Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról /* COM/2013/0293 final - 2013/0152 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az Európai Unió költségvetési garanciát nyújt az Európai Beruházási Bank (EBB) által az Unió külső politikai célkitűzéseinek támogatása érdekében az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletekkel kapcsolatos politikai és országjellegű kockázatok fedezésére. Az EBB külső műveleteihez nyújtott uniós garancia a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap feltöltése révén hatékony eszköz az uniós költségvetési források és az EBB-sajátforrások kombinációjára. Az EBB finanszíroz még Unión kívüli, befektetés kategóriájába tartozó műveleteket saját kockázatára, illetve külön megbízás alapján egyéb tevékenységeket, például az AKCS-országokban. Az EBB külső műveleteihez nyújtott uniós garancia azért szükséges, mert az EBB alapokmánya előírja, hogy a banknak minden hitelnyújtási műveletéhez megfelelő biztosítékról kell gondoskodnia, illetve tágabb értelemben azért, hogy az EBB megőrizze hitelképességét, vagyis ne veszélyeztesse feladatának, az uniós tagállamok szilárd fejlődéséhez való hozzájárulásnak a végrehajtását. Az uniós garancia kulcsszerepet játszik abban, hogy kellő összhangot lehessen biztosítani az EBB – az egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekénél jóval magasabb tőkeáttételű – pénzügyi struktúrája és a harmadik országok felé irányuló hitelnyújtás jelentősen nagyobb eredendő kockázata között, figyelembe véve a banknak adott AAA minősítés megőrzésének szükségességét – az EBB tőkeigényének korlátozása mellett. Az EBB nemrégiben jóváhagyott tőkeemelése csak az EBB EU-n belüli hitelnyújtási tevékenységének bővítésére fordítható, a külsőére nem. Az EBB külső műveleteihez nyújtott uniós garancia általános hatályát és feltételeit az Európai Parlament és a Tanács határozatai rögzítik. Az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteire vonatkozó legutóbbi, 2007. február 1. és 2013. december 31. közötti időszakot lefedő határozat az Európai Parlament és a Tanács 2011. október 25-i 1080/2011/EU határozata[1] (a jelenlegi határozat). A jelenlegi határozat 16. cikke szerint a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következő többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó uniós garancia létrehozásáról. Ezzel összefüggésben a jelenlegi határozat (40) preambulumbekezdése sajátos követelményeket ír elő: „Amikor a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos uniós garanciára vonatkozó javaslat benyújtásra kerül, a Bizottságot fel kell kérni különösen arra, hogy – az EBB-vel szorosan együttműködve és a garanciaalap feltöltésével kapcsolatos szempontokat figyelembe véve – vizsgálja meg az uniós garanciával biztosított felső összeghatárokat, a potenciálisan jogosult országok listáját, és azt, hogy az EBB nyújthat-e mikrohitel-alapú finanszírozást, illetve egyéb típusú eszközöket. A Bizottságnak és az EBB-nek emellett meg kell vizsgálnia, hogyan lehet megerősíteni az IPA, az ENPI, a DCI, az EIDHR és a stabilitási eszköz révén történő finanszírozás és az EBB jövőbeni külső megbízása közötti szinergiát”. A javasolt új határozat az EBB-nek a 2014. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-ig tartó időszak alatti külső finanszírozási műveleteihez nyújt uniós garanciát. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság hatásvizsgálatot[2] készített a javaslathoz. Az alábbi szakpolitikai lehetőségeket vizsgáltuk meg: · Semmilyen új uniós költségvetési garancia semmilyen új, Unión kívüli EBB-műveletre (0. lehetőség). · Az alapforgatókönyv, amelyben a hatályos uniós garanciához képest nincs változás, így az a következő megbízás ideje alatt, vagyis 2020.12.31-ig hatályban maradna (1. lehetőség). · A hatályos megbízás kiigazítása az új szakpolitikai környezetnek megfelelő módosításokkal. E lehetőségnek három változatát dolgoztuk ki: – a 2.1. (KÖZELI) lehetőség a megbízás földrajzi hatályát módosítja Ázsia, Latin-Amerika és Dél-Afrika kizárásával annak érdekében, hogy az uniós garanciát az Unióval szomszédos legközelebbi régiókra korlátozza, a garanciát kiterjeszti a mikrofinanszírozási műveletek minden típusára, lényegesen növeli az éghajlat-változási politikára elkülönített keretet és előírja éves országstratégiai dokumentumok elkészítését. – A 2.2. (MIKRO) lehetőség fenntartja a jelenlegi földrajzi hatályt, átfogó uniós garanciát élvező mikrofinanszírozási megbízást hoz létre, a regionális kereteken belül éghajlat-változási finanszírozási célszámokat határoz meg, továbbá az EU külső finanszírozási eszközeire vonatkozó többéves indikatív programnak megfelelően aktualizálja a technikai operatív regionális iránymutatást. – A 2.3. (FÓKUSZ) lehetőség a megbízást a kevésbé hitelképes kedvezményezettekre összpontosítja, a mikrofinanszírozási műveletek jogosultságát továbbra sem teszi explicitté, általános aláírási célszámot vezet be, társítva egy olyan nyomonkövetési rendszer bevezetésével, amely lehetővé teszi a megbízás keretében támogatott EBB-projektekhez kötődő abszolút és relatív ÜHG-kibocsátáscsökkenés monitoringját, továbbá az EU külső finanszírozási eszközeire vonatkozó többéves indikatív programnak megfelelően aktualizálja a technikai operatív regionális iránymutatást. · A garancia egyéb olyan európai pénzügyi intézményeknek való nyújtása, amelyek részt vehetnek a különböző kombinációs megoldásokban (3. lehetőség). A vizsgálat során a következő fő hatásokat lehetett megállapítani: A 0. lehetőség alkalmazásával az EBB számos országból kivonulna, ami jelentősen megemelné az ezen országokban végrehajtott beruházási projektek finanszírozási költségeit. Ez a hatás politikailag nem kívánatos, főleg a gazdasági világválság következményei miatt, amelyek jelentős beruházási igényeket támasztanak. Alapvetően fontosnak tűnik, hogy megőrizzük az Unión kívüli országokba áramló befektetések megfelelő szintjét. Az (1) lehetőség nem felel meg az új szakpolitikai környezetnek. A vizsgálat szerint a 2.3. (FÓKUSZ) lehetőség több kedvező hatással járna és jobb helyezést ért el a többi vizsgált lehetőségnél (MIKRO és KÖZELI), különösen ami a költségvetési hatást, valamint az Unió szakpolitikáival és eszközeivel való koherenciát és kiegészítő jelleget illeti. A 3. lehetőség az uniós garanciát más intézmények számára is elérhetővé tenné, ezáltal csökkentené az EBB által garantált hitelnyújtást, ami az EBB uniós intézményi státusa miatt negatívan befolyásolhatná az EU tevékenységének láthatóságát. Emellett e megoldással az uniós költségvetés további függő kötelezettségeket vállalna fel egyéb, olyan pénzügyi intézmények finanszírozási műveletei kapcsán, amelyek szigorúan véve nem részei az EU intézményi szervezetének és tulajdonosi struktúrájuk is eltér. Végül, az egyéb intézmények saját, a megfelelő kormányzó szervük által kialakított stratégiával rendelkeznek, amelynek alkalmazása csökkenthetné a garancián keresztül érvényesített uniós befolyást. A választott lehetőség ezért a 2.3. (FÓKUSZ) lehetőség. A hatásvizsgálat a kulcsfontosságú külső érdekelt felekkel – köztük a tagállamok és a főbb érintett nem kormányzati szervezetek képviselőivel – folytatott informális eszmecserén alapult, amelyre a 2012 júniusában és októberében a témával kapcsolatos vélemények felmérése érdekében tartott találkozók és szemináriumok adtak lehetőséget. Az eszmecsere főként a hatásvizsgálati jelentésben azonosított problémákra és megoldási lehetőségeikre összpontosult. A jelentés alapját képezte még a fő érdekeltekkel (a jelenlegi határozattal érintett felekkel, a végrehajtásában részt vevőkkel és a jogalkotókkal) folytatott széles körű konzultáció, amelyre a 2007–2013-as megbízás 2011 végi felülvizsgálatakor került sor. A konzultáció és az informális eszmecsere megfelelő alapot szolgáltatott a külső érdekeltek véleményének felméréséhez. A konzultációk fő megállapításainak részleteit a hatásvizsgálatról szóló jelentés tartalmazza. A jelentés ismételt benyújtására irányuló kérést követően a hatásvizsgálati testület 2013. január 29-én pozitív véleményt adott a hatásvizsgálati jelentés tervezetéről. A testület a félidős felülvizsgálatban szereplő ajánlások végrehajtásának állásáról, illetve az EBB-nek a külső tevékenységre fordított uniós finanszírozásban betöltött szerepéről és az egyéb szereplők tevékenységéhez viszonyított kiegészítő jellegéről kért további információkat, kérte továbbá a hatásvizsgálati és a megoldásokat összehasonlító szakasz finomítását, valamint az érdekeltek véleményének részletesebb bemutatását. A jelentést ennek megfelelően kiigazítottuk. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. és 212. cikkének kettős jogalapjára épül. A 209. cikk (3) bekezdésének a 208. cikkel összefüggésben értelmezett rendelkezése szerint az EBB az alapokmányában megállapított feltételek szerint hozzájárul azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek az Unió fejlesztési együttműködési politikája tekintetében meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek. A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az uniós garancia hatékony eszköznek bizonyult az EBB által az Unió külső politikáinak támogatása céljából végrehajtott műveletekhez kapcsolódó politikai és országjellegű kockázatok fedezésére. Az új uniós garanciára vonatkozó 2014–2020-as megbízás lehetővé teszi a meglévő hatékony és gazdaságilag eredményes gyakorlat folytatását. Ahol lehet és szükséges, a jogalkotási javaslat tervezete az intézményközi tárgyalásokon kidolgozott és az 1080/2011/EU határozatban szereplő szövegre épül. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel[3] létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap („garanciaalap”) biztosítja az uniós költségvetés számára az EBB finanszírozási műveletei és az Unió más külső tevékenysége (vagyis a makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom-hitelek) során keletkező veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot. A garanciaalappal fedezett portfóliónak több mint 90%-át az EBB-megbízás teszi ki. A garanciaalap forrását az uniós költségvetésből származó éves befizetés adja. A garanciaalap feltöltési mechanizmusának célja, hogy az alapot mindenkor a hitelfolyósításból származó kinnlevőségek 9%-ának megfelelő szinten tartsa, amivel gyakorlatilag korlátozza az EBB európai uniós költségvetési garanciával fedezett külső megbízásának méretét. A garanciaalap működését vizsgáló 2010-es külső értékelés szerint a 9%-os feltöltési ráta megfelelőnek tekinthető. A javasolt felső összeghatár összhangban van az Európai Bizottság által a következő többéves pénzügyi keretet végrehajtó egyedi programokról folytatott tárgyalásokhoz technikai hozzájárulásként 2013. március 27-én megadott összeggel (folyó árakon 1,193 milliárd EUR a 2014–2020-as pénzügyi keret vonatkozásában), alapját a garantált hitelekhez kötődő folyósítások és visszafizetések várható mintája képezi. A javaslat a 2014–2020 közötti időszak egészére vonatkozóan 28 milliárd EUR-t irányoz elő az EBB-finanszírozási műveletek maximális felső összeghatáraként. E maximális felső összeghatár két részre oszlik: i. egy maximum 25 milliárd EUR összegű rögzített felső összeghatárra; és ii. egy további, 3 milliárd EUR-t kitevő választható összegre. A választható összeg egészének vagy részének lehívásáról és regionális elosztásáról a félidős felülvizsgálat után, rendes jogalkotási eljárás keretében születik majd határozat. A rögzített felső összeghatárnak a jelenlegi határozathoz képest korlátozott összege a garanciaalap feltöltésére szolgáló költségvetési sor következő többéves pénzügyi keret szerinti összegére vonatkozó költségvetési korlátnak köszönhető, vagyis nincs összefüggésben a rendszer jelenlegi teljesítményével és eredményességével, és a felvevőképességgel kapcsolatos megfontolásokra sem vezethető vissza. A garanciaalap feltöltésével kapcsolatos költségvetési vonzatokat – és az alapjukul szolgáló feltevéseket –, valamint az uniós garancia igazgatásához szükséges személyzeti és adminisztratív erőforrásokat a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK A javaslat célja, hogy a hatásvizsgálat eredményei alapján a következő, 2014–2020-as pénzügyi keretben biztosítsa az EBB külső finanszírozási tevékenységét fedező uniós garancia fenntartását, néhány változással: • A megbízás földrajzi hatályát azon kevésbé hitelképes kedvezményezettekre összpontosítja, amelyek esetében a garancia alkalmazásától a legtöbb hozzáadott érték várható. • Megerősíti a megbízás éghajlat-változási dimenzióját annak érdekében, hogy az EBB fokozni tudja tevékenységét az uniós külső tevékenység ezen kulcsterületén: általános aláírási célszámot vezet be, társítva egy olyan nyomonkövetési rendszer bevezetésével, amely lehetővé teszi a megbízás keretében támogatott EBB-projektekhez kötődő abszolút és relatív ÜHG-kibocsátáscsökkenés monitoringját. • A szakpolitikai fejlemények kellő időben történő, megfelelőbb figyelembevétele érdekében – azáltal, hogy előírja a technikai operatív regionális iránymutatásnak az EU külső finanszírozási eszközeire vonatkozó többéves indikatív program szerinti aktualizálását – javítja az EBB-finanszírozás összhangját az uniós szakpolitikákkal, illetve megerősíti annak uniós eszközökkel való koherenciáját és kiegészítő jellegét. A javaslat kulcselemeinek részletes magyarázata Az 1. cikk meghosszabbítja az uniós garanciát a következő, 2014–2020-as pénzügyi keretre; az EBB finanszírozási műveleteinek folyamatossága érdekében lehetőséget ad a garancia további hat hónapos meghosszabbítására. Az uniós garancia a jelenlegi határozatnak megfelelően az EBB által folyósított, kintlevő összegek és valamennyi kapcsolódó összeg (például kamatok, díjak és egyéb olyan költségek, amelyekkel a hitel- vagy a garanciamegállapodás keretében a garanciával fedezett adós tartozik az EBB-nek) teljes összegének 65 %-ára korlátozódik. Hangsúlyozza, hogy az EBB az uniós garanciával fedezett finanszírozás során saját szabályai és eljárásai alapján jár el, de a garanciának az is feltétele, hogy az EBB finanszírozási tevékenysége az Unió külső politikai célkitűzéseinek támogatását szolgálja. A jelenlegi határozattal szemben a javaslat egyértelműen tisztázza, hogy az európai uniós költségvetési garancia beruházási projektekhez kötődő hitelek, hitelgaranciák és tőkepiaci adósságeszközök veszteségeit fedezi. A 2. cikk megállapítja az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozás (rögzített és választható) felső összeghatárait. A rögzített felső összeghatár alatti regionális felső összeghatárokat a javasolt határozat I. melléklete ismerteti. A 3. cikk meghatározza azokat az általános célkitűzéseket és elveket, amelyeket az EBB uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteinek követniük kell. Az általános célkitűzések a következők: a helyi magánszektor (különösen a kkv-k) fejlesztése, a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra fejlesztése, valamint az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás. Az új határozat időbeli hatálya alatt az éghajlat-változási politikával kapcsolatos műveleteknek átlagban legalább az EIB összes finanszírozási műveletének 25%-át ki kell tenniük. Az EBB-nek e tekintetben a Bizottsággal együttműködve – nyilvános konzultációt követően – aktualizálnia kell éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiáját. Az EBB valamennyi tevékenységének alapjául szolgáló célkitűzés a regionális integráció. Az EBB-finanszírozásnak emellett közvetetten is hozzá kell járulnia az Unió fejlesztési célkitűzéseihez. A 4. cikk a javaslat által érintett országok felsorolásával és azok potenciális és tényleges jogosultságával foglalkozik. A Bizottság, csakúgy, mint a jelenlegi határozat alapján, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el annak érdekében, hogy aktiválja vagy felfüggessze a potenciális jogosultak listáján szereplő országok uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra való tényleges jogosultságát, magának a listának a módosításához azonban a jogalkotó egyedi határozata szükséges. A 4. cikk arról is rendelkezik, hogy a jogosultság felfüggesztése esetén az átfogó garanciával fedezett meglévő EBB-finanszírozási műveletek folyósítását is fel kell függeszteni. A jelenlegi határozattal szemben Mianmar is jogosulttá válik uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra. E fejlemény az ország és az Unió kapcsolatainak javulását jelzi. Az uniós garancia Mianmarban végrehajtott EBB-finanszírozásra való kiterjesztésének részletesebb indokolását a javaslatot kísérő hatásvizsgálat melléklete tartalmazza. Figyelembe veszi az ország politikai helyzetét és az Unióval fennálló kétoldalú kapcsolatait, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok helyzetét, valamint a makrogazdasági helyzetet és a beruházási igényeket. A 8. cikk körvonalazza az EBB által megkezdett finanszírozási műveletek politikai vagy országjellegű kockázatait fedező uniós garancia jellegét. Előírja továbbá, hogy az uniós garanciát a megfelelő módszerrel az EBB azon finanszírozási műveleteire kell összpontosítani, amelyek esetében a garancia jelentős pénzügyi előnyöket hoz. E módszer annak biztosítását célozná, hogy az uniós garancia általi fedezetet a kedvezményezettek számára maximális előnyt biztosító módon használják fel, vagyis olyan országok és műveletek kapcsán, amelyek esetében a tőkepiacokon nehéz elfogadható feltételekkel finanszírozáshoz jutni, miközben a befektetési minősítésű országok vagy hitelfelvevők az EBB saját kockázatú eszközeihez férhetnének hozzá. A 18. cikk előírja a megbízás külső értékelésen alapuló félidős felülvizsgálatát, amelyre 2017. december 31-ig kell sort keríteni. Az I. melléklet a rögzített felső összeghatár alatti regionális felső összeghatárokat ismerteti. A II. melléklet a potenciálisan jogosult régiók és országok listáját tartalmazza. A III. melléklet a jogosult régiók és országok listáját tartalmazza. A IV. melléklet az EBB Unión kívüli műveleteinek regionális politikai keretét mutatja be. 2013/0152 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeivel szemben az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Beruházási Bank (EBB) az Unión belüli beruházások finanszírozására irányuló alapvető feladata mellett végrehajt az Unión kívüli, az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteket is. Ez az EBB pénzügyi ereje révén lehetővé teszi az Unión kívüli régiók számára hozzáférhető uniós költségvetési forrásoknak a megcélzott harmadik országok számára előnyös módon történő kiegészítését. Az ilyen finanszírozási műveletek elvégzésével az EBB hozzájárul az Unió általános elveinek és szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósulásához. (2) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 209. cikke (3) bekezdésének a 208. cikkel együtt értelmezett rendelkezése szerint az EBB az alapokmányában megállapított feltételek szerint hozzájárul azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek az Unió fejlesztési együttműködési politikája tekintetében meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek. (3) Az Unió külső tevékenységének támogatása, illetve annak biztosítása érdekében, hogy az EBB úgy tudjon Unión kívüli beruházásokat finanszírozni, hogy az ne befolyásolja hitelbesorolását, az EBB Unión kívül végrehajtott műveleteinek többségére a Bizottság által igazgatott európai uniós költségvetési garancia („uniós garancia”) vonatkozik. (4) A 2007. február 1. és 2013. december 31. közötti időszakban aláírt EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó uniós garanciát legutóbb az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat[4] állapította meg. Az uniós szakpolitikákat támogató Unión kívüli EBB-finanszírozási műveletekhez a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben is célszerű uniós garanciát biztosítani. (5) Meg kell állapítani az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra potenciálisan jogosult országok jegyzékét. Helyénvaló továbbá megállapítani az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra ténylegesen jogosult országok listáját is. (6) E két listán Mianmart is fel kell tüntetni, mivel a közelmúlt fejleményei lehetővé tették az Unió és Mianmar közötti kapcsolatok új fejezetének megnyitását, és ezáltal támogathatóvá válnak az országban zajló politikai és gazdasági reformok. (7) A jelentős szakpolitikai változásokhoz való alkalmazkodás érdekében az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra ténylegesen jogosult országok listáját megfelelően felül kell vizsgálni, és a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen határozat III. mellékletének módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az ezt előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon megkapja. (8) Annak érdekében, hogy a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendeletnek[5] megfelelően figyelembe lehessen venni a garanciaalap tényleges feltöltési igényeinek potenciális alakulását, az uniós garancia maximális felső összeghatárát egy 25 milliárd EUR maximális összegű rögzített felső összeghatárra és egy további, 3 milliárd EUR-t kitevő választható összegre kell bontani. (9) Az uniós garancia által az egyes régiók vonatkozásában fedezett összegeknek továbbra is az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozás felső határait kell jelenteniük, és nem olyan célösszegeket, amelyeket az EBB-nek teljesítenie kell. E felső határokat ezen határozat félidős felülvizsgálatakor értékelni kell. (10) A koherencia erősítése és az EBB külső finanszírozási tevékenységének fokozottabban az uniós szakpolitikák támogatására való összpontosítása, valamint a kedvezményezettek számára a lehető legtöbb előny biztosítása érdekében az 1080/2011/EU határozat az EBB finanszírozási műveletei keretében valamennyi jogosult régióra és országra kiterjedő általános célkitűzéseket határozott meg – a helyi magánszektor fejlesztését, különösen a kkv-k támogatását, a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra fejlesztését, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást –, alapul véve az EBB komparatív előnyeit azokon a területeken, amelyeken eddig is jó eredményeket ért el. Ezeket a célkitűzéseket ebben a határozatban is fenn kell tartani. (11) A kkv-k, köztük az e határozat hatályába tartozó régiókban befektető uniós kkv-k tőkéhez jutásának elősegítése alapvető szerepet tölthet be a gazdasági fejlődés élénkítésében és a munkanélküliség elleni küzdelemben. A kkv-k hatékony elérése céljából az EBB-nek együtt kell működnie a támogatásra jogosult országokban működő helyi pénzügyi közvetítő intézményekkel, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi előnyök egy része továbbkerüljön ezek ügyfeleihez, és hozzáadott értéket teremtsen az egyéb finanszírozási forrásokhoz képest. (12) Az uniós garancia által biztosított fedezet, amely az országjellegű és politikai kockázatokra korlátozódik, a mikrofinanszírozás terén önmagában nem elég ahhoz, hogy az EBB hathatós tevékenységet fejtsen ki. Az ilyen tevékenységet ezért adott esetben a más eszközök keretében rendelkezésre álló költségvetési erőforrásokkal összefüggésben kell végrehajtani. (13) Az EBB-nek folytatnia kell a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra terén végrehajtott beruházási projektek finanszírozását, és mérlegelnie kell az egészségügyi és oktatási infrastruktúrát támogató tevékenységének a fokozását, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent. (14) Az EBB-nek emellett folytatnia kell az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást támogató beruházási projektek finanszírozását, hogy ezzel előmozdítsa az Unió globális éghajlat-politikai céljainak megvalósulását. (15) Az általános célkitűzések hatályába tartozó területeken az EBB finanszírozási műveleteit alátámasztó egyik célkitűzésnek kell tekinteni az országok közötti regionális integrációt, különösen a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédságpolitikai partnerországok és az Unió közötti gazdasági integrációt. Az említett területeken az EBB-nek képesnek kell lennie arra, hogy a partnerországokat a technológia- és tudástranszfer elősegítéséhez hozzájáruló, uniós társaságok általi közvetlen külföldi befektetések formájában is támogathassa, feltéve, hogy a beruházási projektek átvilágítása során kellő figyelmet fordítottak arra, hogy minimálisra csökkentsék az EBB finanszírozási műveleteinek kockázatát az uniós foglalkoztatás negatív befolyásolására. Az EBB-t ösztönözni kell továbbá arra, hogy saját kockázatára is támogassa az uniós társaságok partnerországokba irányuló közvetlen külföldi befektetéseit. (16) Az uniós garancia általános célkitűzéseit és azok végrehajtását összekapcsoló gyakorlati intézkedéseket a regionális technikai operatív iránymutatás határozza meg. Ezen iránymutatásnak összhangban kell lennie a tágabb uniós regionális politikai kerettel. Az uniós külső politikák és prioritások változásainak figyelembevétele érdekében a határozat felülvizsgálata után sort kell keríteni a regionális technikai operatív iránymutatás felülvizsgálatára és aktualizálására is. (17) Az EBB alapokmányának 19. cikkével összhangban az e határozat alapján végzendő EBB-finanszírozási műveletek céljából közvetlenül az EBB-hez benyújtott kérelmeket továbbítani kell a Bizottsághoz, hogy az véleményt nyilváníthasson a kérelmek vonatkozó uniós jogszabályoknak és szakpolitikáknak való megfeleléséről. Ha a Bizottság a 19. cikk szerinti eljárás keretében kedvezőtlen véleményt fogalmaz meg az EBB valamely finanszírozási műveletével kapcsolatban, a művelet nem tartozhat az uniós garancia hatálya alá. (18) Jóllehet az EBB ereje továbbra is beruházási bank voltában nyilvánul meg, az EBB finanszírozási műveleteinek hozzá kell járulniuk az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében megfogalmazott, az Unió külső tevékenységét vezérlő alapelvekhez, így a demokrácia és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és megszilárdításához, továbbá az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. A fejlődő országok tekintetében az EBB-finanszírozásnak különösen ezen országok – legfőképpen a legszegényebbek – fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrálását, a szegénység elleni küzdelmet, valamint az Unió által az ENSZ és egyéb érintett nemzetközi szervezetek keretében jóváhagyott céloknak való megfelelést kell előmozdítania. Az EBB-nek, amikor a Szerződés 209. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozzájárul az uniós fejlesztési együttműködési politika célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó intézkedések végrehajtásához, törekednie kell arra, hogy közvetetten az ENSZ 2015-ös millenniumi fejlesztési céljait is támogassa mindazon régiókban, ahol tevékenységét folytatja. (19) Az EBB e határozat szerinti tevékenységének támogatnia kell a Bizottság által javasolt változtatási programot és összhangban kell lennie a fejlesztési politikáról kialakított európai konszenzus elveivel, illetve a 2005. évi Párizsi Nyilatkozatban, a 2008. évi accrai cselekvési programban, és a 2011. évi busani partnerségi megállapodásban kialakított segélyhatékonysági elvekkel. Összhangban kell lennie továbbá az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott uniós stratégiai kerettel és cselekvési tervvel, továbbá a nemzetközi környezetvédelmi megállapodásokkal, ideértve a biodiverzitási kötelezettségvállalásokat. Ezt konkrét intézkedések révén kell megvalósítani, köztük különösen a beruházási projektek környezeti, társadalmi és fejlesztési vonatkozásainak értékelésére, és ennek keretében az emberi jogi és a konfliktusokkal kapcsolatos kockázatoknak a felmérésére szolgáló EBB-kapacitások megerősítésével, valamint a hatóságokkal és a civil társadalommal folytatott helyi konzultáció előmozdításával. Az EBB-nek ezzel összefüggésben alkalmaznia és folyamatosan fejlesztenie kell eredményértékelési keretét (REM), amely egy sor részletes teljesítménymutató révén a vizsgált beruházás teljes életciklusában értékeli a finanszírozási műveletek gazdasági, környezeti, társadalmi és fejlesztési hatását. Az eredményértékelési keret alkalmazását ezen határozat félidős felülvizsgálatakor értékelni kell. A beruházási projekt átvilágítása keretében az EBB-nek adott esetben – az Unió szociális és környezetvédelmi alapelveivel összhangban – helyi konzultációk megtartását és ezek eredményének közzétételét kell előírnia a projektgazda számára. Az állami partnerekkel kötött EBB-finanszírozási megállapodásokban kifejezetten elő kell írni, hogy a folyósítás felfüggeszthető, amennyiben a beruházási projekt végrehajtási helyszínének országa elveszti az e határozat szerinti jogosultságát. (20) A stratégiai tervezéstől a beruházási projekt kidolgozásáig minden szinten biztosítani kell, hogy az EBB finanszírozási műveletei megfeleljenek az Unió külső politikáinak és az e határozatban megállapított általános célkitűzéseknek, és azokat támogassák. Az Unió külső tevékenységének nagyobb fokú összehangoltsága érdekében az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) bevonásával tovább kell erősíteni a Bizottság és az EBB közötti szakpolitikai és stratégiai párbeszédet. Továbbra is alkalmazni kell az EBB és a Bizottság közötti operatív szintű együttműködés és korai kölcsönös információcsere fokozása céljából 2013-ban felülvizsgálandó egyetértési megállapodást. Különösen fontos, hogy a Bizottság, az EBB és az EKSZ szükség esetén megfelelő időben megvitassa nézeteit a programozási dokumentumok előkészítése során annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a szinergiákat tevékenységeik között. Meg kell erősíteni továbbá az együttműködést az emberi jogok tiszteletben tartása és a konfliktusmegelőzés kérdésében is. (21) Az Unió külkapcsolatait 2014-től új intézkedésekkel kell támogatni, ideértve az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló „salátarendeletet”[6]. Az érintett régiókban nyújtott összes uniós támogatás összhangjának növelése érdekében meg kell ragadni a lehetőségeket az EBB-finanszírozás és az uniós költségvetési források kombinációjára, amikor és amennyiben szükséges, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] VIII. címében előírt pénzügyi eszközök, továbbá a projektek előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatban az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II)[8], az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz[9], a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz[10], a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz[11], a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszköze[12], a Stabilitási Eszköz[13] és a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz[14] révén biztosított technikai segítségnyújtás formájában. Az 1080/2011/EU határozatot követően a Bizottság az Unión kívüli vissza nem térítendő támogatások és hitelek kombinációját célzó mechanizmusok működésének optimalizálása érdekében létrehozta az uniós külső együttműködési támogatáskombinációs platformot. (22) Az e határozat hatálya alá tartozó, Unión kívüli finanszírozási műveletei során az EBB-nek törekednie kell arra, hogy tovább erősítse a koordinációt és az együttműködést az európai pénzügyi intézményekkel és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, különösen az uniós külső együttműködési támogatáskombinációs platform résztvevőivel. Ez az együttműködés adott esetben magában foglalja az ágazati feltételrendszerrel kapcsolatos együttműködést és az eljárások kölcsönös igénybevételét, a közös társfinanszírozás felhasználását és a globális kezdeményezésekben való részvételt, így például a segélyek összehangolásának és hatékonyságának előmozdítását. Az említett koordináció és együttműködés keretében törekedni kell arra, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és a szükségtelen átfedéseknek a lehetősége. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) földrajzi hatókörének a mediterrán térségre való kiterjesztése miatt 2012-ben aktualizálták a Bizottság, az EBB-csoport és az EBRD közötti, Unión kívüli együttműködésre vonatkozó háromoldalú egyetértési megállapodást, amely lehetővé teszi, hogy az EBB-csoport és az EBRD egymás tevékenységeit kiegészítve és egyéni komparatív előnyeiket kihasználva működjön; e megállapodást továbbra is alkalmazni kell. Az e határozatban rögzített elveket azon esetekben is alkalmazni kell, amikor az EBB-finanszírozás végrehajtására más európai pénzügyi intézményekkel és nemzetközi pénzügyi intézményekkel kötött együttműködési megállapodások révén kerül sor. (23) Az EBB-t ösztönözni kell Unión kívüli műveleteinek uniós garancia nélküli bővítésére és diverzifikációjára, hogy ezáltal – az adósság fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolások figyelembevételével – az uniós garancia alkalmazását olyan, a piachoz csak kedvezőtlen feltételek mellett hozzáférő országokra és beruházási projektekre lehessen összpontosítani, amelyek esetében az uniós garancia magas hozzáadott értéket teremt. Következésképpen az EBB-t – minden esetben az Unió külső politikai célkitűzéseinek támogatása céljából – ösztönözni kell a saját kockázatú hitelnyújtásra, többek között az uniós gazdasági érdekek támogatása céljából, olyan országokban és olyan beruházási projektek esetében, amelyek az EBB értékelése szerint, saját kockázatvállalási képességét is figyelembe véve, megfelelően hitelképesek. (24) Az EBB-nek ki kell bővítenie a kínálatában szereplő innovatív pénzügyi eszközök körét, többek között nagyobb figyelmet fordítva a garanciák kidolgozására. Az EBB-nek emellett a stabil és kiszámítható cash flow-val rendelkező projektek esetében aktívan törekednie kell a kockázatmegosztó eszközökben való részvételre és a tőkepiaci adósságeszközökkel történő finanszírozásra. Különösképpen meg kell fontolnia a jogosult országokban végrehajtott beruházási projektek javára kibocsátott vagy nyújtott tőkepiaci adósságeszközök támogatását. Emellett az EBB-nek növelnie kell a helyi pénznemben végzett hitelnyújtást, valamint kötvényeket kell kibocsátania a helyi piacokon, feltéve, hogy a kedvezményezett országok végrehajtják a szükséges strukturális reformokat – mindenekelőtt a pénzügyi ágazatban –, valamint az EBB tevékenységeit megkönnyítő egyéb intézkedéseket. (25) Az EBB-nek az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteit továbbra is a rendezett banki működés elveivel összhangban kell végrehajtani. E műveleteket továbbra is az EBB saját szabályainak és eljárásainak – beleértve a megfelelő ellenőrzési intézkedéseket és az EBB szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó nyilatkozatának való megfelelést –, valamint a Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) kapcsolatos vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell irányítani. Az EBB-nek finanszírozási műveletei során megfelelően végre kell hajtania a gyengén szabályozott vagy nem együttműködő országokkal vagy területekkel szembeni politikáit annak érdekében, hogy ezzel hozzájáruljon az adócsalás, az adókijátszás és a pénzmosás elleni nemzetközi küzdelemhez. (26) Az EBB-nek megfelelő intézkedéseket kell hoznia annak biztosítására, hogy uniós garanciavállalással finanszírozott műveletei során az Európai Unió pénzügyi érdekei megelőző intézkedések révén védelemben részesüljenek a csalással, a korrupcióval és más jogellenes cselekményekkel szemben, és hogy az OLAF jogosult legyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére a kedvezményezettek telephelyein, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az uniós garancia (1) Az Unió költségvetési garanciát („uniós garancia”) nyújt az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletekre vonatkozóan. Az uniós garancia az EBB-nek nyújtott globális garancia a (2) bekezdésnek megfelelően ilyen garanciával biztosítható beruházási projektek javára nyújtott vagy kibocsátott hitelekkel, hitelgaranciákkal és tőkepiaci adósságeszközökkel kapcsolatban esedékes, de az EBB-hez be nem folyt összegek tekintetében. (2) Az uniós garanciával az EBB által olyan, jogosult országokban végrehajtott beruházási projektek javára nyújtott vagy kibocsátott hitelek, hitelgaranciák és adósságpiaci tőkeeszközök fedezhetők, amelyeket az EBB saját szabályainak és eljárásainak megfelelően, és az Unió vonatkozó külső politikai célkitűzéseinek támogatása érdekében nyújtanak, amennyiben az EBB-finanszírozást le nem járt vagy meg nem szüntetett, aláírt megállapodás értelmében biztosítják (EBB-finanszírozási műveletek). (3) Az uniós garancia az EBB finanszírozási műveletei keretében folyósított és garantált teljes összeg 65%-ára korlátozódik, az összes kapcsolódó összeg hozzáadásával és a visszafizetett összegek levonásával. (4) Az uniós garancia az EBB által a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveletekre vonatkozik. (5) Amennyiben a (4) bekezdésben említett időtartam lejártáig az Európai Parlament és a Tanács nem fogad el az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteihez kapcsolódó veszteségekkel szembeni új uniós garancia nyújtásáról szóló határozatot, az említett időtartam automatikusan hat hónappal meghosszabbodik. 2. cikk Az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatárai (1) A 2014–2020 közötti időszak egészére vonatkozóan az uniós garancia mellett végrehajtott EBB-finanszírozási műveletek maximális felső összeghatára 28 000 000 000 EUR. A törölt összegeket nem kell figyelembe venni a felső összeghatárban. A maximális felső összeghatár az alábbiakra bomlik: a) egy maximum 25 000 000 000 EUR összegű rögzített felső összeghatárra; b) egy további, 3 000 000 000 EUR-t kitevő választható összegre. A b) pontban említett összeg egészének vagy részének lehívásáról és regionális elosztásáról a 18. cikknek megfelelő félidős felülvizsgálat után születik határozat. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett rögzített felső összeghatár az I. mellékletben meghatározottaknak megfelelően további regionális felső összeghatárokra és részösszeghatárokra oszlik. A regionális felső összeghatárokon belül az uniós garancia hatályába tartozó régiók tekintetében az EBB fokozatosan biztosítja az országok közötti kiegyensúlyozott elosztást. 3. cikk Általános célkitűzések és elvek (1) Az uniós garancia csak az alábbi általános célkitűzések bármelyikét támogató EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozóan nyújtható: a) a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a kkv-k támogatása; b) a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra fejlesztése; c) az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás. (2) Az e határozat alapján végzett EBB-finanszírozási műveleteknek hozzá kell járulniuk az EUSZ 21. cikkében meghatározott, az Unió külső fellépéseire vonatkozó alapelvekhez, valamint hozzá kell járulniuk az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzések hatályába tartozó területeken az országok közötti regionális integráció, ideértve a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédságpolitikai partnerországok és az Unió közötti gazdasági integrációt is, az EBB-finanszírozási műveleteket alátámasztó célkitűzések közé tartozik. (4) A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzéke szerinti fejlődő országokban az EBB-finanszírozási műveleteknek közvetve hozzá kell járulniuk az Unió fejlesztési együttműködésre vonatkozó, az EUMSZ 208. cikkében említett politikájának célkitűzéseihez. (5) Az (1) bekezdés a) pontjában említett célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletek uniós kkv-k beruházási projektjeit is támogathatják. (6) Az (1) bekezdés b) pontjában említett célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletek a közlekedés, az energiaügy – ideértve a megújuló energiát, az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású technológiákra és üzemanyagokra való átállást lehetővé tévő energiarendszer-átállást, az energiabiztonságot és az energetikai infrastruktúrát, beleértve a gáz kitermelését és uniós energiapiacra szállítását –, a környezetvédelmi infrastruktúra, ideértve a vízellátást és a szennyvíztisztítást, valamint a környezetbarát infrastruktúrát, az információs és kommunikációs technológia, ideértve a távközlést és a szélessávú hálózati infrastruktúrát, az egészségügy és az oktatás területének beruházási projektjeit támogathatják. (7) Az (1) bekezdés c) pontjában említett célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének általános céljához kapcsolódó – mindenekelőtt a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növeléséhez hozzájáruló – beruházási projekteket támogathatják. A határozat időbeli hatálya alatt ezen műveletek volumenének az összes EBB-finanszírozási művelet legalább 25%-át ki kell tenniük. (8) Az uniós és a nemzetközi éghajlat-változási célkitűzéseknek megfelelően az EBB-nek a Bizottsággal együttműködve – nyilvános konzultációt követően – az EBB-finanszírozási műveletek tekintetében 2016 végéig aktualizálnia kell éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiáját. 4. cikk Jogosult országok (1) Az uniós garancia melletti EBB-finanszírozásra potenciálisan jogosult országok listáját a II. melléklet tartalmazza. Az uniós garancia melletti EBB-finanszírozásra jogosult országok jegyzékét a III. melléklet tartalmazza; e lista kizárólag a II. mellékletben szereplő országokat foglalhatja magában. (2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a III. melléklet módosítására vonatkozóan. A Bizottság ilyen határozatai átfogó, a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos vonatkozásokra egyaránt kiterjedő gazdasági és politikai értékelésen, valamint a vonatkozó európai parlamenti állásfoglalásokon, tanácsi határozatokon és következtetéseken alapulnak. (3) A (4) bekezdésre figyelemmel, a III. mellékletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi aktus nem érinti azon EBB-finanszírozási műveleteknek az uniós garancia általi fedezetét, amelyeket az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépése előtt írtak alá. (4) A 8. cikk (1) bekezdésében említett átfogó garanciát élvező EBB-finanszírozási műveletek folyósítására nem kerülhet sor a III. mellékletben nem szereplő országokban. (5) Az uniós garancia kizárólag azon EBB-finanszírozási műveletekre terjed ki, amelyeket olyan jogosult országokban hajtanak végre, amelyek keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogszabályi feltételekről. (6) Az uniós garancia nem nyújt fedezetet az EBB-finanszírozási műveletekre abban az országban, ahol az ilyen műveletekről szóló megállapodást az adott országnak az Unióhoz történő csatlakozása után írták alá. 5. cikk Az EBB-finanszírozási műveletek hozzájárulása az Unió politikáihoz (1) A Bizottság az ezen határozat elfogadását követő egy éven belül az EBB együttműködésével aktualizálja az EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó hatályos regionális technikai operatív iránymutatást. A regionális technikai operatív iránymutatásnak összhangban kell lennie a IV. mellékletben meghatározott tágabb uniós regionális politikai kerettel. A regionális technikai operatív iránymutatás biztosítja különösen, hogy az e határozat szerinti EBB-finanszírozás kiegészítse a különböző régiókra vonatkozó kapcsolódó uniós segítségnyújtási politikákat, programokat és eszközöket. Az iránymutatás aktualizálása során a Bizottság és az EBB figyelembe veszi az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait, valamint a Tanács kapcsolódó határozatait és következtetéseit. Szakpolitikai kérdésekben szükség esetén az EKSZ-szel is konzultál. Az aktualizált iránymutatás elkészülte után a Bizottság azonnal továbbítja azt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az EBB a regionális technikai operatív iránymutatás által megállapított kereteken belül meghatározza a megfelelő finanszírozási stratégiákat, és biztosítja azok végrehajtását. A regionális technikai operatív iránymutatást a 18. cikkben említett felülvizsgálatot követően felül kell vizsgálni. (2) Az EBB-finanszírozási műveletek nem tartozhatnak az uniós garancia hatálya alá abban az esetben, ha a Bizottság az EBB alapokmányának 19. cikkében meghatározott eljárás keretei között kedvezőtlen véleményt fogalmaz meg egy ilyen művelettel kapcsolatban. 6. cikk Együttműködés a Bizottsággal és az EKSZ-szel (1) Az EBB-finanszírozási műveletek és az Unió költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében tovább kell erősíteni az EBB külső tevékenységének az Unió külső politikai célkitűzéseivel való összhangját, különösen az 5. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatás aktualizálásán, valamint az alábbiakra vonatkozó rendszeres és szisztematikus párbeszéden és korai információcserén keresztül: a) adott esetben a Bizottság és/vagy az EKSZ által készített stratégiai dokumentumok, mint például országos és regionális stratégiai dokumentumok, indikatív programok, cselekvési tervek és előcsatlakozási dokumentumok; b) az EBB stratégiai tervezési dokumentumai és beruházási projektjeinek csatornái; c) egyéb szakpolitikai és műveleti szempontok. (2) Az együttműködést régiónként differenciált módon kell megvalósítani, ideértve az uniós küldöttségek szintjét is, figyelembe véve az EBB szerepét és az Uniónak az egyes régiókban folytatott szakpolitikáit. 7. cikk Együttműködés más európai pénzügyi intézményekkel és nemzetközi pénzügyi intézményekkel (1) Az EBB-finanszírozási műveleteket adott esetben az EBB és más európai pénzügyi intézmények és nemzetközi pénzügyi intézmények közötti együttműködés keretében kell végrehajtani a szinergiák, az együttműködés és a hatékonyság maximalizálása, innovatív pénzügyi eszközök közös kidolgozása, a kockázatok elővigyázatos és ésszerű megosztása, valamint a beruházási projekt és ágazat szerinti koherens feltételrendszer biztosítása érdekében, valamint abból a célból, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és az indokolatlan átfedéseknek a lehetősége. (2) Az (1) bekezdésben említett együttműködést megkönnyíti a Bizottság, az EBB és a különböző régiókban működő főbb európai pénzügyi intézmények és nemzetközi pénzügyi intézmények közötti koordináció, amelyet adott esetben egyetértési megállapodások vagy más uniós regionális együttműködés keretében valósítanak meg. 8. cikk Az uniós garancia fedezete és feltételei (1) Valamely állammal megkötött vagy valamely állam által garantált EBB-finanszírozási művelet, valamint egyéb, regionális vagy helyi hatósággal, állami tulajdonú, és/vagy állami ellenőrzés alatt álló közjogi vállalattal vagy intézménnyel megkötött EBB-finanszírozási művelet esetében, amennyiben az ezen egyéb EBB-finanszírozási műveletek megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB-hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek, az európai uniós garancia fedez valamennyi esedékes, de az EBB-hez be nem folyt kifizetést („átfogó garancia”). (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában Palesztinát a Palesztin Hatóság, Koszovót[15] Koszovó kormánya képviseli. (3) Az (1) bekezdésben említetteken kívüli EBB-finanszírozási műveletek és a tőkepiaci adósságeszközökből álló EBB-finanszírozási műveletek esetében az uniós garancia fedez valamennyi, az EBB-nek fizetendő, de hozzá be nem folyt összeget, amennyiben a fizetés elmaradásának oka a következők valamelyike („politikai kockázati garancia”): a) elmaradt devizaátutalás; b) kisajátítás; c) háború vagy zavargások; d) szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása. (4) Az EBB-finanszírozási műveleteknek olyan beruházási projektekre kell összpontosítaniuk, amelyek esetében az uniós garancia az EBB hitelkockázati értékelése szerint érdemi pénzügyi hozzáadott értéket teremt. (5) A Bizottság és az EBB a 13. cikkben említett megállapodásban meghatározza azt a módszert, amelynek segítségével az EBB a külső tevékenységén belül azonosíthatja az e határozat szerint finanszírozandó műveleteket és az EBB saját kockázatára finanszírozandó műveleteket. A módszer az EBB-finanszírozási műveletek EBB értékelése szerinti hitelképességén, az I. mellékletben meghatározott régiókon és felső összeghatárokon, a másik szerződő fél jellegén (szuverén/állami, az (1) bekezdésben említett alsóbb államszervezeti szintű vagy magán), az EBB kockázatvállalási kapacitásán és más releváns kritériumokon, többek között az uniós garancia hozzáadott értékén alapul. (6) Az uniós garancia lehívása esetén a 13. cikkben említett megállapodásnak megfelelően a bank a finanszírozási műveleteihez kötődő kötelmek tekintetében minden vonatkozó jogát az Unióra engedményezi. 9. cikk A beruházási projektek EBB általi értékelése és nyomon követése (1) Az EBB az uniós garanciával fedezett beruházási projektek fejlesztési szempontjait alapos átvilágításnak veti alá, és adott esetben az Unió szociális és környezetvédelmi elveivel összhangban megfelelő helyi nyilvános konzultációt ír elő. Az első albekezdés szerinti értékelésnek adott esetben tartalmaznia kell annak vizsgálatát, hogy az EBB-finanszírozás kedvezményezettjeinek kapacitásait hogyan lehet a projektciklus során technikai segítségnyújtással megerősíteni. Az EBB saját szabályai és eljárásai tartalmazzák a beruházási projektek környezeti és társadalmi hatásának, továbbá az emberi jogokkal és a konfliktusmegelőzéssel összefüggő szempontoknak az értékeléséhez szükséges rendelkezéseket annak biztosításához, hogy a határozat keretében csak olyan beruházási projektek kapjanak támogatást, amelyek gazdasági, pénzügyi, környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatók. (2) A fejlesztési szempontok előzetes értékelése mellett az EBB nyomon követi finanszírozási műveleteinek a végrehajtását. Mindenekelőtt előírja a projektgazdák számára, hogy szorosan kövessék nyomon a projekt végrehajtását annak lezárásáig, többek között a beruházási projekt fejlesztési, környezeti és emberi jogi hatásai tekintetében. Az EBB ellenőrzi a projektgazdák által szolgáltatott információkat. (3) A EBB által végzett nyomon követésnek ki kell terjednie a közvetített műveletek végrehajtására és a kkv-kat támogató pénzügyi közvetítők teljesítményének nyomon követésére is. (4) Az EBB átfogó monitoringrendszert dolgoz ki azon jelentős EBB-finanszírozási műveleteknél elért relatív és abszolút ÜHG-kibocsátáscsökkenés nyomon követésére, amelyek esetében a kibocsátás jelentős és adatokkal dokumentált. 10. cikk Éves jelentéstétel és számvitel (1) A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat értelmében végrehajtott EBB-finanszírozási műveletekről. A jelentésnek a következőket kell tartalmaznia: a) az EBB-finanszírozási műveletek projekt-, ágazat-, ország- és regionális szintű értékelését; b) a 8. cikk (5) bekezdésében említett módszer alkalmazásának értékelését; c) az EBB-finanszírozási műveletek hozzáadott értékének és fejlesztési hatásainak, továbbá az Unió külső politikai és stratégiai célkitűzéseihez nyújtott hozzájárulásának összesítő értékelését, figyelembe véve az 5. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatást is; d) az EBB-finanszírozási műveletek által a kedvezményezettekre átvitt pénzügyi előny összesített értékelését; e) az EBB-finanszírozási műveletek minőségi értékelését, különösen azt, hogy az EBB a finanszírozott beruházási projektek átvilágítása és nyomon követése során milyen mértékben veszi figyelembe a környezeti és a társadalmi fenntarthatóságot; f) az uniós garancia lehívását; g) tájékoztatást az e határozat szerinti, éghajlatváltozással és biodiverzitással kapcsolatos finanszírozási volumenről, a jelentős beruházások abszolút és relatív ÜHG-kibocsátáscsökkenésre gyakorolt, az EBB 3. cikkben említett éghajlatváltozási stratégiájában meghatározott összesített hatásáról, valamint az éghajlati kockázat szempontjából értékelt projektek számáról; h) a Bizottsággal és más európai pénzügyi intézményekkel és nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés, többek között a társfinanszírozás ismertetését. A jelentés tartalmazza mindenekelőtt az EBB-finanszírozással kombináltan felhasznált uniós pénzügyi erőforrásoknak és más európai pénzügyi intézményektől és nemzetközi pénzügyi intézményektől származó erőforrásoknak a részletes bontását, és ezáltal áttekintést nyújt az ezen határozat alapján végrehajtott EBB-finanszírozási műveletek által támogatott beruházások összességéről. A jelentés említést tesz továbbá az EBB és más európai pénzügyi intézmények vagy nemzetközi pénzügyi intézmények közötti olyan új egyetértési megállapodások megkötéséről, amelyek jelentőséggel bírnak az e határozat szerinti EBB-finanszírozási műveletek szempontjából. i) az EBB és az európai ombudsman közötti egyetértési megállapodás működésének a nyomon követésére vonatkozó információkat, amennyiben az említett megállapodás az e határozat szerinti finanszírozási műveletekre vonatkozik. (2) A Bizottság (1) bekezdésben említett jelentéstétele céljából az EBB benyújtja a Bizottságnak az e határozat keretében végrehajtott EBB-finanszírozási műveletekről szóló éves jelentéseket, amelyek minden szükséges elemet tartalmaznak ahhoz, hogy a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően elvégezhesse a jelentéstételt. Az EBB olyan információkat is benyújthat a Bizottságnak, amelyek az Európai Parlament és a Tanács számára fontosak az EBB külső tevékenységének átfogó áttekintéséhez. (3) Az EBB benyújtja a Bizottságnak az egyes EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint minden olyan további adatot, amely a Bizottság jelentéstételi kötelezettségeinek vagy a Számvevőszék kérelmeinek a teljesítéséhez szükséges, továbbá az EBB-finanszírozási műveletek kintlévő összegéről szóló könyvvizsgálói igazolást. Az EBB benyújtja továbbá a Bizottságnak az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben[16] előírt minden egyéb szükséges dokumentumot. (4) Az uniós garanciával fedezett kockázatokkal kapcsolatban a Bizottság által elvégzendő számviteli és jelentéstételi feladatok céljából az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó kockázatértékeléseit és besorolási információit. (5) Az EBB legalább évente benyújtja a Bizottságnak az EBB-finanszírozási műveletek tervezett aláírásának indikatív többéves programját annak érdekében, hogy biztosítható legyen az EBB finanszírozási előrejelzései és az e határozatban kijelölt felső összeghatárok közötti megfelelés, és hogy lehetővé tegye a Bizottság számára a garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezését[17]. A Bizottság a költségvetési tervezet kidolgozásakor figyelembe veszi ezt az előrejelzést. (6) Az EBB továbbra is eljuttatja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára valamennyi független értékelő jelentését, amelyekben értékeli az e határozat és más külső megbízások keretébe tartozó konkrét EBB-tevékenységek során elért gyakorlati eredményeket. (7) Az EBB a (2)–(6) bekezdésben említett információkat saját költségén nyújtja be. 11. cikk Információk nyilvánosságra hozatala (1) Átláthatósági politikájával összhangban az EBB a weboldalán nyilvánosságra hozza az alábbiakkal kapcsolatos információkat: a) az e határozat keretében végrehajtott összes EBB-finanszírozási műveletet, külön feltüntetve, hogy az adott beruházási projekt az uniós garancia alá tartozik-e; b) az EBB és más európai pénzügyi intézmények vagy nemzetközi pénzügyi intézmények közötti olyan egyetértési megállapodásokat, amelyek jelentőséggel bírnak az e határozat szerinti EBB-finanszírozási műveletek szempontjából, kivéve, ha az információk bizalmas kezelésére van szükség. (2) A Bizottság a 14. cikkben említett megállapodásból eredő behajtási esetekre vonatkozóan tájékoztatást tesz közzé a honlapján, kivéve, ha az információk bizalmas kezelésére van szükség. 12. cikk Nem együttműködő joghatóságok Az EBB finanszírozási műveletei során nem tűri el a jogellenes célból – például a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, az adócsalás és az adókijátszás, a korrupció, és az EU pénzügyi érdekeit sértő csalás céljából – végzett tevékenységeket. Az EBB különösen nem vesz részt a valamely jogosult országban végrehajtott, de a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), a Pénzügyi Akció Munkacsoport vagy más mérvadó nemzetközi szervezetek által „nem együttműködőnek” minősített külföldi joghatóságon keresztül végzett finanszírozási műveletekben. 13. cikk Garanciamegállapodás A Bizottság és az EBB a 8. cikknek megfelelően az uniós garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó garanciamegállapodást ír alá, és erről megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 14. cikk A Bizottság általi kifizetések behajtása (1) Amennyiben a Bizottság az uniós garancia alapján kifizetést teljesít, az EBB a Bizottság nevében és képviseletében gondoskodik a kifizetett összegekre vonatkozó követelések behajtásáról. (2) A Bizottság és az EBB legkésőbb a 13. cikkben említett garanciamegállapodás aláírásának időpontjáig a követelések behajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó külön megállapodást ír alá. 15. cikk A Számvevőszék által végzett ellenőrzés Az uniós garanciát, valamint az annak keretében teljesítendő, az Unió általános költségvetését érintő kifizetéseket és behajtásokat a Számvevőszék ellenőrzi. 16. cikk Csalás elleni intézkedések (1) Az EBB azonnal értesíti az OLAF-ot, ha az uniós garanciával fedezett projektek előkészítésének, végrehajtásának vagy lezárásának bármely szakaszában olyan potenciális csalást, korrupciót vagy más jogellenes tevékenységet észlel, amely sértheti az EU pénzügyi érdekeit. (2) Az 1073/1999/EK rendeletben, a 2185/96/Euratom, EK rendeletben és a 2988/95/EK, Euratom rendeletben megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmében vizsgálati cselekményeket, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy a finanszírozási műveletekkel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei. 17. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására. (2) A Bizottság a 4. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 4. cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a nevezett jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. 18. cikk Félidős felülvizsgálat A Bizottság 2017. december 31-ig félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben ezen határozat alkalmazásának első éveit értékeli, és adott esetben javaslatot tesz annak módosítására. A jelentés külső értékelésen és az EBB hozzájárulásán alapul. 19. cikk Végleges jelentés A Bizottság 2021. december 31-ig végleges jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról. 20. cikk Hatálybalépés Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről elnök elnök I. MELLÉKLET REGIONÁLIS FELSŐ ÖSSZEGHATÁROK A. Csatlakozás előtt álló országok: 8 400 000 000 EUR; B. Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok: 12 400 000 000 EUR, amely az alábbi indikatív részösszeghatárokra bomlik: i. mediterrán országok: 8 400 000 000 EUR; ii. Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország: 4 000 000 000 EUR; C. Ázsia és Latin-Amerika: 3 600 000 000 EUR, amely az alábbi indikatív részösszeghatárokra bomlik: i. Latin-Amerika: 2 150 000 000 EUR; ii. Ázsia: 1 200 000 000 EUR; iii. Közép-Ázsia: 250 000 000 EUR D. Dél-Afrika: 600 000 000 EUR. Az általános rögzített felső összeghatáron belül az EBB adott esetben a Bizottság jóváhagyását kérheti a régiós részösszeghatárok legfeljebb 20%-os, régión belüli, illetve a régiós felső összeghatárok legfeljebb 10%-os, régiók közötti átcsoportosításához. II. MELLÉKLET POTENCIÁLISAN JOGOSULT RÉGIÓK ÉS ORSZÁGOK A. Csatlakozás előtt álló országok 1. Tagjelöltek Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia, Törökország 2. Lehetséges tagjelöltek Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó B. Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok 1. Mediterrán országok Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Palesztina, Szíria, Tunézia 2. Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország Kelet-Európa: Belarusz, Moldovai Köztársaság, Ukrajna Dél-Kaukázus: Azerbajdzsán, Grúzia, Örményország Oroszország C. Ázsia és Latin-Amerika 1. Latin-Amerika Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Kuba, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela 2. Ázsia Afganisztán, Banglades, Bhután, Brunei, Dél-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Jemen, Kambodzsa, Kína (beleértve Hongkongot és Makaó Különleges Közigazgatási Területet), Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Szingapúr, Srí Lanka, Tajvan, Thaiföld, Vietnam 3. Közép-Ázsia Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán D. Dél-Afrika Dél-afrikai Köztársaság III. MELLÉKLET JOGOSULT RÉGIÓK ÉS ORSZÁGOK A. Csatlakozás előtt álló országok 1. Tagjelöltek Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia, Törökország 2. Lehetséges tagjelöltek Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó B. Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok 1. Mediterrán országok Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Palesztina, Tunézia 2. Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország Kelet-Európa: Moldovai Köztársaság, Ukrajna Dél-Kaukázus: Azerbajdzsán, Grúzia, Örményország Oroszország C. Ázsia és Latin-Amerika 1. Latin-Amerika Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela 2. Ázsia Banglades, Brunei, Dél-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Jemen, Kambodzsa, Kína (beleértve Hongkongot és Makaó Különleges Közigazgatási Területet), Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Szingapúr, Srí Lanka, Thaiföld, Vietnam 3. Közép-Ázsia Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán D. Dél-Afrika Dél-Afrikai Köztársaság IV. MELLÉKLET REGIONÁLIS POLITIKAI KERET Az előcsatlakozási folyamatban részt vevő partnerországokban az EBB tevékenysége a csatlakozási és európai partnerségek keretében zajlik, amelyek megállapítják a tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országokkal kapcsolatos prioritásokat annak érdekében, hogy ezek az országok előbbre tudjanak lépni az Unióhoz való közeledés folyamatában, illetve keretet biztosítanak az uniós segítségnyújtás számára. A Nyugat-Balkánon a stabilizációs és társulási folyamat jelenti az uniós politika keretét. E folyamat progresszív partnerségen alapul, amelynek keretében az Unió kereskedelmi kedvezményeket, gazdasági és pénzügyi támogatást, valamint a stabilizációs és társulási megállapodások révén szerződéses kapcsolatokat biztosít. Az előcsatlakozási pénzügyi támogatás segíti a jelölteket és lehetséges jelölteket abban, hogy felkészüljenek az uniós tagságból eredő kötelezettségekre és kihívásokra. Ez a segítségnyújtás támogatja a reformfolyamatot, és ennek keretében az esetleges tagságra való felkészülést is. Az intézmények kialakítására, az Unió vívmányaihoz való igazodásra és az uniós politikák és eszközök alkalmazására való felkészülésre, valamint a gazdasági konvergencia megvalósítását szolgáló intézkedésekre való ösztönzésre összpontosít. A szomszédságpolitikai partnerországokban az EBB tevékenysége a 2011. május 25-én „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” címen elfogadott új európai szomszédságpolitika és a Tanács 2011. június 20-án elfogadott vonatkozó következtetései keretében zajlik, amely nagyobb támogatást kíván nyújtani azoknak a partnereknek, amelyek elkötelezettek a demokratikus társadalmak építése és a reformok végrehajtása mellett, összhangban a „többért többet” és a „kölcsönös elszámoltathatóság” elveivel, valamint stratégiai szakpolitikai keretet biztosít az EU és szomszédjai közötti kapcsolatoknak. Ezen együttműködés keretében az e határozat alapján végrehajtott EBB–finanszírozás egyúttal a társadalmi stabilitást támogató inkluzív növekedés és munkahelyteremtés elősegítésére is irányulni fog, egy olyan, ösztönzőkön alapuló megközelítés alapján, amely – többek között a migrációval kapcsolatos kérdésekben is – támogatja az Unió külső politikai célkitűzéseit. E célok elérése érdekében az Unió és partnerei kétoldalú cselekvési tervekről állapodtak meg, amelyekben többek között politikai és biztonsági kérdéseket, kereskedelmi és gazdasági témákat, környezetvédelmi és szociális problémákat, valamint a közlekedési és energiahálózatok integrációját magukban foglaló prioritásokat állapítottak meg. Az Unió a Mediterrán Térségért, a keleti partnerség, a fekete-tengeri szinergia, a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia, a balti-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia mind multilaterális és regionális kezdeményezések, amelyek célja az Unió és a közös kihívásokkal küzdő és/vagy közös földrajzi környezeten osztozó szomszédságpolitikai partnerországok adott csoportja közötti együttműködés előmozdítása. Az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezés célja az euromediterrán integráció folyamatának újraindítása azáltal, hogy a Földközi-tenger mindkét partján támogatja a kölcsönös gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, és hozzájárul a társadalmi-gazdasági fejlődés fokozásához, a szolidaritás érvényesüléséhez, a regionális integrációhoz, a fenntartható fejlődéshez és a tudásépítéshez, hangsúlyozva a regionális és transznacionális projekteket támogató pénzügyi együttműködés erősítésének a szükségességét. Az Unió a Mediterrán Térségért kiemelten támogatja a tengeri és szárazföldi gyorsforgalmi utak létrehozását, a Földközi-tenger szennyezésmentesítését, a földközi-tengeri napenergiatervet, a kezdeményezést a földközi-tengeri térség vállalkozásainak fejlesztéséért, a polgári védelmi kezdeményezéseket és az euromediterrán egyetemet. A balti-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia a balti-tengeri régió fenntartható környezetgazdálkodását és optimális gazdasági és társadalmi fejlődését támogatja. A Duna régióra vonatkozó uniós stratégia különösen a közlekedési és energiaügyi kapcsolatoknak, illetve az energiaellátás biztonságának a fejlesztését, a fenntartható környezetgazdálkodást, valamint a társadalmi-gazdasági fejlődést támogatja a Duna régióban. A keleti partnerség célja, hogy megteremtse az Európai Unió és a keleti partnerországok közötti politikai társulás és mélyebb gazdasági integráció felgyorsításához szükséges feltételeket. Az Orosz Föderáció és az Unió széles körű stratégiai partnerségi kapcsolatot folytat, amely eltér az európai szomszédságpolitikától, és amely a „közös területek” és menetrendek révén ölt formát. Ezt multilaterális szinten az Északi Dimenzió egészíti ki, amely az Unió, Oroszország, Norvégia és Izland közötti együttműködés keretét adja (Belarusz, Kanada, és az Egyesült Államok megfigyelői státussal rendelkezik az Északi Dimenzióban). Az EBB Latin-Amerikában folytatott tevékenységének keretét az Unió, Latin-Amerika és a Karib-térség közötti stratégiai partnerség jelenti. Amint azt „Az Európai Unió és Latin-Amerika: Globális szereplők partnersége" című 2009. szeptemberi bizottsági közlemény is hangsúlyozta, a Latin-Amerikával folytatott együttműködés terén az Unió számára kiemelt terület a regionális integráció erősítése, valamint a szegénység és a társadalmi egyenlőtlenség felszámolása a fenntartható gazdasági és szociális fejlődés előmozdítása céljából. Ezeket a politikai célkitűzéseket az EBB tevékenysége a latin-amerikai országok eltérő fejlettségi szintjét figyelembe véve fogja erősíteni. A párbeszéd és együttműködés folytatása lesz a cél a mindkét régió számára közös érdeket képviselő területeken, többek között a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a katasztrófakockázatok csökkentése, valamint az energiaügy, a tudomány, a kutatás, a felsőoktatás, a technológia és az innováció területén. Az EBB-t ösztönözni kell arra, hogy aktív tevékenységet folytasson Ázsiában különösen a kevésbé virágzó országokban. Ebben a változatos régióban az Unió elmélyíti stratégiai partnerségét Kínával és Indiával, és tárgyalásokat folytat a délkelet-ázsiai országokkal létrehozandó új partnerségekről és szabadkereskedelmi megállapodásokról. Ugyanakkor az Unió számára továbbra is kiemelt terület marad az Ázsiával folytatott fejlesztési együttműködés is; az ázsiai régióval kapcsolatos uniós fejlesztési stratégia célja az átfogó és fenntartható gazdasági növekedés támogatása révén a szegénység felszámolása, a kereskedelem és a régión belüli integráció szempontjából kedvező környezet, illetve feltételek előmozdítása, a kormányzás erősítése, a politikai és társadalmi stabilitás fokozása és a 2015-ös millenniumi fejlesztési célok megvalósításának támogatása. A felek együttműködve alakítják ki a közös kihívások – például az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés, a biztonság és stabilitás, az irányítás és az emberi jogok, valamint a természeti és humanitárius katasztrófák megelőzése és az általuk okozott károk enyhítése – kezeléséhez szükséges politikákat. Az Európai Tanács által 2007 júniusában a Közép-Ázsiával folytatott új partnerségre vonatkozóan elfogadott uniós stratégia megerősítette a regionális és kétoldalú párbeszédet, valamint az uniós együttműködést a közép-ázsiai országokkal a régió legfontosabb kérdései, mint például a szegénység csökkentése, a fenntartható fejlődés és a stabilitás tekintetében. A stratégia megvalósítása keretében jelentős haladást értek el az emberi jogok, a jogállamiság, a jó kormányzás és a demokrácia, az oktatás, a gazdasági fejlődés, a kereskedelem és a beruházások, az energiaügy, a közlekedés és környezetvédelmi politikák terén. Az EBB Dél-Afrikában folytatott tevékenységeinek keretét az Unió Dél-Afrikára vonatkozó közös országstratégiai dokumentuma jelenti. A stratégiai dokumentumban meghatározott fő területek a munkahelyteremtés és a szolgáltatásnyújtással, valamint a társadalmi kohézióval kapcsolatos kapacitások fejlesztése. Az EBB dél-afrikai tevékenysége nagymértékben kiegészíti az EU fejlesztési együttműködési programját, konkrétan azáltal, hogy az EBB a magánszektor támogatására, valamint az infrastruktúra és a szociális szolgáltatások (lakhatás, energiaellátás, ivóvíztisztítás, települési infrastruktúra) bővítését célzó beruházásokra összpontosít. Az Unió Dél-Afrikára vonatkozó országstratégiai dokumentumának 2009–2010-ben elvégzett félidős felülvizsgálata az éghajlatváltozás terén végrehajtott fellépések erősítését javasolta, a környezetbarát munkahelyek teremtését támogató tevékenységeken keresztül. A 2014–2020 közötti időszakban az EBB tevékenysége várhatóan kiegészítő jelleggel támogatja majd az EU külső együttműködési politikáit, programjait és eszközeit, továbbra is az EU és Dél-Afrika közötti kapcsolat fő prioritásaira összpontosítva annak érdekében, hogy előmozdítsa a gazdaság méltányos és fenntartható növekedését, hozzájáruljon a munkahelyteremtéshez és a kapacitásfejlesztéshez, és támogassa az alapvető infrastruktúra és szolgáltatások fenntartható biztosítását és méltányos rendelkezésre bocsátását. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata az Európai Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott európai uniós garanciáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[18] Szakpolitikai terület: 01. cím – Gazdasági és pénzügyek A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: Nemzetközi gazdasági és pénzügyek 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[19] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések Az EBB Unión kívüli, külső megbízása szerint végzett tevékenységének általános célkitűzése, hogy az uniós költségvetési garancia és az EBB-sajátforrások kombinációja révén a partnerországok releváns beruházási projektjeinek finanszírozásával támogassa az Unió külső politikáit. Unión kívüli, európai uniós garancia mellett végzett finanszírozási műveletei révén az EBB-nek támogatnia kell az Unió partnerországainak gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható fejlődését, és az Unióval való partnerségüket. Az EBB által a megbízás keretében végzett finanszírozási műveletek előírt célkitűzései a következők: a) a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a kkv-k támogatása; b) a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra fejlesztése; c) az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás. 1.4.2. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 2. sz. konkrét célkitűzés: „Az EU megítélésének, külső képviseletének és az EBB-vel, az EBRD-vel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, valamint az érintett gazdasági fórumokkal való kapcsolatának javítása stratégiáik, műveleteik és az EU külső prioritásainak közelítése céljából” A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 01 03. alcím – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) A Bizottság a javaslattal összefüggésben hatásvizsgálatot készített. A javaslat fő hatásait a hatásvizsgálatról szóló jelentés értékeli. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Az EBB kidolgozta az EBB-műveletek eredményeinek és hatásainak egy mutatókészlet operatív monitoringján alapuló értékelési keretét. Az eredményértékelési keret – (REsults Measurement Framework, REM)[20] javítja a várható projekteredmények előzetes becslését és fokozza az EBB-nek a ténylegesen elért eredményekre vonatkozó beszámolási képességét. A REM keret annak bemutatására szolgál, hogy az EBB-hitelek által generált teljesítmény miként vezet olyan eredményekhez, illetve később olyan hatásokhoz, amelyek megfelelnek a bank megbízásában szereplő célkitűzéseknek. A javaslatban megfogalmazott konkrét és operatív célkitűzések megvalósításának monitoringja a 2.1. szakaszban említett alapmutatók révén történik majd. Ami az éghajlat-változási politikával kapcsolatos projektek finanszírozását illeti, az effajta műveletek támogathatóságát olyan, megállapodás szerinti kritériumok alapján tisztáznák, amelyek az EBB éghajlat-politikai kiadások nyomon követésével kapcsolatos fogalmi meghatározásaira épülnek, illetve szükség esetén szűkítik azokat (például az ÜHG-kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos referenciamutatók bevezetésével, szükség esetén az energiahatékonyság és az alkalmazkodás fogalmi meghatározásainak javításával); a Bizottság javaslata alapján továbbá a következő többéves pénzügyi keret alatt az uniós költségvetés nyomon követése érdekében a monitoring szakaszában ezeket a kritériumokat alkalmaznák a Rio-markerek vagy a Bizottság által javasolt egyenértékű rendszer „operacionalizálására”. Ezzel párhuzamosan, a releváns műveletek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének növelése érdekében, az EBB-nek folytatnia kell az éghajlati kockázat értékelésére szolgáló módszertanok kidolgozását, és a szén-dioxid-árazást be kell emelnie a gazdasági költség/haszon elemzésbe. A releváns ágazati politikákban szintén szigorítani kell a szén-dioxid-intenzív projektekre vonatkozó kritériumrendszert, ezzel korlátozva e projektek támogathatóságát. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az 1080/2011/EU határozat 16. cikke szerint a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következő többéves pénzügyi kerethez (2014–2020) kapcsolódó európai uniós garancia létrehozásáról. Az 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat feltételeinek megfelelően az európai uniós garancia az EBB 2007. február 1. és 2013. december 31. között aláírt finanszírozási műveleteit fedezi. Az új határozatot ezért a rendes jogalkotási eljárás keretében még a jelenlegi megbízás lejárta előtt el kell fogadni[21]. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az EBB által az Unió területén kívül végrehajtott finanszírozási műveletek az uniós külső tevékenységek támogatásának rendkívül látványos és hatékony eszközét jelentik. Az érintett országokban az EBB tevékenységének fő előnyei közé tartozik – a pénzügyi hozzájárulás mellett – a szakértelem átadása a projektgazdáknak, valamint az EU környezeti, társadalmi és beszerzési előírásainak alkalmazása a finanszírozott beruházási projektekre. A fenti előnyökön túl az EBB – versenyképes kamatlábak formájában – teljes egészében átadja az európai uniós garanciából és az EBB kedvezményes finanszírozási költségeiből származó pénzügyi előnyöket a végső kedvezményezetteknek. Az európai uniós garanciával fedezett megbízás lehetővé teszi az Unió számára, hogy olyan országok és beruházási projektek számára tudja biztosítani a szükséges politikai és pénzügyi támogatást, amelyek magasabb kockázatuk miatt általában nem felelnének meg az EBB szabványos iránymutatásainak és kritériumainak. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A javasolt határozathoz készített hatásvizsgálat levonja az előző megbízások végrehajtásának tanulságait. Az új jogalkotási javaslat megoldást kínál a hatásvizsgálatról szóló jelentésben azonosított problémákra. 1.5.4. Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Az EBB finanszírozási műveletei kiegészítik a külső segítségnyújtási eszközök keretében végzett tevékenységeket. Az egyes régiókkal kapcsolatos uniós külső politikák támogatásának további növelése érdekében szorosabbra fűzik az EBB prioritásai és az uniós szakpolitikák közötti kapcsolatot. Ennek megvalósítására olyan regionális technikai operatív iránymutatások kidolgozása és félidős felülvizsgálata révén kerül majd sor, amelyek az eddigieknél szilárdabb keretet biztosítanak az EBB és a Bizottság közötti párbeszédhez és együttműködéshez. Az EBB finanszírozási műveletei szükség esetén hasznosan kombinálhatók az EU költségvetési forrásaival, amelyek vissza nem térítendő társfinanszírozási támogatás, kockázati tőke vagy kockázatmegosztás formáját ölthetik, illetve a projektek előkészítésére és végrehajtására, továbbá a jogi és szabályozási keret megszilárdítására irányuló technikai segítségnyújtással. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama x A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – x A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014.01.01-től 2020.12.31-ig A javasolt megbízás keretében az EBB 2014-től 2020-ig írhat alá finanszírozási műveleteket. Ha az Európai Parlament és a Tanács 2020 végéig nem fogad el az EBB-nek az Unión kívüli finanszírozási műveleteire nyújtott új európai uniós garanciáról szóló határozatot, a tervek szerint hat hónapos hosszabbításra lesz lehetőség. – x Pénzügyi hatás: 2014-től határozatlan ideig A fellépés és a pénzügyi hatás teljes időtartamát az EBB aláírt finanszírozási műveleteinek lejárata határozza meg. A végső hatás a potenciális lehívások és visszafizetések összegétől függ (lásd még a 3.2.2. pontot). ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[22] X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által Megjegyzések A javaslat a meglévő rendelkezésekkel összhangban előirányozza, hogy az EBB a saját szabályzatának és eljárásainak megfelelően finanszírozza a beruházási projekteket. A Bizottság az európai uniós garancia közvetlen irányításáért felelős. Az EBB és a Bizottság garancia- és visszafizetési megállapodást köt, amelyben rögzítik a javasolt határozat végrehajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Az EBB európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteit az EBB saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja, ideértve a megfelelő könyvvizsgálati, kontroll- és nyomonkövetési intézkedéseket. Ezen túlmenően az EBB Igazgatótanácsa, amelyben a Bizottságot egy igazgató és egy igazgatóhelyettes képviseli, hagyja jóvá az EBB minden finanszírozási műveletét, és nyomon követi, hogy a bankot alapokmányának és a Kormányzótanács által meghatározott általános irányelveknek megfelelően irányítsák. A Bizottság, a Számvevőszék és az EBB által 2003 októberében megkötött, hatályos háromoldalú egyezmény – amelyet 2007-ben és 2011-ben egy-egy újabb négyéves időszakra megújítottak – részletezi azokat a szabályokat, amelyek szerint a Számvevőszék az EBB európai uniós garancia által fedezett finanszírozási műveleteivel kapcsolatos könyvvizsgálatait végzi. A javaslat az 1080/2011/EU határozathoz hasonlóan rendszeres jelentéstételt ír elő. A Bizottság évente jelentést tesz majd az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megbízás EBB általi végrehajtásáról. Az eredményekről való jelentéstétel ahol lehetséges, a teljes portfólióra vagy egy adott szektorra kiterjedő mutatók megfelelő aggregálásával történik. E mutatókat már a projektciklus alatt is végig értékelni fogják, becslésszinten, majd a nyomon követés alatt is, amint az első fejlesztési eredmények mérhetővé válnak, a projekt teljes végrehajtásáig – vagyis jellemzően a projekt befejezését követő legfeljebb három évig. A mutatókat, amennyiben lehetséges, utólagos értékelésekhez is felhasználják. A mutatóknak a következő területekre kell kiterjedniük: i. régiónként aláírt összeg, ii. régiónként folyósított összeg, iii. a tevékenységek országok közötti kiegyensúlyozott felosztásának megvalósítása; iv. a tevékenységek megoszlása a különböző célkitűzések között; v. az éghajlat-változási politikával kapcsolatos hitelnyújtás volumene a célfinanszírozáshoz viszonyítva, illetve hatása az ÜHG-kibocsátás abszolút és relatív csökkenésére; vi. az éghajlati kockázat szempontjából értékelt projektek száma; vii. az európai uniós vissza nem térítendő támogatásokkal kombinált műveletek száma és értéke és viii. a más nemzetközi pénzügyi intézményekkel társfinanszírozott műveletek száma és értéke. Az EBB ezen túlmenően benyújtja a Bizottságnak az EBB európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteire vonatkozó, jelentési kötelezettségeinek vagy az Európai Számvevőszék kéréseinek teljesítéséhez szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek kinnlevőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást. A megbízás kezdetét követő három év elteltével félidős értékelésre is sor kerül. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Az EU költségvetése által viselt kockázat a harmadik országokban végzett EBB-műveletekhez nyújtott uniós költségvetési garanciához kötődik. A garancia az állami vagy alsóbb államszervezeti szintű műveletek kapcsán vissza nem fizetett összegek tekintetében átfogó fedezetet nyújt az EBB számára, az Unió és az EBB közötti kockázatmegosztáson alapuló egyéb műveletek tekintetében viszont csak a politikai kockázatokra nyújt fedezetet. Az európai uniós garancia legfeljebb a folyósított hitelek és nyújtott garanciák aggregált összegének 65%-ára nyújt fedezetet, a visszatérített összegek levonásával és a kapcsolódó összegek hozzáadásával. Az EBB által harmadik országoknak nyújtott kölcsönökre adott költségvetési garanciát tartalmazó költségvetési tételt („p.m.”) csak abban az esetben aktiválják, ha a garanciát az EBB ténylegesen lehívja, és azt a garanciaalap nem fedezi teljes mértékben. Noha a költségvetés említett (vagyis a 2012. december 31-én 2,002 milliárd EUR-t kitevő garanciaalapot meghaladó) igénybevétele igen valószínűtlen, az e költségvetési sorhoz tett megjegyzés annak a finanszírozási igénynek a mértékét jelzi, amelyet az EBB valamely, európai uniós garanciával fedezett nemteljesítés kapcsán érvényesíthetne. Egyes szíriai kölcsönök nemteljesítése miatt a garanciaalapot 2012-ben és 2013 elején igénybe kellett venni. A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, az általános költségvetés által fedezett garanciákról szóló éves jelentéseiben mindig sor kerül az országkockázati mutatók elemzésére, amelyből megállapítható a nemteljesítési kockázat alakulása. A jelentés az uniós költségvetés által viselt kockázatok számszerű vetületeiről tájékoztat. A kockázatok minősége azonban a művelet típusától és a hitelfelvevő megítélésétől függ. A jelentésben levő kockázatelemzés a garantált hiteleket felvevő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Az európai uniós garancia irányításáért a Bizottság felel. Az EBB által a javasolt határozat keretében végzett finanszírozási műveleteket az EBB rendes eljárási szabályaival és a rendezett banki működés elveivel összhangban hajtják majd végre. Az EBB és a Bizottság megállapodást köt, amelyben rögzítik a javasolt határozat végrehajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat. Lásd még a 2.1. pontot is. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A csalás elleni intézkedések elfogadása elsősorban az EBB felelősségi körébe tartozik, nevezetesen az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a korrupció, csalás, összejátszás, kényszerítés, pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására vonatkozó, jelenleg felülvizsgálat alatt álló EBB-politika szabályainak a finanszírozási műveletekre való alkalmazása révén. Az EBB 2010 decemberében elfogadta a kevésbé szabályozott, nem átlátható és nem együttműködő joghatóságokra vonatkozó politikáját. A határozat 17. cikke emellett csalás elleni intézkedések végrehajtásáról rendelkezik. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés……………………………..….] || diff./nem diff.[23] || EFTA-országoktól[24] || tagjelölt országoktól[25] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 4 || 01 0305 EU-garancia az EBB harmadik országokban nyújtott hiteleire és hitelgaranciáira 01 0306 A garanciaalap feltöltése || diff./. nem diff. || NEM NEM || NEM NEM || NEM NEM || NEM NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 4. fejezet FŐIGAZGATÓSÁG: ECFIN || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018–2020 || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 01 0305 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Kifizetési előirányzatok || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Költségvetési tétel száma: 01 0306 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[26] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 01 0306 || || (3) || 0 || 0 || 0,5 || 0, || 0 || 0 || 0 || 0,5 Az ECFIN Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 58,482 || 239,759 || 272,664399 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Kifizetési előirányzatok || (5) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0 || 0 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,5 A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018–2020 || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: ECFIN ||  Humánerőforrás || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419  Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || ECFIN Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 millió EUR || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018–2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1199,488 Kifizetési előirányzatok || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1199,488 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018–2020 || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[27] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[28] || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS „Az EU megítélésének, külső képviseletének az EBB-vel, az EBRD-vel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, valamint az érintett gazdasági fórumokkal való kapcsolatának javítása stratégiáik, műveleteik és az EU külső prioritásainak közelítése céljából”. || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || 1 || 58,482 || 1 || 239,759 || 1 || 272,664 || 1 || 199,039 || 1 || 178,055 || 1 || 159,750 || 1 || 84,820 || 7 || 1192,569 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || 58.482 || || 239,759 || || 272,664 || || 199,039 || || 178,055 || || 159,750 || || 84,820 || || 1192,569 Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás a következőként foglalható össze: • 01 0305 – „EK-garancia az EBB harmadik országokban nyújtott hiteleire és hitelgaranciáira” Az EBB által harmadik országoknak nyújtott hitelekre adott költségvetési garanciát tartalmazó költségvetési tételt („p.m.”) csak abban az esetben aktiválják, ha a garanciát ténylegesen lehívják és azt a garanciaalap nem fedezi teljes mértékben. • 01 0306 – „A garanciaalap feltöltése” A külső fellépésekre képzett garanciaalapot a garanciaalapról szóló módosított rendelettel (480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet) összhangban kell feltölteni. E rendeletnek megfelelően a feltöltés az év végén kintlevő összeg alapján történik. Az [n]. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg (a kintlevő összeg 9 %-a) és az alap [n-1]. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják ki. A feltöltés összege az [n]. évben kerül be az [n+1]. év előzetes költségvetésébe és ténylegesen az [n+1]. év elején fizetik ki egy összegben a 01 0306 költségvetési sorból. A garanciaalap fedezi a javasolt határozat hatályán kívül eső makroszintű pénzügyi támogatást és az Euratom-hiteleket is. Ezért a becsült költségvetési igények figyelembe veszik az e két tevékenység keretében már aláírt, valamint lehetséges új műveleteket is. A garanciaalap feltöltéséhez a 2014–2020-as időszakban ténylegesen szükséges éves összeg végső soron a három tevékenység keretében végzett aláírások, folyósítások és visszafizetések tényleges ütemétől, illetve a garanciaalap eszközeinek hozamától függ majd. Az alábbi táblázat a garanciaalap által a 2012–2020-as időszakban várhatóan fedezett külső tevékenységeket (az aláírások és a hitelfolyósítások volumenét) mutatja be. A garanciaalap és eszközei által fedezett külső tevékenységek 2012–2020 között (millió EUR) || || || || || || || || || || || || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || || || || || || || || || (A) Aláírt EBB-finanszírozási műveletek indikatív volumene (Új határozat: 2014–2020; a felső összeghatár összesen 25 000 millió EUR || 3 959 || 4 450 || 3 600 || 3 600 || 3 600 || 3 550 || 3 500 || 3 550 || 3 550 (B) Az EBB-műveletek folyósított összegeinek kinnlevőségei a folyósítások és az amortizáció becslése alapján (régi és új megbízás) || 22 526 || 25 826 || 29 098 || 31 685 || 34 024 || 35 600 || 37 187 || 38 274 || 39 533 (C) Az egyéb műveletek folyósított összegeinek kinnlevőségei a folyósítások és az amortizáció becslése alapján (MFA+Euratom) || 573 || 1 310 || 2 187 || 2 266 || 2 336 || 2 204 || 1 725 || 1 230 || 907 (D) = (B) + (C) || Összes kinnlevőség a visszafizetések és az amortizáció becslése alapján || 23 099 || 27 136 || 31 285 || 33 951 || 36 360 || 37 804 || 38 912 || 38 504 || 40 440 || || || || || || || || || || || Megjegyzés: || (C) E számok nem tartalmazzák az esetleges új makroszintű pénzügyi támogatásokat és Euratom-hiteleket. || || || || || || || A hitelezési volumennek meg kell felelnie a pénzügyi keretben előirányzott átfogó feltöltési összegnek, de a garanciaalap feltöltéséhez szükséges éves igények változhatnak, hiszen ezeket végül a folyósított összeg [n-2]. év végén fennálló teljes kinnlevősége alapján fogják kiszámítani. Amennyiben a tényleges igény valamelyik jövőbeni évben meghaladná az arra az évre előirányzott feltöltés összegét, a hiányzó források pótlása elsődlegesen a földrajzi programozást tartalmazó finanszírozási eszkö