamint a tapasztalatok értékelése; d) hozzájárulás a be nem jelentett munkavégzéssel kapcsolatos kérdések átfogó értelmezéséhez (5. cikk: Küldetés). A platform több mint 50 érdekelt felet tömörít. Tagjait a minisztériumok és végrehajtó hatóságok (munkaügyi felügyelőségek, adó- és társadalombiztosítási hatóságok) magas rangú képviselői, valamint az ágazatközi szociális partnerek képviselői alkotják. Egyedüli kapcsolattartó pontként eljárva kapcsolatot tartanak a nemzeti érdekelt felekkel és terjesztik a tanulási eredményeket. A megfigyelők közé a legfontosabb ágazatok szociális partnereinek 14 szervezete, valamint az Eurofound, az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, továbbá az Európai Gazdasági Térség tagjaként Norvégia és Izland tartozik. A platform munkáját az elnökség irányítja, amely a Bizottság által delegált elnökből és a magas rangú képviselők közül választott két társelnökből áll. Az elnökség emellett a Bizottságnál működő titkárság támogatásával stratégiai iránymutatást ad. A platform évente két plenáris ülést tart. A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) keretében biztosított 1,35 millió EUR éves költségvetés áll a platform rendelkezésére. Ezenfelül a pályázati felhívásokat követően öt, be nem jelentett munkavégzés kezelésére irányuló, határokon átnyúló együttműködési projekt is támogatásban részesült (az EaSI-n keresztül) 1,67 millió EUR összegben, ezzel is hozzájárulva a platform célkitűzéseihez.

2.A platform küldetésének megvalósítása és tevékenységeinek végrehajtása terén elért előrehaladás

Miután a platform 2016 májusában elfogadta első munkaprogramját, zökkenőmentesen elindultak a tevékenységek. A platform azóta évente átlagosan 15 tevékenységet hajtott végre, és több mint 1450 érdekelt felet gyűjtött egybe, hogy együtt tanuljanak és különféle ügyekben együttműködjenek, kezdve az ígéretes szakpolitikai megközelítésektől a szervezeti struktúrákig és a határokon átnyúló fellépésig.

Ez a rész e tevékenységekről, valamint arról számol be, hogy ezek hogyan járultak hozzá a platform küldetésének megvalósításához (5. cikk). Szerkezeti felépítése a platform 2017–2018-as és 2019–2020-as munkaprogramjában azonosított három stratégiai prioritást követi, kifejtve, hogy a platform hogyan kezelte e prioritásokat, amelyek a következők voltak: 1) együttműködés és közös fellépés, 2) kölcsönös tanulás és 3) az ismeretek bővítése.

A platform 2016 óta végzett tevékenységeinek áttekintése

A 2019-es felmérés szerint a platform legtöbb tagja és megfigyelője (84 %) osztja azt a véleményt, hogy a platform jól vagy nagyon jól haladt küldetésének megvalósítása felé. Az ehhez hozzájáruló fő tevékenységek többek között a következők voltak: szemináriumok (84 %), tematikus felülvizsgálattal foglalkozó munkaértekezletek (74 %), munkacsoportok (86 %), személyzeti tanulmányi látogatások (45 %).

2.1.Együttműködés és közös fellépés

2016-os indulása és 2019 vége között a platform 31 személyzeti látogatást és közös tevékenységet szervezett 14 fogadó országban, amelyek esetében az utazást és a szállást a platformot támogató szerződésen keresztül fedezték. Ezeket kifejezetten a valamely országban, más nemzeti hatóságok részvételével, többnyire az építőipari és a mezőgazdasági ágazatban végrehajtott közös ellenőrzések (42 %) támogatása érdekében használták fel. Más típusú látogatások (pl. tanulási célú csere, képzés, közös tevékenységek) abban segítették a tagokat, hogy közvetlen tapasztalatszerzés és gyakorlati tanulás útján mélyítsék el valamely témával, gyakorlattal vagy folyamattal kapcsolatos ismereteiket. E látogatások során különösen a következőket érintő kérdésekkel foglalkoztak: a végrehajtó szervek szervezeti struktúrái; kockázatértékelés, adatbányászat és -elemzés; információs rendszerek, adatbázisok és információmegosztásra szolgáló online eszközök; a munkavállalók csalárd kiküldetése. A személyzeti tanulmányi látogatásokat a 2019-es felmérés válaszadóinak körülbelül fele a platform célkitűzéseinek és küldetésének megvalósításához hozzájáruló öt legfontosabb tevékenység közé sorolta.

A spanyol mezőgazdasági ágazatot érintő egyik közös ellenőrzés támogatása 2019 júliusában a spanyol munkaügyi felügyelőség meghívta a román munkaügyi felügyelőséget, valamint a spanyol és a román rendőrséget, hogy a platform operatív támogatásával közös ellenőrzéseket végezzenek Albacetében a fokhagyma-betakarítási idényben. Spanyol munkáltatók, spanyol munkaerő-kölcsönzők és román közvetítők részvételével interjúk készültek és ellenőrzéseket végeztek. Több mint 500 munkavállalót azonosítottak és tájékoztattak a jogairól. Folynak a nyomozások, és ennek során már négy személyt letartóztattak emberkereskedelem bűncselekménye és munkaerő-kizsákmányolás miatt.

A platform tagjai összesen hét munkacsoportba tömörülve dolgoznak, hogy közösen gondolkozzanak az őket érintő alapvető problémákról, ezzel aktív szerephez jutva a platform tevékenységeinek alakításában. A csoportok különféle gyakorlati dokumentumokat dolgoztak ki: például egy javaslatot, amely szerint a nemzeti hatóságok közötti információcserét a belső piaci információs rendszernek egy be nem jelentett munkavégzésre vonatkozó modullal való kiegészítésével lehetne felgyorsítani, valamint egy szószedetet, amely a be nem jelentett munkavégzés kezelésével kapcsolatos kifejezéseket és intézkedéseket tartalmazza. Más munkacsoportok a platform munkaprogramját dolgozták ki, és a nemzeti prioritásokra, valamint a szociális partnerek prioritásaira reagáltak. A platform tagjainak többsége (68 %) szerint a munkacsoportok munkája a platform célkitűzéseinek és küldetésének megvalósításához hozzájáruló öt legfontosabb tevékenység közé tartozik.

Sikeres kölcsönös segítségnyújtási projektek valósultak meg Bulgáriában, Cipruson, Görögországban, Lettországban, Litvániában, Romániában és Szlovákiában. E projektek lehetőséget nyújtottak a tagok számára, hogy a végrehajtó hatóságok stratégiai területein tanácsért forduljanak a platform szakértői csoportjához. E projektek gyakran a strukturális reformra vonatkozó nemzeti prioritásokból, köztük az európai szemeszter országspecifikus ajánlásaiban kiemelt prioritásokból kiindulva születtek. Az önvizsgálaton, a két látogatás során a partnerektől kapott gyakorlati támogatáson és a cselekvési terv kidolgozásán alapuló megközelítés segítségével jelentős változásokat értek el, így például új intézkedéseket dolgoztak ki, illetve erősödött a végrehajtó szervek közötti együttműködés. A 2019-es felmérésből az derült ki, hogy ez azon tevékenységek egyike, amelyek a leginkább hozzájárultak a platform küldetésének megvalósításához.