Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról /* COM/2014/055 final - 2014/0028 (NLE) */





INDOKOLÁS 2011. május 17-én a Tanács Portugália kérésére az országnak nyújtandó pénzügyi támogatásról döntött (2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat), amelynek célja a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéshez való visszatérésének lehetővé tételére, valamint Portugália, az euróövezet és az EU pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló szigorú gazdasági reformprogramhoz való hozzájárulás. A 2011/344/EU határozat 3. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság az IMF-fel együtt és az EKB-val összeköttetésben elvégezte az elfogadott intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó tizedik felülvizsgálatot. Figyelembe véve az újabb gazdasági, költségvetési és pénzügyi fejleményeket, valamint a szakpolitikai intézkedéseket, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatást alátámasztó gazdaságpolitikai feltételek bizonyos mértékű módosítását a tanácsi végrehajtási határozat javasolt módosításának preambulumbekezdéseiben kifejtett programcélok biztosítása érdekében. 2014/0028 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) 2011. május 17-én a Tanács a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozattal[2] Portugália részére pénzügyi támogatást nyújtott az utóbbi kérésére. A pénzügyi támogatás célja a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéshez való visszatérésének lehetővé tételére, valamint Portugália, az euróövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló szigorú gazdasági és pénzügyi reformprogramhoz (a továbbiakban: a program) való hozzájárulás volt. (2) A 2011/344/EU végrehajtási határozat 3. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együtt és az Európai Központi Bankkal (EKB) összeköttetésben 2013. december 4. és december 16. között elvégezte a portugál hatóságok által, a program alapján elfogadott intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre vonatkozó tizedik felülvizsgálatot. (3) A negyedéves GDP-növekedés a pozitív tartományban folytatódott 2013 harmadik negyedévében, a rövid távú mutatók az előrejelzett gazdasági fellendülés irányába mutatnak. Éves alapon a reál GDP az előrejelzések szerint még mindig 1,6 %-kal romlik 2013-ban, ám 2014-ben és 2015-ben pozitív tartományba kerül, a növekedés ezekben az években 0,8 % illetve 1,5 % lesz. A munkaerő-piaci kilátások is javultak, azonban a munkanélküliség továbbra is magas, várhatóan 2014-ben éri el csúcsértékét (16,8 %), majd ezt követően fokozatosan csökken. A makrogazdasági kilátásokat tekintve megmaradnak a lefelé mutató kockázatok, mivel az előrejelzett fellendülés döntően a pozitív kereskedelmi és pénzügyi piaci folyamatok függvénye, amelyek általában véve az európai kilátásoktól is függenek. (4) 2013 novemberéig a központi költségvetés pénzforgalmi hiánya terén a GDP 0,25 %-át kitevő (rendkívüli tényezők nélküli) javulást mértek a múlt év ugyanezen időszakához képest, ami a kiadásnövekedést meghaladó bevételnövekedés eredménye volt. Az adóbevétel-növekedés felgyorsulása azt mutatja, hogy az utóbbi hónapokban helyreállt a gazdasági tevékenység, és hogy javult az adóigazgatás hatékonysága, különösen a csalás elleni küzdelem terén. A kiadási oldalon a költségvetés végrehajtása általában véve összhangban van a második kiegészítő költségvetés céljaival. (5) 2013-ra várhatóan teljesül a GDP 5,5 %-ában meghatározott államháztartási hiánycél (a bankok feltőkésítése nélkül) és a hiány akár a célérték alatti is lehet. Ez az év utolsó hónapjaiban mutatkozó pozitív kockázatok eredménye, míg a legtöbb negatív kockázat eloszlott. Különösen az adóbehajtás terén várható az implicit célok túllépése a második kiegészítő költségvetésben. Továbbá, a még be nem fizetett adókra és társadalombiztosítási járulékokra kidolgozott, 2013-ban elindított egyszeri adósságszabályozási program eredménye a tervezettnél nagyobb volt, a GDP kb. 0,3 %-a. Az uniós források abszorpciója is várhatóan jobban alakul a korábbi becslésekhez képest. Továbbá, csökkentették a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) újratárgyalásainak negatív kockázatait. Néhány negatív kockázat azonban fennáll, nevezetesen a vártnál alacsonyabb ingatlanadó-bevétel, ugyanakkor viszont nem zárható ki a túlköltekezés bizonyos kiadási tételek esetében, különösen a személyi költségek, a folyó termelőfelhasználás és a nyugdíjellátások terén. (6) A 2014. évi állami költségvetés és a más alátámasztó egyéb jogszabályok összhangban állnak a 2014. évre a GDP 4 %-ában meghatározott hiánycéllal. A célérték elérése érdekében a GDP kb. 2,3 %-ának megfelelő konszolidációs intézkedéseket hajtanak végre, amelyek a költségvetési nyomás enyhítését és 2014-re az ideiglenes költségvetési juttatások helyreállítását szolgálják. Az intézkedések elsődlegesen tartós jellegűek, és túlnyomó többségük a kiadások megtakarításán alapul. A 2014-re tervezett konszolidáció — a GDP kb. 1,8 %-a — nagyrészt a közkiadások felülvizsgálatán alapul, amelyre az elmúlt évben került sor azzal a céllal, hogy fokozzák a szociális transzferek és közszolgáltatások méltányosságát és hatékonyságát. A közkiadások felülvizsgálatát szolgáló főbb intézkedéseket három fő tengely mentén hajtják végre: a) a közszféra bérköltségeinek csökkentése az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása révén mindenekelőtt átképzési programon és önkéntes létszám-leépítési rendszeren keresztül; a közszféra és a magánszféra munkaszabályainak további közelítése, a bérskála felülvizsgálata és a bérpótlékok egyszerűsítése; a kedvezményezettek speciális állami egészségbiztosítási rendszerekbe történő befizetéseinek növelése e rendszerek önfinanszírozóvá tétele céljából; b) az állami nyugdíjkiadások korlátozása, tekintettel arra, hogy a demográfiai fejlemények tükrében felül kell vizsgálni azok fenntarthatóságát; ezzel egyidejűleg biztosítani kell a minimálnyugdíjak védelmét a törvényben előírt nyugdíjkorhatár emelésével a fenntarthatósági tényező módosításai révén; a „rendkívüli szolidaritási hozzájárulás” átalakítása a progresszív kulcs alkalmazása alsó határának és a magasabb kulcsok alkalmazása határainak csökkentése révén; a hozzátartozói nyugellátás egyszerűsítése mind a CGA (Caixa Geral de Aposentações), mind az általános nyugdíjrendszer tekintetében; a politikusoknak élethosszig kifizetett nyugdíjak csökkentése; c) megtakarítások a szakminisztériumok folyó termelőfelhasználása és kiadási programjai terén. (7) További, kisebb hozamú, a GDP 0,4%-ának megfelelő, állandó bevételi intézkedések – melyek célja a jelenlegi adórendszer és szociális ellátórendszer hatékonyságának és méltányosságának javítása – egészítik ki a közkiadások felülvizsgálatát célzó csomagot a GDP 4 %-ában meghatározott hiánycél elérése érdekében. Emellett a GDP 0,2 %-ának megfelelő, néhány további egyszeri intézkedés végrehajtására is sor kerül, melyek nagyban ellensúlyozzák a közös megegyezéses létszám-leépítési rendszer közszférabeli bevezetéséhez kapcsolódó egyszeri előzetes kifizetéseket. (8) A fent említett intézkedések többségét a 2014. évi költségvetési törvénnyel vagy a vonatkozó jogszabályok módosításával fogadták el. A tervbe vett konszolidációs intézkedések közül néhány a mai napig még mindig nem ment végig a teljes jogalkotási folyamaton. Ezek közé tartozik a hozzátartozói nyugellátásra való jogosultság feltételeinek szigorítása (azon kívül, hogy megváltoztatták a bérpótlási arányt nyugdíjhalmozás esetében); onlineszerencsejáték-engedélyek eladása; a postaszolgálat (CTT) egészségügyi alapjának áthelyezése a központi kormányzathoz, valamint kikötői koncessziók értékesítése. (9) A parlament 2013 decemberében jóváhagyta a társasági adó átfogó reformját, mely 2014. január 1-jén lépett hatályba, és célja az egyszerűsítés előmozdítása, valamint a portugál vállalkozások nemzetköziesítésének és versenyképességének fokozása. A reform egyik kulcseleme a standard társaságiadó-kulcs csökkentése 25 %-ról 23 %-ra, valamint a kkv-k esetében csökkentett 17 %-os adókulcs bevezetése az adóköteles jövedelem első 15 000 EUR-jára. A meglévő különadók mellett egy harmadik, 7 %-os állami különadó kerül alkalmazásra a 35 millió EUR feletti adóköteles nyereségekre. A reform további kulcsfontosságú rendelkezései közé tartozik az adóösztönzők átalakítása, az osztalék és a tőkenyereség megadóztatásának, a csoportos adózás és az immateriális javak adóztatásának módosításai, a részesedések mentességi rendszerének bevezetése, a veszteségátvitel lehetőségére vonatkozó időszak meghosszabbítása, valamint a kamatok levonhatóságának további korlátozása. (10) A GDP-arányos államadósság 2013-ban várhatóan 129,5 % alatti csúcsértéket ér el, majd ezt követően csökkenésnek indul. Az adósságprofilt az összevont nyolcadik és a kilencedik felülvizsgálathoz képest a költségvetés vártnál jobb végrehajtása ellenére felfelé korrigálták. Ezt nagy mértékben az magyarázza, hogy jelentősen megnövekedett a Kincstár készpénzállománya, és az, hogy 2014-re halasztották a Társadalombiztosítási Pénzügyi Stabilizációs Alap néhány rövid távú adósságcsökkentő intézkedését. Ennek megfelelően a nettó adósság – az IGCP készpénzletétei nélkül – csúcsértéke várhatóan a GDP kb. 120 %-a lesz, ami némileg alacsonyabb a legutóbbi felülvizsgálatban várt értéknél. A GDP-arányos államadósság várhatóan 2014-től kezdődően csökken, ami mögött az előrejelzett gazdasági fellendülés, a készpénzletétek csökkenése és a Társadalombiztosítási Pénzügyi Stabilizációs Alap rövid távú adósságcsökkentő intézkedéseinek megvalósítása áll. (11) A költségvetési kiigazítási folyamatot a kormányzati kiadások feletti ellenőrzés fokozására és az adóbeszedés javítására irányuló számos költségvetési strukturális intézkedés támasztja alá. A költségvetési kerettörvény átfogó reformja számos fontos területen előrehalad. Ugyanakkor, tekintettel a reform hatókörére és arra, hogy széleskörű konzultációra van szükség az összes érintett érdekelttel, a folyamat várhatóan két szakaszban zajlik le. A kötelezettségvállalások új kontrollrendszere eredményekkel járt az új hátralékok további felhalmozódásának korlátozása terén, de a végrehajtást szorosan nyomon kell követni annak biztosítása érdekében, hogy a kötelezettségvállalásokat fedezzék a rendelkezésre álló pénzeszközök. E folyamat értékelésére és javítására munkacsoportot hoznak létre. Folytatódnak a közigazgatási reformok az állami foglalkoztatás és az állami vállalatok korszerűsítése és racionalizálása céljából. Folytatódnak az adóigazgatás számára a modern, megfelelési kockázatkezelési modell kialakítására irányuló reformok. Nemrég új, hamarosan működőképessé váló kockázatértékelő egységet hoztak létre, melynek feladata elsősorban egyes adófizetői csoportok – mint pl. önálló vállalkozók és a nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek – adómoráljának javítása. Néhány más reform, mint pl. a helyi adóhivatalok számának csökkentése, halasztást szenvedett. Bár előrehaladtak a köz- és magánszféra közötti partnerségek újratárgyalásai, azokat nem lehetett lezárni 2013 végéig. 2014-re és az azutáni évekre továbbra is jelentős megtakarításokkal számolnak. Az állami tulajdonú vállalatok 2012 végére átlagban működési egyensúlyt értek el, és eredményeik újbóli romlásának elkerülése érdekében további reformok vannak tervben. A privatizáció jól halad, a bevételek meghaladják a programban előirányzott célértéket. Az egészségügyi reformok jelentős megtakarításokat eredményeznek, a végre­hajtás pedig nagyjából a célokkal összhangban folytatódik. (12) Az egészségügyi ágazatban folytatódott a szakpolitika és a reformok végrehajtása, megtakarításokat eredményezve a hatékonyság növekedése révén. Az ágazat konszolidált hiányát 2010 óta jelentősen csökkentették. A fennmaradó hátralékállomány, a szigorú költségvetési irányvonal, valamint a 13. és a 14. havi jutalom újbóli bevezetése miatt megnövekedett munkaköltségek a hatóságokat a meglévő reformok felgyorsítására kényszerítette. A jelentős hátralékállomány megléte túlnyomórészt (bár nem kizárólag) ahhoz kapcsolódik, hogy az állami kórházakat az általuk nyújtott szolgáltatások viszonylatában folyamatosan alulfinanszírozzák. A hatóságok a továbbiakban is elkötelezettek a jelenleg zajló kórházreform végrehajtása, valamint a gyógyszerekhez, a központosított beszerzéshez és az elsődleges ellátáshoz kapcsolódó intézkedések további finomhangolása mellett. (13) A bankok tőkemegfelelési mutatói továbbra is bőven teljesítik az Európai Bankhatóság (EBH) által előírt szavatolótőke-puffereket, valamint a programban meghatározott 10 %-os elsődleges alapvető tőkét. A tőkepuffer abban az esetben marad általános érvényűen megfelelő, ha az új tőkekövetelmény-irányelv (CRD IV) szabályait alkalmazzák a bank szavatoló tőkéjének értékeléséhez. Ezek az új tőkekövetelmény-szabályok 2014 januárjától alkalmazandók, az elsődleges alapvetőtőke-megfelelési mutató 7 %-ában meghatározott küszöbértékkel. A rendszerben alkalmazott hitel/betét mutató 120,7 %, mely 2014 végéig valószínűleg tovább csökken, és néhány bank már e mutató alatt lesz. Folyamatosan fokozzák a vállalati szektor finanszírozási forrásainak diverzifikációjára irányuló erőfeszítéseket. A kormány által támogatott, már meglévő hitelkereteket vizsgáló 2013. évi külső ellenőrzés ajánlásaira támaszkodva a hatóságok ezen hitelkeretek teljesítményének és irányításának javítását célzó intézkedéseket hajtanak végre, ideértve a kockázatkezelési képességeket és gyakorlatokat. Kialakították a háztartásokra irányuló és az adósságok peren kívüli rendezését célzó új, adósságátütemezési eszközök jogi keretét, és az teljes mértékben működőképes. Hasonlóképpen értékelés alá kerül a társasági csőd- és behajtási törvény módosításainak hatása az új adósságátütemezési és adósságbehajtási mechanizmusok működésbe lépésével. Folyamatban van a válságkezelő eszköztár véglegesítése. Működik a bankszanálási alap, korai beavatkozási hatásköröket vezettek be és módosították a feltőkésítési jogszabályt az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek[3] megfelelően. Végrehajtás alatt áll a nemzeti garanciarendszer hatékonyságát és irányítását javító menetrend a kkv-k finanszírozási igényeinek jobb kielégítése érdekében. (14) A növekedést és versenyképességet fokozó strukturális reformok végrehajtása terén további haladást sikerült elérni. A hatóságok további intézkedéseket fogadtak el a munkanélküliség csökkentése és a munkaerőpiac hatékonyságának fokozása érdekében, ideértve az aktivizálási politikák javítását és az ifjúsági garancia végrehajtási tervét. Jelenleg kidolgozás alatt áll a tisztességes elbocsátás munka törvénykönyvében szereplő meghatározásának módosítása, miután a meghatározást alkotmányellenesnek nyilvánították. Az oktatás területén további intézkedések elfogadására került sor, az előrelépés összességében véve megfelelő. (15) A kormány 2014-re új díjat hagyott jóvá az energiaipari szereplőkre, melyet szorosan nyomon kell követni a rendszertorzulások elkerülése érdekében. További reformokra van szükség az energiatarifa terén fennálló adósság megszüntetése és a rendszer fenntarthatóságának biztosítása érdekében. (16) A távközlési ágazatban és a postai ágazatban intézkedéseket hajtottak végre az uniós szabályoknak való megfelelés és a programcélkitűzések megvalósításának támogatása érdekében. Az egyetemes szolgáltató kiválasztása és a meglévő szolgáltatóval már megkötött szerződés felülvizsgálata pozitív fejleményt jelentenek az egyetemes szolgáltatási irányelv teljes végrehajtása tekintetében. A nemzeti postaszolgáltatóval kötendő koncessziós szerződés keretét meghatározó jogszabály kihirdetése csökkenteni fogja a jelenlegi koncessziós időszakot, növelve a versenyt. A hatóságok továbbra is elkötelezettek amellett, hogy növeljék a közlekedési ágazatban a fenntarthatóságot és a hatékonyságot. (17) Halad az ágazatspecifikus jogalkotás a jogszabályok szolgáltatási irányelvvel való összehangolása céljából, azonban késedelem tapasztalható az építési ágazatra vonatkozó keretszabály elfogadása, valamint a közalkalmazotti szövetségekre vonatkozó horizontális kerettörvény elfogadásához szükséges, a szakmai szervezetek módosított szabályzatai és belső szabályai terén. A hatóságok elkötelezettek az egyablakos ügyintézési pont működésének további javítása mellett. (18) Az új jogi keret teljes végrehajtását követően kezdetét veszi a városi bérleti szerződéseket érintő reform értékelése. A hatóságok növelni kívánják a bérleti piacon történő adócsalás leküzdésére irányuló erőfeszítéseket. (19) Folyamatosan halad a nemzeti szabályozó hatóságokra vonatkozó új keret, a vonatkozó szabályzatokat módosítják és várhatóan hamarosan elfogadják. A szabályozók 2014. évi hozzájárulásait megállapító új kormányhatározat kihirdetését elhalasztották. (20) Az igazságszolgáltatási rendszer reformja a tervek szerint halad. Előrelépések történtek a bírósági rendszer egyszerűsítését célzó, az igazságszolgáltatási szervezetről szóló törvény végrehajtása terén, kihirdették a végrehajtók és felszámolók testületét erősítő törvényt, és véglegesítették a peren kívüli ügyek azonosítását és rendezését szolgáló előzetes eljárást. Előrelépés történt az engedélyezési rendszer javítását és az adminisztratív teher csökkentését célzó intézkedések terén a turizmus, az ipar és a területrendezés területén történő engedélyezést ésszerűsítő jogszabályok elfogadásával. Folyamatban van a kereskedelmi engedélyezéssel kapcsolatos jogalkotás, és felülvizsgálat alatt áll az urbanizációs és az építési jogszabály. (21) E fejlemények fényében a 2011/344/EU végrehajtási határozatot módosítani kell, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 2011/344/EU végrehajtási határozat 3. cikkének (8) és (9) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép: „(8) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2014 során elfogadja a következő intézkedéseket: (1) az államháztartási hiány 2014-ben nem haladhatja meg a GDP 4 %-át. Az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. E cél elérése érdekében Portugália a 2014. évi költségvetési törvényben meghatározott, a GDP 2,3 %-ának megfelelő konszolidációs intézkedéseket hoz és ezt a célt szolgáló jogszabályokat fogad el; (2) a jelenleg elfogadott nyugdíjintézkedéseken kívül 2014. március végéig módosítani kell a közalkalmazotti nyugdíjrendszerről (CGA) szóló, meglévő nyugdíjtörvényt annak biztosítására, hogy a fenntarthatósági tényezőre vonatkozó új szabályok, és az így megemelt nyugdíjkorhatár erre a rendszerre is hatékonyan alkalmazható legyen; Portugália 2014 folyamán a nyugdíjrendszer jelenleg zajló strukturális reformja részeként új átfogó intézkedéseket is kidolgoz a nyugdíjak fenntarthatóságának biztosítása, és ezzel egyidejűleg a méltányosság megerősítése érdekében; (3) a kormány a potenciális túlköltekezés féken tartása érdekében szorosan nyomon követi a minisztériumokra megállapított kiadási korlátok betartását a minisztertanácsnak történő havi jelentéstétel révén; (4) Portugália minél hamarabb meghatározza és végrehajtja a hozzátartozói nyugellátásra való jogosultság feltételei terén előirányzott változtatásokat, valamint az online szerencsejáték-engedélyek értékesítésére vonatkozó feltételeket. Portugália emellett határozott lépéseket tesz a kikötői koncessziók értékesítésének végrehajtására; (5) a társasági adó átfogó reformját a meglévő költségvetési kereten belül kell végrehajtani a költségvetési konszolidációs célok megvalósítása érdekében; (6) központi, regionális és helyi szinten fenn kell tartani az adókiadásokra vonatkozó moratóriumot. Tovább kell erősíteni több adótípus esetében az adócsalás elleni erőfeszítéseket, többek között az új e-számlázási rendszer nyomon követésével. 2014 első negyedévében tanulmányt kell készíteni az ingatlanpiaci szürkegazdaságról, vizsgálva a bérleti díj után fizetendő adóval összefüggésben elkövetett adócsalás visszaszorításának módjait; (7) Portugália, amennyiben hátrányos jogi vagy a költségvetés végrehajtását veszélyeztető egyéb kockázatok jelentkeznének, hathatós kompenzációs intézkedéseket hajt végre a hiánycél elérése érdekében; (8) Portugáliának 2014 után a GDP legfeljebb 2,5 %-ának megfelelő államháztartási hiányt kell elérnie 2015-ben, és meg kell állítania a késedelmes belföldi tartozások felhalmozódását. A cél elérését szolgáló stratégiát az államreformról szóló dokumentumnak kell alátámasztania, amelynek középpontjában a társadalombiztosítási rendszer fenntarthatósága, a közigazgatási reform, valamint az egészségügy, az oktatás és a környezetvédelmi adóztatás hatékonyabbá tétele áll. Folyamatban vannak a széles körű konzultációk a politikai és szociális partnerekkel a reformok előmozdítása és meghatározása céljából. Az e folyamatban tett előrelépést a tizenegyedik felülvizsgálatban kell értékelni, az azonosított intézkedéseket a 2014. évi költségvetési stratégiai dokumentumban kell ismertetni. A költségvetési keretre vonatkozó uniós követelményeknek való megfelelés érdekében ennek a dokumentumnak tartalmaznia kell a középtávú költségvetési tervek részleteit; (9) Portugália további intézkedéseket hoz az államháztartási irányítási rendszerének további megerősítésére. Portugália visszafogja a költségvetés elaprózódását a költségvetési tételek számának csökkentésével és a saját bevételek osztályozásának felülvizsgálata révén. Portugália folytatja a hátralékok validálására és rendezésére irányuló stratégia alkalmazását, a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló törvény maradéktalan végrehajtását az összes állami szervezetnél az új hátralékok keletkezésének elkerülése érdekében. Portugália felülvizsgálja a költségvetési kerettörvényt a vonatkozó uniós jogszabályok maradéktalan átültetése érdekében. Portugália továbbá átfogóbb felülvizsgálatnak veti alá a költségvetési kerettörvényt a költségvetési előirányzatok struktúrájának egyszerűsítése, az elszámoltathatóság megerősítése és az államháztartás középtávú keretben történő megszilárdítása érdekében. Portugália biztosítja, hogy az új költségvetési keret központi kormányzati szinten történő végrehajtását szolgáló intézkedéseket regionális és helyi szinten is alkalmazzák; (10) Portugália folytatja a modern és hatékonyabb adóigazgatásra irányuló reformprogramját, a nemzetközi legjobb gyakorlatoknak megfelelően. Portugália 2014 első negyedévében legalább 25 %-kal, és 2014 májusáig további 25 %-kal csökkenti a helyi adóhivatalok számát. Az adóigazgatásban az ellenőrzéshez rendelt létszámot a teljes létszám legalább 30 %-ával kell megemelni. Az adóigazgatáson belül új, adófizetőkre irányuló szolgáltató osztályt kell létrehozni, mely egyesíti az adófizetőknek nyújtott különböző szolgáltatásokat. A kockázatkezelő egységnek 2014 első negyedévére kell teljes mértékben működőképesnek lennie, és először az önálló vállalkozók és a nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek adómoráljának javítását célzó projektekre kell összpontosítania. Az adószabályok betartását folyamatosan figyelemmel kell kísérni; (11) Portugáliának folytatnia kell a közigazgatási reform végrehajtását. Azt követően, hogy a tizenkettedik felülvizsgálatban átfogóan vizsgálták a közigazgatásban alkalmazott bérskálákat, 2014 első felében a valamennyi életpályát érintő javadalmazási politika ésszerűsítését és következetességét célzó, egységes bérskálát kell kidolgozni, és 2014 végéig véglegesíteni. Ez a 2014. évi költségvetési törvényben szereplő bérfelülvizsgálat helyébe lép. A készpénzkiegészítésekre vonatkozó felmérést követően Portugália jelentést készít a bérpótlékok átfogó reformjáról. A tizenegyedik felülvizsgálat keretében egységes bérpótlék-skáláról szóló jogszabálytervezetet kell benyújtani; (12) Portugália véghez viszi a megosztott szolgáltatások stratégiájának végrehajtását a közigazgatásban; (13) Portugália teljes mértékben végrehajtja a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó új jogi és intézményi keretet. Több ágazatban haladni kell a köz- és magánszféra közötti partnerségek újratárgyalásával azok költségvetési hatásának visszafogása érdekében. Az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó új kerettörvényt követően és a pénzügyminisztérium kibővített hatáskörének megfelelően technikai egységet hoznak létre az állami tulajdonú vállalatok monitoringjára. A kormány folytatja az állami tulajdonú vállalatok átfogó szerkezetátalakítását fenntartható működési egyensúly elérése érdekében. Portugália kormánya folytatja a már tervbe vett privatizációkat; (14) Portugália jelentést nyújt be, amelyben: i. meghatározza, hogy a szolgáltatások és a hatáskörök terén milyen átfedések vannak a közigazgatás központi és helyi szintjei között, továbbá beazonosítja az eredménytelenség további forrásait; valamint ii. átszervezi a minisztériumok decentralizált szolgáltatásainak rendszerét a „Lojas do Cidadão” (közigazgatási és közszolgáltatási egyablakos ügyintézés) rendszere és más megközelítések révén, hatékonyabb földrajzi területeket kialakítva és fokozva a megosztott szolgáltatások és a digitális kormányzás használatát; (15) Portugáliának biztosítania kell az egészségügyi rendszer hatékonyságát és eredményességét azáltal, hogy folytatja a racionális szolgáltatásnyújtást és a kiadások ellenőrzését, csökkentve az állami gyógyszerkiadásokat és kiküszöbölve a tartozásokat; (16) Portugália folytatja a kórházi hálózat átszervezését és ésszerű­sítését szakosodás, koncentráció és a kórházi szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és működtetése révén, és biztosítja a kórházak átszervezésére vonatkozó többéves cselekvési terv végrehajtását; (17) Portugália az új, városi bérleti szerződésekről szóló 6/2006. számú törvény módosítása, valamint a felújítás adminisztratív eljárását egyszerűsítő rendelet nyomán elvégzi az ingatlanpiac működésének átfogó felülvizsgálatát; (18) az Alkotmánybíróság 2013. szeptember 20-i ítéletével összhangban Portugália hasonló hatású, alternatív lehetőségeket állít össze és hajt végre a munkaerőpiac reformjára vonatkozóan; (19) Portugália a makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciója érdekében ösztönzi a munkahelyteremtésre és a vállalkozások versenyképességének javítására irányuló célkitűzésekkel összhangban lévő bérfejlesztést. A program ideje alatt a minimálbérek növelésére kizárólag akkor kerül sor, ha azt a gazdasági és munkaerő-piaci fejlemények indokolják; (20) Portugália folytatja aktív munkaerő-piaci politikáinak hatékonyabbá tételét az értékelő jelentés eredményeivel és a cselekvési tervvel összhangban, az állami foglalkoztatási szolgálatok működésének javítása céljából; (21) Portugália folytatja a cselekvési terveiben meghatározott intézkedések végrehajtását a középfokú oktatás, valamint a szakoktatás és -képzés minőségének javítása érdekében; a kormány terveket mutat be az iskolák finanszírozási keretének hatékonyabbá tételére, és felállítja a referencia-szakiskolákat; (22) Portugália befejezi a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv teljes körű végrehajtásához szükséges, függőben lévő ágazati módosítások elfogadását; (23) Portugália negyedéves jelentéseket tesz közzé a behajtási arányról, a vállalatokra vonatkozó fizetésképtelenségi ügyek hosszáról és költségeiről, az adóügyek hosszáról és költségeiről, valamint a végrehajtással kapcsolatos bírósági ügyek befejezési arányáról; (24) Portugália javítja az üzleti környezetet azáltal, hogy végrehajtja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, függőben lévő reformokat (teljes mértékben működőképes, a 2006/123/EK irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontok és az engedélyezés alól mentesülő projektek) a szabályozott szakmák jellemzőinek uniós irányelvekhez való közelítésével, valamint tovább egyszerűsíti a hatályos engedélyezési eljárásokat, szabályozásokat és a gazdaságot érintő egyéb adminisztratív terheket, amelyek a gazdasági tevékenység fejlődésének jelentős akadályát képezik; (25) Portugália végrehajtja a kikötők irányítási rendszerének reformját, beleértve a kikötői működési koncessziók átalakítását; (26) Portugália végrehajtja a közlekedési rendszer működését javító intézkedéseket; (27) Portugália folytatja az uniós vasútcsomag átültetését; (28) Portugália a földgáz és a villamos energia vonatkozásában végrehajtja a független logisztikai szolgáltató létrehozására vonatkozó tervet; (29) Portugália végrehajtja az energiatarifa terén fennálló adósság megszüntetését célzó megfelelő intézkedéseket, és biztosítja a nemzeti villamosenergia-rendszer fenntarthatóságát; (30) a kormány benyújtja a portugál parlamentnek a szakmai szervezetek módosított alapszabályait; (31) Portugália jóváhagyja a nemzeti szabályozó hatóságok szabályzatának megfelelő módosításait; (32) Portugália folytatja a belépési korlátok felszámolását, enyhíti a meglévő engedélyezési követelményeket és csökkenti az adminisztratív terheket a szolgáltatási szektorban; (33) Portugália negyedéves jelentéseket tesz közzé a behajtási arányról, a vállalatokra vonatkozó fizetésképtelenségi ügyek hosszáról és költségeiről, az adóügyek hosszáról és költségeiről, valamint a végrehajtással kapcsolatos bírósági ügyek befejezési arányáról; (34) Portugália elfogadja az építési törvényeket és a szolgáltatási irányelv teljes mértékű végrehajtásához szükséges egyéb ágazati módosításokat; (35) Portugália felméri az opcionális pénzforgalmi héa-elszámolási rendszer hatását; (36) Portugália leltárt készít és elemzi a szabályozásból eredő azon költségeket, amelyek valószínűleg nagyobb mértékben befolyásolják a gazdasági tevékenységet. „(9) A pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása érdekében Portugáliának megfelelő tőkeszintet kell fenntartania a bankszektorában és biztosítania kell a rendezett hitelleépítési folyamatot az egyetértési megállapodásban meghatározott határidők betartásával. Ezzel összefüggésben Portugália a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében végrehajtja a portugál bankszektorra vonatkozó, a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel egyeztetett stratégiát. Ennek keretében Portugália különösen: (1) ellenőrzi a bankoknak a tőkekövetelményekre vonatkozó jogszabálycsomagban (CRD IV) meghatározott új tőkeszabályokra való áttérését és biztosítja, hogy a tőkepufferek arányosak legyenek a kihívást jelentő működési környezettel; (2) a bankoknak biztosítékpuffereik fenntartható alapon történő megerősítését tanácsolja; (3) továbbra is elkötelezett amellett, hogy szükség esetén a bankrendszernek további támogatást nyújt, a bankokat magánforrások igénybevételére ösztönzi, míg a banki fizetőképességi támogatási alap forrásai a nemrég módosított, állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályoknak megfelelően, szigorú feltételek mellett rendelkezésre állnak az életképes bankok további támogatására; (4) biztosítja a banki ágazatban a kiegyensúlyozott és rendezett hitelleépítést, ami továbbra is kritikus fontosságú a finanszírozási egyensúlytalanságok tartós megszüntetése és középtávon az eurórendszer általi finanszírozásra való támaszkodás mértékének csökkentése érdekében. Negyedévente felülvizsgálja a bankok finanszírozási és tőkére vonatkozó terveit; (5) folytatja a BdP (Banco de Portugal) felügyeleti szervének megerősítését, optimalizálja felügyeleti folyamatait, új felügyeleti módszereket és eszközöket fejleszt ki és hajt végre. A BdP felülvizsgálja a nemteljesítő hitelekre vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy megfeleljen az Európai Bankhatóság technikai szabványában szereplő feltételeknek az uniós szinten meghatározott időkereten belül. (6) negyedévenként továbbra is figyelemmel kíséri a bankok potenciális tőkeigényeit egy kitekintő, stresszfeltételeket figyelembe vevő megközelítés keretében, azáltal is, hogy beépíti az új, rendszerszintről kiinduló stressztesztet a minőségbiztosítási folyamatba, ami lehetővé teszi az eredmények mögött meghúzódó tényezők felülvizsgálatát; (7) folytatja az állami tulajdonú CGD (Caixa Geral de Depósitos) csoport ésszerűsítését; (8) a jelenleg a Parvaloremnél levő BPN (Banco Português de Negócios) hitelek kezelését ajánlattételi eljárás keretében kiválasztott cégekhez szervezi ki, az eszközök fokozatos szanálására szóló megbízással; biztosítja a leányvállalatok és az eszközök időben történő átruházását a másik két állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre; (9) elemzi a bankok helyreállítási terveit és iránymutatást ad a rendszernek a vonatkozó EBA technikai előírásoknak (azok tervezetének) és a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló, jövőbeli uniós irányelvnek megfelelő helyreállítási tervekről, és a bankok által benyújtott jelentések alapján szanálási terveket készít el; (10) lezárja a pénzügyi intézményeket a háztartások adósságának peren kívüli átütemezésére ösztönző keret végrehajtását és zökkenőmentessé teszi a vállalati adósság átütemezésére vonatkozó alkalmazást; (11) negyedéves jelentést készít az új szerkezetátalakítási eszközök végrehajtásáról; a nemrégiben készült felmérés alapján feltárja a lehetőségeket a PER (a súlyos pénzügyi zavarokkal küzdő társaságok speciális revitalizációs eljárása) és a SIREVE (a nehéz gazdasági helyzetben lévő, vagy közvetlenül fizetésképtelenség előtt álló vagy ténylegesen fizetésképtelen társaságok bíróságon kívüli megállapodások útján működő helyreállítási rendszere) körébe tartozó társaságok sikeres helyreállításának fokozása érdekében; (12) negyedéves jelentésekben nyomon követi a vállalati és a háztartási ágazat nagyfokú eladósodottságát és az új adósságátütemezési keret végrehajtását is, biztosítandó annak lehető leghatékonyabb működését; (13) az előterjesztett javaslatok alapján elősegíti a vállalati szektorra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációját, kidolgozza és végrehajtja a vállalati szektor számára a hagyományos banki hitelhez képest finanszírozási alternatívákat nyújtó megoldásokat, a tőkepiacokhoz való hozzáférésük javítását célzó számos intézkedés révén; (14) a legutóbbi külső ellenőrzés eredményei alapján javítja a kormány által támogatott, már meglévő hitelkeretek teljesítményét és irányítását. Végrehajtja a nemzeti garanciarendszer irányításának javítását célzó, nemrég felülvizsgált menetrendet, ezeket a rendszereket hatékonyabbá teszi az államot fenyegető kockázatok ezzel egyidejű csökkentése mellett; (15) fejlesztési pénzügyi intézményt hoz létre, melynek feladata ésszerűsíteni és központosítani a 2014–2020 közötti programozási időszakra az uniós strukturális alapok pénzügyi eszközei visszatérítendő részének irányítását. Az intézmény nem fogadhat el közforrásokból letéteket vagy más visszafizetendő forrásokat, és nem végezhet közvetlen kölcsönnyújtást. 2. cikk E határozat címzettje Portugália. 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 118., 2010.5.12., 1. o. [2] A Tanács 2011. május 17-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.). [3] HL C 216., 2013.7.30., 1. o.