EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.5.24. 
SEC(2011) 598 végleges 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
A hatásvizsgálat összefoglalója 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a szellemitulajdon-jogok vá mhatósági érvényesítésér ől 
{COM(2011) 285 végleges} 
{SEC(2011) 597 végleges}  
 
HU 2   HU1. HÁTTÉR  
A szellemitulajdon-jogok érvényesítését sz olgáló európai uniós rendszer egyik 
meghatározó eleme az egyes s zellemitulajdon-jogokat feltehet ően sértő áruk elleni 
vámhatósági intézkedésekr ől és az ilyen jogoka t ténylegesen sért ő áruk ellen hozandó 
intézkedésekr ől szóló, 2003. július 22-i 13 83/2003/EK tanácsi rendelet1 (a 
továbbiakban: rendelet).  
A rendelet a szellemitulajdon-jogok ke reskedelmi vonatkozásairól szóló 
megállapodásban (TRIPS) foglalt, határon történ ő végrehajtási intézkedésekr ől 
rendelkezik. A TRIPS-megállapodást az Eu rópai Unió Tanácsa 1994-ben az uruguayi 
forduló többoldalú tárgyalásai részek ént hagyta jóvá, majd kötötte meg a 
Kereskedelmi Világszervezet kere tében. A rendelet a határon történ ő végrehajtás 
tekintetében valójában meghaladja a TRIPS-megállapodás alapkövetelményeit, 
amiben az EU-nak a szellemitulajdon-jogok magas szint ű védelme iránti 
elkötelezettsége tükröz ődik. 
A rendelet értelmében az uniós vámhat óságok felléphetnek a vámfelügyelet alá 
tartozó azon árukkal szemben, amelyekke l kapcsolatban felmerült bizonyos 
szellemitulajdon-jogok megsértésének a gya núja. A rendeletben  rögzített eljárás 
szerint, ha a vámhatóságok lefoglalták a gyanús árukat, értesítik ezen intézkedésükr ől 
a jogosultat és egy rövid id őt biztosítanak neki bírósági  eljárás kezdeményezésére 
(szabvány eljárás), vagy – amennyiben a tagállam, amelyben az árut lefoglalták, 
egyszerűsített eljárást hajtott végre – az áruk vámfelügyelet alatt történ ő 
megsemmisítésér ől a többi érintettel való megállapodásra. 
Az EU és a többi fejlett gazdaság vonzó piacok a szellemitulajdon-jogot sért ő áruk 
számára; a vámszervek az elmúlt 10 évben folyamatosan emelked ő mennyiségben 
találtak ilyen árukat. 2008 s zeptemberében a Tanács felkérte a Bizottságot és a 
tagállamokat, hogy vizsgálják felül a rendeletet, és dolgozzanak ki új vámügyi cselekvési tervet a szellemitulajdon-j ogok megsértésével szembeni küzdelemre a 
2009–2012-es id őszakra. A Bizottság által kidolgozott,  majd a Tanács által elfogadott 
cselekvési terv
2 a négy legfontosabb kihívás kezel ésére összpontosított: veszélyes 
hamisított áruk, szervezett b űnözés, a hamisítás globalizálódása és a hamisított áruk 
internetes értékesítése. A rendelet felülvizsgálata bekerült a cselekvési tervbe és ezt a Bizottság egy, a Vám 2013 program keretében felállított szakért ői csoporton keresztül 
a tagállamokkal szoros együttm űködésben végezte el.  
A Bizottság nyilvános konzultációt is le bonyolított, így valamennyi érdekelt fél részt 
vehetett a felülvizsgálatban. A konzultáció 2010. március 25-t ől 2010. június 7-ig 
tartott, és a Bizottsághoz 89 észrevétel érkezett. Az észrevételek közül 43 olyan 
szervezetekt ől és vállalkozásoktól származott, amelyek szerepelnek az Európai 
Bizottság érdekképviseleti nyilvántartás ában, 42 nem regisztrált szervezetekt ől, 
vállalkozásoktól és állampolgá roktól, 4 pedig nemzeti szint ű hatóságoktól.  
                                                
 
1 HL L 196., 2003.8.2., 7. o. 
2 A Tanács állásfoglalása (2009. március 16.) az Európai Uniónak a szellemitulajdon-jogok 
megsértése elleni küzdelemre irányuló 2009–2012-es vámügyi cselekvési tervér ől (2009/C 
71/01) 
 
HU 3   HUAz EU-n átmen ő tranzit gyógyszerszállítmányok vámhatóságok általi lefoglalásának 
egyes 2008 végén el őforduló esetei aggodalmat válto ttak ki a WTO bizonyos tagjai, 
az Európai Parlament tagjai, nem kormá nyzati szervezetek, valamint a civil 
társadalom körében. Felmerült, hogy ezek az intézkedések akadályozhatják a generikus gyógyszerek jogszer ű kereskedelmét, ami ellentmond az EU azon 
törekvésének, hogy megkönnyítse a gyógyszerekhez való hozzáférést a fejl ődő 
világban. 2010. május 11-én India, máju s 12-én Brazília egyeztetéseket 
kezdeményezett az EU-val a kérdésr ől a WTO-ban. A WTO el őtt zajló egyeztetések 
során India és Brazília által emelt kifogás ok, valamint az egyes lefoglalási esetek is 
azt mutatták, hogy a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos vámhatósági intézkedésekr ől szóló uniós szabályozás további  kérdéseinek tisztázása révén a 
jogbiztonság növelhet ő lenne.  
2. P
ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A fent említett cselekvési terv a rendelet számos olyan elemével foglalkozott, 
amelyeket meg kell vizsgálni. Ilyen elemek például az egyszer űsített eljárással, a kis 
tételekkel, a megsemmisítéssel, a költségekkel, a tárolással kapcsolatos rendelkezések, valamint a rendelet hatályának esetleges kiterjesztése. E kérdések mindegyike megvizsgálásra került a felülviz sgálat során. A szellemitulajdon-jogokat 
sértő árukkal szembeni küzdelemmel kapc solatban a felülvizsgálat három f ő témát 
érintett:  
- I. probléma: egyes szellemitulajdon -jogokat a vámszervek nem érvényesítenek az 
EU határain  A hatályos rendelet az európai va gy nemzeti jog alapján megállapított 
szellemitulajdon-jogok széles  körének érvényesítésér ől rendelkezik, ideértve a 
védjegyeket, a szerz ői jogokat, a szabadalmakat, a növényfajta-olta lmakat és a 
földrajzi jelzéseket, de a lista nem fedi  le az összes szellemitulajdon-jogot. A 
félvezető termékek topográfiájának oltalma nincs lefedve például. A rendelet hatálya 
alól kimaradnak továbbá egyéb típusú j ogsértések is, például a párhuzamos 
kereskedelem és a túllépések esetei. 
- II. probléma: a szellemitulajdon-jogok érvé nyesítésére szolgáló igazgatási eljárások 
túl nagy terhet rónak a vámszervekre és a jogosultakra , különösen az internetes 
értékesítések kis tételeinek esetében.  
- III. probléma: az igazgatási eljárá sok bizonyos szempontjainak eltér ő értelmezése a 
különböző legitim érdekelt felekkel szembeni kiegyensúlyozatlan elbánást 
eredményezhet.  Egyes, az Európai Unió Bíró ságának joggyakorlatán keresztül 
kialakított, illetve értelmezett általános jogelvek jelenleg nincsenek kell őképpen 
kodifikálva a rendeletben (pl. a meghallg atáshoz való jog, vagy a vámhatóságok 
felelőssége). Ezek az elvek az EU-nak a WTO keretében vállalt nemzetközi 
kötelezettségeib ől, valamint a Lisszaboni Szerz ődésből és különösen az Alapjogi 
Chartából fakadnak. 
3. AZ EU JOGA A CSELEKVÉSRE  
Az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (EUMSZ) alapján az Európai Unió 
kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika területén. Az 
 
HU 4   HUEUMSZ meghatározza a közös kereskedelempolitika fogalmát, és ebben kifejezetten 
megjelennek a szellemitulajdon-j oggal kapcsolatos szempontok is.  
4. CÉLKITŰZÉSEK  
A fő célkitűzés annak biztosítása, hogy a sze llemitulajdon-jogoknak a határon történ ő 
érvényesítésével kapcsolatos vámintézkedés ek és eljárások ha tékonyak legyenek és 
megfeleljenek valamennyi vonatkozó jogi kötelezettségnek. A szabályozás különösen 
a következ ő konkrét célokra irányul: 
i. a szellemitulajdon-jogok határon történ ő érvényesítésének javítása.  
ii. a vámszervek és a jogosultak – kül önösen a kis- és középvállalkozások – 
adminisztratív és gazdaság i terheinek csökkentése.  
iii. minden olyan rendelkezés tisztázása és felülvizsgálata, amellyel kapcsolatban 
felmerülhet az igazgatási eljárások kiegyensúlyozatlanságának kérdése.  
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A realitás és a megvalósíthatóság alapján három alapvet ő lehetőség körvonalazódik:  
i. ‘A’ szakpolitikai lehet őség: az alapforgatókönyv , azaz nincs beavatkozás. 
ii. ‘B’ szakpolitikai lehet őség: nem jogszabályi eszközök alkalmazása , például 
képzések, iránymutatások, jogértelmezés ek, bevált gyakorlatok megosztása, az 
érdekelt felekkel folytatott rends zeres konzultáció formájában. 
iii. ‘C’ szakpolitikai lehet őség: a rendelet módosítása , megváltoztatva ezzel a hatályos 
jogi keretet. Az egyes feltárt problém ákra más-más megoldások kínálkoznak. Az 
alábbi rendelkezések vagy azok egy részének módosítása jöhet szóba: 
- az I. probléma, azaz vámigazgatási végrehajtás hatályának kiterjesztése 
vonatkozásában két allehet őség is számba vehet ő: i. az els ő allehetőség szerint a 
szellemitulajdon-jog megsértésének eseteit ki  lehetne terjeszteni a már a rendeletben 
foglalt szellemitulajdon-jog összes típus ának megsértésére, míg a ii. második 
allehetőség keretében – a hatálynak az els ő allehetőség szerint javasolt kiterjesztésén 
felül – a rendelet hatályát ki lehetne te rjeszteni az olyan szellemitulajdon-jogot sért ő 
árukra is, amelyeket a rendelet még nem fed le; 
- a II. probléma esetében: a szellemitulajdon-jogot sért ő áruk egyszer űsített 
megsemmisítésére vonatkozó kötelez ő rendszer bevezetése, amihez szükség van a 
feltételek tisztázására és megfelel ő biztosítékokra, valamint külön egyszer űsített 
eljárásra a kis tételek esetében; 
- a III. probléma esetében: az EU-n csupán tranzitáruként keresz tülhaladó és nem a 
belső piacra szánt, illetve az EU bels ő piacára való kerülés kockázata által nem 
érintett termékekre vonatkozó szabályok t ovábbi tisztázása, valamint az eljárások 
további tisztázása valamennyi le gitim érdekelt fél jogbiztons ágának növelése céljából. 
 
HU 5   HUEzek a módosítások nem zárják ki egyéb kiegészít ő intézkedések alkalmazását. 
A hatásvizsgálat ugyanakkor nem töreks zik arra, hogy összehasonlítsa a három 
szakpolitikai választási lehet őség várható el őnyeit, hogy ez alapján lehessen dönteni 
valamelyik lehet őség – azaz az alapforgatókönyv fenntartása, nem jogszabályi 
eszközök bevezetése vagy jogalkotási javaslat kidolgozása – között. A hatásvizsgálat célja az egyes problémáknak a rájuk vonatkozó kritériumok alapján történ ő egyedi 
vizsgálata, és az ezekre adandó megoldások megfelel ő elegyének megtalálása.  
6. A
 VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE  
6.1. Bevezetés 
Széles kör ű az egyetértés abban, hogy kevés a rende lkezésre álló megbízható adat a 
területre vonatkozóan. Az információk els ődleges forrása a szellemitulajdon-jogok 
európai uniós vámigazgatási végrehajtásáról készül ő éves jelentés3. Mindazonáltal 
kevés hiteles információ áll rendel kezésre az illegális tevékenységekr ől, és a 
szellemitulajdon-jogot sért ő áruk uniós külkereskedelmi volumenére, illetve a bels ő 
piaci helyzetre vonatkozó adatok hiányában meglehet ősen nehéz bármel y választási 
lehetőség várható hatásának vizsgálata. Nincs lehet őség továbbá annak 
megállapítására sem, hogy a vámhatóságok milyen mértékben tárnák fel a jogsért ő 
termékeket, illetve járnának el ezekkel szem ben, hiszen az intézkedések sikere nem 
pusztán a szabályozás módos ítására vonatkozó döntést ől függ. Ennek fényében csak 
minőségi vizsgálatra van lehet őség. 
A hatásvizsgálat a felülvizsgálat során feltárt azon három f ő problémára kidolgozott 
megoldások hatását veszi számba, amelyek esetében felmerül a rendelet módosításának szükségessége. Ezek a t echnikai problémák nem feltétlenül 
kapcsolódnak szorosan össze, ezért az e gyes problémákra kido lgozott választási 
lehetőségeket elkülönítetten közelítették meg, és egyedi kritériumok mentén 
vizsgálták.  
6.2. I. probléma: egyes szellemitulajdon-jogokat a vámszervek nem 
érvényesítenek az EU határain 
A szellemitulajdon-jogoknak az EU területé n való érvényesítése némileg javulna a 
rendelet jelenlegi hatályának  a szellemitulajdon-jogok megsértésének további esetekre 
való kiterjesztése által. A vámellen őrzés alapvet ően a hamisított árukra fókuszál; 
2009-ben a vámszervek által lefoglalt, feltételezhet ően szellemitulajdon-jogot sért ő 
árucikkek 90%-a hamisított termék volt. Ez arra enged következtetni, hogy a vámhatóságok alapvet ően a szellemitulajdon-jogok megs értésének azon eseteit tárják 
fel, amelyek láthatóbbak és könnyebben feltárhatók. Alapesetben önmagában a 
rendelet hatályának a szellemitulajdon-j ogok megsértésének bonyolultabb esetei által 
érintett árukra való egyszer ű kiterjesztését ől nem remélhet ő radikális változás a 
vámszervek által felderített esetek típusait illet ően.  
                                                
 
3 A statisztikákra vonatkozó jelentések az alábbi címen érhet ők el:
 http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/st
atistics/index_en.htm  
 
HU 6   HUMindazonáltal nem szabad figyelmen kívül hagyni azt a viszonylag jelent ős hatást, 
ami a vámszerveknek a megtéveszt ően hasonló védjegyekke l és az illegális 
párhuzamos kereskedelemmel – különösen a védjegyek tekintetében – szembeni 
fellépésének lehet ővé tételéb ől fakad, jóllehet ezt a hatást nem lehet el őzetesen 
számszerűsíteni.  
Költségek merülnek fel a vámhatóságok, a nemzetközi kereskedelem szolgáltatói és a 
jogosultak tekintetében is. Mivel nem állnak rendelkezésre adatok a jogsért ő termékek 
kereskedelmének szintjére vonatkozóan, nem lehet megbecsülni a költségeket, bár 
azonos mennyiség ű termékre vetítve a szellemitulajdon-jogoknak a határon való 
érvényesítése kisebb költsé ggel járna, mint a bels ő piacon való érvényesítés, hiszen a 
jogosultaknak kevesebb jogi eljárást ke llene kezdeményezniük, mivel a jogsért ő 
termékek szállítmányait nem bontanák meg, és nem szállítanák tovább a kiskeresked őkhöz.  
A szellemitulajdon-jognak a hatá ron való érvényesítésével megn őne a legális 
kereskedelem akadályozásának kockázata. A vámhatóságok részére nehézséget okozhat a szellemitulajdon-jogok megsértéséne k egyes, a kiterjesztett hatály alá 
tartozó eseteinek megítélése, ami a nnak a többletkockázatával jár, hogy 
megalapozatlanul foglalnak le árukat.  
Az új szellemitulajdon-jogok határon történ ő érvényesítése várhatóan nem jár jelent ős 
társadalmi vagy környezeti hatásokkal.  
6.3. II. probléma: A szellemitulajd on-jogok érvényesítésére szolgáló 
igazgatási eljárások túl nagy terh et rónak a vámszervekre és a 
jogosultakra 
6.3.1.  Az egyszer űsített eljárás végrehajtásának hiánya egyes tagállamokban  
Jelenleg az egyszer űsített eljárás – ami alapján az áruk a jogosult hozzájárulásával 
megsemmisíthet ők – opcionális lehet őségként szerepel a rendeletben, következésképp 
nem minden tagállam hajtotta végre. Az egyszer űsített eljárásra vonatkozó kötelez ő 
szabályoknak a rendeletben történ ő bevezetésével harmonizálható lenne a 
szellemitulajdon-jogok vámigazgatási végr ehajtása az EU-ban és csökkenne a 
szellemitulajdon-jogok érvényesítéséhez kapc solódó lefoglalások ad minisztratív terhe 
valamennyi érintett fél tekintetében az okban a tagállamokban, ahol azt még nem 
hajtották végre. 
6.3.2.  Szellemitulajdon-jogot sért ő áruk internetes értékesítése 
Feltételezhet
ően szellemitulajdon-jogot sért ő árukat tartalmazó kis tételeket jelent ős 
mennyiségben küldenek postai úton vagy futá rszolgálattal, és ezek többnyire az 
interneten megrendelt vagy megvásárolt ár ukhoz kapcsolódnak. A szokásos vagy akár 
az egyszer űsített eljárás alkalmazása si ncs arányban a jogsért ő áruk mennyiségével és 
értékével, legalábbis ami a kis tételeket i lleti (alapforgatókönyv). A rendeletnek olyan 
irányú módosítása, ami alapján a felek a jogsértés egyértelm űnek tűnő eseteiben a 
jogosult bevonása nélkül megsemmisíthetnék az árukat, jelent ősen csökkentené a 
jogosultak és a vámszervek terheit is. A módosítással a vámszervek hatékonyabban 
tudnák megállítani az intern eten értékesített árukat. 
 
HU 7   HUA kis tételek növekv ő forgalmának kezelésére nem jogszabályi eszközök is igénybe 
vehetők, de új igazgatási eljárásokat nem lehet bevezetni a rendeletben leírt eljárások 
módosítása nélkül.  
6.3.3.  Társadalmi és környezeti hatások 
Az igazgatási eljárásokkal ka pcsolatban javasolt vala mennyi intézkedés célja a 
kormányzati és az üzleti szerepl ők adminisztratív terheinek csökkentése. 
Az interneten megvásárolt, majd azt követ ően leszállított áruk növekv ő 
mennyiségének ellensúlyozása céljából külön, a kis tételekre bevezetett igazgatási 
eljárásnak (jogszabályi intézkedés t tartalmazó választási lehet őség) lesz egy olyan 
hatása a fogyasztókra nézve,  hogy az érintett jogsért ő termékek nem fognak eljutni 
hozzájuk. A szellemitulajdon-jogok európai uniós vámigazgatási végrehajtásáról 
készülő legfrissebb, 2009-re vonatkozó bizotts ági jelentés megállapította, hogy a 
vámszervek egyre több, az európai fogya sztók által nap, mint nap használt, 
potenciálisan veszélyt jelent ő terméket foglalnak le (alapforgatókönyv és a nem 
jogszabályi eszközök).  
Ezen problémával kapcsolatban környezeti hatások nem merültek fel.  
6.4. III. probléma: az igazgatási eljáráso k bizonyos szempontjainak eltér ő 
értelmezése a különböz ő legitim érdekelt felekkel szembeni 
kiegyensúlyozatlan elbánást eredményezhet 
A nemzetközi kereskedelmet korlátozó vagy tiltó – például a szellemitulajdon-jogok 
érvényesítéséhez kapcsolódó – int ézkedések alkalmazásakor az uniós 
vámhatóságoknak tekintettel kell lenniük a nemzetközi kötelezettségekre és az uniós jog alapelveire. A közös kereskedelempolitika területéhez tartozó intézkedéseket egységes módon kell alkalmazni. Az intézkedések alkalmazásának egyúttal kiegyensúlyozottnak kell lennie: egyfel ől számításba kell venni az intézkedések 
hatékony érvényesítésének szükség ességét, másrészt tekintet tel kell lenni a legitim 
üzleti érdekre is. E célból  és a megalapozatlan fellépé sek elkerülése  érdekében a 
rendelkezéseknek biztosítaniuk kell a jogbiztonságot.  
A jogszabályi intézkedéseket tartal mazó megoldás biztosítaná a rendelet 
alkalmazásával kapcsolatos jogbiztonságot, az EU egészében egységes jogalkalmazást, és általa a feltárt problémák vonatkozásában kizárható a 
megalapozatlan lefoglalások kockázata. 
A nem jogszabályi intézkedéseket tartalm azó megoldások esetén a feltárt problémák 
egy része kezelhet ő lenne a rendeletnek az EU-nak a WTO keretében fennálló 
nemzetközi kötelezettségei fényében való ér telmezése, illetve a rendeletnek az uniós 
jog vonatkozó, az Európai Unió Bíróságána k joggyakorlata alapján kialakított és 
értelmezett alapelvei fényében való tisztázás a révén. A rendelet téves értelmezésének 
kockázata mindemellett fennmaradna. 
6.4.1.  Társadalmi és környezeti hatások 
Az igazgatási eljárások bizonyos szempontjain ak – nem jogszabályi vagy jogszabályi 
intézkedéseken keresztül megvalósuló – tisztázása pozitív hatással lehet a 
 
HU 8   HUfogyasztókra azokban az esetekben, amikor részt vesznek a folyamatban, például mint 
az interneten megrendelt tételek címzettjei. A meghallgatás joga és a vámszervek felelősségének kérdése lehet őséget ad a fogyasztóknak arra, hogy fellépjenek a 
vámhatóságok döntéseivel szemben, vagy kártérítési igénnyel lépjenek fel ezekkel kapcsolatban, ha azok hátrányosan érintik őket.  
A rendeletnek az EU terüle tén keresztülhaladó, harmad ik országokba irányuló 
tranzitszállítmányokra vonatkozó rendelkezéseinek tisztázása pozitív hatással járhat a 
fogyasztókra nézve az érintett harm adik országokban, különösen a gyógyszerek 
tekintetében. Ily módon lecsökkenthet ő lenne annak valószín űsége, hogy az ilyen 
gyógyszerek szállítása késedelmet szenved. 
Ezen igazgatási eljárásokkal kapcsolatban környezeti hatások nem merültek fel.  
6.5. Adminisztratív terhek 
6.5.1.  A vállalkozások adminisztratív terhei 
A szellemitulajdon-jogok uniós vámszerve k általi érvényesítésének alapja az 
intézkedés iránti kérelem, amelyet a szel lemitulajdon-jog jogosu ltja ad be. Annak a 
személynek kell jogi eljárást kezdemény eznie, akinek a sze llemi tulajdonhoz f űződő 
jogai sérültek. Mivel nem kötelez ő kérelmet beadni, a rendszer és a javasolt új 
lehetőségek semmilyen tekintetben sem rónak többletköltséget vagy -kötelezettséget a 
jogosultakra a hatályos rendelethez képe st, amely már most is arra ösztönzi a 
jogosultakat, hogy elektronikus adatcserer endszer megléte esetén a kérelmeket 
elektronikusan adják be.  
Elvileg függetlenül attól, hogy az e hatásvizsgálatban feltárt problémák kezelésére 
melyik szakpolitikai lehet őségre esik a választás, a jogos ultak adminisztratív terhére 
vonatkozóan itt bemutatott jellemz ők egy bizonyos mértékig mindenképp 
fennmaradnának. A hamisított és kalóz áruk at tartalmazó kis tételekre bevezetend ő 
külön egyszer űsített eljárás – amelynek értelmében az érintett árukat a jogosult 
bevonása nélkül meg lehetne semmisíteni  – nagy mértékben csökkentené ezt az 
adminisztratív terhet.  
6.5.2.  A vámszerveknél jelentkez ő adminisztratív teher 
A különböz ő megoldási lehet őségeknek az adminisztratív költségek szintjén 
jelentkező hatásainak egyes problémákra lebontott elemzésére nincs mód. A 
vámhatóságok az EU határain végzik feladatukat, a vámtisztvisel ők különböz ő 
szakpolitikai területekhez tartozó jogszab ályok széles körének betartását ellen őrzik. 
Minden egyes jogszabály tartalmaz a szellemitulajdon-jogok védelmével, a 
készpénzellen őrzéssel, a termékbiztonsággal,  az egészségügyi és biztonsági 
szempontokkal, valamint az adózási és vámkérdésekkel kapcsolatos 
különszabályokat. Nem mérhet ő, hogy az egyes ellen őrzések mekkora részben 
kapcsolódnak egyik vagy másik szakpolitikai  területhez, így ne m áll rendelkezésre 
adat arról, hogy kizárólag a szellemitula jdon-jog érvényesítésével összefüggésben 
mekkora adminisztratív költség merül fel.  
 
HU 9   HUA szellemitulajdon-jog megsértésének bizonyos  esetei alá tartoz ó áruk lefoglalására 
kidolgozott eljárások 1988. január 1-je ót a hatályban vannak az EU-ban. A rendelet 
hatályának kiterjesztése tehát nem tenné szükségessé a vámszervek átszervezését. 
A kis tételekre vonatkozó eljárások egyszer űsítése remélhet őleg csökkenteni fogja az 
eljárási lépések számát, és  ezáltal csökken az egyes lef oglalási ügyekre fordított id ő. 
Ez várhatóan ellensúlyozza majd a me gsemmisítési költségeknek a hatékonyabb 
eljárásoknak köszönhet ő esetleges növekedését.  
7. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉG 
A jogalkotási lehet őség kínálja a legjobb megoldást azon problémák kezelésére, 
amelyek a mostani rendelet végrehajtásá val kapcsolatban felmerültek, azaz a 
harmonizálatlan és körülményes eljá rások problémájára vagy az olyan 
hiányosságokból fakadó problémákra, hogy a rendelet nem fedi le a szellemitulajdon-jogok összességét. Az eljárási kérdések tis ztázásának a rendeletben való megjelenítése 
révén maximális jogbiztonság lenne garantál ható a szabadalmi jog tekintetében a 
tranzitáruként érintett generikus gyógyszerek  kezelésére vonatkozóan is. A hatályos 
rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslatnak lehet őség szerint a 
hatásvizsgálatban megjelölt összes problémára reagálnia kell, ezáltal az el őnyök és 
kötelezettségek tekintetében az érintett  személyek valamennyi csoportja számára 
kiegyensúlyozott helyzetet eredményezve.  
Nem jogszabályi intézkedésekkel a feltá rt problémák csak részben kezelhet ők. 
Jogértelmezések vagy iránymutatások segíthetnek az EU-n keresztülhaladó tranzitárukra alkalmazandó eljárás vagy az általános jogelvek – például a meghallgatás jogának – a hatál yos rendelet keretében történ ő tisztázásában. Nem 
jogszabályi eszközökkel viszont  nem lehet elérni a váms zervek által érvényesített 
szellemitulajdon-jogok körének sz élesítésére irányuló célt.  
Az új rendelet végrehajtásának támogatása érdekében bizonyos es etekben ötvözni kell 
majd a jogalkotási és a nem jogalkotási eszközöket. Mindazonáltal, annak érdekében, 
hogy a Bizottság megfelel ő választ adjon a szabályozás  felülvizsgálatára vonatkozó 
tanácsi felkérésre, illetve a felülvizsgálat keretében az érdekelt felek által megfogalmazott kételyekre, a status quo fenntartásának lehet őségét el kell vetni. 
8. T
ANULSÁGOK : TÖBBET KELL TUDNUNK A SZELLEMITULAJDON -JOGOT 
SÉRTŐ ÁRUK KERESKEDELMÉNEK VOLUMENÉR ŐL ÉS HATÁSAIRÓL  
A szellemitulajdon-jogok érvénye sítésével kapcsolatos bárminem ű szakpolitikai 
intézkedés hatásainak vizsgálatát jelent ős mértékben hátráltatja a megbízható adatok 
hiánya. A szellemitulajdon-jogot sért ő árukról rendelkezésre álló adatok töredezettek 
és nem összehasonlíthatók, így a probléma egészének nagyságrendje és annak az Európai Uniót érint ő hatása, illetve a probléma kezelésére hozott szakpolitikai 
intézkedések hatása nehezen felbecsülhet ő. 
Az adathiány orvosolása érdekében a Hamisítás és a Kalózkodás Európai 
Megfigyel őközpontja az információ- és adatgy űjtés javítását a legfontosabb 
célkitűzései között jelölte meg. A Megfigyel őközpontot 2009-ben hozták létre; a 
 
HU 10   HUmagánszektor több mint 40 ér dekeltjét, a 27 tagállamot és  az Európai Bizottságot 
tömöríti. 
A Bizottság kijelölt egyes területeket, amelyeken sürg ős fellépésre van szükség. 
Miközben például számos tanulmány megálla pította, hogy a hamisított és kalóz áruk 
nemzetközi kereskedelme folyamatos emelkedést mutatott az elmúlt évtizedben, e megállapításokat gyakran kétségbe vonjá k, mert nem átfogóak vagy mert különböz ő 
módszertanokkal nyert, nem összehasonlítha tó számokat használnak. A helyzet gyors 
kezelése érdekében közös módszertant kell kidolgozni, amit a magán- és az állami 
szektorba tartozó egységek egyaránt ha sználhatnak, így mega lapozott jelentések 
készíthetők, amelyekb ől kirajzolódik a probléma valós mérete és jellege. Ezek a 
jelentések képeznék az alapját a ténya datokra jobban táma szkodó szakpolitikai 
döntéseknek és a célzottabb ér vényesítési stratégiáknak. 
Következésképp pályázatot hirdettek szakért ők bevonására a hamisítás és a 
kalózkodás jellege, nagyságrendje és a bels ő piacra kifejtett hatásának felmérése 
céljából, amelyhez az adatgy űjtést, az adatelemzést és adatok összehasonlítását 
meghatározott módszertan szerint kell elvégezni. A feladattal megbízott szakért ők 
által javasolt módszertannak a tagállamok és ágazatok mindegyikében alkalmazható és későbbi tanulmányokban és elemzésekben felh asználható kulcsindikátorokat kell 
produkálnia. A szakért ők 2010 decemberében megkezdték munkájukat, és els ő 
lépésben feltérképezik és összegzik a má r elkészült tanulmányokat és módszertanokat. 
Második lépésként a kutatás alapján a szakért ők javaslatot tesznek a legalkalmasabb 
módszertanra, amellyel számszer űsíthető a hamisításnak és a kalózkodásnak a bels ő 
piacot érint ő nagyságrendje és jellege, különös teki ntettel az egyes területeket, például 
az innovációt, a növekedést és versenyképe sséget, a kreativitást és kultúrát, a 
közegészségügyet és termékbiztonságot, a foglalkoztatást, a környezetvédelmet, az 
adóbevételeket és a b űnözést érint ő hatásaira.