Javaslat A TANÁCS RENDELETE kiegyenlítő vám végleges kivetéséről és az ideiglenes vám - melyet egyes indiai származású grafitelektróda rendszerek importjára állapítottak meg - behajtásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

2003. augusztus 21-én a Bizottság támogatásellenes vizsgálatot kezdeményezett egyes - Indiából származó - grafitelektróda rendszerek közösségi importjával kapcsolatban.

2004. május 19-én, a Bizottság ideiglenes jelleggel kiegyenlítő vámot vetett ki egyes - Indiából származó - grafitelektróda rendszerek közösségi importjára.

A Tanács rendeletére vonatkozóan csatolt javaslat azokon a végleges megállapításokon nyugszik, melyek igazolták a támogatás és a sérelem fennállását, valamint az oksági kapcsolatot a kettő között. Az összes érintett érdekeinek vizsgálata, különös tekintettel a közösségi ipar, független importőrök és felhasználók szempontjaira, megerősítette azt a következtetést, hogy a végleges intézkedések a Közösség érdekeit szolgálják.

Ezért javasoljuk, hogy a Tanács fogadja el a csatolt javaslatot a szóban forgó rendeletre vonatkozóan, melyet a Hivatalos Lapban legkésőbb 2004. szeptember 20-án kell közzé tenni.

Javaslat A TANÁCS RENDELETE kiegyenlítő vám végleges kivetéséről és az ideiglenes vám - melyet egyes indiai származású grafitelektróda rendszerek importjára állapítottak meg - behajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Tanács 1997. október 6-i 2026/97/EK rendeletére az Európai Közösségen kívüli országokból származó támogatott import védelméről [1] (az alaprendelet) és különösen annak 15. cikkére,

[1] HL L 288., 1997.10.21.1.o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

tekintettel a Bizottság által - a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultáció után - benyújtott javaslatra, [2]

[2] HL C [...] [...], o. [...]

mivel:

A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

(1) 2004. május 19-én, a Bizottság - az 1008/2004/EK rendelettel [3] (a továbbiakban: ,ideiglenes rendelet"), ideiglenes jelleggel kiegyenlítő vámot vetett ki egyes - Indiából származó - grafitelektróda rendszerek közösségi importjára.

[3] HL L 183., 2004.05.20. 35.o.

B. KÉSŐBBI ELJÁRÁS

(2) Azon lényeges tények és szempontok feltárását követően, melyek alapján kiegyenlítő vám ideiglenes kivetése mellett döntöttek, több érdekelt fél írásban is előterjesztette véleményét az ideiglenes megállapításokról. Az erre felkért felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

(3) A Bizottság továbbra is gyűjt és ellenőriz minden olyan információt, melyet szükségesnek lát a végleges megállapítások kialakítása szempontjából.

(4) Minden fél tájékoztatást kapott a lényeges tényekről és információkról, amelyek alapján ajánlani kívánták egy kiegyenlítő vám végleges kivetését egyes - Indiából származó - grafitelektróda rendszerek importjára, valamint az ideiglenes vám formájában kivetett összegek végérvényes behajtására. Ugyancsak megadtak egy időszakot, amelyen belül a lényeges tények, és szempontok feltárását követően kifogással lehet élni a megállapításokkal szemben.

(5) Az érdekelt felek által beterjesztett szóbeli és írott észrevételeket áttekintettük, és - indokolt esetben - a megállapításokat azoknak megfelelően módosítottuk.

C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

(6) Mivel semmilyen újabb észrevétel nem érkezett be az érintett és hasonló termékekkel kapcsolatban, az ideiglenes rendelet (12)-(16) pontjait megerősítjük.

D. TÁMOGATÁS

1. Vámjogosultsági Betétkönyvi Rendszer ('DEPB')

(7) Az ideiglenes intézkedések kivetése utáni feltárást és a teljes körű feltárást követően, számos észrevételt kaptunk az Indiai Kormánytól és az exportáló termelőktől. Először is azt állították, hogy a DEPB export utáni bázison egy vámvisszatérítési rendszer, következésképp a rendszer keretében fennálló juttatásokat a potenciális importvám-túlfizetésekre kellene korlátozni. Azt is állították továbbá, hogy a juttatások számszerűsítésének a DEPB engedélyek átvételi időpontján kell alapulnia, és nem felhasználásuk vagy értékesítésük időpontján, ahogy azt a Bizottság számításba vette. Végül, azt állították, hogy a juttatás összegét csökkenteni kellene, mivel megállapították, hogy a DEPB-ráta az érintett termék vonatkozásában 2004. februárban - vagyis az IP után - 19%-ról 11%-ra csökkent.

(8) Az első állításra válaszul, az ideiglenes rendelet (33) pontja megjegyzi: az alaprendelet szól a kivételekről, többek között a vámvisszatérítési és pót-vámvisszatérítési rendszerekre vonatkozóan, amelyek megfelelnek az I. melléklet (i) tételében, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés definíciója és szabályai) és a III. mellékletben (a pót-vámvisszatérítés definíciója és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak.

(9) Ebben az összefüggésben, meg kell jegyezni, hogy az Indiai Kormány nem alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy felhasználtak-e és milyen összegekben inputokat az exportált termék előállításában (az alaprendelet II. melléklete, II(4) bekezdés), és pót-vámvisszatérítési rendszerek esetében, az alaprendelet III. melléklet, II(2) bekezdés). Továbbá, az Indiai Kormány nem végzett export utáni vizsgálatot a ténylegesen bevont inputok alapján annak megállapítása céljából, hogy történt-e túlfizetés, noha ez általános követelmény lenne egy hatékonyan működtetett ellenőrzési rendszer hiányában (alaprendelet II. melléklet II(5) bekezdés és III. melléklet II(3) bekezdés). Ezen kívül, az ideiglenes rendelet (37) pontjában úgy ítélték meg, hogy a DEPB export utáni bázison nem tekinthető engedélyezett vámvisszatérítési rendszernek vagy pót-vámvisszatérítési rendszernek (III. melléklet) az alaprendelet 2. cikk (1) bekezdés (a)(ii) pontja alapján. Erre tekintettel, az ideiglenes rendelet (38) pontjában szereplő következtetést: a kiegyenlítő juttatás a minden import után rendszerint fizetendő összes importvám kiegyenlítése, megerősítjük.

(10) A rendszer keretében igénybe vehető juttatásokra való jogosultsághoz, a vállalatnak áruexportot kell teljesítenie. Az exporttranzakció időpontjában, az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságnak, jelezve, hogy az export a DEPB-rendszer alapján történik. Az áruexport érdekében az indiai vámhatóság - még mielőtt az árut exportálnák - export-fuvarszámlát állít ki, amely többek között mutatja a DEPB-hitel összegét, melyet az adott exporttranzakcióhoz nyújtanak. Az export ezen időpontjában a vállalat tudatában van annak, hogy milyen juttatásban fog részesülni. Amint a vámhatóság kiadja az export-fuvarszámlát, az Indiai Kormány rendelkezési joga megszűnik a DEPB-hitel megadása felett. Beigazolódott, hogy a DEPB-kulcsok változása - a tényleges export és a DEPB-engedély kiadása között - nem érinti a juttatás mértékét. Az érvényes DEPB-kulcs az lesz, amit az exportnyilatkozat időpontjában alkalmaznak. Ezért nincs lehetőség a juttatások mértékének visszamenőleges módosítására. Ennek megfelelően, az exporttranzakció pillanatában az Indiai Kormány kötelezően lemond a vámról, ami pénzügyi hozzájárulást képez az alaprendelet 2. cikk (1) bekezdés (a)(i) pontja értelmében.

(11) Az alaprendelet 1. cikk (1) bekezdése előírja, hogy: kiegyenlítő vám kivethető bármilyen kapott támogatás ellensúlyozására [...], melynek a szabad forgalomba kerülése a Közösség területén sérelmet okoz. Ilyen vám kivetésének értelme az, hogy az importált áruk árai alacsonyabbak, mivel a támogatásban részesültek, és hogy az ilyen alacsonyabb árak sérelmesek. Ebben az esetben, amikor a grafitelektróda rendszerek exportőrei az exporteladások ártárgyalásait folytatják, tisztában vannak vele, hogy az eladás támogatásban részesül a DEPB-rendszer alapján. A ténynél fogva, miszerint tisztában vannak azzal, hogy támogatást kapnak, és valójában juttatásokat más rendszerek alapján, a vállalat versenyelőnybe kerül az ártárgyalások idején, mivel megjelenítheti a támogatásokat áraiban azzal, hogy alacsonyabb árakat kínál.

(12) Az indiai számviteli szabványok rendelkeznek a könyv szerinti hitelekről, így például a DEPB-rendszer alapján kapott hitelekről, melyeket eredményszemléletben tartanak nyilván, mint jövedelmet, amint (i) a juttatásokra jogot szereztek; és (ii) kellőképpen meggyőződtek róla, hogy az exporttranzakció bevételei realizálódni fognak. Ami itt fontos, az a pont, amelyen a juttatásokra jogot szereztek. Mint azt a fenti (10) pont megállapította, amint a vámhatóság kiadja az export-fuvarszámlát - amely többek között megmutatja az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPB-hitel összegét - az Indiai Kormány rendelkezési joga megszűnik a támogatás megadása felett és nincs ilyen joga a támogatás összegének megállapítását illetően sem. Hasonlóképpen, mint azt a fenti (11) pont megállapította, a DEPB-kulcsok változása - a tényleges export és a DEPB-engedély kiadása között - nem érinti a juttatás mértékét. Végül, mint azt a fenti (11) pont megállapította, az exporttranzakciók árai megítélésünk szerint tükrözik a támogatásokat (az alacsonyabb árak révén), melyekből előnyük származhat. Ilyen körülmények között, úgy tekintjük, hogy a juttatásokra akkor szereznek jogot, amikor az exporttranzakció megtörténik. Ezen az alapon, a vállalatok - összhangban az indiai számviteli normákkal - a DEPB-hitelt az exporttranzakció fázisában könyvelhetik el.

(13) Összhangban az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével és 5. cikkével, a kiegyenlítő támogatások összegét a kedvezményezettre ruházott juttatásban kifejezve állapítják meg, amely megállapíthatóan fennáll a vizsgálati időszakban. A fentiek fényében, indokoltnak tekinthető az e rendszer keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a vizsgálati időszak során teljesült összes, e rendszer keretében megvalósuló exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét. Ezen intézkedés eltér az ideiglenes rendeletben követett szemlélettől, ahol a felhasznált hitelek összegét értékelték. Az alaprendelet 7. cikk (1) bekezdés (a) pontja értelmében, a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat levonják.

(14) A DEPB-kulcs feltételezett csökkenésével kapcsolatos végső érv tekintetében, elfogadjuk, hogy meggyőző bizonyítékot terjesztettek elő, miszerint a DEPB-kulcs az érintett termékre vonatkozóan 11%-ra csökkent, 2004. február 9-i hatállyal. Mindazonáltal, mivel a juttatás összegét a vizsgálati periódus során lebonyolított összes exporttranzakció után megszerzett juttatás alapján értékelik, a DEPB-kulcs csökkenése a szóban forgó időszakot követően, nem lesz hatással az eldöntött támogatás mértékére.

(15) E változások alapján, a rendszer keretében nyújtott juttatás a két vállalatra vonatkozóan 16,6 %-ra és 14,4 %-ra módosult.

2. Exportösztönző Tőkejavak Rendszere (EPCG)

(16) Az érdekelt felek észrevételeinek hiányában, az ideiglenes rendelet (56)-(58) pontjaiban vázolt következtetéseket megerősítjük.

3. Előzetes Engedélyezési Rendszer (ALS)

(17) Ebben az átmeneti fázisban, egy indiai exportőr termelő a jelenlegi rendszer alapján kiegyenlítő juttatásban részesült. Az exportőr képvselői azt állították, hogy (i) a rendszer nem volt kiegyenlítő; és (ii) minden kapott juttatást csak a vállalat olyan üzletegységének adták meg, amely nem állította elő az érintett terméket, és amelyet a vállalat - a vizsgálati időszakot követően - kiárusított. Ennek megfelelően, azt állították, hogy az ALS alapján semmilyen juttatást sem kellene az exportőrhöz irányítani.

(18) Az első állítás tekintetében, semmilyen új bizonyítékot nem szolgáltattak arra nézve, hogy az ALS nem kiegyenlítő jellegű exporttámogatás. Ezzel kapcsolatban emlékeztetünk arra, hogy az Indiai Kormány nem alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy felhasználtak-e és milyen összegekben inputokat az exportált termék előállításában (az alaprendelet II. melléklete, II(4) bekezdés), és pót-vámvisszatérítési rendszerek esetében, az alaprendelet III. melléklet, II(2) bekezdés). Továbbá, az Indiai Kormány nem végzett export utáni vizsgálatot a ténylegesen bevont inputok alapján annak megállapítása céljából, hogy történt-e túlfizetés, noha ez általános követelmény lenne egy hatékonyan működtetett ellenőrzési rendszer hiányában (alaprendelet II. melléklet II(5) bekezdés és III. melléklet II(3) bekezdés). Erre tekintettel az ideiglenes rendelet (64)-(70) pontjában szereplő következtetéseket megerősítjük.

(19) A második állítás tekintetében megállapítottuk, hogy a vizsgálati időszak alatt az érintett exportőr igénybe vette a rendszert, és ennek eredményeképpen kiegyenlítő juttatásban részesült. Ezenkívül, az a tény, hogy a szóban forgó terméket előállító üzletegységet a vizsgálati időszakot követően eladták, nem lényegbevágó a vállalat mint egész Továbbá a vállalat mint olyan támogatási szintjének a megállapításakor nem tartható lényegbevágónak az, hogy a támogatási rendszer a vállalat egy eygségére irányult, arra, amely magát az adott terméket előállítja. Valójában a vizsgálat az egész céget érinti, így bármely juttatás, amelyhez valamelyik egység hozzájut, tulajdonképpen a vállalat egészének adott juttatásnak tekinthető. Ezért, a kiegyenlítő juttatás kiszámításakor, minden támogatást számításba vesznek, amit az egész vállalat a vizsgált időszakban kapott. Ennél fogva, az ideiglenes rendelet (71) pontjában felvázolt következtetést megerősítjük.

4. Exportfeldolgozási zónák ('EPZ') / Exportérdekelt egység ('EOU')

(20) Az érdekelt felek érdemi észrevételeinek hiányában, az ideiglenes rendelet (72) pontjában vázolt következtetést megerősítjük.

5. Jövedelemadó-mentesség

(21) Az érdekelt felek érdemi észrevételeinek hiányában, az ideiglenes rendelet (74) pontjában vázolt következtetést megerősítjük.

6. Kiegyenlítő támogatások összege

(22) A fentiekben vázolt következtetések fényében, a kiegyenlítő támogatások összegét végleges jelleggel megerősítjük, az alábbiak szerint:

>TABELPOSITION>

E. KÖZÖSSÉGI IPAR

(23) Lényegében új információ vagy érv hiányában - ebből a sajátos nézőpontból - az ideiglenes rendelet (76)-(79) pontjait megerősítjük.

F. SÉRELEM

(24) Az ideiglenes feltárást követően, az indiai exportőrök rámutattak az eltérésre, ami az érintett termék különös típusának alulkínáló árkülönbözetében fennáll, összehasonlítva a hasonló típusok alulkínáló árkülönbözeteivel. Ezt az állítást megfelelően megvizsgáltuk és úgy találtuk, hogy az eltérés hibának köszönhető, amely a jóváírási értesítések számának bejelentésében és egy adott közösségi termelő kedvezményeiben történt. Az állítást ennél fogva elfogadtuk, és az adott alulkínáló árkülönbözetet, valamint - indokolt esetben - más jellegű árkülönbözeteket megfelelően módosítottuk.

(25) Fény derült továbbá arra, hogy a közösségi ipar azon kereskedelmi tranzakcióinak a jelentős része, amelyeket az alulkínáló árajánlatok megtételéhez használtak fel, kétszeresen is elszámolásra került. Ennek fényében a kétszeresen elszámolt tranzakciókat törölni, az alulkínáló árajánlatokat pedig ennek megfelelően módosítani kell. Így a sérelem mutatóit nem szükséges módosítani.

(26) A fentiek eredményeképpen az összehasonlítás azt mutatta, hogy a folyamat során az érintett - indiai származású - termék, melyet a Közösség területén adtak el - 3-11% kal alámegy a Közösség ipari árainak.

(27) Lényegében új információ vagy érv hiányában - ebből a sajátos nézőpontból - az ideiglenes rendelet (80)-(116) pontjait megerősítjük, kivéve a (86) pontot (lásd a fenti (1)-(24) pont).

G. OKSÁGI ÖSSZEFÜGGÉS

1. A normális versenyfeltételekhez való visszatérés a kartell leépítését követően

(28) Az indiai exportőrök megismételték érvüket, miszerint oksági összefüggés megállapítása a támogatott import és a közösségi ipar megszenvedte sérelem között olyan adatokon alapul, melyek megbízhatatlanok lennének a kartell 1998. elejéig tartó létezése miatt. Mindazonáltal, az indiai exportőrök nem adtak semmilyen új információt az észrevételek benyújtására - e különös szempontból - megadott határidőn belül.

(29) Lényegében új információ vagy érv hiányában az ideiglenes rendelet (117)-(137) pontjait megerősítjük.

H. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

(30) A felhasználókat és egy felhasználó vállalatot képviselő szervezet ismételten felvetette fő gondját, miszerint az indiai szállítók kizárásával - a Közösség piacáról - minden vámintézkedés csökkentené az általában vett versenyt a Közösség piacán e sajátos terméket illetően, és ez elkerülhetetlenül áremelkedéshez vezet. Mindazonáltal, mint azt az ideiglenes rendelet (103) pontja szerint felmérték, a hasonló termékek áremelésének hatása a végső felhasználóknál valószínűleg minimális. Felidézzük továbbá, hogy bárminemű kiegyenlítő intézkedés célja nem az, hogy meggátoljuk az indiai termékek piacra jutását a Közösség területén, hanem sokkal inkább az, hogy helyreállítsuk az esélyegyenlőséget, melyet a tisztességtelen kereskedelemi eljárások eltorzítottak. Végül, úgy tekintjük, hogy a szóban forgó intézkedések nem olyan szintűek, hogy kizárják az indiai termelőket a Közösség piacairól.

(31) Lényegében új információ vagy érv hiányában - ebből a sajátos nézőpontból - az ideiglenes rendelet (138)-(151) pontjait megerősítjük.

I. SÉRELEMELHÁRÍTÁSI SZINT

(32) Az ideiglenes megállapítások feltárását követően számos érdekelt fél azt állította, hogy a 9,4%-os profitszint - amely úgy tekinthető, mint ami a közösségi ipar pénzügyi helyzetét tükrözi, - az Indiából származó sérelmes támogatások hiányában túl magas volt. Állításuk szerint az átlagos gyakorlat a profit arányt 5%-ban állapította meg olyan áruk esetében, mint az acél, a textilipari termékek és az alapvegyszerek. Ugyanazon felek továbbá azt követelték, hogy az ehhez a számhoz való eljutás módszereit fel kell tárni.

(33) Mint azt, az ideiglenes rendelet (154) pontja alapján kifejtettük, a 9,4%-os profit megfontolt értékelés eredményeként jött létre, amely számos elemre épült, köztük (i) a közösségi ipar által elért 1999. évi profit, amikor is a dömpingimport piaci részesedése a legalacsonyabb volt; (ii) az akkori piaci feltételek; és (iii) a vállalati kimutatásokra épülő adatbázis alapján megállapítható teljesítmény. Ami ezt az adatbázist illeti, ez a vállalati elszámolások adataiból áll, melyeket elsősorban a legnagyobb ipari országok jegybankjai gyűjtenek, vagyis az Európai Unió tagállamainak többsége, az Egyesült Államok és Japán említhető meg itt, majd az így összegyűjtött adatokat ágazatonként összesíti a Jegybanki Mérlegadatok Hivatalainak Európai Bizottsága és az Európai Bizottság. Az adatbázist felfrissítették az ideiglenes és a végleges megoldás közötti időszakban. Az EU-tagállamokra, valamint az Egyesült Államokra és Japánra vonatkozó frissített adatok elemzése arra utal, hogy az átlagos profit - a legközelebbi rendelkezésre álló üzletághoz tartozó vállalatok rendkívüli tételeit megelőzve 7,5% volt 2002-ben, amely az adatbázisban rendelkezésre álló utolsó év.

(34) Mindazonáltal továbbra is úgy ítéljük meg, hogy annak a profitnak a megállapításánál, melyet támogatás nélkül értek el, megfelelő figyelmet kell szentelni az összes mennyiségi és minőségi szempontnak, amely lényeges ebben a tekintetben. Nevezetesen, mint az ideiglenes rendelet (154) pontja szerint megtörtént, megfelelő vizsgálat készült a közösségi ipar profitszintjeiről, amikor a támogatott import a legalacsonyabb szinten volt (vagyis 1999-ben), és más okokról és körülményekről, melyek befolyásolhatták az utóbbi időszak reprezentatív természetét. Végül, megjegyezzük, hogy az érintett terméket igényes alkalmazások használják, szigorúan meg kell felelniük bizonyos paramétereknek, különös tekintettel az elektromos ellenállásra. Ez egyrészt magas fokban tőkeigényes gyártási eljárásokat jelent, másrészt nem elhanyagolható nagyságú kutatás-fejlesztési költségeket. Az a tény, hogy a világon csak egy korlátozott számú termelő rendelkezik ezzel a technológiával, további bizonyíték arra nézve, hogy ez a termék nem tekinthető alapvető szükségleteket kielégítő árucikknek.

(35) Mindezen körülményeket és elemeket számításba véve, végérvényesen megállapíthatjuk, hogy a nyereségkulcsot - amely joggal tekinthető úgy, mint ami tükrözi a közösségi ipar pénzügyi helyzetét az Indiából származó és sérelmes támogatások hiányában, 8%-ban kell megállapítani, a sérelmi haszonkulcs kiszámítása szempontjából.

(36) Fentiek következtében, tekintettel az alákínálással kapcsolatos megállapításokra (lásd a fenti (24)-(26) pontot) a sérelmi haszonkulcsokat a következőképpen módosítottuk.

Graphite India Limited (GIL) // 15,7 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited // 7,0 %

J. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

(37) Tekintettel a támogatottsággal, sérelemmel, oksági összefüggéssel és a Közösség érdekével kapcsolatban elért következtetésekre, végleges kiegyenlítő vámot kellene kivetni a további károkozás elkerülése érdekében, amit a támogatott import idéz elő. A végleges intézkedéseket a megállapított támogatási különbözet szintjén kellene megállapítani, de nem haladhatják meg a fentiekben kalkulált sérelmi haszonkulcs mértékét, összhangban az alaprendelet 15. cikkével. Tekintve, hogy az átfogó együttműködés szintje India tekintetében magas, az összes többi vállalatra vonatkozó reziduális támogatási különbözetet a legmagasabb egyéni különbözettel: 16,7%-kal állapították meg a vállalat számára.

K. AZ IDEIGLENES VÁM BEHAJTÁSA

(38) Az Indiába irányuló export előállítóira megállapított támogatási különbözetek nagyságát illetően és tekintettel a közösségi iparban okozott károk mértékére, szükségesnek ítéljük meg, hogy az ideiglenes rendeletben megállapított ideiglenes kiegyenlítő vám összegeit a kivetett végleges vámok összegének mértékében behajtsák. Mivel a végleges kiegyenlítő vám a Graphite India Limited esetében magasabb, mint ideiglenes párja, az ideiglenesen megszerzett összegeket, melyeket az ideiglenes rendelet állapított meg, véglegesen be kell hajtani. Megfordítva, mivel a végleges kiegyenlítő vám a Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited esetében alacsonyabb, mint az ideiglenes kiegyenlítő vám, az ideiglenesen megszerzett összegeket - a végleges kiegyenlítő vámok feletti részükben - elengedik.

(39) Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati kiegyenlítővám-kulcsok megállapítása a szóban forgó vizsgálat megállapításaira épültek, ezért olyan helyzetet tükröznek, melyet az említett vizsgálat során e vállalatokkal kapcsolatban állapítottak meg. Ezek a vámkulcsok (szemben az országos vámmal, amely "minden másra" alkalmazandó) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, és ily módon az említett konkrét jogi személyek által előállított termékek importjára alkalmazható. Importált termékek, melyeket más vállalat állított elő, mint amelyek kifejezetten szerepelnek - névvel és címmel - a rendelet rendelkező részében, beleértve a kifejezetten megemlítettekkel kapcsolatban álló szervezeteket, nem részesülhetnek ezekből a kulcsokból és a "minden másra" alkalmazandó vámkulcs alá esnek.

(40) Minden olyan igénnyel, amely ezeknek az egyéni vállalati kiegyenlítővám-kulcsoknak az alkalmazását célozza (vagyis követi a szervezet névváltozását vagy az új termelés vagy új értékesítési egységek kialakítását) haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulni, beleértve az összes lényeges információt, nevezetesen minden változást a vállalat termelési tevékenységét, belföldi és exportértékesítését, a névváltozással kapcsolatban, vagy a termelési és értékesítési egységekben bekövetkező változásokat. Indokolt esetben a rendelet módosítására kerül sor, az egyéni vámokból részesülő vállalatok listájának időszerűsítésével.

L. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

(41) A vizsgálat ideje alatt két indiai székhelyű exportáló termelő, a Graphite India Limited és a Hindustan Electro Graphite Limited tett az árat illető kötelezettségvállalást az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban. Jelentős különbségeket észleltek azonban a vizsgálati időszak és a jelenlegi körülmények között a nyersanyagok árát illetően, ennek a speciális piacnak az általános ingatagsága következtében. A további vizsgálati eredmények szerint ha ebben az esetben elfogadásra kerül a kötelezettségvállalás, mindez a minimum importárak alapján, amelyeket kizárólagosan a vizsgálati időszakra vonatkozóan összegyűjtött adatokból kiindulva határoztak meg mint jelenlegi ajánlatot, negatív következményekkel járna az említett kötelezettségvállalások hatékonyságára a sérelmes támogatások megszüntetésekor. Ezenkívül az egyik érintett exportőr gyártó a kötelezettségvállalást jelentő ajánlata megtételét követően megvásárolt egy, a Közösség területén található grafitelektróda-gyártó vállalatot. Ennek kapcsán felmerül az exportőr kötelezettségvállalást jelentő ajánlata kijátszásának a veszélye. E két fejleményt figyelembe véve nem volt lehetséges a gyakorlatban megvalósítható, ezáltal elfogadható kötelezettségvállalások véglegesítése a jelenlegi vizsgálat időhatárain belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1. Végleges kiegyenlítő vámot vetünk ki a következő grafitelektródák importjára: elektromos kemencékben használatos, sűrűsége 1,65g/cm3 vagy annál nagyobb és elektromos ellenállása 6,0?? vagy annál kisebb, a 8545 11 00 KN kód alá esik (TARIC kód: 8545 11 00 10) és az ilyen elektródákhoz használt érintkezők, amelyek a KN kód 8545 90 90 (TARIC kód: 8545 90 90 10) alá esnek, akár részegységként importálták, akár különállóan és Indiából származnak.

2. A nettó - közösségi határon mentes - árra vonatkozó kiegyenlítő vám végleges kulcsa, vámkezelés előtt, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:

>TABELPOSITION>

3. Ha csak törvény másként nem írja elő, a vámilletékekre vonatkozó hatályos rendelkezések érvényesek.

2. cikk

Az alábbiakban jellemzett grafitelektródák importjáról szóló 1008/2004/EK bizottsági rendelet értelmében megszerzett ideiglenes kiegyenlítővám-összegek behajtása a következőképpen történik: Elektromos kemencékben használatos, sűrűsége 1,65g/cm3 vagy annál nagyobb és elektromos ellenállása 6,0?? vagy annál kisebb, a 8545 11 00 KN kód alá esik (TARIC kód: 8545 11 00 10) és az ilyen elektródákhoz használt érintkezők, amelyek a KN kód 8545 90 90 (TARIC kód: 8545 90 90 10) alá esnek, akár részegységként importálták, akár különállóan és Indiából származnak.

A végleges dömpingvám feletti összeget elengedik. Ahol a végeleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes megfelelőjük, ott csak az ideiglenes vám szintjén megszerzett összegeket hajtják be.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök