EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.8.30. COM(2021) 496 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A Bizottság 39. éves jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió 2020. évi dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységeiről, valamint a harmadik országok Európai Unióval szembeni, 2020. évi piacvédelmi intézkedéseiről















{SWD(2021) 234 final}



Vezetői összefoglaló Ez a 39. jelentés – a Bizottság jelentéstételi kötelezettségével összhangban – az EU 2020. évi dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységeiről, valamint a harmadik országok által az EU-val szemben 2020-ban folytatott piacvédelmi tevékenységről nyújt tájékoztatást. Az Európai Unió elkötelezett az európai ipar tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelmét szolgáló eszközökkel támogatott, szabályokon alapuló nyitott kereskedelem mellett. A Bizottság biztosítja, hogy a tisztességtelen gyakorlatok – például a dömpingelt és támogatott behozatal – miatt kárt szenvedett iparágak az EU piacvédelmi eszközeire támaszkodhassanak a hatékony válaszadás érdekében. A Covid19-világjárvány 2020-ban próbára tette a Bizottságnak a piacvédelmi eszközök alkalmazására való képességét, mivel helyszíni ellenőrzésekre már nem kerülhetett sor. A Bizottság azonban munkamódszerei gyors megváltoztatásával a jogi határidőkön belül lezárta a vizsgálatokat, teljes mértékben tiszteletben tartva az érdekelt felek jogait és betartva a Bizottság jogi kötelezettségeit. Az ügyek száma összhangban maradt az előző évek tevékenységi szintjével, és 2020 vége felé növekedést lehetett tapasztalni az indított ügyek számában. Az Európai Számvevőszék 2020. júliusi jelentése megerősítette, hogy a Bizottság sikeresen alkalmazza az uniós piacvédelmi eszközöket. Az ellenőrök megállapították, hogy az eljárásokat megfelelően követték, ami megalapozott és átfogó döntésekhez vezetett. A jelentés számos olyan ajánlást fogalmazott meg, amely a tisztességtelen kereskedelem tárgyát képező behozatal jelentette kihívásokra adott bizottsági válasz további megerősítésére irányult. A Bizottság 2020-ban megkezdte több ilyen ajánlás végrehajtását, például a nyomon követés javítását az intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében. E kihívások közül nem utolsósorban kezelni kell a harmadik országok által nyújtott, egyre bonyolultabb és átláthatatlanabb támogatási programokat, amelyek kárt okoznak az európai termelőknek. A változó támogatási gyakorlatokra reagálva a Bizottság 2020-ban első alkalommal egyenlített ki adott ország által egy másik országban székhellyel rendelkező és az EU-ba exportáló gyártóüzemeknek nyújtott támogatásokat. Ennek logikai alapja az volt, hogy a harmadik ország által nyújtott pénzügyi hozzájárulás az exportáló országnak volt tulajdonítható. Az intézkedések bevezetése azt mutatja, hogy a Bizottság képes kezelni a támogatási gyakorlatok új és innovatív formáit és elkötelezett azok kezelése iránt. A jelentés külön része foglalkozik a támogatások kérdésével. 2020-ban a kereskedelmi szabályok érvényre juttatása és hatékonysága új hangsúlyt kapott, ami az intézkedések jobb nyomon követését jelentette, különösen azon intézkedésekét, amelyek esetében nagyobb volt a kijátszás kockázata. A Bizottság hatékony piacvédelmi politika melletti elkötelezettségét a kijátszásellenes intézkedések bevezetése, a behozatal nyomon követése, az ipartól a piaci fejleményekre vonatkozó információk beszerzése, valamint a vámhatóságoknak a potenciálisan kockázatos behozatalra való figyelmeztetése támasztotta alá. Az acél- és alumíniumbehozatal felügyeletének 2020. évi megváltoztatása szintén valós behozatali statisztikákkal szolgált, amelyek lehetővé tették az uniós acél- és alumíniumágazatot károsító behozatali tendenciák korábbi azonosítását. A tisztességes kereskedelmi feltételek biztosítása az európai termelők számára azt is jelenti, hogy foglalkozni kell a harmadik országok által az EU-val szemben hozott piacvédelmi intézkedésekkel is, amelyek 2020-ban érték el legmagasabb szintjüket. Míg 2020 új és egyedi kihívásokat támasztott a globális kereskedelem terén, a Bizottság alkalmazkodott ezekhez a kihívásokhoz és válaszolt azokra, valamint a meglévő és új tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatok okozta kihívásokra, és folytatta az uniós piacvédelmi eszközök érvényre juttatását.

1A piacvédelmi eszközök alkalmazása 2020-ban 1.1Vizsgálati tevékenység 1.1.1Általános áttekintés A 2020. év végén az EU-ban 150 piacvédelmi intézkedés volt hatályban: 99 végleges dömpingellenes intézkedés (amelyeket 29 esetben kiterjesztettek), 18 szubvencióellenes intézkedés (amelyeket 1 esetben kiterjesztettek) és 3 védintézkedés. Ez 2019 végéhez képest 10-zel több intézkedést jelent. A vizsgálati munka mennyisége tovább nőtt, a 2019. évihez képest nagyobb munkaterhet jelentett, aminek hátterében a felülvizsgálatok megnövekedett száma (54) állt. 2020 végén 47 vizsgálat volt folyamatban. Ezt a jelentést az éves tevékenységről szóló részletesebb információkat és statisztikákat tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD) kíséri. A bizottsági szolgálati munkadokumentum az alábbi szakaszokra vonatkozó mellékleteket tartalmaz. 1.1.2Dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok (lásd az A–I. mellékleteket) 2020-ban a Bizottság 15 új vizsgálatot (12 dömpingellenes és 3 szubvencióellenes vizsgálatot) indított. A Bizottság 6 eljárás keretében ideiglenes vámokat vetett ki és 11 ügyet végleges vámok kivetésével lezárt (8 dömpingellenes intézkedés és 3 szubvencióellenes intézkedés). Öt vizsgálatot pedig intézkedések nélkül zárt le. 2019-hez képest nőtt az elindított felülvizsgálatok száma. 2020-ban a Bizottság 21 hatályvesztési és 2 időközi felülvizsgálatot indított, amelyek 54 tényleges felülvizsgálatot eredményeztek az időszak alatt. 2020-ban 7 hatályvesztési vizsgálat zárult le a vám megerősítésével. 4 időközi felülvizsgálat zárult le, amelyek közül csak 1 eredményezte a vámok módosítását.

1.1.3Védintézkedési vizsgálatok A Bizottság 2020-ban nem indított új védintézkedési vizsgálatot. A Bizottság elvégezte az Amerikai Egyesült Államok vonatkozó törvényének 232. szakasza szerinti intézkedésekre válaszul 2019-ben kivetett acélipari védintézkedés második felülvizsgálatát, amely az intézkedés bizonyos aspektusainak a kiigazítását eredményezte 2020. július 1-jén. Ezek közé tartozott az összes vámkontingens negyedéves kezelésének bevezetése, az országspecifikus vámkontingensek végrehajtása az 1. termékkategóriában (melegen hengerelt acél), valamint a maradvány vámkontingenshez az adott időszak utolsó negyedévében való hozzáférés új rendszere. 2020. október 30-án a Bizottság egy újabb felülvizsgálatot kezdeményezett annak érdekében, hogy a brexit következtében kiigazítsa a védintézkedések hatálya alá tartozó kvóták mennyiségét. Ezek a változások 2021. január 1-jén léptek hatályba. 1.1.4Ellenőrzések a vizsgálatok során A Bizottság, annak érdekében, hogy biztosítsa az érdekelt felek által szolgáltatott információk pontosságát és az intézkedések elrendelésének alapját, helyszíni látogatásokat tesz a piacvédelmi vizsgálatok során benyújtott adatok ellenőrzése céljából. A Covid19-világjárvány által okozott utazási korlátozások szinte a 2020-as esztendő egészében ellehetetlenítették a rendes ellenőrzési eljárások lefolytatását, amíg a vállalatok tevékenységét biztonsági intézkedések és kapcsolódó korlátozások befolyásolták. A Bizottság erre reagálva változtatott munkamódszerein annak biztosítása végett, hogy a vizsgálatok a jogszerű eljárás, az átláthatósági követelmények és az előírt határidők tiszteletben tartása mellett folytatódjanak. Ez többek között magában foglalta, hogy a vállalatok az elemzéshez kellő részletességű információt nyújtottak be, létrejött az adatok független és ellenőrizhető források szerint történő, összevetésen alapuló távoli ellenőrzésére szolgáló rendszer, valamint hogy bizonyos fokú rugalmasságot biztosított az érdekelt felek számára az adatszolgáltatás határideje tekintetében. A Bizottság összesen 26 helyszíni ellenőrzést és 83 távoli keresztellenőrzést végzett. Bár a távoli keresztellenőrzési rendszer biztosította a piacvédelmi eszközök folyamatos végrehajtását 2020-ban, mégis nehézkes, megterhelő és csak átmeneti megoldást jelent. 1.2A piacvédelmi eszközök hatékony alkalmazása és érvényre juttatása 1.2.1Európai Számvevőszék – Az EU piacvédelmi eszközeinek ellenőrzése 2020 júliusában az Európai Számvevőszék közzétette az EU piacvédelmi politikájáról szóló, a 2016 és 2019 közötti időszakra vonatkozó ellenőrzési jelentését, amelyben megállapította, hogy a Bizottság sikeresen érvényesíti a szakpolitikát. A jelentés megállapította, hogy a Bizottság vizsgálatai nyomán időben intézkedésekre került sor, a Bizottság megfelelően követte az eljárásokat, minden felet egyenlő elbánásban részesített, valamint hogy a döntéseit megalapozott és átfogó elemzések támasztották alá. Ugyanakkor az Európai Számvevőszék azt ajánlotta, hogy 2021 végéig az Európai Bizottság: a) dokumentálja a felek által rendelkezésre bocsátott dokumentumok bizalmas jellegére vonatkozó értékeléseit, b) keressen további kommunikációs csatornákat a piacvédelmi eszközöknek az érdekelt felekkel történő jobb megismertetése céljára, c) javítsa a releváns versenyszempontokra vonatkozó iránymutatásokat, d) tegye célirányosabbá a nyomonkövetési tevékenységeket és rendszeresen értékelje a piacvédelmi intézkedések hatékonyságát, e) indítson több saját kezdeményezésű vizsgálatot és f) alkalmazzon egyértelmű kritériumokat a harmadik országok intézkedéseire adott válaszok prioritás-meghatározására. A Bizottság az összes ajánlást elfogadta, kivéve az e) pontban szereplő, hivatalból indított vizsgálatokra vonatkozót, amelyet csak részben fogadott el, mivel úgy véli, hogy már a lehető legteljesebb mértékben alkalmazza a jogszabály rendelkezéseit. A Bizottság az előírt időkereten belül megkezdte az ajánlások végrehajtását azáltal, hogy célirányosabbá tette a bevezetett intézkedésekre irányuló nyomonkövetési tevékenységeket, meghatározta a harmadik országok fellépéseinek prioritás-meghatározására vonatkozó kritériumokat, valamint megvizsgálta, hogy milyen módon lehetne jobban megismertetni az uniós iparágak képviselőivel a piacvédelmi eszközöket. Az összes ajánlás végrehajtása a piacvédelmi intézkedések általános hatékonyságának 2023-ra tervezett értékelésével folytatódik. 1.2.2Az intézkedések nyomon követése és végrehajtása (lásd a J., K., M. és Q. mellékletet) Tekintettel arra, hogy az Ursula von der Leyen vezette Bizottság napirendjén a kereskedelmi intézkedések érvényre juttatása központi szereppel bír, a nyomonkövetési tevékenység nagyobb hangsúlyt kapott. 2020-ban a Bizottság 41 olyan piacvédelmi intézkedést követett nyomon, amelyek esetében nagyobb volt a vámok kijátszásának kockázata. A Bizottság adott esetben figyelmeztette a tagállamok vámhatóságait, hogy fordítsanak különös figyelmet a szóban forgó termékek behozatalára. Ezenkívül, amennyiben a Bizottság a behozatallal kapcsolatos csalárd tevékenységre utaló információkkal rendelkezett, értesítette az OLAF-ot. A Bizottság szoros kapcsolatot tartott fenn az uniós gazdasági ágazattal annak érdekében, hogy további információkat szerezzen a piaci fejleményekről, és döntsön a leghatékonyabb nyomonkövetési intézkedésről. A Bizottság az árra vonatkozó hatályos kötelezettségvállalásokat is megvizsgálta annak biztosítása érdekében, hogy az exportáló gyártók teljes mértékben eleget tegyenek a követelményeknek. Az intézkedések hatékony alkalmazására vonatkozó kötelezettségvállalásával összhangban a Bizottság 2020-ban 3 kijátszásellenes vizsgálatot indított. A vizsgálatok a kijátszás különböző típusaival foglalkoznak, azaz az intézkedéseknek a valamely harmadik országban végzett összeszerelési műveletek és a termék megváltoztatása révén megvalósuló kijátszásával. A Bizottság 2020-ban 5 kijátszásellenes vizsgálatot zárt le. 4 esetben kiterjesztette a vámokat más olyan harmadik országokból származó behozatalokra, amelyekről megállapították, hogy átrakodásra került sor. 1.2.3Felügyeleti intézkedések A Bizottság felügyeleti intézkedéseket vezethet be a behozatal alakulásának nyomon követésére, amennyiben a behozatal az uniós termelők számára károkozással fenyeget . Két típusuk létezik: előzetes és visszamenőleges felügyelet. Az előzetes felügyelet behozatali engedély bemutatásához köti a behozatalt, ezáltal tájékoztatást nyújt a behozatali szándékról. Visszamenőleges felügyelet esetén a jelentéstételi hónap végét követően tizenöt nappal importstatisztikák állnak rendelkezésre, míg az Eurostat adatai csak a jelentéstételi hónap végét követően 6 héttel állnak rendelkezésre.

Míg a felügyeletet általában bizottsági rendelet vezeti be, a visszamenőleges felügyelet jogi aktus nélkül is bevezethető, ha nincs szükség további egyedi vámbesorolási kódok (10 számjegyű TARIC-árukódok) létrehozására. Ezen az alapon a Bizottság visszamenőleges felügyelettel váltotta fel az acélra és az alumíniumra vonatkozó, 2020. május 15-én lejárt előzetes felügyeleti rendszert. Emellett 2020 novemberében a Bizottság visszamenőleges uniós felügyeletet vezetett be az üzemanyagcélú bioetanol behozatalára vonatkozóan. A Bizottság havonta közzéteszi a rendelkezésre álló felügyeleti adatokat a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapjának „Behozatal-felügyelet/nyomon követés” nyilvános oldalán. 1.2.4Az európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) védelme Tekintettel arra, hogy a kkv-k a piacvédelem terén az erőforrások szűkösségével szembesülnek, a Bizottság mindig is erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy megkönnyítse a kkv-k piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos tudatosságát és az azokhoz való hozzáférésüket. A Bizottság az erre a célra létrehozott ügyfélszolgálatán keresztül 2020-ban is segítette a tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatok által érintett vállalatokat mind az EU-ban, mind a harmadik országokban. A piacvédelmi eszközök igénybevétele során a kkv-k kevésbé megterhelő kérdőívek és – amennyiben lehetséges volt – a pénzügyi évükhöz igazított vizsgálati időszakok előnyeit élvezték. Míg a Bizottság kkv-weboldalán , ügyfélszolgálatán és a piacvédelmi eszközökről szóló útmutatóján keresztül továbbra is segítette a kkv-ket, az Európai Számvevőszék azt ajánlotta, hogy a Bizottság ismertesse meg jobban az eszközöket az iparágak képviselővel és különösen a kkv-kkel. A Bizottság 2020-ban megkezdte egy, a kkv-kre szabott információs csomag kidolgozását, amely elmagyarázza az eszközöket, az azokhoz való hozzáférés módját, valamint hogy mit foglalnak magukban az eljárások. Az információkat meglévő csatornákon, például a piacra jutással foglalkozó tanácsadó bizottságon, a tagállami kkv-hálózatokon, valamint az ágazati szövetségeken keresztül továbbítják majd. Az Európai Számvevőszék által javasolt időkerettel összhangban erre 2021-ben kerül sor. Az EU-ban számos olyan gyártó ágazat, amelyre jellemző a kkv-k túlsúlya – például a kerékpárgyártás, a gumiabroncs-újrafutózás, a pisztrángtenyésztés és a kerámiagyártás – sikeresen alkalmazza és élvezi az uniós piacvédelmi eszközök által biztosított védelmet. Ami az utóbbit illeti, az asztali kerámiaárukra vonatkozó dömpingellenes intézkedések és a 2019-ben lezárt hivatalból folytatott kijátszásellenes vizsgálat bizonyítja, hogy a Bizottság elkötelezett a hatályban lévő intézkedések hatékonyságának biztosítása iránt. Tudatában annak, hogy előfordulhat ezen intézkedések további kijátszása, a Bizottság gondosan megvizsgált tizennégy, kínai exportőröktől 2020-ban érkezett, új exportáló gyártóként való figyelembevétel iránti kérelmet annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmezők valódi új exportáló gyártók legyenek, akik saját termékeiket értékesítik, és nem más kínai asztaliáru-gyártók termékeit továbbítják. Az ügyek 2020 végén még folyamatban voltak. 1.3A 2017-es és 2018-as jogszabályi változásokat követő 2020. évi fejlemények 1.3.1 Szociális és környezetvédelmi normák A piacvédelmi jogszabályok 2017. decemberi és 2018. júniusi módosításai számos olyan területet vezettek be, ahol a szociális és környezetvédelmi normákat lehetőség szerint figyelembe kell venni a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok során. Amikor a Bizottság a rendes érték számításához az új módszertant alkalmazza, akkor a termék torzulásmentes rendes értékének meghatározásához egy erre a célra megfelelő reprezentatív országot választ. Amennyiben egynél több ország rendelkezik megfelelő adatokkal, a Bizottságnak a szociális és környezetvédelemnek a vizsgált országokban jellemző szintje alapján kell választania. A 2020-ban lezárt vizsgálatok során a probléma nem merült fel, mivel minden esetben csak egy reprezentatív országra vonatkozóan álltak rendelkezésre megfelelő adatok. A vizsgálatok során a kárkülönbözet megállapításakor az uniós gazdasági ágazat termelési költségeinek magukban kell foglalniuk a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeinek a piacvédelmi intézkedések időtartama alatt történő betartásával kapcsolatos költségeket. Mivel ezek a költségek az intézkedés alkalmazási időszaka alatt az uniós gazdasági ágazatnál merülnek fel, a kárkülönbözet kiszámításakor tükröződhetnek az uniós gazdasági ágazat irányáraiban/kárt nem okozó áraiban. A Koreai Köztársaságból származó nehéz hőpapírra, valamint az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó egyes melegen hengerelt rozsdamentes acél lemezekre és tekercsekre vonatkozó vizsgálatok során a Bizottság kiigazította az irányárakat, miután értékelte az olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból eredő jövőbeli költségeket, amelyeknek az EU részes fele. Ez azt eredményezte, hogy a Bizottság a kárt nem okozó árakat tonnánként 6 és 10 EUR közötti összeggel növelte a hőpapír esetében, az acéllemezek és -tekercsek esetében pedig tonnánként 1,5–6 EUR-val. Az érdekelt felek más, 2020-ban lezárt ügyek esetében nem vetették fel az ügyet. 1.3.2Jelentés az orosz gazdaság torzulásairól Az új dömpingmódszer 2017. decemberi bevezetésekor a jogszabály kimondta, hogy a Bizottságnak jelentéseket kell készítenie a jelentős torzulásokról, ismertetve az adott ország vagy ágazat piaci körülményeit. Ezzel összefüggésben a Bizottság 2020 októberében jelentést tett közzé az orosz gazdaságban a kormányzat által előidézett jelentős piaci torzulásokról. A Kínában fennálló torzulásokat ismertető, 2017. decemberében közzétett jelentés után ez a második ilyen jelentés. A jelentés tárgyaként a Bizottság Oroszországot választotta, mert az uniós dömpingellenes tevékenység döntő többsége Kína után Oroszországot érinti. A jelentés egy technikai jellegű, tényeken alapuló dokumentum, amely számos forrásra támaszkodik, különösen az orosz jogszabályokra és más oroszországi hivatalos nyilvántartásokra. A jelentés leíró jellegű, és három részből áll. Az első rész az orosz gazdaság makrogazdasági leírása, a második az összes gyártási folyamat során használt fő termelési tényezőket (pl. munkaerő, energia) tárgyalja, a harmadik pedig az orosz gazdaság bizonyos ágazataival foglalkozik, nevezetesen az acél, az alumínium és a vegyi anyagok ágazatával. 1.3.3 Jobb átláthatóság – az előzetes tájékoztatási időszak változásai A piacvédelmi eszközök 2018. évi korszerűsítésével összefüggésben bevezették az „előzetes tájékoztatási” kötelezettséget. Ez arra kötelezte a Bizottságot, hogy 3 héttel előre tájékoztassa az érdekelt feleket az ideiglenes intézkedések bevezetésére irányuló szándékáról. A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács kérésének megfelelően 2020-ban felülvizsgálta a rendelkezést, hogy megvizsgálja, hogy az előzetes tájékoztatás felhalmozáshoz és az uniós gazdasági ágazatot érő további kárhoz vezetett-e. Az elemzés kimutatta, hogy nem ez a helyzet, és ennek következtében az előzetes tájékoztatási időszakot 2020 augusztusában 4 hétre meghosszabbították.

1.4Az uniós bíróságok által végzett bírósági felülvizsgálat (S. melléklet) 2020-ban a Törvényszék és a Bíróság összesen 17 ítéletet és végzést hozott a piacvédelem területén: a Törvényszék 12 határozatot hozott, míg a Bíróság 4 előzetes döntést hozott, és egy fellebbezésről határozott. A 2020. évi ítélkezési gyakorlat érdekes betekintést nyújt a WTO-jog lehetséges közvetlen hatályába a piacvédelem területén. A Bíróság megerősítette a WTO Fellebbezési Testülete által készített jelentések igen korlátozott szerepét, hangsúlyozva, hogy azok nem relevánsak, amennyiben azok a vitatott rendelet elfogadását követően keletkeztek. A Törvényszék megerősítette a Rusal ügyben alkalmazott ítélkezési gyakorlatot annak megállapításával, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvre nem lehet hivatkozni a vitatott rendelet jogszerűségének megtámadása céljából. A legfontosabb ítéleteket a szolgálati munkadokumentum ismerteti. 2020-ban 30 új ügyet terjesztettek be piacvédelmi eszközökkel kapcsolatban – 23 ügyet a Törvényszék elé, 7 ügyet pedig a Bíróság elé, ebből 6 fellebbezés és 1 pedig előzetes döntéshozatal iránti kérelem volt. 1.5Az EU-val szembeni piacvédelmi tevékenységek kezelése A Bizottság nyomon követi a harmadik országok által az uniós kivitelre vonatkozóan végzett piacvédelmi vizsgálatokat és beavatkozik azokba, továbbá segíti az uniós exportőröket védelmi stratégiájuk kidolgozásában. A Bizottság fő célkitűzése, hogy megszüntesse az indokolatlan piacvédelmi intézkedések kivetését az uniós kivitelre, illetve hogy csökkentse a bevezetett intézkedések negatív gazdasági hatását, pl. a vámtétel csökkentésével, vagy védintézkedési ügyekben értékvám helyett vámkontingens alkalmazásával. A Bizottság a harmadik országok vizsgáló hatóságaihoz intézett írásbeli beadványok formájában és meghallgatásokon való részvétellel technikai szinten avatkozik be, valamint politikai szinten is beavatkozik. 2020-ban ennek keretében mind a kereskedelemért, mind a mezőgazdaságért felelős biztosok vetettek fel ügyeket az érintett harmadik országbeli partnereiknél, találkozók során vagy írásbeli levelezés útján. A Bizottság a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) illetékes bizottságaiban is felvet ügyeket. Minden beavatkozást szorosan összehangolnak az uniós gazdasági ágazattal és az érintett tagállamokkal, és azokra az esetekre összpontosítanak, amelyek jelentős gazdasági hatást gyakorolnak az európai iparágakra és rendszerszintű következményekkel járnak. A Bizottság fellépéseivel biztosítani kívánja a WTO-szabályok helyes alkalmazását, valamint azt, hogy a piacvédelmi eszközök harmadik országok általi visszaélésszerű felhasználásának megakadályozása érdekében az eljárási és jogi következetlenségeket kezeljék. Komoly aggodalomra ad okot az átláthatóság általános hiánya, valamint sok esetben a kár és az ok-okozati összefüggés elemzésének elégtelensége. A Bizottság ismételt beavatkozásai, amelyek jogi következetlenségekre és rendszerszintű hiányosságokra világítottak rá, fontos szerepet játszottak az indokolatlan intézkedések megelőzésében. Néhány sikeres beavatkozás 2020-ból: ·A Bizottság beavatkozott az Ukrajna által a műtrágyák behozatalára vonatkozóan lefolytatott két védintézkedési vizsgálatba, ami a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásához vezetett. Az uniós export értéke a vizsgálat előtt 190 millió EUR volt. ·A Bizottság az iparral és a tagállamokkal együtt továbbá sikeresen beavatkozott az Öböl-menti Együttműködési Tanács által folytatott, kerámialapok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatba is. Ennek eredményeként Spanyolország a több mint 200 millió EUR-ra értékelt kivitellel kikerült a vizsgálat hatálya alól. ·A Fülöp-szigetek és Malajzia által kerámialapokra vonatkozóan lefolytatott két védintézkedés keretében a Bizottság mindkét esetben beavatkozott. Mindkét ország intézkedések bevezetése nélkül zárta le a vizsgálatokat. A Bizottság az uniós támogatási programokra irányuló szubvencióellenes vizsgálatokba is beavatkozik. ·2020 januárjában az USA dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatot indított a Németországból és Olaszországból származó, folyadékszivattyúkban való használatra szánt záróblokkok behozatalára vonatkozóan. A szubvencióellenes vizsgálat figyelemre méltó volt, mivel az USA arra a következtetésre jutott, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) keretében a terméket az USA-ba exportáló európai vállalatoknak nyújtott egyes ingyenes kibocsátási egységek kiegyenlíthető támogatásnak minősülnek. Erőfeszítéseink ellenére ez a beavatkozás nem vezetett kielégítő eredményre. ·Egy másik figyelemre méltó eset, amely jelenleg WTO vitarendezési eljárás tárgyát képezi, az USA által 2018 augusztusában bevezetett, a spanyol érett olajbogyókra vonatkozó szubvencióellenes intézkedések voltak. Az a vizsgálat elsősorban a közös agrárpolitika keretében hozott uniós támogatási intézkedésekre irányult, amelyek nem minősülnek különlegesnek, kereskedelemtorzító hatásúnak és ezért kiegyenlíthetőnek sem. A testület elnöke 2020 decemberében arról tájékoztatta a vitarendezési testületet, hogy a Covid19-világjárvány által okozott késedelmek miatt a testület várhatóan 2021. június végéig teszi közzé végleges jelentését a feleknek. 2020 végén 178 olyan piacvédelmi intézkedés volt hatályban, amelyek az uniós kivitelt érintették, ami a 2019. évi intézkedések számához képest 5-tel több, és a legnagyobb számú intézkedés a Bizottság eddigi nyomonkövetési tevékenysége során. Ez a szint várhatóan stabil marad; 2020-ban sok új vizsgálat indult, konkrétan 43, a 2019-ben indított 37-hez képest. A dömpingellenes eszköz továbbra is világszerte a leggyakrabban használt eszköz, amely a hatályos 178 intézkedésből 133 intézkedés esetében került alkalmazásra. Az intézkedések közül (a 2019. évi 37-hez képest) 39 védintézkedés volt, 6 pedig szubvencióellenes intézkedés volt. 43 új vizsgálatot indítottak, 22 védintézkedési eljárást (a 2019. évi 30-hoz képest), 20 esetben dömpingellenes és egy esetben szubvencióellenes vizsgálatot. Az uniós kivitellel szembeni intézkedések száma az USA-ban a legmagasabb: 38 intézkedés van hatályban (2019-ben 36), ezt követi Kína 19, Törökország 16, India pedig 15 intézkedéssel. Az EU-val szemben 2020-ban hatályban lévő intézkedések közül a legtöbb – 178 intézkedésből 70, azaz 54 dömpingellenes, 3 szubvencióellenes és 13 védintézkedés – az acéltermékeket érinti. Ezt követik a vegyipari termékek: 48 intézkedés, amelyből 42 dömpingellenes, 6 pedig védintézkedés. Más gyakori célszektorok a következő termékeket előállító szektorok voltak: fagyasztott hasábburgonya, kerámialapok és papír.

1.6A WTO keretei között folytatott tevékenység A Covid19-járvány miatt a WTO elhalasztotta a támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel, a dömpingellenes intézkedésekkel és a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságok áprilisi üléseit és 2020 októberében virtuális üléseket tartott. A kijátszás elleni küzdelemmel foglalkozó informális csoport és a végrehajtással foglalkozó dömpingellenes munkacsoport nem ült össze 2020-ban. A dömpingellenes bizottságban az EU több, az uniós exportőrökre nézve aggasztó harmadik országbeli vizsgálatot is felvetett. Ezek közé tartoztak a következők: a Belgiumból és Hollandiából származó fagyasztott chips/hasábburgonya behozatalára vonatkozó, a Dél-afrikai Vámunió (SACU) által lefolytatott felülvizsgálat; a Dániából, a Hollandiából, az Egyesült Királyságból és Belgiumból származó finomított cukorra vonatkozó intézkedések Kanada által végzett felülvizsgálata, valamint az Egyesült Államok által hét uniós tagállamból származó közönséges ötvözött alumíniumlemezek behozatalára kivetett előzetes dömpingellenes vámok. A támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkozó bizottság (SCM) keretében az EU, az USA és Japán közösen támogatta a gazdasági tevékenység különböző szektoraiban a kapacitásfelesleghez hozzájáruló támogatások szerepére vonatkozó napirendi pontot. Ez egy olyan folyamatos gyakorlat, amely annak megértésére irányul, hogy a támogatások milyen szerepet játszanak a különböző ágazatok kapacitásfeleslegéhez való hozzájárulásban. 2020-ban a megbeszélések középpontjában az OECD „Measuring distortions in international markets: The semiconductor value chain” (A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése: A félvezetők értéklánca) című jelentése, valamint az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórum folyamatban lévő munkája állt. Ez utóbbival kapcsolatban az EU más WTO-tagokkal együtt ismételten felszólította Kínát, hogy folytassa részvételét a fórumon az acélágazati kapacitásfelesleg problémájának kezelése érdekében. A védintézkedésekkel foglalkozó bizottság ülésén az EU számos aggályt vetett fel a következő vizsgálatokkal kapcsolatban: Indonézia: ruházati cikkek és ruházati tartozékok, Marokkó: hegesztett vas- vagy acélcsövek, Dél-Afrika: egyes síkhengerelt acéltermékek, Törökország: fogkefék és Ukrajna: polimer anyagok, valamint huzalok és kábelek. Az EU továbbá megvédte álláspontját bizonyos acéltermékekre vonatkozó védintézkedésekkel kapcsolatban, amelyeket India, Kína, Oroszország, Japán, Svájc és Korea részéről kritikák értek. Azokban az esetekben, amikor a Bizottság beavatkozásai ellenére indokolatlan piacvédelmi intézkedéseket vezetnek be, a Bizottság a WTO-vitarendezéshez folyamodhat, különösen akkor, ha jelentős rendszerszintű problémákat tártak fel. Jelenleg két, az EU által kezdeményezett vitarendezési eljárás van folyamatban: az egyik a Belgiumból, Németországból és Hollandiából származó fagyasztott hasábburgonyára kivetett kolumbiai dömpingellenes vámokra, a másik pedig az USA által a spanyol érett olajbogyó behozatalára kivetett dömpingellenes és szubvencióellenes vámokra vonatkozik. 2020 januárjában az EU, az USA és Japán miniszteri nyilatkozatot adott ki, amelyben felvázolta, hogy a jövőben miként kellene megerősíteni a WTO ipari támogatásokra vonatkozó szabályait. Ez a kezdeményezés fontos szerepet játszik a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (ASCM) megerősítésével összefüggésben a tagok körében kialakuló támogatási gyakorlatok kezelése érdekében. A javasolt változtatások például az átláthatósággal, a káros támogatások azonosításával és a közintézmények fogalommeghatározásaival kapcsolatosak. Az EU továbbra is részt vesz a folyamatban. 1.7A meghallgató tisztviselő tevékenysége 2020-ban a meghallgató tisztviselő 24 felkérést kapott a közreműködésre, és 12 meghallgatást tartott. A korábbiakhoz hasonlóan, amikor a felek a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatokhoz intézett meghallgatás iránti kérelemmel egyidejűleg kérték a meghallgató tisztviselő közreműködését, a meghallgató tisztviselő fenntartotta azt a megközelítését, hogy az érdekelt feleknek aggályaikat először a Bizottság szolgálataihoz kell intézniük. A meghallgató tisztviselő ebben az esetben csak akkor avatkozna be, ha nem sikerült megoldást találni. E megközelítés lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy az esetek felénél közvetlenül a vizsgálatot végző munkatársakkal egyeztetve találjanak megoldást. A meghallgató tisztviselő két alkalommal meghosszabbította az észrevételek megtételére rendelkezésre álló határidőt. A meghallgatásokon felvetett kérdések további adatközlésre irányuló kérelmekre, névtelenségre és titoktartásra vonatkoztak. Egy uniós gyártó felvetette a Covid19-cel kapcsolatos intézkedések piacvédelmi eljárásokra gyakorolt hatásának kérdését is. Minden esetben megállapodás született a szolgálatokkal a szóban forgó kérdések felülvizsgálatáról, illetve pontosítások vagy további adatközlések teljesítéséről. 2020-ban az ügyforgalom hasonló volt a 2019. évihez. A kérelmek időzítése a Covid19 miatt szabálytalan volt, de a meghallgatások lebonyolításának logisztikája az utazások megszűnése miatt egyszerűbbé vált. 2A támogatások felhasználásának középpontba helyezése 2.1Támogatási tendenciák Az elmúlt tízéves időszakban indított uniós szubvencióellenes ügyek száma az előző tíz évhez képest jelentős mértékben, 24-ről 32-re nőtt. Ez a szubvencióellenes intézkedések által elsődlegesen érintett országok körében bekövetkezett drámai változással járt együtt. A 2001 és 2010 közötti időszakban az EU által megindított szubvencióellenes vizsgálatok többsége India, Indonézia és az Amerikai Egyesült Államok ellen irányult, és közülük hagyományosan India számított élenjárónak, mivel az összesen 24 megindított vizsgálatból 10 (több mint 40 %) vele szemben indult. A 2011 és 2020 közötti időszakban ugyanakkor a 32 megindított ügyből 14 (44 %) Kínát érintette, Indiát, Indonéziát és Törökországot csupán a megindított ügyek 10 %-a. Ez a Kínára vonatkozó számadat, amely országgal szemben a legtöbb szubvencióellenes vizsgálatot indították, még kifejezőbb a WTO-szintjén, ugyanis az elmúlt 10 éves időszakban a WTO által megindított szubvencióellenes ügyek 55 %-a Kínát érintette. Ez tükrözi Kína széles körben elterjedt és összetett ipartámogatási rendszerének kereskedelemtorzító hatását. 2020-ban az EU által megindított három szubvencióellenes vizsgálat közül kettő Kínára vonatkozott, és a három végleges szubvencióellenes intézkedés mindegyike a Kína által – vagy magában az országban, vagy Egyiptomban – nyújtott támogatásokkal volt kapcsolatos. Ezért, mivel 2020-ban a szubvencióellenes tevékenységek többsége olyan támogatásokhoz kapcsolódott, ahol valójában Kína volt a támogatások származási országa, e szakasz fennmaradó része erre az országra összpontosít. 1 2 2.1 2.2A Kínai Népköztársaság által nyújtott pénzügyi támogatás háttere Kína kormánya számos módon támogatja vállalatait, és az átláthatóság hiánya azt jelenti, hogy támogatási módok megértése kihívást jelent. 2006-ban Kína bevezette a „honos innováció” fogalmát azzal a céllal, hogy „[…] fokozza a honos innovációs kapacitásokat, és ezt kulcsfontosságú eszköznek tekintse a gazdasági struktúrák kiigazításához, a növekedési modell átalakításához, valamint Kína versenyképességének javításához”. Ennek az elképzelésnek Kína 1999-től alkalmazott, a külföldi kínai beruházások ösztönzését célul kitűző „Go Out” politikájával való együttes alkalmazása adja a hátteret Kína számos típusú ipari támogatásához. A 2015-ben kiadott „Made in China 2025” (Készült Kínában 2025, MIC2025) stratégia és ütemtervKína „önhonos innovációra” vonatkozó célkitűzésének kiterjesztését jelenti, és az új és feltörekvő iparágakra, valamint a hagyományos feldolgozóiparra is kiterjed. A 2013-ban elindított „Egy övezet, egy út” kezdeményezés Kína „Go Out” politikájára épül, kereskedelmi útvonalak fejlesztésével, valamint infrastrukturális és ipari projektekbe való beruházással világszerte. Ezek a kormányzati stratégiák szorosan összefonódnak számos ötéves tervvel, amelyek meghatározzák a kínai gazdaság irányát azáltal, hogy prioritásokat és célokat határoznak meg a központi és helyi kormányzatok számára. A 13. ötéves terv a 2015 és 2020 közötti időszakra vonatkozott. Az ipar pénzügyi támogatása az egyik olyan eszköz, amellyel az ötéves tervek céljai megvalósulnak. Ezt megerősítette, amikor a Kínai Népköztársaság Központi Bankja a kormányzati szervekkel együtt kiadta a növekedés és a strukturális kiigazítás hatékonyabb pénzügyi támogatásának módjaira vonatkozó több véleményt ismertető dokumentumot (2016), valamint az erős gyártó ország kiépítéséhez nyújtott pénzügyi támogatásról szóló iránymutató véleményt (2017). A támogatás történhet ingyenes vagy alacsony költségű kölcsönök; mesterségesen olcsó nyersanyagok, összetevők, energia és földterület; adómentességek, valamint a K+F és a technológiabeszerzések támogatása formájában. Ezek a támogatások jelentős globális kapacitásfelesleg kialakulásához vezettek többek között az acél- és az alumíniumágazatban. Ez a Kínából származó, tisztességtelen kereskedelem tárgyát képező kivitel növekedéséhez vezetett, ami világszerte csökkenti az árakat, és kárt okoz az importáló országok, köztük az uniós tagállamok számos iparágának. Az EU – a korábbi évekhez hasonlóan – 2020-ban úgy reagált, hogy indokolt esetben kiegyenlítő intézkedéseket vezetett be a probléma megoldására, és többek között elfogadott egy az új problémák kezelésére szolgáló új módszertant a következő szakaszban felvázoltak szerint.