BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió belső közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról /* SWD/2012/0058 final - COD 2012/0060 */





A felelősség kizárása: Ezen összefoglaló csak az összeállításában részt vevő bizottsági szolgálatokat köti, és nem tekinthető kötelezettségvállalásnak a tekintetben, hogy a Bizottság döntései milyen végleges formát öltenek. Előzmények A közbeszerzés meghatározza, hogy a közbeszerzési és kormányzati beruházási döntések keretében miként költhetik el a hatóságok az adófizetők pénzét. A közbeszerzés az állami szakpolitikák egyik fő mozgatóerejének minősül, gazdasági szempontból a világkereskedelmi forgalom jelentős részét érinti. A hatóságok által vásárolt áruk és szolgáltatások az EU GDP-jének mintegy 17 %-át teszik ki. A közbeszerzés az áruk és szolgáltatások legalább 22 olyan kulcsfontosságú piacát érinti, amelyek vásárlói kizárólag vagy túlnyomórészt kormányzati beszerzők, vagy amelyeknek a hatóságok jelentős ügyfelei. Az e közbeszerzési piacokon működő cégek forgalma összességében meghaladhatja az EU GDP-jének 25 %-át, és e cégek mintegy 31 millió munkahelyet biztosítanak. A harmadik országokkal folytatott tárgyalásai során az EU szorgalmazza a nemzetközi közbeszerzési piacok erőteljes megnyitását. Az uniós vállalkozásoknak ugyanakkor e tekintetben egyenlőtlen feltételekkel kell szembenézniük, számos kereskedelmi partner ugyanis vonakodik attól, hogy még inkább megnyissa közbeszerzési piacát a nemzetközi verseny előtt – ami jelentősen korlátozza az uniós vállalkozások üzleti lehetőségeit. Konzultáció az érdekeltekkel E hatásvizsgálati jelentés az érdekeltek széles köre, többek között a tagállamok, a civil társadalom, az ágazat és a nem kormányzati szervezetek által kifejtett vélemények figyelembevételével készült. E vélemények összegyűjtése érdekében a Bizottság internetes konzultációt és nyilvános meghallgatást szervezett, valamint más konzultációs mechanizmusokat is alkalmazott. Az internetes konzultációban a válaszadók általában üdvözölték az Európai Bizottság kezdeményezését, és egyetértettek a fennálló problémák leírásával, az alkalmazandó megoldásokról azonban eltérően vélekedtek. A jelek szerint az érdekeltek jelentős többsége a jogalkotási kezdeményezést támogatja, míg egy erős kisebbség a „minden marad a régiben” lehetőséget részesíti előnyben. Különböznek a vélemények arról is, mit tartalmazzon a jogalkotási lehetőség. Noha rendkívül népszerű volt az „A. megoldást”[1] tartalmazó jogalkotási lehetőség, az „A. megoldástól” és a „B. megoldástól”[2] egyaránt eltérő alternatív megoldást is jelentős számú megkérdezett támogatta. Érdemes megjegyezni, hogy noha a „B. megoldás” volt a legkevésbé népszerű, még ez is igen nagyszámú válaszadó támogatását élvezte. 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 1.1. A világ közbeszerzési piacainak korlátozott mértékű nyitottsága A közbeszerzés nem tartozik az áruk és szolgáltatások világkereskedelmét szabályozó GATT és GATS megállapodások hatálya alá. Az iparosodott országok, köztük az EU és 14 további ország (többek között az Egyesült Államok, Japán, Kanada és Korea) aláírták a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodását (a továbbiakban: GPA). A GPA részes felei kötelezettséget vállalnak arra, hogy kölcsönösen megnyitják piacaikat az egyes állami szervek bizonyos típusú, adott értéket meghaladó beszerzései előtt. Az EU és más országok, például Korea vagy Chile egyúttal azt is vállalta, hogy a WTO-n kívüli szabadkereskedelmi megállapodások keretében megnyitják közbeszerzési piacaikat. A közbeszerzési piacok világszintű megnyitása közvetlenül érinti az Európai Uniót, valójában azonban a GPA és a szabadkereskedelmi megállapodások keretében mindössze a versenynek teret adó közbeszerzési piacok 25 %-ára tettek nemzetközi kötelezettségvállalást. Noha a GPA és a szabadkereskedelmi megállapodások csupán 5 milliárd EUR értékű uniós exportot biztosítanak (az összes uniós kivitel 0,4 %-a), a közbeszerzés megnyitása további mintegy 5 milliárd EUR-t érint a kötelezettségvállalások tárgyát nem képező közbeszerzési piacokon, együttesen 22 olyan kiválasztott piacon működő iparág nemzetközi kereskedelmét befolyásolva ezáltal, amelyek összes forgalma az EU GDP-jének 25 %-át teszi ki, és amelyek mintegy 31 millió munkahelyet biztosítanak. A protekcionista intézkedések – például preferenciális ármechanizmusok vagy helyi tartalmi követelmények – miatt a versenynek teret adó közbeszerzési piacok összesen több mint 50 %-a zárt. Ezenfelül a piacok mintegy 25 %-a a gyakorlatban nyitott, de bármikor lezárható. Mindez az EU számára mintegy 12 milliárd EUR értékű kihasználatlan exportlehetőséget jelent. Emellett az EU ez idáig nem kötött közbeszerzési megállapodást olyan országokkal, mint például Kína vagy India, noha jelenleg mindkét országgal tárgyal piacrajutási kötelezettségvállalásokról. A közbeszerzési piacok megnyitását az iparosodott gazdaságokban a belső nyomás, a feltörekvő gazdaságokban pedig a technológiai fejlődés szükségessége által hajtott erőteljes nemzeti megfontolások akadályozzák. 1.2. Az EU nem rendelkezik kellő tárgyalási befolyással a közbeszerzés globalizációjának előmozdításához Az EU a GPA más részes feleivel összehasonlítva széles körű kötelezettségvállalásokat tett közbeszerzési piacára vonatkozóan. Ennek eredményeképpen a jelenlegi helyzet a GPA számos aláírójának stratégiai gazdasági érdekeit kielégíti. Továbbá, mivel a GPA nem képezi többoldalú kereskedelmi tárgyalások részét, a közbeszerzési piacra jutás a tárgyalások során csak közbeszerzési piacra jutás ellenében biztosítható (és például nem vámkedvezmények ellenében). Ezenfelül az, hogy több nagy jelentőségű szerződést ítéltek oda a kötelezettségvállalások által nem érintett közbeszerzési területeken, azt a benyomást kelti, hogy az uniós közbeszerzési piac nyitottságának mértéke még a nemzetközi kötelezettségvállalások szintjét is meghaladja. 1.3. Egyes tagállamok nemzeti intézkedésekkel szabályozzák a közbeszerzési piacukhoz való hozzáférést Ebben az összefüggésben több tagállam is hozott a közbeszerzési piacához való hozzáférés szabályozására irányuló intézkedéseket. Mások – informálisan – arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy ilyen intézkedéseket kívánnak bevezetni. Mivel a harmadik országbeli szállítók uniós közbeszerzési piachoz való hozzáférésének szabályozása egyértelműen az EU közös kereskedelempolitikával kapcsolatos kizárólagos hatáskörébe tartozik, a tagállamok ezen a területen nem hozhatnak saját jogszabályokat. Gyakorlati szempontból, a külföldi ajánlattevők uniós közbeszerzési piachoz való hozzáférésére vonatkozó uniós iránymutatás vagy jogszabály hiánya miatt az uniós ajánlatkérő szervek nem tudják pontosan meghatározni az EU által tett nemzetközi közbeszerzési kötelezettségvállalások hatályát. A szerződés odaítéléséről szóló hirdetmények 28 %-a tévesen határozza meg a GPA hatályát, helytelen üzenetet közvetítve ezáltal a külföldi ajánlattevők felé. 1.4. Általános problémák Az uniós vállalkozások a legtöbb harmadik országbeli közbeszerzési piacra nem léphetnek be, és így mintegy 12 milliárd EUR értékű potenciális exporttól esnek el. Ha a harmadik országok csupán azokban az ágazatokban beleegyeznének a protekcionista intézkedések visszavonásába, amelyekben maguk is stratégiai offenzív érdekekkel rendelkeznek, akár 4 milliárd EUR értékű exportlehetőséget nyitnának meg az EU előtt. Ez befolyásolja az uniós vállalkozások azon képességét, hogy megteremtsék a méretgazdaságosságot. Ezenfelül a közbeszerzési piacok ténylegesen nyitott 25 %-ára árukat és szolgáltatásokat szállító uniós vállalkozásokat bármelyik pillanatban protekcionista intézkedések sújthatják. A jelenlegi protekcionista intézkedések torzíthatják az üzleti beruházási döntéseket, és a munkahelyek mesterséges áthelyezését eredményezhetik az Európai Unión kívülre. Ugyanez mondható el az iparpolitikai (pl. Kína „belső innovációs” politikája), nem pedig tisztán kereskedelmi okokból megvalósuló technológiaátadásról is. Középtávon a piacrajutási nehézségek azokra az ágazatokra is átterjedhetnek, ahol az EU a meglévő akadályok megkerülését lehetővé tevő versenyelőnnyel rendelkezik (pl. gyógyszeripar). Az uniós vállalkozások, áruk és szolgáltatások nem élveznek egyenlő feltételeket. Ágazati szempontból a kínai építőipari vállalkozások és a japán vasúti társaságok lehetőséget kaptak arra, hogy uniós ajánlatkérő szervek részére értékesítsenek, míg az ellenkező irányú kereskedelem nem lehetséges. Az államilag támogatott vállalkozások (például Oroszországból és Kínából) számos esetben kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatot tudtak benyújtani. 1.5. A szubszidiaritás elemzése A szubszidiaritás kérdése e kezdeményezéssel összefüggésben nem merül fel, mivel az uniós közbeszerzési piachoz való hozzáféréssel kapcsolatos szabályok és tárgyalások a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartoznak, amelynek tekintetében az EUMSZ 207. cikke szerint az EU kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ennélfogva a nemzetközi kereskedelmi megállapodások végrehajtási keretét meghatározó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. 2. Célkitűzések A tisztességes verseny és a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés fő eszközei, különösen a közelmúltbeli gazdasági válság tükrében. Ilyen körülmények között ez a jogalkotási kezdeményezés ösztönzőként szolgálna a harmadik országbeli közbeszerzési piacok további megnyitásához az uniós cégek üzleti lehetőségeinek javítása érdekében. Mint ilyen, a kezdeményezés a várakozások szerint: növelni fogja az uniós vállalkozások versenyképességét az Európai Unión belül és nemzetközi szinten egyaránt, lendületet ad a kkv-k nemzetközivé válásának a globalizált gazdaságban, valamint Unió-szerte javítja a foglalkoztatást és ösztönzi az innovációt. Ezek az általános célkitűzések a hatásvizsgálatban konkrét működési célként jelennek meg. A konkrét célkitűzések magukban foglalják a következőket: az uniós áruk és szolgáltatások Európai Unión kívüli közbeszerzési piacokra történő kivitelének fokozása; az EU befolyásának erősítése a nemzetközi közbeszerzési tárgyalásokon; a harmadik országok uniós közbeszerzési piachoz való hozzáférése tekintetében vett jogbiztonság javítása; valamint a nemzetközi megállapodások részeként az EU felé tett közbeszerzési kötelezettségvállalások tiszteletben tartásának biztosítása. 3. Szakpolitikai lehetőségek 3.1. Referencia-forgatókönyv: „Minden marad a régiben” (1. lehetőség) A referencia-forgatókönyv azt vázolja fel, hogy további uniós fellépés hiányában várhatóan hogyan alakulnak majd a problémameghatározásban vázolt problémák. E forgatókönyv szerint az EU nem hozna új intézkedést; fennmaradna a jelenlegi uniós jogi keret és a kapcsolódó gyakorlatok köre; és az EU továbbra is folytatná az újabb piaci hozzáférésről szóló tárgyalásokat (Kína csatlakozása a GPA-hoz, szabadkereskedelmi megállapodások Indiával és Japánnal, közbeszerzési piacok kétoldalú megnyitása az Egyesült Államokkal), valamint nagymértékben támaszkodna a GPA-ban és a szabadkereskedelmi megállapodásokban biztosított jelenlegi, illetve a jövőben esetlegesen várható piacnyitási kötelezettségvállalásokra. Valójában azonban komoly bizonytalanság övezi, hogy milyen mértékű előrelépés várható a GPA-val összefüggő jelenlegi piacrajutási tárgyalásokban, és ez mennyi időn belül fog bekövetkezni, valamint hogy milyen eredménnyel járnak a folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások. 3.2. Nem jogalkotási lehetőség (2. lehetőség): 3.2.1. Nem kötelező erejű eszközök és vitarendezési/jogsértési mechanizmus (2A. lehetőség) E lehetőség keretében a Bizottság magyarázó dokumentumokban pontosítaná az uniós nemzetközi kötelezettségvállalások hatályát, és iránymutatást nyújtana a meglévő eszközök, például a (vízügyi, energiaipari, közlekedési beszerzésekről szóló) 2004/17/EK irányelv 58. és 59. cikkének végrehajtásához. A Bizottság továbbá aktívabban igénybe venné az olyan meglévő eszközöket, mint a saját jogsértési eljárása és a WTO, illetve a szabadkereskedelmi megállapodások vitarendezési mechanizmusai, amennyiben kereskedelmi partnerei megszegik kötelezettségvállalásaikat. 3.2.2. A folyamatban lévő tárgyalások megerősítése (2B. lehetőség) E lehetőség keretében az EU következetesen ösztönözné kereskedelmi partnereit a GPA-hoz való csatlakozásra, valamennyi szabadkereskedelmi megállapodásban kötelezővé tenné a közbeszerzési fejezeteket (és egy közbeszerzési fejezet beillesztése céljából újra megnyitná a Törökországgal létrejött Vámunió tárgyalásait), új tárgyalásokba kezdene és kibővítené a meglévő szabadkereskedelmi megállapodások (Chile, Mexikó) közbeszerzési fejezeteit. 3.3. Jogalkotási lehetőség az Európai Bizottság felügyeletével (3. lehetőség) Ez a jogalkotási lehetőség meghatározná és szabályozná az EU nemzetközi kötelezettségvállalásai által érintett és az azok által nem érintett közbeszerzésekhez való hozzáférést, valamint az áruk és szolgáltatások származásának meghatározásához „közbeszerzési származási szabályokat” dolgozna ki. A nem kormányzati szervezetek által felvetett aggodalmakkal összhangban egyúttal teljes körű hozzáférést biztosítana a legkevésbé fejlett országokból származó árukhoz és szolgáltatásokhoz. A jogalkotási szakpolitikai válasz ezen alapvető elemein túl három alternatív megoldás különböztethető meg, amelyeket a 3A., 3B. és a 3C. lehetőség ismertet. 3.3.1. A kötelezettségvállalások által nem érintett közbeszerzésre vonatkozó, átfogó uniós szintű hozzáférési korlátozáson alapuló megoldás (3A. lehetőség) Az első megoldás értelmében a tagállamok ajánlatkérői elvben kötelesek lennének kizárni az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak hatályán kívül eső harmadik országbeli árukat, szolgáltatásokat és vállalkozásokat. Az Európai Unióban nem elérhető és/vagy szükséghelyzetben és/vagy nyomós közérdek alapján szükséges áruk és szolgáltatások beszerzését gátló akadályok elkerülése érdekében a kezdeményezés azonban rendelkezne jogi kivételekről a kizárási kötelezettség alól, és lehetővé tenné, hogy amennyiben rendkívüli körülmények ezt indokolják, a Bizottság mentesség formájában további eltéréseket biztosítson. 3.3.2. Az uniós ajánlatkérők önálló határozatain és a kötelezettségvállalások által nem érintett közbeszerzés esetén a Bizottság által irányított mechanizmuson alapuló megoldás (3B. lehetőség) 3.3.2.1. A tagállamok szintjén: az ajánlatkérők önálló határozatai az Európai Bizottság felügyelete mellett (3B1.) A kötelezettségvállalások által nem érintett közbeszerzés esetében az uniós ajánlatkérők dönthetnének arról, hogy a harmadik országból származó áruk és szolgáltatók részt vehetnek-e a pályázati eljárásban vagy azokat kizárják a pályázati eljárásból. A külföldi ajánlatok kizárására vonatkozó határozatról (a szerződési hirdetmény útján) előzetesen értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság így nyomon követhetné a helyzetet és uniós szinten következetességet biztosíthatna. 3.3.2.2. Uniós szinten: a Bizottság által irányított mechanizmus (3B2.) Uniós szinten a Bizottság a piacrajutási nehézségek meghatározása és/vagy konkrét panaszok alapján döntene a harmadik országokban az uniós szállítókkal vagy ajánlatokkal szemben alkalmazott protekcionista intézkedésekre és más kereskedelmi akadályokra irányuló vizsgálat indításáról. A Bizottság ezt követően 1) felkérhetné az érintett kereskedelmi partnereket arra, hogy kezdjenek tárgyalásokat a meglévő kereskedelmi akadályok felszámolásáról és/vagy tegyenek kölcsönös piacrajutási kötelezettségvállalásokat a másik fél közbeszerzési piacaihoz való hozzáférés biztosítása érdekében, valamint 2) korlátozó intézkedéseket fogadhatna el az e harmadik országokból érkező ajánlatokkal szemben, ha az érintett kereskedelmi partner nem hajlandó tárgyalást folytatni. 3.3.3. 3C. lehetőség: Az ajánlatkérők azon lehetősége, hogy a Bizottság értesítését követően elfogadják az EU nemzetközi kötelezettségvállalásai által nem érintett vállalkozásokat, árukat és szolgáltatásokat, és a Bizottság joga az uniós közbeszerzési piachoz való hozzáférés előírására Ez a lehetőség biztosítaná az ajánlatkérők számára, hogy a Bizottság jóváhagyásától függően elfogadhassák a nemzetközi piacrajutási kötelezettségvállalásokból nem részesülő vállalkozásokat, árukat és szolgáltatásokat. Elsőként a szerződési hirdetményben be kellene jelenteniük az ilyen vállalkozások, áruk és szolgáltatások elfogadására irányuló szándékukat. Amennyiben valóban kapnak ilyen árukra és szolgáltatásokra vonatkozó ajánlatot, arról értesítik a Bizottságot. A Bizottság 6–8 héten belül „alapvető viszonosságra” alapozott határozatot hoz. 3.4. Jogalkotási megoldás az Európai Bizottság felügyelete nélkül (az 58. cikk rendelkezéseinek kiterjesztése az irányelvek teljes hatályára) Annak elkerülése érdekében, hogy a Bizottság felé történő értesítési kötelezettség túlságosan nagy terhet rójon az ajánlatkérő szervekre, az 58. és 59. cikk rendelkezéseit kiterjesztenék a szolgáltatásokra, az építési beruházásokra, a közjogi intézményekre, a központi szervekre és a helyi önkormányzatokra. E cikkek alkalmazására vonatkozóan magyarázó dokumentumok keretében iránymutatás készülne (a 2. lehetőségben leírtak szerint). Végül, ez a kezdeményezés a 3. lehetőség alapvető alkotóelemeit tartalmazná. 3.5. 5. lehetőség: „Buy Europe” („Vásárolj európai terméket”) A fő kereskedelmi partnerekkel, úgymint az Egyesült Államokkal és Kínával szembeni feltételek kiegyenlítése érdekében az EU a kötelezettségvállalások által nem érintett közbeszerzésre vonatkozóan preferenciális árrendszert hozhatna létre 25 %-os árréssel, a „Buy American” és a „Buy China” működő szakpolitikák mintájára. Ezáltal azonban az EU hallgatólagosan jóváhagyná az ilyen jellegű preferenciális árrendszerek világszerte történő alkalmazását, amelyet egyébként határozottan ellenez. Ezt a lehetőséget ezért már elvi szinten el kell vetni, így azt nem elemezzük. 3.6. 6. lehetőség: a „kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást” tartalmazó tisztességtelen ajánlatok kiigazítása (kiegészítő lehetőség) A fent említett lehetőségek kiegészíthetők egy olyan lehetőséggel, amelynek célja az abból fakadó problémák orvosolása, hogy egyes harmadik országbeli szállítók (rendkívül) alacsony árakat kínálnak, mivel támogatásban részesülnek vagy más tisztességtelen versenyelőnyre tesznek szert. 4. HATÁSVIZSGÁLAT Az egyes lehetőségek hatásának vizsgálata 9 kritérium alapján történik, köztük a kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatás, a nemzetközi tárgyalások során a kereskedelmi partnerekre gyakorolt befolyás és az adminisztratív terhet érintő hatás. Ezeket a hatásokat annak fényében kell értékelni, hogy 4 milliárd EUR értékű exportnövekedést eredményezhetnek (ez 60 000 munkahelynek felel meg), ha az Európai Unión kívüli 12 legnagyobb kereskedelmi partner megnyitja azokat a közbeszerzési piacokat, amelyekhez az Európai Unióban megfelelő offenzív érdekeik fűződnek. Az egyes lehetőségek hatékonyságának meghatározásához azok költségeit össze kell vetni ezzel a referenciaértékkel. Az egyes tervezett lehetőségek költségeinek és hasznának felmérésekor figyelembe kell venni a kereskedelmi partnerek megtorló intézkedéseinek lehetőségét is. Az 1. (referencia-forgatókönyv) és a 2B. lehetőség (további tárgyalások) várhatóan 1 milliárd EUR értékű exportnövekedést eredményeznek (12 000–18 000 munkahely). A 2A. lehetőség (jogi pontosítás és a meglévő mechanizmusok fokozott alkalmazása) keretében a 2004/17/EK irányelvben (58. cikk (2) bekezdés) megállapított meglévő korlátozások gyakoribb használata feltehetően a szabályok pontosítása és a jogi egyértelműség terén járna a legnagyobb hatással. A kötelezettségvállalások által érintett és nem érintett közbeszerzés hatályára vonatkozó iránymutatás ténylegesen javítja a jogbiztonságot a külföldi árukra és szolgáltatásokra irányuló ajánlatoknak a pályázati eljárásokból való kizárása esetén. A 2A. lehetőség várhatóan nincs számottevő hatással egyik további kritériumra sem. A 3A. lehetőség (a kötelezettségvállalások által nem érintett közbeszerzésre vonatkozó, átfogó uniós szintű hozzáférési korlátozás) jelentősen javítaná a jogbiztonságot, mivel megelőzné a szimmetrikus viszonossági záradékok helytelen végrehajtásából fakadó problémákat. A korlátozások az érintett közbeszerzési piacok többségén alkalmazhatók lennének, az üzemanyagok, a gyógyszerek, az orvosi műszerek és a számítógépek beszerzése során azonban feltehetően mentességet alkalmaznának. A kereskedelmi forgalomra gyakorolt lehetséges hatás messzire mutat, ez a lehetőség ugyanis akár 4 milliárd EUR értékű áru- és szolgáltatásimportot is megakadályozhatna. Ez a lehetőség nagyarányú (1 milliárd EUR) megtorlási következményekkel és fontos befolyással járhat. Az állami kiadásokra és az adminisztratív terhekre gyakorolt hatása elhanyagolható lenne. A 3B. lehetőség (az egyes ajánlatkérők az Európai Bizottság felügyelete mellett kizárhatják a harmadik országbeli ajánlatokat (3B1.), és az uniós áruk, szolgáltatások és vállalkozások harmadik országbeli piacrajutási feltételeire irányuló vizsgálatokra szolgáló, a Bizottság által irányított eszköz (3B2.)) nagyobb jogbiztonságot teremtene, mivel az esetlegesen hátrányosan megkülönböztető intézkedések tekintetében a Bizottság mondaná ki az utolsó szót. Ez a lehetőség valamennyi vonatkozó gazdasági ágazatra kiterjedne. A kezdeményezés reálisan 4 milliárd EUR értékű további kivitelt jelentő piacnyitást eredményezhetne, és 60 000 munkahelyet teremtene. Ez a lehetőség a 3A. lehetőségnél valamivel nagyobb befolyást eredményezne annak köszönhetően, hogy a 3B2. lehetőséggel a harmadik országok offenzív érdekeit lehetne célozni. E lehetőség megtorlási kockázata korlátozott, mivel az uniós közbeszerzési piac lezárása korlátozott mértékben és célzottan valósulna meg. Csekély lenne az állami kiadásokra gyakorolt hatás is, ugyanakkor a 6–8-hetes értesítési rendszer miatt az ajánlatkérő szervekre, a vállalkozásokra és még az Európai Bizottságra is meglehetősen nagy adminisztratív teher nehezedne. A 3C. és a 4. lehetőség a 3A. lehetőséghez hasonló hatásokkal járna. A 3C. lehetőség ugyanakkor az összes közül a legnagyobb adminisztratív terhet eredményezné (mentesség helyett értesítés), a 4. lehetőség pedig a 3A. vagy a 3B. lehetőségnél kisebb mértékben javítaná a nemzetközi kötelezettségvállalások tiszteletben tartásának szintjét. A 6. lehetőség (a kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó tisztességtelen ajánlatok kiigazítása) kiegészítené a többi lehetőséget, és csak a külföldi ajánlatokat érintené. Az adminisztratív teherre és az állami kiadásokra gyakorolt hatás elenyésző lenne, de függne az esetek számától. Fennáll azonban a megtorlás veszélye, mivel a kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat alapján kizárt vállalkozások nagy valószínűséggel állami tulajdonban vannak. 5. A lehetőségek összehasonlítása A javasolt szakpolitikai lehetőségek összehasonlítása az elérendő célkitűzésekre gyakorolt hatásuk és hatékonyságuk alapján történt. Az 1. lehetőség nem teljesíti a meghatározott célkitűzéseket, és ezért csak a többi szakpolitikai lehetőség számára összehasonlítási alapul szolgáló referencia-forgatókönyvként értelmezhető. A 2. lehetőség csak korlátozottan (jogbiztonság és a harmadik országbeli piacokhoz való hozzáférés tekintetében) járul hozzá a meghatározott célkitűzések teljesítéséhez, emellett pedig a hatékonyság, az eredményesség és a következetesség szempontjából a legkevésbé előnyös. A 3A., 3C. és a 4. lehetőség eleget tesz a meghatározott célkitűzéseknek – ugyanakkor a velük járó esetleges megtorlás költségei, valamint az uniós cégek egyesült államokbeli és kínai ellátási láncai esetében felmerülő problémák miatt nem hatékonyak. A 3C. lehetőség jelentős adminisztratív terhet eredményez. A bemutatott lehetőségek közül csak a 6. lehetőség képes ténylegesen kezelni az államilag támogatott cégekhez, árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatokat. A legvalószínűbben a 3B. lehetőség valósítja meg az összes célkitűzést, és az felel meg ezeknek a legnagyobb mértékben. Ezenfelül a többi szakpolitikai lehetőséggel összevetve az eredményesség, hatékonyság és következetesség szempontjaira is ez kapta a legtöbb pontszámot. Következésképpen javasolt a 3B. lehetőség alkalmazása és annak a 6. és 2B. lehetőséggel történő kiegészítése. 6. Felügyelet és értékelés A Bizottság figyelemmel kíséri, hogy a tagállamok és a tagállami ajánlatkérő szervek eleget tesznek-e a külső közbeszerzési kezdeményezésben meghatározott kötelezettségeknek. A kezdeményezés egy sor mutatót javasol, amelyek alapján nyomon követhető az egyes konkrét célkitűzések terén elért előrelépés, többek között az alábbiak megfigyelésével: · a közbeszerzésekkel kapcsolatos exportnövekedés, · a külföldön megnyitott ágazatok száma (a 22 kiválasztott ágazat közül) azok jelenlegi számához viszonyítva, · a közbeszerzési kereskedelmi forgalom kibővítése, · az Európai Bizottság által indított vizsgálatok száma, · az adott harmadik országokban az uniós szállítókkal szemben alkalmazott közbeszerzési kereskedelmi akadályok felszámolása, · a nemzeti jognak a nemzetközi közbeszerzési kötelezettségvállalásokat tükröző változásai. [1] „A. megoldás”: Az uniós ajánlatkérők elvben kötelesek lennének kizárni az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak hatályán kívül eső harmadik országbeli árukat, szolgáltatásokat és vállalkozásokat. [2] „B. megoldás”: A Bizottság felé történő értesítési kötelezettséggel az uniós ajánlatkérők dönthetnének úgy, hogy kizárják az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak hatályán kívül eső harmadik országbeli árukat, szolgáltatásokat és vállalkozásokat. Ezenfelül célzott eszközt bocsátanának a Bizottság rendelkezésére az uniós áruk, szolgáltatások és vállalkozások piacrajutási feltételeinek vizsgálatához, valamint ahhoz, hogy korlátozó intézkedésekkel sújtsa az azon harmadik országokból származó árukat és szolgáltatásokat, amelyek közbeszerzési piacához az uniós áruk, szolgáltatások és vállalkozások nem férnek hozzá megfelelően.