C 105/34

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az 5G ökoszisztéma társadalmi és ökológiai hatása

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2022/C 105/06)

Előadó: Dumitru FORNEA

Közgyűlési határozat: 2021.3.25. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2021.10.7. Elfogadás a plenáris ülésen: 2021.10.20. Plenáris ülés száma: 564. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 210/2/19

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB megállapítja, hogy az elektronikus hírközlés gyors digitalizálódása és fejlődése jelentősen átalakítja a gazdaság és a társadalom egészét. Az emberiségnek történelmi esélye van arra, hogy ezeknek a technológiáknak a felelős használata révén jobb társadalmat építsen. Azonban kellő gondosság és demokratikus ellenőrzés nélkül közösségeink komoly kihívásokkal kerülhetnek szembe, amikor a jövőben kezelni akarják majd ezeket a technológiai rendszereket.

1.2. Az EGSZB szerint az elektronikus hírközlési infrastruktúra nagymértékben javíthatja az emberek életminőségét, és közvetlen hatással van a szegénység elleni küzdelemre. Az 5G technológia hatalmas lehetőséget kínál az egészségügyi szolgáltatások javítására azzal, hogy segítségével fejleszthető a távorvoslás és javítható az orvosi ellátáshoz való hozzáférés. Széles körben elismert tény, hogy a távorvoslás fontos szerepet játszik a világjárvány idején.

1.3. Az EGSZB megjegyzi, hogy az 5G-hálózatok kiépítéséről szóló vita egy ellentmondásos és politikai színezetű vitává vált, mindazonáltal a társadalmi, egészségügyi és környezetvédelmi kérdéseket tisztázni kell a polgárok és az összes érintett szereplő bevonásával.

1.4. Az EGSZB arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy lépjen tovább az új 5G és 6G technológiák több ágazatra gyakorolt hatásának értékelésében, figyelembe véve, hogy a kockázatok és sebezhetőségek kezeléséhez eszközökre és intézkedésekre van szükség. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy különítsenek el európai és nemzeti forrásokat egyrészt olyan mélyrehatóbb multidiszciplináris kutatásra és hatástanulmányokra, amelyek elsősorban az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásokat vizsgálják, másrészt ezek eredményeinek a terjesztésére, hogy ezzel is bővíteni lehessen a nyilvánosság és a döntéshozók ismereteit.

1.5. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság konzultáljon a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel, valamint valamennyi érintett közintézmény bevonásával segítse elő a döntéshozatali folyamatot a mobil elektronikus kommunikáció társadalmi és ökológiai hatásának tekintetében.

1.6. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak egy független európai testületre van szüksége, amely a jelenlegi technológiai környezetnek megfelelő, korszerű módszerekkel és multidiszciplináris megközelítéssel rendelkezik, hogy iránymutatásokat dolgozzon ki a lakosság és a munkavállalók védelmére a rádiófrekvenciás elektromágneses sugárzásnak való kitettség esetén.

1.7. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a jobb területi irányítás és a polgárok, különösen a veszélyeztetett csoportok (gyermekek, terhes nők, krónikus betegek, idősek, elektromágneses túlérzékenységre hajlamos személyek) érdekeinek védelme érdekében az összes rádiófrekvenciás adóállomást és az általuk használt frekvenciasávokat vegyék leltárba, és tegyék közzé ezeket az információkat. Figyelembe kell venni a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos szempontokat is.

1.8. Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy az 5G hálózati berendezéseket gyárilag úgy kell megtervezni, hogy képesek legyenek valós idejű és nyilvános információkat szolgáltatni a fogyasztói szervezetek és az eziránt érdeklődők számára a jelek kibocsátási teljesítményéről, illetve egyéb releváns technikai paraméterről. Ezeket az adatokat az illetékes hatóságoknak kell központosítaniuk, kezelniük és nyilvánosságra hozniuk

1.9. Az EGSZB úgy véli, hogy az elektromágneses szennyezés nyomon követését és ellenőrzését szigorú intézményközi és interdiszciplináris tudományos megközelítés alapján kell elvégezni, amelyet az elektronikus hírközlési hálózatok paramétereinek mérésére szolgáló modern berendezésekkel kell támogatni, hogy a hosszabb időn át tartó kumulatív hatásokat megfelelően ki lehessen emelni és értékelni lehessen.

1.10. Bár nincsenek olyan elfogadott tudományos adatok, amelyek szerint az 5G negatív hatást gyakorolna az emberi egészségre, az EGSZB úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban folyamatosan nyomon kell követni az 5G társadalmi, egészségügyi és környezeti vonatkozásait. Elismeri az egészségügyi hatásokkal kapcsolatos aggodalmakat, beleértve a termikus és nem termikus hatásokat, az expozíció intenzitását és az ilyen expozíció hosszú távú hatásait. Egyes régiókban/térségekben az expozíció nagyobb mértékben fog koncentrálódni, mint másokban, és ilyen esetekben egyedi intézkedéseket kell mérlegelni, beleértve az észszerűen elérhető legalacsonyabb szint (ALARA) elve alkalmazásának kiterjesztésére vonatkozó ajánlást is, hogy korlátozzák az 5G-hálózatok által generált elektromágneses sugárzás hatásait.

1.11. Az EGSZB megjegyzi, hogy a lakosság különböző elektromágneses mezőknek való kitettségét szinte lehetetlen elkerülni. A munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) által okozott kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló európai irányelvben ( 1 ) szereplő expozíciós határértékek felülvizsgálatakor a szociális partnereket a kezdetektől fogva be kell vonni. Külön figyelmet kell fordítani a nem termikus hatásokra.

1.12. Meg kell erősíteni az egészség- és biztonságvédelmi intézkedéseket, mégpedig úgy, hogy szigorúan ellenőrzik a sugárzási szinteket és szigorúan alkalmazzák az elektromágneses sugárforrások közelében dolgozókra vonatkozó biztonsági előírásokat.

1.13. Az EGSZB megjegyzi, hogy a hiperdigitalizáció, a hiperautomatizálás és a hiperkonnektivitás 5G bevezetése által elősegített új környezetében aktualizálni kell az összes emberi jog védelmét célzó intézményi mechanizmusokat, mivel minden technológiai fejlesztésnek magában kell foglalnia ezeket az egyetemes értékeket, amelyek érvényes és szükséges dimenziót jelentenek a költség-haszon jelentés értékelésében.

1.14. Az EGSZB megérti a polgárok azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy az antennák elosztása során tiszteletben tartják-e a tulajdonjogaikat, illetve hogy a – saját otthonuktól a Föld körüli pályán mozgó műholdakig – mindenhová kiterjedő 5G-hálózatokkal összefüggésben mindenhol biztosítva lesz-e a saját testük feletti rendelkezéshez való joguk. A tulajdonhoz való jogot és az emberek választási lehetőségeit tiszteletben kell tartani. Biztosítani kell a tájékozott beleegyezés fogalmának meghatározását, hogy a polgároknak tényleges joguk legyen a szabad, teljeskörű tájékoztatáson alapuló és érvényes beleegyezéshez.

1.15. Az EGSZB támogatja a kiberkockázatok megelőzésére, oktatására és a velük szembeni védelemre irányuló európai kapacitások megerősítését, egyrészt az érintett intézmények, például az ENISA megerősítése, másrészt a polgárok jogainak tiszteletben tartását biztosító technológiai, intézményi és jogi eszközök létrehozása révén. Egyes biztonsági fenyegetések orvoslása érdekében az EU-nak többet kell beruháznia saját technológiáinak kiépítésébe, valamint a technológiai ágazat és a fejlesztők támogatásába. A legfontosabb, hogy ezeket az intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy az európai kkv-kat biztonságos és megbízható 5G-infrastruktúra kifejlesztésére ösztönözzék.

2. Bevezetés

2.1. Az 5G önmagában nem új technológia, hanem a meglévő technológiák (az 1G-től a 4G-ig) továbbfejlesztése, és azok mellett fog létezni. Ez a hálózatok vegyes hálózatát fogja eredményezni: több és többféle rádiófrekvenciás sávot, számos adatcserére szolgáló eszközt és a felhasználókkal folytatott interakciók sokaságát. Az új berendezések és az alkalmazott új technológiák némelyikének hatása eltérhet az előző generációsokéitől.

2.2. Az 5G technológiának lehetővé kell tennie a vezeték nélküli hiperkonnektivitást, hatalmas számú eszköz lefedését és összekapcsolását, valamint a Gbps-ban mért sokkal gyorsabb átviteli sebességet. Ezt sugáralakítással, spektrumösszevonással és többszörös párhuzamos kapcsolatokkal éri el, amelyek masszív MIMO-antennákat (a szolgáltató többfázisú antennarendszerekből álló bázisállomása) és hagyományos MIMO-antennákat (az ügyfél saját eszköze), valamint alacsony késleltetést (ezredmásodpercek a szolgáltató saját infrastruktúrája esetében, de nem az internet többi részével) használnak.

2.3. A GSMA 2019-es tanulmánya szerint az új 5G hálózati képességekre az önvezetés, a virtuális valóság, a kiterjesztett valóság és a „taktilis internet” miatt van szükség; a többi alkalmazás a jelenlegi technológiával (4G LTE és optikai szál) is megvalósítható. Az 5G technológia felgyorsítja az Ipar 4.0-ra való átállást is, és megkönnyíti a mesterséges intelligencián alapuló alkalmazások fejlesztését, ezért ez a technológia kulcsfontosságú és szükséges elemnek tekinthető a modern, egyre inkább automatizált és digitalizált gazdaság kialakításában.

2.4. Világszerte vannak olyan tudósközösségek, amelyek adatokkal igazolták ( 2 ) , hogy jogos aggodalomra ad okot az emberi test és más biológiai szervezetek hosszan tartó, mindenütt jelenlévő kitettsége az 5G-hálózatok által használt mikrohullámú frekvenciáknak és az 5G technológiákra jellemző, 10-20-30 vagy több gigahertzes rádiószakaszoknak és frekvenciáknak, ahogy aggasztóak az emberi egészségre, a biológiai sokféleségre és a környezetre gyakorolt lehetséges káros hatások is. Az illetékes uniós és nemzeti hatóságok azonban mindeddig azt kommunikálták, hogy nincs tudományos bizonyíték az 5G emberi egészségre gyakorolt negatív hatásáról. A WHO kijelenti, hogy „a mai napig és számos kutatás után sem sikerült a vezeték nélküli technológiáknak való kitettséggel ok-okozati összefüggésbe hozni az egészségre gyakorolt káros hatásokat”.

2.5. Az általa elősegített, kialakulóban lévő technológiákkal együtt az 5G bizonytalanságot és – mint minden új technológia – olyan hatásokat is hoz magával, amelyek adott esetben még nem láthatóak. Az 5G közegészségügyre gyakorolt hatásával kapcsolatos kérdések megfelelő kezelése és annak megelőzése érdekében, hogy a közvélemény dezinformáció áldozatává váljon, a civil társadalom úgy véli, hogy megfelelő előretekintő irányításra van szükség, amely az elővigyázatosság elvét alkalmazza az elektronikus kommunikáció ezen új technológiai generációjának szabályozására irányuló európai jogalkotási folyamatban.

3. Általános megjegyzések

3.1. Általánosságban elmondható, hogy a nemzetközi intézmények, vállalatok és nemzeti hatóságok rendületlenül lelkesednek az 5G technológia előnyeiért. Ugyanakkor tanulmányozni kell, felléphetnek-e negatív hatások az 5G ökoszisztéma kiépülésével, ahogy – implicit módon – azt is, hogy milyen feltételek mellett biztosított az ilyen, jelentős társadalmi hatással járó infrastruktúrák és szolgáltatások társadalmi elfogadottsága.

3.2. Az elektronikus kommunikációs technológiák és az internetes infrastruktúra gyors fejlődésével a fejlett országok közvéleményében és szervezett civil társadalmában egyre nagyobb vita bontakozik ki az ikt-hálózati fejlesztések exponenciális felgyorsításának szükségességéről és előnyeiről. A hatóságoknak tudomásul kell venniük, hogy ezek a technológiai rendszerek potenciálisan hatással lehetnek a környezetre, az élő szervezetekre vagy az emberek polgári jogaira.

3.3. Európai szinten az elektromágneses szennyezés egészségre gyakorolt lehetséges hatásaival kapcsolatos aggodalmakat a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat ( 3 ) (31) preambulumbekezdése tartalmazza: „A spektrumhasználat engedélyeztetésének Unión belüli egységes megközelítésének teljes mértékben figyelembe kell vennie a közegészség elektromágneses mezők elleni védelmét, amely a polgárok számára alapvető fontosságú. A lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz–300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlás értelmében pedig folyamatosan ellenőrizni kell a spektrumhasználat egészségre gyakorolt ionizáló és nem ionizáló hatásait, köztük a különböző frekvenciákon működtetett, egyre több és változatosabb berendezés spektrumhasználatának valós halmozott hatásait.”

4. Részletes megjegyzések

5G technológia és az emberek polgári jogaira gyakorolt hatás

4.1. Az elmúlt években az EU-ban és más országokban számos civil társadalmi szervezet figyelmeztetett azokra a káros hatásokra és összetett, súlyos válságokra, amelyeket egyrészt a demokratikus kontroll és az átláthatóság hiánya, másrészt az abból eredő biztonsági kockázatok okozhatnak, hogy harmadik országbeli szolgáltatók technológiáitól függünk.

4.2. Az elektronikus hírközlési ágazat és az általa kínált, 5G típusú forradalmi alkalmazások két nagyon fontos erőforrás kiaknázásán alapulnak. Egyrészt a rádiófrekvenciás spektrum használatán. Ez egy korlátozott természeti erőforrás, amely az emberek tulajdonában van, és amelyet az ő nevükben az adott kormányok kezelnek, méghozzá olyan nemzeti ügynökségeken vagy más állami szerveken keresztül, amelyek elektronikus hírközlési szolgáltatók számára lízingbe adják ezeket az erőforrásokat.

4.3. Egy másik alapvető erőforrás a fogyasztók és magánszemélyek adataihoz és metaadataihoz való hozzáférés. A digitális szolgáltatások piacának fejlődése miatt ezek az adatok rendkívül értékesek, és hatalmas előnyökkel járnak az őket hasznosító vállalatok számára. Az EGSZB az adatstratégiáról szóló véleményében rámutatott néhány ezzel kapcsolatban felmerülő kihívásra ( 4 )

4.4. A fentieket figyelembe véve hangsúlyozni kell, hogy az 5G és az adatmegosztás és -összesítés – sok más technológiához hasonlóan – hatékony eszköz, amelyet fel lehet használni a civil társadalom megerősítésére, a közszolgáltatások hatékonyabbá és megbízhatóbbá tételére, valamint a gazdasági növekedés fellendítésével az egyenlőtlenségek csökkentésére. Ezért az EU-nak és a tagállamoknak ki kell használniuk az 5G technológiában rejlő lehetőségeket arra, hogy javítsák a jó minőségű adatokhoz való hozzáférést és fejlesszék a jobb digitális közigazgatási infrastruktúrát (e-közigazgatást), ezzel is közelebb hozva a polgárokhoz a közintézményeket és a demokratikus intézményeket.

4.5. Következésképpen az elektronikus hírközlési infrastruktúra felelős és fenntartható fejlesztésének javítania kell az átlagpolgárok életminőségét, különösen a vidéki régiókban és a kevésbé fejlett országokban. Ezeknek a technológiáknak a fejlesztése tehát közvetlenül kihat a szegénység elleni küzdelemre is.

4.6. Az 5G-hálózatok gyors kiépítése érdekében az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel ( 5 ) (42., 43. és 44. cikk) olyan szabályozási keretet hozott létre, amely megkönnyíti az elektronikus hírközlési szolgáltatók számára az olyan ingatlanokhoz való hozzáférést, amelyeken az e hálózatok fejlesztéséhez elengedhetetlen berendezéseket és infrastrukturális létesítményeket kell telepíteni. A civil társadalom figyelemmel kíséri ennek a rendelkezésnek az értelmezését, hogy az irányelv gyakorlati átültetése ne vezessen ahhoz, hogy – alkotmányellenes módon – sérüljön az emberek tulajdonhoz való jogának szavatolása.

Az 5G ökoszisztéma hatása a környezetre

4.7. Egyes civil társadalmi szervezetek felhívták a figyelmet az új 5G-hálózatok lehetséges környezeti hatásaira. Állításaik egy része a környezeti hatástanulmányokra vonatkozó elégtelen rendelkezéseket, illetve az 5G hálózati infrastruktúra energiaigényének csökkentésére vagy az elektronikai hulladék újrahasznosításának előmozdítására szolgáló nem megfelelő mechanizmusokat és intézkedéseket érintette ( 6 )

4.8. Az 5G környezetre és éghajlatra gyakorolt hatásának megfelelő értékeléséhez a közhatóságoknak olyan szempontokat kell figyelembe venniük, mint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás ( 7 ) , a kritikus fontosságú nyersanyagok rendelkezésre állása és fogyasztása, a dolgok internetéhez csatlakoztatott és ott használt tárgyak által felhasznált energia mennyisége (és forrásai), valamint a vezeték nélküli adatok szállítására és az adatközpontosítási és -továbbítási pontok üzemeltetésére felhasznált energia mennyisége (és forrásai).

4.9. e-hulladék ) Az 5G-nek és a dolgok internetének elterjedésével több milliárd új 5G hálózati elem és háztartási cikk (elektronikai és háztartási gépek, berendezések stb.) kerül az elektronikai hulladék ( ( 8 ) kategóriájába, amit a körforgásos gazdaság koncepciójával és a hulladékmentességi politikákkal összefüggésben figyelembe kell venni.

Az 5G-hálózatok emberi egészségre és élő szervezetekre gyakorolt hatásaival kapcsolatos aggodalmak

4.10. Az 5G technológia hatalmas lehetőséget kínál az emberi egészség javítására. Az IKT-infrastruktúra fejlesztése és az 5G ennek során való felhasználása felgyorsítja a távorvoslás fejlődését, többek között a dolgok internetének koncepcióján keresztül. Az 5G lehetővé teszi komplex műtétek távolról történő elvégzését, így nagymértékben javítja a magas színvonalú orvosi ellátáshoz való hozzáférést, különösen azok számára, akik nem engedhetik meg maguknak, hogy a szükséges kezelésért külföldre utazzanak.

4.11. A távorvoslás fejlődése különösen fontos világjárványok idején, amikor jelentősen csökken az orvosi ellátáshoz való állandó hozzáférés. Ezenkívül a 4G technológia nagyban segítette a teleradiológia fejlődését is. Az IKT-infrastruktúra lehetővé tette, hogy a betegeket távolról diagnosztizálják (MRI, CT), és hogy azok az adott helyszíntől függetlenül minőségi orvosi ellátást kapjanak. Az 5G technológia továbbfejleszti ezt a folyamatot, aminek köszönhetően az emberek könnyebben hozzáférhetnek távolról végzett diagnosztikához/közvetlen orvosi szolgáltatásokhoz.

4.12. Másrészt az elmúlt 20 év gyors technológiai fejlődése az elektromágneses mezők növekedéséhez és ezzel együtt az elektroszmog okozta szennyezés növekedéséhez vezetett. Az elektroszmog hatását – a valós kockázat értékelése érdekében – kutatási eredményeken alapuló megközelítéssel kell vizsgálni.

4.14. Világszerte végeztek olyan tudományos vizsgálatokat, amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy az elektromágneses sugárzás biológiai hatásai nem jelentenek egészségügyi kockázatot feltéve, hogy teljesülnek a nemzeti vagy az ICNIRP-szabványok. Ugyanakkor az 1970-es évektől napjainkig készültek olyan tanulmányok ( 12 ) , amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy az elektromágneses sugárzás veszélyt jelent az emberi egészségre ( 13 )

4.15. Az Európai Bizottság és a Federal Communications Commission (FCC, Szövetségi Hírközlési Bizottság) az 5G technológia által generált elektromágneses mezőknek való hosszú távú kitettséggel kapcsolatos aggodalmakról szóló, 2019-ben, illetve 2020-ban készített jelentéseiben ( 14 ) azzal érvel, hogy nincs szilárd vagy hiteles tudományos bizonyíték arra, hogy a mobiltelefonok által kibocsátott rádiófrekvenciás energiának való kitettség egészségügyi problémákat okozna.

4.16. Évekkel ezelőtt az Egészségügyi Világszervezet a rádiófrekvenciák által keltett elektromágneses mezőt lehetséges rákkeltő hatásúnak minősítette; most az EU és az USA hatóságaihoz hasonló álláspontot képvisel. Az 5G-hálózatok kiépítésével összefüggésben azonban 2022-ben bejelentette, hogy újabb értékelést végez a rádiófrekvenciás spektrum (3 kHz–3000 GHz) elektromágneses mezőinek kockázatairól ( 15 )

4.17. az elektromágneses mezők lehetséges veszélyeiről és környezetre gyakorolt hatásukról szóló, 1815. számú állásfoglalásának végleges változata figyelmeztet az elektromágneses szennyezésnek az emberi egészségre gyakorolt hatására, és tartalmaz egy sor általános és konkrét ajánlást a mobiltelefonok elterjedése által támasztott kihívások következetes közép- és hosszú távú megközelítésére. Ez a dokumentum hangsúlyozza, hogy minden észszerű intézkedést meg kell tenni az elektromágneses mezőknek való kitettség csökkentése érdekében az ALARA-elvvel Az Európa Tanács 2011. május 27-i,szóló, 1815. számú állásfoglalásának végleges változata figyelmeztet az elektromágneses szennyezésnek az emberi egészségre gyakorolt hatására, és tartalmaz egy sor általános és konkrét ajánlást a mobiltelefonok elterjedése által támasztott kihívások következetes közép- és hosszú távú megközelítésére. Ez a dokumentum hangsúlyozza, hogy minden észszerű intézkedést meg kell tenni az elektromágneses mezőknek való kitettség csökkentése érdekében az ALARA-elvvel ( 16 ) összhangban, amelyet ionizáló sugárzás esetén alkalmazni kell.

4.18. Egyes tanulmányok azzal érvelnek, hogy a mobiltelefonok és a vezeték nélküli távközlési infrastruktúrák által kibocsátott sugárzás hatásai (még a nem termikus sugárzások is) neuronális, reprodukciós, onkológiai és genotoxikus szempontból kockázatot jelentenek az emberi egészségre nézve ( 17 ) . Az illetékes intézmények azonban saját értékeléseik és módszereik alapján úgy vélik, hogy a mobiltelefonok és a vezeték nélküli kommunikációs infrastruktúra által kibocsátott sugárzás biztonságos az emberek számára.

4.19. Mint fentebb említettük, vannak tanulmányok, amelyek az elektromágneses sugárzás emberek és állatok egészségére gyakorolt hatását vizsgálták. Ugyanakkor nagyon kevés kérdést tisztáztak, és még kevesebbet közöltek arról az összetett hatásról, amelyet a nem ionizáló elektromágneses sugárzásnak való kitettség nem termikus hatásként gyakorolhat a növény- és állatvilágra. A legismertebb tanulmányok a beporzókra és a madarakra gyakorolt jelentős és azonnali hatásról szólnak, de a tudósok nagyon aggódnak az elektromágneses sugárzás élő ökoszisztémákra gyakorolt hosszú távú hatása miatt is.

Az ICNIRP iránymutatásaival (18) kapcsolatos állítások

4.20. Az Európai Bizottság és a nemzeti kormányok túlnyomó többsége világszerte az ICNIRP iránymutatásait használja, amikor a lakosság elektromágneses mezőknek való kitettségére vonatkozó határértékeket állapít meg. Az ICNIRP 2020-ban frissített és közzétett iránymutatásai figyelembe vették a sugáralakítást és a frekvenciákat is, azaz az 5G-re jellemző paramétereket, de a frekvenciák összesítését és a kapcsolatok megnövekedett sűrűségét nem vették figyelembe.

4.21. Annak ellenére, hogy az ICNIRP jelentős erőfeszítéseket tesz a védelmi iránymutatások megállapításához használt tudományos módszerek ismertetése érdekében, csak az elektromágneses sugárzás által keltett hőhatásokat ismeri el potenciálisan károsnak.

4.22. Az Európai Parlament által készített STOA-tanulmány ( 19 ) az Európa Tanács 2011. évi, 1815. számú állásfoglalásában megfogalmazott ajánlásokkal összhangban az elővigyázatosság elvének betartása, az ICNIRP által javasolt küszöbértékek felülvizsgálata, valamint az elektronikus hírközlés által okozott elektromágneses szennyezés hatásának csökkentésére irányuló technikai és adminisztratív intézkedések elfogadása mellett érvel.

4.23. A javasolt intézkedések célja a kommunikációs infrastruktúra felelősségteljesebb felépítésének biztosítása (antennák és egyéb speciális berendezések elhelyezése), a lakosság tájékoztatása az elektromágneses szennyezés lehetséges hatásairól és az elektromágneses sugárzásnak való kitettség hatásainak csökkentéséhez rendelkezésre álló lehetőségekről, az elektromágneses mezők megfigyelésére szolgáló kapacitás fejlesztése stb. Európai és nemzeti forrásokat kell elkülöníteni olyan mélyrehatóbb multidiszciplináris kutatások és hatástanulmányok elvégzésére, amelyek az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásokat vizsgálják, valamint ezek eredményeinek a terjesztésére, hogy ezzel is bővíteni lehessen a nyilvánosság és a döntéshozók ismereteit.

5G kiberbiztonság – Eszközök, intézkedések és ezek hatékonysága

4.24. Az EGSZB már számos kiberbiztonsági kihívásra rámutatott „Az 5G biztonságos kiépítése az EU-ban – Az uniós eszköztár alkalmazása” című véleményében ( 20 ) . A 4G-ben megoldatlan kibersebezhetőségek még súlyosabbak lesznek az 5G-ben. Ezek az ENISA vizsgálata szerint az architektúra, a topológia és a protokoll technikai szintjén jelentkeznek ( 21 ) , és a NIS-jelentés ( 22 ) szerint még nem lehet hatékony intézkedésekkel kivédeni őket.

4.25. Egyes biztonsági fenyegetések orvoslása érdekében az EU-nak többet kell beruháznia saját technológiáinak kiépítésébe, valamint a technológiai ágazat és a fejlesztők támogatásába. A legfontosabb, hogy ezeket az intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy az európai kkv-kat biztonságos és megbízható 5G-infrastruktúra kifejlesztésére ösztönözzék.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 20-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/35/EU irányelve (2013. június 26.) a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) által okozott kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (20. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) és a 2004/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 179., 2013.6.29., 1. o.).

(2) https://ehtrust.org/environmental-health-trust-et-al-v-fcc-key-documents/

(3) Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozat (2012. március 14.) többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

(4) TEN/708 (HL C 429., 2020.12.11., 290. o.).

(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) Európai Unió az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

(6) https://www.greenpeace.org/static/planet4-eastasia-stateless/2021/05/a5886d59-china-5g-and-data-center-carbon-emissions-outlook-2035-english.pdf

(7) https://www.hautconseilclimat.fr/wp-content/uploads/2020/12/rapport-5g_haut-conseil-pour-le-climat.pdf

(8) https://www.itu.int/en/ITU-D/Climate-Change/Pages/Global-E-waste-Monitor-2017.aspx

(9) Az Európai Parlament 2009. április 2-i állásfoglalása az elektromágneses mezőkhöz kapcsolódó egészségügyi aggodalmakról (2008/2211(INI)), 28. pont: https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-6-2009-0216_HU.html?redirect

(10) Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az 5G biztonságos kiépítése – Uniós eszköztár, TEN/704 (HL C 429., 2020.12.11., 281. o.).

(11) Az 1815 (2011) sz. állásfoglalás végleges változata, 8.1.4. cikk http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17994

(12) https://bioinitiative.org/updated-research-summaries/

(13) Defence Intelligence Agency – Biological Effects of Electromagnetic Radiation (Radiowaves and Microwaves), 1976. március.

(14) Egyes amerikai civil szervezetek bíróságon támadták meg az FCC álláspontját: https://ehtrust.org/eht-takes-the-fcc-to-court/

(15) A Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) rádiószabályozása szerint.

(16) Az észszerűen elérhető legalacsonyabb szint (As Low As Reasonably Achievable – ALARA) elvét akkor használják, amikor programokat hoznak létre az ionizáló sugárzással szembeni védelemre.

(17) Ilyen például az Európai REFLEX-tanulmány (2004), amelyet 12 tudományos intézmény készített az EU nevében, több mint 3 millió eurós költségvetéssel, az Európai Bizottság 2,059 millió eurós hozzájárulásával.

(18) Nemzetközi Nemionizáló Sugárvédelmi Bizottság.

(19) https://www.home-biology.com/images/emfsafetylimits/EuropeanParliamentSTOA.pdf

(20) HL C 429., 2020.12.11., 281. o.

(21) https://www.enisa.europa.eu/publications/enisa-threat-landscape-report-for-5g-networks/at_download/fullReport

(22) https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64468