A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az Európai Unió 2011. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről /* COM/2012/0279 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az Európai Unió 2011. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről 1. A KTF-tevékenységek éves jelentésének háttere Az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről beszámoló jelentés az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 190. cikke szerint készül. Ugyan hivatalosan nem ezen jelentés feladata, mégis közöl néhány, az Euratom-Szerződéshez kapcsolódó adatot. 2. A tágabb politikai kontextus 2011-ben Az állam- és kormányfők az Európai Tanács február 4-i ülésén elkötelezettségüket fejezték ki, hogy a kutatást és innovációt a növekedés és munkahelyteremtés politikai napirendjének élére helyezzék. A nehéz gazdasági időkben a kutatás és innováció támogatása rendkívül fontos a munkahelyteremtő beruházások fellendítése érdekében. Az uniós vezetők közösen döntöttek arról, hogy a kutatási és innovációs beruházásokat tagállami és uniós szinten is szinten tartják vagy fokozzák. Az Európai Tanács a tehetségek és a beruházások vonzásának érdekében az európai egységes kutatási térségét még gátló tényezők mihamarabbi megszüntetését sürgette. Az Európai Kutatási Térség 2014-re történő megvalósítása a tudás, a kutatás és az innováció valódi egységes piacának létrejöttét jelenti majd. Az állam- és kormányfők támogatták továbbá az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai keretéről szóló elképzelést annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi kutatási és innovációs pénzügyi eszköz ereje összeadódjon, és hogy a kutatás és innováció finanszírozásának hatékonysága fokozódjon az Európai Unióban[1]. A Bizottság az „Európa 2020 stratégia költségvetése”[2] című, 2011. június 29-i közleményében mutatta be a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet illető javaslatát. A javaslatban szereplő programokat és eszközöket úgy szabták át, hogy teljesítményük és hatásuk biztosan előrelendítse a kiemelt fontosságú uniós politikákat. A kutatást és innovációt illetően a Bizottság a jelenlegi hetedik keretprogram területeit, a versenyképességi és innovációs keretprogram innovációra vonatkozó részeit, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT) lefedő egységes, közös stratégiai keret létrehozását javasolta. Tette ezt annak érdekében, hogy rendszeres lépések történjenek az Európai Unió előtt álló jelentős innovációs szakadék kezelésére, valamint azért, hogy 2020-ra az Európa 2020 stratégia céljának megfelelően a kutatásra és fejlesztésre fordított összeg elérje a GDP 3%-át. Az Európai Parlament 2011. szeptember 27-i állásfoglalásában[3] támogatta a közös stratégiai keretre vonatkozó elképzelést. 3. „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram A Bizottság 2011. november 30-án elfogadta a Horizont 2020 csomagot[4], amely az európai növekedés és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében 80 milliárd eurós[5], kutatásra és innovációra fordítható költségvetéssel rendelkezik. A Horizont 2020 teljes mértékben a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslattal összhangban készült, és egyértelműen támogatja az Európa 2020 stratégiát, amely a kutatást és az innovációt jelölte meg az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés céljainak megvalósításához szükséges fő hajtóerőnek. A Horizont 2020 program 2014-től 2020-ig tart majd. A Horizont 2020 az első olyan program, amely az összes kutatási és innovációs európai uniós finanszírozást egyesíti; három fő célkitűzésre összpontosít a támogatások odaítélésekor: · Az EU első helyének erősítése a világ tudományos életében. Ez fellendíti a legmagasabb szintű európai kutatásokat, továbbá jelentősen emeli az Európai Kutatási Tanács támogatására fordítható összeget; · Az ipar vezető szerepének erősítése az innováció terén. Ez magában foglalja a kulcsfontosságú technológiákba történő nagyberuházásokat, a nagyobb tőkehozzáférést, valamint a kis- és középvállalkozások támogatását. · A minden európai polgárt érintő fő kihívások kezelése az alábbi hat témakörben: egészség, demográfiai változások és jólét; élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, valamint a biogazdaság; biztonságos, tiszta és hatékony energia; intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés; éghajlatváltozás, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok; inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak. A kutatási és innovációs ciklus egészébe épített támogatáson keresztül a Horizont 2020 lesz az Innovatív Unió megvalósításának legfőbb eszköze; az Innovatív Unió az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése, és Európa globális versenyképességét hivatott biztosítani. Az innovációs lánc teljes hosszában jelen lesz a támogatás – különösen a piachoz közel eső tevékenységek esetében –, amely magában foglalja az innovatív pénzügyi eszközöket, valamint a nem technológiai és a szociális innovációt is. A cél, hogy a támogatott tevékenységek által a kereskedelmi hasznosításukig létrehozott ismeretek felhasználása és terjesztése a lehető legszélesebb körű legyen. Ezenkívül számos konkrét intézkedés ösztönzi majd, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) intenzíven részt vegyenek a Horizont 2020-ban. Az intézkedések között található egy új, kkv-knak kifejlesztett, a kisvállalkozói innovációs és kutatási modellen alapuló eszköz, amely lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások számára leginnovatívabb ötleteik megvalósítását, és megkönnyíti számukra a programban való részvételt. A Horizont 2020-ban a nemzetközi együttműködés még inkább előtérbe helyeződik, és a program az Európai Kutatási Térség 2014-re történő teljes körű megvalósítását célzó további intézkedésekkel lesz teljes. A jelentős egyszerűsítés további fő elem. Az egyszerű programszerkezetnek, az egységes szabályrendszernek és a bürokratikus akadályok felszámolásának köszönhetően a Horizont 2020 támogatásai könnyebben elérhetők lesznek. A gyakorlatban ez egyszerűsítő intézkedéseket jelent annak érdekében, hogy csökkenjenek a résztvevők adminisztrációs költségei, hogy gyorsuljanak a pályáztatással és a támogatás folyósításával kapcsolatos igazgatási folyamatok, valamint hogy csökkenjen a hibák lehetősége. Ezek az egyszerű finanszírozási szabályok és az átalakított ellenőrzési stratégia új egyensúlyt teremt a bizalom és az irányítás között, amint azt az összes érdekelt, az Európai Parlament és az Európai Tanács is igényelte. A Horizont 2020 szoros együttműködést kezdeményez más uniós programokkal, mint például a kohéziós politika alapjaival, tagállami és regionális kutatási és innovációs programokkal, valamint a kulcsfontosságú területeken a magánszférával annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást érje el, és Európa számára a lehető legtöbb hasznot hajtsa. 3.1. A Horizont 2020 előkészítése A Horizont 2020 csomag a „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyv[6] alapján végzett széles körű nyilvános konzultációra beérkezett válaszok messzemenő figyelembevételével készült. A tagállamok, az ipar, a tudományos közösség és a civil társadalom érdekeltjeinek széles köre véleményt nyilvánított 2011 tavaszán. A javaslategyüttes két mélyreható hatásvizsgálatra is támaszkodik, amelyek kiemelik, hogy a Horizont 2020 egyértelműbbé teszi a célokat, a legjobb eszköz a kritikus tömeg eléréséhez, a lehető legnagyobb hatást fejti majd ki a politikai célkitűzések és a közvetett gazdasági, versenyképességi és társadalmi előnyök szempontjából, ugyanakkor az egyszerűsítés elősegítésére is képes. 4. Az Innovatív Unió és az Európai Kutatási Térség politikai eredményei A Bizottság hozta létre 2010 októberében az Innovatív Uniót, melynek célja az európai kutatások és innováció feltételeinek és pénzhez jutásának javítása, hogy az innovatív ötletek növekedést és munkahelyeket teremtő termékekké és szolgáltatásokká váljanak. 4.1. Az innovációs előrehaladás ellenőrzése Az Innovatív Unió első évében a gazdasági és pénzügyi válság új szakaszba lépett: veszélybe került a fellendülés, a közbizalom megrendült, és erős volt a nyomás, hogy csökkenteni kell a gazdasági növekedés jövőbeli forrásaiba történő befektetéseket. Ezzel egy időben a gazdasági hatalom gyorsuló tempóban helyeződik át nyugatról keletre. Az Innovatív Unió eredménytábláján és versenyképességi jelentésében is érthető az üzenet: Európa kutatási és innovációs teljesítménye hanyatlott az elmúlt évek folyamán, melynek következtében az Egyesült Államokkal és Japánnal szembeni, már amúgy is jókora innovációs lemaradás tovább fokozódott, miközben olyan országok mint Kína, India és Brazília, rohamos tempóban zárkóznak fel az Európai Unióhoz. Továbbá az EU-n belüli innovációs megosztottság is egyre nő. Ezen negatív fejlemények ellensúlyozására az Innovációs Unió céljainak megvalósítása még fontosabbá és égetőbbé vált. 2011-ben nagy előrelépés történt, az Innovatív Unió 34 vállalásából 30 elkezdődött. A Bizottság 2011 decemberében hozta nyilvánosságra átfogó jelentését[7] az elért eredményekről. 4.2. A keretfeltételek javítása Fontos intézkedések történtek azon feltételek megteremtése érdekében, amelyek lehetővé teszik, hogy az ötlet és a piaci megvalósítás közötti út zökkenőmentes legyen, és könnyebben lehessen bevonni a magánbefektetéseket a kutatásba és az innovációba: – 2011 áprilisában a Bizottság előterjesztette az egységes szabadalmi oltalomra vonatkozó jogalkotási javaslatait; ez 80%-kal is csökkentheti az európai szabadalmak fordítási és egyéb kapcsolódó költségeit; – 2011 júniusában a Bizottság bemutatott egy standardizációs csomagot, amely a jelenlegi és jövőbeni kihívások miatt az európai szabványalkotás modernizációját tűzte ki célul. A cél a szabványalkotási folyamatok sebességének 50%-os felgyorsítása 2020-ig; – 2011 decemberében a Bizottság javaslatot nyújtott be a kockázati tőkealapok új szabályozására, hogy Európa-szerte könnyebb lehessen a tőkefelhalmozás. Továbbá olyan új, konkrét lépéseket foganatosított, amelyek az uniós közbeszerzési eljárások jogszabályainak felülvizsgálatával összefüggésben elősegítik az innovációt. A lépések között található egy új, az innovatív termékek és szolgáltatások vásárlására, valamint a határokon átívelő közös közbeszerzések megkönnyítésére vonatkozó eljárás is; – A jövőre vonatkozólag a Bizottság megvizsgálta a szellemi tulajdonjogok fokozott kihasználásának lehetőségeit, és 2012-ben megvitatja a témával kapcsolatos további teendőket. 4.3. A finanszírozáshoz való hozzáférés fokozása 2011 decemberében a Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) teljesítette az Európai Tanács és az Európai Parlament kérését, amely a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus fejlesztésére és hatékonyságának fokozására irányult. A közszféra és a magánszektor minden méretű és tulajdonjogú kezdeményezőjének nyújtandó hitel szándékát szem előtt tartva módosították a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmusra vonatkozó megállapodást, így a mechanizmus számára lehetővé vált, hogy a hozzájárulása magasabb szorzóhatásáért nagyobb kockázatot vállalhasson. A kis- és középvállalkozásoknak szánt kockázatmegosztó eszköz is létrejött; ezzel az új, kkv-kat célzó garanciakerettel könnyebben juthatnak a kis- és középvállalkozások banki hitelekhez. Az új eszköz 120 millió eurós költségvetéssel rendelkezik, és célja, hogy 500 kedvezményezett összesen legalább 1 milliárd eurós hitelhez jusson. A Horizont 2020 számára további innovatív pénzügyi eszközöket dolgoznak ki, hogy a kutatás és az innováció területén a kockázatfinanszírozáshoz jutás – különösen az innovatív kis- és középvállalkozások számára – könnyebbé váljon. Ezek sajáttőke- és adósságfinanszírozásra létrehozott eszközöket foglalnak magukban, amelyeket a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért programmal összhangban hívnak majd életre. Ez a jelenlegi eredményekre épít majd, nevezetesen a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus sikereire. 4.4. A társadalmi kihívások kezelése: az európai innovációs partnerségek A Bizottság az első európai innovációs partnerséget jelenleg az aktív és egészséges időskor területén teszteli azzal a céllal, hogy 2020-ra két, jó egészségben eltöltött évvel hosszabbítsa meg az átlag európai polgár életét. A kísérleti innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervét 2011 novemberében mutatták be. Az európai innovációs partnerség egy újszerű koncepció, amely egy meghatározott szociális kihíváson belüli jól körülhatárolt célhoz kapcsolódó innovatív kezdeményezéseket gyorsít fel. A politikai területeket, ágazatokat és országokat képviselő szereplők számára lehetőséget teremt, hogy elkötelezzék magukat a kutatási és innovációs ciklus egészében a kínálati és keresleti oldali intézkedésekhez, valamint hozzájáruljanak ezekhez. A kísérleti innovációs partnerség létrehozása során szerzett tapasztalat kövezi ki a többiek előtt álló utat. 4.5. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) támogatása 2011 novemberében a Bizottság elfogadta az EIT stratégiai innovációs tervére vonatkozó javaslatot. A terv az elkövetkező két évre meghatározza az intézet működésének kereteit. Három létező tudományos és innovációs társulás (TIT) megszilárdítására összpontosít, és fokozatosan hoz létre újakat azzal a szándékkal, hogy a Horizont 2020 célkitűzéseivel összhangban kezelje a legfőbb társadalmi kihívásokat. 4.6. Kapcsolódó kezdeményezések 2011 során az Innovációs Unió számos vállalása fontos szakaszba lépett. Az Európa szociális innovációja elnevezésű kezdeményezés márciusban indult, az intelligens szakosodási platform első napja júniusban volt. Megalakult az Európai Tervezési Vezetőtestület, és létrejött az üzleti szféra és a tudományos élet közötti tudásfejlesztési szövetség kísérleti programja is. A Bizottság továbbá a közbeszerzők számára kísérleti jelleggel uniós szintű támogatást szervezett, amely innovatív termékek és szolgáltatások közbeszerzésével foglalkozó közös projekteken keresztül zajlik. 2011. december 5-én és 6-án szervezték Európa nagyméretű innovációközpontú eseményét, az első innovációs konferenciát, ahol először adták át az Európai Unió Női Innovátorai díjat, hogy felhívják az általános figyelmet arra, hogy több innovációra és női innovátorra van szükség. 4.7. Az Európai Kutatási Térség létrehozása Az uniós kutatási tevékenységek és politikák továbbra is töredezettek, koherenciájuk és összehangoltságuk nem érik el az optimális szintet, és akadályozzák a tudás szabad mozgását. Az Európai Kutatási Térség (EKT) teljes körű megvalósítása lehetővé teszi ezen hiányosságok leküzdését. Az Innovatív Unió kezdeményezés keretében végzett tevékenységként az EKT kommunikációjának részletes előkészítése is kiemelt feladat volt 2011-ben. 4.7.1. Kutatók Az emberi erőforrással és mobilitással foglalkozó irányítóbizottság hozzájárult az EKT kutatói karrierre, tréningre és mobilitásra irányuló kommunikációját alkotó építőkövek előkészítéséhez, miközben folytatta az európai kutatói partnerség megvalósítását is. 2011 májusában elfogadta a kutatói életpályák európai keretrendszerét, amely egy, a karrierfejlesztés összehasonlíthatóságát és a mobilitást elősegítő fakultatív átláthatósági eszköz. Egy, a kutatói hivatással és a nyílt munkaerő-toborzás kérdéseivel foglalkozó szakértői csoport létrehozása, valamint az európai kutatók leendő információ- és adatinfrastruktúrájáról készülő megvalósíthatósági elemzés elindítása is a kulcsfontosságú tevékenységek közé tartozott. 4.7.2. Közös programozás A Bizottság 2011-es, a „Kutatási és innovációs partnerségek kialakítása” című közleményében[8] felvázolta a közszférán belüli[9] és a köz és magánszférát összekapcsoló partnerségekről[10] a publikálás napjáig levont tanulságokat, és meghatározta ezen partnerségek fejlesztésének további menetét. A fő következtetések megállapítása után kiderült, hogy a partnerségi tevékenységek bizonyították a bennük rejlő lehetőségeket, képesek hozzájárulni az Európa 2020 stratégia céljaihoz, ezért a továbbiakban is az európai kutatási és innovatív politika fontos elemét fogják képezni. Ezzel egyidejűleg a hosszú távú, minden érdekelt felet – a tagállamokat és az ipart is beleértve – partnerségi viszonyba hozó elkötelezettségek fokozására van szükség, és egyszerűsíteni kell a partnerségi eszközök skáláját. A bizottsági ajánlásokat és a releváns tanácsi következtetéseket elfogadták, és hat további közös programozási kezdeményezést indítottak 2011-ben, amivel mára összesen tízre emelkedett a működő közös programozási kezdeményezések száma. 4.7.3. Kutatási infrastruktúrák A Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) 2011 májusában publikálta stratégiai jelentését és frissítette ütemtervét. Az ütemterv többek között az energiaellátás, az egészség, az éghajlatváltozás és az élelmezésbiztonság területén tartalmaz hat új infrastrukturális projektet. Az ESFRI az ütemtervbe a lehető legtöbb kutatási infrastruktúrát kívánja helyezni, és ezáltal egy nagyra törő programot végrehajtani. Az ESFRI ebből a célból 2011 júniusában végrehajtási munkacsoportot hozott létre, amely kulcsszerepet játszik majd a végrehajtási folyamat tehermentesítésében. Az európai kutatási infrastruktúra-konzorcium (ERIC) jogi keretét létrehozó szabályozást úgy alkották meg, hogy elősegítse a több európai országot magában foglaló nagyméretű kutatási infrastruktúrák kiépítését és működtetését. E szabályozás egységes és időben történő végrehajtása a különböző tagállamokban ugyan továbbra is kihívást jelent, de 2011 márciusában létrejött az első ERIC, az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai kutatási infrastruktúra-konzorcium, az ún. SHARE ERIC, majd azóta a CLARIN, ECRING és EURO-AGRO projektek kérelmezték az európai kutatási infrastruktúra-konzorcium státuszt. 4.7.4. Az EKT külső dimenziója A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés európai partnersége az Európai Unió és a tagállamok tevékenysége között kíván nagyobb koherenciát létrehozni. A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés stratégiai fóruma (SFIC) biztosította az előrehaladást az alábbi területeken: – A stratégiai uniós és tagállami kutatási és innovációs menetrend elkészítésének köszönhetően nagymértékben előrehaladt az „India kísérleti kezdeményezés”, amely meghatározza a közös kihívásokat, célokat, kulcsfontosságú területeket, valamint Európa és India jövőbeli együttműködésének eszközeit. Öt stratégiai területet választottak ki: víz, biológiai erőforrások, energia, egészségügy és IKT; – Két workshop keretében a „Kína kísérleti kezdeményezés”-t is továbbfejlesztették. – Az „USA kísérleti kezdeményezés”-en belül két információs és tájékoztató rendezvényt szerveztek 2011-ben. 4.7.5. Tudástranszfer 2011-ben az Európai Kutatási Terület bizottságának tudástranszferrel foglalkozó munkacsoportja a szellemi tulajdon és a tudástranszfer kezeléséről a harmadik országokkal való együttműködés során alkalmazandó útmutatót készített az érdekelt felek számára. Az útmutató eligazítást nyújtott és visszajelzést adott a Bizottság szellemi tulajdonra vonatkozó 2008-as ajánlásainak végrehajtásának előremenetelét elemző tanulmánnyal kapcsolatban, amely tanulmány 2011-ben is folyatódott, és jelentős előrehaladásról számolt be. Ezenkívül egy nemzetközi tudástranszferrel foglalkozó, az európai gyakorlatról áttekintést adó szakértői jelentés is megjelent. 4.7.6. Egyetemek: A modernizációs menetrend Megvalósíthatósági tanulmányt indítottak útjára, amely az egyetemek és a kutatási közintézmények az Európai kutatói chartára, valamint a kutatók felvételét szabályozó magatartási kódexre alapozott jó emberi erőforrás menedzsmentjének európai akkreditációs működésével kapcsolatos. Egy másik megvalósíthatósági tanulmány készült az innovatív doktori iskolákról annak érdekében, hogy az egész EKT olyan közös megközelítési mód felé haladjon előre, amely az intézmények számára lehetővé tenné többek között a következő elveknek való megfelelést: a kutatás kiválósága, tudományközi kutatás, ipari kitettség, kiváló munkakörülmények és karrierfejlesztés a nemek arányának kérdésével együtt. 5. A hetedik keretprogram 5.1. A 2011. évi munkaprogramok végrehajtása 2011-ben 46 pályázati felhívásról született döntés, amelyek teljes indikatív költségvetése elérte a 4,4 milliárd eurót. Összesen 14 567 pályázat érkezett be, melyek közül 2 813 részesült támogatásban[11], ez 19,3%-os sikerhányadot jelent. A támogatható projektek keretében összesen 59 955 jelentkező a 23,1 milliárd EUR összegű projektköltségekhez összesen 17,9 milliárd EUR uniós hozzájárulást igényelt. A finanszírozásban részesülő projektek keretében az összesen 12 932 jelentkező a 4,9 milliárd EUR összegű projektköltségekhez összesen 3,7 milliárd EUR uniós hozzájárulást igényelt. A pályázók száma alapján ez 21,6%-os sikerhányadnak felel meg. 5.2. A 2012. évi munkaprogramok A 2011 júliusában jóváhagyott 2012. évi pályázati felhívások értéke közel 7 milliárd euró, és ezáltal jelenleg ez a Bizottság legnagyobb, a kutatás és innováció fellendítését célzó finanszírozási csomagja. Ezek a pályázati felhívások az elsők, amelyek teljesen illenek az Innovatív Unió kezdeményezésével összhangban készült új szakpolitikai keretbe. A munkaprogramok többek között az alábbi elemeket tartalmazzák: – Az egészségkutatás számára elérhető 656 millió euróból 220 millió eurót és az információs és kommunikációs technológiák finanszírozására fordítható 1,1 milliárd euróból 192 millió eurót csoportosítanak az öregedő népesség ellátásával összefüggő kihívások kezelésére, így támogatva az aktív és egészséges időskor témájára vonatkozó kísérleti innovációs partnerséget; – Az Európai Kutatási Tanács közel 1,6 milliárd euróval segíti majd az Európában dolgozó legkiválóbb tapasztalt és fiatal kutatókat. A „felderítő kutatás” eredményei és kereskedelmi léptékű hasznosításuk közötti szakadék áthidalását elősegítendő bevezették a kis méretű „Proof of Concept” kezdeményezést; – A Marie Curie-fellépések keretében mintegy 900 millió eurót szánnak körülbelül 10 000 magasan képzett kutató mobilitásának és előremenetelének támogatására. Ez egy, az európai ipari doktorátusokat finanszírozó olyan kísérleti projektet is magában foglal majd, amelynek célja a vállalkozói kedv, valamint a tudományos élet és az ipar közötti együttműködés ösztönzése; – Nem csupán a szabályok egyszerűsödnek, hanem a kis- és középvállalkozásokat célzó csaknem 1 milliárd eurós beruházási csomag speciális ösztönzőket is biztosít a kkv-knak a részvételre; – A biztonságosabb és egészségesebb élelmiszerek, valamint a fenntartható megújuló biológiai erőforrások iránti egyre növekvő igényre válaszul több mint 307 millió eurót szánnak egy erős biogazdaság létrehozására, amely elősegíti a termelési módszerek javítását, valamint új iparágak és munkahelyek teremtését; – 365 millió eurót jelöltek ki három, számos kihívásra megoldást kereső köz és magánszféra közötti partnerség, nevezetesen a környezetbarát autókra irányuló európai kezdeményezés, a jövő gyárai kezdeményezés, és az energiahatékony épületek kérdéskörére összpontosító partnerség részére; – 40 millió eurót fordítanak az intelligens városok kezdeményezésre, hogy segítsék megtalálni az energiahasználat és a városi közlekedés még hatékonyabb módjait. 5.3. Kapcsolódó kezdeményezések Európa öt közös technológiai kezdeményezése – ARTEMIS (beágyazott számítástechnikai rendszerek), Tiszta égbolt (repülés és légiközlekedés), ENIAC közös vállalkozás (nanoelektronika), FCH közös vállalkozás (üzemanyagcella és hidrogén) és IMI (innovatív gyógyszerek) – az Európai Parlamentben közösen mutatta be az összesen 10 milliárd eurós kutatási és innovációs programjaik első eredményeit 2011 októberében. Az összköltségvetés hozzávetőleg egyharmada származik az Uniótól a köz- és magánszféra tehetségeit és befektetéseit összegyűjtő ezen partnerségek támogatására. Másik fontos eredmény, hogy a Tanács 2011. december 19-én elfogadta az Euratom 2012–2013 közötti nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramját, amely magában foglalja a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) 1,3 milliárd eurós kiegészítő támogatását. A Bizottság javasolta, hogy az ITER a következő, 2014-től 2020-ig terjedő időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten kívül, a kiegészítő kutatási programon keresztül részesüljön támogatásban. A hetedik keretprogram 2011. évi közvetlen tevékenységéről a Bizottság Közös Kutatóközpontjának éves jelentésében[12] található információ. 5.4. A legfontosabb eredmények 5.4.1. Innováció A 2012. évi munkaprogramok az innováció több szempontját is erősítik, különös tekintettel az innováció piaci alkalmazására és a Horizont 2020-ra történő problémamentes átállás intézkedéseinek előmozdítására. Az Együttműködés Egyedi Program keretében számos téma fokozott hangsúlyt fektetet az olyan tevékenységekre, mint például a prototípus-építés, tesztelés és demonstráció. Néhány téma kiemelte az alkalmazás-központúságot, a következő szintre lépést és a kísérleti projekteket, és nem csupán a kulcsfontosságú kérdéskörök kiválasztása által, hanem az elkülönített költségvetéseken keresztül is. Bizonyos témák különös figyelmet szentelnek annak, hogy a finanszírozott projektek eredményei innovatív alkalmazásokká váljanak, megint más témák pedig a technológiaátadás és a szellemi tulajdon kezelésének előmozdítására foganatosítottak támogató lépéseket. Nagyobb támogatást kapnak a kereslet által ösztönzött intézkedések annak elősegítésére, hogy a köz- és magánszféra piacai több innovatív megoldást fogadhassanak be a standardizációhoz kapcsolható tevékenységeken és a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések fokozott támogatásán keresztül. Az innováció ösztönzésére és felgyorsítására is születtek új megoldások. Az egészségügyi téma keretében ösztönző díjat alapítottak a célból, hogy az serkentse az oltóanyag-előállítási, -raktározási és -szállítási hűtőlánc alternatív technológiájának kifejlesztését. Általában elmondható, hogy a 2012. évi munkaprogramok bővebben értelmezik az innovációt. A kutatás, valamint a technológiai és termékinnováció mellett a szolgáltatások innovációja is támogatásban részesül a szervezeti innovációval együtt. A munkaprogramok másféle innovatív megoldásokat is felölelnek, nevezetesen a társadalmi innovációt, az új üzleti modellek kialakítását, és formatervezési innovációt a felhasználók aktív bevonásával. Számos együttműködéssel kapcsolatos téma ösztönzi az ipar, különösen a kis- és középvállalkozások nagyobb részvételét. A témák egy része elkülönített költségvetési forrásokon keresztül hajtja ezt végre, míg más témák az értékelési kritériumok részévé teszik, néhány téma pedig alulról építkező megközelítést alkalmaz, hogy a kkv-k nagyobb mértékben javasolhassák a választásuk szerinti megoldásokat. Az egészség téma kis, piacközeli, kkv-k által vezetett technológiafejlesztési projektekre vonatkozó egyedi kkv-rendszert támogat. 5.4.2. Terjesztés Az EU által finanszírozott kutatások eredményeinek terjesztése az Európai Kutatási Térség megalakításának, a nyitottság előrelendítésének és az európai kreatív lehetőségek tőkésítésének sarokköve. A Bizottság az eredmények megosztásában aktív szerepet vállaló projektek finanszírozásával támogatja a kutatási eredmények terjesztését. A Bizottság továbbá nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a támogatott kutatások eredményeire irányítsa a közfigyelmet, és on-line hozzáférést biztosít az eredményekhez a CORDIS[13], azaz a Közösségi Kutatási és Fejlesztési Információs Szolgálaton és a Közös Kutatóközpont publikációgyűjteményén[14] keresztül. 2008 augusztusában a Bizottság a hetedik keretprogramon belül elindította az Open Access elnevezésű kísérleti kezdeményezést, amely hét kutatási területet fed le, és a keretprogram teljes költségvetésének majdnem 20%-át teszi ki. Az Open Access kísérleti kezdeményezés az ingyenesen elérhető csatornákon keresztül terjesztett eredmények mennyiségét kívánja növelni. A kísérleti kezdeményezést vizsgáló 2011-es felmérés szerint a válaszadók többsége könnyűnek találta a nyílt hozzáférés követelményeinek való megfelelést, a válaszadók háromnegyede pedig egyetértett a kutatási területüket érintő nyílt adathozzáférési jogosultsággal. Ezen túlmenően a Bizottság vizsgálja, miként lehetne a jelenlegi tevékenységnél is többet tenni, és fokozni az uniós finanszírozású kutatások eredményeinek terjesztését, kommunikálását és hasznosítását. 5.4.3. Egyszerűsítés A 2011-es tevékenységek az egyszerűsítésről szóló 2010 áprilisi közlemény[15] és az azt követő vita által létrehozott alapokra épültek. Általános támogatottságot élvező intézkedéssorozatokat ültettek át a gyakorlatba. A sorozat alkotóelemeként a Bizottság január 24-i határozatában[16] három, a következőket tartalmazó intézkedést fogadott el: – A kedvezményezettek számára lehetséges az átlagos személyi költségek előzetes jóváhagyás nélküli alkalmazása, amennyiben ez felel meg a kedvezményezettek szokásos számviteli gyakorlatának; – A kis- és középvállalkozások munkabérben nem részesülő tulajdonosai, valamint a munkabérben nem részesülő más természetes személyek a személyi költségeiket egységre vetített költségskála alapján a hetedik keretprogram projektjeinek költségeiként számolhatják el a személyi költségeket; – A hetedik keretprogram támogatásait kezelő főigazgatóságon belül egy kutatások elszámolásával foglalkozó bizottság létrehozása, hogy biztosított legyen a keretprogram szabályainak egységes értelmezése és végrehajtása. A kutatási és innovációs programokban résztvevők portáljának alakítása tovább folytatódott a résztvevők számára létrehozott új szolgáltatások fejlesztésével és a rendszer még inkább felhasználóbaráttá tételével. Az egyszerűsítést körüljáró vita eredménye a pénzügyi szabályzat átdolgozásáról szóló megbeszélések tárgyává is vált. Az EU-támogatások finanszírozási rendelkezései tisztábbá és egyszerűbbé váltak, az új rendelet a jogalkotó általi elfogadása után lehetővé teszi majd a kedvezményezettek megszokott számviteli gyakorlatának peremfeltételekhez kötött, széles körű elfogadását. Ez magában foglalja továbbá: – A héa támogatásra való jogosultság felülvizsgált szabályait, ami egyszerűsíti például az egyetemeknek és az állami kutatóintézeteknek juttatott kutatási és innovációs támogatások pénzügyi kezelését. – A kamatképzésre és annak jelentésére vonatkozó kötelezettség eltörlését. Ez a kötelezettség ma létezik, és jelentős adminisztratív teherrel és költséggel jár az elkülönített számlák nyitása és kezelése miatt, valamint a tagállami jogszabályok következtében egyes szervezetek nem nyithatnak kamatozó számlákat, és az ilyen számlák nélküli szervezeteket rögzítő listák szintúgy többletköltséget vonzanak maguk után. 6. Kilátások a 2012. évre Miután a Bizottság elfogadta és bemutatta a Horizont 2020-at, a csomagot a Tanács és az Európai Parlament vitatja meg 2012-től kezdve; elfogadása előreláthatólag 2013 vége előtt várható. Az egyeztetések az Európai Unió eddig egyik legnehezebb időszakában folynak. A gyenge gazdasági mutatók lassan erősödnek, de Európa államháztartási eladósodási válságokkal és egy újabb recesszió lehetőségével néz szembe. Az európai vezetőknek és hatóságoknak ezért határozottan kell cselekedniük, hogy a Horizont 2020 középpontjában álló fenntartható növekedés és az új munkahelyek biztosítottak legyenek. Ugyanakkor folyik az uniós összköltségvetés javaslatának megvitatása, ami a kutatásra és innovációra fordítható teljes összeget is érinti. A Bizottság támogatja a vitát, de folytatja a kemény munkát, hogy a program zökkenőmentes elindításához és végrehajtásához szükséges valamennyi rendelkezés a helyére kerüljön. A Bizottság 2012-ben folytatni fogja az Innovatív Unió intézkedéseinek végrehajtását, nevezetesen a két hátralévő kezdeményezés bemutatásával: az EKT kommunikációjával – amely 2014-es befejezését az Európai Tanács 2012. évi tavaszi ülése tűzte ki – és az új innovációs célértékkel. Ezen túlmenően továbbra is javaslatokat terjeszt elő az egyéb társadalmi kihívások kapcsán az innováció előrevitelére a mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság, a nyersanyagok, a víz és esetleg az intelligens városok témája köré csoportosuló európai innovációs partnerségek életre hívására. A 2013-as munkaprogramokkal elérkeztek a hetedik keretprogram végrehajtásának végső évei. Az Európa 2020 növekedési és munkahely-teremtési stratégiájával összhangban ezek a munkaprogramok a Bizottság eddigi legnagyobb finanszírozási csomagjává állnak össze, amely a kutatást és innovációt hivatott előrevinni, a munkaprogramok ezzel egyidejűleg biztosítják a Horizont 2020-ra történő gördülékeny átállást. 7. Információforrások Bővebb tájékoztatást az alábbi, nyilvánosan elérhető dokumentumok adnak: · A keretprogram és az egyedi programok éves felülvizsgálati jelentései[17] · A tudomány, a technológia és a versenyképesség legfőbb adatait bemutató rendszeres jelentések[18] · Európai tudományos és technológiai statisztikák[19] · Az Európai Unió kutatási tevékenységével és politikáival kapcsolatos tanulmányok és elemzések[20] · A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentései[21] · Az Innovatív Unió helyzetértékelése[22] · Az Innovatív Unió versenyképességi jelentése[23] · Az Innovatív Unió eredménytáblája[24] · Az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről szóló bizottsági jelentés[25] A fenti dokumentumok többsége elérhető az alábbi honlapokon vagy ugyanott megrendelhetők: · A Bizottság kutatással és innovációval foglalkozó honlapja: http://ec.europa.eu/research · Az EKT honlapja: http://ec.europa.eu/research/era · Befektetés az európai kutatásba: http://ec.europa.eu/invest-in-research · Az ERAWATCH honlapja: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2011.1.2. [2] COM(2011)500. [3] P7 TA(2011)0401. [4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home [5] Konstans 2011-es árakon. [6] COM(2011)48. [7] COM(2011)849 – a 34 vállalás jelenlegi helyzetéről az Innovatív Unió információs és hírszerző rendszere tájékoztat: http://i3s.ec.europa.eu/home.html. [8] COM(2011)572. [9] ERA-NET-ek, a 185. cikkel kapcsolatos kezdeményezések, közös programozási kezdeményezések, stb. [10] Közös technológiai kezdeményezések, a gazdaságélénkítési terv részét képező PPP-k, stb. [11] Teljesítették az elbírálás során figyelembe vett küszöbértékeket, és bekerültek a kiválasztás második körébe. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [13] http://cordis.europa.eu/ [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [15] COM(2010)187. [16] COM(2011)174. [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:HU:PDF