P9_TA(2020)0368

A géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Az Európai Parlament,

— tekintettel a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069148/02,

— tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

— tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

— tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

— tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009. április 21-én elfogadott és 2009. május 6-án közzétett véleményre (3),

— tekintettel az EFSA által 2020. január 29-én elfogadott és 2020. március 11-én közzétett véleményre (4),

— tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

— tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

A. mivel a 2009/814/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed a MON 88017 kukoricát tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát;

B. mivel 2018. július 10-én Monsanto Europe N.V. a Monsanto Company, United States, az engedély jogosultja nevében az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a nevezett engedély megújítása céljából;

C. mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2009. április 21-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2009. május 6-án közzétettek;

D. mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2020. január 29-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2020. március 11-én közzétettek;

E. mivel a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát úgy alakították ki, hogy Cry3Bb1 szintetikus rovarölő fehérjét (más néven Bt toxint) állítson elő, amely a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származik, fokozott toxicitással rendelkezik a fedelesszárnyú kártevőkkel szemben, valamint a CP4 EPSPS fehérjét, amely toleranciát biztosít a glifozáttal szemben (7);

F. mivel a két génszerkezet kombinációja egymásra halmozódásból származott, de az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8) megsértve nem értékelték a csak az egyik szülőtől származó növényeket;

G. mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket;

A tagállamok EFSA-véleményekkel kapcsolatos aggályai

H. mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (9); mivel e kritikai észrevételek között olyan megjegyzések szerepelnek, miszerint az izolált fehérjékkel (azaz nem az egész géntechnológiával módosított növénnyel) végzett akut toxikológiai vizsgálatok csekély jelentőséggel bírnak, hogy a javasolt, forgalomba hozatalt követő környezetvédelmi ellenőrzés túlságosan pontatlan az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt nem szándékolt hatások felügyeleti tervéhez, hogy a bakteriális helyettesítő fehérjék vizsgálata nem helyettesítheti a növényekben expresszált fehérjéket vizsgálatát, hogy a GMO-k kereskedelmi célú felhasználása miatt a szántóföldi évszakok és helyszínek száma nem megfelelő, hogy további információkra van szükség ahhoz, hogy következtetéseket lehessen levonni a kockázatértékelésből, valamint hogy nem zárható ki az allergénhatású aktivitásnak a genetikailag módosított MON 88017 kukoricából készült élelmiszerben és takarmányban található mCry3Bb1 fehérje miatti fokozódása; mivel továbbá egy tagállam megkérdőjelezte a kockázatértékelés céljából végzett tanulmányok függetlenségét, mivel azokat a kérelmező Monsanto végezte;

I. mivel a megújítási kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (10); mivel e kritikai észrevételek között szerepel az a megállapítás, hogy a 2009/814/EK határozatban megadott hozzájáruláson alapuló nyomon követési terv és a nyomon követési jelentések alapvető hiányosságokat mutatnak, és nincsenek összhangban a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) vagy az EFSA vonatkozó iránymutatásával, hogy a tanulmányok nem elégségesek, és hogy további kísérletekre van szükség a nem célzott szervezeteket a Bt-fehérjéknek való, trágya vagy szennyvíz útján történő kitettség és az abból eredő hatások és kockázatok meghatározásához, valamint hogy a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben felmérni a géntechnológiával módosított MON 88017 kukorica környezetbiztonságát;

Kiegészítő gyomirtó szerek és a maradékanyagok elemzésének hiánya

J. mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése a gyomirtó szerek nagyobb mértékű használatát eredményezi, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenésének tudható be (12); mivel következésképpen a géntechnológiával módosított kukorica termése nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, ami növelheti a betakarított növényekben jelen lévő szermaradványok mennyiségét;

K. mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel több közelmúltbeli, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány megerősíti a glifozát rákkeltő potenciálját (13);

L. mivel azonban az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztályának véleménye szerint az EPSPS-módosításokkal rendelkező, géntechnológiával módosított kukoricán lévő glifozátmaradványokra vonatkozó adatok (14) nem elegendőek a maradékanyag-határértékek és a kockázatértékelési értékek megállapításához (15);

M. mivel ugyancsak az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlásterméke tekintetében (16);

N. mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradékanyagoknak és gyomirtószer-bomlástermékeknek, valamint ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatásának az értékelése kívül esik az EFSA GMO-testületének hatáskörén, és ezért GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként az értékelést nem végzik el; mivel ez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek az érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás idézheti elő (17);

Érvénytelen toxicitási vizsgálatok

O. mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó vizsgálatokhoz rekombináns E. coli törzsben termelt Cry3Bb1 és CP4 EPSPS fehérjéket használták;

P. mivel általában véve csekély jelentőséget tulajdoníthatunk a fehérjékkel elszigetelten végzett toxikológiai vizsgálatoknak, mivel a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe;

Q. mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó tevékenységét (18); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben;

R. mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-toxinok toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (19): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI és a Bt toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (20);

S. mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatás miatt az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert;

A Bt adjuvanticitásának kérdései

T. mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek, (21) ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

U. mivel az EFSA által végzett kockázatértékelés figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (22), és abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-toxinok sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus vizsgálatokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel az emésztőfolyadékokban történő lebomlást, amely releváns lehet a toxicitás és az adjuvanticitást szempontjából, izolált Bt-toxinokkal vizsgálták;

Bt-növények: a nem célszervezetekre gyakorolt hatások és fokozott rezisztencia

V. mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet;

W. mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (23); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (24);

X. mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint az Cry3Bb1, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, hulladékok és trágya révén;

Y. mivel a kockázatértékelés nem mérlegelte a célkártevők Bt-toxinokkal szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos rovarölő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (25);

Z. mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (26) megállapította, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a „kezelt terület”) csökkenését; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők általi fertőzést és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”. A tanulmány azt is megállapította, hogy „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (27);

AA. mivel az Unió részes fele a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezménynek, amely mind az importáló, mind az exportáló országokat arra kötelezi, hogy vegyék figyelembe a biológiai sokféleséget;

Nem demokratikus döntéshozatal

AB. mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

AC. mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

AD. mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését;

AE. mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (28); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

1. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

2. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 29 ) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez;

3. felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét;

4. üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot ( 30 ) ; ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy újabb, géntechnológiával módosított szójababfaj behozatalát engedélyezte ( 31 ) annak ellenére, hogy a Parlament ezt ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott;

5. felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről;

6. ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy az engedélyezési folyamat során vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit;

7. megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt;

8. ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ne adjon ki gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó engedélyt mindaddig, amíg nem kerül sor a maradékanyagokkal kapcsolatos egészségügyi kockázatok átfogó egyedi kivizsgálására, aminek teljes körű értékelést kell magában foglalnia a géntechnológiával módosított növények kiegészítő gyomirtó szerekkel történő permetezéséből visszamaradó maradékanyagok jelenlétére vonatkozóan, valamint értékelést a gyomirtó szerek bomlástermékei jelenlétére és bármely kombinált hatására vonatkozóan, ideértve magával a géntechnológiával módosított növénnyel való kölcsönhatásaikat is;

9. felhívja az EFSA-t, hogy ismerje el végre a natív Bt-toxinok és a géntechnológiával módosított növények szintetikus transzgénjei által expresszált fehérjék közötti lényeges különbségeket, és bővítse ki kockázatértékelését annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Bt-toxinok, a géntechnológiával módosított növények és azok összetevői, a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagai, a környezet, valamint az egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatások közötti kölcsönhatásokat és kombinációs hatásokat;

10. felhívja az EFSA-t, hogy a továbbiakban ne fogadja el az olyan izolált fehérjéken alapuló toxicitási vizsgálatokat, amelyek szerkezete és biológiai hatásai valószínűleg eltérnek a növény által termelt fehérjékétől, továbbá követelje meg, hogy minden vizsgálatot a géntechnológiával módosított növényből származó szöveteken végezzenek el;

11. felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok az agronómiai és környezeti feltételek kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a génexpresszió és a növényösszetétel tekintetében a művelés során várható valamennyi stressztényező hatását;

12. felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok a különböző fajták kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a különféle genetikai háttereknek a génexpresszióra és a növényösszetételre gyakorolt hatását;

13. felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiómára gyakorolt hatásáról;

14. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

(1) HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2) HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(4) Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 88017 kukorica 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából történő értékeléséről (EFSA-GMO-RX-014. sz. kérelem). EFSA Journal 2020; 18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5) A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028),

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029),

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030),

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054),

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055),

— Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056),

— Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069).

— Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292),

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(6) A Bizottság 2009/814/EK határozata (2009. október 30.) a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 289., 2009.11.5., 25. o.).

(7) Az EFSA véleménye, 7. o. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(8) A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(9) A tagállami észrevételek első csoportja: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280

(10) A tagállami észrevételek második csoportja: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672

(11) Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről – A Bizottság nyilatkozata (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(12) Lásd például Bonny, S., ’Genetical Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds és Herbicides: Overview and Impact’, Environmental Management. January 2016; 57(1), 31-48. o., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, és Benbrook, C.M., ‘Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years’, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, and Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ‘Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants’, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(13) Lásd például https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, valamint https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14) A több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica EPSPS-módosítást tartalmaz.

(15) A glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat – a kihagyott adatok figyelembevételével felülvizsgált változat, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, 4. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(16) Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, EFSA journal 2015; 13(11):4302, 3. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(17) A glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat. EFSA Journal 2018; 16(5):5263, 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(18) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. ‘Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors’. J Agric Food Chem, 1990, 38: 1145-1152.

(19) Lásd például Then, C. ‘Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity’. Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, 791–797. o.

(20) Lásd például Han P, Niu CY, Lei CL, Cui JJ, Desneux N. ‘Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.’ Ecotoxicology. 2010, 19, 1452-1459. o. https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J. Fluri, P., Mulligan, E. és Bigler, F., Apidologie, ‘Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees’, 2005, 36 4, 585-594. o., https://doi.org/10.1051/apido:2005049, and Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M. ‘Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover’. Ecological Entomology, 30(3), 307-315. o.

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(21) Az áttekintést lásd itt: Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., ‘An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals’, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630-648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22) Lásd a Q preambulumbekezdést.

(23) Lásd például: Hilbeck, A. és Otto, M.: „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(24) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T.: „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(25) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26) Douglas, M.R., Tooker, J.F.: „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088–5097. o., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(27) Neonikotinoidok, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(28) A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(29) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(30) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(31) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100