(45)

A rendelet a következő IV. fejezettel egészül ki: „IVa. FEJEZET GAZDÁLKODÓ SZERVEZETEK CSOPORTJA TAGJAINAK FIZETÉSKÉPTELENSÉGE 42a. cikk A fizetésképtelenségi képviselők között együttműködési és tájékoztatási kötelezettség (1) Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárás gazdálkodó szervezetek csoportjának egy vagy több tagját érinti, a csoport valamely tagát érintő eljárásban kinevezett fizetésképtelenségi képviselő együttműködik az ugyanazon csoport más tagját érintő eljárásban kinevezett fizetésképtelenségi képviselő , amennyiben ez alkalmas az eljárásokban az ügyintézés hatékonyságának növelésére, összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal és nem eredményez összeférhetetlenséget. Az együttműködésről jegyzőkönyvet lehet aláírni. (2) Az (1) bekezdés szerinti együttműködés során a fizetésképtelenségi képviselők a) azonnal tájékoztatják egymást az olyan információkról, melyek jelentőséggel bírhatnak a másik eljárás szempontjából, feltéve, hogy megfelelő intézkedések történtek a bizalmas információk védelme érdekében; b) megvizsgálják a csoport átalakításának fizetésképtelenségi eljárás alá vont tagjai átrendezésének lehetőségeit, és amennyiben erre lehetőség van, egyeztetnek a javaslatról és egyeztetett átalakítási terv tárgyalásáról; [Mód. 53] c) egyeztetnek a fizetésképtelenségi eljárással érintett csoporttagok ügyeinek intézéséről és felügyeletéről; A fizetésképtelenségi képviselők megállapodhatnak arról, hogy az egyik eljárásban kinevezett fizetésképtelenségi képviselő további hatáskörökkel rendelkezik, amennyiben ilyen megállapodásra az egyes eljárásokra irányadó jogszabályok szerint lehetőség van. 42b. cikk A bíróságok közötti kommunikáció és együttműködés (1) Amennyiben gazdálkodó szervezetek csoportjának két vagy több tagját érinti fizetésképtelenségi eljárás, az a bíróság, amelyhez a csoport valamely tagját érintő eljárás megindítása iránti kérelmet benyújtották, vagy amelyik megindította az eljárást, együttműködik bármely más olyan bírósággal, amelyhez a csoport másik tagját érintő eljárás megindítása iránti kérelmet benyújtották, vagy amelyik megindított ilyen eljárást, amennyiben az ilyen együttműködés alkalmas az eljárásokban az ügyintézés hatékonyságának növelésére, és összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal. E célból a bíróságok megfelelő esetben kinevezhetnek egy utasításaik alapján eljáró személyt vagy testületet , hogy az utasításaik alapján eljárjon, amennyiben ez összhangban van az eljárásra vonatkozó szabályokkal . [Mód. 54] (2) Az (1) bekezdés szerinti bíróságok közvetlenül kommunikálhatnak egymással, illetve közvetlenül kérhetnek egymástól tájékoztatást vagy segítséget. (3) Az együttműködés bármely megfelelő módon történhet, ideértve az alábbiakat a) információk közvetlen közlése bármely módon, amelyet a bíróság megfelelőnek tekint, feltéve, hogy az ilyen kommunikáció díjmentes, és az eljárásban részes felek eljárási jogainak, és az információk bizalmas jellegének tiszteletben tartásával történik; b) a csoporttagok vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása összehangolása; c) a meghallgatások lebonyolításának összehangolása; d) a jegyzőkönyvek jóváhagyásának összehangolása. 42c. cikk A fizetésképtelenségi képviselők és a bíróságok közötti együttműködés és kommunikáció A gazdálkodó szervezetek csoportjának valamely tagját érintő fizetésképtelenségi eljárásban kinevezett felszámoló fizetésképtelenségi képviselő együttműködik és kommunikál bármely olyan bírósággal, amelyhez a csoport másik tagját érintő eljárás megindítása iránti kérelmet nyújtottak be, vagy amelyik megindított ilyen eljárást, amennyiben az ilyen együttműködés alkalmas az eljárásokban való együttműködés megkönnyítésére, és összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal , továbbá nélkülözi az összeférhetetlenséget . A felszámoló fizetésképtelenségi képviselő különösen tájékoztatást kérhet a bíróságtól a csoport másik tagját érintő eljárásról, vagy a bíróság közreműködését kérheti abban az eljárásban, amelyikben kinevezték. [Mód. 55] 42d. cikk A fizetésképtelenségi képviselő hatáskörei és az eljárás felfüggesztése (1) A gazdálkodó szervezetek csoportja tagjára tekintettel megindított fizetésképtelenségi eljárásban kinevezett fizetésképtelenségi képviselő jogosult a) az ugyanazon csoport bármely más tagjára tekintettel megindított eljárásban felszólalni és részt venni, különösen a hitelezők ülésein; és b) az ugyanezen csoport bármely más tagjára tekintettel megindított eljárás legfeljebb két hónapra történő felfüggesztését kérni; [Mód. 56] c) a fizetésképesség helyreállítására irányuló tervet, egyezséget vagy hasonló intézkedést javasolnia a csoport valamennyi vagy azon tagja számára, akikre tekintettel a fizetésképtelenségi eljárást megindították, és azt az ugyanezen csoport más tagjára tekintettel megindított eljárásban előterjeszteni az ilyen eljárásokra alkalmazandó eljárásokra összhangban; továbbá [Mód. 57] d) a c) pont szerinti joggal összhangban bármely más, a fizetőképesség helyreállításának előmozdításához szükséges eljárási jogi intézkedést kérni, ideértve a másik eljárásra való áttérést. [Mód. 58] (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti, az eljárást megindító bíróság teljesen vagy részben felfüggeszti az eljárást, amennyiben bebizonyosodik a fizetésképtelenségi képviselő megfelelően bizonyítja , hogy a felfüggesztés előnyös az eljárásban részes hitelezők számára. Az eljárást három két hónapra lehet felfüggeszteni. és a felfüggesztés ugyanennyi időre folytatható vagy megújítható. A felfüggesztést elrendelő bíróság kötelezheti a felszámolót fizetésképtelenségi képviselőt az eljárásban résztevő hitelezők érdekeinek garantálásához szükséges bármely megfelelő intézkedés megtételére.” [Mód. 59] 42 da. cikk A csoportos koordinációs eljárás megindítása 1. A felszámoló bármely, a csoport egy tagjának fizetésképtelenségi eljárásával kapcsolatban joghatósággal rendelkező bíróságon kezdeményezhet csoportos koordinációs eljárást, feltéve, hogy: a) a csoport egy ilyen tagja tekintetében fizetésképtelenségi eljárás van folyamatban; továbbá b) a csoport azon tagjai, akik érdekeltségeinek fő központja a csoportos koordinációs eljárást megindító bíróság szerinti tagállamban van, a csoporton belül lényeges feladatokat látnak el. 2. Ha egynél több bíróság indítja meg a csoportos koordinációs eljárást, a csoportos koordinációs eljárást abban a tagállamban kell megindítani, amelyben a csoporton belüli leglényegesebb feladatokat ellátják. Ennek során az eljáró bíróságok a 42b. cikk szerint kommunikálnak és együttműködnek egymással. Ha a lényeges feladatokat nem lehet meghatározni, az eljárni jogosult első bíróság megindíthatja a csoportos koordinációs eljárást, feltéve, hogy az eljárás megnyitásának a feltételei teljesülnek. 3. Ha megnyitották a csoportos koordinációs eljárást, a koordinátor jóváhagyásától függ a fizetésképtelenségi képviselők arra irányuló joga, hogy a 42d. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint az eljárás felfüggesztését kérjék. A meglévő felfüggesztések teljes mértékben érvényesek maradnak, és függnek a koordinátor arra irányuló jogától, hogy bármely ilyen felfüggesztés megszüntetését kérje. [Mód. 60] 42 db. cikk A koordinátor feladatai és jogai 1. A csoportos koordinációs eljárást megindító bíróság kijelöl egy koordinátort. A koordinátor független a csoport tagjaitól és azok hitelezőitől és feladata: a) a fizetésképtelenségi eljárás összehangolt lefolytatására irányuló eljárásjogi és érdemi javaslatok azonosítása és körvonalazása; b) a csoport tagjainak két vagy több felszámolója között felmerülő vitákban való közvetítés; továbbá c) olyan csoportos koordinációs terv ismertetése, amely a csoporttagok fizetésképtelenségének megoldását összehangoltan megközelítő átfogó intézkedéseket ír le és javasol. v különösen a következőkre irányuló ajánlásokat tartalmazhat: i. a csoport vagy annak bármely része gazdasági teljesítményének és pénzügyi stabilitásának helyreállítása érdekében hozandó intézkedések; ii. a csoporton belüli – különösen a csoporton belüli ügyleteket és megtámadási kereseteket érintő – viták rendezése; iii. a fizetésképtelen csoporttagok fizetésképtelenségi képviselői közötti megállapodások. (2) A koordinátornak jogában áll: a) különösen a csoport bármely tagjára tekintettel megindított eljárásban felszólalni és részt venni, különösen a hitelezők ülésein; b) a 42dc. cikk (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott csoportos koordinációs tervet ismertetni és elmagyarázni; c) bármely fizetésképtelenségi képviselőtől olyan információkat kérni, amelyek hasznosak vagy hasznosak lehetnek az eljárás koordinálására irányuló stratégiák és intézkedések azonosítása és körvonalazása céljából; továbbá d) a csoport bármely tagjára tekintettel megindított eljárás legfeljebb három hónapra történő felfüggesztését, illetve e felfüggesztés megszüntetését kérni. [Mód. 61] 42 c. cikk A csoportos koordinációs terv bírósági jóváhagyása (1) Az olyan fizetésképtelenségi eljárásban kijelölt felszámolók, amelyet érintene a csoportos koordinációs terv végrehajtása, a koordinátor által meghatározott és a projekt bemutatásától számított határidőn – legfeljebb egy hónapon – belül megjegyzést fűzhetnek a csoportos koordinációs terv tervezetéhez. (2) A terv bírósági jóváhagyásra benyújtott tervezetéhez az alábbiakat csatolják: a) a koordinátor beszámolója arról, hogy miként teljesítették az (1) bekezdés rendelkezéseit; b) a fizetésképtelenségi képviselőktől a terv tervezetének benyújtásáig beérkező megjegyzések; továbbá c) a koordinátor indokolással ellátott nyilatkozata arról, hogy a terv tervezete tükrözi-e a megjegyzéseket. (3) A bíróság jóváhagyja a tervet, ha meggyőződött arról, hogy a koordinátor megfelelt a 42db. cikk (2) bekezdése és (1) bekezdése c) pontja alaki követelményeinek. [Mód. 62] 42 dd. cikk A csoportos koordinációs eljárás és a fizetésképtelenségi eljárás közötti kapcsolat (1) A fizetésképtelenségi eljárás lefolytatása során a fizetésképtelenségi képviselők kötelessége, hogy figyelembe vegyék a koordinátor és a csoportos koordinációs terv ajánlásait. Ha a fizetésképtelenségi képviselő el kíván térni a csoportos koordinációs tervben javasolt intézkedésektől és fellépésektől, az eltérést indokolnia kell a hitelezők ülésén vagy bármely egyéb olyan szervnek, amely felé az érintett tagállam jogszabályai alapján felelősséggel tartozik. (2) Az (1) bekezdés be nem tartását a fizetésképtelenségi képviselőnek az illetékes tagállam jogszabályaiban meghatározott kötelezettségei megsértéseként kell kezelni. [Mód. 63] 42 de. cikk A koordinátor felelőssége A koordinátor kellő gondossággal látja el a feladatát. A koordinátor felelős a csoportos koordinációs eljárásban folytatott fizetésképtelenségi eljárás által érintett vagyonban okozott olyan kárért, amely ésszerűen e feladatok nem megfelelő ellátásának tulajdonítható. A koordinátor felelősségét a koordinációs eljárás megindítása szerinti tagállam jogszabályaival összhangban határozzák meg. [Mód. 64] 42 df. cikk Költségek 1. A tagállami jogszabályoknak rendelkezniük kell a bírósági költségekről és a koordinátor javadalmazásáról. 2. A csoportos koordinációs eljárás költségeit arányosan viselik a csoport azon tagjai, akikkel szemben a koordinációs eljárás megindításakor fizetésképtelenségi eljárást indítottak. A csoport egyes tagjai által viselt arányos részt az alapján számítják ki, hogy a csoport tagja vagyontárgyának értéke mekkora részt képvisel a csoport valamennyi tagjának fizetésképtelenségi eljárás alá vont összevont vagyontárgyaiban.” [Mód. 65]