Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA

a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben 121. cikke (2) bekezdésével,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

(1)Az euróövezet fejlődésének fenntartása és erősítése folyamatos politikai erőfeszítést igényel a köz- és magánszektorbeli kiegyensúlyozott kiigazítás elősegítése, és a gazdaság közép- és hosszú távú növekedési potenciáljának növelése érdekében. Az euróövezetben folyamatban van a gazdasági élénkülés, amelyet azonban akadályoz a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság hagyatéka, többek között a folyamatban lévő külső egyensúly-helyreállítás, a magas állam- és magánadósság és a kapcsolódó hitelállomány-leépítési nyomás, a tartós strukturális merevségek a nemzeti munkaerő- és termékpiacokon, a magas munkanélküliség és a megingott bizalom, valamint a beruházások tartósan alacsony szintje. Az országspecifikus ajánlásokban meghatározott reformok végrehajtása eddig nem volt kellően ambiciózus.

(2)Az euróövezet több, mint pusztán tagjainak összessége. Az euróövezet gazdaságai között szorosak a kölcsönhatások, ami megerősíti, hogy a költségvetési, pénzügyi és strukturális politikák erősebb koordinációjára van szükség. Az euróövezeti szintű politikai irányvonalnak elő kell segítenie a növekedést, egyidejűleg biztosítva, hogy az egyensúly helyreállítása terén elért haladás ne kerüljön veszélybe. Az euróövezeti tagállamoknak külön felelőssége az elmúlt években jelentősen megerősített irányítási keret gyakorlatban történő alkalmazása. Ez szükségessé teszi, hogy a tagállamok kölcsönösen erősebb nyomást gyakoroljanak egymásra, ezáltal támogatva a nemzeti reformok végrehajtását és a prudens költségvetési politika alkalmazását. Emellett a nemzeti reformok értékelésében az euróövezeti perspektíva fokozottabb érvényesítésére, a potenciális tovagyűrűző hatások internalizálására és a gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez elengedhetetlen szakpolitikák ösztönzésére van szükség.

(3)A gazdaságokat modernizáló és a versenyképességet és növekedési potenciált fokozó, ambiciózus strukturális reformok végrehajtása még nem megfelelő az euróövezetben. A válságot megelőző egyensúlyhiányok mértéke, a gazdasági cikluson belüli helyzet és a rendelkezésre álló költségvetési mozgástér jelentősen eltér az egyes tagállamokban. A munkaerő-piaci javulás és a munkaerőpiacok rugalmasságának javítására irányuló reformok terén elért némi haladás ellenére továbbra is magasak a munkanélküliségi ráták, és állandósul a tartós munkanélküliség kockázata, ami tovább gyengíti a szociális helyzetet a legsérülékenyebb országokban. A külső egyensúly helyreállítása zajlik, de az elért eredmények aszimmetrikusak, és nem került sor a folyó fizetési mérleg nagy többleteinek korrekciójára. A munkaerő- és termékpiacok ambiciózus strukturális reformjai előmozdítanák az euróövezetben szükséges gazdasági kiigazítást és fokoznák a növekedést a reformokat végrehajtó országokban. A reformok a foglalkoztatás növelése és a fogyasztói árak csökkentése révén a nagyobb társadalmi befogadáshoz is hozzájárulnak. A strukturális reformok, ha a tagállamok közösen hajtják végre őket, a kereskedelmi és pénzügyi csatornákon keresztül megjelenő pozitív járulékos hatások révén az euróövezet egésze számára nyújtanak előnyöket. Ez az euróövezet többi részében is ösztönözné a megfelelő politikai döntéseket. Az eurócsoport tematikus megbeszélései ezt a folyamatot a reformoknak és azok teljes euróövezetre gyakorolt hatásának felmérésével és összehasonlító teljesítményértékelésével segíthetik. Ezt a bevált gyakorlatok felhasználásával, a jó reformok közös alapelveinek egyeztetésével és az egymásra gyakorolt nyomással érhetik el. Tekintettel a nemzeti szintű kiigazítási folyamatra és így az euróövezet működésére, a túlzott egyensúlyhiánnyal küzdő, illetve a határozott beavatkozást igénylő egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamokban a reformok előrehaladásának rendszeres nyomon követése különösen fontos.

(4)Az euróövezet egyik legnagyobb szakpolitikai kihívása, hogy költségvetési felelősségvállalás révén csökkentse az államadósságot. Az elmúlt évek konszolidációs erőfeszítéseinek köszönhetően az euróövezet költségvetési helyzete javult, de a költségvetési politikák koordinációja továbbra sem megfelelő. Számos euróövezeti tagállamnak folytatnia kell a költségvetési kiigazítást a nagyon magas szintű adósság csökkentése érdekében. Más tagállamoknak nagyobb a mozgástere, amelyet a belföldi kereslet ösztönzésére használhatnának, különös tekintettel a beruházásokra; ez támogatná a belföldi növekedést és az egész euróövezetet. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaiban foglalt rugalmasság lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közösen elfogadott szabályok betartása mellett előmozdítsák a strukturális reformokat és a beruházásokat. A költségvetési stratégiák még nem segítik elő kellőképpen a növekedést. Az eurócsoporton belüli fokozott koordináció ellenére a bevételi oldalon még tovább kellene javítani az adórendszerek hatékonyságát és csökkenteni a munkát terhelő adóéket. Kiadási oldalon több figyelmet kell fordítani a megfelelő költség-haszon elemzéssel alátámasztott állami beruházásokra, valamint egyéb, erőteljes és pozitív növekedési hatással járó állami kiadásokra. A kiadások felülvizsgálata rámutatott a hatékonyságnövelés szükségességére a közigazgatásban. A jól működő nemzeti költségvetési keretek elősegítik ezt a folyamatot.

(5)Az euróövezetben javulnak a pénzügyi piaci feltételek, de a magánszektornak nyújtott hitelezés továbbra is visszafogott és fennmaradt a pénzügyi piacok tagoltsága. Ez hátráltatja az euróövezetben a beruházásokat. Ennek eredményeként kialakult a beruházások hiánya, miközben a beruházási szükséglet a fizikai és az immateriális javak tekintetében egyaránt fennáll. Az európai beruházási terv lehetőséget nyújt a beruházások ösztönzésére és azok produktív célok felé irányítására. Mindazonáltal a beruházási tervnek és az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programjának a hatása nagyobb lesz, ha a szélesebb pénzügyi szektorban a hiteláramlás helyreállítására, a tőkepiacok elmélyítésére és a gazdaság hosszú távú finanszírozására irányuló intézkedések kísérik. Az egységes szabálykönyv alkalmazásával és következetes szabályozói megközelítéssel alátámasztott bankunió létrehozása folyamatban van. Az integráltabb és hatékonyabb tőkepiacok további forrásokat mobilizálnának a beruházásokhoz, az európai gazdaságot a bankoktól kevésbé függővé, és pénzügyi struktúráit kiegyensúlyozottabbá és stabilabbá tennék.