EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.11.24. COM(2021) 916 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A megerősített felügyelet aktualizálása – Görögország, 2021. november {SWD(2021) 364 final}



HÁTTÉR A görögországi gazdasági fejlemények és szakpolitikák nyomon követéséhez a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere, valamint a 472/2013/EU rendelet 2. és 3. cikke szerinti megerősített felügyelet szolgál keretként. A Görögország esetében alkalmazott megerősített felügyelet figyelembe veszi, hogy Görögországnak folytatnia kell az ország gazdasági és pénzügyi nehézségei forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelését biztosítani hivatott intézkedések végrehajtását, valamint a megalapozott és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformokat. A megerősített felügyelet átfogó keretet nyújt a gazdasági folyamatok figyelemmel kísérése és a fenntartható gazdaságélénkülés biztosításához szükséges szakpolitikák megvalósításának nyomon követése számára. Lehetővé teszi a mindenkori megelőző időszak görögországi gazdasági és pénzügyi fejleményeinek rendszeres értékelését, valamint az államadósság finanszírozási feltételeinek monitoringját és az adósságfenntarthatósági elemzés aktualizálását. A megerősített felügyelet egyúttal keretként szolgál a Görögország által az eurócsoport 2018. június 22-i ülésén az Európai Stabilitási Mechanizmus programja keretében elfogadott reformok folytatására és befejezésére, valamint a pénzügyi támogatási programok keretében elfogadott fontos reformok eredményeinek megóvására vonatkozóan tett általános kötelezettségvállalás értékeléséhez is. Ebben az összefüggésben a megerősített felügyelet módot ad annak nyomon követésére, hogy Görögország hogyan tesz eleget a program keretében hat fontos területen megkezdett kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtása tekintetében a 2022 közepéig ütemezett egyezményes határidőkig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalásoknak. A szóban forgó egyedi kötelezettségvállalások i. a költségvetési és a költségvetési-strukturális politikákra; ii. a szociális jólétre; iii. a pénzügyi stabilitásra; iv. a munkaerő- és a termékpiacokra; v. a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társaságára és a privatizációra; valamint vi. a közigazgatás korszerűsítésére vonatkoznak. Ez a tizenkettedik jelentés Görögország megerősített felügyeletéről. A jelentés a 2021. október 19–20-án Athénban tett látogatás, valamint a hatóságokkal folytatott rendszeres párbeszéd megállapításain alapul. A látogatást az Európai Bizottság az Európai Központi Bank közreműködésével folytatta le, míg a Nemzetközi Valutaalap a finanszírozást követő utólagos értékelés keretében, az Európai Stabilitási Mechanizmus pedig korai előrejelző rendszeréhez kapcsolódóan, az Európai Bizottság és az Európai Stabilitási Mechanizmus közötti munkakapcsolatokról szóló 2018. április 27-i egyetértési megállapodással összhangban szintén részt vett a folyamatban. Ez a jelentés az eurócsoporttal szemben Görögország által a reformok 2021 közepéig történő végrehajtásával kapcsolatban tett kötelezettségvállalások teljesítését értékeli. Ez a jelentés alapul szolgálhat az eurócsoport számára ahhoz, hogy döntést hozzon a következő, 767 millió EUR összegű, szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések megkezdéséről. Ezek az intézkedések, amelyekről az eurócsoport keretei között 2018. június 22-én született megállapodás, magukban foglalják az értékpapírpiaci program és a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás keretében a központi bankok által tartott görög államkötvényekből származó jövedelmeknek megfelelő összegek átutalását, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz keretében nyújtott egyes kölcsönök vonatkozásában a kamatfelár-emelés alóli mentesítést. A szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések ötödik szakaszának végrehajtása az eurócsoport 2021. június 17-i ülését követően készült. A Görögország által az eurócsoport tagjai előtt 2018 júniusában tett, a további adósságenyhítő intézkedések végrehajtásának alapjául szolgáló kötelezettségvállalások 2022 közepéig szólnak, tehát Görögország a vállalásának utolsó évébe lépett. A hatóságok kifejezték azon szándékukat, hogy erőfeszítéseiket a fennálló kötelezettségvállalások 2022 közepéig történő teljesítésére összpontosítják. A fennmaradó adósságenyhítő intézkedések végrehajtásáról, valamint a megerősített felügyelet megszüntetéséről szóló határozatoknál figyelembe kell venni a kötelezettségvállalások teljesítése felé tett előrehaladást, valamint a tágabb gazdaságpolitikai környezetet. ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉS A görög gazdaság fellendülése a folyamatban lévő világjárvány ellenére is egyre nagyobb lendületet kap. Az erős első félévet és a vártnál jobb idegenforgalmi szezont követően a Bizottság őszi előrejelzése szerint 2021-ben a növekedés eléri a 7,1%-ot, azaz gyakorlatilag a gazdasági aktivitás világjárvány előtti szintjét. Az előrejelzések szerint a reál-GDP növekedése 2022-ben 5,2%-os lesz. Bár a világjárvány hatása továbbra is rendkívül intenzív, a folyamatban lévő oltási kampánynak köszönhetően várhatóan fokozatosan mérséklődni fog. A laza költségvetési és monetáris politika, valamint Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtásától várható erőteljes fellendülés a jövőben is fenntartja a lendületet. A munkaerőpiac továbbra is ellenálló marad, köszönhetően a kormányzati támogatási programoknak is, amelyek továbbra is védik a kiszolgáltatott helyzetben lévő ágazatok munkahelyeit. A 2022. évi költségvetésiterv-javaslat megerősítette, hogy a meglévő rendkívüli támogatási intézkedéseket várhatóan 2021 végére nagyrészt megszüntetik, a következő évben is aktívakat pedig a gazdaság változó szükségleteihez fogják igazítani. Ez a gazdasági fellendüléssel együtt az államháztartási hiány további csökkentését hivatott támogatni. A hatóságok sikeresen teljesítettek több további egyedi kötelezettségvállalást: ·A költségvetési és számviteli célokra közös gazdasági, adminisztratív és funkcionális besorolást bevezető számlatükör-reform részeként a hatóságok véglegesítették a funkcionális besorolás első szintjét mind a rendes, mind a közberuházási költségvetésre vonatkozóan, amelyet novemberben mutatnak be a 2022. évi költségvetés részeként. Ez az államháztartás-irányítás területén a központi ügyvezetés számlatükrének elkészítésére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalásnak tesz eleget. Jó úton halad a funkcionális besorolás második szintjének fejlesztése (2022 közepére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás). ·A hatóságok által a trösztellenes korrekciós rendszer keretében elfogadott intézkedések lehetővé teszik az állami tulajdonú inkumbens görög villamosenergiaipari vállalat, a Public Power Corporation (PPC) versenytársai számára, hogy hosszabb távon több villamos energiát vásároljanak, ami lezárja ezt a régóta fennálló trösztellenes ügyet. Ezzel befejeződik az energiaszektor reformja, amely egyedi kötelezettségvállalás volt. Ezen túlmenően a reformok végrehajtása az egyedi kötelezettségvállalások széles körében az előírt határidőknek megfelelően jól haladt. Így különösen: ·Jelentős előrelépés történt a beruházás-engedélyezési jogszabályok egyszerűsítése terén, a függőben lévő elemek többsége már hatályban van. Az utolsó egyeztetett elem, vagyis az oktatási ágazatban folyó gazdasági tevékenységek engedélyezési eljárásainak egyszerűsítését lehetővé tevő másodlagos jogszabályok várhatóan 2022 januárjára készülnek el. ·A Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társasága befejezte stratégiai tervének aktualizálását, amely meghatározza céljait és megerősíti aktív részvényes szerepét a portfóliójába tartozó társaságokban. Stratégiai tervének aktualizálása keretében a társaság jól haladt azon jogi változások terén is, amelyek ahhoz lesznek szükségesek, hogy az állami tulajdonú vállalatok jobban teljesítő társaságokká váljanak. Mivel a társaság folytatja fejlődését és áttér az aktualizált terv végrehajtására, továbbra is kritikus fontosságú, hogy minden fél fenntartsa a társaság függetlenségét az alapító törvénynek megfelelően, mivel ez hozzájárul mandátumának teljesítéséhez és a folyamatos pozitív teljesítményhez a görög állam eszközeinek értékteremtése szempontjából. Megállapodtak továbbá az Athéni Városi Közlekedési Szervezet (OASA) teljesítményalapú szerződéséről, amely magában foglalja a szervezet által teljesítendő közszolgáltatási kötelezettség összegének becslésére vonatkozó konkrét módszertant, míg a végrehajtására vonatkozó, függőben lévő intézkedések várhatóan november végére fognak elkészülni. ·Az elmúlt hónapokban összességében jelentős előrelépés történt a folyamatban lévő privatizációs ügyletek terén. Először is, miután 2021. augusztus 26-án kiválasztották a legmegfelelőbbnek ítélt befektetőt az Egnatia autópálya hosszú távú koncessziójához egy közel 1,5 milliárd EUR összegű előlegből és a koncessziós jogosult teljes éves bevételének 7,5%-át kitevő éves kifizetésből álló pénzügyi ajánlatra, a hatóságok ütemtervet készítettek a fizetőkapuk elkészítésére és üzemeltetésére, valamint az összes alagút engedélyezésére. Másodszor, miután 2021. szeptember 9-én kiválasztották az Állami Gázipari Társaság (DEPA) infrastruktúrájának eladására legmegfelelőbbnek ítélt befektetőt, az aktát benyújtották és a Számvevőszék jóváhagyta azt. Harmadszor, előrehaladás történt a regionális kikötőkre vonatkozó számos ügyletre irányuló pályázati eljárásban, 2021. október 15-én pedig kötelező érvényű ajánlatokat nyújtottak be a krétai Gournes Heraklionra (a volt amerikai Gournes katonai bázis egy részének fejlesztése). A hatóságok jóváhagyták az aktualizált eszközfejlesztési tervet is, amely a privatizációs programot alkotja, és rögzíti a benne foglalt ügyletek következő lépéseit. ·Ami a szociális jóléti reformokat illeti, a hatóságok elsődleges jogszabályokat fogadtak el a személyi segélynyújtási juttatásokra jogosító fogyatékosság megállapítására vonatkozó új megközelítés alkalmazására, a másodlagos jogszabályok kezdeti végrehajtási próbaidőszakára pedig 2022 elején, a 11. jelentésben jósoltnál valamivel később kerül sor. Az Egységes Társadalombiztosítási Alap (e-EFKA) fennmaradó igazgatóságainak Görögország területén történő megnyitása jól halad, az informatikai infrastruktúra azonban még nem kiforrott. ·A közigazgatás területén jól haladnak az integrált humánerőforrás-gazdálkodási rendszer kiépítésére irányuló erőfeszítések, az álláshelyek 81%-ánál elkészültek a munkaköri leírások, amelyek teljes körű befejezése 2022 januárjában esedékes. Az Oktatási és Vallásügyi Minisztérium állandó titkárának kinevezését elősegítő jogi rendelkezéseket várhatóan 2021. november végéig fogadják el, miközben a végrehajtó állam törvényével összhangban biztosítják az aláírási jogkör átruházásával való összhangot. A hatóságok jól haladtak a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) fennmaradó ajánlásainak végrehajtása terén is, amelyek a parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció, valamint a köztisztviselők megvesztegetésének megelőzésére vonatkoznak. ·A kataszteri jogcímek feltérképezése és az új kataszteri egység létrehozása az elfogadott ütemtervnek megfelelően halad. ·A hatóságok megerősítették elkötelezettségüket az új, szélesebb bázisú ingatlanadón alapuló egységes ingatlanadó, az ENFIA reformjának folytatása mellett, amely 2022 márciusától fizetendő, és ütemtervet adtak a következő lépésekhez.

Mindazonáltal egyes egyedi kötelezettségvállalások késnek a 11. jelentés keretében megállapított határidőkhöz képest. Nevezetesen: ·A hátralékok felszámolása csak elhanyagolható javulást mutat a 11. jelentéshez képest a 2021. márciusi felszámolási tervben elfogadott szakpolitikai intézkedések végrehajtásának késedelmei, új hátralékok felhalmozódása és az új nyugdíjkérelmek vártnál nagyobb beáramlása miatt. A felszámolás felgyorsítását célzó intézkedések már megtörténtek, a hatóságok jelenleg arra számítanak, hogy a nyugdíjak körén kívüli hátralékokat 2021 decemberére, a feldolgozatlan nyugdíjkérelem-állományokat pedig 2022 közepére felszámolják. A hatóságok beleegyeztek abba, hogy 2021 októberétől havi rendszerességgel nyomon követik a politika végrehajtásának előrehaladását a további késedelmek elkerülése érdekében. A Görög Számvevőszék ajánlásainak végrehajtása és a fiskális eljárások egyszerűsítése a tervek szerint haladt. ·Az állami bevételekkel foglalkozó hatóság megreformálása terén, bár a végponttól végpontig terjedő beszedési rendszerrel kapcsolatos informatikai rendszer tesztelési szakasza befejeződött, a tényleges üzembe helyezés a 11. jelentésben kitűzött 2021. végi időpont helyett várhatóan csak 2022 áprilisára valósul meg. ·Az egészségügyi alapellátó rendszer kiépítését, ami egy egyedi kötelezettségvállalás volt, tovább késleltette a járvány és a közelmúltbeli kormányátalakítás. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2021 decemberéig törvénytervezetet terjesztenek elő, hogy azt – a közvetítői és a betegnyilvántartás elveinek megvalósításához szükséges másodlagos jogszabályokkal együtt – 2022 februárjáig elfogadják, még időben a 13. megerősített felügyeleti jelentéshez. A clawback követelések érvényesítése – vagyis a gyógyszerekre és más egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó, a jogszabályi felső korláton felüli állami kiadások visszakövetelése az egészségügyi szolgáltatóktól – továbbra is jól halad a közelmúltbeli összegek tekintetében, ugyanakkor jelentős késések tapasztalhatók a 2020-ra visszakövetelendő összegek tekintetében. Ami az egészségügyi beszerzést illeti, az új jogszabályi keretet várhatóan 2021. december 10-ig fogadják el, és a beszerzési tevékenységek jó úton haladnak a 2022 közepére kitűzött mérföldkő megvalósítása felé, hogy elérjék a központosított beszerzéseknek az összes kórházi kiadásokból való 40%-os részesedését. ·Az igazságügy területén az integrált ügykezelési rendszerre vonatkozó ajánlattételi felhívás közzétételének előkészítő szakasza további késedelmet szenvedett, így a projekt 2022. első negyedévi odaítélésére vonatkozó korábbi cél teljesíthetetlen. Ez aggodalomra ad okot, tekintettel a projekt fontosságára és a hosszú tervezett végrehajtási időszakra. Ami az elektronikus iratbenyújtást illeti, további előrelépés történt mind a polgári, mind a közigazgatási bíróságok területén, az intézkedéseket 2022 áprilisáig kell befejezni. ·Míg a hatóságok üdvözlendő lépéseket tettek a gazdasági tevékenységek és termékpiacok felügyeletére vonatkozó ellenőrzési keretrendszer reformja terén, a megerősített felügyeleti kötelezettségvállalás keretében ellenőrzött területeken ennek befejezése még várat magára. Konkrétan a környezetvédelem utolsó fennmaradó területén a hatóságok elsődleges jogszabályokat fogadtak el az ellenőrző hatóságok szankcióira és végrehajtási jogkörére vonatkozó keretrendszer módosítására, amelynek célja, hogy a környezetvédelmi ellenőrzéseket átláthatóbbá, vállalkozásbarátabbá és az önmegfelelést jobban elősegítővé tegye. E reform befejezéséhez szükség van egy végrehajtás-irányítási modell kidolgozására, amely elősegíti a végrehajtási rendszer alkalmazásának összehangolt megközelítését. ·Az ingatlan-nyilvántartásra vonatkozó projekt befejezéséhez szükséges, az erdőtérképek véglegesítésére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás teljesítése további késedelmet szenvedett, részben az év eleji erdőtüzek miatt. Bár ezeket a tényezőket elismerik, a térképek véglegesítési határidejének ismételt horizontális meghosszabbítása veszélybe sodorja az ingatlan-nyilvántartás időben történő elkészítését. A hatóságok jelezték, hogy a térképeket 2022 közepéig véglegesíthetik, ami jelentős végrehajtási kockázatoknak van kitéve. Az egyedi kötelezettségvállalások terén elért előrehaladáson felül a jelentés üdvözli, hogy a hatóságok előrehaladást értek el több, a megerősített felügyelet keretében megkezdett szélesebb körű szerkezeti reform kapcsán. Nevezetesen: ·Teljes mértékben működőképessé vált az új projekt-előkészítő eszköz, amely a privatizációs ügynökségen belül a beruházási projektek érlelésével és a stratégiai fontosságú projektek felgyorsításának szélesebb körű támogatásával foglalkozik. 2021. november 8-án az eszköz rendelkezésére bocsátották a stratégiai fontosságúnak tekintett, és ezért a stratégiai projektlistába bekerülő és kiemelt figyelemben részesülő szerződések első csoportját. Ezen túlmenően a hatóságok folyamatosan haladnak a közbeszerzés új szabályozási keretének működőképessé tétele terén, a közelmúltban elfogadott stratégia tágabb összefüggésében is. A közbeszerzési törvényre vonatkozó fennmaradó másodlagos jogszabályok elfogadása rövid késedelmet szenvedett, és várhatóan 2021. november végéig fejeződik be. Mindezek a lépések kritikus fontosságúak a Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében bemutatott beruházások sikeres végrehajtásához. ·Az igazságszolgáltatás területét érintő szélesebb körű reformok ugyancsak jól haladnak, ideértve a különleges bírósági tanácsok felállításának befejezését, az igazságszolgáltatás megszervezésére vonatkozó felülvizsgált szabályzat elfogadását és a JustStat osztály működőképessé tételét, amelynek célja, hogy javítsa az igazságszolgáltatásra vonatkozó adatok minőségét. ·Az új digitális szolgáltatások és alkalmazások bevezetése jó ütemben halad, amit a rendszerek interoperabilitását és a közigazgatáson belüli adatcserét javító intézkedések támasztanak alá. ·Üdvözlendő, hogy a közigazgatásban az ideiglenes alkalmazottak számának 2018 óta tapasztalható jelentős növekedésének kezelése érdekében a hatóságok felső korlátot fogadtak el a 2022-ben felveendő ideiglenes alkalmazottak foglalkoztatására vonatkozóan. Előre nem látható fejlemények, például a tanárok váratlanul magas arányú nyugdíjba vonulása és a tanulók különleges támogatás iránti megnövekedett igénye miatt azonban nem sikerült elérni a várt csökkentést, amely teljes mértékben ellensúlyozta volna a 10 500 ideiglenes tanári szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átalakítását az aktuális tanév kezdete előtt. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy elvégzik az állandó és ideiglenes oktatási személyzet iránti igényfelmérést, valamint hogy gondoskodnak arról, hogy a következő tanévre ellensúlyozzák a 3000 új ideiglenes tanár felvételét. Az európai intézmények üdvözölték a hatóságok azon szándékát, hogy felmérést készítsenek a közigazgatás személyzeti szükségleteiről és a hozzáértő személyzet bevonásának módjáról, ugyanakkor hangsúlyozták annak fontosságát, hogy a közigazgatás összköltsége középtávon stabil maradjon a prudens fiskális politika megőrzése érdekében. Összességében a közigazgatásban 2,6%-kal nőtt az alkalmazottak száma, mióta Görögország 2018 augusztusában kilépett a pénzügyi támogatási programból, főként az ideiglenes alkalmazottak miatt, akiknek létszáma 24,5%-kal nőtt. Ez a bérköltségben is megmutatkozott, amely a 2018 és 2022 közötti időszakban várhatóan 6%-kal fog emelkedni. A GDP-arányos bérköltség az előrejelzések szerint 2022-ben 9,5%-ra emelkedik, szemben a 2018-as 9,3%-kal. A munkaerő-felvételi eljárások központi ellenőrzésének megerősítésére és a fennmaradó hiányosságok leküzdésére irányuló erőfeszítések folyamatos és szoros figyelemmel kísérése és megerősítése segít biztosítani, hogy a közigazgatás mérete és költségei állandóak maradjanak. Ugyanakkor arra ösztönzik a hatóságokat, hogy aknázzák ki az egységes bérköltségbe épített rugalmasságot annak érdekében, hogy a közszféra továbbra is vonzó munkahely maradjon. A bankszektorban erőteljesen csökkent a nemteljesítő hitelek száma, bár a sebezhetőségek továbbra is fennállnak. Az értékpapírosítási ügyleteknek köszönhetően a nemteljesítő hitelek aránya 2021 júniusában elérte a 20,3%-ot, azaz a 2019. végi arány felét. A nemteljesítő hitelek értékpapírosítása megnövekedett tartalékképzési igényeket eredményez, ami rövid távon rontja a bankok jövedelmezőségét és tőkehelyzetét, de lehetővé teszi a bankok számára, hogy a jövőre nézve csökkentsék kockázati költségüket, és helyet csináljanak mérlegükben az új hitelezéshez. Továbbra is magas a halasztott adójóváírások aránya a bankok tőkéjében. A nyár folyamán sikeres intézkedéseket hoztak a tőkehelyzet javítása érdekében, a következő hónapokban pedig továbbiakat terveznek. A moratórium lejártát követő „szakadék széle” hatás kockázata ez idáig nem materializálódott, de a lefelé mutató kockázatok továbbra is fennállnak. A pénzügyi ágazat kapcsán elfogadott szakpolitikai intézkedések végrehajtása javulást mutatott, de a korábbi késedelmek behozatala továbbra is kihívást jelent. A fizetésképtelenségi keretrendszer működését immár a megfelelő elektronikus infrastruktúra támogatja. További késedelmet szenved az értékesítési-visszabérlési szervezet létrehozására irányuló koncessziós eljárás, azonban úgy tűnik, ez nincs kihatással a fizetésképtelenségi keret alkalmazására. Ami a háztartások fizetésképtelensége területén felhalmozódott ügyhátralék felszámolására irányuló egyedi kötelezettségvállalást illeti, történtek előrelépések, de az előrehaladás üteme továbbra is lassú. Továbbra is számos ügy van folyamatban, amelyeknek csupán körülbelül 19,5%-a kapott új tárgyalási időpontot, egyes esetekben 2022 utánra. A hatóságok a szükséges lépések megtételére készülnek, többek között az ügyek egyes bíróságokon történő feldolgozásának javítása érdekében, azzal a céllal, hogy 2022-ig nagyrészt felszámolják az ügyhátralékot, ami továbbra is kihívást jelent. Annak ellenére, hogy a lehívott állami garanciákkal kapcsolatos hátralék terén 2021 harmadik negyedévében felgyorsultak a kifizetések, a ledolgozás üteme még mindig elmarad a várttól. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy mindkét hátraléktípus esetében (a háztartások fizetésképtelensége területén felhalmozódott ügyhátralék és a lehívott állami garanciákkal kapcsolatos hátralék) havonta beszámolnak a ledolgozás terén elért előrehaladásról. Üdvözlendő a polgári eljárásjogi kódex átfogó felülvizsgálatának közelmúltbeli elfogadása, mivel az várhatóan felgyorsítja az ügyek elbírálását és növeli a végrehajtási eljárások hatékonyságát, beleértve az elektronikus árverések lebonyolítását is. Folyamatban van a munka az elektronikus árverési platform továbbfejlesztésével kapcsolatban is. Folytatódtak az egyeztetések a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap jövőjéről. Az Alap jogszabályi keretének reformja várhatóan az Alap működési időtartamára, irányítására, elidegenítési stratégiájára és különleges jogosítványaira fog összpontosítani. A görög hatóságok jelenleg arra számítanak, hogy a jogszabály-módosítást még idén elfogadják. Összességében a jelentés arra a következtetésre jut, hogy Görögország tovább haladt egyedi kötelezettségvállalásai teljesítése terén, annak ellenére, hogy egyes területeken késések tapasztalhatók, amelyek részben a világjárvány, illetve a 2021 augusztusi súlyos erdőtüzek okozta kihívásokkal függnek össze. A hatóságok az energiaszektor és az államháztartás-irányítás területén eredményeket értek el az egyedi kötelezettségvállalások teljesítésében, miközben fontos és üdvözlendő lépéseket tettek annak érdekében, hogy a legtöbb egyedi kötelezettségvállalást 2022 áprilisáig teljesítsék. Az európai intézmények üdvözlik a minden területre kiterjedő szoros és konstruktív együttműködést, és arra buzdítják a hatóságokat, hogy tartsák fenn a lendületet, és szükség esetén – különösen a pénzügyi ágazatban tervezett reformok végrehajtása, a hátralékok felszámolása, az egészségügy és az igazságszolgáltatás tekintetében – orvosolják a késedelmeket. MAKROGAZDASÁGI FEJLEMÉNYEK A gazdaság fellendülése egyre nagyobb lendületet kap. A gazdaság 2021 első és második negyedévében (negyedéves összehasonlításban) 4,5%-kal, illetve 3,4%-kal nőtt. A külgazdasági ágazat várhatóan jelentősen javulni fog 2021 harmadik negyedévében a jó előzetes idegenforgalmi adatok fényében, miután az ország májusban megnyílt a turizmus előtt, és nyáron feloldották a személyek mozgására vonatkozó korlátozásokat EU-szerte. Ezzel párhuzamosan az áruexport piaci részesedése növekedett 2021 első felében, és ezáltal hozzájárult a növekedéshez ugyanebben az időszakban. A reál-GDP növekedését 2021-ben várhatóan a görög helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti beruházások, valamint egyéb kormányzati támogatási intézkedések is segíteni fogják. A nettó közvetlen külföldi befektetések Görögországban jelentősen nőttek 2021 második negyedévében, de a GDP arányában kifejezett állományuk továbbra is jóval az uniós átlag alatt marad. A globális inflációs nyomás hatására az infláció tovább emelkedett a nyári hónapokban. A foglalkoztatás tovább nőtt a nyáron, amihez a kormányzati programok is hozzájárultak, amelyek továbbra is védik a kiszolgáltatott helyzetben lévő ágazatok munkahelyeit, miközben a gazdaság fellendülése és az idénymunkások iránti nagy kereslet az idegenforgalomban gyorsította fel a munkahelyteremtést. Az Ergani információs rendszer legfrissebb adatai szerint 2021 harmadik negyedévében pozitív volt a munkavállalók versenyszférába történő nettó áramlása; a felvett munkaerő 6,7%-kal nőtt az előző évhez képest. A csökkentett munkaidőben való foglalkoztatást támogató program („Synergasia”) 2021 szeptemberében további 3560 vállalkozás mintegy 37 800 munkavállalójának nyújtott támogatást. A munkanélküliségi ráta szeptemberben 13,3% volt, 3 százalékponttal a 2020. szeptemberi szint alatt, köszönhetően a fellendülésnek, különösen az idegenforgalmi szektorban. Az ifjúsági munkanélküliség 38,5%-ra csökkent az év második negyedévében, de továbbra is 2,3 százalékponttal magasabb, mint 2020 második negyedévében. A rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint 2020-ban 27,5%-ra csökkent a szegénység vagy társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya, ami 1,5 százalékponttal kisebb a 2019. évi szintnél.

A Bizottság 2021. őszi előrejelzése szerint a GDP 2021-ben 7,1%-os, 2022-ben 5,2%-os, 2023-ban pedig 3,6%-os rekorderejű növekedést fog mutatni. Összességében elmondható, hogy a közelmúltban elfogadott görögországi helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása 2022-ben és 2023-ban is fenntartja lendületét, és fokozza a jövőre nézve a magán- és a közberuházásokat. Mivel az országba irányuló nemzetközi turizmusból származó bevételek fokozatosan jelentősen közelebb kerültek a 2019-es szinthez, az előrejelzések szerint az idegenforgalmi bevételek a következő években is a növekedés fontos ösztönzői maradnak. Az energiaárak emelkedése ellenére az év első felében mért negatív inflációs ráták miatt az előrejelzések szerint az általános infláció 2021-ben enyhén nulla felett lesz. Az aktuális előrejelzés szerint az energiaár-infláció növekedése átmeneti jellegű. Az előrejelzés szerint az infláció 2022-ben 1,0%, 2023-ban pedig 0,4% lesz. A 2021 harmadik negyedévében a gáz- és olajár globális alakulása nyomán kialakult nagykereskedelmi villamosenergia-árnyomás további terhet jelent a háztartások és a vállalkozások számára. Görögországban a villamos energia ára 14%-kal nőtt 2021 szeptemberében az előző hónaphoz képest. Az EU többi részével összehasonlítva a lakossági energiaárak Görögországban körülbelül 14%-kal haladják meg a vonatkozó uniós átlagot. A kormány intézkedéseket hozott a hatások enyhítésére. A villamos energia viszonylag magas ára további kockázatokat jelent az energiaszegény, valamint az alacsony és alacsonyabb közepes jövedelmű háztartások számára. A legfrissebb (2020-as) rendelkezésre álló adatok alapján a görög lakosság nagyjából 16,7%-a nem tudta megfelelően melegen tartani otthonát, ami mintegy 8,5 százalékponttal meghaladja az uniós átlagot. A villamosenergia-árak emelkedése a nemzetközi fejlemények és hazai tényezők – például a földgázfüggőség – eredménye, miközben a páneurópai villamosenergia-piacokba történő teljes integráció és a felhasználóoldali válaszban való részvétel a villamosenergia-piacokon még folyamatban van. Mindazonáltal Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési terve további beavatkozásokat tartalmaz a megújuló energiaforrások előállítása, az energiahatékonyság, a tárolási és hálózati beruházások, a villamosenergia-piaci reformok, valamint a nem összekapcsolt szigetek szárazfölddel való összekapcsolása terén. E projektek megvalósításának előrehaladtával ez várhatóan középtávon növeli a végső fogyasztók jövőbeli sokkhatásokkal szembeni védelmét. Az első adatok arra utalnak, hogy a kormányzati támogatási intézkedések segítettek megőrizni a vállalati szektor dinamizmusát a világjárvány idején. A vállalkozásdemográfiai adatok alapján az új vállalkozások „születésének”, azaz az új vállalkozások alapításának és a meglévők bezárásának egyenlege 2020 során pozitív maradt, és 2021 első két negyedévében meghaladta a világjárvány előtti szintet. Ezt az eredményt a kereslet 2021. évi élénkülése is elősegítette, ami felgyorsította az új vállalkozások létrejöttét, különösen a szolgáltató szektorban. Ezeket az adatokat azonban óvatosan kell értelmezni, mivel Görögországban hagyományosan alacsony az üzleti dinamika; ezért előfordulhat, hogy alábecsülik a világjárvány hatását. A kilátások körüli bizonytalanság és kockázatok továbbra is jelentősek. A világjárvány gazdasági tevékenységre gyakorolt hatása az elmúlt negyedévek során mérséklődött, azonban a helyreállás továbbra is ki van téve a járvány esetleges súlyosbodásának, mind belföldön, mind nemzetközi szinten, és továbbra is komoly sérülékenységek maradnak fenn. Ezen túlmenően szorosan nyomon kell követni a magánszektort és a munkaerőpiacot célzó támogatási intézkedések fokozatos megszüntetését, és gondosan időzíteni kell azt a „szakadék széle” hatás elkerülése érdekében. Az inflációs kilátások körüli bizonytalanságokat növeli az energiaárak felfutása és az ellátási láncok szűk keresztmetszeteinek hatása. Továbbra is bizonytalanság forrása a külső geopolitikai tényezők alakulása, valamint az, hogy a migrációs válság ismételten megjelenhet a világjárvány elmúltával. Ezzel szemben a háztartások megtakarításainak közelmúltbeli növekedése az előző évben elhalasztott vásárlások egy részének realizálásához vezethet, ami további lökést adhat a magánszektor fogyasztásának. 1. táblázat: A főbb makrogazdasági változók összefoglalása (%) Forrás: Európai Bizottság KÖLTSÉGVETÉSI FEJLEMÉNYEK A költségvetési politika 2021-ben is laza marad, és 2022-ben tovább fogja támogatni a helyreállást. A Bizottság és a hatóságok előrejelzései nagyjából összhangot mutatnak, és 2022-re az elsődleges hiány jelentős csökkenését vetítik előre. A Bizottság 2021. őszi előrejelzése szerint a megerősített felügyelet keretében nyomon követett elsődleges hiány 2021-ben eléri a GDP 7,6%-át, 2022-ben pedig a GDP 1,2%-át. Ez hasonló a Görögország 2022-es költségvetési tervében szereplő, a GDP 1,0%-át kitevő hiány-előrejelzéshez. A mérleg 2022-re előre jelzett javulása a folyamatban lévő fellendülést és a sürgősségi intézkedések többségének fokozatos megszüntetését tükrözi. Ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz várhatóan jelentős hatást fog gyakorolni a növekedésre, ami pozitív hatást gyakorol az állami bevételekre. A Bizottság által 2022-re előre jelzett hiány valamivel magasabb, mint a 2021 tavaszára prognosztizált. A felülvizsgálat tükrözi a kiegészítő intézkedések (lásd alább) költségeit és a katonai felszerelések tervezettnél korábban történő leszállításának betudható, 2022. évi magasabb védelmi kiadásokat, ami a GDP 0,1%-ának megfelelő egyenlegromlást eredményezett 2022-ben. A világjárványhoz kapcsolódó intézkedések többségét 2021 végére megszüntetik, de további intézkedésekre került sor a tűzkárok hatásainak kezelésére, és kisebb állandó intézkedéseket szintén elfogadtak. A válság által érintett háztartások és vállalkozások támogatására elfogadott intézkedések többsége várhatóan 2021 végére fokozatosan megszűnik. A támogatási intézkedések költségvetési hatása 2021-ben várhatóan a GDP 6,4%-a, 2022-ben pedig a GDP 1,4%-a lesz. A 2022-ben érvényben maradó intézkedések célja a fellendülés támogatása az összesített kereslet és a foglalkoztatás ösztönzésével, valamint az egészségügyi rendszer további támogatása. A következők tartoznak közéjük: ·csökkentett társadalombiztosítási járulékok és a magánszektort terhelő szociális szolidaritási adó alóli mentesség, ·kiterjesztett munkaerő-felvétel támogatási program 50 000 új munkahely létrehozására a társadalombiztosítási járulékok hat hónapig történő támogatásával minden új munkaszerződés után, ·csökkentett hozzáadottértékadó-kulcsok a közlekedésre, az italokra és a mozijegyekre 2022 júniusáig, ·részben az oltási kampányhoz kapcsolódó megnövekedett egészségügyi kiadások. A 2022-es költségvetési tervezet intézkedéseket tartalmaz a 2021 nyara óta pusztító tüzek hatásainak kezelésére. Ezek közé tartoznak a vissza nem térítendő támogatások és a kölcsönök, az adófizetési és a kölcsöntörlesztési kötelezettségek halasztása, az ingatlanadó (ENFIA) felfüggesztése 2021–2023-ra az érintett háztartások és vállalkozások számára, valamint az érintett régiók újjáépítési költségeinek támogatása. Végül a költségvetési tervezet számos új, kisebb, a GDP 0,1%-át kitevő gazdaságtámogató intézkedést tartalmaz, amelyek költsége részben a szociális költségvetés fel nem használt tartalékainak megszüntetésével párosul. Ilyen intézkedések a következők: ·a mobil-előfizetési díjak csökkentése, ·az elsőfokú hozzátartozók közötti, 800 000 EUR alatti ajándékozási illeték felfüggesztése, ·a tőkefelhalmozási adó 50%-os csökkentése, ·ösztönzők a fiatalok foglalkoztatásának növelésére. Görögország intézkedéseket jelentett be az energiaárak közelmúltbeli növekedése gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozására. A villamosenergia-árak meredek emelkedését követően a hatóságok új támogatási rendszert vezettek be, amelynek keretében az év végéig minden hónapban 60 EUR/MWh kedvezményt biztosítanak minden változó áras szerződéssel rendelkező kisfeszültségű fogyasztó számára az első 300 kWh felhasznált áram után, míg a legkiszolgáltatottabb háztartások 80 EUR/MWh támogatásban részesülnek. Ha az energiaárak a vártnál tovább maradnak magasak, az intézkedéseket meg lehet hosszabbítani. A hatóságok arról tájékoztattak, hogy amennyiben a jövőbeni fejlemények további támogatást tesznek szükségessé, az a veszélyeztetett háztartásokat fogja megcélozni, és automatikus kiigazítási mechanizmust hoznak létre az ilyen váratlan ingadozások kezelésére a jövőben. A hatóságok megemelték az alacsony jövedelmű háztartások fűtési kedvezményét is. Ezek az intézkedések 2021-ben a GDP 0,2%-át érik el, és a kibocsátáskereskedelmi rendszer számláján az energiával kapcsolatos kiadásokra elkülönített bevételek növekedése teljes mértékben fedezi azokat. Ezek az intézkedések láthatóan nagyjából összhangban vannak az emelkedő energiaárak kezeléséről szóló bizottsági közleménnyel, mivel ideiglenesek és széles kört céloznak, ugyanakkor a kiszolgáltatottabb fogyasztók számára nagyobb előnyökkel járnak. Az Európai Bizottság szorosan figyelemmel kíséri az energiapiaci fejleményeket.

1. ábra: A költségvetési egyenleg 2021 és 2022 közötti változásának forrásai Forrás: Európai Bizottság Megjegyzés: Az ábra az államháztartási egyenlegnek a megerősített felügyelet keretében nyomon követett, a GDP 7,6%-ának megfelelő elsődleges hiányról a GDP 1,2%-ának megfelelő elsődleges hiányra történő javulását mutatja a bevételi és a kiadási oldali összetevők szerint A bemutatott értékelést és előrejelzést jelentős kockázatokok övezik. A kockázatok egy része a világjárvány alakulásához kapcsolódik, nevezetesen az egészségügyi válság további eszkalációja esetén szükséges kiegészítő támogatási intézkedésekhez, valamint a támogatási intézkedések részeként kiadott állami garanciák esetleges lehívásához. Az energiapiaci fejlemények további támogató intézkedéseket is kiválthatnak. A közelmúltban lezajlott vagy tervezett pénzügypolitikai intézkedések, beleértve a kiszolgáltatott helyzetbe kerülő adósok tulajdonában lévő ingatlanokra igénybe vehető értékesítési-visszabérlési konstrukciót, a végső statisztikai osztályozástól függően hiány- és adósságnövelő hatással járhatnak. Egyes folyamatban lévő bírósági eljárások további bizonytalanságot jelentenek az előrejelzésben; ide tartoznak a kiegészítő nyugdíjak és a szezonális bónuszok csökkentése miatti kártalanítási igények, valamint az Állami Ingatlantársasággal (ETAD) szembeni folyamatban lévő perek. Pozitívum viszont, hogy a társasági adóra vonatkozó előzetes adatok alapján 2020-ban a vállalati jövedelmezőség a jelenleg feltételezettnél kisebb visszaesést szenvedhetett el, ami az idei évben magasabb adóbevételeket eredményezhet. ÁLLAMADÓSSÁG-FINANSZÍROZÁS A készpénztartalékok továbbra is magasak. Az államháztartás készpénztartaléka 2021. október elején megközelítette a 40 milliárd EUR-t, ami 2019 vége óta a legmagasabb szint. A készpénztartalék növekedése részben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből kapott 4 milliárd EUR összegű előfinanszírozásnak, részben pedig a 2021 szeptemberi kötvénykibocsátásoknak tudható be. A finanszírozási feltételek továbbra is kedvezőek, és a közelmúltbeli emelkedések ellenére a 10 éves futamidő hozamfelárai 2021. augusztus vége óta 110 és 150 bázispont között maradtak. Az Államadósság-kezelő Hatóság azt fontolgatja, hogy a 2021 tavaszán és azt megelőzően megtett hasonló lépéseket követően Görögország adósságának egy másik részét is előtörleszti az intézményi hitelezőknek. Konkrétan azt fontolgatja, hogy a 2022-ben és 2023-ban esedékes görög hitelkeretből körülbelül 5,3 milliárd EUR-t a tervezett határidő előtt visszafizet, valamint a következő hónapokban teljes mértékben visszafizeti Nemzetközi Valutaalappal szemben fennmaradó 1,8 milliárd EUR összegű hiteltartozását. Bár ez az előtörlesztési csomag hosszú távon elhanyagolható hatással van az adósságfenntarthatóságra, üdvözlendő, hiszen pozitív jelzést küld a piacnak a görög állam pénzügyi helyzetéről, meghosszabbítja a görög adósság átlagos futamidejét, megtakarításokat eredményez a kamatkiadás terén és csökkenti az árfolyamkockázatot. ADÓSSÁGFENNTARTHATÓSÁGI ELEMZÉS Az aktualizált adósságfenntarthatósági elemzés (DSA) azt jelzi, hogy a kockázatok nagyjából a 11. jelentés óta lényegében változatlanok maradtak, de a bizonytalanság továbbra is magas. A rövid távú kockázatok továbbra is kezelhetők, míg ellenben az alacsony növekedést, illetve a magasabb kockázati prémiumot feltételező forgatókönyv szerint a kockázatok hosszabb távon jelentősebbek. Az alapforgatókönyv szerint az államadósság a 2021-es, a GDP 203%-ának megfelelő szintről 2060-ra a GDP 54%-ára mérséklődik, a bruttó finanszírozási igény pedig hosszú távon a GDP 15%-a alatt marad. A magasabb kockázati prémiumot feltételező forgatókönyv szerint az államadósság 2060-ra a GDP 90%-ára mérséklődik, a bruttó finanszírozási igény pedig a 2030-as évektől a GDP 18%-a alatt marad. Az alacsony növekedést feltételező forgatókönyv szerint az államadósság szintje nem stabilizálódik, míg a bruttó finanszírozási igény 2050-től tartósan a GDP 20%-a felett lesz. Az alternatív forgatókönyvek azt mutatják, hogy a jelenleg megfigyelhető alacsony kamatkörnyezet esetleges középtávú változásai és a gyengébb gazdasági növekedés negatívan befolyásolhatják az adósság fenntarthatóságát. Az aktualizált adósságfenntarthatósági elemzés a következő feltételezéseken alapul: ·A reál-GDP növekedésére vonatkozó feltételezések továbbra is a Bizottságnak a 2021–2023-as időszakra vonatkozó legfrissebb rövid távú előrejelzésén alapulnak. A 2024-től 2031-ig tartó időszakra vonatkozóan az előrejelzések – a Bizottságnak a QUEST modell alapján kiigazított szabványos „T+10” szimulációi alapján – most már tartalmazzák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében megvalósuló beruházásoknak a növekedésre gyakorolt várható pozitív hatását. Ezt a szimulációt az összes tagállam tekintetében egyidejűleg hajtottuk végre, így az a tovagyűrűző hatásokat is magában foglalja. Az aktualizálás előtt a Görögországra vonatkozó makrogazdasági előrejelzések T+6-ig a Bizottság számításain, azt követően pedig a lakosság elöregedéséről szóló 2021. évi jelentésen alapultak. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatását T+6-ig tartalmazták. A hosszú távú növekedés továbbra is összhangban van a lakosság elöregedéséről szóló 2021. évi jelentéssel. ·A rövid távon túli inflációs becslések a tizedik előrejelzési évig a „10 év múlva 10 évre” típusú, az inflációhoz kötött csereügyletekkel mért piaci várakozásokon alapulnak, így teljes mértékben összhangban vannak az államadósság-finanszírozási költségekkel kapcsolatos piaci várakozásokkal. A 10. előrejelzési év után lineáris konvergenciát feltételeztünk a 30. előrejelzési évre feltételezett 2% felé. Az aktualizálás előtt az inflációs várakozásokat csak az ötödik előrejelzési évig vettük figyelembe. ·Az elsődleges egyenlegre vonatkozó becslések továbbra is a megerősített felügyelet keretében közzétett nyolcadik jelentésben meghatározott módszertant követik. Nevezetesen az elsődleges egyenleg igazodik a Bizottság legfrissebb előrejelzéséhez, amely a 2021–2023-as időszakra vonatkozik, és változatlan politika feltételezésével készült, azt követően pedig a GDP 2,2%-ának megfelelő elsődleges egyenleget feltételez. E módszertani kiigazítások eredményeként a 2060-as bruttó finanszírozási igény az alapforgatókönyv szerint 0,8 százalékponttal, a többi forgatókönyv szerint pedig 2,5 százalékpontig terjedő mértékben csökkent. 2. ábra: Az adósságfenntarthatósági elemzés eredményei Forrás: Európai Bizottság 2. táblázat: Az alapforgatókönyv főbb feltevései és eredményei Forrás: a Bizottság szolgálatai 3. táblázat: A forgatókönyvek főbb feltevései Forrás: a Bizottság szolgálatai FEJLEMÉNYEK A PÉNZÜGYI ÁGAZATBAN A nemteljesítő hitelek értékpapírosítása miatt megnövekedett tartalékképzési igények továbbra is rontják a bankok jövedelmezőségét. A rendszerszempontból jelentős négy bank közül csak kettő mutatott pozitív eredményt. Az első félév jövedelmezőségét számos tényező segítette elő, köztük a hitelezési értékvesztés csökkenése, az alacsonyabb finanszírozási költségeknek köszönhető magasabb nettó kamatbevétel, a magasabb díjak és az alacsonyabb működési költségek. A nemteljesítő hitelek jelentős értékpapírosítása során felállított magas céltartalék két másik bankot is hátrányosan érintett. Emiatt a bankok 2021 második negyedévében összességében ismét veszteségesek voltak. A bankok nettó kamatbevételének általános minősége javul, mivel az a folyamatban lévő értékpapírosítási ügyletek miatt kevésbé függ a nemteljesítő hitelek elhatárolt kamataitól. A 2021-es év egészének jövedelmezőségét nagymértékben befolyásolja egyrészt a nemteljesítő hitelek fennmaradó értékpapírosítása, amely növeli a céltartalékképzési igényeket és csökkenti a nettó kamatbevételt, másrészt a gazdasági aktivitás megélénkülése, ami növeli az új hitelek iránti keresletet, fellendítve a jövedelemtermelést. A jövőre nézve azonban a nem teljesítő hitelek értékpapírosításának lehetővé kell tennie a bankok számára, hogy csökkentsék kockázati költségeiket, és helyet csináljanak mérlegükön az új hitelezéshez, ezzel is támogatva hosszú távú jövedelmezőségüket. A görög bankok tőkehelyzetét továbbra is befolyásolja a bankok mérlegének jelentős megtisztításával járó költség, de a tőkehelyzet javítására irányuló intézkedések támogatják. A bankok átlagos elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatója és teljes tőkemegfelelési mutatója 2021 második negyedévének végén és összevont alapon a kockázattal súlyozott eszközök 12,5%-ának, illetve 15%-ának felelt meg. Ez visszaesést jelent az előző negyedévhez képest (13,6%, illetve 15,6%), amelyre már hatással volt a prudenciális előírások átmeneti korrekciójának fokozatos megszüntetése, valamint a többségében garantált halasztott adókövetelések éves amortizációja is. Ugyanakkor az egyik rendszerszempontból jelentős bank által egy másik rendszerszempontból jelentős bank korábbi, 2021. május eleji tőkeemelését követően, július elején végrehajtott 800 millió EUR összegű tőkeemelés, valamint több közelgő tőkeemelési intézkedés támogatást nyújt a jövőben, lehetővé téve a rendszerszempontból jelentős görög bankok számára, hogy folytassák a nemteljesítő hitelek állományainak csökkentésére vonatkozó ambiciózus stratégiájuk végrehajtását. Ezeket az erőfeszítéseket tovább segíti egy a közelmúltban elfogadott jogszabály-módosítás, amely nagyobb rugalmasságot kíván biztosítani a nemteljesítő hitelek értékesítéséhez és értékpapírosításához kapcsolódó halasztott adókövetelések amortizációs pályája tekintetében. Bár a tőkehelyzet továbbra is a szabályozási előírás felett van, az még mindig az egyik legalacsonyabb az EU-ban. A tőke rossz minősége továbbra is aggodalomra ad okot, tekintettel a halasztott adójóváírások magas arányára a bankok tőkéjében, amely az elsődleges alapvető tőkére vetítve a 2020. végi 59%-ról 2021 második negyedévében 74%-ra növekedett.