EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2017.2.8. COM(2017) 74 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK

Kilencedik jelentés a migránsok EU-n belüli áthelyezéséről és áttelepítéséről







x0009





1Bevezetés Az áthelyezésről és áttelepítésről szóló kilencedik jelentés aktualizált képet nyújt a legutóbbi, december 8-i jelentés óta kialakult helyzetről, és értékeli az összes érintett fél által az áthelyezési és áttelepítési programok keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése céljából a beszámolási időszakban, vagyis 2016. december 8. és 2017. február 7. között végrehajtott intézkedéseket.

2016. december 5. óta 3 873 személy érkezett Görögországba. A Görögországban tartózkodó migránsok összlétszáma az előző beszámolási időszakhoz képest változatlan maradt, és a február 7-i adatok szerint körülbelül 62 600 főre tehető – közülük mintegy 15 000 személy a szigeteken és mintegy 47 600 személy Görögország szárazföldi részén tartózkodik. Olaszországba 2016. december 5. óta 15 614 személy érkezett. Olaszországban az állampolgárság alapján áthelyezésre jogosultak között az eritreaiak száma a legjelentősebb: ez a csoport teszi ki az érkezők 3,6 %-át. A nyolcadik jelentésben a Bizottság Olaszország tekintetében legalább 1 000, Görögország tekintetében pedig legalább 2 000 főben határozta meg a 2016 decemberétől áthelyezendő személyek havi célszámát. Az Európai Tanács legutóbbi, 2016. december 15-i ülésén jóváhagyta az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására vonatkozó közös cselekvési tervet, amely magában foglalja a Görögországra vonatkozó áthelyezési célszámokat is, továbbá újfent hangsúlyozta, hogy még intenzívebb erőfeszítéseket kell tenni az áthelyezések – különösen a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése – és a meglévő áttelepítési programok felgyorsítása érdekében. A felszólítások ellenére azonban az eredmények vegyes képet mutatnak. A beszámolási időszak során további 3 813 személyt helyeztek át, így az áthelyezettek teljes létszáma 11 966-ra emelkedett (8 766 személy Görögországból és 3 200 személy Olaszországból). Decemberben 1 926 személyt helyeztek át (764 főt Olaszországból és 1 162 főt Görögországból), ami mind Olaszország, mind Görögország tekintetében rekordot döntött, és lehetővé tette a 10 000-nél több áthelyezésre vonatkozó referenciaérték elérését. A januári eredmények (Olaszországból 551, Görögországból 1 131 áthelyezés) megerősítették, hogy a Görögországból történő áthelyezések száma havi 1 000 körül stabilizálódott. Mindazonáltal – bár a számadatok továbbra is kedvező átfogó tendenciára engednek következtetni – az áthelyezés mértéke még mindig elmarad a Bizottság által meghatározott, és Görögország tekintetében az Európai Tanács által szélesebb körben is jóváhagyott célkitűzéstől. Az áttelepítést illetően a 22 504 személy áttelepítésére vonatkozó, 2015. júliusi tanácsi következtetések végrehajtása továbbra is jól halad, és már 13 968 nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítettek át, ami az elfogadott létszám több mint fele. 2016. december 6. óta 913 főt telepítettek át, elsősorban Törökországból, Jordániából és Libanonból. Az uniós program keretében végrehajtott áttelepítések egy része az EU–Törökország nyilatkozatban meghatározott 1:1 mechanizmus megvalósítását is szolgálja. A nyilatkozat alkalmazásának április 4-i kezdete óta a mechanizmus keretében 3 098 szíriait telepítettek át Törökországból az EU-ba, közülük 487-et az előző jelentés óta. 2Áthelyezés 2.1A beszámolási időszak fő fejleményei A nyolcadik jelentés elfogadása után a Bizottság kétoldalú felhívást intézett csaknem valamennyi tagállamhoz, hogy fokozzák a célkitűzések teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket. Az áthelyezésben már tevékenyen részt vevő tagállamok és társult országok kedvezően reagáltak erre, és ismertették a Bizottsággal tervezett havi vállalásaikat. Ezzel szemben egyes más tagállamok tekintetében kiábrándító a helyzet. A tagállamok közül Magyarország, Ausztria és Lengyelország változatlanul egyetlen áthelyezést sem hajtott végre. Szlovákia meglehetősen korlátozott mértékben vesz részt az áthelyezésben, a Cseh Köztársaság pedig 2016 májusa óta nem tett vállalást, és 2016 augusztusa óta egyetlen személyt sem helyezett át. A havi 2 000 áthelyezésre vonatkozó célkitűzéshez képest Görögországból 2016 decemberében 1 162, 2017 januárjában pedig 1 131 személyt helyeztek át, és az áthelyezési vállalások száma decemberben 1 178, 2017 januárjában pedig 1 550 volt. A célkitűzések akkor érhetők el, ha valamennyi tagállam a rá eső mértéknek megfelelően havi rendszerességgel hivatalos vállalásokat tesz és áthelyezéseket hajt végre. A 2 000 áthelyezésre vonatkozó célkitűzés megvalósításához konkrétan arra van szükség, hogy az áthelyezésben eddig egyáltalán nem vagy csak igen korlátozottan részt vevő tagállamok (Cseh Köztársaság, Magyarország, Horvátország, Ausztria, Lengyelország és Szlovákia) haladéktalanul kapcsolódjanak be a programba. Emellett Belgiumnak és Spanyolországnak havi szinten a rá eső mértéknek megfelelő vállalásokat kell tennie, míg Portugáliának, Romániának és Litvániának vissza kell térnie a havi rendszerességű vállalástételhez. Mindazonáltal azt is el kell ismerni, hogy Észtország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta és Finnország jó úton halad a célkitűzések teljesítése felé. Svájc és Norvégia pedig – a mostani ütemben haladva – 2017 márciusára teljes mértékben teljesíteni fogja áthelyezési kötelezettségeit. Más tagállamoknak, amelyek csak nemrégiben kezdték meg az áthelyezést Görögországból, még bőven van tennivalójuk, hogy utolérjék a jobban teljesítő tagállamokat és társult országokat. A görög hatóságok még hatékonyabbá tették a regisztrációs eljárást, és azt úgy ütemezték át, hogy 2017. március közepére valamennyi előzetesen nyilvántartásba vett kérelmező – köztük az állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult személyek – regisztrációja teljes körűvé váljon. A havi célkitűzés mielőbbi teljesítése elengedhetetlen ahhoz, hogy a kérelmezőknek ne kelljen hosszasan várakozniuk és elkerülhető legyen a szabálytalan továbbutazás kockázata.

Olaszországból 2016. december folyamán 764 személyt helyeztek át, így a korábbi hónapokban megfigyelt egyenletes növekedés folytatódott, és az áthelyezések száma a rendszer indulásának kezdete óta ekkor volt a legmagasabb. Míg a vállalások száma 2016 decemberében 735 volt, januárban sikerült teljesíteni az 1 000 vállalásra vonatkozó célkitűzést (1 025 áthelyezési férőhelyre tettek vállalást). Az utóbbi négy hónapban nagy sebességgel emelkedett az Olaszországból történő áthelyezések száma (havi 230-ról mintegy 750-re), ám januárban első ízben visszaesést mutatott ez az adat (551 áthelyezés). Ez részben a szabadságolási időszaknak tudható be, ugyanakkor operatív és logisztikai problémák is közrejátszottak, amelyek egyes esetekben abból adódtak, hogy a kérelmezők Olaszország teljes területén elszórtan helyezkednek el. Az új migránsok – köztük az eritreai állampolgárok – állandó beáramlása miatt az áthelyezést kérelmező eritreaiak száma az olasz belügyminisztérium információi alapján stabilan 5 300 és 5 800 között maradt. Hét ország (Németország, Franciaország, Málta, Hollandia, Norvégia, Finnország és Svájc) maradéktalanul részt vesz az Olaszországból történő áthelyezésben. Közülük Málta és Finnország jó úton halad kötelezettségei teljesítése felé, míg Norvégia és Svájc a jelenlegi ütemben haladva már 2017 márciusára teljes mértékben teljesíteni fogja áthelyezési kötelezettségeit. A tagállamoknak – elsősorban azoknak, amelyek egyelőre nem kapcsolódtak be az Olaszországból történő áthelyezésbe – fokozniuk kell erőfeszítéseiket az Olaszországból való havi 1 000 áthelyezésre vonatkozó célkitűzés teljesítése érdekében. Olaszország a maga részéről növelni kívánja a kérelmek feldolgozásával foglalkozó személyzet létszámát a dublini egységen belül, és rugalmasnak mutatkozott a biztonsági ellenőrzést illetően. A rendkívüli kiegészítő biztonsági ellenőrzések megkönnyítéséről szóló, Europollal kötött megállapodás 2017 januárjában került első ízben gyakorlati alkalmazásra, Norvégia kérésére. Az Olaszországra vonatkozó áthelyezési eljárási szabályzat alapján februárban fog sor kerülni az Europol, Norvégia és Olaszország tisztviselői által végzett első közös biztonsági meghallgatást. Ennek célja, hogy levonják a tanulságokat az eljárásból, valamint az Olaszországból való áthelyezésben részt vevő valamennyi tagállam részéről megerősítsék a rendszer iránti elengedhetetlen bizalmat. Az Olaszországba érkező kísérő nélküli kiskorúak száma tovább emelkedett: 2016 során 28 129 kiskorú érkezett az ország területére, közülük 25 772-en (91,6 %) kísérő nélkül (ebből 3 806 eritreai, 218 szíriai, 394 iraki és 13 jemeni állampolgár). Emellett 2017. január 23-ig 462 kísérő nélküli kiskorú érkezett Olaszországba, akik közül négyen állampolgárság szerint áthelyezésre jogosultak. Görögországot illetően a Társadalmi Szolidaritás Nemzeti Központja arról számolt be, hogy a január 27-én Görögország területén tartozó kísérő nélküli kiskorúak száma 2 200 főre tehető. A korábbi jelentésben foglaltaknak megfelelően Görögországban a tömeges előzetes regisztrációs program során 1 225 kísérő nélküli kiskorút azonosítottak, akiknek 48 %-a (mintegy 588 fő) állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult (36 % szíriai és 12 % iraki). A 2017. február elején rendelkezésre álló adatok szerint 523 kísérő nélküli kiskorút regisztráltak – a görög nemzeti jogi meghatározást alapul véve –, de csupán 248-at helyeztek át. A fő nehézséget a házas kiskorúak áthelyezése jelenti (különös tekintettel a 17 évnél fiatalabbakra), mivel számos tagállamban jogi akadályba ütközik a szüleiktől elválasztott gyermekek e kategóriájának áthelyezése (pl. a kiskorúval házasságot kötő felnőtt elítélhető). Következésképpen ezek a tagállamok nem fogadják be az ilyen kiskorúakat, vagy akár a benyújtott áthelyezés iránti kérelmüket is elutasítják. A tagállamoknak meg kell vizsgálniuk az áthelyezés megkönnyítésének lehetőségeit a szüleiktől elválasztott gyermekek e kategóriája tekintetében. Olaszország szintén erőfeszítéseket tesz a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének megkönnyítése érdekében; az egyedül utazó kísérő nélküli kiskorúak áthelyezését lehetővé tevő konkrét eljárás azonban részletesebb kidolgozást igényel. Olaszországból csak egyetlen szüleitől elválasztott gyermeket helyeztek át, mégpedig Hollandiába 2016 novemberében. A jelen beszámolási időszakban összesen 74 kísérő nélküli kiskorú áthelyezésére került sor (Németországba, Írországba, Luxemburgba, Hollandiába, Norvégiába, Spanyolországba, Finnországba és Svájcba), így az áthelyezett kísérő nélküli kiskorúak teljes száma 249-re emelkedett, és ezen áthelyezések csaknem mindegyike Görögországból történt. 2.2Az áthelyezési céltagállamok intézkedései December 7-től február 7-ig további 3 813 személyt helyeztek át: 2 558 főt Görögországból (beleértve a Liechtensteinbe irányuló első áthelyezési átadást) és 1 255 főt Olaszországból. Eddig Franciaország helyezte át a legtöbb kérelmezőt (2 727), majd a sorban Németország (2 042) és Hollandia (1 361) következik. A vállalások korlátozott számának kezelését célzó intézkedések: A beszámolási időszakban 13 tagállam (Németország, Belgium, Észtország, Franciaország, Horvátország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Szlovénia és Finnország), valamint Svájc és Norvégia összesen 4 413 hivatalos vállalást tett (1 760 hivatalos vállalás Olaszország és 2 653 hivatalos vállalás Görögország részére). A tagállamok összesen 22 928 (Olaszország részére 7 599, Görögország részére 15 329) személy áthelyezésére vonatkozó hivatalos vállalást tettek.

Belgium, Németország, Észtország, Franciaország, Írország, Lettország, Málta, Hollandia, Norvégia, Finnország és Svájc Görögországra vonatkozó havi vállalásokat jelentett be, Olaszország tekintetében azonban mindössze Belgium, Németország, Lettország, Hollandia, Norvégia, Finnország és Svájc tett vállalásokat. Emellett Luxemburg kéthavi vállalást jelentett be mind Olaszország, mind Görögország vonatkozásában. Továbbra is csak Ausztria és Magyarország nem tett semmilyen vállalást, illetve nem hajtott végre áthelyezést. Lengyelország 2016. április óta nem lépett előre vállalásainak végrehajtása terén, és nem tett új vállalást, illetve egyetlen kérelmezőt sem helyezett át. Egyes tagállamok (Bulgária, Cseh Köztársaság) pedig már több mint hét hónapja nem tettek vállalást. Az áthelyezési kérelmekkel kapcsolatos válaszadási idő lerövidítését célzó intézkedések: A beszámolási időszakban a tagállamok némi előrelépést tettek az áthelyezési kérelmekkel kapcsolatos válaszadási idő lerövidítése felé, ám az áthelyezési eljárási szabályzatokban meghatározott 10 munkanapos célkitűzés még így sem teljesül. A korábbi jelentésekben foglaltaknak megfelelően biztonsági meghallgatásra csak alapos indokkal és a célként kitűzött 10 munkanapos időkereten belül kerülhet sor. A tagállamoknak bővíteniük kell feldolgozási kapacitásaikat a válaszadási idő lerövidítése érdekében. Az elutasítások egy része továbbra is a tanácsi határozatokban meghatározottaktól eltérő okokon alapul, például az állampolgárságon (még olyan esetekben is, ha az adott személy állampolgárság szerint jogosult lenne az áthelyezésre). A tanácsi határozatokban foglalt követelmények teljesítése érdekében az elutasítások indokolását is javítani kell. E tekintetben Németország, Hollandia és Írország jó példának minősül az elutasítások indokolásának módját illetően. Az információmegosztás alapvető jelentőségű az Európai Unió biztonsága szempontjából. Ezért a tagállamoknak nem szabad bizonyos kérelmeket pusztán a biztonsági kérdésekre való általános hivatkozással elutasítaniuk, és együtt kell működniük e kérdés átfogó kezelése érdekében. Számos tagállam aggályainak adott hangot a biztonsággal kapcsolatos információk megosztását illetően, ezért az Europol a kétségek eloszlatása céljából egy erre kijelölt, biztonságos kommunikációs csatornát ajánlott fel a tagállamoknak, amelyen keresztül biztonságos módon tudják egymással megosztani az áthelyezési kérelmek elutasításának okait. A kommunikációs csatorna 2016. december 1. óta működik, de egyelőre egyetlen tagállam sem használta az elutasítás okainak megosztására. Görögországban a görög rendőrség nemzetbiztonsági megbízottat nevezett ki, aki kapcsolattartó szerepet tölt be az elutasítások indokolásának kommunikációjában. A Bizottság ismételten kiemeli, hogy a rendőrségi együttműködés csatornáin keresztül lehetőség van az ujjnyomatok megosztására a nemzeti szintű biztonsági ellenőrzések céljából, különös tekintettel azokra az esetekre, amikor a kérelmező nem rendelkezik személyazonosító igazolvánnyal vagy úti okmánnyal. A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők, ezen belül a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésével kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedések: A kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése hasonló ütemben haladt, mint az előző beszámolási időszakban, mivel a házas kiskorúak áthelyezését változatlanul nehézségek övezik (lásd a 2.1. szakaszt). Emellett bizonyos tagállamok elzárkóznak a kiszolgáltatott helyzetben lévők más kategóriáiba tartozó személyek (például súlyos betegek) befogadásától; míg mások túl szigorúan értelmezik a tanácsi határozatokat, és a vállalást lejártnak tekintik, ha az átadást egészségügyi okok miatt (például ha az érintett személy betegség miatt nem áll készen az utazásra) a tanácsi határozatokban megállapított 2 hónapos határidőn túlra kell halasztani. A tanácsi határozatok értelmében a kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők áthelyezése prioritásnak számít, és amennyiben az átadás egészségügyi okokból kifolyólag késedelmet szenved és a 2 hónapos határidőn túl valósul meg, rugalmasan kell eljárni. Ez fokozottan igaz abban az esetben, ha az áthelyezési céltagállam nem tartja be az áthelyezési kérelmekre való válaszadás közösen elfogadott határidejét. A tanácsi határozat lehetővé teszi az áthelyezésre kijelölt időszak további 4 héttel való meghosszabbítását, és végső soron az áthelyezésnek a meghosszabbított időkereten túli végrehajtását is. Ezért kívánatos, hogy az áthelyezési céltagállamok rugalmasabb hozzáállást tanúsítsanak. A kérelmezők átadásának felgyorsítására irányuló intézkedések: Az áthelyezési céltagállam általi elfogadás és a tényleges átadás közötti időeltolódás érdemben nem csökkent. A korábbi jelentésben említetteknek megfelelően ez a késedelem egyes esetekben a tagállamok által az elfogadást követően végrehajtott további ellenőrzéseknek tudható be, míg más esetekben operatív és logisztikai problémákra, vagy az áthelyezési céltagállam befogadási kapacitásának elégtelenségére vezethető vissza. Az áthelyezési céltagállamoknak rugalmasabban kell kezelniük a szervezési kérdéseket és a légi járatok, illetve charterjáratok időpontjait, többek között akkor is, ha az átadásra egészségügyi okok miatt a 2 hónapos határidőn túl kerül sor. A tagállamoknak ugyancsak gondoskodniuk kell az áthelyezett kérelmezők elszállásolására alkalmas befogadási kapacitásokról. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) Olaszországnak és Görögországnak való segítségnyújtási kapacitásának megerősítésére irányuló intézkedések: 2016. december 19-én az EASO módosította a menekültügyi támogató csoportok számára rendelkezésre bocsátott szakértők profiljáról és összlétszámáról szóló igazgatótanácsi határozatot. A határozat lehetővé teszi, hogy az EASO által alkalmazott kölcsönmunkaerő az állandó munkatársak és nemzeti szakértők irányításával részt vegyenek a menekültügyi támogató csoportok tevékenységében. Az EASO egyensúly kialakítására fog törekedni a nemzeti szakértők és a kölcsönmunkaerő létszámát illetően. Görögország tekintetében az EASO 2016. december 20-án az új működési terv keretében közzétette az első nyilvános felhívást, amely 26, különböző profilú szakértő rendelkezésre bocsátására irányul. Az első felhívás a 2017. év egészére vonatkozik, így lehetővé teszi a tagállamok számára szakértőik kiküldésének hosszabb távú tervezését. A menekültügyi szakértői készenléti állomány nemzeti kapcsolattartó pontjainak legutóbbi, 2017. január 12–13-án Máltán tartott ülésén több tagállam (Németország és Hollandia) bejelentette, hogy ismertetni fogják az EASO-val a szakértők kiküldésével kapcsolatos hosszú távú terveiket. A február 6-i adatok szerint Görögországban összesen 19 kiküldött menekültügyi szakértő – köztük 3 egyéni szakértő – és 40 tolmács támogatja az áthelyezési mechanizmust. Jelenleg 9 további szakértőre van igény, és ez a szám a március 13-i héttől kezdődően előreláthatólag 21-re fog emelkedni. Olaszország tekintetében az új, 2016. december 22-én aláírt működési terv keretében az EASO által kiadott első felhívás összesen 72 szakértő rendelkezésére bocsátására vonatkozik. Február 6. óta 48 menekültügyi szakértőt és 43 kulturális közvetítőt küldtek ki Olaszországba. Jelenleg 24 további szakértőre van igény, és ez a szám a március 13-i héttől kezdődően 35-re fog emelkedni. A tagállamoknak az EASO különböző felhívásai nyomán továbbra is rendszeresen szakértőket kell kijelölniük, biztosítva a hosszabb kiküldéseket, illetve a tapasztaltabb és megfelelő szakmai profillal rendelkező személyek mozgósítását.

2.3Görögország és Olaszország intézkedései Görögország A migránsok regisztrációjának és adataik feldolgozásának felgyorsítására, valamint a görög menekültügyi szolgálat regisztrációs kapacitásának bővítésére irányuló intézkedések: A tömeges előzetes regisztrációs programot követően – amelyről a Bizottság korábban már beszámolt – a görög menekültügyi hatóság kijelölte a menedékjog iránti kérelmek teljes körű benyújtására vonatkozó időpontokat. Miután a regisztrációs eljárás még hatékonyabbá vált, a görög menekültügyi szolgálat átütemezte az időpontokat annak érdekében, hogy 2017. március közepére megvalósuljon a teljes körű regisztrálás (az eredetileg tervezett április helyett). Az előzetes regisztrációs programból kimaradt személyek továbbra is részt vehetnek a menekültügyi eljárásban, ha a Skype rendszeren keresztül időpontot foglalnak. A regisztrálások száma és a vállalások teljes száma közötti különbség a beszámolási időszakban nőtt (december 6. és február 6. között Görögország 5 233 áthelyezés iránti kérelmet regisztrált, míg az új vállalások csupán 2 733 főre vonatkoztak). Február 6-ig Görögország összesen 24 640 kérelmezőt regisztrált, ezzel szemben a vállalások teljes száma 15 329 volt, tehát mintegy 9 000 esetben az érintettek készen állnak az áthelyezésre, ám nem biztosított számukra a férőhely. A vállalásokra és az átadásokra vonatkozó havi célkitűzések teljesítése prioritást élvez annak biztosítása érdekében, hogy újrainduljon a dublini eljárás szerinti átadás, és valamennyi jogosult kérelmezőt áthelyezzenek a tanácsi határozatokban előírt időkereten belül. A görögországi befogadási kapacitás javítását célzó intézkedések: Február 7-én a görögországi teljes befogadási kapacitás 75 182 férőhely volt. Ezek a helyek átmeneti létesítményekben és a szárazföldi területeken található állandó befogadási helyeken állnak rendelkezésre az olyan irreguláris migránsok és személyek számára, akik kifejezték a nemzetközi védelem kérelmezésére irányuló szándékukat, vagy már benyújtottak nemzetközi védelem iránti kérelmet. A görög szárazföldi területeken felállított 40 állandó létesítmény összkapacitása nagyjából 27 000 férőhelyre becsülhető. Ezen túlmenően ami a befogadóállomásokat illeti, február 6-ig a görög hatóságok által vállalt három befogadóállomásból csak egy (a lagadikiai) jött létre. Az észak-görögországi romló időjárási körülményekre való tekintettel minden sátrat lebontottak, és 60 teljeskörűen téliesített lakókonténert állítottak fel. Ennek eredményeként a helyszín kapacitása most 360 fő. A következő hónapok során további lakókonténereket fognak telepíteni, ezáltal megkétszerezve a befogadóállomás kapacitását. A fennmaradó két befogadóállomásra vonatkozóan a görög hatóságok egyelőre nem jelölték ki a megfelelő helyszíneket. Még mindig folyamatban vannak a tárgyalások az UNHCR és a görög hatóságok között, hogy több területet bocsássanak rendelkezésre a kijelölt befogadóállomások építésére, lehetővé téve mindenekelőtt egy 3 000 férőhelyes befogadóállomás kialakítását az attikai régióban. A korábbi jelentésekben említetteknek megfelelően a Bizottság e helyszínek mielőbbi kijelölését sürgeti, hogy elkerülhetők legyenek a szűk keresztmetszetek a tömeges előzetes regisztrációs programot követő áthelyezési munkafolyamat utolsó szakaszainak végrehajtása során, valamint az áthelyezési eljárás költséghatékonyságának elősegítése végett. Olaszország Az uniós fogadóállomások számának növelését és teljes körű működőképessé tételét célzó intézkedések: 2016 folyamán összesen 181 346-an érkeztek Olaszországba. Ez a szám minden korábbi rekordot megdöntött, és a négy uniós fogadóállomás (Pozzallo, Lampedusa, Trapani és Taranto) 1 600 férőhelyes összkapacitása nem bizonyult elégségesnek. A partraszállásoknak csak kevesebb mint harmada történt a négy működő uniós fogadóállomás közelében (52 337 személy). Ezzel szemben az uniós fogadóállomások egységes eljárási standardjait alkalmazó további hat kikötőben történt partraszállásokat is figyelembe véve ez az arány kétharmadra emelkedik. December 7-én a belügyminisztérium úgy döntött, hogy 15 partraszállási kikötőt a fogadóállomások egységes eljárási standardjait alkalmazó kikötőnek minősít. Olaszországnak fel kell gyorsítania a már bejelentett új fogadóállomások megnyitását és egyes partraszállási kikötők továbbfejlesztését. A kísérő nélküli kiskorúak helyzete az uniós fogadóállomásokon különösen problematikus. Gyakran hosszabb ideig a fogadóállomás létesítményeiben vagy más első vonalbeli befogadóállomásokon maradnak, mivel a befogadási rendszer az ő esetükben – a felnőttektől és a családoktól eltérően – nem teszi lehetővé az Olaszország más részein létrehozott központokba való automatikus átszállítást. Az egyéb kiszolgáltatott csoportokba tartozó személyek szintén hosszabb időt töltenek az uniós fogadóállomásokon. Az olasz hatóságoknak lépéseket kell tenniük, hogy minden fogadóállomáson biztosítottak legyenek a kijelölt területek és a célzott segítségnyújtás, hogy felgyorsuljanak az eljárások, és így a lehető legrövidebb időn belül sor kerülhessen az első és másodvonalbeli befogadó intézményekbe történő átadásokra, amely intézményekben megfelelő mennyiségű férőhelynek kell rendelkezésre állnia, valamint hogy időben megtörténjen a gyámok kinevezése.

Január 19–20-án Olaszország és az EASO szervezésében sor került a kísérő nélküli kiskorúak befogadásáról szóló első menekültügyi műhelyértekezletre, amely a speciális szükségletű személyek (köztük a menedékjogért folyamodó kísérő nélküli kiskorúak) azonosításával összefüggő kapacitásépítésre irányult, valamint nagymértékű beáramlás esetén a gyermekek befogadásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat is bemutatott. 2017 februárjában és márciusában további értekezleteket fognak tartani. Az olaszországi feldolgozási kapacitás javítását célzó intézkedések: A korábbi jelentéstétel keretében említetteknek megfelelően az olasz hatóságoknak – beleértve a dublini egységet is – bővíteniük kell a kérelmek regisztrálására és feldolgozására vonatkozó kapacitásukat, hogy felgyorsítsák az állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult személyek regisztrálását és feltöltsék az újonnan rendelkezésre bocsátott férőhelyeket. Olaszország szintén mérlegelhetné az e célt szolgáló kiegészítő EASO-támogatás lehetőségét. Emellett az áthelyezést kérelmezők Olaszország teljes területén elszórtan, számos különböző fogadóállomáson tartózkodnak, ami a 2016-os rekordmértékű migránsbeáramlás nyomán bizonyos szinten elkerülhetetlenné vált, ugyanakkor ez a helyzet orvoslásra szorul. Az olasz hatóságok megfontolhatnák egy fokozottan központosított rendszer bevezetését, amelyben az áthelyezést kérelmezőket legalább az eljárás utolsó szakaszaiban kisebb számú kijelölt áthelyezési befogadóállomáson helyeznék el, ezáltal megkönnyítve az áthelyezési célú átadások előtti különféle lépések végrehajtását. Egy ilyen rendszer lehetővé tenné az indulás előtti szakasz jobb megszervezését, beleértve a szükséges orvosi vizsgálatokat és a kulturális orientációt is. Ez ugyancsak hozzájárulhat a szökési kockázatok csökkentéséhez, mivel felgyorsul az áthelyezési kérelmeket feldolgozása. Az áthelyezési kérelmekkel kapcsolatos válaszadási idő lerövidítését célzó intézkedések: Amint az a 2.1. szakaszban is említésre került, a rendkívüli kiegészítő biztonsági meghallgatások megkönnyítéséről szóló, Europollal kötött megállapodás 2017 januárjában Norvégia kérésére első ízben került gyakorlati alkalmazásra. A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők és a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésével kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedések: A Bizottság továbbra is támogatja az olasz hatóságok valamennyi, az eljárások egyértelműsítésére irányuló erőfeszítését a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének lehetővé tétele érdekében. Ennek eredményeként a lehető leghamarabb meg kell kezdődnie az áthelyezésnek. Az eljárások felgyorsítása érdekében az olasz hatóságoknak egy vagy két, kísérő nélküli kiskorúak számára kijelölt áthelyezési központot kell létrehozniuk, valamint érdemes megfontolniuk az EASO iránymutatásának és további támogatásának igénybevételét is. A tagállamoknak változatlanul vállalásokat kell tenniük a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésére, hogy az első kérelmek benyújtásakor már rendelkezésre álljanak a szükséges férőhelyek. A kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének beindítása hozzájárulhat a szökési arány csökkentéséhez. A tanácsi határozatok közvetlenül alkalmazandók, ezért a gyámoknak lehetőségként már most mérlegelniük kell az arra jogosult, felügyeletük alá tartozó kísérő nélküli kiskorúak áthelyezését. Az olasz hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az áthelyezésre jogosult kísérő nélküli kiskorúak a partraszállást követően haladéktalanul tájékoztatást kapjanak az áthelyezésről. A szabálytalan továbbutazások korlátozását célzó intézkedések: Az olasz hatóságok által a szabálytalan továbbutazások korlátozása céljából tett intézkedések részeként az olasz rendőrség az ország déli részéből szabálytalanul északra utazó migránsokat továbbra is rendszeresen visszaszállítja a Dél-Olaszországban található befogadó intézményekbe. Az alább említetteknek megfelelően az EASO megerősítette a mobil csapat tevékenységét, amely áthelyezési célú regisztrációt hajt végre a regisztrációs központokon kívül számos olyan területen, ahol az áthelyezési eljárásra jelölt személyek vannak elszállásolva (az olasz hatóságok által bejelentett szükségletek alapján). Az EASO továbbá két másik helyszínre állandó menekültügyi támogató csoportot küldött ki a regisztrálás előmozdítása céljából. Az irreguláris migránsok olasz területen való jelenlétét és mozgásait szorosan nyomon kell követni, és a szabálytalan továbbutazásokat meg kell akadályozni. 2.4A Bizottság és az uniós ügynökségek intézkedései Európai Bizottság A jelentés kiemeli a Bizottság legfontosabb fellépéseit, köztük a tagállamokkal folytatott kétoldalú egyeztetéseket, amelyek a célkitűzések teljesítése felé való elmozdulást szolgálják. A Bizottság a továbbiakban is hangot fog adni a tanácsi határozatokat nem kielégítően végrehajtó tagállamokkal kapcsolatos aggályainak. Ha a következő hónapokban nem történik kézzelfogható előrelépés, a Bizottság készen áll élni a Szerződések szerinti hatásköreivel. Ezen túlmenően az összekötő tisztviselők rendszeres, Bizottság által szervezett görögországi (2016. december 14.) és olaszországi (2017. január 31.) találkozóján a Bizottság párbeszédet kezdeményezett az áthelyezési eljárás során történő tájékoztatásnyújtás javításának lehetőségeiről – beleértve az indulás előtti tájékoztatást és a kulturális orientációt is –, azzal a céllal, hogy jobban tudják kezelni az elvárásokat, és így megakadályozzák a szabálytalan továbbutazásokat vagy az eljárás alatti szökést, valamint tovább erősítsék a kérelmezők áthelyezési programba vetett bizalmát. A Bizottság egy kérdőívet és egy vitadokumentumot állított össze, amely meghatározza az áthelyezési eljárás minden egyes szakaszában biztosított jobb tájékoztatásnyújtás érdekében végrehajtandó kiemelt intézkedéseket. E célból frissíteni kell az EASO által kidolgozott, jelenleg használt áthelyezési tájékoztató füzeteket, az áthelyezési célország által a kérelmezők számára összeállított ismertetőket pedig felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. A Bizottság az EASO-val együttműködve arra is javaslatot tett, hogy a szabálytalan továbbutazás vagy a szökés miatt kihívásokkal szembesülő országok számára bocsássanak rendelkezésre testreszabott tájékoztató eszközöket (pl. videofelvételek, országismertető anyagok stb.). Olaszország, Görögország és az áthelyezési céltagállamok a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap vonatkozó nemzeti programjain keresztül áthelyezési támogatásban részesülnek. Jelenleg zajlik e programok kiigazítása az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosításának figyelembevétele érdekében. A Bizottság szorgalmazza a vegyes állampolgárságú párok és családok (ahol például az egyik házastárs állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult, a másik házastárs és/vagy a gyermek viszont nem) egyidejű átadását a családi egység elvének tiszteletben tartása érdekében. Az állampolgárság szerint áthelyezésre nem jogosult házastárs átadása egy dublini átvétel iránti kérelem alapján történik, ezért Olaszországnak és Görögországnak ilyen esetben nem jár az 500 EUR egyösszegű támogatás, és az áthelyezési céltagállam sem kapja meg a 6 000 EUR egyösszegű támogatást. Mindazonáltal a tagállamok megvizsgálhatják, hogy ezek a költségek fedezhetők-e a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap vonatkozó nemzeti programjából. Az olasz belügyminisztériummal és más érdekelt felekkel együttműködésben készített igényfelmérésben előirányzottakkal összhangban az olasz hatóságok a beszámolási időszakban a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból származó sürgősségi segítségnyújtás iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottságnak az áthelyezésre jelölt személyek szálláshelyein történő szolgáltatásnyújtással kapcsolatban (az igényelt uniós hozzájárulás összege 14,8 millió EUR). Emellett az előző beszámolási időszakban a Bizottsághoz számos más, az áthelyezéshez nem kapcsolódó kérelem is érkezett összesen 113,4 millió EUR összegben. A Bizottság 38,2 millió EUR támogatást már odaítélt, a 14,8 millió EUR iránti kérelem (más kérelmekkel együtt) bizottsági értékelése pedig folyamatban van. A döntés meghozatala a közeljövőben esedékes.

Mivel a görögországi bérleti rendszerrel kapcsolatos, UNHCR-rel kötött hatáskör-átruházási megállapodás 2016. december 31-én lejárt, a Bizottság, az UNHCR és a görög hatóságok tárgyalni kezdtek a rendszer 2017-re történő meghosszabbításáról, Görögország befogadási szükségleteinek naprakésszé tett értékelése alapján. Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal Az áthelyezési folyamat felgyorsítását, valamint Görögország és Olaszország regisztrálási kapacitásának felgyorsítását célzó intézkedések: 2016. december 20-án, illetve 22-én az EASO aláírta Görögországgal, illetve Olaszországgal a 2017. évre szóló új működési tervet. A működési tervek felvázolják a Görögország és Olaszország számára biztosított, 2017-ben végrehajtandó összes támogató tevékenységet. Az áthelyezési mechanizmus támogatásán túl a működési tervek magukban foglalják az általános menekültügyi eljárásra – ezen belül például a dublini eljárásra – és a befogadási rendszerre irányuló támogató intézkedéseket, valamint a Görögország számára az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása érdekében biztosított támogatást. Görögországban a február 6-i adatok szerint a regisztrálás és a kérelmek további feldolgozása terén a görög menekültügyi szolgálatot támogató EASO-csapatok összetétele a következő: 8 szakértő Szalonikiben és 5 szakértő az athéni kiemelt ügyfélszolgálaton. Az EASO ezen túlmenően kiküldött 4 szakértőt Athénba és Szalonikibe tájékoztatásnyújtás céljából, a dublini eljárással foglalkozó további 2 szakértőt a dublini egységbe és 40 tolmácsot. Az EASO teljeskörűen felszerelt mobil irodákat is biztosított a görög menekültügyi szolgálatnak Szalonikiben az áthelyezési célú regisztrációs eljárás fokozott támogatása érdekében. A mobil irodák lehetővé teszik a Szalonikiben és Alexandroupoliban végzett regisztrációs eljárások összevonását, aminek nyomán még hatékonyabbá válik az eljárás, az EASO pedig akár 12 regisztrációval foglalkozó szakembert is kiküldhet Szalonikibe. A novemberben tartott első megbeszélést követően az EASO a görög menekültügyi szolgálattal együttműködve jelenleg egy megfeleltetési eszköz kísérleti projektjén dolgozik, ami a következőket foglalja magában: a működési követelmények megállapítása, a görög Alkyoni adatbázisban a regisztrálási mezők és a kapcsolódó regisztrációs űrlapok frissítése, tesztelés céljából a megfeleltetési algoritmus finomhangolása, valamint az Alkyoni adatbázis és a megfeleltetési eszköz közötti adatforgalom fejlesztése. A megfeleltetési eszköz első használható interfésze várhatóan 2017 februárjára készül el. A február 6-i adatok szerint az EASO a tagállamoktól és társult országoktól kért 72 szakértőből 48-at küldött ki Olaszországba: 9 szakértőt az uniós fogadóállomásokra, 9 szakértőt két mobil csapatba (amelyek székhelye Róma, illetve Catania), 16 szakértőt regisztrációs központokba, 7 szakértőt a mobil regisztrációs csapatba, 7 szakértőt pedig Rómába a dublini egységhez. Az EASO legfeljebb 43 (arab, tigrinya és kurd) kulturális közvetítőt is kiküld az áthelyezési folyamat támogatására. A beszámolási időszak folyamán az EASO megerősítette a mobil csapat tevékenységét, amely áthelyezési célú regisztrációt hajt végre több olyan, a regisztrációs központokon kívüli helyszínen, ahol az áthelyezési eljárásra jelölt személyek vannak elszállásolva (az olasz hatóságok által bejelentett szükségletek alapján). A mobil csapat a helyi Questura számára is támogatást nyújt, mivel segít kiépíteni a rendőrök arra vonatkozó kapacitását, hogy maguk is el tudják végezni a regisztrálást. 3Áttelepítés A részt vevő tagállamoktól kapott információk alapján a 2015. július 20-i következtetésekben előirányzott 22 504 áttelepítés több mint fele már megvalósult. 2016. december 6. óta 913 főt telepítettek át, elsősorban Törökországból, Jordániából és Libanonból. 2017. február 6-ig összesen 13 968 személyt telepítettek át 21 célországba (Ausztria, Belgium, Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Izland, Írország, Olaszország, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Hollandia, Norvégia, Portugália, Spanyolország, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság). Svédország, az Egyesült Királyság, Finnország és Hollandia, csakúgy mint a társult állam Svájc, Liechtenstein és Izland már teljeskörűen teljesítette áttelepítési vállalásait. Az összkép ugyan pozitív, ám azoknak a tagállamoknak, amelyek a 2015. július 20-i következtetések értelmében még nem hajtottak végre áttelepítést, illetve amelyek még jócskán elmaradnak a vonatkozó célkitűzés teljesítésétől, fokozniuk kell erőfeszítéseiket. A programban részt vevő államok többsége jelezte, hogy áttelepítési erőfeszítései elsősorban – bár nem kizárólag – a Jordániában, Libanonban és Törökországban tartózkodó szíriaiakra irányultak. Ez a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat keretében tett, a szíriaiak Törökországból történő áttelepítésére irányuló tagállami erőfeszítéseket is magában foglalja. A Törökországból áttelepített személyek száma továbbra is emelkedik. A tagállamok jól haladnak az újabb áttelepítési műveletek előkészítésével, az áttelepítésre jelölt személyek meghallgatására irányuló törökországi missziókat is beleértve. A török hatóságok eleget tesznek ígéretüknek, miszerint fokozott erőfeszítésekkel igyekeznek bővíteni az áttelepítésre jelölt személyek listáit. A 2017 januárjában benyújtott listákon összesen 10 000 személy szerepel. 2016. április 4. óta 3 098 szíriait telepítettek át Törökországból az EU-ba az EU–Törökország nyilatkozat alapján létrehozott 1:1 mechanizmus áttelepítési részének keretében. A legutóbbi beszámolási időszak óta összesen 487 személyt telepítettek át e mechanizmus keretében, a fennmaradó vállalások száma pedig 10 402. Az 1:1 mechanizmus keretében végrehajtott áttelepítések eddig a következő országokba irányultak: Belgium, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország és Svédország. Ezen túlmenően Norvégia április 4. óta 150 szíriai állampolgárt telepített át Törökországból.