Minden ember törvény előtti egyenlőséghez és megkülönböztetés elleni védelemhez való joga egyetemes emberi jog, amelyet elismer az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az Egyesült Nemzeteknek a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló egyezménye, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény, az Egyesült Nemzeteknek a polgári és politikai jogok, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok egyezségokmánya, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény14. cikke és 12. fakultatív jegyzőkönyve , illetve az Európai Szociális Charta, amelyeket [valamennyi] tagállam aláírt. Különösen a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben a megkülönböztetés meghatározásában a megfelelő intézkedés megtagadása is szerepel.

Minden ember törvény előtti egyenlőséghez és megkülönböztetés elleni védelemhez való joga egyetemes emberi jog, amelyet elismer az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az Egyesült Nemzeteknek a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló egyezménye, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény, az Egyesült Nemzeteknek a polgári és politikai jogok, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok egyezségokmánya, a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény , illetve az Európai Szociális Charta, amelyeket [valamennyi] tagállam aláírt. Különösen a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben a megkülönböztetés meghatározásában a megfelelő intézkedés megtagadása is szerepel.

2 c preambulumbekezdés (új)

A fogyatékossággal élők európai éve 2003-ban , az esélyegyenlőség európai éve 2007-ben és az interkulturális párbeszéd európai éve 2008-ban felhívta a figyelmet a közvetlen és közvetett , többszörös vagy kapcsolaton alapuló hátrányos megkülönböztetés állandó jelenlétére, ugyanakkor a sokszínűség előnyeinek előmozdítására is.

A fogyatékossággal élők európai éve, 2003, a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség európai éve , 2007, illetve az interkulturális párbeszéd éve, 2008 egyaránt kiemelte a megkülönböztetés elterjedtségét, azonban a sokféleség előnyeit is.

A valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés alááshatja az EK-Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását, különösen a magas fokú foglalkoztatási szint és szociális védelem elérését, az életszínvonal és életminőség emelését, a gazdasági és szociális kohéziót és szolidaritást. Alááshatja azt a célkitűzést is, hogy az Európai Unió a szabadság, biztonság és igazságosság térségévé fejlődjön.

A jogszabályoknak ezért tiltaniuk kell a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra tekintettel történő megkülönböztetést számos területen a munkaerőpiacon túlmenően, ideértve a szociális védelmet, az oktatást, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve ezek biztosítását, a lakhatást is ideértve . Intézkedésekről kell rendelkezni a fogyatékossággal élő személyek érintett területekhez való egyenlő hozzáférésének biztosítására .

A megkülönböztetést úgy értelmezik, hogy a közvetlen és a közvetett megkülönböztetés, a többszörös megkülönböztetés, a zaklatás, a megkülönböztetésre adott utasítás és a megfelelő intézkedések megtagadása is idetartozik.

A megkülönböztetést úgy értelmezik, hogy a közvetlen és a közvetett megkülönböztetés, a zaklatás, a megkülönböztetésre adott utasítás és a megfelelő intézkedések megtagadása is idetartozik.

12 c preambulumbekezdés (új)

A megkülönböztetés magában foglalja az orvosi ellátásnak egyedül a kor alapján történő megtagadását is.

A fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés azokat az eseteket is magában foglalja, amikor egy személyt azért ér megkülönböztetés, mert a vakvezető kutyákkal foglalkozó nemzetközi szövetség (International Guide Dog Federation) vagy a kísérő kutyák nemzetközi szövetségének (Assistance Dogs International) szabványai szerint kiképzett, elismert vakvezető vagy segítő kutya kíséri vagy segíti.

Az irányelv a többszörös megkülönböztetést is figyelembe veszi. Mivel megkülönböztetés az EK-Szerződés 12. és 13. cikkében felsorolt okok közül kettő vagy több miatt is előfordulhat, az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása során a Közösségnek az EK-Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével és 13. cikkével összhangban célul kell tűznie a nemmel, faji vagy etnikai származással, fogyatékossággal, szexuális irányultsággal, vallással vagy meggyőződéssel, életkorral vagy a fent említett tényezők valamilyen kombinációjával kapcsolatos egyenlőtlenségek megszüntetését, és elő kell segítenie az egyenlőséget, a fent említett jellemzők bármilyen kombinációjával rendelkezik is egy személy. A többszörös megkülönböztetéssel kapcsolatos helyzetek kezelésére hatékony jogi eljárások kell, hogy rendelkezésre álljanak. Különösen a nemzeti jogi eljárásoknak kell biztosítaniuk, hogy a felperes által beadott, többszörös megkülönböztetéssel kapcsolatos keresetet, valamennyi vonatkozásával egyetlen eljárásban tárgyalják .

Minden személy szerződési szabadsággal rendelkezik, beleértve az ügyletben részt vevő szerződéses fél megválasztásának szabadságát is. Fontos az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel és azok nyújtásával összefüggésben a magán- és a családi élet, illetve az ennek körében végzett ügyletek védelmének tiszteletben tartása. Magánszemély minőségben eljáró magánszemélyek közötti ügyletekre az irányelv hatálya nem terjed ki, mivel tevékenységük nem képezi a szerződő felek szakmai vagy kereskedelmi tevékenységét .

Minden személy szerződéses szabadsággal rendelkezik, beleértve az ügyletben részt vevő szerződéses fél megválasztásának szabadságát is. Az irányelv nem alkalmazandó az olyan egyének által végzett gazdasági ügyletekre, akik tekintetében az ilyen ügyletek nem minősülnek szakmai vagy kereskedelmi tevékenységnek .

A tagállamok felelősek az oktatás szervezéséért és tartalmáért. Biztosítaniuk kell a hatékony védelmet a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetéssel szemben. A 21. század kompetenciái: napirend az iskolákkal kapcsolatos európai együttműködéshez című bizottsági közlemény felhívja a figyelmet arra, hogy a hátrányos helyzetű gyermekekre és a sajátos oktatási szükségletekkel rendelkező gyermekekre külön figyelmet kell fordítani. A tagállamok engedélyezhetik, de csak objektív indokokra hivatkozva, a valláson vagy meggyőződésen alapuló oktatási intézményekhez való hozzáférés terén való különbségtételt , és megkövetelhetik az egyénektől, hogy a szervezet szellemiségével szemben jóhiszeműen és lojálisan járjanak el, feltéve, hogy ez semmilyen más alapon történő megkülönböztetést nem igazol, és más oktatási intézmény is megközelíthető földrajzilag és ésszerű alternatívaként szolgál, a közvetett megkülönböztetés elkerülése érdekében . A tagállamok biztosítják, hogy ez nem vezet az oktatáshoz való jog megtagadásához.

A tagállamok felelősek az oktatás szervezéséért és tartalmáért. A 21. század kompetenciái: A 21. század kompetenciái: napirend az iskolákkal kapcsolatos európai együttműködéshez című bizottsági közlemény felhívja a figyelmet arra, hogy a hátrányos helyzetű gyermekekre és a sajátos oktatási szükségletekkel rendelkező gyermekekre külön figyelmet kell fordítani. Különösen a nemzeti törvények írhatják elő a valláson vagy meggyőződésen alapuló oktatási intézményekhez való hozzáférés terén való különbségtételt. A tagállamok engedélyezhetik vagy megtilthatják a vallási jelképek iskolai viselését is.

(3) Ebben az irányelvben a többszörös megkülönböztetés és a többszörös ok ennek megfelelően értelmezendő.

az (1) bekezdésében meghatározott bármelyik okon vagy okokon, valamint az alábbiak közül egy vagy több okon is alapul

a vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság mint ok bármely kombinációján alapul, vagy

közvetlen hátrányos megkülönböztetés akkor áll fenn, ha egy személy – vagy személyek, akik kapcsolatban állnak vagy feltételezhetően kapcsolatban állnak – ezzel a személlyel egy másikhoz képest kedvezőtlenebb elbánásban részesül, részesült vagy fog részesülni egy hasonló helyzetben az 1. cikkben hivatkozott egy vagy több ok alapján;

(3) Ez az irányelv nem sérti a tagállamok felelősségét az oktatás tartalma, a tevékenységek és oktatási rendszereik szervezése tekintetében, ideértve a sajátos igénnyel rendelkezők oktatását is. A tagállamok eltérő bánásmódról rendelkezhetnek az egyházi intézményekbe való bejutás terén, vallás vagy meggyőződés alapján.

Előzetesen rendelkezni kell a fogyatékossággal élők számára a szociális védelemhez, a szociális előnyökhöz, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és a nyilvánosan hozzáférhető árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést és azok nyújtását lehetővé tévő intézkedésekről, ideértve a lakhatást , a távközlést és az elektronikus kommunikációt, a tájékoztatást – ideértve a hozzáférhető formátumban nyújtott tájékoztatást is –, a pénzügyi szolgáltatásokat, a kultúrát és a szabadidőt, a nyilvánosság számára nyitott épületeket, a közlekedési eszközöket és az egyéb nyilvános területeket és intézményeket is, többek között megfelelő módosítások vagy kiigazítások útján. Amennyiben a hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosításának hiánya valamely gyakorlatból, politikából vagy eljárásból ered, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy azok ilyen hatása megszűnjön.

Előzetesen rendelkezni kell a fogyatékossággal élők számára a szociális védelemhez, a szociális előnyökhöz, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és a nyilvánosan hozzáférhető árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést és azok nyújtását lehetővé tévő intézkedésekről, ideértve a lakhatást és a közlekedést is, többek között megfelelő módosítások vagy kiigazítások útján. Az ilyen intézkedések nem jelenthetnek aránytalan terhet, nem változtathatják meg alapvetően a szociális védelmet, a szociális juttatásokat, az egészségügyi ellátást, az oktatást, a kérdéses árukat és szolgáltatásokat, illetve nem kívánhatják meg, hogy az említettekhez alternatívát nyújtsanak.

(1) A tagállamok biztosítják, hogy minden személy, aki úgy ítéli meg, hogy az egyenlő bánásmód elvének be nem tartása miatt őt sérelem érte, az ebből az irányelvből eredő igényeit bírósági és/vagy közigazgatási úton – a tagállamok által szükségesnek vélt esetben akár egyeztető eljárás útján is – érvényesíthesse annak a viszonynak a megszűnte után is, amelyben a megkülönböztetés állítólagosan történt.