A DDR a fegyveres erők és csoportok férfi és női tagjainak és szövetségeseinek az iránti önkéntes kötelezettségvállalására utal, hogy leteszik a fegyvert, elhatárolódnak a parancsnoki és ellenőrzési struktúráktól, és visszatérnek a civil életbe. A DDR fő célja a fenntartható (re)integráció. Ez számos, a biztonsággal, a szociális és pszichológiai szükségletekkel, valamint a jövőbeli társadalmi-gazdasági, oktatási, egészségügyi, jogi és politikai kilátásokkal kapcsolatos megfontolást von maga után, nemcsak a korábbi harcosok és szövetségeseik, hanem azon családok és közösségek számára is, amelyekbe (re)integrálódnak. Ilyenformán a DDR a humanitárius, a fejlesztési és békeépítési törekvések határmezsgyéjén helyezkedik el.

A konfliktusok változó jellege, a fegyveres csoportok terjedése és a fokozódó erőszak mérhetetlen fájdalmat és szenvedést okoz, és súlyos hatást gyakorol a férfiak, a nők, a fiúk és a lányok életére az egész világon. Amikor a béke meginog és a fegyveres konfliktusok egész államokat és régiókat destabilizálnak, az Európai Unió (EU) gyakran szembesül ennek közvetlen vagy közvetett következményeivel, amelyek új biztonsági kihívások elé állítják. Ezért minden eddiginél nagyobb szükség van arra, hogy az EU mint a béketeremtés globális szereplője a válaszlépéseit tökéletesítve a határain túl is fellépjen az instabilitás és a konfliktusok kezelése érdekében.

A leszerelés a fegyveres erők és fegyveres csoportok felnőtt tagjainak a parancsnoki struktúráktól való elválasztását és/vagy elszakadását, valamint e személyeknek a polgári életre való átállását jelenti. Ez a jogállás megváltozását vonja magával, és pszichoszociális tanácsadást és egészségügyi támogatást tehet szükségessé. A leszerelés történhet spontán módon, de jogszabály vagy politikai megállapodás útján is szervezhető. A támogatásra jogosult katonák és szövetségeseik adatainak adminisztratív feldolgozása és azok felmentése átmeneti, rövid távú és célzott segítségnyújtást (a továbbiakban: reintegrációs támogatás) foglal magában a leszerelés alatt állók számára. E folyamatnak figyelembe kell vennie a fegyveres konfliktusok során és háborús célból végrehajtott emberkereskedelem kizsákmányolt áldozatait.

Az EU szakpolitikai és politikai párbeszéd, illetve a nemzeti vagy helyi hatóságok számára biztosított segítségnyújtás és szakértői tanácsadás révén támogathatja a lefegyverzést és/vagy a fegyverek és lőszerek kezelését. Amennyiben a Tanács az EUSZ 43. cikkével összhangban úgy határoz, a KBVP-missziók és/vagy -műveletek keretében közös lefegyverzési műveleteket lehet előirányozni az ENSZ megbízásából indított, illetve regionális és nemzeti szinten irányított kezdeményezésekhez való hozzájárulás mellett. Az uniós és nem uniós bűnüldöző hatóságok közötti operatív együttműködésnek a Bűnügyi Fenyegetettség Elleni Európai Multidiszciplináris Platform (EMPACT) tűzfegyverekre vonatkozó prioritásán belül is folytatódnia kell.

Az EU támogathat olyan kezdeményezéseket, amelyeket nem említenek kifejezetten DDR-ként de amelyek célja továbbra is az erőszak csökkentése vagy a reziliencia növelése közösségi szinten, valamint az egyének azon képességének javítása, hogy ellenálljanak a fegyveres csoportok általi (újra)toborzásnak. A fegyveres csoportokból való – akár spontán, akár strukturált – elszámoltatható kilépési lehetőségek megteremtése és a polgári életbe való visszatérés elősegítése hozzájárulhat a DDR számára kedvezőbb környezet kialakításához.

-fegyveres erők és/vagy fegyveres csoportok harcosai, valamint támogató szerepeket betöltő személyek (utóbbiakra gyakran szövetségesként is hivatkoznak);

Amint az az uniós békeközvetítés koncepciójában is szerepel, a fegyveres szereplőkkel kapcsolatos megállapodások kulcsfontosságúak a közvetítés és a béketárgyalások során. A tárgyaló küldöttségekbe lehetőség szerint be kell vonni a DDR-folyamatok által érintett fegyveres csoportok és közösségek képviselőit. A DDR-re vonatkozó végrehajtható és realisztikus rendelkezések – többek között az összetűzés beszüntetése, a tűzszüneti és hatalommegosztási mechanizmusok, valamint a biztonsági intézkedések – javítják a sikeres megbékélés és stabilizáció esélyeit. Ezért fontos, hogy a DDR-rel kapcsolatos szakértelmet már a tárgyalások korai szakaszába bevonják.

Az EU alapvető szerepet játszik a kolumbiai békefolyamatban, egyrészt azáltal, hogy ösztönzi a bizalmat és a párbeszédet a korábbi FARC-EP képviselői és Kolumbia kormánya között, másrészt pedig a korábbi harcosok társadalmi és gazdasági visszailleszkedésének (reintegrációjának) fő adományozójaként projektek és költségvetési támogatás révén. Az uniós támogatást az EU kolumbiai békefolyamathoz rendelt különmegbízottjának kiemelkedő szerepe is megerősítette, mely támogatást az emberi jogokon alapuló megközelítéssel, a „senkit nem hagyunk hátra” elvvel összhangban alakították ki. A támogatás a korábbi harcosok gazdasági reintegrációjára törekszik a termelő projektek és a szakképzés, a lakhatás és az alapvető közszolgáltatásokhoz való hozzáférés támogatása, a fogyatékossággal élő személyek rehabilitációja, a gyermekgondozás és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítése révén.

A szakpolitika-vezérelt hosszú távú fejlesztési támogatásnak a rövid távú fellépésekkel és egyéb támogatási intézkedésekkel való összekapcsolása érdekében minden érintett uniós szereplőnek, amelyek a hatáskörükkel összehangban részt vesznek e folyamatokban, össze kell hangolniuk tevékenységüket, konzultálniuk kell és együtt kell működniük egymással. A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) (NDICI) és az Európai Békekeret elfogadásának köszönhetően az EU most kedvezőbb helyzetben van ahhoz, hogy eredményeket érjen el ezen a területen.

·az EU mint jelentős közvetítői profillal rendelkező globális szereplő, igen fontos szerepet játszik a békefolyamatok és a konfliktusmegelőzés koordinálásában, és fellépéseinek középpontjában az emberi biztonság áll. Az EU ezért megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy országos vagy regionális stratégiák révén hatékony és rugalmas támogatást nyújtson a DDR-folyamatokhoz. Egy olyan, szakpolitikán és a politikai párbeszéden alapuló reális megközelítés, amely az állambiztonsági szereplőkkel is foglalkozik, csökkentheti a feszültségek újbóli kialakulásának valószínűségét, és javíthatja az EU szomszédos és távolabbi partnereinek stabilitását és rezilienciáját.

Az EU az általa folytatott fejlesztési, humanitárius segítségnyújtási és kereskedelmi együttműködés révén támogatja a tisztességes munka, a fenntartható megélhetés és gazdaságok előmozdítását annak érdekében, hogy segítse az országokat a vészhelyzetekből való kilábalásban és az „építsük újra, de jobban” koncepció megvalósításában. Ezt a megközelítést szisztematikusabban kell alkalmazni a reintegrációs folyamatokra, beleértve a belső menekültek, a menekültek és a visszatérők reintegrációját is.

A DDR szorosan kapcsolódik az aknamentesítési kezdeményezésekhez, amelyek hozzájárulhatnak a békefolyamatba vetett általános bizalom növeléséhez. Részét képezheti a visszailleszkedési és reintegrációs tevékenységeknek, például aknákkal kapcsolatos felvilágosító programok révén. A humanitárius aknamentesítés lehetővé teszi a termőföldhöz és a megélhetéshez való hozzáférést is, és javítja az érintett közösségek biztonsági helyzetét.

A Fülöp-szigetek kormánya és a Moro Iszlám Felszabadítási Front (MILF) 2014-ben írta alá a Bangsamoróról szóló átfogó megállapodást, amely a konfliktus DDR-rel kapcsolatos szempontjaira vonatkozó rendezési mellékletet tartalmaz. A rendezési pályának négy kulcseleme van: biztonság (40 000 harcos hivatalos leszerelése), társadalmi-gazdasági fejlődés, bizalomépítő intézkedések, valamint átmeneti igazságszolgáltatás és megbékélés. Az EU holisztikus megközelítése összekapcsolja a korai helyreállítási törekvéseket a helyi önkormányzatok hosszabb távú támogatásával annak céljából, hogy a kormányzás, a jogállamiság és a helyi gazdasági kapacitások megerősítése révén lefektesse a fenntartható fejlődés alapjait. Ezek a programok más olyan uniós kezdeményezésekkel is összhangban állnak, amelyek szintén a bangsamorói és mindanaói közösségek, intézményfejlesztés és vidékfejlesztés támogatására irányulnak. Az EU támogatja továbbá Marawi város újjáépítését, a bangsamorói átmeneti hatóságot támogató programot, amely a civil társadalommal és az átmeneti igazságszolgáltatással kapcsolatos kérdésekre, a vidékfejlesztési programokra és az agrár-vállalkozási programokra is kiterjed.

Az erőszakos szélsőségesség megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló kezdeményezések kényszerítő elemeket is tartalmazhatnak, például amikor a hatóságok a büntetőeljárást követően rehabilitációs és reintegrációs stratégiákat alkalmaznak. Tehát az erőszakos szélsőségesség megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló kezdeményezések eltérnek a DDR-től, amely minden körülmények között önkéntes jellegű, és ezt a sajátosságát védeni kell.

Számos DDR-vonatkozású folyamatra olyan környezetben kerül sor, ahol teret nyert az erőszakos szélsőségesség a konfliktus dinamikájából adódóan. Ebben az összefüggésben – az EU terrorizmus elleni programjának külső dimenzióját kiegészítve – az erőszakos szélsőségesség megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló kezdeményezések hozzájárulnak a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség általános megelőzéséhez – beleértve a fegyveres csoportok általi (újra)toborzást is –, amelyek esetében mérlegelni lehet a radikalizálódás visszaszorítását célzó elemeket. Amennyiben teljes mértékben megfelelnek az emberi jogok nemzetközi jogában foglalt előírásoknak, az ilyen kezdeményezések célja, hogy felvértezzék a kormányokat, a civil társadalmat, a közösségeket és a helyi hatóságokat az ahhoz szükséges tudással és készségekkel, hogy jobban tudják kezelni ezt a dinamikát, és fokozzák a közösségek rezilienciáját, illetve a konfliktusok és az erőszakos szélsőségesség megelőzésére szolgáló helyi kapacitásokat. Az e területen dolgozó szakembereknek tisztában kell lenniük azokkal a DDR-vonatkozású vagy az erőszakos szélsőségesség megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló kezdeményezésekkel, amelyek a tevékenységi helyük szerinti országok vagy régiók esetében relevánsak, meg kell érteniük a célokat és a konkrét munkamódszereket, és szinergiákra kell törekedniük a különböző szerepvállalások között.

Az EU által vezetett Acehi Megfigyelőmisszió (AMM) 2005-ben indult el azzal a céllal, hogy figyelemmel kísérje és támogassa az indonéziai Aceh tartományban zajló békefolyamatot. Az AMM polgári misszió volt, amelynek feladata a Szabad Acehért Mozgalom (GAM) fegyverzetének leszerelése, valamint a nem szervezett katonai és rendőri erők áthelyezése volt. Az AMM, miután 2006 elején teljesítette leszerelési megbízatását, továbbra is figyelemmel kísérte az emberi jogi helyzetet, a jogszabályi változások folyamatát és a GAM-tagok reintegrációját egészen a misszió 2006-os lezárulásáig.

A DDR-re irányuló erőfeszítéseknek szinergiában kell lenniük az EU-nak a biztonsági és védelmi ágazaton belül folytatott tevékenységével. A polgári és katonai KBVP-misszióknak és -műveleteknek – a megbízatásukkal összhangban – a nemzeti és helyi szereplők támogatásával hozzá kell járulniuk egy olyan környezet kialakításához, amely kedvező a DDR-folyamat számára. Amellett, hogy közvetlenül hozzájárulnak bizonyos DDR-összetevőkhöz, a KBVP-missziók képzési és mentorálási tevékenységek révén segíthetik azon korábbi harcosok hosszú távú reintegrációját is, akik DDR-folyamaton estek át.

Az emberkereskedelem elleni küzdelem

A konfliktusövezetek termékeny talajt teremtenek az emberkereskedelem virágzásához, ami tovább nehezíti a kiszolgáltatott csoportok helyzetét. Az egyre kétségbeejtőbb gazdasági körülmények, a jogállamiság gyengülése vagy akár összeomlása, valamint a kevesebb rendelkezésre álló szociális szolgáltatás növeli a lakosság olyan tényezőkön alapuló elszigeteltségét, mint a nemek közötti egyenlőtlenség, a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az etnikai hovatartozás. Ez pedig fokozza a helyi lakosság – különösen a nők és a gyermekek – emberkereskedelemmel szembeni kiszolgáltatottságát. A gyermekeket gyakran katonaként vagy más, ehhez kapcsolódó szolgai feladatok ellátására használják ki, így például hordárként, szakácsként, őrszemként és hírszerzési információgyűjtőként, illetve szexuális rabszolgaként alkalmazzák őket. Az emberkereskedelem határokon átnyúló jellege különösen fontos, mivel a bűnszervezetek gyakran jól strukturált, profi hálózatokon keresztül működnek, offline és online egyaránt. Az EU továbbra is az emberkereskedők bűnözői üzleti modelljeinek felszámolására, valamint az áldozatok – különösen a nők és a gyermekek – védelmére és helyzetének megerősítésére fog összpontosítani.

4. A DDR-hez nyújtott uniós támogatás vezérelvei

A DDR-hez nyújtott támogatásra vonatkozó megközelítés nagymértékben eltér a konfliktus szakaszától, dinamikájától, az összetűzések megszűnésének típusától és a nemzetközi közösség bevonásának szintjétől függően. Az EU által a nemzetközi joggal összhangban nyújtott támogatásnak reálisnak, rugalmasnak és konfliktusérzékenynek kell lennie, és az e célt szolgáló alábbi elvekre kell épülnie:

ØSzakpolitika-vezérelt és a partnerekkel jól összehangolt

A megerősített, szakpolitika-vezérelt megközelítés lehetővé teszi az EU számára, hogy hatékonyan integrálja és koordinálja az erőfeszítéseket, valamint mérsékelje a kapcsolódó kockázatokat, és ugyanakkor együttműködjön a békeépítés, a diplomácia, a fejlesztés és a humanitárius terület kulcsfontosságú szereplőivel. Az uniós küldöttségek, az EU különleges képviselői, a KBVP-missziók és -műveletek, valamint a partnerországokban működő tagállami képviseletek kulcsszerepet játszanak a hatékonyabb és összehangoltabb uniós hozzájárulás alapjainak lefektetésében.

A hatékony multilateralizmus támogatójaként az EU hasznosítani fogja az Egyesült Nemzetek Szervezetével, a Világbankkal, a regionális szervezetekkel – például az Afrikai Unióval és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel –, a harmadik országokkal és a nemzeti szereplőkkel, valamint a helyi szereplőkkel, közösségekkel, magánszektorbeli szervezetekkel és civil társadalmi szereplőkkel kialakított értékes partnerségeket. Az EU továbbra is támogatni fogja a DDR-re irányuló erőfeszítéseket azáltal, hogy előmozdítja a multilaterális eszközökhöz való hozzáférést és azok alkalmazását.

ØNemzeti és helyi felelősségvállalás jellemzi

Míg a külső hozzájárulások – többek között regionális szinten is – elősegíthetik a DDR-nek kedvező környezet kialakulását, a nemzeti, helyi és közösségi szereplők felelősségvállalása, elkötelezettsége és munkája továbbra is alapvető fontosságú. A fenntartható eredmények elérése érdekében az EU nemzeti és regionális stratégiák révén koordinálja az erőfeszítéseket, melynek célja a felelősségvállalás megerősítése lesz, ideértve a könnyen átjárható határokkal rendelkező területeket is. Ez elősegíti a jogállamiság kiépítését, és erősíti az elszámoltatható intézményeket és kapacitásokat, például a DDR-hez kapcsolódó ügynökségeket és szerveket, valamint a vonatkozó közösségi és civil társadalmi kezdeményezéseket.

ØEmberközpontú és önkéntes

Az EU alkalmazni fogja a „ne árts” és a „senkit sem hagyunk hátra” elveket, és kellő gondossággal fog eljárni az emberi jogok, valamint a konfliktusérzékenység tekintetében.

A fegyveres csoport elhagyására vonatkozó döntés kontextusfüggő, és bár az ilyen döntés megkönnyíthető vagy ösztönözhető, sem egyéneket, sem csoportokat nem lehet arra kényszeríteni, hogy részt vegyenek a DDR-folyamatban; részvételük önkéntes jellegének megőrzése alapvető fontosságú. Az EU minden körülmények között elő fogja mozdítani az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak a tiszteletben tartását, többek között olyan helyzetekben is, mint az őrizet és a harctéri elfogás, ahol adott esetben nincs más alternatíva.

A DDR-folyamatokba belépő és azokban részt vevő emberek gyakran szembesülnek társadalmi kirekesztéssel és megbélyegzéssel. Ez például a családi kötelékeik megszakadásával, hiányos iskolázottsággal járhat, vagy egészséget érintő problémákat idézhet elő, ideértve a mentális egészséget érintő problémákat is, amelyek magukban foglalhatják a szerfüggőséget, az erőszakos magatartást és/vagy a – többek között szexuális és nemi alapú erőszakból vagy az emberkereskedelemből fakadó – egyéni vagy kollektív traumát. Előfordulhat, hogy az érintettek nem rendelkeznek az ahhoz szükséges készségekkel és hálózatokkal, hogy (ön)foglalkoztatás révén fenntartsák magukat és/vagy konstruktívan részt vegyenek a politikai színtéren, miközben megbélyegzéssel, a reintegrációt gátló jogi és gyakorlati akadályokkal szembesülnek. Ugyanakkor a befogadó közösségeknek kollektív traumával, félelemmel és bizalmatlansággal kell szembenézniük, a rosszabbodó biztonsági helyzet mellett, ami növelheti a korábbi harcosokkal és szövetségeseikkel szembeni gyanakvást.

Ezért az EU több ágazatot átfogó megközelítést fog alkalmazni a DDR tekintetében, figyelembe véve a különböző életkorú férfiak, nők, fiúk és lányok – köztük a nemzeti vagy etnikai, vallási, nyelvi és politikai kisebbségekhez tartozók és az őslakos népek – eltérő, egyedi és nem homogén szükségleteit, kapacitásait és elvárásait. E törekvések során az EU figyelembe fogja venni a fogyatékossággal kapcsolatos kérdéseket, valamint az instabil helyzetekben jelentkező egészségügyi kihívásokat is.

I.A gyermekek és a gyermekjogok védelme