[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.3.2008

COM(2008) 138 végleges

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2005/321/EK határozat módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Az Európai Unió (a továbbiakban: EU) 2004 márciusában úgy határozott, hogy a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján konzultációt kezdeményez Guineával. A 2004-et megelőző években a demokratikus viszonyok tartós romlása volt megfigyelhető, amely a megállapodás 9. cikkében megállapított lényeges elemek be nem tartásának minősült. Ebben az időszakban az EU-t aggasztotta az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértése, illetve a felelős közigazgatási, politikai, gazdasági és pénzügyi kormányzás hiánya is.

A konzultációt megnyitó első, 2004. július 20-án tartott találkozón a kormány kiadott egy nyilatkozatot, melyben részletezte kötelezettségvállalásait, különös tekintettel a politikai párbeszéd, a választási bizottság, a rádiófrekvenciák liberalizációja, a jogállamiság megerősítése és a makrogazdasági politika terén.

A guineai kormány kötelezettségvállalásai alapján a konzultációt 2005-ben lezárták. A Tanács 2005. április 14-i következtetéseiben elismerte, hogy bizonyos kötelezettségvállalások eredményeképpen biztató kezdeményezések születtek, ám számos jelentős intézkedés vár még végrehajtásra, nevezetesen az ellenzéki erőkkel folytatott politikai párbeszéd keretében. Figyelemmel az eddig teljesített kötelezettségvállalásokra és a jövőben végrehajtandó feladatokra, a konzultációt követően határoztak a cotonoui megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti megfelelő intézkedések meghozataláról. Ez a tanácsi határozat 2008. április 14-én hatályát veszti.

A politikai párbeszéd azonban lassú ütemben fejlődött, és 2006 közepéig meglehetősen vegyes eredményeket hozott. A párbeszéd a 2005. decemberi helyhatósági választások után meg is szakadt, mivel a választásokat hiányosságok és szabálytalanságok jellemezték, és az ellenzék ennek következtében elvesztette bizalmát tárgyalópartnereivel szemben.

2006 júliusa óta felgyorsult a párbeszéd a különböző politikai erők között, melynek eredményeképpen 2006 végére sikerült konszenzust kialakítani a választási eljárásról és az eredetileg 2007 júniusára tervezett parlamenti választások lebonyolításának rendjéről. A kormány vállalta, hogy erre vonatkozóan jogszabálytervezetet terjeszt a Nemzetgyűlés elé. Ezenkívül 2006 augusztusában megvalósult a rádiófrekvenciák liberalizálása, amikor az első engedélyezett, magánkézben lévő rádióadók megkezdték a műsorszórást. 2006 decembere végén a fenti területeken elért haladás fényében az EU úgy határozott, hogy Guinea rendelkezésére bocsátja a 9. EFA „A” előirányzatát (85,8 millió EUR-t).

Ugyanakkor a lakosság életkörülményeinek romlása, amely már 2006 folyamán is két általános sztrájkhoz vezetett, újabb sztrájkhullámot idézett elő 2007 januárjában és februárjában, amelyet felgyorsított egy, az elnökhöz közeli személy szabadon bocsátása a börtönből. A sztrájk során újra megsértették az emberi jogokat (és ezzel a cotonoui megállapodás 9. cikkének lényeges elemeit), amikor a rendőri erők és a hadsereg erőszakosan fojtottak el békés tüntetéseket. A január-februári megmozdulások és erőszakos elfojtásuk halálos áldozatainak számát 137 és 183 közé teszik, a sebesültek száma pedig meghaladta az 1500-at. Az egyik magánrádió felszerelését tönkretették, egy másik pedig fenyegetések miatt a műsorszórás felfüggesztésére kényszerült. Az ország kormányzásának gyors romlása miatt a sztrájkolók követelései hamar túllépték a szigorúan szakszervezeti kereteket, és csak hosszas – elsősorban a guineai vallási vezetők részvételével és az ECOWAS keretében tett – közvetítési erőfeszítéseket követően sikerült politikai részmegoldásokat elérni a kormány és a szakszervezetek közti megállapodással.

Az új miniszterelnököt, M. Lansana Kouyatét február végén nevezték ki, és kormánya (melynek tagjai nem tartoztak az előző kormányhoz) végül március végén kezdte meg a munkát. Az új vezetés prioritásai közé a következők tartoznak: i. független és hiteles igazságügy támogatása; ii. a makrogazdasági egyensúly visszaállítása; iii. az infrastruktúra fejlesztése és az alapvető szociális szolgáltatások biztosítása; valamint iv. megfelelő kormányzás kialakítása.

Kilenc hónappal kinevezése után elégedetlen a közvélemény Kouyaté tevékenységével, ami éles ellentétben áll a kinevezésekor tapasztalt eufóriával. Annak ellenére, hogy csökkent az infláció és kedvezően változott a valutaárfolyam, ami hozzájárult egy hároméves program lezárásához a Nemzetközi Valutaalappal, a kezdeti lelkesedés átadta helyét a kétségeknek azt illetően, hogy a Kouyaté-kormány alkalmas-e arra, illetve meg van-e benne a szándék ahhoz, hogy túllépjen a Conté-rendszer hiányosságain. Továbbra is egyedül az elnök áll ténylegesen a végrehajtó hatalom élén. Hatalmát az alkotmány garantálja, és ő ír alá minden rendeletet, ezáltal könnyen megbéníthatja a kormány tevékenységét. A miniszterelnöki pozíció nem szerepel az alkotmányban, és a miniszterelnöknek csak delegált hatalma van. Így gyakorlatilag bármikor elmozdítható egy elnöki rendelettel, ahogy arra már többször is volt példa. A miniszterelnök tevékenységének gyenge elnöki támogatása és a lakosság növekvő elégedetlensége nyugtalanító jelenségek, amelyek újabb komoly válságba torkollhatnak (január 10-én éppen csak el lehetett kerülni az általános és korlátlan sztrájkot).

Az eredetileg 2007 júniusára tervezett parlamenti választások időpontját többször elhalasztották, és még mindig nem rögzítették hivatalos dátumát. A Független Nemzeti Választási Bizottságot (FNVB) létrehozó rendeletet november 28-án írta alá Conté elnök, és 25 tagja kinevezésre került. Ben Sékou Syllát, a civil társadalom egyik tagját választották az FNVB elnökévé. E szervezet létrejötte, amely nélkülözhetetlen a következő parlamenti választások megfelelő megszervezéséhez, lehetővé teszi a választói névjegyzékek összeállításának megkezdését, ami a választási eljárás kezdetét jelzi. A választásokra legkorábban 2008 őszén kerülhet sor.

A 36 hónapos nyomonkövetési időszak 2008. április 14-én automatikusan lejár. Fontos, hogy döntés szülessen a tanácsi határozat meghosszabbításának lehetőségéről tekintettel a guineai helyzet instabilitására és a választások elhalasztására. A nyomonkövetési időszaknak a választások megtartásáig történő meghosszabbítása összeegyeztethetőnek tűnik a tanácsi határozat szellemével. A szabadnak és átláthatónak nyilvánítható parlamenti választások megtartása a 96. cikk szerinti eljárás és a kapcsolódó intézkedések végét jelenthetné.

A guineai hatóságok fellépései általában pozitív irányban haladnak. A 2007. januári és februári megmozdulások nem tették lehetővé többek közt az eredetileg tervezett menetrend tartását sem, de ha a jelenlegi erőfeszítések dinamikája továbbra is fennmarad, 12 hónapon belül végre lehetne hajtani ezeket a kötelezettségvállalásokat.

Az előzőek fényében és a cotonoui megállapodás 9. és 96. cikkének megfelelően a Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, hogy a 2005. április 14-i tanácsi határozat időbeli hatályát 12 hónappal hosszabbítsák meg, és következésképpen fogadják el a mellékelt határozatot.

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2005/321/EK határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött[1], valamint a Luxembourgban 2005. június 25-én aláírt felülvizsgált partnerségi megállapodásra[2], és különösen annak 96. cikkére,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra[3], és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultáció lezárásáról szóló, 2005. április 14-i 2005/321/EK tanácsi határozat[4] az elfogadásától számított 36 hónapos időszakot ír elő a megfelelő nyomonkövetési intézkedésekre.

(2) E nyomonkövetési időszak végére számos kötelezettségvállalást teljesítettek, és konkrét kezdeményezések történtek a fennmaradó fő kötelezettségvállalások területén. Ugyanakkor a cotonoui megállapodás lényeges elemeinek tekintetében több fontos intézkedést kell még foganatosítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A cotonoui megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2005/321/EK határozat időbeli hatálya 12 hónappal meghosszabbodik. Az időbeli hatályt hathavonta rendszeresen felülvizsgálják.

2. cikk

A 2005/321/EK határozat által elfogadott intézkedések, mint a cotonoui megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontjában említett megfelelő intézkedések, változatlanok maradnak.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/én

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A miniszterelnök, a Guineai Köztársaság kormányfője részére

Tisztelt Miniszterelnök Úr!

Az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a cotonoui megállapodás 9. cikke rendelkezéseinek. Az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság alapelveinek tiszteletben tartása, amelyre az AKCS-EU partnerség épül, a fent említett megállapodás lényegi elemei közé tartozik, következésképpen kapcsolataink alapját képezi.

Az Európai Unió 2004-ben megállapította, hogy Guineában olyan politikai helyzet alakult ki, amelyben sérülnek ezek az alapvető elemek, és 2004 júliusában a megállapodás 96. cikkének értelmében konzultációt kezdeményezett. E konzultáció során következtetésekre jutottak, amelyeket 2005. április 14-én levélben közöltek a kormányfővel.

A megfelelő intézkedésekhez 36 hónapos nyomonkövetési időszakot írtak elő, amely 2008. április 14-én jár le. Ezen időszak alatt fokozottabb politikai párbeszéd folytatására nyílt lehetőség, melynek keretében többek között olyan intézkedések is szerepeltek, mint a Tanács és a Bizottság 2005 májusi, 2006 februári, 2007 májusi közös nyomonkövetési missziói, valamint Louis Michel biztos 2006 októberi látogatása. Az elért haladás fényében 2006 decemberében az Európai Unió határozatot hozott a 9. EFA „A” előirányzatának Guinea rendelkezésére bocsátásáról, amely 85,8 millió eurós összeget jelent.

A guineai hatóságok fellépései általában pozitív irányban haladnak. Ugyanakkor a guineai kormány még mindig nem teljesítette egyik fő kötelezettségvállalását: a parlamenti választások megszervezését, és a választások időpontjának megjelölését. A jelenlegi erőfeszítések mellett lehetséges lenne, hogy a kötelezettségvállalásokat 12 hónapon belül teljesítsék.

Az Európai Unió a Guineában elindult pozitív változások és a még teljesítendő feladatok tudatában úgy határozott, hogy a 2005. április 14-i határozat nyomonkövetési időszakát 48 hónapra hosszabbítja, hogy lehetővé tegye a guineai hatóságok számára az összes kötelezettségvállalás teljesítését.

Ebben a tekintetben az előző, 2005. április 14-i levelünkben közölt megfelelő intézkedések továbbra is hatályosak.

Tisztelettel:

Kelt Brüsszelben, […]-án/én

a Bizottság részéről a Tanács részéről

[1] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

[2] HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

[3] HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

[4] HL L 104., 2005.4.23., 33. o.