INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása súlyos fenyegetést jelent az uniós gazdaság és pénzügyi rendszer integritására, valamint az EU polgárainak biztonságára nézve. Az Europol becslése szerint az EU éves bruttó hazai termékének mintegy 1 %-a esetében „deríthető fel gyanús pénzügyi tevékenységben való érintettség”. Miután több nagy horderejű ügyben merült fel, hogy uniós hitelintézetek pénzmosásban lehettek érintettek, a Bizottság 2019 júliusában több dokumentumot fogadott el, amelyekben elemezte a pénzmosás/terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem akkoriban hatályos uniós rendszerének hatékonyságát és eredményességét, és arra a következtetésre jutott, hogy reformokra van szükség, többek között a felügyelet és a pénzügyi információs egységek közötti együttműködés terén. Ezzel összefüggésben a biztonsági unióra vonatkozó, a 2020–2025-ös időszakra szóló uniós stratégia kiemelte annak fontosságát, hogy az európaiak terrorizmussal és szervezett bűnözéssel szembeni védelme érdekében meg kell erősíteni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós keretét.

2020. május 7-én a Bizottság a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikára irányuló cselekvési tervet terjesztett elő. A cselekvési tervben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy intézkedéseket hoz a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok megerősítése érdekében, és hat prioritást (pillért) határozott meg:

1.a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó hatályos uniós keret hatékony végrehajtásának biztosítása;

2.a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem egységes uniós szabálykönyvének létrehozása;

3.a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletének megvalósítása;

4.támogatási és együttműködési mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára;

5.az uniós szintű büntetőjogi rendelkezések érvényesítése és az információcsere javítása; valamint

6.a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós keret nemzetközi dimenziójának megerősítése.

E jogalkotási javaslat célja a cselekvési terv 3. és 4. intézkedésének végrehajtása, míg két kísérő jogalkotási javaslat a 2. intézkedés végrehajtására és a 6. intézkedéshez való hozzájárulásra irányul. Az 1. és 5. intézkedéshez nincs szükség jogalkotási intézkedésre.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni uniós szintű felügyelet létrehozása, valamint a pénzügyi információs egységek számára támogatási és koordinációs mechanizmus létrehozása az Európai Parlament és a Tanács támogatását élvezi:

Az Európai Parlament a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikáról szóló, 2020. július 10-i állásfoglalásában üdvözölte a Bizottság cselekvési tervét és azon szándékát, hogy előterjessze a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletére, valamint a pénzügyi információs egységek uniós koordinációs és támogatási mechanizmusára vonatkozó javaslatát. Az Európai Parlament felszólította továbbá a Bizottságot, hogy fontolja meg az uniós koordinációs és támogatási mechanizmus létrehozását egy uniós pénzügyi információs egység formájában annak biztosítására, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó hatóság hatásköre kiterjedjen az egyes kötelezett szolgáltatók felett méretüktől vagy az általuk jelentett kockázattól függően közvetlen felügyeleti hatáskörrel rendelkező pénzügyi és nem pénzügyi kötelezett szolgáltatókra, valamint az uniós szabályok nemzeti felügyeletek általi alkalmazásának felügyeletére, az uniós és a nemzeti felügyeletek hatásköreinek egyértelmű szétválasztására, valamint arra, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem uniós szintű felügyelete és az uniós pénzügyi információs egység költségvetése és működése tekintetében független legyen. Ezzel összefüggésben az Európai Parlament megállapította, hogy a javasolt költségvetési és emberi erőforrások nem elegendőek ahhoz, hogy teljes mértékben támogassák a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vizsgálatokat és a meglévő koordinációs mechanizmusokat, és arra a következtetésre jutott, hogy több emberi és pénzügyi erőforrást kell elkülöníteni a pénzmosás elleni küzdelemre.

A Tanács a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemről szóló, 2020. november 5-i következtetéseiben hasonlóképpen támogatta a Bizottság cselekvési tervét. A Tanács többek között felkérte a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletének létrehozását, valamint a pénzügyi információs egységek koordinációs és támogatási mechanizmusát. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyelettel foglalkozó uniós hatóság számára pusztán kockázati alapon kell biztosítani a hatásköröket. A hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy támogassa a nemzeti hatóságokat és előmozdítsa a felügyeleti konvergenciát a nem pénzügyi ágazatban is. A közvetlen felügyeleti feladatának ellátása érdekében a hatóságnak közös felügyeleti csoportokat kell létrehoznia, általános ellenőrzéseket kell végeznie, felügyeleti intézkedéseket kell hoznia és közigazgatási szankciókat kell kiszabnia, tiszteletben tartva a nemzeti rendszerek és végrehajtási struktúrák sajátosságait. Az új felügyeleti hatóságnak független és autonóm irányítási struktúrával kell rendelkeznie, és együtt kell működnie más érintett uniós és nemzeti hatóságokkal. A pénzügyi információs egységek koordinációs és támogatási mechanizmusának létrehozása érdekében a Tanács azt javasolja, hogy az új hatóság kapjon központi szerepet a pénzügyi információs egységek közös elemzésének megerősítésében és megkönnyítésében, a pénzügyi információs egységek elemzéseinek támogatásában, valamint a pénzügyi információs egységek közötti és más illetékes hatóságokkal folytatott cserék és kapacitásépítés előmozdításában. A koordinációs és támogatási mechanizmusnak olyan irányításon kell alapulnia, amely teljes mértékben bevonja a pénzügyi információs egységeket, és tiszteletben tartja azok alapvető szerepét és a működési függetlenségükkel és autonómiájukkal kapcsolatos feladataikat, valamint a pénzügyi információk biztonságát és bizalmas jellegét.

Ez a javaslat a Pénzmosás és a Terrorizmusfinanszírozás Elleni Küzdelem Hatóságának létrehozására irányul (a továbbiakban: AMLA vagy Hatóság). Ez az új európai hatóság elengedhetetlen a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós felügyelet jelenlegi hiányosságainak kezeléséhez: A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem felügyelete az EU-n belül jelenleg tagállami szinten történik. Az erőforrások és a gyakorlatok terén mutatkozó, tagállamok közötti jelentős eltérések miatt a felügyelet színvonala és eredményessége egyenlőtlen. Amint azt az uniós hitelintézeteket érintő közelmúltbeli állítólagos pénzmosási ügyek mutatják, a határokon átnyúló helyzetekre vonatkozó megközelítés nem következetes. Az Európai Bankhatóságnak (EBH) az illetékes hatóságok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyeleti megközelítéseiről szóló jelentése megerősítette, hogy az eredmények ellenére nem minden illetékes hatóság képes hatékonyan együttműködni a belföldi és nemzetközi érdekelt felekkel. A kockázatok azonosítására és a felügyelet kockázatalapú megközelítésének alkalmazására szolgáló módszerek szintén eltérnek egymástól. Míg egyes kockázatok továbbra is nemzeti jellegűek, mások horizontálisak, vagy hatással lehetnek a teljes uniós pénzügyi rendszerre. A Bizottság által a cselekvési terv 2020. május 7-i elfogadásakor indított nyilvános konzultáció részeként körbeküldött célzott kérdőívre adott válaszban a tagállamok hangsúlyozták, hogy a kockázatok értékeléséhez és azonosításához közös, következetes módszertanra van szükség. A felügyeleti hatáskörök már ismertetett eltérései mellett az EBH azt is megjegyezte, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyelettel foglalkozó nemzeti hatóságok nem mindig hajlandók a rendelkezésre álló hatáskörök teljes körét igénybe venni. Ez nemcsak a nemzeti szintű felügyelet elégtelenségéhez vezet, hanem a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó szakemberek nem megfelelő felügyeletéhez is, ami kockázatot jelent az egységes piac egészére nézve. Ezeket a megállapításokat a Számvevőszék legutóbbi jelentése is nagy vonalakban megerősítette.

E hiányosságok kezelése érdekében a Hatóság a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni integrált felügyeleti rendszer központi egységévé válik, amely magában foglalja magát a hatóságot és a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyelettel megbízott nemzeti hatóságokat (a továbbiakban: felügyeleti hatóságok). A pénzügyi ágazat legkockázatosabb, határokon átnyúló kötelezett szolgáltatóinak közvetlen felügyelete és az azokkal kapcsolatos döntések meghozatala révén a Hatóság közvetlenül hozzá fog járulni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzéséhez az Unióban. Az elmúlt években számos olyan eset szolgáltatott nyilvános vitatémát, amikor a vállalatok nem hajtották végre megfelelően az intézkedéseket és/vagy a felügyeletek nem hoztak megfelelő ellenintézkedéseket. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás magas kockázatát hordozó szolgáltatók közvetlen európai felügyeletének létrehozása megszünteti ezeket a joghézagokat, különösen a határokon átnyúló felügyelet tekintetében. Ugyanakkor koordinálni fogja a nemzeti felügyeleti hatóságokat, és segíteni fogja őket abban, hogy növeljék eredményességüket az egységes szabálykönyv érvényesítése, valamint az egységes és magas színvonalú felügyeleti standardok, megközelítések és kockázatértékelési módszerek biztosítása terén.

Az EU-ban a közelmúltban bejelentett valamennyi jelentős pénzmosási ügy határokon átnyúló jellegű volt. E pénzügyi mozgások felderítése azonban a nemzeti pénzügyi információs egységekre és a közöttük való együttműködésre van bízva. Bár ez a pénzügyi információs egységek működési függetlenségét és autonómiáját tükrözi, az ezen együttműködést támogató közös struktúra hiánya olyan helyzeteket eredményez, ahol közös eszközök vagy erőforrások hiányában nem végeznek közös elemzéseket. Ezek az eltérések akadályozzák a határokon átnyúló együttműködést, és ezáltal csökkentik a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás korai és eredményes felderítésének képességét. Ez széttagolt megközelítést eredményez, amely ki van téve a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával való visszaélésnek, és amely révén uniós szinten nem lehet időben azonosítani a tendenciákat és a tipológiákat.

Az új Hatóságnak alapvető szerepet kell játszania a pénzügyi információs egységek közötti információcsere és együttműködés javításában is. A Hatóság támogatási és koordinációs központként fog szolgálni, segítve többek között a jelentős határokon átnyúló lábnyommal rendelkező gyanús ügyletekre és gyanús tevékenységekre vonatkozó jelentések közös elemzésével kapcsolatos munkájukat, és biztosítja a FIU.net platform stabil üzemeltetését. Ezen túlmenően a Hatóság lehetővé fogja tenni az uniós pénzügyi információs egységek által használandó közös jelentéstételi sablonok és standardok kidolgozását.