1.Összefogás: digitális transzformáció Európa ellenálló képességéért

A Covid19-világjárvány mindössze egy év alatt gyökeresen megváltoztatta társadalmainkban és gazdaságainkban a digitalizáció szerepét és megítélését, és felgyorsította annak ütemét. A digitális technológiák ma már elengedhetetlenek a munkához, a tanuláshoz, a szórakozáshoz, a társasági élethez, a vásárláshoz és a különböző szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez az egészségügytől a kultúráig. Azt is megmutatta, hogy a diszruptív innováció milyen fontos szerepet játszhat. A világjárvány rávilágított digitális terünk sebezhetőségére, a nem európai technológiáktól való függőségére, valamint a dezinformáció demokratikus társadalmainkra gyakorolt hatására is.

E kihívások fényében kitűzött célunk helytállóbb, mint valaha: olyan digitális politikák folytatása, amelyek lehetővé teszik az emberek és a vállalkozások számára, hogy egy emberközpontú, fenntartható és virágzóbb digitális jövőt teremtsenek maguknak. Európának az erősségeire kell építenie: a nyitott és versenyképes egységes piacra, az európai értékeket magukban foglaló, erős szabályokra, arra, hogy a tisztességes és szabályokon alapuló nemzetközi kereskedelem határozott szereplője, szilárd ipari bázisára, magasan képzett polgáraira és erős civil társadalmára. Ugyanakkor körültekintően értékelnie és orvosolnia kell a stratégiai gyengeségeit, sebezhetőségeit és magas kockázatú függőségeit, amelyek veszélyeztetik céljai elérését, és fel kell gyorsítania a kapcsolódó beruházásokat.

Ez az útja annak, hogy Európa digitálisan szuverén legyen egy összekapcsolt világban – úgy kell kiépítenie és alkalmaznia a technológiai képességeket, hogy lehetővé tegye az emberek és a vállalkozások számára a digitális transzformációban rejlő lehetőségek kihasználását, és segítsen egy egészségesebb és környezetbarátabb társadalom megteremtésében.

Az Unió helyzetéről szóló, 2020. szeptemberi beszédében Ursula von der Leyen elnök bejelentette, hogy Európának egyértelmű célokon és elveken alapuló közös uniós jövőképpel kell biztosítania a digitális szuverenitást 2030-ra. Az elnök különös hangsúlyt fektet az európai számítási felhőre, az etikus mesterséges intelligencia terén betöltött vezető szerepre, a mindenki számára biztonságos digitális identitásra, valamint a rendkívül fejlett adatokra, szuperszámítógépekre és konnektivitási infrastruktúrákra. Válaszul az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2021 márciusáig terjesszen elő egy átfogó digitális iránytűt, amely meghatározza a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó digitális törekvéseket, létrehoz egy monitoringrendszert, és felvázolja a legfontosabb mérföldköveket és az e célok eléréséhez szükséges eszközöket.

Ez a politikai lendület szükségessé teszi az elmúlt évtizedben megkezdett, Európa digitális transzformációjának felgyorsítására irányuló munka fokozását – a teljeskörűen működő digitális egységes piac felé tett előrelépésre és az Európa digitális jövőjének megtervezésére irányuló stratégiában meghatározott intézkedések fokozására építve. A stratégia szakpolitikai reformprogramot határozott meg, amely már az adatkormányzási rendelet, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály, a digitális piacokról szóló jogszabály és a kiberbiztonsági stratégia révén megkezdődött. Számos uniós költségvetési eszköz fogja támogatni a digitális átálláshoz szükséges beruházásokat, többek között a kohéziós programok, a technikai támogatási eszköz és a Digitális Európa program. A társjogalkotók egyetértése abban, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz legalább 20 %-ának támogatnia kell a digitális átállást, segíteni fogja e reformprogram megerősítését, és forrást biztosít majd, hogy Európa digitális évtizede szilárd alapokra épüljön.

2.2030-as jövőkép: a polgárok és a vállalkozások szerepvállalása

A digitalizált gazdaság és társadalom európai útja a szolidaritásról, a jólétről és a fenntarthatóságról szól, a polgárok és a vállalkozások szerepvállalásában gyökerezik, egyúttal biztosítja digitális ökoszisztémájának és ellátási láncainak biztonságát és ellenálló képességét.

A világjárvány egyik legfontosabb tanulsága az, hogy a digitalizáció a fizikai tartózkodási helyüktől függetlenül összehozhatja az embereket. A digitális infrastruktúra és a gyors összeköttetés új lehetőségeket teremt az emberek számára. A digitalizáció a jogok és szabadságok döntő tényezőjévé válhat, lehetővé teheti az emberek számára, hogy túllépjenek bizonyos területeken, szociális helyzeteken vagy közösségi csoportokon, és új lehetőségeket nyithat meg a tanulás, a szórakozás, a munka, a felfedezés és a célok elérése terén. Ez olyan társadalom kialakulását teszi lehetővé, ahol a földrajzi távolság kevésbé számít, mivel az emberek az EU-ban bárhol – beleértve a vidéki és távoli területeket is – dolgozhatnak, tanulhatnak, kapcsolatba léphetnek a közigazgatási szervekkel, kezelhetik pénzügyeiket és kifizetéseiket, igénybe vehetik az egészségügyi rendszereket, az automatizált közlekedési rendszereket, részt vehetnek a demokratikus életben, szórakozhatnak vagy találkozhatnak és beszélgethetnek az emberekkel.

A válság azonban rámutatott digitális terünk sebezhetőségeire, a kritikus, gyakran nem uniós alapú technológiáktól való fokozott függésére, rámutatott arra, hogy néhány nagy technológiai vállalattól függünk, fokozta a hamisított termékek és a kiberlopások beáramlását, és felnagyította a dezinformáció demokratikus társadalmainkra gyakorolt hatását. Új digitális megosztottság is kialakult, nemcsak a jó összeköttetésű városi területek és a vidéki és távoli területek között, hanem azok között is, akik teljes mértékben ki tudják használni a bővített, hozzáférhető és biztonságos, szolgáltatások széles skálájával rendelkező digitális tér előnyeit és azok között is, akik erre nem képesek. Hasonló szakadék alakult ki azon vállalkozások között, amelyek már most képesek teljes mértékben kiaknázni a digitális környezetben rejlő lehetőségeket, és azok között, amelyek még nem teljes mértékben digitalizáltak. Ebben az értelemben a Covid19-világjárvány új „digitális szegénységet” tárt fel, ami elengedhetetlenné teszi annak biztosítását, hogy minden európai polgár és vállalkozás képes legyen kihasználni a digitális transzformációt a jobb és virágzóbb élet érdekében. A 2030-ra vonatkozó európai jövőkép olyan digitális társadalom, amelyben senki sem marad le.

Digitálisan elérhető egészségügyi megoldások A Covid19-világjárvány megmutatta az innovatív távorvoslási, távgondozási és robotikai megoldásokban rejlő lehetőségeket, és kikövezte az ezek általános használatához vezető utat az egészségügyi személyzet védelme és a betegek otthoni távellátásának elősegítése érdekében. A digitális technológiák lehetővé tehetik a polgárok számára, hogy figyelemmel kísérjék egészségi állapotukat és változtassanak életmódjukon, támogatják az önálló életvitelt, megelőzik a nem fertőző betegségeket, és hatékonyabbá teszik az egészségügyi szolgáltatókat és az egészségügyi rendszereket. A megfelelő digitális készségekkel párosulva a polgárok olyan eszközöket fognak használni, amelyek életkoruk előrehaladtával segítik őket az aktív szakmai élet folytatásában, az egészségügyi szakemberek és gondozók pedig teljes mértékben kiaknázhatják a digitálisan elérhető egészségügyi megoldások előnyeit a betegeik nyomon követésére és kezelésére.

A digitalizáció a jólét új forrásait teremti meg az embereknek, lehetővé teszi a vállalkozók számára, hogy lakóhelyüktől függetlenül innováljanak, vállalkozásokat hozzanak létre és növekedjenek, piacokat nyissanak meg és beruházzanak Európa-szerte és világszerte, és új munkahelyeket teremtsenek egy olyan időszakban, amikor egyre több európai érzi veszélyben gazdasági biztonságát vagy környezetét.

A digitális technológiák jelentősen hozzájárulhatnak az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. A digitális megoldások elterjedése és az adatok felhasználása elősegíti a klímasemleges, körforgásos és reziliensebb gazdaságra való átállást. Az üzleti célú utazások videokonferenciákkal történő helyettesítése csökkenti a kibocsátást, míg a digitális technológiák környezetbarátabb folyamatokat tesznek lehetővé a mezőgazdaságban, az energetikában, az épületekben, az iparban, a várostervezésben és a szolgáltatásokban, hozzájárulva ezzel Európa azon javasolt céljához, hogy 2030-ra legalább 55 %-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, és javuljon környezetünk védelme. A digitális infrastruktúráknak és technológiáknak maguknak is fenntarthatóbbá, energia- és erőforrás-hatékonyabbá kell válniuk. Az innováció és az ambiciózus ökoszabványok révén a vállalkozások digitális transzformációjuk során kisebb környezeti lábnyommal és nagyobb energia- és anyaghatékonysággal rendelkező digitális technológiákat alkalmazhatnak.

Digitálisan elérhető környezetvédő megoldások – digitális termékútlevél A fenntartható gazdaságra való átálláshoz a termékekkel kapcsolatos adatok intelligensebb kezelésére van szükség a termékek teljes életciklusa során. A legtöbb ilyen információ létezik, de nem áll rendelkezésre azok számára, akik azt a legjobban felhasználhatnák. A digitális technológiák lehetővé teszik a termékekkel kapcsolatos adatok értékláncok mentén történő címkézését, nyomon követését, lokalizálását és megosztását az egyes összetevők és anyagok szintjéig. Az először az elektromos járművek és ipari alkalmazások akkumulátorai számára kiadott európai digitális termékútlevél (a fenntartható termékekre vonatkozó kezdeményezés részeként) javítani fogja a vállalkozások rendelkezésére álló információkat, növelni fogja az erőforrás-hatékonyságot, és képessé teszi a fogyasztókat a megfelelő döntések meghozatalára.

A reziliens, biztonságos és megbízható infrastruktúrák és technológiák elengedhetetlenek az európai szabályok és értékek tiszteletben tartásának biztosításához. Az erős egységes piac, a tisztességes verseny és a működő, szabályokon alapuló kereskedelem kulcsfontosságú eszköz az EU gazdasági sikere és ellenálló képessége szempontjából.

Ugyanakkor a digitális technológiákat többnyire az EU-n kívül fejlesztik, és a digitalizáció terén a tagállamok közötti konvergencia továbbra is korlátozott, ami akadályozza a méretgazdaságosságot. A megerősített belső erősségeknek és kapacitásoknak köszönhetően az EU erősebb nemzetközi partner lesz. Annak érdekében, hogy az EU olyan kritikus technológiákat fejleszthessen ki, amelyek elősegítik termelékenységének növekedését és gazdasági fejlődését társadalmi értékeivel és célkitűzéseivel teljes összhangban, az összes releváns uniós alapon és nemzeti kiadáson keresztül jelentős mértékben fokozni kell a beruházásokat, ideértve a jelentős magánberuházások mozgósítását is.

3. Négy sarkalatos pont az EU pályájának feltérképezéséhez