[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.2.2006

COM(2006) 47 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az EK–Monaco vegyes bizottság eljárási szabályzatára vonatkozó határozatot illetően az Európai Közösség álláspontjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

2004. május 1-jén hatályba lépett az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló megállapodás, amely az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között jött létre, és amelyet 2003. december 4-én írtak alá. A megállapodás 3. cikke vegyes bizottságot hoz létre, amely a megállapodás igazgatásáért és megfelelő alkalmazásáért felelős.

A vegyes bizottság feladatai

A megállapodás megfelelő alkalmazása céljából a vegyes bizottságban a szerződő felek egymással információkat cserélnek, illetve konzultációkat tartanak.

A megállapodás igazgatásának és megfelelő alkalmazásának céljából a vegyes bizottság ajánlásokat fogalmazhat meg. Az alábbi témákban határozatok meghozatalára van lehetősége:

- a megállapodás mellékletének módosítása (1. cikk (1) bekezdése),

- eljárási szabályzat elfogadása (3. cikk (4) bekezdése).

A határozatot illető közösségi álláspont

Az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló, az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között létrejött megállapodás megkötéséről szóló 2003/885/EK tanácsi határozat 3. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság határozataival kapcsolatos közösségi álláspontot a Bizottság javaslata alapján a Tanács határozza meg. A 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott kivétel nem alkalmazandó az eljárási szabályzat elfogadására.

Az eljárási szabályzat magában foglalja többek között az ülések összehívásának, az elnök kinevezésének és megbízatása meghatározásának formáit. A javasolt eljárási szabályzat előírja, hogy az elnöki megbízatást hat hónapos időtartamra felváltva tölti be a Monacói Hercegség, illetve az Európai Közösség egy képviselője. A szerződő felek kinevezhetik képviselőiket. A 2003/885/EK határozat előírja, hogy a vegyes bizottságban az Európai Közösséget kizárólag a Bizottság képviseli. Hasznos lenne ugyanakkor, ha a tagállamok képviselőit is – többek között a Monacóban adminisztratív feladatokat ellátó Franciaországét – be lehetne vonni a közösségi küldöttségbe.

Az eljárási szabályzat rendelkezéseket tartalmaz az ülések szervezéséről és a határozat meghozatalának folyamatairól. Rendelkezik többek között az írásban történő határozathozatal lehetőségéről. A nyelvekre vonatkozó szabályok összhangba kívánják hozni a hivatalos nyelvek közötti egyenlő bánásmódot a szerződő felek közötti folyékony kommunikáció iránti szükséglettel.

A Bizottság szolgálatai a monacói adminisztrációval közösen kidolgozták az EK–Monaco vegyes bizottság eljárási szabályzatáról szóló határozattervezetet. A határozatot várhatóan a 2006 elején rendezendő első bizottsági ülésen fogadják el.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az EK–Monaco vegyes bizottság eljárási szabályzatára vonatkozó határozatot illetően az Európai Közösség álláspontjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/885/EK tanácsi határozatra és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás), amely az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között jött létre, és amelyet 2003. december 4-én írtak alá, 2004. május 1-jén hatályba lépett.

(2) A 3. cikk (4) bekezdésének értelmében a megállapodással létrehozott vegyes bizottságnak fel kell állítania eljárási szabályzatát,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló megállapodás – amely az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között jött létre – 3. cikkével létrehozott vegyes bizottságon belül az Európai Közösség álláspontja a vegyes bizottság mellékelt határozattervezetén alapul.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

Tervezet

a EK–Monaco vegyes bizottság

határozattervezete az eljárási szabályzat elfogadásáról

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között 2003. december 4-én aláírt, az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 3. cikkére,

MIVEL e megállapodás 2004. május 1-jén hatályba lépett;

MIVEL a vegyes bizottság felállítja eljárási szabályzatát,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A vegyes bizottság e határozathoz csatolt eljárási szabályzatát elfogadták.

2. cikk

A vegyes bizottság eljárási szabályzata 2006. január 1-jétől érvényes.

Kelt Brüsszelben,

a vegyes bizottság részéről

az elnök

MELLÉKLET

EK–MONACO VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

1. cikk

NÉV

A 2003. december 4-én az Európai Közösség és a Monacói Hercegség által aláírt, az egyes közösségi jogi aktusok Monacói Hercegség területén való alkalmazásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság neve „EK–Monaco vegyes bizottság”. E megnevezést kell használni e vegyes bizottságtól származó valamennyi jogi aktust és közleményt illetően.

2. cikk

ÖSSZETÉTEL

A vegyes bizottság az Európai Közösség, illetve a Monacói Hercegség küldöttségéből áll.

A Európai Közösség küldöttsége a Bizottság képviselőiből áll, akiket a tagállamok és más közösségi intézmények képviselői segítenek. A Monacói Hercegség küldöttsége a monacói kormány képviselőiből áll.

Mindkét fél kinevezi küldöttsége vezetőjét, adott esetben vezetőhelyettesét.

3. cikk

AZ ELNÖK

A vegyes bizottság elnökségét a naptári év első hat hónapjában az Európai Közösség, a többi hónapban a Monacói Hercegség gyakorolja. A vegyes bizottság elnöke az elnökséget gyakorló fél küldöttségvezetője.

4. cikk

TITKÁRSÁG

A vegyes bizottság titkársági feladatait a felek egy-egy képviselője együttesen látja el.

A titkárok biztosítják a vegyes bizottság tárgyalásainak szakszerű vezetését. A titkárok felelnek a küldöttségek közötti kommunikációért és különösen a dokumentációk elküldéséért, az ülések napirendjének és jegyzőkönyvének felállításáért, illetve a határozathozatali folyamat nyomon követéséért.

E titkárokat a megfelelő küldöttségi vezetők jelölik ki és tisztségüket az új titkár kijelöléséig töltik be. Mindkét küldöttség nyilvánosságra hozza titkára nevét és adatait.

5. cikk

ÜLÉSEK ÖSSZEHÍVÁSA ÉS MEGSZERVEZÉSE

A vegyes bizottság akkor ül össze, amikor erre szükség van. Az üléseket Brüsszelben vagy a küldöttségek vezetői által megbeszélt egyéb városban tartják.

A bizottságot az elnök hívja össze, az egyik küldöttségvezető legalább két hónappal az ülés előtt beterjesztett kérelmére. A másik küldöttségvezetőhöz meghívást kell intézni. A meghíváshoz napirendtervezetet kell csatolni. Sürgős esetben az ülésre történő meghívásokat el lehet küldeni rövid határidővel is.

A titkárok időben – lehetőség szerint négy héttel az ülés előtt – kicserélik a megfelelő előkészülethez szükséges valamennyi dokumentációt.

Az ülés előtt a küldöttségek hivatalosan közlik egymással összetételüket.

A gyakorlati ügyeket az ülést vendégül látó fél intézi. A másik küldöttség beleegyezésével lehetőség van telefonkonferenciára és videokonferenciára is. A telefonkonferenciával vagy videokonferenciával lebonyolított üléseket az a küldöttség szervezi, amely az ülés megszervezését kérelmezte.

Amennyiben a küldöttségvezetők másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

6. cikk

AZ ÜLÉSEK NAPIRENDJE

A titkár minden ülésre ideiglenes napirendet készít. Mindkét küldöttség javasolhatja kiegészítő pontok felvételét a napirendbe.

A napirendet közös megegyezéssel a küldöttségek vezetői fogadják el az ülések elején.

7. cikk

JEGYZőKÖNYVEK

A titkárság valamennyi ülésről jegyzőkönyvtervezetet készít. A tervezet megemlíti a valamennyi napirendi pont kapcsán meghozott határozatokat, megfogalmazott ajánlásokat és következtetéseket. A jegyzőkönyvtervezetet a vegyes bizottság elé terjesztik jóváhagyásra. Miután a bizottság elfogadta, a titkárság által aláírt jegyzőkönyvet két példányban állítják fel, a két fél számára.

8. cikk

JOGI AKTUSOK ELFOGADÁSA

A vegyes bizottság a két fél közös megegyezésével hoz határozatokat és fogalmaz meg ajánlásokat, a megállapodásban előírt rendelkezésekkel összhangban.

A vegyes bizottságban az egyes fél álláspontját küldöttségének vezetője fejezi ki.

Az a küldöttség, amely valamely határozat elfogadását kívánja, bizottsági határozattervezet formájában javaslatot terjeszt elő. A másik küldöttség jelzi, hogy jóváhagyja-e vagy sem a határozattervezetet, hogy módosítani kívánja-e azt, illetve hogy a határozattervezet megvizsgálása érdekében több időt kér-e.

Amennyiben a két fél egyetért a tervezettel, az elnök ezt jegyzőkönyvbe veszi és a jogi aktust elfogadottnak nyilvánítja.

A határozatok (vagy ajánlások) neve: „határozat” (vagy „ajánlás”), amelyet a sorszám, az elfogadás időpontja és a tárgyleírás követ. E jogi aktusokat a két fél számára két példányban állítják fel és az elnök [valamint a titkárok] aláírásával hitelesítik.

9. cikk

ÍRÁSBELI ELJÁRÁS

Az üléseken kívül a vegyes bizottság levelezés útján is hozhat határozatokat vagy fogadhat el ajánlásokat (írásbeli eljárás).

Az írásbeli eljárás alkalmazását javasló küldöttség vezetője a jogi aktus tervezetét a másik fél küldöttségvezetője elé terjeszti levélben. A másik fél feltünteti válaszában, hogy a tervezetet elfogadja-e vagy sem, hogy módosításokat javasol-e, illetve hogy a tervezet megvizsgálása érdekében kér-e halasztási időt.

A határozat vagy ajánlás azon a napon kerül elfogadásra, amelyen az egyik küldöttségvezető megkapja a másik küldöttségvezető levelét, amelyben az egyetértését fejezi ki.

A jogi aktus elfogadása után az elnök a 8. cikknek megfelelően véglegesíti a határozatot vagy ajánlást.

10. cikk

MEGFIGYELőK ÉS MEGHÍVOTT SZAKÉRTőK

Amennyiben ezzel a másik küldöttség egyetért, mindkét küldöttség vezetőjének lehetősége van szakértők, kormányképviselők vagy a küldöttségekben részt nem vevő egyéb személyek meghívására, akik megfigyelői vagy meghatározott témákban tanácsadói minőségben vesznek részt az üléseken.

A két küldöttség egyetértésével a bizottság különleges kérdésekben szakértőkkel konzultálhat.

11. cikk

KIADÁSOK

Mindkét fél fedezi azon kiadásokat, amelyek a vegyes bizottság, a munkacsoportok és a szakértői csoportok üléseinek és tevékenységeinek szervezéséből és az azokban történő részvételből fakad.

A bizottság dönt a szakértőkre bízott feladatokhoz kapcsolódó kiadások elosztásáról.

12. cikk

BIZALMASSÁG ÉS INFORMÁCIÓK

A határozatok és ajánlások nyilvánosságra hozatalához és az iratokhoz történő hozzáféréshez kapcsolódó, a felekre háruló jogi kötelezettségek feltételeinek megléte mellett az ülések tanácskozásai és a bizottság dokumentációi bizalmasak. A küldöttségek vezetői ugyanakkor közös megegyezéssel úgy határozhatnak, hogy feloldják e bizalmasságot.

A feleknek lehetőségük van nyilvános tájékoztatók rendezésére, illetve arra, hogy más módon tájékoztassák a nyilvánosságot a vegyes bizottság üléseinek eredményeiről.

13. cikk

NYELVEK

A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait az Európai Közösség és a Monacói Hercegség hivatalos nyelvein kell felállítani. Az ilyen nyelvű jogi aktusok hitelesek.

Mindkét fél felelős a saját hivatalos nyelvein írt jogi aktusok előállításáért.

A küldöttségek vezetői megegyeznek a legmegfelelőbb nyelvhasználatról a vegyes bizottság közleményeit és tanácskozásait illetően. Az ülést vendégül látó fél semmiképpen sem köteles tolmácsszolgáltatást nyújtani.