HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Strasbourg, 15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
ZÖLD KÖNYV 
Európa hagyományos szakértel mének kiaknázása: a földrajz i jelzések európai uniós 
oltalmának nem mez őgazdasági termékekre való esetleges kiterjesztése 
 
EGT-vonatkozású szöveg 
 
 
2 
 ZÖLD KÖNYV 
Európa hagyományos szakértel mének kiaknázása: a földrajzi jelzések európai uniós 
oltalmának nem mez őgazdasági termékekre való esetleges kiterjesztése 
 
 
 
 
Tartalomjegyzék 
 
Bevezetés...................................................................................................................... .............. 4  
I — A földrajzi jelzések kiaknázása: a földra jzi jelzések európai uniós oltalmának nem 
mezőgazdasági termékekre való kiterjesztéséb ől származó potenciális el őnyök ........ 6  
1. Földrajzi jelzések az EU-b an: a jelenlegi helyzet .................................................................. 6  
1.1 A földrajzi jelzések fogalma ............................................................................................... .6 
1.2 A földrajzi jelzések oltalmának jogi kerete.......................................................................... 6  
1.2.1 A nemzetközi jogi keret .................................................................................................. .. 6 
1.2.2 A jogi keret az EU-ban................................................................................................... ... 7 
1.2.2.1 Az egységes uniós szint ű oltalom a mez őgazdasági és az élelmiszertermékekre 
korlátozódik................................................................................................................... ............. 7  
1.2.2.2 A nem mez őgazdasági termékekre vonatkozó nemzeti jogi keretek eltér őek ............... 8  
2. A földrajzi jelzések uniós szint ű oltalmának nem mez őgazdasági termékekre való 
kiterjesztéséb ől származó potenciális gazdasági, társadalmi és kulturális el őnyök..... 9  
2.1 A nem mez őgazdasági földrajzi jelzések gazdasági potenciálja.......................................... 9  
2.2 Fogyasztói el őnyök ............................................................................................................ 10  
2.3 Az EU által tett, a földra jzi jelzések oltalmának f okozására irányuló nemzetközi 
erőfeszítések támogatása............................................................................................ 10  
2.4 Az európai hagyományok, szakértelem,  a kulturális kifejezések sokszín űsége és a 
kulturális örökség meg őrzése és megbecsülése ......................................................... 11  
3. A nem mez őgazdasági termékek földrajz i jelzések általi oltalomra potenciálisan alkalmassá 
tételének problémái és kihívásai ................................................................................ 12  
4. Az uniós szint ű harmonizált oltalom alternatívái................................................................. 13  
II — A földrajzi jelzések uniós szint ű oltalmára vonatkozó opciók........................................ 15  
1. Az oltalom céljai és kritériumai ........................................................................................... 1 5 
1.1 A címkére vonatkozó opciók: nevek és szimbólumok....................................................... 15  
1.2 Mely jelzéseket kellene kizárni a földrajzi jelzések oltalmából?....................................... 16  
 
3 
 2. A földrajzi jelzések oltalmát átfogó vagy ágazati megközelítésben kell alkalmazni?......... 17  
3. A termék és a terület közötti köt ődés................................................................................... 17  
3.1 Milyen er ősnek kell lennie a területi köt ődésnek? ............................................................. 17  
3.2 Minőség és termékleírás..................................................................................................... 18  
3.3 A termék jó hírneve........................................................................................................ .... 19  
4. Az oltalom szintjének fokozása............................................................................................ 19  
4.1 A nemzeti jogok harmonizálása ......................................................................................... 19  
4.2 Egységes uniós szint ű rendszer létrehozása....................................................................... 20  
5. Lajstromozás ................................................................................................................ ........ 21  
5.1 A nemzeti igazgatások szerepe az  uniós lajstromrendszerben........................................... 21  
5.2 Az uniós lajstrom igazgatása.............................................................................................. 2 1 
5.3 Az eljárás tartalma........................................................................................................ ...... 22  
5.3.1 Bejelent ők........................................................................................................................ 22  
5.3.2 Földrajzi jelzés lajstromozása elleni kifogás................................................................... 22  
5.3.3 Díjak.................................................................................................................... ............ 23  
6. Az oltalom hatálya .......................................................................................................... ..... 23  
6.1 A nyújtott oltalom szintje................................................................................................. .. 23  
6.2 A földrajzi jelzésekke l kapcsolatos jogok ellen őrzése és érvényesítése ............................ 24  
6.3 A nem mez őgazdasági földrajzi jelzések oltalmának id őtartama ...................................... 25  
7. Lajstromozás után ........................................................................................................... ..... 25  
7.1 Az oltalom törlése ......................................................................................................... ..... 25  
7.2 A földrajzi jelzések és a vé djegyek potenciális ütközése................................................... 26  
Következtetés .................................................................................................................. ......... 26  
 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
4 
 Bevezetés 
 
Globalizált világunkban szinte korl átlan termékválaszték áll a f ogyasztók rendelkezésére, így 
egyre több áru árát és jellemz őit kell figyelembe venniük ahhoz, hogy megalapozott 
döntéseket hozhassanak. A döntést az onban a termékek ára és alapvet ő jellemzői mellett 
egyéb tényez ők is befolyásolhatják. A fogyaszt ók ugyanis autentikus, eredeti min őségű 
termékekre vágynak, és elvárjá k, hogy a hirdetésekben szerepl ő minőségi és egyedi jellemz ők 
ténylegesen is megfeleljenek az általuk elvárt színvonalnak, amelyért gyakran felárat is 
hajlandóak fizetni.  
 
Ezzel összefüggésben a termékek származásból ered ő jó hírnevére és/vagy adott min őségi 
jellemzőire a „földrajzi jelzések” alapján lehet következtetni. A földrajzi jelzések az áruk 
valamely országból, régióból vagy helységb ől való származását jelölik, ha a termék adott 
minősége, jó hírneve vagy egyéb jellemz ője alapvet ően a termék földrajzi eredetének 
tulajdonítható, ilyen például a Bordeaux (bordea ux-i bor), a Vetro di Murano (muranói üveg) 
vagy a Prosciutto di Parma (pármai sonka).  A földrajzi jelzések értelemszer űen relevánsak a mez őgazdasági termékek, az élelmiszerek, a 
borok és más szeszes italok esetében, am elyeknél a földrajzi eredet olyan min őségi 
jellemzőkkel kapcsolódik össze, amel yek származhatnak vagy közvetl enül a talajból és az 
éghajlatból (pl. borok), va gy pedig a természetes tényez ők és a régióban alkalmazott 
hagyományos feldolgozási módszerek kombinációjá ból (pl. Bayerisches Bier (bajor sör)). 
Földrajzi jelzések azonban nem csak mez őgazdasági termékek esetében alkalmazhatók. A 
földrajzi jelzések a termékek azon különleges min őségét is kiemelhetik, amely a termékek 
származási helyén fellelhet ő emberi tényez őnek, például különleges gyártási készségeknek és 
hagyományoknak köszönhet ő. Ilyen termékek például a kézm űipari termékek, amelyek 
általában kézzel, helyi er ő
források felhasználásával és rendszerint a helyi közösség 
hagyományai szerint készülnek. 
Az Európai Unió (EU) igen gazdag az ilyen autentikus, nem mez őgazdasági, hagyományos 
tudáson és termelési módszereken alapuló te rmékekben, amelyek gyakran az adott földrajzi 
terület kulturális és társadalmi örökségének részét képezik; ilyen például a Český křišťál (cseh 
kristályüveg), a Scottish tartans (skót kockás gyapjúszövet), a Marmo di Carrara (carrarai 
márvány) vagy a Meissner Porzellan (meisse ni porcelán). E termékek mind a hagyományos 
európai szaktudáson és készségeken alapulnak, vagyis részei Európa kulturális örökségének, 
és hozzájárulnak a kulturális és kreatív gazdas ághoz. A kihasználásukhoz szükséges feltételek 
teljesülése esetén gazdasági potenciáljuk is tekintélyes. Az innováció és a technológiai 
fejlődés elengedhetetlen e helyi szakt udás és örökség kiaknázásához. 
A szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS-
megállapodás) földrajzi jelzések  oltalmára vonatkozó szabályai az EU-ban is érvényesek; a 
megállapodás a Kereskedelmi Világszervezet (WTO ) 159 tagállamában érvényes, és kiterjed 
a mezőgazdasági és a nem mez őgazdasági termékekre is. A WTO tagállamaiban az áruk 
származásával kapcsolatos megtéveszt ő magatartás megel őzése és a tisztességtelen verseny 
megakadályozása érdekében a földrajzi jelzések et oltalom alá kell helyezni. E cél elérése 
érdekében a WTO tagjai különböz ő jogi eszközöket alkalm azhatnak. Néhány WTO-tag – 
köztük 15 uniós tagállam – önálló jogszabály keretébe n biztosítja a nem mez őgazdasági 
termékek földrajzi jelzéseinek oltalmát. 
 
5 
 Uniós szinten jelenleg egységes oltalmat élv eznek a borok, a szeszes it alok, az ízesített borok, 
továbbá a mez őgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi jelzései. A nem 
mezőgazdasági termékek földrajzi jelzései uniós szinten jelenleg nem élveznek harmonizált 
vagy egységes oltalmat. Ehelyett nemzeti jogi eszközök alkalmazandók, aminek eredményeként a jogi oltalom szintje Európa-szerte eltér ő. A nem mez őgazdasági termékek 
vonatkozásában a gyártóknak minden tagállamb an külön oltalom alá kell helyeztetniük a 
földrajzi jelzéseket, ha azokat az EU egészében védeni kívánják, ami láthatólag nem felel meg 
az egységes piac célkit űzéseinek. 
A Bizottság A szellemitulajdon-jogok  egységes piaca  című 2011. évi közleményében
1 feltárta 
a problémát, és a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek oltalmára vonatkozó 
meglévő tagállami jogi keretek és bels ő piaci kihatásaik átfogó elemzését javasolta. 
Következ ő lépésként a Bizottság 2012-ben megbízást adott a nem mezőgazdasági termékek 
földrajzi jelzéseinek bels ő piaci oltalmáról szóló tanulmány elkészítésére2. A Bizottság 2013 
márciusában közzétette a tanulmányt, amely szerint a termel ők számára nemzeti és európai 
szinten jelenleg rendelkezésre álló jogi es zközök nem elégségesek. A Bizottság 2013. április 
22-én nyilvános meghallgatást tartott a tanulmá ny eredményeinek megvitatására és azért, 
hogy széles kör ű vitát tegyen lehet ővé a tekintetben, hogy szükség van-e a nem 
mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek hatékonyabb uniós szint ű oltalmára. A részt 
vevő érdekeltek közül sokan támogatták a tanulmá ny arra irányuló felhívását, hogy javítani 
kell a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek uniós szint ű oltalmát.  
A Bizottság a tanulmány megállapításai és a nyilvános meghallgatás alapján úgy döntött, 
hogy e zöld könyv keretében folytatja elemz ői munkáját. Célja, hogy az összes érdekeltet 
bevonva a lehet ő legszélesebb körben konzul tációt folytasson arról, szükséges-e az EU-ban a 
nem mez őgazdasági termékek földrajz i jelzéseinek oltalmát fokoz ni, és ha igen, milyen 
megközelítést kell e tekintetben alkalmazni. A Bizottság minden érdekelt felet felkér az e zöld 
könyvben felvetett problémák észrevételezésére, va gyis a feltett kérdések megválaszolására. 
A Bizottság a konzultáció eredményeit figyele mbe fogja venni annak eldöntésekor, hogy 
uniós szinten célszer ű-e további intézkedéseket hozni.  
 
 
  
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
                                                           
 
1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Lex UriServ.do?uri=COM:2011:0287:FIN:HU:PDF.  
2 A tanulmányt Horvátország európai uniós csatlakozása el őtt készítették, így Horvátországra nem terjed ki.  
 
6 
  
I. — A földrajzi jelzések kiaknázása: a föld rajzi jelzések európai uniós oltalmának nem 
mezőgazdasági termékekre való kiterjesztéséb ől származó potenciális el őnyök 
 1. Földrajzi jelzések az EU-ban: a jelenlegi helyzet  1.1. A földrajzi jelzések fogalma 
 
A földrajzi jelzés egy jel, rendszerint egy név, amelyet olyan árukon tüntetnek fel, amelyek 
különleges földrajzi származással és olyan min őségi jellemz őkkel, tulajdonságokkal vagy jó 
hírnévvel rendelkeznek, amely alapvet ően e származási helynek tulajdonítható. A földrajzi 
jelzés jellemz ően az áru származási helyének nevéb ől áll, vagy azt tart almazza. Ezt a nevet 
kollektívan az adott terület minden olya n vállalkozása használhatja, amely az el őírt módon 
gyártja az adott term éket. Ilyen világhír ű földrajzi jelzés például a Champagne  és a Prosciutto 
di Parma. 
A földrajzi jelzések szellemitulajdon-jogokké nt való oltalma azt a célt szolgálja, hogy 
biztosítsa a gyártók közötti tisztességes ve rsenyt, illetve hogy a fogyasztók megbízható 
információkhoz jussanak a gyártás helyér ől és/vagy módszerér ől és a termék min őségéről
3. A 
földrajzi jelzések oltalma elengedhetetlen a hagyományos, magas min őségű termékek, 
továbbá a kapcsolódó szakértelem és munkahely ek megóvásához. A földrajzi jelzések oltalma 
ezért támogatja a kis- és középvá llalkozásokat, illetve -gyártókat  (kkv-k). A földrajzi jelzések 
kiemelik az emberi tevékenység, a kultúra, a táj és az er őforrások közötti kapcsolatot, és 
segítenek megvédeni az olyan immateriális javakat, mint  a jó hírnév és a min őségi 
szabványok. 
A földrajzi jelzések oltalma egyben ösztönz őleg hat az új technológiák ba és az innovációba 
való beruházásra, ezálta l a termékek magas színvonalának megóvására és a versenyképesség 
fenntartására. 
A földrajzi jelzések egyedi jellemz őik révén elkülönülnek a többi  szellemitulajdon-jogtól: a 
védjegyekt ől és a szabadalmaktól eltér ően általában nem egyetlen jogalany tulajdonában 
állnak. A földrajzi jelzések egy egész köz össéghez tartoznak, vagyi s minden olyan gyártó 
használhatja azokat, amelynek termékei a meghatározott földrajzi területr ől származnak és 
megfelelnek a földrajzi jelzés kapcsán meghatározott el őírásoknak. 
1.2. A földrajzi jelzések oltalmának jogi kerete 
 1.2.1. A nemzetközi jogi keret  
A földrajzi jelzések oltalmáról a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) által létrehozott 
szerződések gondoskodnak, nevezetesen az 1883. évi Párizsi Egyezmény az ipari tulajdon 
oltalmáról
4 és a Lisszaboni Megállapodás az eredetme gjelölések oltalmáról és nemzetközi 
                                                            
3 Csakúgy, mint bármely más termé knek, a földrajzi jelzést visel ő termékeknek is meg kell  felelniük azon „alapvet ő 
követelmények” és termékbi ztonsági követelmények hatályos uniós re ndszerének, amelyek biztosítják a bels ő piac 
megfelelő működését, a termékek magánszemélyek számára va ló biztonságosságát és bizonyos más közérdek ű 
szempontok, például a környezetvédelem vagy az energiahatékonys ág érvényesülését. 
4 A Párizsi Egyezmény általánosan ipari tulajdonként utal a „származási jelzés” és az „eredetmegjelölés” fogalmára, de 
azokat nem definiálja. Az egyezménynek az  EU valamennyi tagállama részes fele.  
 
7 
 lajstromozásáról5. A WTO keretében emellett a TRIPS-megállapodás 22–24. cikke 
rendelkezik a földrajzi jelzések nemzetközi oltalmáról6. 
E nemzetközi megállapodások mindenféle típusú, mez őgazdasági és nem mez őgazdasági 
termék esetében lehet ővé teszik a földrajzi jelzések oltalmát. Jelent ősen eltérnek ugyanakkor 
a földrajzi jelzések olta lmának fogalommeghatározását, hatókörét, kapcsolódó 
jogérvényesítési eszközeit és egyéb szempontjait illet ően. 
1.2.2. A jogi keret az EU-ban 
 
A földrajzi jelzések oltalma Európában mind a mez őgazdasági, mind a nem mez őgazdasági 
termékek esetében lehetséges. A mez őgazdasági termékek és az élelmiszerek (borok, szeszes 
italok) uniós szinten biztosított egység es oltalomban részesülnek. A nem mez őgazdasági 
földrajzi jelzések a különböz ő nemzeti jogi keretekben cs upán nemzeti/regionális szint ű 
oltalmat élveznek. 
1.2.2.1.  Az egységes uniós szint ű oltalom a mez őgazdasági és az élelmiszertermékekre 
korlátozódik  
Uniós szinten egységes oltalmat a borok (1970) , a szeszes italok (1989 ), az ízesített borok 
(1991), továbbá a mez őgazdasági termékek és az élelmis zerek (1992) földrajzi jelzései 
tekintetében vezettek be. E rendszerek f ő célja, hogy az élelmiszerlánc mentén fokozzák a 
minőséget, a termékválasztékot és a hozzáadott értéket, meg őrizzék az ágazat hagyományos 
szakértelmét, és növeljék a vidéki területek dive rzifikációját és foglal koztatását. A hatályukba 
tartozó termékek védett nevei széles kör ű, egységes oltalom alatt állnak az EU-ban, amelyhez 
mindössze egyetlen igénylési eljá rást kell lefolytatni. 2014 vé gén 336 szeszes ital, 1577 bor, 
továbbá 1184 élelmiszer és mez őgazdasági termék neve volt uni ós szinten lajstromba véve. 
Az uniós földrajzi jelzése kkel ellátott termékek becsül t forgalmi értéke 2010-ben 54,3 
milliárd EUR-t tett ki, ebb ől 11,5 milliárd EUR volt az expor t (az uniós élelmiszer- és 
italexport 15%-a). 
Az Európai Unió Bírósága meger ősítette, hogy a földrajzi jel zés szellemitulajdon-jognak 
minősül7. A földrajzi jelzések oltalmát szolgáló  uniós rendszer kizárja, hogy a tagállamok 
különálló, párhuzamos nemzeti vagy regionális rendszereket üzemeltessenek (mint például a 
védjegyek esetében)8. A nemzeti rendszerek a földrajzi jelzések uniós lajstromozásához 
vezető igénylési eljárás els ő lépését szabályozzák, és biztosítják a közigazgatási végrehajtást 
                                                            
5 A Lisszaboni Megállapodásnak az EU tíz ta gállama részes fele. Hét uniós tagállam er ősítette meg: Bulgária, a Cseh 
Köztársaság, Franciaország, Magyarország, Olaszország, Portugália és Szlovákia. Három tagállam aláírta, de nem er ősítette 
meg: Görögország, Románia és Spanyolország.  
6 A TRIPS 22. cikke meghatározza a földrajz i jelzés fogalmát, és általánosan kötelezi a WTO tagjait a földrajzi jelzések 
megtéveszt ő vagy tisztességtelen ve rsenycselekményt képez ő használattal szem beni védelmére. El őírása szerint a felek 
kötelesek megtagadni vagy hatály talanítani a földrajzi jelzésb ől álló vagy azt tartalmazó védjegy lajstromozását a nem az 
adott területr ől származó termékekre vonatkozóan, amennyiben a jelzés ha sználata a védjegyben az adott termékekre 
alkalmas a közönség megtévesztésére a tényleges származási helyet illet ően. A TRIPS 23. cikke a borok és a szeszes italok 
esetében magasabb szint ű védelmet ír el ő. A 23. cikk (1) bekezdésében el őírt abszolút oltalomnak megfelel ően a felek 
kötelesek megakadályozni a boroka t vagy szeszes italokat jelöl ő földrajzi jelzések lajstromozását a nem az adott helyr ől 
származó borokra vagy szeszes italokra, még akkor is, ha a termék valóságos eredetét is feltüntetik, vagy ha a földrajzi 
jelzést fordításban vagy ,,fajta ”, ,,típusú”, ,,-féle”, ,,utánz at”, illetve hasonló kifejezéssel együtt alkalmazzák. A borok és  a 
szeszes italok földrajzi jelzéseit még akkor is oltalom alá kell helyezni , ha a földrajzi jelzésben szerepl ő névvel való 
visszaélés egyébként nem tévesztené meg a fogyasztókat. 
7 Lásd a C-3/91. sz. Turrón de Jijona ügyben hozott ítélet 37. pon tját, vagy a C-108/01. sz. Prosciutto di Parma ügyben hozott 
ítélet 64. pontját. 
8 Lásd a C-478/07 sz. Bud ĕjovický Budvar ügyben hozott ítélet 114. pontját.  
 
8 
 (vagyis hatóságilag ellen őrzik a termékleírás gyártók általi be tartását és felügyelik a földrajzi 
jelzés piaci használatát)9. 
 A mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek uniós oltalmi rendszerét általában sikeresnek 
ítélik meg, amint azt az Európai Bizottság me gbízásából a közelmúltban készült tanulmány
10 
igazolja. A rendszer kézzelfogható el őnyöket hozott a fogyasztók és a gyártók számára: 
részletes információkat és min őségi garanciát a fogyasztók szám ára, illetve a gyártók számára 
stabilabb árréseket, emellett – gyakran a tisztességes kere skedelemben való részvételb ől 
eredően – növekv ő ismertséget, új hazai és/vagy exportp iacokhoz való hozzáférést, valamint a 
támogatási alapokhoz és a beruházási támogatá sokhoz való hozzáférés javulását. A földrajzi 
jelzések oltalma különösen a sz egényebb területeken a helyi in frastruktúra és foglalkoztatás 
fenntartását is segíti, vagyis a társadalom egészére nézve is hasznos. 
1.2.2.2. A nem mez őgazdasági termékekre vonatkozó nemzeti jogi keretek eltér őek 
 
A nem mez őgazdasági földrajzi jelzések oltalmára vonatkozó tagállami jogszabályokat még 
nem harmonizálták. A vonatkozó nemzeti keretek ezért tagállamonként igen eltér őek. Jelent ős 
különbségek találhatók a fogalmak, a lajstromozás i eljárások és költség ek, az oltalom hatálya 
és a jogérvényesítés eszközei tekint etében. Ennek eredményeként a nem mez őgazdasági 
földrajzi jelzések a gyártás helye szerinti országtól függ ően – a TRIPS-megállapodásban el őírt 
oltalomra építve – különböz ő szintű oltalom alatt állnak. 
A nem mez őgazdasági termékekre minden tagállamban  érvényesek a tisztességtelen verseny 
vagy a fogyasztók megtévesztése elleni törvé nyek. Ez a helyzet a vé djegytörvények kapcsán 
is fennáll, ami szintén nyújthat némi védelmet. A nem mez őgazdasági termékek földrajzi 
jelzéseinek oltalma tekintetében jelenleg 15 tagállam alkalmaz önálló rendszert11. E 
jogszabályok különböz ő formát öltenek, kezdve az egyes kézm űves ágazatokra (például a 
fazekasiparra) vonatkozó regionális vagy nemzeti jogszabályoktól az adott termékre (például 
a solingeni késekre) vonatkozó kül ön jogszabályokon át egészen a minden mez őgazdasági 
termék földrajzi jelzése tekintetében oltalm at adó regionális vagy nemzeti jogszabályokig12.  
Kérdés: 
1. Ön szerint el őnyös vagy hátrányos, hogy az EU különböz ő tagállamaiban jelenleg eltér ő 
szinten és eltér ő eszközökkel biztosítják a nem mez őgazdasági termékek földrajzi 
jelzéseinek oltalmát? Ké rjük, válaszát indokolja. 
 
                                                            
9 Lásd a C-35/13. sz. Felino ügyben hozott ítélet 28. pontját.  
10A tanulmány ( Value of production of agricultural products and foodstu ffs, wines, aromatised wi nes and spirits protected 
by a geographical indication (GI)  – A földrajzi jelzéssel védett mez őgazdasági termékek és élelmiszerek, borok, 
ízesített borok és szeszes italok el őállítási értéke) elérhet ő a következ ő internetcímen: 
http://ec.europa.eu/agriculture/ external-studies/value-gi_en.htm . 
11Belgium (Vallon régió), Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtorsz ág, Franciaország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, 
Magyarország, Németország, Portugália, Románia, Spanyolorszá g (Murcia régió), Szlovákia, Szlovénia, lásd a tanulmány 
30. oldalát.  
12Study on geographical indica tion protection for non-agricultural products in  the internal market (Tanulmány a nem 
mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek bels ő piaci oltalmáról), 29–73. o.,  
http://ec.europa.eu/internal_marke t/indprop/docs/geo-indications/130322_geo- indications-non-agri-study_en.pdf 
 
9 
  
2. A földrajzi jelzések uniós szint ű oltalmának nem mez őgazdasági termékekre való 
kiterjesztéséb ől származó potenciális gazdasági , társadalmi és kulturális el őnyök 
 2.1. A nem mez őgazdasági földrajzi jelzés ek gazdasági potenciálja 
 
Úgy tűnik, a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések harmonizált európai uniós oltalma két f ő 
potenciális el őnyt rejt magában. A termékek min őségének és eredetének az Unió egészére 
kiterjedő szavatolása növeli azok megkülönböztethet őségét és vonzerejét, ami forgalmukat is 
fellendítheti
13, emellett hatásosabb és egységes uniós szint ű védelmet nyújthat a hamisítás és 
az utánzás okozta veszteségekkel szemben. 
A földrajzi jelzések oltalma a nem mez őgazdasági termékek minden típusára és gyártási 
módszerére kiterjedhet, ideértve egyaránt  az alacsony és közepes technológiaigény ű 
termékeket, mint például a Český křišťál (cseh kristályüveg) és  a csúcstechnológiai 
termékeket. A tanulmány közelmúltbeli becslése szerint a nem mez őgazdasági földrajzi 
jelzések ágazata közvetlenül és közvetve akár 4,08 millió munkahelyet is biztosíthat14. E 
munkahelyek többségét szegényebb régiók kkv-i adják15. A szegénységi arány vagy a 
munkanélküliségi ráta a földra jzi jelzéssel védett nem mez őgazdasági termékek származási 
régióinak kétharmadában meghaladja a 20%-ot. 
A földrajzi jelzések uniós oltalmával szavatolni lehetne a nem mez őgazdasági termékek jó 
hírnevét és/vagy min őségét, ami javítaná a gyártók hozzáférését a közs zektor által biztosított 
támogatási forrásokhoz és beruházási tám ogatásokhoz, és megkönnyítené a kereskedelmi 
vásárokon való részvételt. A fö ldrajzi jelzések uniós szint ű, harmonizált rendszeréhez való 
csatlakozás esélye javítaná továbbá az oltalom alatt álló nevek gyártói  szövetségek általi 
kollektív szervezését és kezelését.  
Egy híres földrajzi jelzés növelni tudná a szár mazási hely vagy régió ismertségét is, továbbá 
az idegenforgalom16, a kereskedelmi vásárok és a kultu rális tevékenységek  katalizátoraként 
működhetne, vagyis munkahelyeket teremthetne17. 
 A földrajzi jelzéssel védett te rmékek olyan munkahelyeket teremtenek, amelyek a területi 
kötődés miatt nem vihet ők át más helyszínre. Ebb ől a szempontból a nem mez őgazdasági 
termékek földrajzi jelzései  számára biztosított oltalom egyes gazdaságilag sebezhet ő 
térségekben segítheti a munka helyek és a jólét megóvását.  
                                                            
13A földrajzi jelzés birtokában a gyártók jelent ősen nagyobb eséllyel válhatnak a nagy forgalmú kiskeresked ők beszállítóivá, 
illetve azon területeken is b ővíthetik ügyfélkörüket, amelye ken a fogyasztók még nem isme rik, vagy nem ismerik el 
termékeiket. Ezenkívül, mivel a külföldi fogyasztók a földrajzi jelzéseket a termék min őségét szavatoló, küls ő szerv által 
ellenőrzött többletgaranciának tekintik, a gyártók e jelzések birtokában új exportpiacokhoz férhetnek hozzá. 
14A tanulmány 133. oldala. 
15Forrás: European statistics on poverty and unemployment for NUTS 2 Region (Európai st atisztika a NUTS 2 régiókat 
jellemző szegénységr ől és munkanélküliségr ől). Ez a helyzet például a dentelles de Binche (binche-i csipke – 
Belgium) vagy a louça de barro preto de Olho Marinho (Olho Marinho-i fekete agyag) esetében.  
16Erre példa az Európai Kerámia Út (2012 májusa óta az Európa Tanács „kulturális útvonal” min ősítésével rendelkezik), 
amelynek célja, hogy javítsa a fazekasiparral rendelkez ő területek, mint fenntartható idegenforgalmi célok vonzerejét. 
17Lásd: Geographical Indications, An introduction  (Földrajzi jelzések: bevezetés), WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf  
 
10 
 Kérdések: 
2. Ön szerint a nem mez őgazdasági termékek földrajzi je lzéseinek fokozott és harmonizált 
uniós szint ű oltalmával megvalósulhatnának a bels ő piacon a fent ismertetett kedvez ő 
gazdasági hatások? 
3. Ön szerint az ilyen oltalomnak lehetnek kedvez őtlen hatásai az EU gazdaságára? 
 
 
2.2. Fogyasztói el őnyök 
 
A földrajzi jelzések segítik a termékek földrajz i eredetét fontosnak tartó, a termékek kulturális 
vagy tradicionális elemeire fogékony, illetve  az áruk különleges tulajdonságaira vagy 
minőségére ügyel ő fogyasztókat abban, hogy megbízható információk alapján tájékozott, 
biztos döntéseket hozhassanak18. A földrajzi jelzések célj a, hogy a fogyasztók biztosak 
lehessenek a termék egyedi származási helynek köszönhet ő egyedi min őségében, 
tulajdonságaiban és/vagy hírnevében, ha ez számukra fontos. 
A hatósági ellen őrzések vagy felügyeleti mechanizmusok alapelemei a földrajzi jelzésekre a 
mezőgazdasági ágazatban jelenleg érvényes uniós szint ű oltalomnak; céljuk, hogy az oltalom 
alatt álló földrajzi jelzést visel ő termékek tekintetében biztosítsák a termékleírásnak való 
megfelelést. A földrajzi jelzések ol talma a földrajzi jelzésben szerepl ő név piacon való csalárd 
felhasználásának megel őzésére szolgál. Nem az a célja, hogy korlátozza a fogyasztók 
rendelkezésére álló termékválasztékot, hanem az, hogy egy bizonyos megjelölést olyan áruk 
számára tartson fenn, amelyek megfelel nek a termékleírásnak és egyértelm ű földrajzi 
kötődéssel rendelkeznek. Nem akadályozza, hog y más gyártók ugyanolyan típusú, más nevet 
viselő árukat forgalmazzanak. A földrajzi jelzés ek lényegében azt a célt szolgálják, hogy 
megvédjék a fogyasztókat az olyan áruk megvás árlásától, amelyek nem rendelkeznek azon 
tulajdonságokkal vagy jellemz őkkel, amelyekért esetleg felárat is hajlandóak fizetni19. 
 
Kérdések: 
4. Ön szerint a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek harmonizált uniós szint ű 
oltalma el őnyös lenne a fogyasztók számára?  
5. Ön szerint ezen oltalomnak lehetnek ne gatív következményei a fogyasztókra nézve?  
 
2.3. Az EU által tett, a földrajzi jelzések ol talmának fokozására irányuló nemzetközi 
erőfeszítések támogatása 
 
A nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzései tekintetében az egységes uniós szint ű 
oltalom megteremtése kedvez ő hatással lehetne az azon harm adik országokkal folytatott 
kereskedelmi tárgyalásokra, am elyek az EU-ban magasabb szint ű oltalmat kívánnak 
biztosítani nem mez őgazdasági földrajzi jelzéseiknek. A nem mez őgazdasági földrajzi 
jelzésekre vonatkozó harmonizált és koherens  uniós oltalmi rendszer  hiányában az EU e 
                                                            
18A 2008. évi 298. sz. Eurobarométer felmérés alapján a fogyas ztók 26%-át érdekli a nem élelmiszer termékek származási 
országa (vagyis nem a földrajzi jelzés, mint olyan); ez a 4. szempont az ár, a biztonságosság és a márka után. 
19A gyártók számára csak akkor van értelme kiváló min őségű termékeket gyártani, ha a fogyasztók felismerik a termékek 
minőségét. Ha egy cég kiváló min őségű termékek el őállítása mellett  dönt, e döntése csak a jöv őben fog megtérülni, a 
megérdemelt jó hírnév felépítésébe eszközölt hosszú távú beruházás eredményeként. Emiatt a cégnek csak akkor áll 
érdekében jó hírnevébe beruházni – és ezzel összefüggésben felárakat érvényesít eni – ha a fogyasztók tudatában vannak a 
minőségnek. A fogyasztó ennek fejében kiváló min őségű és biztonságos termékek széles választékához jut. 
 
11 
 kérdéssel kapcsolatban nem tud kétoldalú tárgya lásokat folytatni, és ezekben az országokban 
nem tudja elérni az uniós mez őgazdasági földrajzi jelzések magasabb szint ű oltalmát. A 
harmadik országok nem mez őgazdasági földrajzi jelzéseine k az uniós piacon való oltalma 
egyre nagyobb jelent őséget kap az EU kereskedelmi partnereivel folytatott kétoldalú 
tárgyalások során. E partnerek gyakran figyelemreméltóan gazdag hagyományokkal 
rendelkeznek bizonyos közismert kézm űipari és nem mez őgazdasági termékek terén; India 
például szárik, selyemfestmények és kend ők kapcsán nyújt oltalmat bizonyos nem 
mezőgazdasági földrajzi jelzésekre. 
Az EU a WTO multilaterális szintjén is javítani tudná a földrajzi jelzések oltalmi szintjének 
fokozására irányuló tárgyalásai ered ményességét, ha létezne a nem mez őgazdasági földrajzi 
jelzések egységes európai oltalmi rendszere. A WTO dohai fejlesztési menetrendjével 
kapcsolatos tárgyalások során az EU kiállt a jele nleg csak a borok és a szeszes italok esetében 
biztosított magas szint ű oltalom minden termékre való kiterjesztése mellett. 
Kérdés: 
6. Ön szerint a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek harmonizált uniós szint ű 
oltalma gyakorolna-e potenciálisan kedvez ő vagy hátrányos hatásokat az EU harmadik 
országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsola taira? Ha igen, ez miben nyilvánulna meg?  
 
 
2.4. Az európai hagyományok, szakértelem,  a kulturális kifejezések sokszín űsége20 és a 
kulturális örökség meg őrzése és megbecsülése 
 
A tipikus, földrajzi jelzések viselésére alkalmas nem mez őgazdasági termékek leginkább 
eredetiségük, megkülönböztet ő minőségük és a fogyasztók által megbecsült egyéb jellemz őik 
révén képesek eredményesen versenyezni. Ugya nakkor folyamatos nyomás alatt vannak olyan 
termékek miatt, amelyek visszaélnek az eredeti termék jó hírnevével, és gyakran rosszabb 
minőségűek, illetve nyomott árakon kerülnek forgalomba. A földrajzi jelzések viselésére 
alkalmas termékek sikeresek lehetnek, ha a verseny tisztességes gyakorlatokon alapul; ha 
azonban az eredeti termékek jó hírnevéb ől, eredetiségéb ől és minőségi hitelességéb ől a jó 
hírnevet megtestesít ő földrajzi nevet felhasználva utánzatok is részesülnek, akkor 
előfordulhat, hogy az eredeti termék gyártás át végül beszüntetik, és így az elt űnik, mint 
például a litván lenszövetágazat. A földrajzi jelzést visel ő termékek révén a hagyományos, 
értékes szakértelem nemzedékr ől nemzedékre örökl ődik. Gyártási módszereik és a 
kapcsolódó tevékenységek a helyi közösség hosszú id ő alatt kialakult önazonosságának 
tartópillérei. A földrajzi jelzést visel ő termékek fenntartják a gyártók közötti, illetve a gyártók 
és az egyéb helyi érdekelt felek, például ható ságok és idegenforgalmi szervezetek közötti 
együttműködési hálózatokat, amivel segítik a társadalmi t őke felhalmozását a régióban. 
Végül, ha a földrajzi jelzést visel ő termékek a megfelel ő oltalom hiánya miatt elt űnnének, az 
Európa történelmi, kulturális és társadalmi örökségének egy jelent ős elemét károsítaná. 
                                                            
20 Az Európai Unió 2006 óta részes fele  a kulturális ki fejezések sokszín űségének védelmér ől és előmozdításáról szóló 
UNESCO-egyezménynek, továbbá az Európai Unióról szóló szerz ődés 167. cikke szerint az Unió a Szerz ődések egyéb 
rendelkezései alá tartozó tevékenysé ge során, különösen kultúrái sokszín űségének tiszteletben ta rtása és támogatása 
érdekében, figyelembe vesz i a kulturális szempontokat.  
 
12 
 Kérdések: 
7. Ön szerint a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések harmonizált uniós szint ű oltalma 
segítene meg őrizni az oltalomra al kalmas termékekben megnyilvánuló hagyományos 
kulturális és m űvészeti örökséget? Kérjük, válaszát indokolja.  
8. Az ilyen oltalom hozzájárulna a társadalmi t őke felhalmozásához a gyártást végz ő 
térségekben?  
 
3. A nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzés ek általi oltalomra potenciálisan 
alkalmassá tételének problémái és kihívásai  
Minél jobb egy földrajzi jelzés hírn eve és elismertsége, annál valószín űbb, hogy a 
versenytársak ebb ől előnyt kívánnak kovácsolni a név olyan árukon való megtéveszt ő 
feltüntetésével, amelyek nem az adott földrajzi területr ől származnak és/vagy nem felelnek 
meg a megfelel ő termékleírásnak vagy a névhez társított min őségi jellemz őknek. A földrajzi 
jelzésekkel való visszaé lés csökkenti a jogszer ű keresked ők bevételét és piaci részesedését, 
továbbá potenciálisan rontja jó hírnevüket és jogi többl etköltségeket okoz számukra. 
A tanulmány szerint a válaszadók a vizs gált 94 termék 57,4%-a kapcsán jelent ős 
problémákról és veszteségekr ől számoltak be a földrajzi jelz ésekkel kapcsolatos visszaélések 
miatt
21, ideértve a következ őket:  
• ugyanabból az országból22, más uniós országokból23 vagy harmadik országokból24 – 
különösen Ázsiából – származó utánzatok;  
• az oltalom alatt álló né vre való utalás azzal kapcsolatban nem álló termékeken, erre 
példa a „belga k ő” megnevezés hamis Pierre bleue de Belgique (k ő) esetében, vagy a 
„Botticino Royal” és a „The New Bottici no” elnevezéssel forgalomba hozott török 
márvány25; vagy  
• az oltalom alatt álló névre való utalás más típusú termékeken, például a „kasztíliai és 
leóni termésk ő” néven forgalomba hozott kínai grán it, indiai pala és más országokból 
származó mészk ő26.  
A jogsért őkkel szembeni keresetindítás komoly anyagi  terhet jelenthet a vállalkozásoknak. A 
Cseh Köztársaságból származó Český granát esetében például az ilyen ügyek bíróság vagy 
közigazgatási hatóság elé vitele a becs lések szerint 200 000 CZK (mintegy 7770 EUR) 
költséggel jár évente, Solingen esetéb en ez az összeg év ente kb. 50 000 EUR27. Az adott 
helyzettől függően a hatásos oltalom biztosít ásának költsége ennél jelent ősen magasabb is 
lehet. 
A tanulmány szerint a gyártók sz ámos stratégiát alkalmaznak  a jogsértésekkel szembeni 
védelemre, például tiltakozó leveleket (H arris Tweed, Schwarzwälder Kuckucksuhr), 
                                                            
21A tanulmány 97. oldala. 
22Tapisserie d’Aubusson (falisz őnyeg), faience de Moustiers (fajansz), Pierre de Bourgogne (k ő) stb. 
23Például: a Pierre de Bourgogne (k ő) olasz utánzatai, a Vetro di Murano (üveg) román utánzatai. 
24Például: entelles de Binche (csipke), Ma rmo di Carrara (márvány), Vetro di Mura no (üveg), Horezu kerámiák, kasztíliai és 
leóni termésk ő. 
25Botticino egy város Brescia közelében (Olaszország). 
26A tanulmány 99. oldala. 
27Ugyanott, 109. o.  
 
13 
 hamisítás elleni kampányokat (Swiss Watches) , védjegyek lajstromoztatását (Ceramica 
Artistica e tradizionale di Vietri sul Mare) vagy keresetindítást (Deruta-kerámia, Murano). 
A tanulmány megállapítja ugyanakkor, hogy e fellé pések kimenetele összességében gyakran 
bizonytalan, mivel a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések oltalmára nem vonatkozik 
egységes uniós jogi keret, vagyis különböz ő szintű védelmet és jogérvényesítést kínáló, eltér ő 
rendszereket kell alkalmazni, tehát nincs alkalmazható egyértelm ű, egyetemes jogi keret. 
Kérdések: 
9. Ön szerint a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek harmonizált uniós szint ű 
oltalma segítené a gyártókat az utánzatokkal és  a visszaéléssel szembeni védekezésben? 
Kérjük, válaszát indokolja. 
10. Az egymással verseng ő gyártók miként védekezhetnéne k a földrajzi jelzések túlzott 
kiterjesztésével szemben? 
 
 
4. Az uniós szint ű harmonizált oltalom alternatívái 
 
A tanulmány megállapította, hogy a hatályos nemzeti jogi eszközök bizonyos szint ű védelmet 
nyújtanak, ha a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek uniós szint ű oltalmára 
használják azokat. 
A tisztességtelen verseny28 és a fogyasztók megtévesztése elleni, minden uniós tagállamban 
meglévő törvények védelmet nyújtanak a tisztes ségtelen keresked elmi gyakorlatokkal 
szemben, ideértve a termékek f ő tulajdonságaira, így földrajzi származására vonatkozó 
megtéveszt ő információkat is29. A gyakorlatban azonban ezek a törvények a nem 
mezőgazdasági nevekkel való visszaéléssel szemben csak korlátozott mértékben tudnak 
hatásos védelmet nyújtani. 
E törvények emellett tagállamról tagállamra jelent ősen eltérnek. El őfordul, hogy e törvények 
érvényesítésért különböz ő nemzeti, regionális vagy helyi szervek30 (Spanyolország) vagy 
fogyasztói magánszervezetek (Németország) felelnek, ami különböz ő költségekkel, 
eljárásokkal és alaki követelmé nyekkel jár. A tanulmány szerint31 azokban az országokban, 
ahol a jogérvényesítés ilyen szerveken keresztül zajlik, nem volt példa nem mez őgazdasági 
földrajzi jelzések oltalma iránti keresetindításra. 
                                                            
28A tisztességtelen verseny fogalma akként  határozható meg, mint a tisztessége s vállalkozói magatartással és ipari-
kereskedelmi ügyletekkel ellentétes versenytevékenység. 
29A 2005/29/EK irányelv meghatározza azokat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek az Európai Unióban és 
a másik 3 EGT-országban tiltottak. A 6. cikk hangsúlyozz a, hogy megtéveszt őnek kell tekinteni a kereskedelmi 
gyakorlatot, amennyiben olyan hamis információt tartalmaz, amely félrevezeti vagy félrevezetheti az átlagfogyasztót, 
különösen a termék lényeges tulajdonságai, például a földrajz i vagy kereskedelmi eredet tekintetében. A 11. cikk külön 
jogorvoslatról rendelkezik: a tagállamoknak és a többi EGT-országnak biztosítaniuk kell az ilyen gyakorlatok leküzdésére 
alkalmas megfelel ő és hatékony eszközöket. Ezekne k az eszközöknek magukban kell fogl alniuk azokat a rendelkezéseket, 
amelyek keretében a j ogos érdekkel rendelkez ő személyek vagy szervezetek (fogyasztók és versenytársak) az ilyen 
tisztességtelen gyakorlatok mi att bírósághoz fordulhatnak és/vagy közigazgatási hatóság el őtt eljárást indíthatnak . 
30Bulgáriában, Cipruson, Észtországban, Finnországban, Görögországban, Lengyelors zágban, Lettországba n, Luxemburgban, 
Németországban, Olaszországban, Port ugáliában, Romániában és Szlovéniáb an a közigazgatási hatóságok kötelesek 
kivizsgálni a beérkez ő panaszokat. Az illetékes hatóságok többsége különböz ő okokból elutasíthatja a panaszokat; 
Belgiumban például ésszer űségi alapon a panaszok 40%-át elutasítják, és csak a jelent ős pénzügyi veszteségekkel járó 
ügyekkel foglalkoznak.  
31A tanulmány 35. oldala. 
 
14 
 A tanulmányból emellett úgy t űnik, hogy a gyártók gyakran ne m indítanak polgári jogi 
eljárást a tisztességtelen gyakorlat miatt, mivel a költségek jelent ősek lehetnek, a bizonyítás 
pedig gyakran nehézkes32. 
A védjegyoltalomnak szintén vannak korlátai. A védjegy tulajdonosának jogában áll mindenki 
mást kizárni a védjegy használatából. A válasz tott védjegynek (névnek, logónak stb.) nem kell 
kötődnie a termékekhez vagy azok származásához. Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés ezzel 
szemben garanciát kíván adni a fogyasztó szám ára, hogy az árukat egy adott helyen állítják 
elő, és ennek eredményeként különleges tulajdonságokkal rendelkeznek. A védjegy ezért 
jellemzően nem képes a földrajzi jelzésével azo nos információk és garanciák nyújtására. 
A földrajzi jelzés egyes esetekben a védje gytörvény – konkrétabban a kollektív védjegyek 
vagy a tanúsító védjegyek – keretében is élve zhet bizonyos oltalmat. A kollektív védjegy 
kollektív tulajdonosa a gyártók egy csoportja (pél dául egy gyártói szövetség): e védjegyet 
több személy is használhatja, amíg a használó  a csoport tagja és megf elel a csoport által 
meghatározott szabályoknak. A tanúsító védjeg y tulajdonosa a tanúsító jogi személy, amely 
ellenőrzi, hogy a védjegy használata  a tanúsítási normáknak megfelel ően történjen. A tanúsító 
ellenőrzi a védjegy használatát, és kizárólagos  joga van az engedély nélküli használat 
megakadályozására. Maga a tanúsító jellemz ően nem használhatja a védjegyet, de annak 
használata mindenki el őtt nyitott, aki megfelel a tanúsí tási normáknak. A védelem e fajtái 
rendelkeznek a földrajzi jelzések oltalmának egyes elemeivel. Az általános védjegyszabályok azonban nem írnak el ő előre meghatározott normákat, különösen nem egy adott földrajzi 
területhez való köt ődést, és teljesen szabad utat e ngednek a birtokosnak a használati 
szabályok meghatározására. Következésképpen a kollektív és a tanúsító védjegyek nem 
rendelkeznek a földrajzi jelzések oltalmi rendszerének szavatoló alapelemeivel
33. A jelenlegi 
uniós védjegyrendszer nem terjed ki  a tanúsító védjegyekre, de lehet ővé teszi, hogy a földrajzi 
jelzéseket használó gyártók nevüket kollek tív közösségi védjegyként lajstromoztassák. 
Az egyes kézm űvesiparágakra vonatkozó nemzeti vagy regionális szabályozások az esetek 
többségében csak az adott helyi kézm űvesipar támogatását vagy védelmét szolgáló kollektív 
stratégiákkal foglalkoznak. Az adott term ékekre vonatkozó külön jogszabályok tényleges 
termékleírásokat rögzítenek (solingeni kések, Harris Tweed, Bordado de Madeira). Az iparági 
szintű oltalom vonatkozásában meglév ő regionális vagy nemzeti jogszabályok nem 
harmonizáltak, és eltérnek az olyan alapvet ő szempontok, mint például a fogalmak, az oltalom 
hatálya, a lajstromozási eljárások, a díjak, az ellen őrzések és a jogérvényesítés eszközei 
tekintetében is. Emellett a nemzeti jogszabályok útján érvényesített oltalom csak azt tudja biztosítani, hogy a földrajzi jelzést az adott ta gállamban tiszteletben tartsák. Nem biztosít 
viszont az EU egészére kiterjed ő oltalmat, és nem szavatolja az oltalommal kapcsolatos 
versenyfeltételek egyenl őségét sem az egységes piacon. 
Kérdés: 
11. Önnek mi a véleménye a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések harmonizált uniós szint ű 
oltalmának jelenlegi alternatíváiról?  
 
 
                                                            
32A tanulmány 34–35. oldala. 
33Lásd: „Guide to geographical indicators linking products and their origins” (Útmutató a termékeket és származásukat 
összekötő földrajzi jelzésekhez), Daniele Giovannucci, Tim Josling, William Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung, 
Nemzetközi Kereskedelmi Központ.  
 
15 
  
II. — A földrajzi jelzések uniós szint ű oltalmára vonatkozó opciók 
 
A fent vázolt problémák uniós szint ű megoldására többféle módszer  kínálkozik. A földrajzi 
jelzések hatékonyabb oltalmát ugyanakkor össze kell egyeztet ni a hatályos európai és 
nemzetközi jogi kerettel, és meg kell feleltetni a gazdaság és az érdekeltek igényeinek. Ehhez 
a mezőgazdasági földrajzi jelzések hatályos rends zerét lehet mintául venni. A Bizottság a zöld 
könyv e szakaszában azon paraméterek kapcsán kéri  ki az érdekeltek véleményét, amelyeket 
kulcsfontosságúnak tart a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek oltalmára 
vonatkozó esetleges uniós kezdeményezés kidolgozásához. 
 
1. Az oltalom céljai és kritériumai  
Az esetleges új intézkedés céljai legalább a TRIPS-megállapodás földrajzi jelzések oltalmával 
kapcsolatos minimumkövetelményeinek beta rtását foglalják magukban, azokat esetleg 
kiegészítve a mez őgazdasági földrajzi jelzésekre  vonatkozó uniós jogszabályokban 
foglaltakhoz hasonló kritériumokkal. 
 
1.1. A címkére vonatkozó opciók: nevek és szimbólumok  
A földrajzi jelzések oltalmára alkalmas te rmékek megjelölésére leggyakrabban neveket 
használnak címkeként. A név igen gyakran a földrajzi terület (az adott hely, régió vagy 
ország, pl. Herend
34) nevét tartalmazza, esetleg kiegés zítve magának az árunak a nevével, 
mint például a Scottish tartan35 vagy a tapisserie d’Aubusson36 esetében.  
A földrajzi jelzés azonban nem–földrajzi névb ől is állhat, amennyiben egyértelm űen kötődik a 
származási helyhez. A földrajzi jelzések ilyen  típusú nevekre való kiterjesztésével több 
terméket lehetne bevonni az oltalom hatályába. Ez a megoldás a mez őgazdasági földrajzi 
jelzésekre vonatkozó uniós rendszerben is elfogadot t: földrajzi jelzésként oltalomban részesül 
például a feta sajt37 és a Cava spanyol habzóbor38. 
Még nagyobb lefedettséget tenne lehet ővé egy másik opció, mégpedig olyan, nem 
szövegalapú jelek és szimbólumok földrajzi je lzésként való oltalm a, amelyek egyértelm űen 
kötődnek az adott régióhoz, helyhez vagy ors zághoz (például egy földrajzi terület 
körvonalai39). 
 
Kérdések: 
12. Egy új, uniós szint ű rendszer kidolgozása esetén az oltalomnak ki kellene terjednie olyan 
nem–földrajzi neveket tartalmazó földra jzi jelzésekre is, amelyek egyértelm űen kötődnek 
                                                            
34Jól ismert név a magyarországi Here nd városról elnevezett porcelán étké szletek és dísztárgyak jelölésére. 
35A „tartan” hagyományos skót szövetminta, amely egymást keresztez ő, különböz ő színű és szélesség ű, négyzeteket formázó 
csíkokból áll; lásd: http://www.merriam-webst er.com/dictionary/tartan. Az ismert, mintegy 1300 skót  kocka nyilvántartását 
az 1963-ban alapított Scottish Tartans So ciety (Skót Kocka Társaság) végzi. 
36Az aubussoni sz őnyegeket kézzel szövik a közép-franciaországi Creuse megye Aubusson és Felletin falvában. 
37Görögországban nem létezik „Feta” nev ű régió, de a hosszú ideje és követk ezetesen használt „F eta” jelzés er ősen kötődik a 
sajtot gyártó földrajzi területhez. 
38A Cava habzóbort els ősorban Katalónia, Kasztília és León, Aragónia, La Rioja, Extremadura és Valencia területén gyártják. 
39 Tipikus példa erre az Egyesült Államok Florida államá nak körvonala, amelyet naranc sok jelölésére használnak. 
 
16 
 egy adott helyhez? 
13. Ha igen, e rendszer miként biztosíthatná, hogy ez az oltalom ne sértse más gyártók jogait? 
14. Az effajta oltalomnak ki kellene terjednie a szimbólumokra, például egy földrajzi terület 
körvonalaira is? Ha igen, milyen feltételekkel? 
 
 
 
1.2. Mely jelzéseket kellene kizárni a földrajzi jelzések oltalmából? 
 
A TRIPS-megállapodás több lehets éges kivételt engedélyez a földrajzi jelzés ek oltalmára 
irányuló kötelezettség alól. Ide ta rtoznak a köznevesült kifejezések40, a korábban bejegyzett, 
ütköző védjegyek41 és bizonyos mértékben a homonim földrajzi jelzések42. Egy kifejezés 
köznevesültnek tekinthet ő, ha az oltalomkérelem szerinti ország vonatkozó te rületén ez az 
adott típusú termék vagy szolgáltatás általános neve (és nem egy egyedi áru vagy szolgáltatás 
neve). Az „eau de cologne” (kölnivíz) kife jezés például ma már e gy adott típusú parfüm 
jelölésére szolgál, függetlenül  attól, hogy azt Németország köl ni régiójában gyártották-e vagy 
sem. A homonim földrajzi jelzések olyan jelz ések, amelyek írásmódja vagy kiejtése hasonló, 
azonban különböz ő helyekr ől származó termékeket je lölnek, rendszerint különböz ő 
országokban. Elvben nincs oka annak, hogy ezek ne  létezhetnének egymással párhuzamosan. 
Ugyanakkor biztosítani kell, hogy ez ne v ezethessen a fogyaszt ók megtévesztéséhez. 
E kivételek a mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseir ől szóló uniós rendeletekben is 
szerepelnek43. Ezek a rendeletek más kivételeket is e ngedélyeznek a lajstromozás alól, például 
ha a név valamely növény- va gy állatfajta nevével ütközik44, és ezáltal alkalmas arra, hogy a 
termék tényleges származása tekintetében megt évessze a fogyasztókat. Noha ezek az egyedi 
esetek a nem mez őgazdasági termékek esetében valószín űleg nem relevánsak, szükséges 
lenne meghatározni, hogy a nem mez őgazdasági termékek sajátosságai indokolnának-e a 
TRIPS-megállapodásban rögzítette ken kívül egyéb kivételeket. 
 
Kérdés: 
15. Ön szerint szükséges a TRIPS-megállapodásba n rögzítetteken kívül további kivételeket 
                                                            
40A TRIPS-megállapodás, 24. cikkének  (6) bekezdése:  „A jelen fejezetben semmi se m követeli meg, hogy valamely 
Tagnak alkalmaznia kelljen rendelkezései t egy másik Tag földrajzi megjelölésév el kapcsolatban olyan árukra vagy 
szolgáltatásokra, amelyek esetében a szóban forgó megjelölés megegyezik az adott Tag területén a köznyelvben az áruk vagy szolgáltatások neveként szoká sosan használt kifejezéssel. (…).” 
41A TRIPS-megállapodás 24. cikkének (5) bekezdése el őírja: „Ha jóhiszem ű védjegybejelentést tettek, a védjegyet 
jóhiszeműen lajstromozták vagy a védjegyhez f űződő jogokat jóhiszem ű használat révén szerezték meg (...) miel őtt a 
földrajzi megjelölést a származási ors zágban oltalmazták volna, a [TRIPS-megálla podás földrajzi jelzésekkel kapcsolatos 
rendelkezéseinek] végrehajtására tett intézkedések nem érintik a védjegy lajstromozhatóságát, a lajstromozás 
érvényességét, illetve a védjegyhasznál ati jogot pusztán azon az alapon, hogy a vé djegy azonos vagy hasonló a földrajzi 
megjelöléshez”. 
42A TRIPS-megállapodás 23. cikkének (3) bekezdése el őírja: „Borokra vonatkozó homonim fö ldrajzi megjelölések esetében 
valamennyi megjelölés oltalo mban részesül a 22. cikk 4. pontjában fogl altak fenntartásával. Mindegyik Tag maga 
határozza meg azokat a gyakorlati feltételeket, amelyek s zerint a szóban forgó homonim megjelöléseket egymástól meg 
kell különböztetni, figyelembe véve, hogy az érintett termel őknek méltányos elbánásban ke ll részesülniük, és hogy a 
fogyasztók nem téveszthet ők meg.” 
  A TRIPS-megállapodás 22 . cikkének (4) bekezdése el őírja: „Az 1., és 2. pontok rendel kezéseit kell alkalmazni olyan 
földrajzi megjelölésre, amely bet ű szerint valóságosan tünteti fel az áru származási területét, vidékét vagy helységét, mégis 
hamisan azt a látszatot kelti,  mintha az áru más területr ől származna.” 
43Például a mez őgazdasági termékek és az élelmiszerek min őségrendszereir ől szóló 1151/2012/EU rendelet 6. cikkének (1), 
(4) és (3) bekezdése. 
44A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek min őségrendszereir ől szóló 1151/2012/EU rendelet 6. cikkének (2) 
bekezdése. 
 
17 
 engedélyezni? Kérjük, válaszát indokolja.  
 
2. A földrajzi jelzések oltalmát átfogó vagy ágazati megközelítés ben kell alkalmazni? 
  
Az ágazati megközelítés szerint külön s zabályokat kellene meghatározni a különböz ő 
termékkategóriák esetében, például az olyan te rmékek tekintetében, amelyek esetében igen 
fontos a nyersanyagok (pl. k ő) jelenléte . Európai szinten jele nleg ez a struktúra érvényes a 
mezőgazdasági területen (ahol különálló rende letek alkalmazandók a borok, a szeszes italok, 
az ízesített borok, továbbá a mez őgazdasági termékek és az élelmis zerek tekintetében), de itt a 
felosztás oka valószín űleg csak történelmi okokra vezethet ő vissza. Ennek alternatívájaként az 
átfogó módszer a rendszer alapelemeit általá nosan, minden termékkategória tekintetében 
meghatározná. 
 
Kérdések: 
16. Ön szerint különböz ő oltalmi rendszereket (ágazati me gközelítést) kell alkalmazni a 
nem mezőgazdasági termékek különböz ő kategóriáira? Ha igen, kérjük, fejtse ki ennek 
okait. 
17. Ön szerint egyes termékeket ki kellene zárni a földrajzi jelzések uniós szint ű 
oltalmából? Ha igen, kérjük, nevezze meg e termékeket. 
 
 
3. A termék és a terület közötti köt ődés 
 3.1. Milyen er ősnek kell lennie a területi köt ődésnek? 
 
A földrajzi jelzésnek a terméket az adott területr ől, régióból vagy helységb ől származóként 
kell jelölnie, ha a termék adott min ősége, jó hírneve vagy egyéb jellemz ője a termék földrajzi 
származásának eredménye. Földra jzi jelzéseket akkor haszná lnak a kereskedelemben, ha 
kapcsolatot kívánnak teremteni a termék min ősége, jó hírneve vagy más tulajdonsága, illetve 
származási helye között. A termék min ősége, jó hírneve vagy más tu lajdonsága, illetve jelzett 
földrajzi eredete között konkr ét „ok-okozati összefüggésnek ” kell lennie, mivel a min őségi 
jellemzők a gyártás helyének természeti feltételein (a dott geológiai, hidr ológiai, talaj- és 
éghajlati tulajdonságokon) és/vagy az emberi  társadalmak kapcsol ódó tevékenységein (az 
adott térség lakosságának szaktudásán / a he lyi mesteremberek évek során kialakított 
készségein) alapulnak. 
A természeti köt ődés különböz ő formákat ölthet. A mez őgazdasági termékek és az 
élelmiszerek min őségrendszereir ől szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet
45 például kétfajta földrajzi jelzést ír el ő a mezőgazdasági 
termékekre és az élelmiszerekre: az „oltalom ala tt álló földrajzi jelzést” (OFJ) és az „oltalom 
alatt álló eredetmegjelölést” (OEM). A különbs égtétel alapja a föld rajzi területhez való 
kötődés erőssége. Az OFJ esetében legalább egy termelési szakasznak, a feldolgozásnak vagy 
az előállításnak az adott területen kell történnie, míg a nyersanyag más területr ől is 
származhat. Az OEM esetében a teljes el őállítási folyamatnak a meghatározott földrajzi 
                                                            
45 HL L 343., 2012.12.14., 1. o.  
 
18 
 területen kell történnie,  és a nyersanyagnak is onnan kell származnia. A „ terroir ”46 
meghatározott fogalmán alapuló természeti köt ődés még er ősebb a borágazatban, ahol az 
összes előállítási szakasznak mindkét földrajzi jelzés esetében az adott földrajzi területen kell 
történnie. OEM esetében a sz őlőnek 100%-ban az adott területr ől kell származnia, az OFJ 
esetében ez az arány legalább 85%. 
A földrajzi helyhez való effajta köt ődés a nem mez őgazdasági termékekre is alkalmazható. 
Egyes esetekben, például a márvány és a k ő esetében, a köt ődés ereje a mez őgazdasági 
termékekéhez hasonlítható. Következésképpen a már említett változók esetükben is alkalmazhatók. Elvben minél er ősebb a köt ődés, annál hitelesebb és  eredetibb a termék a 
fogyasztó szemében. Egyes földrajzi jelzés ek azonban a természeti körülmények vagy a jó 
hírnév helyett akár teljes egészében az emberi tényez őn is alapulhatnak. A tanulmány szerint 
a földrajzi jelzések oltalmára esélyes nem mez őgazdasági termékek közül csak kevés 
teljesítené a szigorú OEM-követelményeket
47. 
 
Kérdések: 
18. Milyen er ősen kell köt ődniük a nem mez őgazdasági termékeknek a származási 
helyükhöz annak érdekében, hogy egy esetleges új rendszerben alkalmasak legyenek a 
földrajzi jelzések oltalmára? 
19. Adjon-e az új rendszer lehet őséget kétfajta (egy er ősebb és egy gyengébb) köt ődésre a 
nem mezőgazdasági termékek és származási helyük között?  
20. Különböz ő elbánásban kell-e részesíteni a különböz ő terméktípusokat? Kérjük, fejtse ki.
 
 3.2. Minőség és termékleírás 
 
A földrajzi jelzés els ősorban min őségi ígéret a fogyaszt ók felé, illetve az egyenl ő 
versenyfeltételek garanciája a gyártók felé. A földrajzi jelzéseknek oltalmat nyújtó 
rendszerben ezért meg kell határozni a termék és gyártási folyamata egyedi alapjellemz őit. A 
mezőgazdasági földrajzi jelzésekre  vonatkozó uniós jogszabályok el őírják, hogy a gyártóknak 
a lajstrombejelentéskor minden szükséges tech nikai információt meg kell adniuk a termék, a 
gyártási módszer és a termékhez köt ődő földrajzi terület leírásához. A termékleírás 
elengedhetetlen a földrajzi jelzés oltalmának lajstromozásához. 
A termékjellemz ők leírásának megkövetelése biztosítja a stabil termékmin őséget, de nem ír 
elő konkrét min őségi színvonalat. Ez csak min őségi minimumszint el őírásával lehetséges. 
Mindazonáltal használható min őségi referenciaérték nem minden  termék esetében határozható 
meg, és a konkrét min őségi színvonal el őírása mérlegelés kérdése. 
A földrajzi jelzések hozzáadott értéke a fogya sztói bizalmon alapul. A földrajzi jelzések 
rendszerének szavatolnia kell a fogyasztó  felé, hogy a földrajzi jelzésekhez köt ődő egyedi 
tulajdonságok, adott min őség vagy jó hírnév az oltalom teljes id őszaka alatt fennmarad. Ezzel 
összefüggésben a mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek uniós szint ű oltalmi 
rendszere számos, lajstromozás utáni ellen őrzési követelményt ír el ő annak biztosítása 
érdekében, hogy a termékek megfeleljenek a termékleírásnak, és a védett nevet 
szabályszer űen használják a piacon. Ezeket az ellen őrzéseket rendszerint  kijelölt hatóságok, 
                                                            
46A terroir borászati fogalom, amely szerint a bor tulajdonságait a sz őlőtermő terület környezeti adotts ágai határozzák meg. 
47A tanulmány 298. oldala. 
 
19 
 vagy kiválasztott és tanúsítással rendelkez ő magánintézmények végzik. Az egyedi 
tulajdonságokat és min őséget azonban nem szabad túl korlátozóan el őírni. A túl korlátozó 
termékleírás lassíthatná a termékinnovációt, hiszen – noha nem változnak gyakran – a 
hagyományos termékek is fejl ődnek, mivel követik a folyamatok és a technológia változásait. 
A hangsúlyt a min őségre kell helyezni annak érdekében, hogy a kreativitást ötvözni lehessen 
a hagyományos szakértelemmel. Az 1940-es években például Carlo Scarpa, a tervez ő, 
üvegfúvó mesterekkel szorosan együttm űködve olyan új technikákat dolgozott ki, amelyek 
ma már teljes kör űen részei a Vetro de Murano (muranoi üveg) hagyományának. 
Kérdések: 
21. Nem mez őgazdasági termékek esetében van-e értelme min őségi referenciaértéknek? 
22. Hogyan lehetne ilyen referenciaértéket meghatározni?  
23. Egyetért-e Ön azzal, hogy ellen őrizni kell a földrajzi jelzésekhez köt ődő egyedi 
tulajdonságoknak, min őségnek vagy jó hírnév nek az oltalom teljes id őszaka alatti 
fennállását? Kérjük, fejtse ki válaszát.  
24. Ön szerint miként kellene meghatározni a termékek egyedi tulajdonságait annak 
biztosítása érdekében, hogy a min őség és a földrajzi származás megfeleljen az el őírt 
szabványnak, és egyúttal az i nnováció se korlátozódjon?  
 
3.3. A termék jó hírneve 
 A termék adott min ősége vagy bels ő tulajdonságai mellett – vagy azok alternatívájaként – a 
földrajzi származásnak tulajdonítható jó hírnév is alkalmazható feltételként. Ez lehet ővé 
tenné, hogy a földrajzi jelzések  oltalmát csak olyan termék ekre lehessen kiterjeszteni, 
amelyek már elismert jó hírnévre tettek sz ert a fogyasztók között. Ez a fajta megoldás 
azonban hátrányba hozná az új vagy fejl ődő termékeket, amelyek — értelemszer űen — még 
nem rendelkezhetnek hírnévvel. 
 
Kérdések : 
25. A nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzései re vonatkozó oltalom megszerzéséhez 
„minőséget, jó hírnevet és  más tulajdonságokat” kellene el őírni? Ha ezen elemek közül 
nem mindegyik szükséges, mely iket kellene mindenképp el őírni? Kérjük, választását 
indokolja. 
26. Mit kellene tartalmaznia a termékleír ásnak? Indokolt-e minimumkövetelmények 
meghatározása? (Például a termékkiválasztá s gyakoriságára és m ódszerére, továbbá a 
különböző termelési és forgalmazási szakaszokban részt vev ő felekre nézve.) 
 
 
 
4. Az oltalom szintjének fokozása 
 4.1. A nemzeti jogok harmonizálása  
A földrajzi jelzésekr ől szóló nemzeti jogszabályok harmoni zálása azt jelent ené, hogy olyan 
tagállamoknak is létre kellene hozniuk a földra jzi jelzések oltalmának rendszerét, amelyekben 
jelenleg nincs ilyen rendszer. A földrajzi jelzések hatásos oltalma érdekében egy adott jelzést 
 
20 
 a teljes bels ő piacon oltalom alá kellene helyezni, kül önben a fogyasztókat megtévesztheti, ha 
különböző tagállamok különböz ő termékeken tüntetik fel ugyanazt a jelzést. 
A harmonizáció tehát a földrajzi jelzések kölc sönös elismerését és oltalmát, valamint az 
átfedések megszüntetését tenné szükségessé . Az átfedések elke rülése érdekében a 
tagállamoknak fel kellene tá rniuk a potenciálisan ütköz ő földrajzi jelzéseket, ideértve az 
idegen nyelv űeket is. Ez nehéz feladat lenne, különösen akkor, ha nem létezne 
szupranacionális szint ű kifogásolási eljárás. A különböz ő tagállamok hasonló jelzései közötti 
ütközés feloldása érdekében ezért létre kellene hozni egy mechanizmust is.  A földrajzi jelzésekre vonatkozó ol talom egységes megközelítésben történ ő alkalmazása és 
végrehajtása érdekében meglehet ősen magas szint ű eljárási harmonizációra lenne szükség, 
ideértve a jogérvényesítésre vonatkozó rendelkezéseket is. Ezt az opciót a mez őgazdasági 
szakpolitika kapcsán megfontoltuk, de végül elvetettük, vagyis a földrajzi jelzések kizárólagos uniós szint ű oltalma rendeletek révén valósul meg. 
 
4.2. Egységes uniós szint ű rendszer létrehozása 
 
Az uniós tagállamok nemzeti jogainak harm onizációja helyett létre lehetne hozni egy 
egységes uniós szint ű rendszert. Ezzel koherens re ndszert biztosíthatnánk a bels ő piacon, 
emellett az egyablakos ügyintézés révén hatékonyabban nyújthatnánk az EU egészében 
alkalmazandó oltalmat. 
E rendszer bevezetésével azonban felmerül a kérdés, hogy a földrajzi jelzések oltalma 
kapcsán a tagállamokban meglév ő rendszerek fennmaradjanak-e az új uniós szint ű rendszer 
mellett. Hasonló párhuzamos rendszerek már most is léteznek, például a védjegyek területén, 
és a jövőben majd a szabadalmak területén. E rendszerek eszköztár jelleg űek, vagyis lehet ővé 
teszik, hogy a felhasználók az igényeiknek megfelel ő szintű és hatályú oltalommal éljenek. 
Egy kizárólagos uniós rendszer egyszer űbb lenne, de azzal járna, hogy a kereskedelmileg 
csupán egyetlen tagállam vagy egy tagállam egyetle n régiója számára fontos nevek oltalmát is 
ki kellene terjeszteni az összes többi tagállamra. 
Párhuzamos rendszerek ha sználatakor viszont különböz ő biztosítékokra lenne szükség a 
zavartalan m űködéshez, ideértve az uniós joggal érintkez ő területeken a nemzeti jogok 
harmonizációjának minimumszintjét. 
A potenciális súrlódásokat a mez őgazdasági ágazatéhoz hasonl ó, kizárólagos és teljes kör ű 
uniós szint ű rendszer bevezetésével el lehetne kerülni. Mivel azonban nemzeti szinten nem 
lenne mód uniós szint ű oltalom nyújtására, a már létez ő nemzeti földrajzi jelzések 
tekintetében átmeneti intézkedéseket kellene hozni. 
 
 
21 
 Kérdések: 
27. Ön szerint a nemzeti jogszabályok harmonizálása elégséges lenne a bels ő piacon a nem 
mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek eredményes védelméhez, vagy egységes 
uniós szint ű oltalmi rendszerre van szükség? 
28. Az egységes uniós szint ű rendszer választásakor a nemze ti oltalmi rendszerek (például a 
jelenlegi önálló nemzeti törvények) pár huzamosan továbbra is fennmaradhatnának? 
Kérjük, fejtse ki válaszát. 
 
 
5. Lajstromozás 
 
A földrajzi jelzések elvileg lajstrom ozás nélkül is oltalom alá vehet ők. Lajstromozás nélkül 
nincs szükség igazgatási eljárások kialakítására az oltalom nyújtásához. A földrajzi jelzések 
lajstromozás nélküli oltalmi rendszerére egy tagállamban (Lettország), továbbá Svájcban 
találunk példát, ahol a törvény külön intézked ésekkel és szankciókkal védi a fogyasztókat a 
lajstromozatlan földrajzi jelzések megtéveszt ő használatával szemben. 
A lajstromozás hiánya azt jelentené, hogy ne m állna rendelkezésre nyilvános rendszer a már 
létező földrajzi jelzések nevének és tu lajdonosának azonosítására. Ez viszont 
bizonytalanságot szülhetne az ol talom létét vagy hatályát illet ően, ami még jobban 
megnehezítené a nyújtott oltalom érvényesítését. Az uniós szint ű lajstromozási eljárás a 
mezőgazdasági földrajzi jelzéseknél alkalmazott módszert követhetné (ezeknél ugyanis már 
létezik uniós szint ű nyilvántartás). Ezzel vita esetén  növelni lehetne a jogbiztonságot, 
különösen ami az alkalmazással kapcsolatos jogokat illeti. A lajstromozás i eljárást magában 
foglaló rendszer nyilvánvalóan szükségessé teszi, hogy a vállal kozások igazgatási feladatokat 
végezzenek az ilyen eljárások során (bejelenté si kérelem, kifogások benyújtása, esetleges 
díjak befizetése stb.), ami igazgatási költségek kel is járna. További költségeket okozhatna 
még a földrajzi jelzés kés őbbi kezelése (pl. jogérv ényesítés, pereskedés). 
 
5.1. A nemzeti igazgatások szerepe az uniós lajstromrendszerben  
A lajstromozás el őírása elengedhetetlenné tenné a lajs tromozási eljárás bevezetését is. A 
földrajzi jelzésekre vonatkozó lajstrombe jelentéseket a releváns helyi háttér 
figyelembevételével kell megvizsgálni (ide értve pl. a helyi nyersanyagok jellemz őit és a helyi 
hagyományokat). E feladatokat nehéz lenne kizá rólag egyetlen központi uniós szervre bízni. 
Ugyanakkor ha az oltalom nyújtásáról helyi szakért ők dönthetnek, akkor he lyi szinten eltér ő 
gyakorlatok alakulhatnak ki, ami rontaná a rend szer általános kohéziój át és hitelességét. 
A mezőgazdasági termékek esetében ezt a kihívást egy kétlépcs ős rendszer bevezetésével 
oldották meg, amelyben a központi hatóság a vi zsgálat ezen elemét az adott földrajzi 
környezethez és emberi tényez őhöz legközelebb álló nemzeti ha tóságra bízza. E modellben 
egyértelm űen meg lehetne különböztetni a központi hatósá g által ellen őrizendő általános 
uniós szint ű kritériumokat és a helyi szervek által ellen őrizendő helyi sajátosságokat. 
 
5.2. Az uniós lajstrom igazgatása 
 
22 
 A mezőgazdasági termékek földrajz i jelzéseinek uniós szint ű oltalmi lajstromát jelenleg az 
Európai Bizottság kezeli. A nem mez őgazdasági földrajzi jelzések hasonló nyilvántartását 
hasonlóképpen lehetne kezelni, illetve egy új vagy meglév ő uniós ügynökségre lehetne bízni. 
 
Kérdések: 
29. Ön szerint egy új rendsze r kidolgozásakor célszer ű lenne lajstromozási eljáráshoz kötni a 
nem mezőgazdasági földrajzi jelzések oltalmát? 
30. Ön szerint a földrajzi jelzések lajstromozását el őíró rendszer potenciális költségei 
meghaladják a nyilvántartás nélküli rendszer költségeit? 
31. Ön szerint a lajstromozási el járásnak tartalmaznia kell nemzeti elemeket, például a 
termékleírásnak, a jelzett földrajzi területnek, min őségnek, jó hírnévnek stb. való 
megfelelés ellen őrzését? 
 
 
 
5.3. Az eljárás tartalma 
 5.3.1. Bejelent ők 
 
Ha bevezetnék a földrajzi jelzések uniós szint ű lajstromozását, az els ő kérdés annak 
meghatározása lenne, ki legyen jogosult az oltalmi bejelent és kérelmezésére. 
A mezőgazdasági földrajzi jelzések jelenlegi uniós szint ű rendszerében jellemz ően a gyártók 
egy csoportja (vagy kivételesen egyetlen gyártó) nyújthat be be jelentési kérelmet az EU 
területén belül vagy kívül es ő területeket érint ő földrajzi jelzés oltalmának lajstromozására. 
Semmi nem indokolja, hogy a nem mez őgazdasági termékek esetében eltér ően kellene eljárni. 
A tanulmány ugyanakkor rávilágított, hogy egyes tagállamokban a kereskedelmi kamarák, a 
helyi közösségek, állami szervek vagy fogyasztó i szövetségek is nyújthatnak be földrajzi 
jelzés oltalma iránti kérelmet
48. A fogyasztói szövetségek és az állami szervek jogosulti körbe 
való beemelése er ősítheti a termékleírások min őségi színvonalát. Mindazonáltal a gyártók 
számára közvetlen beleszólást kell engedé lyezni a gyártási eljárásaikra alkalmazandó 
szabályok kialakításába49.  
 
Kérdések: 
32. Az új rendszer létrehozása esetén csak a gyártók és szövetségeik részére kellene 
engedélyezni a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések oltalmának lajstromozására 
irányuló bejelentési kérelmek benyújtását,  vagy más szervek részére is? Ha igen, 
melyek ezek? 
33. Egyéni gyártók részére is lehet ővé kell tenni a bejelentési kérelem benyújtását?  
 
 
5.3.2. Földrajzi jelzés lajstromozása elleni kifogás 
 
                                                            
48A tanulmány 302. oldala.  
49Ugyanott, 303. o.  
 
23 
 A rendszer hitelessége és jogbizt onsága érdekében fontosnak t űnik lehetővé tenni, hogy az 
érdekelt felek kifogásolhassák egy címke föld rajzi jelzésként való lajstromozását. A 
kifogásolási eljárás célja els ősorban annak biztosítása lehet, hogy a földrajzi je lzés címkézése 
megfeleljen az el őírt feltételeknek (például ne legyen köznevesült kifejezés), és hogy a 
nyújtott oltalom ne veszélyeztessen már meglév ő jogokat (pl. homonim földrajzi jelzéseket, 
védjegyeket). A jelenlegi uniós mez őgazdasági jogszabályok szerin t kifogást tagállami vagy 
harmadik országbeli hatóságok, harmadik ors zágban letelepedett természetes vagy jogi 
személyek, illetve a földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem benyújtása szerinti tagállamtól eltérő tagállamban letelepedett vagy rezidens te rmészetes vagy jogi személyek emelhetnek
50. 
 
Kérdés: 
34. Egyetért-e Ön azzal, hogy új rendszer létreho zása esetén kifogásolási eljárást is 
biztosítani kell, és azt ugyanazon érdekelt felek számára kell rendelkezésre bocsátani, 
mint a mez őgazdasági földrajzi jelzésekre vonatkozó szabályok esetében?  
 
5.3.3. Díjak 
 
A védjegyek és a szabadalmak lajstromozása v ilágszerte díjköteles, és a tanulmány szerint 
kilenc – Horvátország csatlakozásával immáron tíz – hatóság díjakat számít fel a földrajzi 
jelzések lajstromozásáért is51. A díjak segíthetik a földrajzi jelzések lajstromozásával 
kapcsolatos költségek fedezését, illetve hozzájár ulnak a lajstromozásra irányuló bejelentési 
kérelmek komoly és biztos lábakon álló üz leti projektekre való korlátozásához. Másfel ől 
viszont elriaszthatják a ki sebb gyártói csoportokat a rendszer igénybevételét ől. A földrajzi 
jelzések uniós szint ű lajstromozása a mez őgazdasági szektorban jelenleg díjmentes52. 
 
Kérdések: 
35. Célszerű-e díjfizetéshez kötni a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések uniós szint ű 
oltalmának lajstromozását? 
36. Ön szerint milyen mérték ű lajstromdíj lenne tisztességes?  
 
6. Az oltalom hatálya 
 6.1. A nyújtott oltalom szintje  
A tervezett hatások kiváltása ér dekében a nyújtott jogi oltalomnak számos, a földrajzi jelzés 
jogosultja és a fogyasztók számára potenciálisa n káros magatartással és  gyakorlattal szemben 
kell oltalmat nyújtania. Az o ltalom azonban nem járhat a bels ő piaci verseny indokolatlan 
akadályozásával. 
A TRIPS-megállapodás kétfajta oltalmat biztosít: egy általá nos rendszert, amelyben oltalmi 
minimumkövetelményeket ír el ő minden terméktípusra (22. cikk), és egy külön rendszert, 
amely csak a borok és a szeszes italok tekintetében biztosít magasabb szint ű oltalmat (23. 
cikk). 
                                                            
50A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek min őségrendszereir ől szóló 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (1) 
bekezdése. 
51Lásd a tanulmány I. mellékletét.  
52A mezőgazdasági termékek és az élelmis zerek esetében a tagállamoknak lehet őségük van arra, hogy saját szintjükön díjat 
számítsanak fel a rendszer kezelésével kapcsolatos kö ltségeik fedezésére (az 1151/2012/EU rendelet 47. cikke). 
 
24 
 A TRIPS 22. cikke általánosan kötelezi a WT O tagjait a földrajzi jelzések megtéveszt ő vagy 
tisztességtelen versenycselekményt képez ő használattal szembeni védelmére. Az EU a 
mezőgazdasági földrajzi jelzések tekintet ében ennél már sokkal magasabb szint ű védelmet 
biztosít. Ennek következtében egy új rendszer  kidolgozása esetén ne héz lenne indokolni a 
nem mez őgazdasági termékek eltér ő bánásmódját. Az eltér ő bánásmód emellett negatív 
hatással lehetne az uniós földrajzi jelzések harmadik országokbeli oltalmának er ősítésére 
irányuló uniós stratégiára. 
A TRIPS 23. cikkének (1) bekezdés e azonban sokkal magasabb szint ű oltalmat ír el ő, 
amelynek megfelel ően a WTO-tagok kötelesek megakadá lyozni a borokat vagy szeszes 
italokat jelöl ő földrajzi jelzések használatát a nem a földrajzi jelzés által jelzett helyr ől 
származó borok vagy szeszes italok azonosítására , még akkor is, ha a termék valóságos 
eredetét is feltüntetik, vagy ha a földrajzi jelz ést fordításban vagy ,,fajta”, ,,típusú”, ,,-féle”, 
,,utánzat”, illetve hasonló ki fejezéssel együtt alkalmazzák. A borok és a szeszes italok 
földrajzi jelzéseit akkor is oltalmazni kell, ha félrevezet ő használatuk nem tévesztené meg a 
fogyasztókat. 
Az ilyen fokozott szint ű oltalom jelent ős előnyöket hozhat a nem mez őgazdasági termékek 
gyártói számára. El őnyös lenne számukra az oltalom akkor is , ha azt kiterjesztenék a védett 
név összes hivatalos uniós nyelv ű fordítására, vagy a ,,fajta”, ,,típusú”, stb. kifejezésekkel 
együtt való alkalmazására. Ez ugyanakkor fo kozná a gyártók közötti jogviták kockázatát, 
mivel nem csupán a földrajzi jelzésben szerepl ő név, hanem annak fordításban vagy bizonyos 
kifejezésekkel együtt való haszná lata is ütközéshez vezethet. 
 
Kérdések: 
37. Milyen hatályt kellene biztosítani a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések uniós szint ű 
oltalmának? 
38.  A nem mez őgazdasági földrajzi jelzés ek vonatkozásában nyújtott  oltalomnak egyeznie 
kell-e a mez őgazdasági földrajzi je lzések vonatkozásában nyújtott uniós szint ű 
biztosítékokkal? Ha ig en, mennyire szorosan?  
 
6.2. A földrajzi jelzésekkel kapcsolatos jogok ellen őrzése és érvényesítése 
 
A földrajzi jelzések jogilag különleges szellemitulajdon-jognak min ősülnek, mivel els ősorban 
nem magántulajdonnak számítanak, hanem azon gyá rtók közösségi tulajdonát képezik, akik 
teljesítik az el őre meghatározott termékleírás követelményeit, és az adott földrajzi helyhez 
kötődnek. A földrajzi jelzések a közösség egésze számára fontos értékeket, például a helyi 
hagyományt és kulturális örökséget is me gtestesíthetik. A hatóságok emiatt gyakran 
támogatják a földrajzi jelzéseket visel ő termékek helyi gyártóit jogaik ellen őrzésében és 
érvényesítésében. Az EU például hivatalból történ ő védelmet biztosít a mez őgazdasági 
földrajzi jelzéseknek: a hatóságoknak gondoskodniuk kell a jogi követelmények 
ellenőrzéséről és a rendszer zavartalan m űködéséről. A nem mez őgazdasági földrajzi jelzések 
esetében azonban egy ilyen rendszer bevezetése a feladatkör b ővülésével és 
többletköltségekkel járna a hatóságok számára. 
 
Kérdés: 
39. Ön a nem mez őgazdasági földrajzi jelzések kel kapcsolatos jogok ellen őrzésének és 
 
25 
 érvényesítésének rendszerét magán-, köz-, va gy vegyes rendszerként valósítaná meg? 
Kérjük, fejtse ki válaszát, és ha lehet, vegye figyelembe a jogok érvényesítését célzó 
fellépés eredményességét és költségeit is.  
 
 
 
6.3. A nem mez őgazdasági földrajzi je lzések oltalmának id őtartama 
 
Egyes szellemitulajdon-jogok, például a szabad almak és a minták esetében a monopólium 
nagyon hosszú id őszakra való fenntartása társad almi szempontból nem lenne el őnyös. Emiatt 
ezek jogi oltalma id őben korlátozott. A meghatározott neveket óvó védjegyek és földrajzi 
jelzések esetében úgy t űnik, más a helyzet. A lajstromoz ott közösségi védjegy például a 
bejelentési kérelem benyújtásától számított tíz évig érvényes, majd határozatlan ideig további tízéves id őszakokra megújítható. A mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek egységes 
oltalma — amelynek célja a regionális/helyi  örökség, hagyomány és szakértelem meg őrzése 
— határozatlan ideig, megújítási ké nyszer nélkül érvényes. A nem mez őgazdasági termékek 
földrajzi jelzései tekintetében  önálló oltalmi rendszert alkalmazó tagállamok többsége szintén 
határozatlan ideig tartó, megújítási kényszer nélküli oltalmat ír el ő. 
 
Kérdés: 
40. Ön szerint a nem mez őgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek oltalma id őben 
korlátlan legyen, vagy id őben korlátos, de a megújítás lehet őségével? Ha ön korlátozott 
időtartamot javasol, az milyen hosszú legyen? 
 
 
7. Lajstromozás után 
 7.1. Az oltalom törlése  
Bizonyos körülmények között el őfordulhat, hogy a földrajzi jelzés oltalmát meg kell 
szüntetni, még akkor is, ha az oltalmat ha tározatlan ideig nyújtott ák, vagy ha az adott 
időtartam még nem járt le. Erre az adhat okot, mint például a mez őgazdasági földrajzi 
jelzések kapcsán is, ha a termékek ne m teljesítik az adott termékleírásban el őírt 
követelményeket, vagy ha a földrajzi jelz és oltalma alatt álló terméket jelent ős ideig nem 
forgalmazzák
53. A törlési eljárást a lajstromozásért felel ős szerv, vagy közvetlenül a bíróság 
végezheti. Ez az eljárás egy további kontroll-lehet őséget biztosítana, és hozzájárulna a 
rendszer általános hitelességéhez. Ugyanakkor fokozhatja a jogtulajdono sok bizonytalanságát 
és növelheti az eljárásért felel ős szerv költségeit. 
 
Kérdések: 
41. Egyetért-e Ön azzal, hogy lehet őséget kell biztosítani a földrajzi jelzések lajstromozás 
utáni törlésére? 
42. Ki legyen jogosult a földrajzi je lzés törlésének kérelmezésére? 
43. Az új rendszer létrehozása esetén egye tért-e Ön azzal, hogy a törlési eljárást a 
                                                            
53 Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke.  
 
26 
 mezőgazdasági földrajzi jelzésekével az onos feltételekkel kell bevezetni? 
 
 
7.2. A földrajzi jelzések és a védjegyek potenciális ütközése 
 
A jogbiztonság megteremtése és az ütköz ő nevekkel kapcsolatos fé lreértések elkerülése 
érdekében egyértelm ű kapcsolatot kell teremteni a nem mez őgazdasági termékek földrajzi 
jelzéseinek potenciális rendszere és a védjegyjog között. 
A szellemi alkotások joga, amely a védjegyekre,  mintákra, szabadalmakra stb. alkalmazandó, 
általános elvként el őírja, hogy a korábbi jog el őnyben részesítend ő („first in time, first in 
right ”: akié az els őség, azé a jog). Ennek az elvne k a védjegyek és a nem mez őgazdasági 
földrajzi jelzések közötti kapcsolatra való alkalm azása az egész rendszert egyszer űsíthetné. 
A mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseine k egységes oltalma külön rendelkezésekkel 
szabályozza a földrajzi jelzések és a védjegyek viszonyát. Ezek a következ ők: 
a) a korábban létez ő védjegy jó hírneve megakadályozhatja  a földrajzi jelzés lajstromozását, 
ha a lajstromozás a termék tényleges mibenlétét illet ően alkalmas lehet a fogyasztók 
megtévesztésére; 
b) az előbbi helyzetbe nem tartozó azon védjegyek, am elyeket a földrajzi jelzés uniós szint ű 
lajstromozására irányuló bejelentést megel őzően jóhiszem űen lajstromozásra bejelentettek, 
vagy lajstromoztak, vagy amelyek jóhiszem ű használat révén keletkeztek, párhuzamosan 
létezhetnek a lajstromozott földrajzi jelzéssel; 
c) a földrajzi jelzés lajstromozása megakadályozza a kés őbb bejelentett védjegy 
lajstromozását, amennyiben az ütközne a földra jzi jelzés számára bi ztosított oltalommal. 
Ebben az esetben a nemzeti vagy az európai védj egyhivatalnak hivatalból  el kell utasítania a 
védjegy lajstromozását. 
Az uniós szint ű következetesség és egységesség érdeké ben amellett kell ér velni, hogy a nem 
mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseine k oltalmára ugyanezek a szabályok legyenek 
érvényesek. 
 
Kérdések: 
44. Ön szerint a földrajzi jelzésekre és  a védjegyekre ugyanazt a pusztán az id őbeliségen 
alapuló elvet kellene alkalmazni („ first in time, first in right ”: akié az els őség, azé a jog)? 
45. Vagy bizonyos körülmények között els őbbséget kellene biztosítani a földrajzi jelzések 
számára? Kérjük, fejtse ki válaszát.  
 
 
 
Következtetés 
 
A Bizottság minden érdekelt felet felk ér a zöld könyvben felvetett problémák 
észrevételezésére, vagyis a feltett kérdések  megválaszolására. A válaszoknak e-mailben, 
2014. október 28-ig kell beérke znie az alábbi címre: MARKT-CONSULTATION-
GIs@ec.europa.eu . 
 
27 
 Eltérő kérés hiányában a beérkez ő válaszokat a Bels ő Piaci Főigazgatóság és szolgálatai 
honlapján közzétesszük. Fontos, hogy a válasz adók elolvassák a csatolt adatvédelmi 
nyilatkozatot, amely tájékoztatá st nyújt a személye s adatokkal és a válaszokkal kapcsolatos 
adatkezelés módjáról.