[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.4.15.

COM(2010)164 végleges

2008/0222 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (6) bekezdése alapján a Tanácsnak

az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) vonatkozó módosított javaslattal kapcsolatban első olvasatban elfogadott álláspontjáról

2008/0222 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (6) bekezdése alapján a Tanácsnak

az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) vonatkozó módosított javaslattal kapcsolatban első olvasatban elfogadott álláspontjáról

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az Európai Parlamenthez, illetve a Tanácshoz történő továbbításának időpontja: COM(2008) 0778 – 2008/0222 (COD) | 2008. november 13. |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményének időpontja: | 2009. március 24. |

Az Európai Parlament véleményének időpontja (első olvasat): | 2009. május 5. |

A Régiók Bizottsága véleményének időpontja: | 2010. március 19. |

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjának időpontja: | 2010. április [14.] |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

Az energiahatékonysági címkézésről szóló irányelv átdolgozásának közvetlen célja, hogy az irányelv hatálya ne csak a háztartási készülékekre korlátozódjon, hanem terjedjen ki a kereskedelmi és ipari célú energiafogyasztó termékekre, valamint az energiát nem fogyasztó, de használatuk során energiamegtakarításra lehetőséget nyújtó termékekre is, igazodva ezzel a környezetbarát tervezésről szóló irányelvnek a közelmúltban hasonlóképpen kiterjesztett hatályához. Ezenközben átfogó célként a termékek szabad mozgásának biztosítását és energiahatékonysági teljesítményük javítását tartja szem előtt, s így hozzájárul a környezetvédelemhez és a CO2-kibocsátás csökkentéséhez. Az átdolgozás nyomán létrejövő címkézési keretirányelv, amely közbeszerzéssel és ösztönzőkkel kapcsolatos kezdeményezéseket is tartalmaz, az integrált, fenntartható környezetbarát termékpolitika alapköve lesz. A javaslat az irányelv átdolgozott formája.

3. MEGJEGYZÉSEK A TANÁCS ÁLLÁSPONTJÁRÓL

3.1. Általános megjegyzések a tanácsi állásponttal kapcsolatban

A megállapodás nyomán megszületett tanácsi álláspont szövege lényegét tekintve nagy vonalakban összhangban van a Bizottság javaslatával, ezért a szöveg támogatható.

3.2. Az első olvasati szakaszban elfogadott tanácsi álláspont

A Tanács által elfogadott álláspont két szakaszból álló intézményközi eljárás eredménye: először a jogalkotási javaslat technikai tartalmának egyeztetésére, ezt követően pedig a jogalapnak és a komitológiai rendelkezéseknek a Lisszaboni Szerződés szerinti módosítására került sor.

A technikai tartalom vonatkozásában az ipari, kutatáspolitikai és energiaügyi bizottság (ITRE) elnöke, Herbert Reul 2009. december 2-án megerősítette, hogy a Parlament egyetért a háromoldalú zárótalálkozón 2009. november 17-én elfogadott és a Coreperben 2009. november 19-én jóváhagyott szöveggel.

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével szükségessé váló módosítások tekintetében született kompromisszumot a Coreper 2010. március 24-én jóváhagyta, az ITRE bizottság elnöke, Herbert Reul pedig 2010. március 25-én a Parlament nevében megerősítette.

A Tanács egyeztetett álláspontját 2010. április [14]-én írásbeli eljárással fogadta el hivatalosan.

A tárgyalások során az alábbi fő kérdésekben született megállapodás:

- A jogalap módosítása (preambulum): a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a Tanács és a Parlament megállapodott arról, hogy a jogalapot az EUMSz. 194. cikkére módosítja, figyelembe véve, hogy az irányelv elsődleges célja az energiamegtakarítás. Tekintettel e szemléletre, valamint az irányelv azon célkitűzésére, hogy az energiahatékonyság úgy nyerjen ösztönzést, hogy eközben az EUMSz. 114. cikkében foglalt belső piaci szempontok is érvényre jussanak, a Bizottság elfogadhatónak tartja a javaslat jogalapjának az EUMSz. 114. cikkéről a 194. cikkére való módosítását, és felveszi azt a (2009)665 számú bizottsági közlemény végleges változatának kiegészítő mellékletébe.

- Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok: a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a Tanács és a Parlament megállapodott a 10., 11., 11a. és 11b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó rendelkezésekről. Ez a közlemény bizottsági nyilatkozattal egészül ki (I. melléklet), amely egyértelműen kimondja, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítések kiküldésekor figyelembe kell venni az intézmények működési szüneteit. E közlemény mellékletét képezi emellett a Tanács, a Parlament és a Bizottság közös nyilatkozata arról, hogy az irányelv rendelkezései nem teremtenek jogalapot az EUMSz. 290. cikkének alkalmazásával kapcsolatban (II. melléklet).

- A hatály kiterjesztése (az 1. cikk (1) és (2) bekezdése): az irányelv hatálya – a Bizottság javaslatának megfelelően – az energiával kapcsolatos valamennyi háztartási, kereskedelmi és ipari termékre kiterjed.

- A címke jogosulatlan használata (2. cikk): a cikk szöveges résszel egészül ki, amely pontosítja, mi számít törvényes, illetve törvénytelen címkehasználatnak.

- Piacfelügyelet (3. cikk): a piacfelügyeletre vonatkozó rendelkezések további súlyt kapnak az irányelvben foglaltak hathatósabb végrehajtása érdekében.

- Reklámozási követelmények (a 4. cikk a) és b) pontja) a cikk új rendelkezéssel egészül ki, amely előírja, hogy az energiahatékonysági osztályt fel kell tüntetni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztásával vagy árával kapcsolatos információkat tartalmazó hirdetésekben.

- Közbeszerzés (a 9. cikk (1)–(2) bekezdése): a tagállamokat ezen rendelkezések arra ösztönzik, hogy közbeszerzéskor a legmagasabb energiahatékonysági osztályba sorolt termékeket válasszák (mérlegelve a költséghatékonyságot, a gazdasági megvalósíthatóságot, a műszaki alkalmasságot és a piaci verseny kellő érvényesülését).

- Ösztönzők (a 9. cikk (3)–(4) bekezdése) a közbeszerzéssel kapcsolatban leírtakhoz hasonlóan a tagállamokat a rendelkezések a legmagasabb energiahatékonysági osztály alkalmazására, illetve ennek túlteljesítésére ösztönzik, például a polgároknak nyújtott ösztönzőkkel kapcsolatban a lehető legmagasabb teljesítményszintet alkalmazva. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában nem minősülnek ösztönzőnek az adókedvezmények és a költségvetési intézkedések.

- A címke tartalmi-formai megjelenése (a 11. cikk (4) bekezdésének d) pontja): Az A-tól G-ig terjedő skála három további energiahatékonysági osztállyal (A+, A++, A+++) egészíthető ki, de továbbra is ez a skála marad az alap. A Bizottság felülvizsgálhatja ezt a besorolást, ha a termékek jelentős hányada a két legmagasabb energiahatékonysági osztályba (A++/+++) tartozik, és indokolttá válik a további differenciálás. A „jelentős termékhányad” fogalmát a Bizottság külön nyilatkozatban pontosítja majd. Külön preambulumbekezdés jelzi majd, hogy a keretirányelv felülvizsgálatának idején (legkésőbb 2014-ig) a címkézés felülvizsgálata az energiahatékonysági skála esetleges újrabeosztását is magában foglalhatja.

4. KÖVETKEZTETÉS

A Tanács álláspontjával teljesülnek a Bizottság eredeti javaslatában foglalt célok. A Bizottság ezért támogatja a szöveget.

I. MELLÉKLET A Bizottság nyilatkozata az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás)

Az 1. cikk (2) bekezdése

„Az energiával kapcsolatos kiemelt termékek (3a) preambulumbekezdésben említett jegyzékének kidolgozásakor a Bizottság az energiával kapcsolatos építési termékekre is kellő figyelmet fog fordítani, tekintetbe véve mindenekelőtt azt a potenciális energiamegtakarítást, amely egyes ilyen termékek címkével történő ellátása révén érhető el, mivel az EU teljes energiafogyasztásának 40%-a az épületek energiaszükségletéből ered.”

A 11. cikk (2) bekezdése

„A Bizottság az átdolgozott irányelv szerinti új végrehajtási intézkedésekre irányuló javaslatok kidolgozásakor gondoskodni fog arról, hogy ne szülessenek párhuzamos intézkedések, továbbá biztosítani fogja az adott termékekre vonatkozó uniós jogszabályokkal való összhangot.”

A 11. cikk (4) bekezdésének d) pontja

A címkén feltüntetett besorolás felülvizsgálatakor jelentősnek minősülő termékhányad

„A Bizottság álláspontja szerint a két legmagasabb energiahatékonysági osztályba tartozó termékek aránya akkor minősül jelentősnek, ha:

- a belső piaci forgalomban lévő modellek közül az A+++ vagy az A++ osztályba sorolt termékek mennyisége az összes forgalomban lévő modellnek legalább mintegy egyharmada, vagy

- a belső piacon egy adott évben értékesített termékek legalább mintegy egyharmada az A+++ vagy az A++ osztályba tartozik,

- illetve ha az előbbi két feltétel egyszerre teljesül.”

A fogyasztók tájékoztatása

„A Bizottság támogatja, hogy egyes közösségi eszközök, köztük az »Intelligens energia – Európa« program szerephez jusson az alábbi kezdeményezések megvalósításakor:

- olyan kezdeményezések, amelyek célja az energiafogyasztást jelző címkézés előnyeinek tudatosítása a végfelhasználókban

- olyan kezdeményezések, amelyek célja a piaci változások, illetve az energiahatékonysági szempontból egyre fejlettebb modellek kialakításához vezető technológiai fejlődés figyelemmel kísérése, elsősorban a különféle terméktípusokon belül a legjobb teljesítménnyel rendelkező modellek azonosítása, majd az ezekre vonatkozó információknak az összes érdekelt fél, köztük a fogyasztói szervezetek, az ágazat és a környezetvédelmi civil szervezetek rendelkezésére bocsátása révén, azzal a céllal, hogy ezen információk a fogyasztók minél nagyobb köréhez jussanak el.Az ilyen nyomonkövetési tevékenységek a címkézésre és/vagy a környezetbarát tervezésre vonatkozó, a 92/75/EGK és a 2005/32/EK irányelv szerinti intézkedések felülvizsgálatakor is kiindulási alapként szolgálhatnak.”

Működési szünet

„Az Európai Bizottság tudomásul veszi, hogy az Európai Parlament és a Tanács véleménye szerint – azokat az eseteket kivéve, amikor a jogalkotási aktus sürgősségi eljárást ír elő – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítések kiküldésekor figyelembe kell venni az intézmények működési szüneteit (téli és nyári szünet, európai választások) annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó jogalkotási aktusokban rögzített határidőn belül gyakorolhassa előjogait, továbbá készen áll arra, hogy ennek megfelelően járjon el.”

II. MELLÉKLET

Intézményi nyilatkozat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozataaz EUMSz. 290. cikkével kapcsolatban

„Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy ezen irányelv rendelkezései nem befolyásolják az intézményeknek az EUMSz 290. cikke alkalmazásával kapcsolatos jövőbeli álláspontjait, sem pedig az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.”