A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2011. július 12-i 2011/734/EU tanácsi határozat nyomon követéséről (2012. március) /* COM/2012/0117 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2011. július 12-i 2011/734/EU tanácsi határozat nyomon követéséről (2012. március) 1. Bevezetés Ez a negyedéves közlemény értékeli a Görögország által a 2011. július 12-i 2011/734/EU tanácsi határozatnak[1] való megfelelés céljából végrehajtott és tervezett intézkedéseket. A 2011. szeptember végéig megtett intézkedéseket a 2011. október 26-i közlemény[2] értékelte. A közlemény a Bizottság szolgálatai által az EKB-val együttműködésben[3] a megfelelésről készített jelentéssel együtt hozzájárul ahhoz az értékeléshez is, amely a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és a Görögország és más euróövezeti tagállamok között létrejött kölcsön-megállapodás keretében kötött egyetértési megállapodás[4] betartását vizsgálja. Az értékelés alapját a gazdasági kiigazítási program keretében a Bizottság szolgálatainak az IMF és az EKB munkatársaival közösen 2012. január 18. és február 10. között tett látogatása, valamint a görög pénzügyminisztérium 2012. március 2-án elküldött negyedéves jelentése képezi. 2. A Tanács 2011. július 12-i határozata A Tanács 2011. július 12-én az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése és 136. cikke alapján elfogadta a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének 2014-ig történő orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló határozatot. A határozat átdolgozta a számos alkalommal módosított 2010. májusi határozatot[5]. A határozat előírja Görögország számára, hogy fogadjon el számos konkrét intézkedést, amelyek célja, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg az alábbi határértékeket: · 2011-ben 17 065 millió EUR (a GDP-re vonatkozó, jelenleg rendelkezésre álló becslések alapján a GDP 7,9 %-a); · 2012-ben 14 916 millió EUR (a GDP-re vonatkozó legújabb előrejelzések alapján a GDP 7,3 %-a); · 2013-ban 11 399 millió EUR (a GDP 5,6 %-a) és · 2014-ben 6 385 millió EUR (a GDP 3,1%-a)[6] [7]. A határozatot 2011. november 8-án módosították[8]. Mindazonáltal az államháztartási hiányra vonatkozó, fent említett nominális felső határértékek változatlanok maradtak. 3. A költségvetés végrehajtása 2011 decemberéig A gazdasági kiigazítási program keretében Görögország negyedévekre lebontott teljesítménykritériumok teljesítését vállalta az elsődleges kiadásokra, az államháztartás pénzforgalmi egyenlegére, az államadósságra és a privatizációs bevételekre vonatkozóan, továbbá egy, a késedelmes szállítói tartozások felhalmozódására vonatkozó indikatív kritérium tekintetében[9]. A 2011 szeptember végéig megfigyelhető teljesítmény vegyes képet mutat. Az elsődleges kiadásokra (a tényleges adat: 42,0 milliárd EUR; a kritérium: 44,5 milliárd EUR) és az államadósságra (a tényleges adat: 360,4 milliárd EUR; a kritérium: 394,0 milliárd EUR) vonatkozó feltételek teljesültek. Az államháztartás elsődleges egyenlegére meghatározott célt azonban kis eltéréssel nem sikerült elérni (a tényleges adat: –5,2 milliárd EUR, a kritérium: EUR –5,0 milliárd EUR), mivel az adóbevétel és a befolyt társadalombiztosítási járulék elmaradt a tervezett szinttől. Nem teljesült a privatizációs bevételekre kitűzött cél (a tényleges adat 0,39 milliárd EUR; a kritérium: 1,7 milliárd EUR). A hátralékok felhalmozására vonatkozó indikatív kritériumnak sem sikerült megfelelni, mivel a felhalmozott hátralék 2011. január 1-je és 2011. szeptember vége között 1,1 milliárd EUR-t tett ki. A 2011. december végén rendelkezésre álló adatok jelzik, hogy az államháztartás elsődleges pénzforgalmi egyenlegére (a tényleges adat: –4,8 milliárd EUR; a kritérium: –5,1 milliárd EUR), az állami költségvetés elsődleges kiadásaira (a tényleges adat: 58,9 milliárd EUR; a kritérium: 60,8 milliárd EUR) és az államadósságra (a tényleges adat: 378,1 milliárd EUR; a kritérium: 394,0 milliárd EUR) vonatkozó célkitűzés teljesült. A vártnál nagyobb gazdasági visszaesés okozta jelentős ellenhatás és a politikai, valamint társadalmi bizonytalanság ellenére a célokat a tőkekiadások és egyéb diszkrecionális kiadások visszaszorításával elérték, ez bőven ellensúlyozta az adókból és TB-járulékokból tervezett bevételek elmaradását és a tervezett gyógyszerkiadások túllépését. A strukturális alapokból származó bevételek, beleértve azokat, amelyek a társfinanszírozási ráta 75 %-ról 85 %-ra történő felemeléséhez kapcsolódnak, valamint a 10 %-os kiegészítő kifizetés[10] szintén hozzájárultak ahhoz, hogy a pénzforgalmi egyenleg a felső határérték alatt maradt, bár ennek ára az állami beruházási tevékenység szűkülése. A 2011 végére vonatkozó, felülvizsgált privatizációs célt (a tényleges adat: 1,6 milliárd EUR; a kritérium: 1,7 milliárd EUR) marginális eltéréssel nem sikerült elérni, bár az eltérés a szeptemberinél kisebb, mivel folytatódott a szerencsejátékokra és a mobiltelefon-szolgáltatásokra vonatkozó engedélyek meghosszabbítása. A belföldi tartozások állománya magas maradt (a 2011. január és 2011. december között felhalmozódott hátralék 220 millió EUR, a teljes állomány az év végén 5,6 milliárd EUR-t tett ki), de a kormánynak 2011 utolsó negyedévében mégis sikerült 900 millió EUR-val csökkentenie a hátralékot. A jelenlegi becslések szerint a 2011. évi államháztartási hiány (ESA szerint számítva) 20,2 milliárd EUR (a GDP 9,4 %-a). Ez – ahogy azt már az előző közlemény is jelezte – meghaladja a tanácsi határozatban megállapított 17,1 milliárd EUR-t (a GDP 7,9 %-a) kitevő felső határértéket. A makrogazdasági környezet számottevő romlása ellenére a 2011-es hiányra vonatkozó becslés most csak kismértékben haladja meg a korábbi előrejelzéseket. Az 1. táblázat részletes pénzforgalmi alapú adatokat tartalmaz a költségvetés 2011. január és december közötti végrehajtásáról, mind az állam, mind a központi kormányzat szempontjából, és összeveti azokat a bizottsági szolgálatok 2011. júniusi és októberi előrejelzéseivel. A táblázatból kitűnik, hogy a szokásos állami kiadások elmúlt hónapokban tapasztalt csökkenése bőven ellensúlyozza a bevételek visszaesését. A társadalombiztosítási számlák alakulása azonban jelentős mértékben eltér a tervektől. 1. táblázat: A költségvetés végrehajtása a 2011. január–szeptember és január-december közötti időszakban) (pénzforgalmi alapon) 4. 2012-re és a 2013–2014 közötti időszakra vonatkozó kilátások A 2012-es költségvetési kilátások az előző közlemény közzététele óta jelentősen romlottak. A költségvetés romlása a gyengébb kiindulópont (2011. évi számlák) és a vártnál nagyobb gazdasági visszaesés következménye: a mostani előrejelzések szerint a reál GDP a korábban becsült 2,8 %-kal szemben 2012-ben 4,7 %-kal csökken. Továbbra is csúszások voltak 2011-ben az intézkedések végrehajtásában, és ez befolyásolja a 2012. évi számlákat. Emellett a versenyképesség helyreállítását célzó nagyszabású munkaerő-piaci reformcsomag végrehajtása, többek között a magánszektor minimálbéreinek visszafogása (további részletek a megfelelési jelentésben olvashatók) rövid távon negatív hatást gyakorol a belföldi keresletre és a 2012-es költségvetési számlákra. Ugyanakkor 2012-ben a kamatkiadások jelentős mértékben lefelé módosulnak, a Görögország által a 2011. október 26-i euróövezeti csúcstalálkozónak és az eurócsoport 2012. február 21-i nyilatkozatának megfelelően végrehajtott kötvénycserének köszönhetően. Ebből kiindulva a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy módosítsa a Görögország számára a 2012–2014 közötti időszakra kitűzött költségvetési célt, amelyet a nominális elsődleges egyenleg alapján kell megállapítani. A 2011/734/EU határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás (COM(2012) 116) szerint Görögország elsődleges hiánya 2012-ben nem haladhatja meg a 2 037 millió EUR-t (a GDP 1,0 %-a). Ezután a Görögország által elérendő elsődleges többlet 2013-ban 3 652 millió EUR (a GDP 1,8 %-a), 2014-ben pedig 9 356 millió EUR (a GDP 4,5 %-a). A teljes államháztartási hiány vonatkozásában a fenti célok a következőket jelentik: 2012-ben 14 811 millió EUR (a GDP 7,3%-a), 2013-ban 9 462 millió EUR (a GDP 4,7 %-a) és 2014-ben 4 499 millió EUR (a GDP 2,2%-a). A 2014. évi elsődleges többletre vonatkozóan kitűzött új cél összhangban van a tanácsi határozatban a túlzott hiány megszüntetésére előírt 2014-es határidővel. A Bizottság szolgálatainak az EKB és az IMF szakértőivel együtt végzett becslése szerint a kiegészítő intézkedések nélkül a 2012. évi elsődleges hiány a GDP 2,5 %-a lesz, szemben az előző közlemény közzétételekor tervezett csekély elsődleges többlettel. Ezért a felülvizsgált cél eléréséhez Görögországnak 3 milliárd EUR-t (vagy a GDP 1,5 %-át) kitevő intézkedéseket kellett kidolgoznia. A Görögország által bejelentett intézkedések a következők: · A gyógyszerkiadások csökkentése legalább 1 076 millió EUR-val a következők révén: a gyógyszerárak (generikus, lejárt szabadalmú és originális gyógyszerek) csökkentése, az egyéni hozzájárulás optimalizálása, a gyógyszertárak és nagykereskedők által alkalmazott haszonkulcs csökkentése, kötelező, hatóanyagon alapuló, naplózott elektronikus gyógyszerfelírás alkalmazása, a támogatott gyógyszerek listájának frissítése és a gyógyszeripar által fizetendő negyedéves rabatt (automatikus visszatérítés) mechanizmusának végrehajtása. · A kórházi orvosok túlóradíjának csökkentése legalább 50 millió EUR-val. · A katonai eszközök beszerzésének csökkentése 300 millió EUR-val (készpénz és szállítók). · A központi kormányzat operatív kiadásainak és választásokhoz kapcsolódó kiadásainak legalább 370 millió EUR-val történő csökkentése (a 2012. évi költségvetéshez képest), ebből legalább 100 millió EUR a katonai célú operatív kiadások terén és legalább 70 millió EUR a választásokhoz kapcsolódó kiadások terén. · A helyi önkormányzatok operatív kiadásainak csökkentése, cél: legalább 50 millió EUR megtakarítása. · A távoli területeken lakóknak nyújtott támogatások időszak elejére ütemezett csökkentése, valamint számos, a minisztériumok által felügyelt jogalanynak nyújtott támogatás visszafogása, cél a kiadások 2012-ben legalább 190 millió EUR-val történő csökkentése. · Az állami beruházási költségvetés csökkentése 400 millió EUR-val: ezt a magánberuházásoknak és az állami finanszírozású beruházási projekteknek nyújtott támogatások csökkentése révén hajtják végre. Az állami beruházási költségvetés ezen csökkentése nem lesz hatással a strukturális alapokból társfinanszírozott projektekre (a 2000–2006 közötti időszak működési programjaiból finanszírozott, folyamatban levő projektek, a kohéziós alapból (2000–2006) finanszírozott projektek, a 2007–2013 közötti működési programok és a fenti projektekhez – többek között a TEN-T projektekhez – kapcsolódó nem támogatható kiadások). · Változtatások a kiegészítő nyugdíjalapok és magas átlagnyugdíjú vagy a költségvetésből jelentős támogatásban részesülő nyugdíjalapok esetében, cél: legalább 450 millió EUR megtakarítása (nettó, az adókra és társadalombiztosítási járulékokra gyakorolt hatás figyelembevételét követően). · A családi pótlék csökkentése a magas jövedelmű háztartásokban, a cél 43 millió EUR megtakarítása. · Az állami szektor úgynevezett különleges, az új bértáblába nem tartozó béreinek átlagosan 12 %-kal történő csökkentése. Ez 2012. június 1-je után lép életbe és a cél legalább 205 millió EUR megtakarítása (nettó, az adókra és társadalombiztosítási járulékokra gyakorolt hatás figyelembevételét követően). Ezen intézkedések egyike sem adójellegű. Valamennyi a költségvetés kiadási oldalát érinti: ez erősíti az említett intézkedések növekedést elősegítő jellegét és kialakításuk a lehető legkisebbre csökkenti a szociális hatásokat. Amennyiben ezek az intézkedések teljes mértékben végrehajtásra kerülnek, a jelenlegi makrogazdasági előrejelzések alapján Görögország megfelelő pályán lesz az elsődleges hiányra vonatkozóan 2012-re meghatározott cél (a GDP 1,0 százaléka) elérése felé. Az előirányzott intézkedések végrehajtásával és a gazdasági feltételek további romlásával kapcsolatos kockázat azonban nagy. Emellett a 2013-ra és 2014-re rendelkezésre álló előrejelzések szerint nagy költségvetési rés van az ezekre az évekre vonatkozó módosított célok tekintetében (lásd a 2. táblázatot). Következésképp a következő hónapokban Görögországnak jelentős kiegészítő költségvetési intézkedéseket kell bejelentenie és elfogadnia, különösen, ha 2012 májusában aktualizálja középtávú költségvetését (középtávú költségvetési stratégia). Az említett intézkedések kidolgozása kapcsán a kormány kezdeményezte az állami kiadási programok felülvizsgálatát. A felülvizsgálat külső technikai támogatás igénybevételével készül és a nyugdíjakra, valamint a szociális transzferekre (az alapszintű szociális védelem megőrzését biztosító módon), a védelmi kiadásokra (az ország védelmi képességének sérelme nélkül), valamint a központi és helyi közigazgatás szerkezeti átalakítására összpontosít. Emellett a következő hónapokban pontosítják a kórházak gyógyszer- és működési kiadásainak, valamint a pénzbeli szociális ellátásoknak a további racionalizálására vonatkozó intézkedéseket. 5. Adóigazgatás és a kiadások ellenőrzése Az adókulcsok növelésére és az adóalapok szélesítésére vagy a kiadások csökkentésére irányuló intézkedések mellett a költségvetési konszolidáció folytatása az adóigazgatás javítását és az adóelkerülés visszaszorítását, valamint a kiadások ellenőrzését igényli. Bár ezeken a területeken történt némi előrelépés, a legtöbb esetben ez a tervezettnél sokkal lassúbb volt. A program 2010-es kezdete óta az adóigazgatás reformja elsősorban a jogszabályok javítására összpontosult, az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának erősítése; hatékony projektirányítás megvalósítása; valamint az adózási fegyelem helyreállítására és az adószabályok betartásának javítására irányuló, adóelkerülés elleni stratégia kidolgozása céljából. A hangsúly most a végrehajtásra került: a kormány új ellenőröket bíz meg. Javulásra van kilátás az adóellenőrzések mennyisége és minősége tekintetében is. Emellett szükség van az adóigazgatás ösztönzési rendszerének és a központi feladatoknak az erősítésére. A kormány kezdeményezte a helyi adóhivatalok összevonását is, amelyet 2012 végéig kell befejezni. Folyamatban vannak az állami kiadások irányításának erősítésére irányuló reformok is. A költségvetési adatok időben történő benyújtása javult az e-portál szakminisztériumok, helyi önkormányzatok és jogalanyok általi alkalmazása révén. További lépésekre van azonban szükség a rendszernek a társadalombiztosítási alapokra és az állami beruházási költségvetésre való kiterjesztéséhez. Javult a kiadások ellenőrzése is a kötelezettségvállalások minisztériumokban és más intézményekben bevezetett nyilvántartása révén. A kötelezettségvállalási nyilvántartások azonban még nem eredményesek a rendes költségvetés túlzott kötelezettségvállalásainak és hátralékainak ellenőrzése terén, és a rendszert ki kell terjeszteni a beruházási költségvetésre is. A pénzügyminisztérium Költségvetési Hivatala koordinációs bizottságot állított fel a kötelezettségvállalásokra irányuló ellenőrzések végrehajtásának nyomon követése és erősítése céljából, valamint a hátralékok további felhalmozódásának megakadályozása érdekében. 6. Privatizáció A görög privatizációs alap (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) 2011 őszének kezdete óta teljes egészében működőképes. A 2012–2014 között tervezett legtöbb privatizációs ügylet kapcsán felvette a szükséges pénzügyi, jogi és műszaki tanácsadókat és átfogó stratégiát dolgozott ki a privatizációs terv lebonyolításához. A jelenlegi kedvezőtlen piaci feltételek és a hosszadalmas technikai előkészületek miatt azonban az eddig befolyt bevételek elmaradtak a tervezettől (lásd a táblázatot). Időközben egyértelművé vált, hogy az 50 millió EUR privatizációs bevétel beszedésére vonatkozó célt 2015-ig nem sikerül teljesíteni, hosszabb időre lesz szükség. Ezért az éves bevételi célkitűzéseket módosították: 2012 végéig legalább 5 200 millió EUR, 2013 végéig 9 200 millió EUR és 2014 végéig 14 000 millió EUR. 4. táblázat: Privatizációs terv: az eddigi ügyletek Eszközök || Az ügylet időpontja || Értékesített részesedés || A görög állam tulajdonában maradó részesedés || Hozam (készpénzben, millió EUR-ban) || Éves kumulatív (millió EUR-ban) || Késedelmes kifizetés OTE || 2011. július || 10% || 4% || 392 || 392 || - OPAP 1 (engedély meghosszabbítása a 2020–2030 közötti időszakra) || 2011. október || - || - || 375 || 767 || 85 (2013 negyedik negyedévéig) OPAP 2 (VLT-terminálokra szóló új engedélyek értékesítése) || 2011. október || - || - || 475 || 1,242 || 85 (2013 negyedik negyedévéig) Mobiltelefon-szolgáltatók (frekvenciák versenytárgyalás útján történő elosztása) || 2011. december || - || - || 380 || 1,622 || - 7. Következtetés Az előző bizottsági közlemény elfogadásakor vártnak megfelelően az (ESA95-alapú) 2011-es államháztartási hiány meghaladta a tanácsi határozatban megállapított felső határt. A becslések szerint Görögország államháztartási hiánya 20 200 millió EUR (a GDP 9,4 %-a) a célul kitűzött 17 065 millió EUR-val (a GDP 7,9 %-a) szemben. A Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy módosítsa a Görögország számára a 2012–2014 közötti időszakra meghatározott költségvetési célokat. Ezeket a célokat a nominális elsődleges hiány/többlet alapján kell meghatározni: az elsődleges hiány nem haladhatja meg 2012-ben a 2 037 millió EUR-t (a GDP 1,0 %-a), 2013-ban és 2014-ben pedig az elsődleges többletnek el kell érnie legalább a 3 652 millió EUR-t (a GDP 1,8 %-a), illetve a 9 356 millió EUR-t (a GDP 4,5 %-a). Ezek a célok összhangban vannak a túlzott hiány kiigazítására vonatkozóan a határozatban előírt 2014-es határidővel, mivel a megfelelő általános hiánycélok: 2012-ben a GDP 7,3 %-a, 2013-ban a GDP 4,7 %-a és 2014-ben a GDP 2,2 %-a. Bár a görög kormány által legutóbb bejelentett intézkedések összhangban vannak a 2012. évi cél elérésével, a végrehajtás kockázata nagy. Emellett 2013–2014-ben további számottevő költségvetési konszolidációs intézkedéseket kell végrehajtani a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan a tanácsi határozatban kitűzött 2014-es határidő betartásához. MELLÉKLET: A TANÁCSI HATÁROZATBAN ELŐÍRT INTÉZKEDÉSEK 1. cikk (2) bekezdés: „A túlzott hiány megszüntetésére irányuló kiigazítási pályának azt kell megcéloznia, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg (…) a 17 065 millió EUR-t 2011-ben (a GDP 7,6 %-a) (…).” || Nem teljesült. 1. cikk (3) bekezdés. A (2) bekezdésben említett kiigazítási pálya megkívánja, hogy a konszolidált bruttó államadósság éves változása ne haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR, 2011-ben a 17 365 millió EUR (…) összeget. || Nem teljesült. 2. cikk (6a) bekezdés: „Görögország késedelem nélkül elfogadja és végrehajtja a következő intézkedéseket: a) az adómentességek korlátozása, különös tekintettel az adómentes személyi jövedelem küszöbértékeire, a 2012. évi bevételek legalább 2 831 millió EUR összeggel történő növelésének érdekében; || Teljesítve Teljesítve. b) a villamosenergia-számlákon keresztül beszedett tartós ingatlanadó bevezetése legalább 1 667 millió EUR bevétel 2011-es beszedése céljából, és 2012-től évente 1 750 millió EUR; c) a felülvizsgált köztisztviselői bértábla azonnali végrehajtása, amely 2011-ben a kiadások legalább 101 millió EUR összegű csökkenését eredményezi, valamint lehetővé teszi legalább 552 millió EUR átvitelét 2012-re, a 2015-ig tartó középtávú költségvetési stratégia keretében elért megtakarításokon felül. Ez a reform a különleges bérezési szabályok alá tartozók kivételével valamennyi közalkalmazottra vonatkozik. Az említett nettó megtakarítások kiszámítása során tekintetbe vették a fenti intézkedéseknek a jövedelemadóra, a társadalombiztosítási járulékokra, valamint a meghatározott alkalmazotti csoportoknak fizetendő bónuszokra gyakorolt hatását; d) az alap- és kiegészítő nyugdíjak, valamint a nyugdíjba vonulás időpontjában fizetett egyösszegű járandóságok csökkentése azzal a céllal, hogy 2011-ben legalább 219 millió EUR összegű megtakarítás keletkezzen, amely a középtávú költségvetési stratégia keretében elért megtakarításokon felül 446 millió EUR 2012-re történő átvitelét teszi lehetővé; e) a zöld alapból eszközölt kiadások felső határának meghatározása a betétek 5 %-ának mértékében, amelynek célja 360 millió EUR összegű megtakarítás elérése 2012-ben; f) miniszteri határozatok vagy körlevelek azokról az intézkedésekről, amelyek értelmében – a középtávú költségvetési stratégiában előírtaknak megfelelően – a gázra és fűtőolajra vonatkozó fogyasztási adó, valamint gépjárműadó kerül kivetésre; g) miniszteri határozatok a különböző társadalombiztosítási alapok által nyújtott egészségügyi juttatások egységes szabályozása érdekében; h) az ún. szolidaritási különadó forrásadón keresztül történő beszedésére vonatkozó jogszabály megalkotása; i) a szervezeti egységek bezárását, egyesítését, illetve jelentős létszámleépítését kezdeményező miniszteri határozatok elfogadása. Ez az intézkedés érinti a KED, ETA, ODDY, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE és ERT szervezeteket, a Fiatalok Országos Intézete, valamint 35 további kisebb szervezetet; j) miniszteri határozat, amely – összhangban a középtávú költségvetési stratégia megtakarítási célkitűzéseivel – meghatározza a rokkantsági nyugdíj megállapításához szükséges fogyatékossági kritériumokat; k) törvény az alap- és kiegészítő nyugdíj indexálásának 2015-ig történő befagyasztásáról; l) a gyógyszerekre vonatkozó, a társadalombiztosítási alapokat terhelő árakat meghatározó pozitív jegyzék véglegesítése; m) a következő eszközök átruházása a HRADF (Hellenic Republic Asset Development Fund, a Hellén Köztársaság Eszközfejlesztési Alapja) privatizációs alap részére: Alpha Bank (a részvények 0,619 %-a); Görög Nemzeti Bank (a részvények 1,234 %-a); Piraeus Bank (a részvények 1,308 %-a); Piraeusi Kikötői Hatóság (a részvények 23,1 %-a); Thessaloniki Kikötői Hatóság (a részvények 23,3 %-a); Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Rafina, Heraklion kikötői hatóságai (100 %); Athéni Víz- és Csatornázási Művek (27,3 %); Thessaloniki Víz- és Csatornázási Művek (40 %); regionális állami repülőterek (koncessziós jogok átruházása); "South Kavala" nyílt tengeri gáztározó (jelenlegi és jövőbeni koncessziós jogok átruházása); görögországi autópályák (jelenlegi és jövőbeni koncessziós jogok átruházása); Egnatia odos (100 %); Görög Posta (90 %); OPAP, SA (29 %); négy állami épület; n) jogi, műszaki és pénzügyi tanácsadók kinevezése a fent felsoroltak közül legalább 14, 2012 végéig tervezett privatizációs ügylet esetében; o) a szociális partnerekkel folytatott párbeszédre alapozva és a munkahelyteremtésre, munkahelymegőrzésre, valamint a versenyképességre vonatkozó célkitűzésekre tekintettel további intézkedések elfogadása, amelyek lehetővé teszik a fizetések hozzáigazítását a gazdasági körülményekhez. Így különösen: az ágazati és szakmai kollektív szerződések meghosszabbításának és az ún. „kedvezőbb szabály” alkalmazásának felfüggesztése az MTFS alkalmazásának ideje alatt, oly módon, hogy a vállalati szintű megállapodások elsőbbséget élvezzenek az ágazati és a szakmai megállapodásokkal szemben; a vállalati szintű kollektív szerződéseket a szakszervezetek, vagy vállalati szintű szakszervezet hiányában az üzemi tanácsok vagy egyéb munkavállalói képviseletek írhatják alá, a vállalat nagyságától függetlenül."; 2. cikk (7) bekezdés: „Görögország 2011. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a 2012. évi költségvetés meghatározása, összhangban a középtávú költségvetési stratégiában lefektetett célokkal és a költségvetési hiányra vonatkozóan e határozatban előírt felső határral; a középtávú költségvetési stratégia keretében tervezett intézkedésekre vonatkozó tájékoztatás aktualizálása és közzététele; a költségvetés végrehajtásához szükséges, az adókat és a kiadásokat érintő jogszabályok megalkotása a költségvetés meghatározásával egyidejűleg; || Teljesítve. b) a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti stratégiai referenciakerethez kapcsolódó operatív programok valamennyi irányító hatósága és közbenső szerve tekintetében az irányítási kapacitás erősítése és ISO 9001:2008 (minőségbiztosítási rendszer) szerinti tanúsítás; || Nagyrészt teljesítve. c) költségvetési célból 2013-tól kórházankénti egyedi költségkalkulációs rendszer alkalmazása; || Folyamatban. Az ESY.net alapján az egészségügyi szolgáltató szervezethez tartozó valamennyi kórházra vonatkozóan összegyűjtik az alapvető pénzügyi és tevékenységi mutatókat. Az első jelentés 2012 márciusában esedékes. d) a központi közigazgatás független funkcionális felülvizsgálata első szakaszának eredményeire vonatkozó értékelés, mely az operatív szakpolitikai ajánlások végrehajtására vonatkozó cselekvési terv elkészítését eredményezi majd. Ezek az ajánlások meghatározzák az ésszerűbb és hatékonyabb közszolgáltatások eléréséhez vezető utat, valamint a minisztériumi részlegek világos felelősségi köreit és irányítási jogosultságait, ami a hatásköri átfedések megszüntetéséhez, valamint a minisztériumok közötti és a minisztériumokon belüli mobilitás fejlődéséhez vezet; a működő szociális programok folyamatban lévő funkcionális felülvizsgálatának lezárása; || Folyamatban. 2011 decemberében tették közzé az OECD jelentését a központi közigazgatás reformjáról. A kormány figyelembe veszi e jelentés ajánlásait. Ütemtervet dolgoztak ki az említett reformok 2012 során történő végrehajtására. A törvénytervezet jelenleg készül. Az OECD és az IMF közös technikai segítségnyújtási csoportja az összes szakminisztériumtól összegyűjtötte a szociális programokra vonatkozó adatokat: a végleges jelentés március végére készül el. A második szakasz összekapcsolódik a funkcionális felülvizsgálattal, és a végleges jelentés 2012 március végén esedékes. e) a központi közbeszerzési hatóság működésének megkezdése a cselekvési tervben meghatározott megbízatás, célkitűzések, jog- és hatáskörök teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal; || Nem teljesült. f) az egészségügyi magánszolgáltatóknak kiszervezett orvosi szolgáltatások díjának vizsgálata azzal a céllal, hogy a kapcsolódó költségek 2011-ben legalább 15 százalékkal, majd 2012-ben további 15 százalékkal csökkenjenek; || Folyamatban, késedelmet szenved. A magánszolgáltatóknak kiszervezett szolgáltatások díja némileg csökkent. g) intézkedések a következők költségvetés-semleges módon történő megvalósítására: az adórendszer egyszerűsítése, az adóalapok szélesítése és az adókulcsok csökkentése a személyi jövedelemadó, a társasági adó és a héa vonatkozásában; || Ezt a határidőt a Bizottsággal egyeztetve elhalasztották, hogy biztosítani lehessen a reform magas színvonalát. h) további intézkedések annak biztosítására, hogy az állami kórházak által használt gyógyszerek mennyiségének legalább 50 %-át az originális gyógyszerekénél alacsonyabb árú generikus gyógyszerek, valamint lejárt szabadalmú gyógyszerek jelentsék, mindenekelőtt valamennyi állami kórház számára kötelezővé téve a hatóanyag-alapú gyógyszerbeszerzést. || Folyamatban. A kórházak gyógyszerkiadásainak körülbelül 30 %-a generikus gyógyszerekből származik és ez még növelhető. i) tanácsadók kinevezése a 2012-re tervezett, és e cikk (6a) bekezdésének n) pontja által nem érintett, egyéb privatizációs ügyletek esetében; az állami földtulajdon nyilvántartásba vételének és a turisztikai célú ingatlanokat, valamint a földhasználatot érintő másodlagos jogszabályok elfogadásának felgyorsítása; a köztulajdonnal foglalkozó új főtitkárság létrehozása és működtetése, amely majd az újonnan egyesített ETA/KED (ingatlankezeléssel, valamint turisztikai célú ingatlanokkal foglalkozó) intézményekkel együttműködésben, amelyek feladata az ingatlanok alkalmassá tétele a forgalomképes és értékesíthető eszközként történő privatizációra. A cél az ingatlanvagyon kezelésének javítása, az ingatlanok tehermentesítése és privatizációra való előkészítése; hat ingatlan-portfólió előkészítése a HRDAF által; a megszűnt szervezetek ingó és ingatlanvagyonának az állam részére történő átruházására vonatkozó jogszabályok elfogadása; || Részben teljesítve. Az egyesített ETA/KED (új neve: ETAD) igazgatótanácsát még ki kell nevezni, a HRADF-fel konzultálva. j) az adóhatóságok reformja a következő intézkedések által: nagyadózókkal foglalkozó egység létrehozása; a hatékony adóigazgatás akadályainak elhárítása az új adótörvényre vonatkozó kulcsfontosságú reformok végrehajtása által, ideértve a teljesítménycélokat nem elérő vezetők áthelyezését és az adóellenőrök képesítéseinek újraértékelését; a jelentős közigazgatási jogviták felgyorsított (azaz 90 napon belüli) lezárásával megbízott szerv létrehozása; legalább harmincegy adóhivatal összevonása és feladataik központosítása; || Részben teljesítve. Több intézkedés folyamatban van, bár késedelmekkel. Számos kisméretű és nem hatékony adóhivatalt megszüntettek vagy egyesítettek (az egyesülés operatív szempontjainak tekintetében még megoldásra váró nehézségekkel) és jelenleg folyik az alapfeladatok centralizálása. Az ellenőrök teljesítményalapú szerződéseit jóváhagyták, és zajlik az adóellenőrök képzettségének újraértékelése. Létrejött a nagyadózókkal foglalkozó egység, de személyzete még nem teljes, és még nem a legjobb nemzetközi gyakorlatnak megfelelően működik. k) a kiadások ellenőrzésének megerősítése: valamennyi minisztériumban számvitelért felelős állandó tisztviselő kinevezése; || Teljesítve. l) középtávú személyzeti terv közzététele a 2015-ig terjedő időszakra vonatkozóan, az öt kilépőre vetítve egy új munkavállaló felvételét előíró szabállyal összhangban, amely ágazati kivételek nélkül alkalmazandó az állami közigazgatás egészére; mintegy 15 000 főnyi, jelenleg a különféle kormányzati szervek által foglalkoztatott személyzet munkaerő-tartalékba helyezése, és további, mintegy 15 000 főnyi személyzet előnyugdíjazása. A munkaerő-tartalékban levő, valamint előnyugdíjazott személyzet legfeljebb 12 hónapig kapja az alapfizetése – a túlóráért járó vagy egyéb külön kifizetéseket nem tartalmazó összegének – 60 %-át. Ez a 12 hónapos időtartam 24 hónaposra hosszabbítható a nyugdíjazás előtt álló személyzet esetében. A munkaerő-tartalékban lévő személyzetnek kifizetett összegek a végkielégítés részét képezik; || Nem teljesült. Még nem tették közzé az egyes minisztériumok felvételi igényeit megállapító középtávú személyzeti tervet. Az előnyugdíjazási rendszer keretében körülbelül 10 000 munkavállaló hagyta el a közszférát. Az egyesítések és bezárások következtében 630 munkavállaló került tartalékba. m) a nehéz és különösen nehéz szakmák jegyzékének felülvizsgálata annak érdekében, hogy az a munkaerő legfeljebb 10 %-ára terjedjen ki. A másodlagos/kiegészítő állami nyugdíjalapok, többek között a nyugdíjszerű szociális ellátásokat és átalányösszegű nyugellátásokat folyósító alapok működésének részletes felülvizsgálata a nyugdíjkiadások stabilizálása, a vonatkozó alapok költségvetési semlegességének garantálása és a rendszer közép- és hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében. A felülvizsgálat elérendő célja: a működő alapok számának további csökkenése; a hiánnyal küzdő alapok egyensúlyhiányának megszüntetése; a folyó kiadások fenntartható szinten történő stabilizálása a 2012. január 1-jétől megvalósítandó megfelelő kiigazítások által; és a másodlagos rendszerek hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása a járulékok és az ellátások szigorú összekapcsolása révén;” || Teljesítve. [1] HL L 296., 2011.11.15., 38. o. [2] COM(2011) 705 végleges. [3] „Görögország gazdasági kiigazítási programja – 2012. március”, European Economy–Occasional Paper, Felhívjuk az olvasó figyelmét, hogy ez a dokumentum tartalmazza a makrogazdasági, pénzügyi, költségvetési és strukturális reformok alakulásának részletesebb értékelését. [4] A gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás, 2011. október 31. [5] A Tanács 2010/320/EK határozata (HL L 145., 2010.6.11). [6] A GDP-arányos hiánymutatók indikatívak. A 2011. július 12-i tanácsi határozatban a hiányra vonatkozó GDP-arányos mutatók a nominális GDP-re vonatkozóan 2011 júliusában elérhető adatok alapján készültek: 2011 és 2014 között hiány a GDP 7,6; 6,5; 4,8 és 2,6 százalékának felel meg. [7] A határozat azt is előírja, hogy a konszolidált bruttó államadósság éves növekedése ne haladja meg a 17 365 millió EUR-t 2011-ben; a 15 016 millió EUR-t 2012-ben; a 11 599 millió EUR-t 2013-ban, és a 7 885 millió EUR-t 2014-ben. [8] A Tanács 2011/791/EU határozata (HL L 320., 2010.6.11., 8.o.). [9] Teljesítménykritériumok érvényesek a központi kormányzat által vállalt garanciák, a központi költségvetés adósságállománya és a külső adósság késedelmes teljesítésére is. Ezen kritériumokkal e közlemény nem foglalkozik. Lásd a fent említett megfelelési jelentést. [10] Az Európai Parlament és a Tanács 1311/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok esetében a pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról (HL L 337., 2011.12.20., 5.o.).