PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ A 2009. DECEMBER 31-I FORDULÓNAPPAL ZÁRULÓ ÉVRŐL

TARTALOMJEGYZÉK

ÉVES BESZÁMOLÓ

A független könyvvizsgáló jelentése

A 2009. december 31-i mérleg

Eredménykimutatás a 2009. december 31-én véget ért évre vonatkozóan

Pénzforgalmi kimutatás a 2009. december 31-én véget ért évre vonatkozóan

Kimutatás a saját tőke változásairól a 2009. december 31-én véget ért évre vonatkozóan

Számviteli alapelvek és megjegyzések a pénzügyi beszámolóhoz

Költségvetési információk a 2009-es pénzügyi évről

Független megbízhatósági jelentés

A könyvvizsgálat értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és az Európai Számvevőszék vezetőinek számviteli becslései ésszerűek-e, valamint értékelést ad a pénzügyi kimutatások általános megjelenítési módjáról is.

Elvégeztük az Európai Számvevőszék mellékelt pénzügyi beszámolójának könyvvizsgálatát. Ez a beszámoló a 4–14. oldalon található, és a 2009. december 31-i fordulónapra elkészített mérlegből, az ezen időponttal végződő évre vonatkozó eredménykimutatásból, sajáttőkeváltozás-kimutatásból és pénzforgalmi kimutatásból áll, valamint tartalmazza a meghatározó számviteli alapelvek összefoglalását és egyéb magyarázó megjegyzéseket is.

Számviteli alapelvek és megjegyzések a pénzügyi beszámolóhoz

1. Általános bevezető

Az Európai Számvevőszéket (a továbbiakban: Számvevőszék) az 1975. július 22-i Brüsszeli Szerződés hozta létre. Működését az Unió külső ellenőrzési szerveként 1977 októberében kezdte meg, luxembourgi székhellyel.

Az Európai Számvevőszék küldetése

A Számvevőszék a Szerződés által az Európai Unió pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott uniós intézmény. A Számvevőszék az Unió külső ellenőreként elősegíti az Unió pénzügyi gazdálkodásának javítását, és egyben az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként jár el.

Ellenőrzési szolgáltatásai révén a Számvevőszék értékeli az uniós pénzeszközök beszedését és kiadását. Megvizsgálja, hogy megfelelően tartják-e nyilván és teszik-e közzé, illetve jogszerűen és szabályszerűen hajtják-e végre és irányítják-e a pénzügyi műveleteket, és hogy e műveletek során érvényesülnek-e a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvei. Ellenőrzéseinek eredményeit a Számvevőszék jól érthető, releváns és tárgyszerű jelentésekben teszi közzé. A Számvevőszék pénzügyi irányítási/pénzgazdálkodási témákról is ad ki véleményeket.

A Számvevőszék előmozdítja a jobb elszámoltathatóságot és átláthatóságot, illetve segíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós költségvetés végrehajtásának felügyeletében, különösen a zárszámadás elfogadása során. A Számvevőszék elkötelezi magát amellett, hogy a közellenőrzés és közigazgatás terén a fejlődés élvonalában, hatékony szervezetként működjék.

A Számvevőszéknél a pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart.

2. A számviteli politika meghatározó elemei és a pénzügyi beszámoló megjelenítése

2.1. A megjelenítés alapja

A Számvevőszék beszámolójának elkészítése az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet és az ugyanezen rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezései szerint történik.

A pénzügyi beszámoló elkészítése az Európai Unió számviteli szabályaival (a Bizottság számviteli szabályaival) összhangban történik, amelyek alapjául a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok (IPSAS) szolgálnak. E számviteli szabályokat a többi intézménnyel folytatott konzultációt követően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadja el.

2.2. Idegen pénznemben nyilvántartott egyenlegek és tranzakciók értékelése

Az idegen pénznemben lebonyolított tranzakciókat a tranzakció napján érvényes árfolyamon számítjuk át EUR-ra.

Az idegen pénznemben elszámolt tranzakciókból és az idegen pénznemben nyilvántartott monetáris eszközök év végi átváltásából származó árfolyamnyereségek és -veszteségek az eredménykimutatásban jelennek meg.

Az idegen pénznemben nyilvántartott monetáris eszközök és passzívák év végi egyenlegét a december 31-én érvényes árfolyam alapján váltjuk át EUR-ra.

2.3. Immateriális javak és tárgyi eszközök

Az immateriális javakat és tárgyi eszközöket a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken mutatjuk ki. A kis értékű, 420 EUR alatti tételeket a beszerzési év során felmerülő kiadásokként számoljuk el. A könyvelési év során leszállított, de az év végéig ki nem fizetett eszközöket „Befejezetlen beruházásokként” szerepeltetjük a kimutatásokban; szintén befejezetlen beruházásnak minősülnek azok az épületekkel kapcsolatos nagy volumenű projektek, amelyek év végén még mindig folyamatban vannak.

A befektetett eszköz beszerzésének hónapjával kezdődő, annak várható hasznos élettartama alatti értékcsökkenése/amortizációja lineáris módszerrel kerül kiszámításra, az alábbi módon:

Immateriális javak (szoftverhasználati engedélyek) 4 év Épületek 25 év, illetve várt hasznos élettartam Berendezések, gépek és szerszámok 4, 8 év Bútorzat és gépkocsipark 4, 8, 10 év Informatikai berendezések (hardware) 4 év Bérelt épületek berendezései a bérlet időtartama Egyéb szerelvények és berendezések 4, 6, 8 év

2.4. Munkavállalói juttatások

A „Munkavállalói juttatások” tétel a számvevőszéki tagok jövőbeli nyugdíjjogosultságaiból tevődik össze. A Számvevőszék tagjainak járandóságairól szóló, 1977. október 18-i 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 268., 1977.10.20., 1. o.) 19. cikkének megfelelően az e nyugdíjrendszerben meghatározott juttatások folyósítását szerepeltetni kell az Unió költségvetésében. A tagállamok közösen szavatolják e juttatások folyósítását.

A jövőben kifizetendő nyugdíjak passzíváit a munkavállalói juttatásokra vonatkozó 12. sz. bizottsági számviteli szabály szerint könyveljük, illetve mutatjuk ki. A passzívák kiszámítási módszere figyelembe veszi a nyugdíjrendszernek az IPSAS 25 sz. számviteli szabályában meghatározott jellemzőit.

Az IPSAS 25 előírása szerint a munkaviszony megszűnte utáni juttatások költségét a jelenben kell értékelni (azaz akkor, amikor a számvevőszéki tag megszerzi nyugdíjjogosultságát). A biztosításmatematikai kötelezettségvállalást folyamatosan kell meghatározni, figyelembe véve mind az aktív életszakasz során kilátásba helyezett juttatásokat, mind pedig az előre látható fizetésemeléseket. A passzíva számításához alkalmazott biztosításmatematikai értékelési modell a „kivetített jóváírási egység módszer”.

A passzívából levonják azt a becsült adóösszeget, melyek a jövőbeli nyugdíjkifizetéseket fogják terhelni, hiszen ezek az adók bevételként visszaáramlanak az Unió költségvetésébe.

A nyugdíjpasszívákat a kimutatások fordulónapjára minden évben újraszámolják. Az eredménykimutatásban a nyugdíjak tárgyévi költsége az év folyamán kifizetett nyugdíjból és a nyugdíjpasszíva év végi kiigazításából áll; mindkét összegből előzetesen levonják az adókat. A biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket az eredménykimutatás tünteti fel.

Ami az esetleges „Eszközfedezetet” illeti, az Európai Uniónak jelenleg nincsenek a nyugdíjkötelezettségek finanszírozását szolgáló eszközei.

2.5. Céltartalékok kockázatokra és költségekre

A kötelezettségekre és költségekre elkülönített céltartalékok olyan egyértelműen meghatározott veszteségek vagy adósságok fedezésére szolgálnak, amelyek a mérleg fordulónapján valószínűleg vagy biztosan felmerülnek, de összegük vagy felmerülésük időpontja bizonytalan.

2.6. A kiadások kimutatása

A tranzakciókat és a gazdasági eseményeket a pénzügyi kimutatásokban arra az időszakra könyvelik, amelyikre vonatkoznak. A könyvelési időszak végén az időbelileg elhatárolt kiadásokat a leszállított áruk és a nyújtott szolgáltatások összege alapján szerepeltetik.

Ugyanakkor a tárgyévben folyósított egyes kifizetések jövőbeli időszakokra vonatkoznak, és ezeket passzív időbeli elhatárolt költségként könyvelik az elkövetkezendő időszak(ok)ra.

Az aktív és passzív időbeli elhatárolások év végi számítását a pénzügyi évek elkülönítésének nevezik, amelyet részletes módszertan és gyakorlati útmutató szabályoz.

3. Megjegyzések a mérleghez

3.1. Immateriális javak

A 2009-es pénzügyi év során az immateriális javakban a következő változások következtek be:

(EUR) Bruttó könyv szerinti érték 2009. január 1-jén Beszerzések Értékesítések Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én Összesített amortizáció 2009. december 31-én Nettó könyv szerinti érték 2009. december 31-én Számítógépes szoftverek 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216 Összesen 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216

3.2. Tárgyi eszközök

A 2009-es pénzügyi év során a tárgyi eszközökben a következő változások következtek be:

(EUR) Bruttó könyv szerinti érték 2009. január 1-jén Beszerzések Értékesítések és átvezetések Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én Összesített amortizáció 2009. december 31-én Nettó könyv szerinti érték 2009. december 31-én Telkek 776 630 — — 776 630 — 776 630 Épületek 52 074 987 7 515 1 392 129 53 474 631 –26 319 838 27 154 793 Berendezések és felszerelések 131 603 68 128 –3 402 196 329 – 116 064 80 265 Informatikai berendezések (hardware) 4 187 142 507 846 — 4 694 988 –3 603 516 1 091 472 Bútorzat és gépkocsipark 2 042 600 198 610 – 158 011 2 083 199 –1 306 282 776 917 Egyéb szerelvények és berendezések 1 899 367 82 907 –1 758 1 980 516 –1 808 983 171 533 Befejezetlen beruházások 4 077 754 3 817 107 –1 392 129 6 502 732 — 6 502 732 Összesen 65 190 083 4 682 113 – 163 171 69 709 025 –33 154 683 36 554 342

A „Befejezetlen beruházások” olyan eszközök, melyeket részlegesen szállítottak le, vagy pedig teljesen leszállították, de év végével még nem számlázták ki őket. Ide tartoznak pl. az év végén még mindig folyamatban lévő nagy volumenű építési projektek. A leszállított termék elfogadása és a számla beérkezése után az adott eszközt átvezetik a megfelelő címsorra.

A „Befejezetlen beruházások” alatt 2009. december 31-én6 502 732 EUR szerepel, ami a K3 épülethez szükséges tanulmányoknak (2 077 656 EUR), valamint a K1 épület egészség- és balesetvédelmi munkálatainak felel meg.

Idén a K1 épület konferenciatermének felújítására fordított 1 392 129 EUR-t az „Épületek” címsorba vezették át.

3.3. Rövid lejáratú követelések

(EUR) 2009. december 31. 2008. december 31. Főként az alkalmazottak nemzeti nyugdíjjogosultságainak áthozatalából fakadó rövid lejáratú követelések 398 142 504 166 Főként fizetésekre és kiküldetésekre adott előlegekkel kapcsolatos egyéb követelések 367 360 335 446 Ingatlanok bérlésére és informatikai szerződésekre elhatárolt költségek 197 446 614 114 EU-intézményekkel (Kiadóhivatal) szembeni követelések 2 260 2 055 Összesen 965 208 1 455 781

3.4. Év végi készpénz és készpénz-egyenértékes

(EUR) 2009. december 31. 2008. december 31. Kézi pénztár 1 000 1 000 Banki folyószámla 1 526 466 1 487 625 Összesen 1 527 466 1 488 625

3.5. Munkavállalói juttatások

A jövőben kifizetendő nyugdíjak passzívája nem tartalmazza azokat az adókat, melyek a jövőben esedékes kifizetéskor levonásra kerülnek (lásd még: 2.4).

(EUR) 2009. december 31. 2008. december 31. Bruttó összeg 68 741 798 63 730 921 Adókulcs (%) 17,57 17,57 Adó 12 077 934 11 197 523 Adó levonása utáni összeg 56 663 864 52 533 398 A nyugdíjfizetési kötelezettségek nettó összegének változása 4 130 466 10 665 938

A tagok számára fenntartott nyugdíjrendszer meghatározott juttatási rendszer. A meghatározott juttatások a következőek:

— Átmeneti járandóság (a megbízatás lejárta után hároméves időszakra folyósítják),

— Öregségi nyugdíj,

— Rokkantsági nyugdíj és támogatás,

— Hozzátartozói nyugellátás (a tag halála után fizetendő, függetlenül attól, hogy ez a nyugdíjba vonulás előtt vagy után történt).

A kedvezményezettek következő körére kell a kötelezettségeket kiszámolni:

— aktív tagok,

— átmeneti járandóságban részesülő nem aktív tagok,

— nem aktív tagok az átmeneti időszakot követően (késleltetett nyugdíj),

— nyugdíjba vonult tagok,

— véglegesen leszázalékoltak,

— ideiglenesen megváltozott munkaképességűek,

— túlélő házastársak,

— árvák.

A passzívák számítását az Eurostat végzi, melyet szakképzett független szakértő segít a módszertan követésében és a kapcsolódó biztosításmatematikai előfeltevések meghatározásában.

A nyugdíjfizetési kötelezettség értékelése gazdasági és demográfiai szempontokhoz kötött változók alkalmazását igényli. Az ezekhez a változókhoz rendelt értékek származhatnak adatgyűjtésből vagy becslésekből, sőt olykor önkényesen határozzák meg őket.

A legfőbb biztosításmatematikai előfeltevések többek között ezek voltak: a névleges diszkontráta, amely 2009 decemberében 4,1 %-on szerepelt; a várt hosszú távú infláció: 2009 decemberében 2,3 %; valamint a fizetésemelések általános mértéke: 2009 decemberében 0 %. Ugyanezen változókra meghatározott értékek 2008 decemberében ugyanebben a sorrendben a következők voltak: 3,7 %, 1,5 % és 0,3 %.

A bruttó nyugdíjfizetési kötelezettségben 2009 folyamán mutatkozó eltérés nem a módszertan változásának vagy bármely más szokatlan tényezőnek tulajdonítható, hanem a következőképpen magyarázható:

(EUR) Bruttó nyugdíjfizetési kötelezettség 2008.12.31-én 63 730 921 Újonnan érkezők miatti változás a kötelezettségben 0 Az állandó sokaság jellemzőivel kapcsolatos változás a kötelezettségben 3 958 178 Az „állandó” sokaság szolgálati költsége 5 614 685 Az „állandó” sokaság kamatköltsége 2 510 704 Év közben kifizetett nyugdíjak –2 977 454 Tapasztalatból származó biztosításmatematikai nyereség/veszteség –1 189 757 Az előfeltevések megváltoztatásából eredő biztosításmatematikai nyereség/veszteség 1 052 699 Kamatláb 3 295 980 Élettartam-táblázat 0 Általános fizetésnövekedés –2 243 281 A biztosításmatematikai előfeltevések egyéb változásai 0 Módszertani és egyéb változásokból eredő biztosításmatematikai nyereség és veszteség 0 Bruttó nyugdíjfizetési kötelezettség 2009.12.31-én 68 741 798

A „Szolgálati költség” az aktív tagok által év közben szerzett, a szolgálattal kapcsolatos plusz nyugdíjjogosultságok értékét jelenti.

A „Kamatköltség” a nyugdíjba nem vonult tagok korának növekedéséből származik. A tagok korosodnak, így az új értékelési időpont és azon időpont közötti időtartam, amikor jövőbeni juttatásaikhoz hozzájutnak, egy évvel csökken.

Az „Év közben kifizetett nyugdíjak” a tárgyévi kifizetésekre vonatkoznak, melyekről bővebben lásd a 4.9. részt.

A „Biztosításmatematikai nyereség és veszteség” abból a különbségből adódik, amely a következő évről alkotott elvárások és az abban az évben ténylegesen bekövetkezett történések között áll fenn.

3.6. Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek

A 175 000 EUR-s összeg a szerződés értelmében a K9 épület bérlésének befejezésekor esedékes.

3.7. Céltartalékok kockázatokra és költségekre

A Bizottság keresetet indított az Európai Bíróságnál, megtámadva a Tanács 2009. decemberi döntését az uniós alkalmazottak bérének 1,85 %-os kiigazításáról, amely elmarad a Bizottság által javasolt 3,7 %-os kiigazítástól.

A számvevőszéki alkalmazottakra jutó adó nélküli vitatott bértömegbecslés szerint 650 000 EUR, ami a 2009. július 1. és 2009. december 31. közötti 1,85 %-os emelésnek felel meg.

3.8. Fizetési kötelezettségek

(EUR) 2009. december 31. 2008. december 31. Rövid lejáratú kötelezettségek 548 543 540 605 Bérekhez és alkalmazottakhoz kapcsolódó egyéb kötelezettségek 425 994 427 175 Időbelileg elhatárolt költségek – nem EU-intézmények 4 161 463 5 918 135 Időbelileg elhatárolt költségek – EU-intézmények 874 060 753 963 Konszolidációba bevont EU-intézmények irányában fennálló fizetési kötelezettségek (főként az Európai Tanács és a Parlament) 18 648 107 124 Összesen 6 028 708 7 747 002

„Időbelileg elhatárolt költségek – nem uniós intézmények”: az év végéig ki nem vett szabadságok szerepelnek itt, melyek összege a 2008. évi 1 936 117 EUR-ról 2009-ben 1 799 770 EUR-ra csökkent.

4. Megjegyzések az eredménykimutatáshoz

4.1. A „Bizottságtól egyéb intézményeknek átutalt pénzeszközök”: Ide a Bizottság terhére történő havi pénzlehívások tartoznak, amelyeket a Számvevőszék a bankszámlája feltöltése érdekében eszközöl.

4.2. „Igazgatási tevékenységek bevételei”: ez a címsor túlnyomórészt a számvevőszéki tagok és alkalmazottak illetményéből adó és társadalombiztosítási hozzájárulás címén levont összegeket tartalmazza.

4.3. Az „Egyéb működési bevételek” többek között a Kiadóhivatal által értékesített kiadványokból származnak.

4.4. A „Személyi ráfordítások” a tagok, az állandó, a szerződéses és az ideiglenes alkalmazottak illetményét tartalmazza. A korábbi tagok átmeneti járandósága, valamint a tagok nyugdíjával és átmeneti járandóságával kapcsolatos adók most a Nyugdíjak változásai sorban szerepelnek (lásd 4.9).

4.5. A „Befektetett eszközökhöz” kapcsolódó kiadások a tárgyi eszközök és az immateriális javak értékcsökkenéséből/amortizációjából tevődnek össze.

4.6. Az „Egyéb igazgatási kiadások” közé tartozó tételek közül a következők a legfontosabbak:

— épületek bérlete és a járulékos költségek:

— informatika és távközlés,

— kiküldetési költségek,

— takarítás és biztonsági szolgálat.

4.7. A „Pénzügyi bevételek” a Számvevőszék folyószámlája után kapott banki kamat.

4.8. A „Pénzügyi kiadások” a Számvevőszék folyószámlája után fizetett banki költségek.

4.9. A „Nyugdíjak változásai” minden olyan kiadást tartalmaz, amely a számvevőszéki tagok nyugdíjával kapcsolatos. Ide értendőek tehát a tárgyév folyamán kifizetett nyugdíjak és átmeneti járandóságok, valamint az összes jövőbeli nyugdíjfizetési kötelezettség tárgyév végi kiigazítása.

Mivel a nyugdíjak passzívája most már magában foglalja az átmeneti járandóságok költségét is, a tárgyév folyamán kifizetett átmeneti járandóságokat is a Nyugdíjak változásai sorban kellene szerepeltetni. A 2008-as pénzügyi kimutatásokban azonban ez nem történt meg ilyen formában, mert az átmeneti járandóságokat (1 095 429 EUR) és a kifizetésekből levont adókat (– 382 779 EUR) a „Személyi ráfordításokra” könyvelték.

A 14. bizottsági számviteli szabálynak megfelelően és az alábbi táblázat által részletezett módon ezt a két összeget át kell vezetni, és a 2008-as számadatokat módosítani kell, hogy a 2008. és a 2009 év megfelelő módon összehasonlíthatóvá váljon. Ez az átvezetés nem érinti sem a tárgyév végleges eredményét, sem pedig a mérleget.

(EUR) 2009 2008 Módosított 2008 Pénzügyi beszámoló A számvevőszéki tagokkal kapcsolatos nettó nyugdíjfizetési kötelezettségek változása 4 130 466 10 665 938 10 665 938 Kifizetett öregségi nyugdíj 2 020 586 1 750 629 1 750 629 Kifizetett özvegyi/árvasági nyugdíj 356 249 346 908 346 908 Kifizetett átmeneti járandóságok 542 642 1 095 429 — Kifizetett rokkantnyugdíj 57 977 — — Tárgyévben kifizetett nyugdíj részfőösszege 2 977 454 3 192 966 2 097 537 Kifizetésekből levont adó – 386 534 – 382 779 — Nyugdíjak összes változásai 6 721 386 13 476 125 12 763 475

5. Mérlegen kívüli tételek

5.1. Függő követelések

Az alábbi banki garanciákat beszállítók adták a szerződéses kötelezettségeknek megfelelően:

(EUR) 2009. december 31. Utazási iroda 100 000 K1 épület renoválása 545 951 K3 épület projektirányítása 578 000 Szolgálati járművek bérlése 75 000 Biztosítótársaság 1 361 Távközlés 20 000 Összesen 1 320 312

5.2. Kötelezettségvállalások jövőbeli finanszírozásra

(EUR) 2009. december 31. Épületek tartós bérlete 11 683 829 Informatikai berendezések, gépkocsik és egyéb eszközök tartós bérlete 1 001 910 Összesen 12 685 739 A még fel nem használt előirányzatokra vállalt kötelezettségek (RAL – „Restant à liquider”), a 2010-es időbeli elhatárolások levonása után 56 918 665 Összesen 69 604 404

A RAL (Restant á liquider – „kifizetésre vár”) a költségvetési számvitel azon eleme, mely a jövőben esedékessé váló kötelezettségvállalások értékét jelenti. Tehát a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti különbözetről van szó, mely abból adódik, hogy időbeli eltolódás van a kötelezettségvállalás keletkezése és az abból eredő kifizetés folyósítása között.

A RAL-nak az előző évhez képest történt növekedése az új K3 épület építésének tudható be.

5.3. A Számvevőszék építési projektjei

A Számvevőszék 1988-ban költözött be központi épületébe (a „K1” épületbe), amelyet az alatta fekvő telekkel együtt már 1990-ben megvásárolt. 1999-ben a Számvevőszék keretmegállapodást kötött Luxemburg állammal, amelynek értelmében 1 EUR összegért cserébe (egyszer megújítható) 49 éves használati jogot szerzett egy második telekre, hogy azon újabb épületet (a „K2” épületet) emelhessen. A további bővítés, a „K3” épület esetében azonban a projektkivitelezés eltérő feltételei miatt a két félnek, Luxembourg államnak és a Számvevőszéknek új keretszerződést kellett kötnie 2008. február 22-én.

A fent említett két bővítményhez („K2” és „K3”) tartozó két telket az állam jelképes összegért, 1 euróért eladta a Számvevőszéknek. Ha a Számvevőszék valaha is megfontolás tárgyává teszi, hogy a két épület bármelyikét a Közösség szervein vagy intézményein kívüli harmadik félre ruházza át, a telek tulajdonjoga 1 EUR jelképes áron visszaszáll Luxemburg államra, amelynek ezenkívül opciós joga is van az épület – független szakértő által meghatározott áron történő – megvételére. Amennyiben Luxemburg állam nem él ezzel az opcióval, telekhasználati jogot fog biztosítani az épület megvásárlóinak.

Luxemburgban az irodaépületek használati engedélyét 15 évre adják ki, s ennek leteltével az épületet korszerűsíteni kell, hogy megfeleljen a hatályos egészség-, baleset- és környezetvédelmi előírásoknak. A K1 épület esetében ezeket a kötelező egészségügyi és balesetvédelmi munkálatokat az utóbbi két évben végezték el. Noha a munkálatok általában véve befejezettnek tekinthetők, a végleges hivatalos átadásra csak 2010-ben kerül sor. A K2 épületet 2003 novemberében vették használatba, így annak engedélye („autorisation d'exploitation”) 2018-ig érvényes.

A K3 épület építési munkálatai 2010 márciusában kezdődtek. Az 55 millió EUR-s első finanszírozási részlet a 2009-es költségvetésben szerepelt. Ennek egy részét 2009-ben elköltötték, a különbözetet pedig a „Restant à liquider” alá könyvelték (lásd: 5.2.) Ez a különbözet hivatott fedezni az építővállalatokkal 2010-ben aláírandó szerződéseket. 2009. június 15-én, nyilvános pályázat eredményeként, a Számvevőszék vállalkozási szerződést kötött egy konzorciummal a K3 épület megépítésének projektmenedzseri feladataira. A projektmenedzser feladatai közé tartozik az építővállalatokkal történő szerződéskötés a Számvevőszék nevében, a kivitelezés felügyelete és a számlák kifizetés előtti ellenőrzése. A projektmenedzser feladata továbbá az építővállalatok kifizetése azt követően, hogy a számlákat a Számvevőszék illetékes részlegei kollaudálták és az utalványozást engedélyezték. Ebben az összefüggésben a projektmenedzser pénzügyi kötelezettséget vállal az építővállalatok irányában. Ennek ellensúlyozására a Számvevőszék és a projektmenedzser között létrejött szerződés arra kötelezi a Számvevőszéket, hogy a költségvetés által megengedett kereten belül elegendő forrással rendelkezzék ahhoz, hogy fedezhetők legyenek a projektmenedzsernek az építővállalatok irányában fennálló kötelezettségei. Ennek biztosítására a Számvevőszék vagyonkezelői szerződést kötött egy helyi bankkal, és így birtokában van annak a pénzeszköznek, amelyet a költségvetési hatóság bocsátott rendelkezésére. Az Unió pénzügyi érdekeit ugyanakkor a vagyonkezelői szerződés beiktatása védi.

5.4. Potenciális felelősség per esetén

Nincs.