A tudományos kritériumokat megállapító, most előterjesztett tervezetek célja az, hogy a káros hatás mellett az „endokrin hatásmód” koncepcióját is bevezessék jogi formában azon tényezők egyikeként, amelyeket figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a két érintett termékterületen mi minősül endokrin károsító anyagnak.

Az esetleges eltérés indokainak aktualizálása a legkorszerűbb tudományos és műszaki ismeretek alapján

A növényvédő szerekre és a biocid termékekre vonatkozó jogszabályok egyaránt az azokban rejlő veszély alapján tiltják meg az endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagok használatát. Mindazonáltal rendelkeznek néhány korlátozott kivételről. A biocid termékekre vonatkozó jogszabályi rendelkezések az „elhanyagolható kockázat” elve és társadalmi-gazdasági megfontolások alapján engedélyeznek bizonyos kivételeket. A növényvédő szerekkel kapcsolatos szabályozás az „elhanyagolható mértékű expozíció”, illetve – bizonyos helyzetekben és szigorú feltételek mellett – a növények egészségét fenyegető komoly veszély eseteire rendelkezik kivételekről. Az endokrin károsító anyagok összefüggésében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság a növényvédő szereket illetően a kockázatalapú megközelítést támogatta. A legkorszerűbb tudományos és műszaki ismeretek arra mutatnak, hogy a szóban forgó területen az endokrin károsító anyagok – a legtöbb egyéb anyaghoz hasonlóan – a kockázat alapján is értékelhetők. Ezért vonta le a Bizottság – a társjogalkotók által biztosított felhatalmazásnak megfelelően – azt a következtetést, hogy a növényvédő szerek tekintetében alkalmazható lehetséges eltérések indokait aktualizálni kell oly módon, hogy – a biocid termékekre vonatkozó szabályozással összhangban – az „elhanyagolható kockázat” szolgáljon hivatkozási alapul, teljes körűen fenntartva ugyanakkor az endokrin károsító anyagok veszélyességen alapuló tilalmának elvét, ami biztosítja az egészség és a környezet védelmének egyformán magas szintjét.

4. Melyek a biocid termékekre és a növényvédő szerekre vonatkozó kritériumok meghatározásának vonzatai más szabályozási területeken?

Az endokrin károsító anyagokat azonosító tudományos kritériumok meghatározása a biocid termékekre és a növényvédő szerekre vonatkozó uniós jogszabályok alapján fennálló jogi kötelezettségek teljesítését szolgálja. A kritériumok csak a két említett szabályozási területen alkalmazandók, és nincsenek közvetlen jogi következményeik az uniós jog más területein. A cél kritériumok biztosítása az érintett uniós szervek (az Európai Vegyianyag-ügynökség, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság és a Bizottság), valamint a tagállamok számára.

A fent említetteknek megfelelően a javasolt kritériumok teljes mértékben összhangban vannak az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Kémiai Biztonsági Programja keretében kidolgozott fogalommeghatározással, amely már jelenleg is közös alapul szolgál a kémiai biztonságra vonatkozó uniós politika valamennyi területén. Az Egészségügyi Világszervezet fogalommeghatározása más jogszabályok összefüggésében már használatos az endokrin károsító anyagok azonosítására, és a kritériumok Bizottság általi elfogadásának fényében ez várhatóan a jövőben is így lesz.

Mindenesetre az uniós szabályozás már most is alkalmazza az endokrin károsító anyagok fogalmát (noha eddig még nem léteztek kritériumok az uniós jogszabályokban annak meghatározására, hogy mi minősül endokrin károsító anyagnak). Az Európai Vegyianyag-ügynökség például a különös aggodalomra okot adó anyagok engedélyezési célú jelöltlistájára olyan anyagokat is felvett, amelyek esetében ezt kizárólag endokrin károsító tulajdonságuk indokolta. A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság számos kozmetikai összetevő esetében az endokrin károsító tulajdonságok szempontjából is értékelte az adott összetevő biztonságosságát.A Bizottság pedig a vízminőséggel foglalkozó uniós jogszabályi rendelkezések végrehajtásával összefüggésben jegyzékbe foglalta az endokrin károsító anyagokat, és a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása (REACH) kapcsán korlátozásokat vezetett be az endokrin károsító anyagok forgalomba hozatalára vonatkozóan. A most közzétett intézkedéstervezetek tárgyát képező két szakpolitikai terület abban különbözik az előbb említettektől, hogy e területek vonatkozásában a Bizottságnak jogi kötelezettsége az endokrin károsító anyagok azonosítását szolgáló kritériumok meghatározása.

5. A Bizottság egyéb tevékenységei

Az endokrin károsító anyagok azonosítását szolgáló tudományos kritériumok meghatározásán túlmenően a Bizottság fokozni fogja erőfeszítéseit egy sor más olyan tevékenység kapcsán is, amelyeket az endokrin károsító anyagokra vonatkozó uniós stratégiában megjelölt három területen folytat, abból a célból, hogy a hetedik környezetvédelmi cselekvési programmal összhangban a továbbiakban is a lehető legkisebb szinten tartsa az endokrin károsító anyagoknak való expozíciót. E tevékenységek eredményessége tovább növelhető olyan fórumok létrehozásával, amelyek a stratégiában foglaltaknak megfelelően elmélyítik az információcserét és konszenzust teremtenek mind a tudományos, mind a szabályozói közösségek körében.

Kutatás

Az endokrin károsító anyagokra vonatkozó uniós stratégia 1999-es elfogadása óta az EU kutatási keretprogramjai 150 millió EUR-t meghaladó összegű támogatást biztosítottak több mint 50, együttműködésen alapuló multinacionális kutatási projekt megvalósításához. A „Horizont 2020” keretprogram előmozdítja a további kutatásokat abból a célból, hogy a toxikológia területén gyarapodjanak az ismeretek és megbízható tudományos adatok álljanak a szabályozók és a döntéshozók rendelkezésére. Alapvető jelentőségű lesz az európai humán biomonitoring kezdeményezés, amely egy, a vegyi anyagoknak való emberi expozíció mérésével foglalkozó európai tudásközpont működtetésére irányul. A Közös Kutatóközpont szintén fontos szerepet fog játszani, többek között az értékelési módszerek és megközelítések kidolgozásában és azoknak a szabályozási gyakorlatba történő átültetésében.

A Bizottság a jövőre gondolva fontosnak tartja a veszéllyel, a biomonitoringgal és a felügyelettel kapcsolatos, összehasonlítható adatok tagállamok és ügynökségek közötti megfelelő áramlásának biztosítását. Ez egyben a kombinált expozícióval összefüggő problémák kezeléséhez is hozzájárulna. A Bizottság az uniós ügynökségek és a tagállamok bevonásával létre fog hozni egy internetes platformot, amely az együttműködés és az információcsere intenzívebbé tételét fogja szolgálni.

Nemzetközi együttműködés

A Bizottság aktívan részt vesz a nemzetközi szinten – többek között a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) keretében – folytatott, a toxikológiai biztonsággal és azon belül az endokrin károsító vegyi anyagok azonosításával kapcsolatos problémák megoldására irányuló munkában. Ma már számos vizsgálati eljárás létezik az anyagok endokrin tulajdonságának kimutatására és vizsgálatára, amelyeket az OECD vizsgálati iránymutatás formájában validált és jóváhagyott, de az ilyen irányú munka még nem ért véget. További átfogó iránymutatás készült a vizsgálatok eredményeinek értékeléséhez.

A Bizottság megítélése szerint döntő fontosságú, hogy e munka a tagállamokkal közösen az OECD keretében 2018-ig megállapítandó prioritások figyelembevételével tovább folytatódjon és eredményesebbé váljon annak érdekében, hogy legkésőbb 2025-re minden szükséges validált vizsgálat rendelkezésre álljon.

A Bizottság emellett rendszeres kapcsolatot tart fenn harmadik országok illetékes hatóságaival is.

Az uniós szabályozás

Ahogy arról fentebb már szó esett, az illetékes uniós szabályozási ügynökségek és független tudományos bizottságok, a Bizottság és a tagállamok már foglalkoznak az endokrin károsító anyagok témakörével. Ez a munka a többek között az emberi egészséggel (a fogyasztók és a munkavállalók egészségét is ideértve), az állategészségüggyel és a környezettel kapcsolatos kérdéseket szabályozó ágazati jogszabályok keretében folyik. E jogszabályokra példaként említhetők a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó uniós jogszabályok (amelyekben a munkavégzés helyén használt vegyi anyagok szabályozása valamennyi vegyi anyagra kiterjed, így az endokrin károsító anyagokra is), az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatos jogszabályok (amelyek a – többek között az endokrin károsító anyagokkal összefüggő – toxikológiai kockázatok tekintetében átfogó kockázatértékelést írnak elő), a fogyasztási cikkekkel foglalkozó jogszabályok (ideértve többek között a kozmetikai termékeket és a játékokat szabályozó rendeleteket), továbbá a környezetvédelmi jogszabályok.

Ugyanakkor a szabályozás szempontjából az egyik legnagyobb kihívást egyértelműen a megfelelő tudományos adatok rendelkezésre állása jelenti. Ezért a Bizottság minden szükséges intézkedést meg fog tenni az endokrin károsító anyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények felülvizsgálása érdekében, tekintet nélkül arra, hogy a szóban forgó adatszolgáltatási követelmények uniós jogszabályban, bizottsági iránymutatásban, avagy valamely szabályozási ügynökség vagy független tudományos bizottság iránymutatásaiban vannak-e előírva.

Ezen túlmenően a Bizottság késedelem nélkül lépéseket fog tenni az uniós jogban konkrétan az endokrin károsító anyagokra vonatkozóan meghatározott jogi kötelezettségek teljesítésének folytatása érdekében, különös tekintettel a következő területekre:

A kozmetikai termékeket szabályozó uniós rendelet: A kozmetikai termékekről szóló uniós rendelet értelmében a Bizottságnak kötelessége, hogy „felülvizsgálja e rendeletet az endokrinromboló [endokrin károsító]tulajdonságokkal rendelkező anyagok tekintetében”. E felülvizsgálatot már el kellett volna végezni. Befejezéséhez közeledik bizonyos kozmetikai összetevők vonatkozásában a rendelkezésre álló adatoknak a Bizottság megbízásából végzett átvizsgálása. A Bizottság az év végéig ismerteti a felülvizsgálat eredményeit.