A bevételi terület tekintetében a Bizottság új cselekvési tervet mutatott be a dohánytermékek tiltott kereskedelme elleni hatékony küzdelem folytatása érdekében.

Az Unió és a tagállamok egyaránt felelősek az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért és a csalás elleni küzdelemért. A tagállami hatóságok kezelik az uniós kiadások mintegy 74 %-át, és ők szedik be a tradicionális saját forrásokat. A Bizottság felügyeli mindkét területet, normákat állapít meg, és ellenőrzi azok betartását. Annak érdekében, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme eredményes legyen, a Bizottságnak és a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük egymással.

Mivel számos kiadási program többéves ciklusú, a 2007–2013 és a 2014–2020 közötti kohéziós politikai programozási időszak vonatkozásában összehasonlító elemzésre került sor. Ez olyan mintákról tanúskodik, amelyek az elfogadott csalásellenes intézkedésekkel bevezetett, a csalások felderítésére és a szabálytalanságok megelőzésére irányuló megerősített kapacitás eredményeként jöhettek létre. A Bizottság továbbra is nyomon fogja követni ezeket az eredményeket annak felmérése érdekében, hogy ezek ténylegesen a hatékonyabb rendszereknek köszönhetők-e, nem pedig az alacsony felderítési és bejelentési aránynak.

Az OLAF, az első európai vizsgálati szerv az operatív tevékenységekre összpontosít. Mindazonáltal, miután az operatív szakértelem és a csalás elleni bizottsági szakpolitikai kezdeményezések koordinációja egyetlen szervben összpontosult, a második évtized is bővelkedett szakpolitikai elképzelésekben és projektekben a csalás elleni küzdelem további fokozása érdekében. Néhány ilyen kezdeményezésnek csak a harmadik évtizedben lesz eredménye, de az átfogó stratégiai megközelítés (2001–2005) már felvázolta őket.

1994-ben létrejött a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság (COCOLAF). Elfogadásra került továbbá a strukturális és kohéziós alapok keretében történt szabálytalanságokkal és tévesen kifizetett összegek behajtásával kapcsolatos bejelentésekről szóló 1681/94/EK és 1831/94/EK rendelet, és minden tagállam ingyenes telefonszámot vezetett be, hogy a magánszemélyek segíthessenek megvédeni az EU pénzügyi érdekeit.

2013-ban jelentős előrelépésre került sor az EU pénzügyi érdekeinek védelme terén. A Bizottság csalás elleni stratégiájában kitűzött célokkal összhangban a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kiadási programjaiba olyan konkrét, csalásellenes rendelkezések kerültek be, amelyekhez az irányító hatóságoknak hatékony és arányos csalásellenes intézkedéseket kellett elfogadniuk. A 883/2013/EU, Euratom rendelet újrafogalmazta az OLAF által folytatott vizsgálatokat, megerősítette az érintett magánszemélyekre vonatkozó eljárási garanciákat, és előírta minden tagállam számára a csalásellenes koordinációs szolgálatok kijelölését az OLAF-fal való hatékony együttműködés és információcsere elősegítése érdekében. A dohányzás visszaszorításáról szóló, a dohánytermékek tiltott kereskedelme elleni keretegyezmény jegyzőkönyvét 54 fél írta alá, köztük az EU. A Bizottság elfogadta továbbá a dohánytermékek csempészete elleni küzdelemről szóló közleményt, és elfogadott egy cselekvési tervet.

Év végére hatályba lépett az Lisszaboni Szerződés. Számos jelentős változást vezetett be, így például a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése (vagyis a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés) terén lezárta az uniós rendszerbe történő integrálás folyamatát, és lehetővé tette az Európai Ügyészség létrehozását.

A jogalkotási aktusok számítanak a legjelentősebb eredménynek, de az operatív intézkedések is figyelemreméltó előrehaladást eredményeztek a tagállamok, valamint a Bizottság és az OLAF közötti együttműködés terén, a Maastrichti Szerződéssel összhangban. A folyamatos javulás eredményeként ebben az évtizedben a Számvevőszék a 2016. és a 2017. évre vonatkozóan korlátozott véleményt adott ki az uniós költségvetésről.

2018-ban a korrupció elleni küzdelem kiemelt szerepet kapott a gazdasági kormányzás európai szemeszterének folyamatában. 14 országjelentés tartalmazott értékelést a korrupció elleni küzdelem jogi, szakpolitikai és intézményi hátteréről, ezen belül az elért előrehaladásról és a továbbra is fennálló kihívásokról.

Az OLAF a kiadási osztályokkal és a központi szervezeti egységekkel szoros együttműködésben az EU pénzügyi érdekeinek védelméről szóló standard rendelkezéseket vezetett be a 2020 utáni, közvetlen, közvetett és megosztott irányítás alá tartozó kiadási programokra vonatkozó valamennyi bizottsági jogalkotási javaslatban. E rendelkezéseknek megfelelően az EU pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel védeni kell, beleértve a szabálytalanságok és csalás megelőzését, felderítését, korrekcióját és kivizsgálását. Emellett minden olyan személynek vagy gazdálkodó egységnek, aki vagy amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges hozzáférési jogokat, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

A Bizottság 2018. május 2-án javaslatot tett a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló rendeletre. A javaslat azon alapul, hogy a jogállamiság tisztelete a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó elv tiszteletben tartásának alapvető előfeltétele. A javaslat értelmében az EU felfüggesztheti, csökkentheti vagy arányos módon korlátozhatja az uniós finanszírozáshoz való hozzáférést. Az ilyen eljárás megindításáról szóló határozathozatalkor a Bizottság figyelembe veszi az olyan releváns információkat, mint az Európai Unió Bíróságának határozatai, az Európai Számvevőszék jelentései, valamint az érintett nemzetközi szervezetek következtetései. Az érintett tagállam a határozat meghozatala előtt lehetőséget kap álláspontja ismertetésére. A tagállamokra továbbra is vonatkoznak azok a fennálló kötelezettségek, amelyek értelmében programokat kell végrehajtani és kifizetéseket kell teljesíteni a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek. A Tanács és a Parlament jelenleg megbeszéléseket folytat a javaslatról.

Az Európai Ügyészséggel való jövőbeli kapcsolatot illetően a Bizottság javaslata jelentési kötelezettséget ír elő az OLAF számára, ha az olyan lehetséges csalásról szerez tudomást, amely az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozik. Azt is pontosítja, hogy az OLAF hogyan és mikor tudja támogatni vagy kiegészíteni az Európai Ügyészség munkáját az Európai Ügyészség kérésére, illetve az OLAF mikor indíthat vagy folytathat saját kezdeményezésre közigazgatási vizsgálatot, annak biztosítása érdekében, hogy a két szerv a lehető legnagyobb mértékben kiegészítse egymást és az uniós költségvetés védelmére szolgáló bűnügyi és igazgatási eszközök megfelelő egyensúlyban legyenek.

A Herkules III program kedvezményezettjei számottevő sikerekről számoltak be, amelyeket a program keretében finanszírozott eszközök és képzés segítségével értek el többek között az alábbi területeken:

2018 végéig irányítási fejlesztésekre került sor, ami a csalások elleni küzdelem terén is megerősítette a Bizottság szervezetirányító tanácsának szerepét.

Annak érdekében, hogy az uniós költségvetést érintő csalás ellen az uniós határokon kívül folytatott küzdelem eredményesebb lehessen, a Bizottság továbbra is csalásellenes rendelkezéseket foglal bele a nem uniós országokkal kötött megállapodásokba, valamint a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel és egyéb nemzetközi szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodások mintáiba.

Három tagállam számolt be olyan intézkedésekről, amelyek meghatározott ágazatok bevételeire és kiadásaira irányultak:

2018-ban 10 tagállam 13 közbeszerzési intézkedést fogadott el. Ezek az intézkedések a korrupció és az összeférhetetlenség kezelésére, valamint az átláthatóság fokozására irányultak. Az említett intézkedések körülbelül fele jogalkotási aktusokra vonatkozott egyes meglévő szabályok pontosítása vagy egységes szerkezetbe foglalása, illetve a nemzeti rendszereknek az uniós jogalkotási fejleményekhez való igazítása érdekében. Szervezeti és operatív intézkedések bejelentésére is sor került, s ezek főleg képzési tevékenységekhez és új informatikai eszközök bevezetéséhez kapcsolódtak.

2018 végéig összesen 11 tagállam fogadott el csalás elleni nemzeti stratégiát és nyújtotta be azt a Bizottságnak. A Bizottság ismét felszólítja a többi tagállamot, hogy készítsen ilyen stratégiát a Számvevőszék által a 06/2019. sz. különjelentésben megfogalmazott megállapításokkal összhangban.

2018-ban a tagállamok 71 olyan intézkedésről számoltak be, amely az EU pénzügyi érdekeinek védelmére és a csalás elleni küzdelemre irányult. Ezek az intézkedések kiterjedtek a csalás elleni ciklus egészére, főként a megosztott irányítás és a közbeszerzés terén, de az összeférhetetlenség, a korrupció és a korrupcióellenes stratégiák, a pénzügyi bűncselekmények, a vámügyek és a tiltott kereskedelem terén is. A legtöbb intézkedés a „megelőzésre” és a „felderítésre” vonatkozott. A bejelentett intézkedések körülbelül egyharmada emellett „vizsgálattal és büntetőeljárással” és „visszafizettetéssel és szankciókkal” foglalkozott.

Ez az összefoglaló – nem teljes körű – áttekintést nyújt a tagállamok csalásellenes intézkedéseivel kapcsolatos tendenciákról és prioritásokról. A tagállamok arra kaptak felkérést, hogy legfeljebb három csalásellenes intézkedésről számoljanak be, de néhány tagállam ennél többet is végrehajthatott.

A Bíróság megerősítette a 2016-ban létrehozott korai felismerési és kizárási rendszer érvényességét a korai felismerés (a Törvényszék 2018. október 24-i ítélete a T-477/16. sz., Epsilon International SA kontra Európai Bizottság ügyben) és a kizárás (a Törvényszék 2018. november 8-i ítélete a T-454/17. sz., 'Pro NGO!' kontra Bizottság ügyben) tekintetében is.

2018-ban összesen 11 638, a 2017. évinél 25 %-kal kevesebb csalárd és nem csalárd szabálytalanságot jelentettek be a Bizottságnak. Ezek mintegy 2,5 milliárd EUR nagyságú összeget érintettek, ami az előző évhez képest nem mutat változást.

További lehetséges fejlesztésre szoruló terület a közigazgatási hatóságok, valamint a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás közötti együttműködés. A csalásellenes koordinációs szolgálat fontos szerepet játszhat az ilyen együttműködés előmozdításában és támogatásában, az Európai Ügyészség létrehozásának tekintetében is. Ezt a 06/2019. sz. különjelentésében a Számvevőszék is kiemelte.

A legtöbb tagállam számos eszközt és eljárást vezetett be, hogy bejelentéseket kapjon a visszaélést bejelentő személyektől és garantálja névtelenségüket. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy gyakran hiányzik a szabályok és megközelítések központi koordinációja vagy harmonizációja, még nemzeti szinten is. Az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelv, amelyről a társjogalkotók 2019 áprilisában egyeztek meg, segíteni fog megszüntetni néhány fennmaradó hiányosságot.

2018-ban a Bizottságnak 10 487 szabálytalanságot jelentettek be nem csalárdként (ez 27 %-kal kevesebb, mint 2017-ben). Az értékek az előcsatlakozás kivételével minden ágazatban alacsonyabbak. Az érintett pénzösszeg 37 %-kal, körülbelül 1,3 milliárd EUR nagyságú összegre csökkent ( 3. ábra ).

2018-ban összesen 1 152 csalárd szabálytalanságot jelentettek be csalárdként (ami az összes felderített és bejelentett szabálytalanság 10 %-a), körülbelül 1 197,2 millió EUR értékben (ez a szabálytalanságok által érintett teljes pénzösszeg 48 %-a) a kiadási és a bevételi oldalon együttesen, az 1 . ábrának megfelelően.

Sem a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma (amely magában foglalja a csalásgyanús eseteket és a megállapított csalásokat is), sem a kapcsolódó összeg nem mutatja közvetlenül az uniós költségvetést érintő csalások szintjét. Ezek az adatok mindössze azt jelzik, hogy hány potenciális csalási esetet derítenek fel és jelentenek a tagállamok és az uniós szervek.

3.1.1.Kölcsönös adminisztratív segítségnyújtás

3.1.1.1.Csalás Elleni Információs Rendszer (AFIS)

Az AFIS az Európai Bizottság (OLAF) által üzemeltetett olyan, csalás elleni informatikai alkalmazások gyűjtőneve, amelyek kapcsolatba lépnek a tagállamok illetékes hatóságaival, biztosítva a csalással kapcsolatos információk időben történő és biztonságos cseréjét a nemzeti és uniós illetékes hivatalok között. Az AFIS portál egységes és közös infrastruktúra a lent említett szolgáltatások biztosítására közel 8800 regisztrált végfelhasználó számára több mint 1900 illetékes szolgálatnál a tagállamokban, a partner harmadik országokban, a nemzetközi szervezeteknél, a szolgálati egységeknél és egyéb uniós intézményeknél. Az AFIS projekt két fő területet foglal magában: i. kölcsönös segítségnyújtás vámügyekben; és ii. szabálytalanságkezelés (különböző kiadási területeken).

Az AFIS támogatja a kölcsönös segítségnyújtást vámügyekben a közös vámügyi műveletekhez használt VOCU (Virtuális Műveletek Koordinációs Egysége) nevű biztonságos, valós idejű információcsere-rendszer, biztonságos webalapú e-mail (AFIS-Mail), adatbázisok (például a CIS+ váminformációs rendszer és a FIDE vámügyirat-azonosítási adatbázis), valamint olyan elemzési eszközök segítségével, mint az A-TIS (csalás elleni árutovábbítási információs rendszer).

A szabálytalanságkezelő rendszer (IMS) olyan biztonságos elektronikus eszköz, amely segít a tagállamoknak az alábbiak terén felderített szabálytalanságokra vonatkozó jelentési kötelezettség teljesítésében: mezőgazdasági, strukturális, kohéziós és halászati alapok, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, valamint az előcsatlakozási támogatás. Támogatja a szabálytalanságok kezelését és elemzését.

3.1.1.2.Közös vámügyi műveletek

A bevételi csalásokkal kapcsolatos vizsgálatok mellett az OLAF nagyszabású, uniós és nemzetközi operatív partnerek közreműködésével végrehajtott közös vámügyi műveleteket is koordinál. A közös vámügyi műveletek korlátozott időtartamú célzott fellépések, amelyek célja felvenni a küzdelmet a csalás, illetve az érzékeny áruk csempészete ellen konkrét veszélyeztetett területeken és/vagy azonosított kereskedelmi útvonalakon.

Az OLAF 2018-ban öt közös vámügyi műveletben nyújtott támogatást. Ezek közül négy közös vámügyi műveletben az AFIS VOCU modulja biztosította a biztonságos információcserét. Az OLAF amellett, hogy megadja a szükséges támogatást az érintett országoknak ahhoz, hogy az OLAF állandó technikai infrastruktúrája, valamint az informatikai és kommunikációs eszközei segítségével koordinált fellépéseket hajtsanak végre, stratégiai elemzést, illetve igazgatási és pénzügyi támogatást is nyújt.

Ezek a műveletek i. segítenek javítani a vámügyi szolgáltatások hatékonyságát az uniós szintű célzott ellenőrzések során; ii. azonosítják, hol jelentkeznek kockázatok adott kereskedelmi útvonalakon; iii. védik az állami és a jogszerűen működő vállalkozásokat azáltal, hogy megakadályozzák a tiltott termékek behozatalát az EU-ba; és iv. óvják az EU államháztartását.

A 4. ábra összefoglalja ezeket a műveleteket.

Működés Részt vevő országok Hatókör Eredmények Poseidon közös vámügyi művelet Az olasz vámhatóságok szervezték az OLAF-fal együttműködésben Bevételi csalás Értékelése folyamatban van JANUS közös határellenőrzési művelet A moldovai és ukrajnai határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EUBAM) és az OLAF közösen szervezte Dohánytermék-csempészet az EU keleti határán át Több mint 7 millió szál cigaretta lefoglalása A MARCO regionális közös vámügyi művelet Regionális tengeri felügyeleti művelet, amelyet a francia vámhatóság koordinált, az Atlanti-óceán térségében Érzékeny áruk tiltott tengeri kereskedelmének felderítése Több mint 200 nem kereskedelmi hajó ellenőrzése Hansa közös fellépés A brit vámhatóság vezetésével, az Europollal együttműködve Az OLAF biztosította az AFIS rendszert a biztonságos információcsere céljából, és részt vett a műveletben Illegális vámköteles áruk – elsősorban cigaretta – belső mozgása Nagy mennyiségű cigaretta és egyéb dohánytermék lefoglalása SILVER AXE III művelet Az Europol szervezte az OLAF együttműködésével, valamint 27 ország vámhatóságának, rendőrségének és növényvédelmi szolgálatának részvételével Hamis és tiltott növényvédelmi termékek behozatala és Unión belüli kereskedelme 360 tonna tiltott vagy hamis növényvédő szer lefoglalása

3.1.2.Kölcsönös segítségnyújtás és csalásellenes rendelkezések a nemzetközi megállapodásokban

A vámjogszabályok megsértésének megelőzése, felderítése és leküzdése érdekében a harmadik országokkal folytatott együttműködés a vámügyek tekintetében a kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló megállapodásokon alapul. Jelenleg több mint 80 országgal vannak érvényben megállapodások, beleértve olyan jelentős uniós kereskedelmi partnereket, mint az Egyesült Államok, Kína és Japán. 2018-ban hatályba lépett a kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról Új-Zélanddal aláírt jegyzőkönyv. Megtörtént továbbá a Mercosurral (Argentína, Brazília, Paraguay és Uruguay) és Chilével folytatott egyeztetések véglegesítése, és tárgyalások voltak folyamatban Ausztráliával, Indonéziával, Azerbajdzsánnal, Kirgizisztánnal, Üzbegisztánnál és Andorrával.

A szabadkereskedelmi megállapodások általában tartalmaznak egy csalás elleni záradékot, amely lehetővé teszi egy termék vámkedvezményének ideiglenes visszavonását súlyos vámcsalás és az annak leküzdésére irányuló megfelelő együttműködés tartós hiánya esetén. Az OLAF tevékenyen hozzájárul az ilyen záradékokkal kapcsolatos egyeztetésekhez. 2018-ban a Mercosur és Új-Zéland vonatkozásában technikai szinten záradékot fogadtak el. A záradék a Mexikóval kötött modernizált szabadkereskedelmi megállapodásba is be fog kerülni.

2017 óta van érvényben a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás (Bali Megállapodás), amelynek az EU részes fele. A vámügyi együttműködésről szóló 12. cikk további lehetőségeket kínál a harmadik országokkal való információcserére a behozatali vagy kiviteli nyilatkozatok ellenőrzése érdekében, amennyiben okkal kétségbe vonható a nyilatkozatok valóságtartalma vagy pontossága.

3.1.3.A dohánytermékek tiltott kereskedelme elleni küzdelem

Az OLAF, amellett, hogy végrehajtó szerepet tölt be a dohánytermékek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben, hozzájárul az erre a területre vonatkozó uniós szakpolitika megerősítéséhez.

Cselekvési terv – 2018. december 7-én az Európai Bizottság új cselekvési tervet ismertetett, amely lehetővé teszi, hogy az Európai Unió folytassa a dohánytermékek tiltott kereskedelme, egy olyan jelenség elleni küzdelmet, amely évente mintegy 10 milliárd EUR összegű állami bevételtől fosztja meg az EU-t és a tagállamokat. A cselekvési terv a tiltott dohánytermékek kínálatára és keresletére vonatkozó konkrét lépéseket is felvázolja. Továbbá a második cselekvési terv, az elődjéhez hasonlóan, szakpolitikai és operatív bűnüldözési intézkedéseket is előterjeszt, mert ezek csak együttesen vezethetnek a dohánytermékek tiltott kereskedelmének fenntartható csökkentéséhez. Az új cselekvési terv a 2013. évi stratégia elemzésére épül, hogy fokozza a dohánytermékek tiltott kereskedelme elleni küzdelmet. Biztosítja a folytonosságot, mert globális szinten továbbra is a dohánytermékek tiltott kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvre (a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezmény jegyzőkönyve), uniós szinten pedig a dohánytermékek új nyomon követhetőségi rendszerének sikeres végrehajtására összpontosít.