HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.5.24. 
SEC(2011) 613 végleges 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEGZÉSE 
Kísérő dokumentum a következ őhöz: 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi 
tulajdonhoz f űződő jogok védelmével kapcsolato s egyes feladatokkal, köztük a 
közigazgatási és a magánszektor hamisítással és a szerz ői jogi kalózkodással foglalkozó 
uniós megfigyel őközpont képvisel őiként történ ő összehívásával való megbízásáról 
{COM(2011) 288 végleges} 
{SEC(2011) 612 végleges}  
 
HU    HU A HATÁSVIZSGÁLAT  ÖSSZEGZÉSE 
A hatásvizsgálat az Európai Parlament és a Tanács hamisítással és a szerz ői jogi 
kalózkodással foglalko zó uniós megfigyel őközpontjának a Bels ő Piaci Harmonizációs 
Hivatalhoz (védjegyek és formatervezési minták) történ ő rendelésér ől szóló rendeletéhez 
kapcsolódik. 
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az Európai Unió gazdasági jóléte a kreativit ás és az innováció fenntartásán nyugszik. Ennek 
megfelelően az Európa 2020 stratégia1 hangsúlyozza az uniós kutatási teljesítmény 
növelésének, valamint a ta gállami innováció népszer űsítésének a fontosságát, hogy az 
innovatív ötletekb ől a növekedést és a foglalkoztatást segít ő termékek és szolgáltatások 
jöjjenek létre. A szellemi tulajdonhoz f űződő jogok alapvet ő vagyoni értéket jelentenek, 
amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a feltalá lók és az alkotók méltányos díjazásban 
részesüljenek a munkájukért. 
A szellemi tulajdonhoz f űződő jogok, amelyek védelmét többek között az Európai Unió 
Alapjogi Chartája is biztosítj a (a 17. cikk (2) bekezdésében),  nemcsak a jogosultak érdekeit 
szolgálják, hanem a piac egészének érdeke it is. Így a szellemi tulajdonhoz f űződő jogok 
elősegítik az új szerepl ők piacra lépését és ezáltal lehet ővé teszik, hogy például kockázati 
tőkéhez jussanak. A szellemi tulajdonhoz f űződő jogok emellett megvédik a fogyasztókat 
attól, hogy félrevezessék őket az árubeszerzés során. 
Az elmúlt tíz évben jelent ősen emelkedett a szellemi tulajdonhoz f űződő jogsértések száma. 
Az OECD 2009. évi jelentésében szerepl ő becslések szerint a hamisítás és a hamisított áruk 
nemzetközi kereskedelmének a mértéke 2007-be n 250 milliárd USD-t tett ki, amely több, 
mint 150 ország bruttó hazai terméke2. Emellett az uniós vámhatóságok által közzétett 
számadatok is egyértelm űen tükrözik a vámtevékenys égek növekedését, mivel a 
nyilvántartásba vett esetek száma az 2005. évi 26 704-r ől 2009-re 43 572-re, azaz öt év alatt 
közel 60%-kal emelkedett. 
Több, az ágazat és nemzetközi szervezetek által összeállított ta nulmány is meger ősíti, hogy 
folyamatosan emelkedik a hamisított és kalóz kodással érintett termékek kereskedelme, és 
megállapítják, hogy ez: 
– jelentősen csökkenti az innovációs beruházás okat és munkahelyeket tesz tönkre3; 
– fenyegeti az európai fogyasztók egészségét és biztonságát4; 
                                                 
1 A Bizottság közleménye, „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés 
stratégiája”, COM(2010) 2020, 2010.3.3. 
2 OECD: Magnitude of counterfeiting and piracy of ta ngible products (A materiális javakkal kapcsolatos 
hamisítás és szerz ői jogi kalózkodás nagyságrendje) – 2009. novemberi aktualizált változat, 
http://www.oecd.org/document/23/0,3746,en_2649_34173_44088983_1_1_1_1,00.html. 
3 TERA Consultants,  Building a Digital Economy  (Egy digitális gazdaság felépítése): 2010. március 
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós F őigazgatósága: Report on EU Customs enforcement of 
intellectual property rights – 2009 („Jelentés a szellemi tulajdonhoz f űződő jogok uniós vámhatóságok 
 
HU    HU – súlyos problémákat okoz az európai kkv-k számára5; 
– csökkenti az adóbevételeket, mivel cs ökken a bejelentett eladások mértéke6; 
– vonzó a szervezett b űnözés számára7. 
A Nemzetközi Kereskedelmi Kamara megbízásából 2010-ben készült tanulmány szerint 
2008-ban csak a szerz ői jogi kalózkodás miatt 10 milliárd EUR veszteség keletkezett és több 
mint 185 000 munkavállaló vesz ítette el a munkáját EU-ban8. 
Ezért ha nem történnek összehangoltabb és fenntartható lépések a szellemi tulajdonhoz 
fűződő jogok megsértése elleni küzdelemben, akkor az Európai Uniónak olyan káros 
tendenciával kell szembenéznie, amel y hatással lesz a gazdasági fejl ődésre, a jólétre és a 
foglalkoztatásra. E kedvez őtlen tendenciához hozzájárul az olyan termékek, például a 
hamisított gyógyszerek, élelmiszerek, kozmetikum ok és a hamisított háztartási berendezések 
térnyerése is, amelyek súlyos an károsíthatják a fogyasztóka t. Az Eurobarométer 2009. évi 
felmérésének az eredményei9 szerint minden ötödik uniós polgárral el őfordult már legalább 
egyszer az, hogy tudtán kívül ha misított terméket vásárolt. 
A szellemi tulajdonhoz f űződő jogok sikeres érvé nyesítéséhez megfelel ő jogi keretre és a 
szabályok hatékony alkalmazását biztosító intézkedésekre van szükség. Jelenleg a következ ő 
hiányosságok nehezítik különösen  a hatékony jogérvényesítést: 
– a megbízható, objektív adatok hiánya, am i a közös módszertan és az adatok 
összegyűjtésére és elemzésére szolgáló gy akorlati eszközök hiányából fakad, a 
hamisítás és a szerz ői jogi kalózkodás tendenciáinak  és fenyegetéseinek azonosítása 
terén; 
– a tagállamok felel ős hatóságai közötti elégtelen együttm űködés és hiányos 
információcsere a bevált gyakorlatokról, illetve a különböz ő hamisított termékekkel, 
tendenciákkal és a lehetséges fe nyegetésekkel kapcsolatos valós idej ű 
információcsere hiánya az érintettek között; 
– a nem megfelel ő információcsere a sikeres magánszektorbeli stratégiákról; 
– a jogérvényesítéssel kapcsolatos ügyekbe n érintett személyek hiányos tudása; 
– a hamisítás megel őzését célzó technológiák  helytelen használata; 
                                                                                                                                                         
általi érvényesítésér ől – 2009”), 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007): Effects of counterfeiting on EU SMEs (A hamisítás hatása az uniós kkv-kre), 
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
6 Frontier Economics (2009. május): The impact of counterfeiting on Governments and Consumers (A 
hamisítás hatása a kormányokra és a fogyasztókra): 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI: Counterfeiting: a global spread (A hamisítás globális terjedése), 2008, 
http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Lásd: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
HU    HU – a fogyasztók nincsenek tisztáb an a hamisítás és a szerz ői jogi kalózkodás hatásaival 
és veszélyeivel; valamint 
– a hamisítás és a szerz ői jogi kalózkodás elleni küzdelemre vonatkozó szakértelem és 
struktúrák hiánya harmadik országokban. 
Ezen hiányosságok leküzdését célzó intézked ések hiányában a szellemi tulajdonhoz f űződő 
jogsértések száma növekedni fog. 
Az EU szintjén az els ődleges kezdeményezés a hamisítás és szerz ői jogi kalózkodás európai 
uniós megfigyel őközpontja (a továbbiakban: „Megfigyel őközpont”), amelyet a Bizottság 
Belső Piaci és Szolgáltatási F őigazgatósága (DG MARKT) igazgat. A Megfigyel őközpont 
feladatai a 2009. évi, „Szellemi tulajdonhoz f űződő jogok bels ő piaci érvényesítésének 
megerősítése” cím ű bizottsági közlemény10 alapján a következ ők: az adatgy űjtés javítása, a 
közszféra és a magánszektor bevált gyakorla tainak megosztása, és a tudatosítás. 
Egy 2010. márciusi tanácsi á llásfoglalás az uniós szint ű képzési programok iránti igény 
felmérésér ől is rendelkezett azok számára, akik érintettek a hamisítás és a szerz ői jogi 
kalózkodás elleni küzdelemben11. Az Európai Parlament a 2010. márciusi állásfoglalásában 
arra kérte fel a Megfigyel őközpontot, hogy b ővítse a feladatköreit12. A Bizottság 
Kereskedelmi F őigazgatósága által megrendelt tanulmány pedig arra tett javaslatot, hogy a 
Megfigyel őközpont legyen a Bizottságon belül a kapc solattartás egyedüli pontja, valamint a 
bevált gyakorlatok nemzetközi központja13. 
Az elmúlt két év során létrejött a Megfigyel őközpont intézményi kerete. A finanszírozás, az 
emberi er őforrások, az informatikai és ülés ezési kapacitások, valamint a kell ő szakértelem 
hiánya miatt azonban a Megfigyel őközpont nem rendelkezik az elvárt m űködési 
tevékenységek megvalósításához szükséges in frastruktúrával. A hatásvizsgálat ezért a 
szellemi tulajdonhoz f űződő jogok uniós szint ű érvényesítésének a fejlesztéséhez szükséges 
tevékenységek megvalósítására ad javaslatot. 
2. SZUBSZIDIARITÁS  
A Megfigyel őközpontra bízott feladatok közü l több határon átnyúló jelleg ű, és az 
együttműködésen és az egyeztetésen  alapul. Ahhoz, hogy ezek hatásosak legyenek, mind a 27 
tagállam hozzájárulása és bevonása is szük séges. Fontos lenne olyan uniós szint ű eszközöket 
és struktúrákat kialakítani, amelynek er edményei minden tagállam javára válnának. 
A bizottsági szolgálatoknak, valamint a más uniós és nemzetközi sz erveknek egyeztetniük 
kell a harmadik országokkal kapcsolatban, aminek köszönhet ően egy uniós szint ű 
kezdeményezés lenne az el őrelépés megfelel ő módja. 
                                                 
10 COM(2009)467. 
11 A Tanács 2010. március 1-jei állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz f űződő jogok bels ő piaci 
érvényesítésér ől (HL C 56., 2010.3.6., 1. o.). 
12 Az Európai Parlament 2010. szeptember  22-i 2009/2178(INI) állásfoglalása. 
13 ADE: Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries (A 
szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogok harmadik országokban történ ő érvényesítési stratégiájának 
értékelése), 2010. november, 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doc lib_section.cfm?sec=180&langId=en. 
 
HU    HU 3. CÉLOK  
Az általános cél a sz ellemi tulajdonhoz f űződő jogok hatékonyabb érvényesítése annak 
érdekében, hogy a hamisítás és a szerz ői jogi kalózkodás ne okozhasson jelent ős kárt az 
európai gazdaságnak, valamint ne veszélyeztesse az európai polgárok egészségét és biztonságát. 
Fontos, hogy a közigazgatási szervek és a magáns zektor érintettjei sokk al inkább tudatában 
legyenek a hamisítás és a szerz ői jogi kalózkodás térnyerésével, hatásaival és tendenciáival, a 
probléma elleni küzdelemben használható ha tékony technikákkal, továbbá a napi szint ű 
együttműködés javításának lehet őségeivel, valamint a fogyasztók tájékoztatásának a módjával 
a hamisításhoz és a szerz ői jogi kalózkodáshoz kapcsolódó gazdasági hatásokról és 
veszélyekr ől, és a hogy hogyan kell megóvni a fogya sztókat attól, hogy a hamisított 
termékekkel félrevezessék őket; valamint hogy a harmadik országokat érint ő tevékenységek 
összehangolása megfelel őbb legyen. 
Az operatív célkit űzés az, hogy a Megfigyel őközpont a lehet ő leghamarabb és az EU 
költségvetését a lehet ő legkisebb mértékben megterhelve rendelkezzen a feladatainak 
hatékony ellátáshoz szükséges in frastruktúrával (az emberi er őforrások, a finanszírozás, az 
informatikai és ülésezési kapacitások, a szakértelem és az anyagi érdekeltségt ől való 
függetlenség terén). 
Ezek a célkit űzések összhangban vannak a meglév ő uniós politikákkal és stratégiákkal, 
egyebek között például az Európa 2020 stratégiával
14. A célok megfelelnek a Bizottság 
szellemi tulajdonhoz f űződő jogokkal kapcsolatos európai stratégiájára15 vonatkozó f ő 
prioritásainak és javaslatainak is. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS EZEK HATÁSAINAK AZ ELEMZÉSE  
Az alapforgatókönyv alapján, vagyis hogy a Megfigyel őközpontot a DG MARKT m űködteti 
a források növelése nélkül a Bels ő Piaci Harmonizációs Hivatallal  (BPHH) aláírt egyetértési 
megállapodás révén rövid távú támogatással, három f ő terv került kidolgozásra: 
1. lehetőség: A Megfigyel őközpont a DG MARKT igazgatása alatt marad, de 
többletforrásokat kap: 
– 1a. lehetőség – Növelik a DG MARKT emberi er őforrásait és költségvetését. 
– 1b. lehetőség – A Megfigyel őközpont m űködtetését kiszervezik egy küls ő szerződő 
partnerhez. 
2. lehetőség: A feladatokat egy magánszervezet látja el, vagy köz-magán társulás keretében 
közösen látják el. 
– 2a. lehetőség – Olyan iparági kezdeményezés, amelyet a magánszektor érintettjei 
finanszíroznak. 
                                                 
14 COM(2010) 2020. 
15 COM(2008) 465. 
 
HU    HU – 2b. lehetőség – Olyan iparági kezdeményezés, amelyet bizottsági támogatás/program 
finanszíroz. 
– 2c. lehetőség – Köz-magán társulás (PPP). 
3. lehetőség: A Megfigyel őközpont átruházása egy uniós ügynökségre: 
– 3a. lehetőség – A Megfigyel őközpont feladatait egy újonnan létrehozott uniós 
ügynökség látja el. 
– 3b. lehetőség – A Megfigyel őközpont feladatait egy meglév ő ügynökségre bízzák. 
Bármelyik lehet őség kerül megvalósítása, a Bizottság fenntartja magának a jogot arra, hogy a 
szellemi tulajdonhoz f űződő jogokra vonatkozó uniós jogérv ényesítési politikák felett 
politikai ellen őrzést gyakoroljon, ami tulajdonké ppen az alapfeladatai egyike. 
4.1. Alapforgatókönyv: a Megfigyel őközpontot forrásnövekedés nélkül a DG 
MARKT m űködteti 
Ha nem történik el őrelépés, a Megfigyel őközpont nem lesz képes betölteni a feladatát és így 
nem fogja elérni a célkit űzéseit. Figyelembe véve azt, hogy fenn kell tartani a 
Megfigyel őközpontot, s őt rövid távon b ővíteni kell a tevékenységi körét, a Bizottság 
egyetértési megállapodást ír alá a BPHH-val, az  európai védjegyek és formatervezési minták 
hivatalával. Ebben a megállapodásban a BP HH vállalja, hogy a feladataival összhangban 
támogatást nyújt az alapvet ő nyilvántartási feladatokhoz olya n meghatározott tevékenységek 
révén, amelyeket már eddig is kiegészít ő tevékenységként végzett a védjegyekkel és 
formatervezési mintákkal kapcsolatos jogok ra korlátozva. Az egyetértési megállapodás 
ideiglenes és valószín űleg 2011 vége után nem hosszabbítják meg, ha döntés születik arról, 
hogy a Megfigyel őközpont jelenlegi problémáit ne m olyan módon rendezik, hogy a BPHH-t 
bízzák meg a Megfigyel őközpont feladatainak elvégzésével. 
4.2. 1. lehetőség: A DG MARKT forrásainak növelése 
Az 1a. lehetőség szerint a DG MARKT továbbra is igazgatná a Megfigyel őközpontot, de 
bővítené a személyzetét és a költségve tését. E megoldás alapján a Megfigyel őközpont a 
Bizottság felügyelete alatt maradna, és a BPHH várhatóan hosszú távon nem m űködne közre 
az működtetésében. 
A hatásvizsgálat becslései szerint a Megfigyel őközpont rendes napi m űködtetéséhez egy 25 
fős operatív csapatra lenne szükség. Mivel a Bi zottság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2009 
és 2013 között nem igényel új státuszt16, nem tűnik megvalósíthatónak egy ilyen mérték ű 
létszámbővítés.  
Az 1b. lehet őség szerint a DG MARKT egy vagy több küls ő szerződéses partner 
felügyeleteként m űködne, és teljes mértékben összehangolná a Megfigyel őközpont 
működését. 
Ez esetben nagy a veszélye annak, hogy a magánszektor szerepl ői és a közigazgatási 
hatóságok nem állnának készen arra, hogy egy küls ő szerződő féllel osszák meg a különleges 
                                                 
16 SEC(2007) 530. 
 
HU    HU adatokat. Ráadásul ez a megoldás jelent ős hatással lenne az EU költségvetésére is. A 
becslések szerint 7-10 különböz ő speciális képzettség ű külső szerződő partnerre lenne 
szükség a Megfigyel őközpont munkájának az elvégzéséhez. A szerz ődéseket a Bizottságnak 
kellene kezelnie, ami évente 4,83–5,97 millió EUR- val terhelné meg a költségvetést az els ő 
két évben, a harmadik évt ől kezdve pedig évi 5,26–6,18 millió EUR-val – a létrehozandó 
informatikai rendszer kialakításától függ ően. 
4.3. 2. lehetőség: A feladatokat egy küls ő partner látja el, vagy köz-magán társulás 
keretében közösen látják el 
Amennyiben a feladatokat egy iparági kezdeményezés látná el ( 2a. lehetőség), ugyanazok a 
megkötések lennének érvényesek, mint az 1b. lehet őséget illet ően. Semmi sem utal arra, hogy 
a magánszektor képes és kész lenne hosszú tá von finanszírozni egy ilyen kezdeményezést. 
A 2b. lehet őség alapján a feladatokat bizottsági támogatásból finanszíroznák. Az 
1b. lehetőségben vázolt hátrányok azonban többé-kevésb é ebben az esetben is jelentkeznének. 
Ezenkívül az indikatív szerz ődéses költségek alapján ezen finanszírozási módszer évente 
legalább 4,85 millió EUR-val, illetve 5,99 millió EUR-val, a harmadik évt ől kezdve pedig évi 
5,25–6,17 millió EUR-val terhelné meg az Európai Unió költségvetését a létrehozandó informatikai rendszer kialakításának költségét ől függően. 
A 2c. lehetőséggel  (köz-magán társulás) sz ámos hátrány kiküszöbölhet ő lenne, mivel a PPP-
szerződés meghatározná az egyes felek befolyásának mértékét és biztosítaná a folyamatos 
finanszírozást is. Az EU költségvetése számára felmerül ő becsült éves költség  a Bizottság és a 
magánszektor egyenl ő részesedése alapján az els ő két évben évente 2,41–2,98 millió EUR, a 
harmadik évt ől kezdve pedig 2,61–3,07 millió EUR lenne. 
4.4. 3. lehetőség: A Megfigyel ő
központ feladatait egy uniós ügynökségre bízzák 
A 3a. lehet őség alapján egy uniós ügynökséget állítanának fel kifejezetten a 
Megfigyel őközpont feladatainak ellátására. 
Az uniós ügynökségek kialakított igazgatási strukt úrával, valamint fenntartható pénzügyi és 
emberi er őforrásokkal rendelkeznek, ezért általában alkalmasak arra, hogy a 
Megfigyel őközpontéhoz hasonló feladatoka t lássanak el. A Megfigyel őközpont munkájához 
szükséges személyzet száma azonban nem i ndokolná egy új ügynökség létrehozatalát a 
jelentős rezsiköltségek miatt sem. Ennek a változatnak a becsült éves költsége az els ő két 
évben 4,33–5,33 millió EUR lenne, a harmadik évt ől kezdve pedig évi 5,5–6,28 millió EUR. 
A Bizottság 2008-ban vállalta, hogy a döntés ig nem tesz javaslatot új ügynökség 
létrehozatalára17.. 
Egy új ügynökség kialakítása és  elindítása több évig tartan a, ami súlyosan érintené a 
Megfigyel őközpont tevékenységeit. 
A 3b. lehet őség szerint a Megfigyel őközpont egy meglév ő uniós ügynökség részeként 
működne. Ilyen módon gyorsan m űködőképessé válhatna és szinte azonnal profitálhatna a 
meglévő igazgatási struktúrákból (például az emberi er őforrásokból, az informatikából és a 
támogatásokból). 
                                                 
17 COM(2008) 135. 
 
HU    HU A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) ol yan uniós ügynökség, amely a védjegyekkel 
és a formatervezési minták oltalmával foglal kozik, így alkalmas lehet arra, hogy igazgassa a 
Megfigyel őközpontot. Szemináriumai és képzései révén a jogérvényesítés terén már 
kialakította a szakért ői bázisát, és további jogérvényesítési  projekteket is tervez, például egy, 
a bejegyzett védjegyeket és formatervezési mintákat összefoglaló informatikai rendszer létrehozását. 
A Megfigyel őközpont feladatai és a BPHH által már e llátott tevékenységek közötti szinergiák 
jelentősen mérsékelnék a létszámfejlesztési igényt . Így ennek a változat nak a becsült éves 
költsége az els ő két évben 3,3–4,3 millió EUR, a harmadik évt ől kezdve pedig évi 4,74–5,52 
millió EUR lenne. 
Ezek az összegek a BPHH álta l a díjakból beszedett bevételb ől tulajdonképpen 
finanszírozhatók lennének. Ilyen módon az EU kö ltségvetésének nem ke llene e költségeket 
fedeznie, s őt megtakaríthatná a Megfigyel őközponttal kapcsolatos te vékenységek költségeit 
is. Ezek a megtakarítások mintegy 40 000 EUR- t tesznek ki az EU költségvetése számára. 
 
HU    HU 5. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
1. táblázat: A lehet őségek összehasonlítása  
Hatásosság (a célok elérése) Hatékonyság Értékelés 
 
Lehetőség Fenntar
tható finansz
írozás Stabil 
struktúra  Emberi erőforrás
ok Informatikai kapacitás
 Az anyagi érdekelts
égtől 
való független
ség
 A 
szükséges idő  Összes költség  Hatása az 
EU költségvetésé
re Átfogó 
értékelés 
0. lehetőség 
(alap-
forgatóköny
v) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
1b. 
lehetőség + + + + 0 - 4,83–6,18 
millió 
EUR/év  4,83–6,18 
millió 
EUR/év  + 
2b. 
lehetőség + - + + - -- 4,89–6,21 
millió 
EUR/év  4,85–6,17 
millió 
EUR/év  - 
2c. 
lehetőség: + + + + 0 -- 4,89–6,21 
millió 
EUR/év  2,41–3,07 
millió 
EUR/év  + 
3a. 
lehetőség ++ ++ ++ + ++ -- 4,37–6,32 
millió 
EUR/év  4,33–6,28 
millió 
EUR/év  + 
3b. 
lehetőség 
(a BPHH 
tekintetében
) ++ ++ ++ ++ ++ - 3,3–5,52 
millió 
EUR/év  –0,04 
millió 
EUR/év  ++ 
A hatásosság és a hatékonyság nagyságrendje: ++ er ősen pozitív, + pozitív, 0 semleges, - negatív, -- 
erősen negatív, N/A: nem alkalmazható. 
A fentiek alapján az 1a. lehet őség (létszámnövelés a DG MARKT- ban) nem megvalósítható a 
jelenlegi körülmények között. Az 1b. lehet őség (kereskedelmi alapon történ ő kiszervezés), 
valamint a 2a. és 2b. lehet őség (iparági kezdeményezés látja el a feladatokat) megvalósítható 
ugyan, de nem megfelel ő, mert a különleges információk összegy űjtése jelent ős problémákkal 
járna. Ezek a hátrányok részben megel őzhetőek lennének a 2c. lehet őséggel (PPP), amely 
viszont évente 2,41–3,07 millió EUR költséggel terhelné az EU költségvetését. 
A 3a. lehet őség (új uniós ügynökség létrehozása) me goldást kínál a megvalósítandó célokhoz. 
Ugyanakkor jelent ősen megterhelné az EU költségvetését, és jelent ős késedelemmel járna. 
 
HU    HU A 3b. lehet őség (a feladat átruházása egy meglév ő uniós intézményre, lehet őleg a BPHH-ra) 
lehetővé tenné, hogy a Megfigyel őközpont hozzáférjen a szakértelemhez, a forrásokhoz és a 
finanszírozáshoz, és hogy minél hamarabb m űködőképes legyen. Költségvetési szempontból 
ez költséghatékony megoldás, és lehet ővé teszi, hogy a költségeket az uniós költségvetésen 
kívüli pénzügyi forrásokból fedezzék. 
A fenti összehasonlítás alapján a 3b. lehet őség a legmegfelel őbb megoldás. 
6. FIGYELEMMEL KÍSÉRÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Öt évvel azon rendelet hatálybalépé se után, amely a BPHH-t bízza meg a 
Megfigyel őközponttal kapcsolatos feladatok ellátásával, a Bizottság jelentést tesz közzé 
annak értékelésér ől, hogy a kit űzött célokat elérték-e, és sz ükség van-e új vagy másfajta 
intézkedésekre.