RÖVIDÍTÉSEK

EED : Európai Demokrácia Alapítvány

EIDHR : A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

EKSZ : Európai Külügyi Szolgálat

ENP : Európai szomszédságpolitika

ENPI : Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

GDP : Bruttó hazai termék

IMF : Nemzetközi Valutaalap

MEDA : Az uniós tagsággal nem rendelkező mediterrán országok gazdasági és társadalmi reformját kísérő intézkedések

NCCM : Nemzeti Tanács a Gyermekkorért és az Anyaságért

NCHR : Emberi Jogok Nemzeti Tanácsa

NCW : Nemzeti Nőtanács

ÖSSZEFOGLALÓ

I. Egyiptom az arab világ legnagyobb országa, amely hagyományosan vezető szerepet játszik Észak-Afrikában és a Közel-Keleten. Egyiptomnak a Mubárak-rezsim elleni 2011 év eleji felkeléssel nagy része volt az arab tavasz eseményeiben is.

II. Egyiptom mind a felkelést megelőzően, mind pedig azt követően az európai szomszédságpolitika (ENP) támogatására szolgáló Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) által nyújtott támogatás egyik fő kedvezményezettje volt.

III. A 2007 és 2013 közötti időszakban Egyiptom közel 1 milliárd euró összegű támogatásban részesült. Ezeknek a pénzeszközöknek kb. 60%-át ágazati költségvetés-támogatáson keresztül az egyiptomi kormány kapta, a többi pedig az egyiptomi hatóságokkal kötött megállapodások alapján létrejött projekteken keresztül érkezett. Az Unió ezenkívül közvetlenül civil szervezetek számára is biztosított ennél jóval kisebb összegeket, a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) keresztül.

IV. Az ellenőrzés azt a kérdést vizsgálta, hogy az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a 2011-es felkelést megelőzően és azt követően eredményesen kezelte-e az egyiptomi kormányzás javítására irányuló uniós támogatást.

V. Az ellenőrzés a 2012. szeptemberig terjedő időszakra vonatkozott, és a következő két kormányzási területre összpontosult: egyrészt az emberi jogok és a demokrácia, másrészt az államháztartás-irányítás, valamint a korrupció elleni küzdelem. Az ellenőrzés 25 projektet és a három fő ágazati költségvetés-támogatási programot vizsgálta. Vizsgálta továbbá, hogy az eredmény elérése érdekében e területeken az Unió hogyan kezelte a szélesebb körű európai szomszédságpolitika keretében Egyiptommal folytatott együttműködést.

VI. Az ellenőrzés megállapította, hogy általánosságban a Bizottság és az EKSZ az egyiptomi kormányzás javítására irányuló uniós támogatást nem tudta eredményesen kezelni. Ennek részben az Egyiptomban fennálló nehéz helyzet volt az oka, másrészt azonban az is, hogy az EKSZ és a Bizottság kifogásolható módon kezelte az Egyiptommal való együttműködést.

VII. A felkelést megelőzően a Bizottság számos, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos kérdést foglalt bele az európai szomszédságpolitika keretében a reformokra irányuló EU–Egyiptom cselekvési tervbe, és az ENPI keretében nyújtott támogatásnál is egyik prioritásának tette meg ezt a területet. Eredményt mégsem sikerült elérnie, sem az európai szomszédságpolitika keretében folytatott párbeszéddel, sem az e területen általa finanszírozott legjelentősebb ENPI-projekten keresztül. A Bizottság e nehézségek ellenére továbbra is jelentős pénzügyi támogatást nyújtott az egyiptomi kormánynak, nevezetesen költségvetés-támogatáson keresztül.

VIII. A felkelést megelőzően a civil szervezeteket közvetlenül támogató projektek viszonylag sikeresebbek voltak, de finanszírozásban csak igen korlátozottan részesültek. A költségvetés-támogatáson keresztül rendelkezésre bocsátott jelentős finanszírozás ellenére ez az eszköz nem volt eredményes az államháztartás-irányítás előmozdításában, és csak lassú előrehaladás valósult meg. A Bizottság finanszírozott egy nagyon fontos korrupció elleni projektet, de ez a projekt is csak lassan indult be, és nem volt elég szigorú az ellenőrzése.

IX. A felkelést követően az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata az újonnan létrehozott EKSZ és a Bizottság részéről jelentős erőfeszítést jelentett az uniós támogatás eredményességének javítása terén. Ez a felülvizsgálat azonban még nem eredményezte az Egyiptomnak nyújtott uniós támogatás jelentős átalakítását. Egyiptom szempontjából ugyan nagyon releváns, hogy a felülvizsgálat a "szilárd demokrácia" előmozdítását állította a középpontba, a női és a kisebbségi jogok Egyiptom számára szintén életbevágó kérdéseit a felülvizsgálat és az azt követő új támogatás azonban nem kezeli különös nyomatékkal. Az, hogy az új mechanizmusok révén hozzáadott érték keletkezik a civil társadalom támogatásában, még korántsem bizonyos, míg az egyiptomi civil szervezeteknek nyújtott újabb finanszírozás mértéke szerény.

X. Az uniós költségvetés-támogatás kapcsolódó felülvizsgálata rámutat ugyan a bizottsági irányítás erősítésének néhány fontos módjára, de ezek a módosítások csak akkor lesznek eredményesek, ha a Bizottság szigorúbban alkalmazza az általa meghatározott feltételeket.

XI. A jelentés ajánlásokat fogalmaz meg arról, hogy miként lehetne hathatósabban támogatni az emberi jogokat és a demokráciát, valamint a jobb államháztartás-irányítást és a korrupció elleni küzdelmet, és arról, hogy az Egyiptomnak nyújtott költségvetés-támogatás felhasználását felül kell vizsgálni.

BEVEZETÉS

1. Ez az ellenőrzési jelentés azokat a tevékenységeket vizsgálja, amelyeket az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az Európai Bizottság a 2011. évi események előtt és azt követően Egyiptomban a jó kormányzás előmozdítása érdekében kifejtett.

A KÖZELMÚLT FEJLEMÉNYEI EGYIPTOMBAN

2. Egyiptom 84 milliós lakosságával az arab világ legnagyobb országa, amely hagyományosan vezető szerepet játszik Észak-Afrikában és a Közel-Keleten. Egyiptomban él a világ egyik legnagyobb muzulmán közössége, de a keresztény kisebbség is jelentős. A szomszédos Izraelhez fűződő kapcsolata a régió és a távolabbi térségek békéje szempontjából is döntő jelentőségű.

3. A monarchia 1952-es megdöntését követően Egyiptomot 2011-ig három katonai háttérrel rendelkező, autokrata elnök irányította: először Nasszer ezredes, 1970-ben bekövetkezett haláláig, ezt követően Szadat ezredes, akit 1981-ben gyilkoltak meg muszlim radikálisok, majd 1981-től 2011-ig Szadat elnökhelyettese, Hoszni Mubárak, aki korábban a légierő parancsnoka is volt.

4. Mubárak harmincéves hatalomgyakorlása alatt végig fenntartotta az eredetileg Szadat meggyilkolása után bevezetett szükségállapotot. 2005-ig rajta kívül nem indult más az elnökségért, így elsöprő többséggel nyert meg öt egymást követő választást, az általa vezetett Nemzeti Demokrata Párt pedig meghatározó szerepet töltött be a parlamentben. Végül a nyomásnak engedve 2005-ben engedélyezte a többjelöltes elnökválasztást, de azután azt olyan megszorító feltételekkel bástyázta körbe, hogy más jelölt alig indulhatott ellene eséllyel.

5. Ugyanakkor, különösen 2005-től, Mubárak számos liberalizációs gazdasági reformot indított el, amelyek általában elnyerték a nemzetközi közösség tetszését. Ezek a reformok azonban nemhogy csökkentették volna, sőt inkább növelték az egyenlőtlenséget, mivel jelentős gazdasági érdekeltségekkel elsősorban a hadsereg, illetve a Mubárak családhoz közeli körök rendelkeztek.

6. 2011. január 25-én népfelkelés robbant ki, a résztvevők a szükségállapot fenntartása, az ahhoz kapcsolódó rendőri brutalitás és kínzás ellen, szabad választásokért és szólásszabadságért tüntettek. A tiltakozások a széles körben elterjedt korrupció, valamint az emelkedő élelmiszerárak és a nagyarányú munkanélküliség ellen is irányultak. Ezek a meglehetősen váratlan események Mubárak 2011. február 11-i lemondásához vezettek.

7. 2011 februárjától 2012 júniusáig Egyiptomot de facto az Egyiptomi Fegyveres Erők Legfelső Tanácsa irányította. A Tanács sok tekintetben átvette az előző kormányok autokratikus módszereit, így például 2011 őszén elkezdett szigorúan fellépni a külföldi civil szervezetek ellen. Több halasztást követően 2012 május–júniusában mégis elnökválasztásra került sor, amelyből szoros különbséggel a Muszlim Testvériség jelöltje, Mohammed Murszi került ki győztesként.

8. A Muszlim Testvériség által elért siker összhangban állt a 2011 végi parlamenti választásokon elért erős eredményeivel, amikor is jelöltjei a 498 helyből 235 helyet megszereztek. A szalafisták által vezetett, konzervatívabb iszlám csoport ugyanekkor 123 helyet szerzett. A világi, liberális csoportok – a felkelésben játszott jelentős szerepük ellenére – a parlamenti helyek mindössze mintegy 20%-át szerezték meg. 2012 júniusában azonban a Legfelsőbb Bíróság a választás egyes mozzanatait alkotmányellenesnek minősítette, és 2013-ra új választást írtak ki.

9. 2012 decemberében az egyiptomiak új alkotmány megalkotása mellett szavaztak. Az egyiptomi társadalom széles rétegei azonban komoly aggodalmuknak adtak hangot a szerintük a saría jog irányába történő elmozdulás, a szólásszabadság korlátozása, a nők és a kisebbségek jogainak csorbítása, valamint a katonaság kiváltságos helyzetének fenntartása miatt.

AZ UNIÓS EGYÜTTMŰKÖDÉS KERETE

10. Az Egyiptom és az Unió közötti együttműködés jogalapját és intézményi keretét az Egyiptom és az Unió között 2004-ben hatályba lépett társulási megállapodás képezi. Ennek értelmében évente legalább egyszer miniszteri szintű ülést tart a társulási tanács, hogy párbeszédet folytasson a megállapodással kapcsolatos főbb kérdésekről vagy más, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú vagy nemzetközi kérdésekről. Létezik egy albizottságok által segített társulási bizottság, amelynek keretében a vezető tisztviselők szintjén folyik párbeszéd a megállapodás végrehajtása érdekében.

11. A társulási megállapodás egyik fő jellemzője, hogy ragaszkodik a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásához (2. cikk). Ez tükrözi az Unió nemzetközi kapcsolataiban az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása terén hosszú ideje fennálló elkötelezettséget, amelyet az Európai Unióról szóló Szerződés 21. cikke is tartalmaz [1].

12. Az európai szomszédságpolitika (ENP) által érintett országok közül Egyiptom a legnépesebb [2]. A 2004-ben elindított európai szomszédságpolitika az Unió és szomszédai jólétének, stabilitásának és biztonságának erősítésével azt célozza, hogy ne alakulhassanak ki új törésvonalak a kibővített Európai Unió, illetve annak déli és keleti szomszédai között.

13. Az európai szomszédságpolitika központi eleme az Unió és az egyes partnerországok közötti kétoldalú cselekvési tervek. Ezek a mindkét oldal által elfogadott politikai és gazdasági reformokkal kapcsolatban számos rövid és középtávú prioritást határoznak meg. A hat területet [3] felölelő EU–Egyiptom cselekvési tervet az EU–Egyiptom Tanács 2007 márciusában fogadta el. A terv eredetileg 2012. márciusig volt érvényben, hatályát azonban meghosszabbították, és az új egyiptomi hatóságokkal együttműködve új cselekvési terv készül. Az Európai Bizottság a cselekvési tervekben meghatározott tervezett reformok végrehajtásáról évente ENP-eredményjelentést tesz közzé.

14. 2010 végéig az Európai Bizottság felelt az európai szomszédságpolitika koncepciójának kidolgozásáért, majd a támogatás és a teljes ENP-együttműködési keret programozásáért és megvalósításáért. Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) 2010. decemberi létrehozása óta az EKSZ felel a szakpolitika kidolgozásáért és az általános együttműködési keretért, a támogatások programozásáért való felelősség pedig megoszlik az EKSZ és a Bizottság között. A támogatások megvalósítása továbbra is a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

AZ UNIÓS PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

15. Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt (ENPI) [4] 2007-ben arra hozták létre, hogy a cselekvési terv végrehajtásához pénzügyi támogatást nyújtsanak a partnerországoknak. Az ENPI az Unió előző pénzügyi támogatási programjának, a "MEDA" programnak a helyébe lépett, amely csak a földközi-tengeri térség déli és keleti országaira terjedt ki [5]. Az ENPI-támogatás előfeltétele a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása (28. cikk). Egyiptom az ENPI egyik fő kedvezményezettje, hiszen az ország az Unió Egyiptomra vonatkozó országstratégiai dokumentumának keretében a 2007 és 2013 közötti időszakra mintegy 1 milliárd euró összegű támogatásban részesül. Az országstratégiai dokumentum az ENPI-ből finanszírozott támogatással kapcsolatban három kiemelt területet határoz meg (a részletes előirányzatokról lásd: I. melléklet):

a) reformok támogatása a demokrácia, az emberi jogok és a jogérvényesülés területén (90 millió euró);

b) a gazdaság versenyképességének és termelékenységének fejlesztése (409 millió euró);

c) a fenntartható fejlődés biztosítása (508 millió euró).

16. Az Egyiptomnak nyújtott ENPI-támogatás mintegy 40%-át költik projektek finanszírozására, az Egyiptomnak nyújtott ENPI-támogatás kb. 60%-át pedig ágazati költségvetés-támogatáson keresztül biztosítják. Ez azt jelenti, hogy az uniós pénzeszközök közvetlenül Egyiptom nemzeti költségvetésébe kerülnek, feltéve, hogy Egyiptom teljesíti az ágazati és államháztartás-irányítási reformra vonatkozó feltételeket [6]. Annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a mind a nemzeti források, mind az uniós pénzeszközök felhasználása terén tanúsítandó gazdaságosság, eredményesség, hatékonyság és átláthatóság javításához, a Bizottság az elmúlt évek segélyprogramjaiban kiemelt témaként kezelte, hogy javítani kell az államháztartás irányításán, vagyis azon, ahogy a kedvezményezett kormányok tervezik, végrehajtják és ellenőrzik a költségvetésüket. A Bizottság fő eszköze Egyiptomban erre a célra a költségvetés-támogatás.

17. Az uniós támogatás finanszírozása Egyiptomban főként az ENPI-n keresztül történik, de jóval csekélyebb támogatást a kormányzás terén a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR), illetve a fejlesztési együttműködési eszközből, a stabilitási eszközből, valamint a közelmúltban létrehozott civil társadalmi eszközből finanszírozott tematikus programokon keresztül is nyújtottak. E támogatás egyik fontos jellemzője, hogy a Bizottság ezt közvetlenül nyújthatja a civil szervezeteknek és egyéb nem állami szereplőknek, nem kell finanszírozási megállapodásokat kötnie nemzeti hatóságokkal.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS KONCEPCIÓJA

18. Az ellenőrzés a következő átfogó kérdést vizsgálta:

"Az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a 2011-es felkelést megelőzően és azt követően eredményesen kezelte-e a kormányzás javítására irányuló uniós támogatást?"

19. Az ellenőrzés az ENPI 2007-es elindításától a 2012. szeptemberig tartó időszakot ölelte fel [7].

20. Az ellenőrzés a következő két kormányzási területre összpontosult: egyrészt a demokrácia és az emberi jogok, másrészt az államháztartás irányítása és a korrupció elleni küzdelem:

a) A demokrácia és az emberi jogok területén az ellenőrzés a követke zőket vizsgálta:

i) az ENPI-ből finanszírozott legnagyobb szabású emberi jogi program (17 millió euró)

ii) a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéből (EIDHR) és a "Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők" tematikus programból történő éves finanszírozás, beleértve egy összesen 2,95 millió eurót képviselő, 15 projektből álló mintát;

iii) a stabilitási eszközből finanszírozott két projekt, összesen 2,86 millió euró értékben.

b) Az államháztartás-irányítás terén és a korrupció elleni küzdelmet illetően:

i) a három legnagyobb szabású ágazati költségvetés-támogatási program (304 millió euró összértékben) [8];

ii) a korrupció elleni küzdelem terén az ENPI-ből finanszírozott legjelentősebb projekt (2,5 millió euró).

Az összes ellenőrzött beavatkozásról a II. mellékletben találhatók részletes információk.

21. Az ellenőrzés a kormányzás e területein az EU–Egyiptom cselekvési tervet, a cselekvési terv végrehajtásáról az Unió és Egyiptom között folyó párbeszédet, valamint a Bizottság eredményjelentéseit is értékelte.

22. A Számvevőszék a dokumentációk értékelése, az EKSZ-szel, a Bizottsággal, az egyiptomi hatóságokkal és civil szervezetekkel, valamint más adományozókkal folytatott interjúk keretében gyűjtötte össze az ellenőrzés során vizsgálandó adatokat. Az ellenőrzés magában foglalt egy kéthetes egyiptomi helyszíni vizsgálatot is 2012 júniusában. A vizsgálócsoportnak a demokrácia és az emberi jogok területén egy nemzetközi szakértő adott tanácsokat.

ÉSZREVÉTELEK

A FELKELÉST MEGELŐZŐEN KEVÉS EREDMÉNYT SIKERÜLT ELÉRNI

AZ EMBERI JOGI KÉRDÉSEK KEZELÉSE A FELKELÉST MEGELŐZŐEN EREDMÉNYTELEN VOLT

23. Az Európai Bizottság a cselekvési tervről az egyiptomi hatóságokkal folytatott tárgyalások megkezdése előtt 2005-ben az egyiptomi helyzet értékeléséről szóló országjelentést [9] tett közzé, ahogy ez az európai szomszédságpolitika minden országa esetében is történik. A jelentés kritikai észrevételeket tartalmazott a politikai helyzetről, és hangsúlyozta, hogy a szükségállapot fenntartása kedvezőtlenül hat az emberi jogokra és a demokráciára.

24. A Bizottság az egyiptomi hatóságokkal folytatott tárgyalások nyomán elérte, hogy a cselekvési terv 19 kiemelt területe közül három az emberi jogokkal és a demokráciával legyen kapcsolatos [10]. Részletesebb felbontásban azonban a cselekvési terv nem kevesebb mint 39 kiemelt intézkedést tartalmazott az emberi jogok és a demokrácia területén. Ez a túlzottan ambiciózus céllista nem alapult világosan kifejtett bizottsági prioritásokon.

25. A tervezett intézkedések érzékeny témaköröket érintettek, mint például a választások terén való együttműködés, a gyülekezési és egyesülési jog, valamint a fogva tartottak jogai. Az országjelentésben felvetett számos kulcskérdéssel, különösen a szükségállapot fenntartásával, a katonai és az állambiztonsági bíróságok szerepével és a széles körben alkalmazott kínzásokkal azonban közvetlenül nem foglalkoztak. Ezenkívül bizonyos intézkedések meghatározása meglehetősen pontatlan volt, és az előrehaladás értékeléséhez nem határoztak meg egyértelmű referenciaértékeket.

A FŐ EMBERI JOGI PROJEKT JAVARÉSZT SIKERTELEN

26. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó országstratégiai dokumentum volt az első, amelyben uniós pénzügyi támogatás esetében az emberi jogokat és a demokráciát kiemelt területként határozták meg (lásd: 15. bekezdés). Ez sikerként könyvelhető el a Bizottság Egyiptomhoz fűződő kapcsolatában, hiszen ezúttal sikerült e témaköröket a politikai menetrend élére állítania.

27. Az országstratégiai dokumentum keretében az e területen elindított legjelentősebb beavatkozást az emberi jogok és a civil társadalom támogatására és védelmére irányuló, az ENPI-ből finanszírozott program jelentette. E program azt célozta, hogy az ilyen témájú nemzetközi egyezmények eredményes végrehajtása érdekében növeljék az egyiptomi intézmények és civil szervezetek kapacitását, és arra irányult, hogy segítsen kiemelten kezelni az emberi jogok kérdését a cselekvési tervben. A programot 2008-ban 17 millió euró összeggel hagyták jóvá (részletesen lásd: II. melléklet).

28. A programkialakítást több hiányosság jellemezte. A program nagyrészt a 2002 és 2006 közötti időszakra vonatkozó országstratégiai dokumentum keretében finanszírozott különböző projektek folytatását jelentette [11]. Ezeknek a projekteknek az új programba történő beépítése azonban ellentmondásos volt; különösen igaz ez "A környezeti jogok előmozdítása civil szervezeteken keresztül" projektre. Ezenkívül a Bizottság a program tervezése során nem vette kellően figyelembe az ezekből a korábbi projektekből szerzett tapasztalatokat. A program végrehajtására kijelölt szervezetek közül kettő ugyan módszereit tekintve reformistának volt tekinthető, de állami szervként a Mubárak-rezsim hozta létre őket, és nem is kormányzati minisztériumokhoz, hanem kifejezetten az elnök feleségéhez kapcsolódtak [12]. A felkelést követően ez a kötődés a program hátrányára vált.

29. A program végrehajtása jelentős késedelmet szenvedett, aminek fő oka az egyiptomi hatóságok csekély hajlandósága volt:

a) A finanszírozási megállapodást az egyiptomi hatóságok csak 2009. december 23-án, a határidő előtt egy nappal írták alá, s ezt még a Bizottság és az egyiptomi hatóságok között hosszadalmas vita követte a program tartalmáról és végrehajtásának módjáról.

b) Az aláírást követően a végrehajtás igen lassan haladt. 30 hónap elteltével és a szerződések megkötésére meghatározott határidő előtt csupán hat hónappal a programforrások mindössze 53%-ának felhasználásáról született szerződés, és 22%-ot fizettek ki. Különösen a programirányítási egység működésének elindítása késett, ami a program egészének végrehajtását érintette.

c) A civil szervezetek kapacitásának növelésével kapcsolatos támogatási komponens (4 millió euró) 2012. áprilisi törlése nagymértékben visszavetette a programot. Ennek oka az volt, hogy az ajánlattételi felhívások kidolgozásakor az egyiptomi hatóságok és a Bizottság nem tudtak megállapodni a kisebbségekkel és a nemekkel kapcsolatos terminológiában. Maguk a bizottsági részlegek sem döntöttek egyértelműen ezekről a kérdésekről.

30. A Bizottság mindent megtett a program életben tartása érdekében, a program keretében mindeddig mégis kevés eredmény született, és ezek fenntarthatósága is nagymértékben függ az egyiptomi politikai fejleményektől. Noha a Bizottság szándéka szerint a program felhívta volna a figyelmet az emberi jogi kérdésekre, a gyakorlatban nem sikerült a programot az egyiptomi hatóságokkal folytatott ilyen témájú párbeszéd eszközeként használnia.

A FELKELÉST MEGELŐZŐEN CSEKÉLY MÉRTÉKBEN FINANSZÍROZTÁK A CIVIL TÁRSADALMAT AZ EIDHR ÉS A DCI NSA TEMATIKUS PROGRAMOKON KERESZTÜL

31. A Bizottság a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét (EIDHR) olyan érzékeny kérdések kezelésére használta, mint például a választási eljárás vagy a kínzás és a bántalmazás elleni küzdelem. Ezekkel a kérdésekkel az ENPI-ből finanszírozott támogatás keretében nem lehetett foglalkozni, mivel ahhoz a Bizottságnak finanszírozási megállapodást kell kötnie a nemzeti hatóságokkal. Míg eredetileg a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével inkább a szociális és gazdasági jogokra összpontosítottak, a "Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők" (DCI NSA) tematikus program e területre 2010-ben történő bevezetésével a Bizottság ezt az eszközt a demokráciára és a politikai jogokra irányíthatta. A finanszírozást a civil szervezetek kapacitáskiépítésre használták, hogy e területeken eredményesen tudjanak fellépni, és támogatást tudjanak nyújtani az emberi jogi jogsértések áldozatai számára.

32. Az e két eszközhöz a felkelést megelőzően biztosított igen korlátozott finanszírozás azonban nem tükrözi azt a politikai jelentőséget, amelyet az EKSZ és a Bizottság a cselekvési tervben a demokráciának és az emberi jogoknak tulajdonított (lásd: 24. bekezdés). Ez a finanszírozás az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatosan az ENPI-ből finanszírozott támogatással (lásd: előző rész) [13] és a költségvetés-támogatásra előirányzott összegekkel összehasonlítva is alacsony. A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze számára biztosított átlagos éves finanszírozás 2008-tól 2010-ig mindössze 875000 eurót tett ki, pedig évente átlagosan 40 kérelem érkezett. Évente csupán négy–hét, átlagosan mintegy 150000 euró összegű támogatást nyújtottak. A "Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők" tematikus program keretében nyújtott támogatások összege a program 2010-es bevezetésekor ugyanilyen szerény volt [14].

33. A Bizottság még nem térképezte fel az egyiptomi civil szervezeteket. A civil szervezetekre vonatkozó részletes információk hiányában a Bizottság nehezen vehette figyelembe a különböző civil szervezetek véleményét az uniós programokra vonatkozó éves ajánlattételi felhívások tartalmáról. Ugyanezért nehéz volt az is, hogy az ajánlattételi felhívásokat e szervezetek kapacitásához szabják [15].

34. A demokrácia és az emberi jogok európai eszközét (EIDHR) és a "Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők" tematikus programot a Bizottság ajánlattételi felhívási eljárásának elhúzódása lassította. A szerződések vizsgált mintája esetében átlagosan 8,5 hónapot tett ki az az idő, amely a civil szervezetek számára a projektjavaslat benyújtására megjelölt határidő és a között az időpont között telt el, amikor a Bizottság aláírta a projekt finanszírozására vonatkozó támogatási szerződést. Mindez annak ellenére volt így, hogy a szerződések értéke kicsi volt, és a végrehajtásra gyakran mindössze 24 hónap állt rendelkezésre.

35. A mintában szereplő 14 aláírt projektből kilenc az egyiptomi Szolidaritási és Társadalmi Igazságossági Minisztérium hosszú jóváhagyási eljárásai miatt késedelmet szenvedett [16]. Ezekben az esetekben a Bizottság rugalmas és támogató megközelítést alkalmazott, és rendszeresen mindaddig felfüggesztette a projekt végrehajtási időszakát, amíg a civil szervezet meg nem kapta a szükséges jóváhagyást.

36. A mintában szereplő öt befejezett projektből három meghozta a tervezett eredményt a célcsoportok számára. A két másik projekt, elsősorban az egyiptomi hatóságok beavatkozása miatt, nem egészen érte el célját. A projektek a kormányzás javításához inkább csak a legalsó helyi szinteken járultak hozzá.

AZ EMBERI JOGOK ÉS A DEMOKRÁCIA TERÉN PÁRBESZÉD FOLYIK, UGYANAKKOR KEVÉS INTÉZKEDÉSRE KERÜL SOR

37. A Bizottságnak hosszú tárgyalásokat követően sikerült megszereznie az egyiptomi hatóságok jóváhagyását ahhoz, hogy a társulási bizottság keretében állítsanak fel egy politikai kérdésekkel foglalkozó albizottságot. Az albizottság megnevezése azonban tükrözte a felállításához vezető kompromisszumot: "Politikai kérdésekkel foglalkozó albizottság: emberi jogok és demokrácia – nemzetközi és regionális ügyek". Míg a Bizottság a párbeszédet az emberi jogokra és a demokráciára kívánta összpontosítani, az egyiptomi fél az Unióval való stratégiai partnerség kiépítésére irányuló törekvésével összhangban nemzetközi biztonsági kérdésekre akart koncentrálni.

38. Az albizottság 2008 és 2010 között évente egyszer ülésezett. Az Unió egyre gyakrabban vetett fel az emberi jogok és a demokrácia egyiptomi helyzetéhez kapcsolódó kritikus kérdéseket, többek között az egyesülési szabadság és a szólásszabadság, a civil szervezetekre vonatkozó korlátozó törvény [17], sőt a szükségállapotról szóló törvény fenntartásának kérdését. Válasz gyanánt az egyiptomi fél inkább nemzetközi kérdésekre összpontosított, és arról biztosította az Uniót, hogy a belföldi kormányzati kérdésekkel kapcsolatban már intézkedtek, vagy pedig kevésbé ítélték jelentősnek ezeket a kérdéseket. Az egyiptomi hatóságok azzal is érveltek, hogy az emberi jogi kérdésekkel az ENPI-program révén foglalkoznak, pedig valójában folyamatosan késleltették ezt a projektet (lásd: 29. bekezdés).

39. A Bizottság nem tudta elérni, hogy az általa az albizottsági párbeszédben felvetett kérdéseket az egyiptomi hatóságok konkrét intézkedései kövessék. Végrehajtásra általában még akkor sem került sor, ha a felvetett kérdéseket az ülés végén intézkedési pontként jelölték meg. A 2009. évi albizottsági ülés például intézkedési pontként határozta meg a következőt: "annak feltárása, hogyan lehetne az uniós technikai segítségnyújtást Egyiptomnak szóló, az uniós tagállamok civil szervezetekre vonatkozó jogszabályairól nyújtott tanácsadásra felhasználni". Ilyen intézkedésre nem került sor.

40. A cselekvési tervek végrehajtásáról szóló bizottsági eredményjelentések szintén az emberi jogokat és a demokráciát érintő érzékeny kérdéseket vetettek fel, és egyre több bírálatot fogalmaztak meg. Nem említették azonban az e kérdések kezelésére irányuló uniós támogatás végrehajtása során felmerült problémákat. A 2011. évi eredményjelentésig [18] ugyanakkor a Bizottság a jelentésekben nem tett javaslatot a felvetett kérdések kezelése végett az egyiptomi hatóságok által hozható intézkedésekre.

41. A Bizottság nem kapcsolta össze az emberi jogok megsértéséről az eredményjelentésekben kifejtett bírálatát az uniós támogatás csökkentésének vagy felfüggesztésének lehetőségével. Ez annak ellenére történt így, hogy a társulási megállapodásban, az ENPI-rendeletben (lásd: 11. bekezdés és 15. bekezdés) és az egyes programokra vonatkozó finanszírozási megállapodásban szerepel emberi jogokra vonatkozó kikötés. Jóllehet a költségvetés-támogatás csökkentése vagy felfüggesztése – figyelembe véve, hogy az közvetlenül a nemzeti költségvetést finanszírozta – különösen hatékony módja lehetett volna az emberi jogi szempontok alátámasztásának, ennek alkalmazására a felkelést megelőzően nem került sor.

NINCS TERV AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS IRÁNYÍTÁSÁNAK REFORMJÁRA

42. Az EU–Egyiptom cselekvési terv az államháztartás-irányítási reform számos prioritásával foglalkozik, de nem részletes módon. A cselekvési terv a nagyobb átláthatóság és egy felülvizsgált korrupció elleni politika szükségességére is felhívta a figyelmet, de nem hangsúlyozta a korrupció kezelésének, valamint a tizenkilenc kiemelt prioritási terület közé való felvételének a fontosságát.

43. A költségvetés-támogatás a Bizottság fő eszköze a partnerországokban az államháztartás-irányítási reform előmozdítására. A bizottsági szakpolitika hangsúlyozza, hogy a reformok fontossági sorrendjének felállításához és koordinálásához a költségvetés-támogatásban részesülő országoknak államháztartás-irányítási reformtervet kell készíteniük. A Bizottság azonban annak ellenére, hogy az uniós támogatás mintegy 60%-a költségvetés-támogatáson keresztül érkezik, nem követelte meg az egyiptomi hatóságtól ilyen terv elkészítését.

44. 2009-ben a Bizottság az egyiptomi államháztartás-irányítás helyzetével foglalkozó, a közkiadások pénzügyi elszámoltathatóságát (PEFA) vizsgáló elemzést finanszírozott, amely az államháztartás irányításának kulcsfontosságú területein, többek között a külső ellenőrzés és az ellenőrzési jelentések parlamenti vizsgálata terén emelt ki hiányosságokat. A PEFA-elemzést azonban nem követték reformprogram bevezetésére irányuló határozott lépések. A pénzügyminisztérium csak 2011 decemberében hagyott jóvá egy, az államháztartás-irányítási reform alapját képező IMF-menetrendet [19].

45. Egyiptom továbbra sem rendelkezik korrupció elleni stratégiával, pedig az ENPI 2011-ben indított korrupció elleni projektjének egyik célkitűzése egy ilyen stratégia létrehozása (lásd: 52. bekezdés).

AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS IRÁNYÍTÁSÁNAK FONTOS HIÁNYOSSÁGAIT NEM KEZELTÉK

46. Az egyiptomi államháztartás-irányítási reform üteme lassú volt, és az ágazati költségvetés-támogatási programok csak korlátozottan járultak hozzá a reformokhoz. Például:

a) Nem történt jelentős előrehaladás eredményes belső ellenőrzési funkció bevezetése terén, annak ellenére, hogy a 2007-es EU–Egyiptom cselekvési terv ezt kiemelt területként kezelte. A pénzügyminisztérium eredetileg 2009 júniusában e területen kérte a Bizottság támogatását, az ellenőrzés idejéig azonban a Bizottság egyetlen konkrét fellépését az ebben a témakörben 2011. júniusban szervezett regionális szeminárium jelentette [20].

b) Az egyiptomi hatóságok 2006-ban az állam készpénzállományának konszolidációjára és kezelésére szolgáló alapvető eszköz, egy egységes kincstári számla létrehozására irányuló munkába kezdtek. 2012 júniusáig az összesen 2600 kormányzati számviteli egységből mintegy ötszázat integráltak ebbe az egységes kincstári számlába. Bár a Bizottság az egészségügyi ágazati költségvetés-támogatásra irányuló programban feltételként írta elő az e területen történő előrelépést, ennek a feltételnek nem volt jelentős ösztönző hatása.

c) A kormányzati pénzügyi irányítási információs rendszer megvalósítása szintén lassú volt, egyrészt a források hiánya miatt, másrészt azért, mert a pénzügyminisztérium nem kezelte ezt kellő prioritással. Mindez ismét annak ellenére volt így, hogy a Bizottság feltételeket kötött ki ezen a területen.

d) Előrehaladást sikerült elérni az oktatási ágazat kísérleti középtávú kiadási keretének kidolgozása és programalapú költségvetés-tervezése terén. E kísérleti projektek más minisztériumokra való kiterjesztése azonban még mindig folyamatban van.

47. A Bizottság az ágazati költségvetés-támogatási programjait nem használta az államháztartás-irányítás következő főbb hiányosságainak kezelésére:

a) A költségvetés fontos területei nem átláthatóak. A hadi kiadások nem nyilvánosak, és nem áll rendelkezésre információ az elnöki kiadásokról sem.

b) Az egyiptomi hatóságok az állami költségvetésen kívül, az úgynevezett "különleges alapokban" legalább 36 milliárd egyiptomi fonttal (körülbelül 4 milliárd euró) rendelkeznek, ami az egyiptomi GDP 2,4%-ának felel meg. Ezen alapok pontos összege éppúgy nem ismert, mint ahogy céljuk és felhasználásuk módja sem. A Bizottság az ágazati költségvetési programokat nem használta e kérdés célzott kezelésére.

c) A külső ellenőrzés reformja terén nem sikerült eredményt elérni. A Központi Ellenőrző Szervezet, az egyiptomi legfőbb ellenőrzési intézmény, közvetlenül Mubárak elnöknek tartozott beszámolási kötelezettséggel, és ellenőrzési jelentései nagyrészt titkosak. A Központi Ellenőrző Szervezet reformjának elmaradása az államháztartás-irányítás javításának komoly akadálya.

48. A bizottsági politika szerint az államháztartás-irányítási reformok kielégítő, teljes körű végrehajtása a költségvetés-támogatás általános feltétele. A Bizottság azonban nem határozott meg mérföldkövek és viszonyítási alapok formájában olyan egyértelmű kritériumokat az éves reformmal kapcsolatban, amelyek révén nyomon követhető és értékelhető volna, hogy mi számít megfelelő ütemű reformnak, és a reformok lassú végrehajtása ellenére folytatta a költségvetés-támogatás kifizetését.

49. A Bizottság volt az egyetlen adományozó, amely Egyiptomnak költségvetés-támogatást nyújtott. Következésképpen nem volt mód arra, hogy a feltételekhez kötött finanszírozás növelése és ezáltal ösztönző hatásának erősítése érdekében egyeztetésre kerüljön sor a többi adományozóval.

50. Jóllehet az államháztartás-irányítási reformokkal kapcsolatos tanácsadás érdekében az uniós költségvetés-támogatási programokhoz a legtöbb országban általában technikai segítségnyújtás kapcsolódik, Egyiptomban ez utóbbit csak csekély mértékben használták ki. Ezenkívül 2011. decemberig az általános államháztartás-irányítási reformokkal kapcsolatban nem finanszíroztak konkrét technikai segítségnyújtási projektet [21]. Az ágazati költségvetés-támogatási programokhoz szintén nem kapcsolódott a civil szervezeteknek nyújtott olyan finanszírozás, amelynek célja a nemzeti költségvetés monitoringjában való szerepük fejlesztése lett volna.

CSEKÉLY EREDMÉNY A KORRUPCIÓ ELLENI KÜZDELEMBEN

51. Annak ellenére, hogy Egyiptomban a korrupció területén komoly problémák vannak [22], az ágazati költségvetés-támogatási programok keveset tettek ennek a kérdésnek a közvetlen kezelésére. Más országokban voltak olyan uniós költségvetés-támogatási programok, amelyek a korrupcióval kapcsolatban különleges feltételeket határoztak meg, ez azonban Egyiptom esetében nem így volt. Kivételt jelentett az oktatási ágazati költségvetés-támogatásra irányuló program keretében a közkiadás-nyomonkövetési felméréshez nyújtott technikai segítségnyújtás. A felmérés részben arra irányult, hogy meghatározza, hogy hol folyik el a pénz az oktatási ágazatban, eredmények azonban nem nagyon születtek.

52. A korrupció elleni küzdelemre irányuló fő uniós projektet 2,55 millió euró összeggel 2008-ban hagyták jóvá. A felkelés előtt ezen a területen ez volt az egyetlen jelentős támogatási projekt. Végrehajtása azonban nehéz volt, és a Bizottság a jelentősége ellenére nem követte nyomon megfelelően a projektet. Tekintettel arra, hogy a projekt csak nemrégiben indult, és máris késedelmet szenvedett, az eddigi eredmények korlátozottak. Figyelembe véve azonban a jelenleg a korrupcióra irányuló nagymértékű közfigyelmet, a projekt fenntarthatósága jónak tűnik.

AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS-IRÁNYÍTÁS ÉS A KORRUPCIÓ KEZELÉSÉHEZ A BIZOTTSÁG NEM MEGFELELŐEN ALKALMAZTA AZ EURÓPAI SZOMSZÉDSÁGPOLITIKA EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETÉT

53. A társulási bizottság menetrendjébe sem a Bizottság, sem pedig az egyiptomi hatóságok nem vettek fel államháztartás-irányítással kapcsolatos kérdéseket, ugyanakkor a nyolc albizottság egyikének mandátumában sem szerepelt az államháztartás-irányítás. Az EU–Egyiptom gazdasági párbeszéd keretében megrendezett éves találkozók alkalmat nyújthattak volna az államháztartás-irányítással kapcsolatos kérdések megvitatásához, de ez sem történt meg.

54. A korrupcióval kapcsolatos kérdéseket az igazságügyi és biztonsági albizottságban vitatták meg, amely 2007 és 2010 között évente ülésezett. Történt bizonyos információcsere a korrupció elleni kezdeményezésekről, de a mindkét részről érkező, az együttműködésre való rendszeres felhívásokat nem követték konkrét intézkedések. A párbeszéd nem eredményezett továbbá új, az ENPI-ből finanszírozott projekteket, és nem kezelte az ENPI-ből finanszírozott 2008. évi projektek indításával kapcsolatos nehézségeket (lásd: 52. bekezdés). Az albizottság széles hatásköre és az üléseire előirányzott korlátozott idő megnehezítette, hogy alapos tárgyalásokat folytassanak, döntéseket hozzanak, és azokat végrehajtsák.

55. Az európai szomszédságpolitikai eredményjelentések csekély figyelmet szántak az államháztartás-irányításnak. A jelentések azonban kritikusabbak lettek. A 2010-es jelentés így megállapította, hogy az államháztartás-irányítási reform általában véve lassú ütemben folyik, és a 2011-es jelentés volt az első, amely érintette a katonai költségvetést – bírálva a hadsereg arra irányuló erőfeszítéseit, hogy költségvetését kivonja a civil és demokratikus kontroll alól –, pedig erre a témára indokolt lenne jóval több figyelmet kell fordítani.

56. Az eredményjelentésekben a Bizottság hasonlóképpen csak röviden foglalkozott a korrupció kérdésével. 2007 és 2010 között a jelentések mérsékelten pozitívan nyilatkoztak az elért haladásról, és figyelmen kívül hagyták az e területen meglévő alapvető kihívásokat. A 2011-es jelentés kritikusabb hozzáállást képviselt, és a korrupciót az egyik legfontosabb kérdésként határozta meg.

A FELKELÉS NYOMÁN KEVÉS VÁLTOZÁS TÖRTÉNT

AZ EURÓPAI SZOMSZÉDSÁGPOLITIKA FELÜLVIZSGÁLATA ELLENÉRE A TÁMOGATÁSI PROGRAMOK NAGYRÉSZT VÁLTOZATLANOK MARADTAK

57. A 2011-es arab tavaszt megelőzően, 2010 júliusában a főképviselő és a Bizottság elindította az európai szomszédságpolitika általános felülvizsgálatát, amely annak értékelésére, hogy az európai szomszédságpolitika hogyan tehető eredményessé, a tagállamokkal, a partnerországokkal és a civil társadalommal folytatott konzultációkat is magában foglalt. Ennek a felülvizsgálatnak az eredményét 2011 májusában "Az átalakuló szomszédság új megközelítése" című közös közleményben tették közzé [23]. A közlemény elsősorban a demokratikus reform uniós támogatását hangsúlyozta, és azt javasolta, hogy az országokat az ebbe az irányba való elmozdulásra ösztönözzék azzal, hogy, a közlemény megfogalmazása szerint, "többért többet" kínálnak: további demokratikus reformok ellenében több uniós finanszírozást, kedvezőbb kereskedelemi feltételeket és az Unióba irányuló utazás jobb lehetőségeit [24]. A felülvizsgálat végrehajtásának segítésére 2011 júliusában a dél-mediterrán térségért felelős különleges uniós képviselőt neveztek ki [25].

58. Egyébként az ENPI elindítását követően egy 2007-es bizottsági közlemény már hivatkozott a "többért többet" elvre: "Az ENP olyan – a reformok érdekében létrejött – partnerség, amely "többért többet" kínál; minél inkább elkötelezi magát valamely partner az Unió mellett, ez utóbbi annál teljesebb körű választ képes adni politikai és gazdasági téren, illetve pénzügyi és technikai együttműködés útján" [26].

59. Míg az ENP felülvizsgálata általában véve kiterjedt konzultációs folyamattal járt, Egyiptomban különösen az érdekelt felek részvételével zajló konzultációk meglehetősen korlátozottak voltak:

a) Nem készült mélyreható konkrét elemzés vagy értékelés arról, hogy mi volt az oka annak, hogy a felkelés előtt korlátozott volt az ENPI-ből finanszírozott, Egyiptomnak nyújtott támogatás eredményessége.

b) A Bizottság az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának részeként 2010 októberében az ENP partnerországai, köztük Egyiptom vezető tisztviselői számára ülést szervezett, ugyanakkor a 2011 elejére tervezett miniszteri szintű találkozóra már nem került sor.

c) Az Egyiptomban működő civil szervezetekkel az ENP felülvizsgálatával kapcsolatosan folytatott konzultációk száma igen korlátozott volt. A Bizottság 2010 novemberében Brüsszelben valamennyi ENP-partnerország civil szervezeteinek részvételével találkozót rendezett, de meghívást röviddel a találkozó előtt mindössze hat egyiptomi civil szervezetnek küldtek, s ezek közül is csak egy vett részt a találkozón.

60. A felkelést követően az EKSZ és a Bizottság elvégezte a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó országstratégiai dokumentum, valamint a 2011 és 2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti indikatív program felülvizsgálatát, azok további alkalmazhatóságának értékelése érdekében. Az EKSZ és a Bizottság megállapította, hogy nincs szükség e két dokumentum hivatalos felülvizsgálatára, mivel az azokban meghatározott támogatás kellően széles körű és rugalmas. A 2011 és 2013 közötti időszakra szóló nemzeti indikatív program az országstratégiai dokumentum 2009-es felülvizsgálatán alapult, amely kedvezően fogadta az emberi jogok és a demokrácia területén Egyiptomban bekövetkezett fejleményeket, megemlítetve, hogy szükség van "az eddig elért eredmények konszolidálására és a politikai reform irányába mutató további merész lépések ösztönzésére". Az uniós képviselet által végzett, a 2011. évre javasolt ENPI-támogatási program felülvizsgálata sem eredményezett jelentős módosításokat [27].

61. Különösen az országstratégiai dokumentum és a nemzeti indikatív program esetében elvárható lett volna, hogy tekintettel a felkelésre és az ENP felülvizsgálatára, az EKSZ és a Bizottság több módosítást javasoljon. Ezen az a körülmény sem változtat, hogy az Egyiptomi Fegyveres Erők Legfelső Tanácsa, amely a felkelést követő 18 hónapban ideiglenes kormányként a hatalmat gyakorolta, korlátozta egy teljesen új támogatási stratégia egyiptomi hatóságokkal történő kialakításának lehetőségét.

A NŐK ÉS A KISEBBSÉGEK JOGAI KEVESEBB FIGYELMET KAPNAK

62. Az ENP felülvizsgálata hangsúlyozza a "szilárd demokrácia" szükségességét, kiemelve nemcsak a választásoknak, hanem az igazságszolgáltatás függetlenségének, a rendőrség és a hadsereg elszámoltathatóságának, valamint a korrupció elleni küzdelemnek a fontosságát. Ezek mind kulcskérdések Egyiptomban; a szilárd demokrácia elve az ellentettjét jelenti a demokráciáról szóló üres szólamoknak, amelyeket a felkelést megelőzően hivatalos fórumokon hallani lehetett.

63. A felülvizsgálat másrészt kevesebb figyelmet szentel a "szilárd demokrácia" két olyan aspektusának, amelyek Egyiptom számára különösen fontosak, és a felkelést követően veszélybe kerültek:

a) A kisebbségek jogai: erősödik a felekezeti alapú erőszak, jelentős részben keresztények ellen. Az erőszakos cselekményeket lassan vagy egyáltalán nem vizsgálják ki [28].

b) A nők jogai: míg ezen a területen a Mubárak-rezsim utolsó tíz évében történtek bizonyos előrelépések, ez a folyamat a felkelés óta veszélybe került. A felkelést követően az új parlament a nők jogait támogató több intézmény megszüntetésére szólított fel. Indítványozták továbbá a házasságkötési korhatár csökkentését, a női nemi szervek csonkítása esetében a bűncselekménynek minősítés eltörlését, valamint a családjogi törvénynek és a gyermekjogi törvénynek a saría elveivel összhangban történő felülvizsgálatát.

Az emberi jogi szempontokon túl az e területeken való további visszalépés – különösen a turizmusra, valamint a külföldi és a belföldi befektetők bizalmára gyakorolt negatív hatás révén – a fennálló gazdasági problémák elmélyülésével is fenyeget.

64. A felülvizsgálat nyomán az EKSZ és a Bizottság ezen a két területen mindeddig csak néhány új támogatási kezdeményezést tett. Ide tartoznak a tolerancia, a pluralizmus és a kultúrák közötti párbeszéd támogatására vonatkozóan a 2011. és 2012. évi EIDHR-ajánlattételi felhívások keretében meghirdetett új témák, bár a 2011-es költségvetésben az erre szánt finanszírozási összeg mindössze mintegy 500000 eurót tett ki. A nők jogaival kapcsolatban a legjelentősebb új finanszírozási kezdeményezés az a javaslat volt, hogy az ENPI-ből finanszírozott "Emberi jogok és demokrácia" program törölt komponenséből (lásd: 29. bekezdés c) pont) 4 millió eurót csoportosítsanak át egy, a nők jogainak és megélhetésének támogatására irányuló, az ENSZ Nemek Közti Egyenlőséggel és a Nők Felemelkedésével foglalkozó Egységével (UN-WOMEN) karöltve megvalósítandó projektre (UN-WOMEN).

A CIVIL SZERVEZETEKNEK NYÚJTOTT ÚJ TÁMOGATÁSNAK EDDIG KEVÉS HATÁSA VOLT

65. A felülvizsgálat a "szilárd demokrácia" kialakításának hangsúlyozásakor kiemeli a civil társadalom fontos szerepét. Ennek megfelelően e területen két új kezdeményezést javasol: a Civil Társadalmi Eszközt és az Európai Demokrácia Alapítványt (EED).

66. Az EED egyik konkrét célja a be nem jegyzett civil szervezetek támogatása. Ez hasznos intézkedés lehet azoknak a problémáknak a kezelése terén, amelyekkel a civil szervezetek a felkelés előtt és után szembesültek. Az EED további célja, hogy a civil szervezetek finanszírozását a jelenleginél rugalmasabb eljárásokkal tegye lehetővé. Az EED azonban még nem nyújt támogatásokat, mivel 2012 közepén még mindig csak a megalakulási folyamata zajlott, és a finanszírozás megszerzése terén nehézségekkel küzd.

67. Az ellenőrzés idején a Civil Társadalmi Eszköz még működésének elején állt, és Egyiptom támogatása a 2011. évre mindössze 600000 eurót tett ki. A felkelést követően az EIDHR és a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI NSA) tematikus program pótlólagos finanszírozása szerény volt, pedig a civil szervezetektől egyre több kérelem érkezett. A Civil Társadalmi Eszköz, az EED, valamint a jelenlegi EIDHR és a "fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők" tematikus program esetében fennáll az átfedés veszélye.

68. Noha az egyiptomi hatóságok felülvizsgálták a civil szervezetekre vonatkozó hatályos korlátozó törvényt, továbbra sem világos, hogy a 2013-ra tervezett új törvény milyen mértékű liberalizációt hoz.

KÖLTSÉGVETÉS-TÁMOGATÁS: AZ ELŐREHALADÁS LEHETSÉGES, DE A FELÜLVIZSGÁLT FELTÉTELEK SZIGORÚ ALKALMAZÁSÁRA VAN SZÜKSÉG

69. Az ENP felülvizsgálata a költségvetés-támogatás tervezett módosításaira is vonatkozott. A tényleges módosításokat ezt követően "A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése" c. bizottsági közlemény határozta meg [29]. A felülvizsgált megközelítés számos eleme érinti Egyiptomot:

a) A Bizottság költségvetés-támogatásra vonatkozó általános, államháztartás-irányítással kapcsolatos feltétele részeként külön figyelmet kíván szentelni a korrupció elleni küzdelemnek.

b) A költségvetés átláthatósága és felügyelete a költségvetés-támogatás új támogathatósági feltétele lesz.

c) A többi adományozóval való szorosabb koordináció a politikai és szakpolitikai reformmal kapcsolatos párbeszéd ösztönzésének és a pénzeszközök hatásának növelése érdekében.

70. Az új megközelítés lehetséges előnyei azonban csak akkor érvényesülnek, ha a Bizottság a támogathatósági feltételek tényleges teljesítésének értékelésénél a felkelés előtti megközelítésnél szigorúbb megközelítést alkalmaz. Ezenkívül, míg a költségvetés-támogatás felülvizsgált megközelítése az emberi jogokkal és a demokráciával szembeni elkötelezettséget az általános költségvetés-támogatás feltételeként szabja meg (a jelenlegi megfogalmazás szerint "jó kormányzás és fejlesztési szerződések"), ez nem olyan egyértelmű az ágazati költségvetés-támogatás esetében (a jelenlegi megfogalmazás szerint "ágazati reformszerződések"), amely az Egyiptomban alkalmazott költségvetés-támogatási forma volt [30].

71. A felkelést követően az Egyiptomban már folyamatban lévő ágazati költségvetés-támogatási programokat nem módosították a felülvizsgált megközelítés figyelembevétele céljából. Az IMF-menetrend végrehajtására irányuló munka (lásd: 44. bekezdés) nem kezdődött el 2012 első felében.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

KÖVETKEZTETÉSEK

72. Általánosságban a Bizottság és az EKSZ az egyiptomi kormányzás javítására irányuló támogatást nem tudta eredményesen kezelni. Ennek részben az Egyiptomban fennálló nehéz helyzet volt az oka, másrészt azonban az is, hogy hiányosságok voltak abban, ahogy az EKSZ és a Bizottság az Egyiptommal való együttműködést kezelte. A felkelést megelőzően a Bizottság megpróbált néhány kulcsfontosságú kormányzati kérdést kezelni, de konkrét eredményeket nem sikerült elérnie. A felkelést követően az európai szomszédságpolitikának az EKSZ és a Bizottság általi felülvizsgálata számos olyan területet emelt ki, ahol szükség volt az együttműködés eredményesebbé tételére, de mindeddig csekély eredmény született.

73. A felkelést megelőzően a Bizottság számos, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos kérdést foglalt bele a cselekvési tervbe, de rangsorolásukra és a végrehajtásra nem rendelkezett egyértelmű stratégiával. Míg az általa folytatott párbeszéd keretében fontos kérdéseket vetett fel, azt nem tudta elérni, hogy a tárgyalásokat konkrét intézkedések kövessék. Hasonló volt a helyzet az Egyiptomról szóló éves eredményjelentés esetében is.

74. A felkelést megelőzően a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett egy tekintélyes, az emberi jogokkal kapcsolatos ENPI-program kidolgozása és végrehajtása érdekében, a program azonban főként az egyiptomi hatóságok együttműködésének hiánya miatt mindeddig kevés eredményt ért el. A Bizottság az emberi jogok és a demokrácia terén való előrehaladás elmaradása ellenére továbbra is jelentős pénzösszegeket biztosított az egyiptomi kormány számára, nevezetesen a költségvetés-támogatáson keresztül. Noha azok a projektek, amelyeket a Bizottság közvetlenül civil szervezeteken keresztül finanszírozott, sikeresebbek voltak, az erre a területre szánt források igen korlátozottak volt.

75. Az EU–Egyiptom cselekvési tervben az államháztartás-irányítással és a korrupcióval kapcsolatos kérdések az e területen tapasztalható jelentős kihívások ellenére sem kaptak kiemelt prioritást. A társulási bizottság keretében az államháztartás-irányítással kapcsolatos párbeszédhez nem hoztak létre fórumot, az eredményjelentések pedig csupán korlátozott figyelmet szántak ezeknek a területeknek, és a közelmúltig túlzottan optimistán ítélték meg az e területen elért eredményeket.

76. Az Egyiptomnak szánt támogatásként a Bizottság elsősorban a költségvetés-támogatást alkalmazta, és a költségvetés-támogatás egyik fő célkitűzése az államháztartás-irányítás javítása. E cél elérésében az előrehaladás igen lassú volt, és az államháztartás-irányítás egyes fontos hiányosságait nem kezelték. A Bizottság, amely az egyetlen költségvetés-támogatást alkalmazó adományozó, túlzottan rugalmas volt annak értékelésében, hogy az egyiptomi hatóságok kielégítően teljesítették-e az államháztartás-irányítási reformokat, pedig ez utóbbi a költségvetés-támogatás alapvető feltétele.

77. A Bizottság a költségvetés-támogatást nem alkalmazta a korrupció közvetlen kezelésére, bár ez más országokban általános gyakorlat volt. A Bizottság finanszírozott egy nagyon fontos korrupció elleni projektet, a projekt azonban késedelmet szenvedett, a Bizottság pedig nem végezte el annak megfelelő ellenőrzését. A projekt még nem ért el jelentős eredményeket, és jövőbeni fenntarthatósága attól függ, hogy az egyiptomi hatóságok hogyan reagálnak a közvélemény arra irányuló nyomására, hogy lépjenek fel a korrupció leküzdése érdekében.

78. A felkelést követően az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata az újonnan létrehozott EKSZ és a Bizottság részéről jelentős erőfeszítést jelentett az uniós támogatás eredményességének javítása terén. Ez a felülvizsgálat azonban – elsősorban az Egyiptomban tapasztalható nehéz körülmények miatt – még nem eredményezte az Egyiptomnak nyújtott támogatás jelentős átalakítását. Egyiptom szempontjából nagyon fontos a "szilárd demokrácia" hangsúlyozása, de a nők és kisebbségek jogai Egyiptomban kulcskérdésnek számítanak, amit az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata és az azt követő új támogatás nem hangsúlyozott eléggé. A civil társadalom támogatására két új mechanizmus jött létre, eddig azonban az új gyakorlati támogatás Egyiptomban korlátozott volt.

79. A költségvetés-támogatás legutóbbi felülvizsgálata meghatároz néhány javításra váró kulcsterületet, és új, szigorúbb támogathatósági feltételeket szab meg. Ezeknek az új feltételrendszereknek a hatása nagyban függ attól, hogy alkalmazásuk milyen szigorral történik.

AJÁNLÁSOK

80. Az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatban a felkelést követően kialakult új helyzetet az EKSZ és a Bizottság használja ki a következőkre:

a) az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatban korlátozott számban határozzon meg referenciaként szolgáló prioritásokat, és folytasson azokról intenzív párbeszédet az egyiptomi hatóságokkal;

b) a szilárd demokrácia iránt az ENP felülvizsgálatában megfogalmazott elkötelezettséggel összhangban vizsgálja felül az EIDHR és a "Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők" tematikus program költségvetését, és az ENPI-támogatásból csoportosítson át forrásokat ezekbe az eszközökbe abban az esetben, ha az egyiptomi hatóságok nem működnek megfelelően együtt az ENPI kormányzási programjaiban;

c) kerülje el az e területen alkalmazott különböző eszközökből (EIDHR, "Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők", Civil Társadalmi Eszköz, EED) történő finanszírozások közötti átfedést és a támogatások szétszóródását;

d) gyorsítsa meg a civil szervezetek támogatását, főként az ajánlattételi felhívások szakaszában, tegye azt rugalmasabbá, és igazítsa szervezeti lehetőségeikhez;

e) az emberi jogokkal és a "szilárd demokráciával" kapcsolatban szigorúan alkalmazza a feltételrendszert.

81. Az államháztartás-irányítással és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatban az EKSZ és a Bizottság az e területen elért előrehaladást gyorsítsa fel a következőkkel:

a) az új cselekvési tervben helyezzen nagyobb hangsúlyt ezekre a kérdésekre, különösen a költségvetési átláthatóság és a teljes mértékben független külső ellenőrzés biztosításával kapcsolatban;

b) hozzon létre egy társulási megállapodási albizottságot, amely kifejezetten az államháztartás-irányítással és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozik;

c) támogassa az egyiptomi hatóságokat az IMF-menetrend végrehajtásában, és határozzon meg egyértelmű végrehajtási szakaszokat.

82. Az EKSZ és a Bizottság a költségvetés-támogatással kapcsolatos felülvizsgált uniós koncepció alapján, különösen a költségvetés-támogatás irányításának megerősítésével kapcsolatban vizsgálja felül, hogy helyénvaló-e költségvetés-támogatást nyújtani Egyiptomnak. A támogathatósági feltételeket, például az emberi jogok tiszteletben tartását, a költségvetés átláthatóságát és felügyeletét, valamint a korrupció kérdésének határozott kezelését szigorúan kell alkalmazni.

Ezt a jelentést Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökletével a III. kamara 2013. május 14-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Az Európai Unióról szóló Szerződés 21. cikkének (1) bekezdése szerint: "Az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye; ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása. Az Unió arra törekszik, hogy kapcsolatokat alakítson ki és partnerségre lépjen azokkal a harmadik országokkal, valamint nemzetközi, regionális vagy univerzális szervezetekkel, amelyek osztoznak vele az első albekezdésben említett elvekben."

[2] Az európai szomszédságpolitika további kedvezményezettjei a következő országok: Algéria, Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Moldova, Örményország, a megszállt palesztin területek, Szíria, Tunézia és Ukrajna.

[3] 1. Fokozott politikai párbeszéd, gazdasági és társadalmi fejlődés és reform; 2. kereskedelmi kérdések, piaci és szabályozási reform; 3. közlekedés, energia és környezet; 4. migráció, társadalmi integráció, jogérvényesülés és biztonság; 5. tudomány és technológia, kutatás és fejlesztés, információs társadalom és audiovizuális együttműködés; 6. egyének közötti kapcsolatok.

[4] Az Európai Parlament és a Tanács 1638/2006/EK rendelete (HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).

[5] A Tanács 2698/2000/EK rendelete (HL L 311., 2000.12.12., 1. o.).

[6] A Bizottság költségvetés-támogatása kétféle formát ölthet: általános költségvetés-támogatás és ágazati költségvetés-támogatás. Az általános költségvetés-támogatás elsősorban a nemzeti fejlesztési tervekre, az ágazati költségvetés-támogatás pedig az ágazati stratégiákra összpontosul. A kis- és közepes jövedelmű országok számára nyújtott költségvetés-támogatás általános megközelítésével összhangban a Bizottság Egyiptomban kizárólag ágazati költségvetés-támogatást nyújtott.

[7] Az ellenőrzés nem terjedt ki az előző "MEDA" programon keresztül nyújtott uniós támogatásra (lásd: 15. bekezdés).

[8] Az ellenőrzés ezeknek a programoknak csak az államháztartás-irányítással és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos szempontjaira terjedt ki.

[9] COM(2005) 72 végleges, 2005. március 2.

[10] i. a közös értékek terén a politikai párbeszéd és együttműködés előmozdítása; ii. a demokrácia erősítésével megbízott intézmények eredményességének előmozdítása; iii. az emberi jogok védelmének minden szempontból történő előmozdítása.

[11] A 2002 és 2006 közötti időszak finanszírozása a MEDA eszközből történt ("Támogatás a demokratizálás, az emberi jogok és a civil társadalom" program és a "Veszélyeztetett gyermekek" program területén)

[12] Nemzeti Tanács a Gyermekkorért és az Anyaságért (NCCM), Nemzeti Nőtanács (NCW).

[13] Néhány civil szervezet, amelyekkel az ellenőrzési csoport egyiptomi munkája során találkozott, mély csalódottságának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a civil szervezetekhez az emberi jogok és a demokrácia támogatására eljuttatott uniós finanszírozás az egyiptomi hatóságoknak juttatott összegekhez képes csekély volt.

[14] A 2010-es "Nem állami szereplők" tematikus program számára nyújtott támogatás összege 970000 eurót tett ki. 48 kérelem érkezett, és három támogatási szerződést ítéltek oda.

[15] Például az odaítélendő támogatások méretét vagy a társfinanszírozás szükséges szintjét illetően.

[16] A 84/2002. sz. törvény értelmében a civil szervezeteknek a tevékenységek megkezdése előtt minden külföldi forrásból finanszírozott program esetében jóváhagyást kell szerezniük.

[17] 84/2002. sz. törvény.

[18] 2011 óta az eredményjelentés a Bizottság és az EKSZ által közösen írt, az EKSZ felelősségi körébe tartozó munkadokumentum.

[19] Ezt a jelentést az egyiptomi hatóságok nem hozták nyilvánosságra.

[20] A Bizottság a SIGMA (a kormányzás és irányítás támogatása) alkalmazásával számos észak-afrikai országot felölelő regionális szemináriumot szervezett.

[21] A "Közigazgatási reform támogatása" program (9 millió euró), amelyre a finanszírozási megállapodást 2011. decemberben írták alá, az államháztartás-irányítási reformra vonatkozó technikai segítségnyújtási szerződés megkötését irányozta elő.

[22] A Transparency International korrupció-érzékelési indexén Egyiptom a 183 vizsgált ország közül 2004-ben a 77., 2011-ben a 112. helyet foglalta el. A Világbank globális kormányzati mutatói szerint 2001 és 2011 között Egyiptomban gyengült a korrupció feletti ellenőrzés.

[23] COM(2011) 303 végleges, 2011. május 25.

[24] Ezeket az EU által kínált lehetséges előnyöket esetenként a pénz, piac és mobilitás hármasaként írják le (3 M: money, markets, moblity).

[25] A Tanács 2011. július 18-i 2011/424/KKBP határozata az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 188., 2011.7.19., 24. o.).

[26] "Határozott európai szomszédságpolitika", COM(2007) 774 végleges, 2007. december 5., 2. o.

[27] Két projektet, egy családtervezésre vonatkozót (20 millió euró) és egy aknamentesítésre vonatkozót (10 millió euró) töröltek, mert nem tekintették azokat kiemelt prioritásúnak. Ezeket a projekteket a mezőgazdasági kkv-k támogatására vonatkozó projekt (22 millió euró) és a kairói nyomornegyedek állapotának javítását célzó finanszírozás megduplázására vonatkozó projekt váltotta fel.

[28] "Egyiptom: A kopt keresztények elleni erőszak vizsgálata", Human Rights Watch, 2011.10.10. (http://www.hrw.org/news/2011/10/10/egypt-investigate-violence-against-coptic-christians).

[29] COM(2011) 638 végleges, 2011. október 13.

[30] A közlemény említi az általános költségvetés-támogatásának csökkentését vagy felfüggesztését akkor, ha az ország emberi jogokkal és a demokráciával szembeni elkötelezettsége terén "jelentős" romló tendencia figyelhető meg. Ilyen esetekben azonban a finanszírozás ágazati költségvetés-támogatási programokra csoportosítható át. Az ágazati költségvetés-támogatás esetében a kormányzási kérdéseket a szolgáltatásnyújtási igényekkel szemben kell mérlegelni. A politikai kormányzás "súlyos" romlását követően az ágazati költségvetés-támogatási programokat így csak az összes támogatási program felfüggesztésének részeként lehet felfüggeszteni.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

ENPI PROGRAMOZOTT TÁMOGATÁSOK EGYIPTOMNAK 2007 ÉS 2013 KÖZÖTT

Forrás: Egyiptom 2007–2010-es időszakra és 2011–2013-as időszakra vonatkozó nemzeti indikatív programja.

(millió euró) |

| 2007–2010-es időszakra szóló nemzeti indikatív program | 2011–2013-as időszakra szóló nemzeti indikatív program |

1. prioritás: Reformok támogatása a demokrácia, az emberi jogok és az igazságügy területén | 40 | 50 |

A politikai fejlődés, a decentralizáció és a jó kormányzás elősegítésének támogatása | 13 | 5 |

Az emberi jogok támogatása és védelme | 17 | 15 |

Az igazságszolgáltatás modernizációjának támogatása | 10 | 10 |

A szabályozási, intézményi és jogalkotási környezet korszerűsítése | 0 | 20 |

2. prioritás: A gazdaság versenyképességének és termelékenységének növelés | 220 | 189 |

A cselekvési terv program végrehajtásának támogatása | 220 | |

—A kereskedelem megkönnyítése és vámreform | | 20 |

—Gazdasági jogszabályok és üzleti környezet | | |

—Mezőgazdaság és állat- és növényegészségügy | | |

—Közlekedés, energiatudomány és technológia | | 169 |

—A statisztikai rendszer modernizálása | | |

3. prioritás: A fejlődés fenntarthatóságának biztosítása | 298 | 210 |

Az oktatási reform támogatása | 120 | 105 |

A közegészségügyi reform támogatása | 120 | 0 |

Kamattámogatások (közlekedés, energia, környezet) | 58 | 0 |

Víz- és szennyvízszolgáltatások | 0 | 50 |

A vidékfejlesztés támogatása | | |

Helyi közösségek fejlesztése | 0 | 35 |

Mezőgazdasági kkv-k támogatása | | |

Szilárd hulladék kezelése | | 20 |

Nemzeti indikatív program összesen | 558 | 449 |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÖTT PROGRAMOK ÉS PROJEKTEK ÁTTEKINTÉSE

EMBERI JOGOK ÉS DEMOKRÁCIA

ENPI-program az emberi jogok és a civil társadalom támogatására és védelmére Egyiptomban (17 millió euró) |

Programkomponens megnevezése | Szerződéses összeg (euró) | Kifizetett összeg (euró) |

Család- és gyermekjogi program | 2000000 | 821736 |

A Nemzeti Nőtanács ombudsmani hivatalának támogatása a nők jogainak előmozdítása terén és eredményességének növelése | 1200000 | 578666 |

Emberi Jogok Nemzeti Tanácsa ombudsmani hivatalának támogatása az emberi jogok kultúrájának a hivatal struktúráján keresztül történő előmozdítására | 1000000 | 470224 |

A környezeti jogok civil szervezeteken keresztül történő támogatása | 500000 | 282654 |

Technikai segítségnyújtás az "Emberi jogok és a civil társadalom védelme", valamint a "Politikai fejlődés és a jó kormányzás támogatása" programok számára | 1161700 | 531915 |

Nemzetközi Együttműködési Minisztérium: Induló program becslése a programirányítási egység számára: "Emberi jogok és a civil társadalom védelme Egyiptomban", valamint a "Politikai fejlődés és a jó kormányzás támogatása" programok | 128035 | 76821 |

A női nemi szervek csonkításának felszámolására és a családok szerepvállalásának erősítésére irányuló közös program | 3000000 | 1006320 |

ENPI-program összesen | 8989735 | 3768336 |

EIDHR |

Megnevezés | Szerződéses összeg (euró) | Kifizetett összeg (euró) |

A nők vezetőként vállalt szerepének és választásokon való részvételének a támogatása: "A választások szerepe a nők közéleti szerepvállalásának támogatásában" | 134071 | 134071 |

Küzdelem a büntetlenség ellen és a kínzások megszüntetéséért Egyiptomban (többszintű integrált megközelítés) | 135457 | 75986 |

A szociális és gazdasági jogok támogatásának megerősítésére irányuló program a hátrányos helyzetű termelők hálózata számára | 56123 | 28649 |

A gazdasági és szociális jogok megerősítése a következőn keresztül: a felnőtt életbe való átmenet fogyatékkal élő gyermekek és fiatalok esetében Minya kormányzóságban | 72780 | 72136 |

Független egyiptomi parlamenti és elnökválasztási megfigyelési platform | 300000 | 269149 |

A gazdasági és szociális jogok jogi és igazságügyi akadályai | 111645 | 106051 |

A veszélyeztetett gyermekek védelme jogaikhoz való hozzáférésük biztosításával | 111280 | 53002 |

Az elnyomott nők jogi védelmének mechanizmusai | 173578 | 156220 |

Hallasd a hangodat Egyiptom! A nők hangja | 235046 | 87884 |

Tedd helyesen! A jogászok közjoggal és alapvető jogokkal kapcsolatos ismereteinek bővítése | 246239 | 95920 |

A kultúrák közötti párbeszéd ösztönzése: Polgári értékek és a békés együttélés és együttműködés lehetőségeinek kiépítése | 213840 | 49045 |

EIDHR összesen | 1790059 | 1128113 |

Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők |

Megnevezés | Szerződéses összeg (euró) | Kifizetett összeg (euró) |

Víz és higiénia a felső-egyiptomi szegények számára | 257000 | 167107 |

Az utcán élő gyerekek és fiatalok társadalomba való újrabeilleszkedésével kapcsolatos szolgáltatások támogatása | 350000 | 87442 |

Az utcán élő gyerekek számára annak lehetővé tétele, hogy az őket polgárokként megillető jogokat érvényesíteni tudják | 281237 | 85918 |

Civil részvétel szociális hálózatépítéssel | Eredetileg tervezett összeg: 272787 | Törölve |

Fejlesztési együttműködési eszköz – nem állami szereplők összesen | 1161024 | 340647 |

Stabilitási eszköz |

Megnevezés | Szerződéses összeg (euró) | Kifizetett összeg (euró) |

Egyiptom demokratizálódásának támogatása | 1654235 | 846171 |

Az egyiptomi választási eljárásokkal kapcsolatos támogatási tevékenységek | 1203431 | 962745 |

Stabilitási eszköz összesen | 2857666 | 1808916 |

ÁLLAMHÁZTARTÁS-IRÁNYÍTÁS ÉS A KORRUPCIÓ ELLENI KÜZDELEM

Mindösszesen:

25 projekt, amelyek szerződéses értéke 17,3 millió euró.

3 ágazati költségvetés-támogatási program, amelyek szerződéses értéke 304,8 millió euró.

Forrás: Közös Relex Információs Rendszer (CRIS), 2012.9.30.

ENPI – ágazati költségvetés-támogatás [1] | |

Megnevezés | Előirányzott összeg (euró) | Szerződéses összeg (euró) | Kifizetett összeg (euró) |

Közlekedési ágazati politikai támogatási program | 80000000 | 78947955 | 36543674 |

Oktatási ágazati politikai támogatási program | 120000000 | 118178898 | 75549034 |

Oktatási ágazati politikai támogatási program – kiegészítő kötelezettségvállalás | 20000000 |

II. Egészségügyi ágazati politikai támogatási program | 110000000 | 107700000 | 20700000 |

ENPI – ágazati költségvetés-támogatás összesen 3 ágazati költségvetés-támogatási program (és további egy kiegészítő kötelezettségvállalás) | 330000000 | 304826853 | 132792708 |

ENPI – A politikai fejlődés, a decentralizáció és a jó kormányzás előmozdításának támogatására irányuló program (előirányzat: 3 millió euró) |

Egyiptomban a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelemmel és a vagyonvisszaszerzés előmozdításával kapcsolatos intézkedések támogatása, 1 projekt | 2548657 | 487528 |

[1] Az ellenőrzést végzők az ágazati költségvetés-támogatási programoknak csak az ország vagy az ágazati szintű, államháztartás-irányítással és korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos szempontjait vizsgálták.

--------------------------------------------------