EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.10.14. COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a Németországnak, Belgiumnak, Hollandiának, Ausztriának, Luxemburgnak, Spanyolországnak és Görögországnak a 2021 folyamán ezekben az országokban bekövetkezett természeti katasztrófákkal kapcsolatban történő támogatásnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről



INDOKOLÁS 1.A javaslat háttere E határozat tárgya az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az EUSZA) a 2012/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) szerinti igénybevétele 718 482 761 EUR összegben, mely a Németországnak, Belgiumnak, Hollandiának, Ausztriának, Luxemburgnak, Spanyolországnak és Görögországnak a 2021 folyamán ezekben az országokban bekövetkezett természeti katasztrófákkal kapcsolatban történő támogatásnyújtást szolgálja. Ezt az igénybevételt a DEC 20/2022. sz. előirányzat-átcsoportosítás kíséri, amelyben a Bizottság javasolja 668 482 761 EUR átcsoportosítását a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékból (a továbbiakban: SEAR) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában az EUSZA operatív költségvetési sorára. A SEAR tartaléksoráról átcsoportosított előirányzatokon felül ezen igénybevétel finanszírozása az EUSZA-rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban az előlegek fedezésére a 2022. évi általános költségvetésbe már beállított 50 000 000 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat felhasználásával történik. A Spanyolországnak és Görögországnak már kifizetett 6 288 171 EUR összegű előleg az egyenleg kifizetése előtt levonásra kerül. 2.Információk és feltételek 2.1.Németország – jelentős katasztrófa: áradások 2021. július 12. és 15. között Németország délnyugati részei felett áthaladt a lassan mozgó, alacsony nyomású, „Bernd” elnevezésű rendszer, amely heves, hosszan tartó esőzésekhez vezetett, melyek következtében Németország Észak-Rajna-Vesztfália és Rajna-vidék-Pfalz régiójában a lokális csapadék mennyisége 24 óra alatt meghaladta a 150 mm-t. A rendkívüli esőzések eredményeként a medrükből kilépő kis és közepes méretű folyók kiterjedt áradásokhoz vezettek, és katasztrofális következményekkel járó villámárvizeket és sárlavinákat okoztak. Németországban az áradások városok és falvak tucatjait sújtották, komoly pusztítást téve a köz- és magáninfrastruktúrákban, és kárt okozva a vállalkozásoknak. Az áradások miatt 196 ember vesztette életét. Ezt követően Németország az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett. (1)Németország 2021. október 1-jén az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a 2021. júliusi áradásokat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozása érdekében. (2)Németország a 2021. július 13-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza. (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)A német hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 29,21 milliárd EUR-ra becsülik. Ez az összeg a német bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,82 %-át teszi ki, és meghaladja a „jelentős katasztrófára” vonatkozó 3 656,983 millió EUR-s küszöbértéket (2011-es árakon 3 milliárd EUR). Ezért a katasztrófa a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében „jelentős természeti katasztrófának” minősül. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (6)Németország nem kérte a rendelet 4a. cikke szerinti előleg kifizetését. (7)2021. július 12-től Észak-Rajna-Vesztfália déli részének nagy részét példátlan erejű heves esőzések sújtották. Egyes területek 60 órányi esőzésnek voltak kitéve. Ennek eredményeként kezdetben kis vízfolyásokat és villámárvizeket észleltek helyenként. A tartós csapadék miatt a közepes és nagyobb méretű folyók, például az Ahr, az Emscher, az Erft, a Kyll, a Lippe, a Prüm, a Ruhr, a Rur, a Sieg és a Wupper is kiléptek a medrükből. Ez jelentős áradásokat eredményezett az Eifel (Rajna-Pfalz) területeivel kezdve a Rajna-vidéken át, valamint a Ruhr-vidéktől Dél-Vesztfáliáig (Észak-Rajna-Vesztfália). Az alacsony nyomású rendszer Észak-Rajna-Vesztfáliából és Rajna-Pfalzból való elvonulása az Osterzgebirge, a Lausitz és a Berchtesgadener Land területeit is érintette. Itt is heves esőzések fordultak elő, ami regionális áradásokhoz vezetett. Az áradások számos útlezárást okoztak, továbbá zavarokat a tömegközlekedésben és a vasúti közlekedésben, valamint a telekommunikációs ágazatban. Az érintett területeken az iskolák többségét bezárták. A gátrendszerekben komoly kár keletkezett. Az érintett területeken ideiglenesen megszakadt az energia- és ivóvízellátás. A viharok és az áradások közinfrastruktúrákat, középületeket és vállalkozásokat semmisítettek meg vagy rongáltak meg. A hatóságok által hozott veszélyhelyzeti intézkedések közé tartozott a lakosság figyelmeztetése és evakuálása, az emberek mentése és az eltűnt személyek felkutatása. Az áradások első napjaiban továbbá ivóvizet, élelmiszert, higiéniai eszközöket, ruházatot és fogyóeszközöket biztosítottak a lakosság számára. (8)Németország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedések elszámolható költségeit 4,89 milliárd EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb részét (több mint 3,9 milliárd EUR-t) az infrastruktúra és a létesítmények működőképességének helyreállítása teszi ki, különösen a közlekedés és a telekommunikáció területén. A költségek második legnagyobb részét – 764,9 millió EUR-t – a megelőző infrastruktúra biztosítása teszi ki. (9)A 2007/60/EK irányelvet Németországban a vízgazdálkodásról szóló törvény ültette át teljes körűen. A jogi aktus végrehajtásának nyomon követése tartományi szinten történik. (10)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Németországgal szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (11)A német hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

2.2.Belgium – jelentős katasztrófa: áradások 2021. július 12. és 15. között Belgiumon áthaladt a lassan mozgó, alacsony nyomású, „Bernd” elnevezésű rendszer, amely Belgium-szerte heves esőzéseket idézett elő, villámárvizeket, folyami áradásokat, talajvízkilépést, továbbá sár- és törmeléklavinákat okozva. Ezt 2021. július 24-én és 25-én további villámárvizek és sárlavinák követték. A súlyos áradások miatt 42 ember vesztette életét. A katasztrófa komoly pusztítást tett a köz- és magáninfrastruktúrákban, kárt okozott a vállalkozásoknak, valamint több százezer háztartásnak. Ezt követően Belgium az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett. (1)Belgium 2021. október 1-jén az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a 2021. júliusi áradásokat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozása érdekében. A Bizottság megkeresésére Belgium 2022. április 7-én további információkat nyújtott be kérelmének kiegészítése céljából a 2021. július 24-i és 25-i áradásokkal kapcsolatban. (2)Belgium a 2021. július 13-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza. (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)A belga hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 5,56 milliárd EUR-ra becsülik. Ez az összeg a belga bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1,15 %-át teszi ki, és meghaladja a „jelentős katasztrófára” vonatkozó 2 892,814 millió EUR-s küszöbértéket. Ezért a katasztrófa a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében „jelentős természeti katasztrófának” minősül. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (6)Belgium nem kérte a rendelet 4a. cikke szerinti előleg kifizetését. (7)2021. július 12. és 15. között Belgium-szerte heves esőzések voltak, és az ország keleti részén rekordszintű csapadékmennyiséget mértek: Jalhayban 48 óra alatt 271,5 millimétert, Spában szintén 48 óra alatt 217 millimétert. Belgium Luxembourg tartományának nagy részében a 48 óra alatt lehullott csapadékmennyiség 150 mm és 200 mm közötti volt. Július 14-én Liège, Namur és Luxembourg tartományban aktiválták a tartományi veszélyhelyzeti és beavatkozási terveket. Az áradások elsősorban a Meuse folyó partján fekvő területeket és mellékfolyóit érintették súlyosan, és több folyó (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) lépett ki medréből, elárasztva a környező területeket. 2021. július 24-én este a heves viharok további villámárvizeket és sárlavinákat okoztak, elsősorban Namur és Brabant Wallon tartományban. Ezúttal Namur, Dinant és Walhain városát érte jelentős kár. A kérelem ismerteti, hogy már a július 13–17-i áradások is valamennyi érintett településen kárt okoztak, ami súlyosbította a július 24–25-i eseményeket. Tekintettel a károk nagyságrendjére és a két áradás között eltelt rövid időre, gyakorlatilag lehetetlen különbséget tenni az első és a második áradás által okozott károk között. (8)Az áradások 262 vallon településből 209-et sújtottak, összesen 96,4 km hosszú, 578 millió négyzetméternyi közút, 1342 kilométernyi folyópart és gát, továbbá 220 híd rongálódott meg, és 9673 hektárnyi (azaz mintegy 13 548 futballpályának megfelelő) terület került víz alá. 23 920 épületet ért árvízkár, ebből 357 helyrehozhatatlanul károsodott, köztük 58 kormányzati épület, 185 sportlétesítmény, 53 kemping és 21 szálloda. Az áradások csaknem 2700 vállalkozást érintettek, közülük 76 esetében a kár helyrehozhatatlan. (9)Belgium a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedések elszámolható költségeit 1,88 milliárd EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb részét (több mint 835,12 millió EUR-t) az infrastruktúra és a létesítmények működőképességének helyreállítása teszi ki, különösen a közlekedés és az oktatás területén. A költségek második legnagyobb részét – 390,82 millió EUR-t – az ideiglenes szálláshelyek biztosítása teszi ki. (10)A 2007/60/EK irányelv belgiumi végrehajtása nem nemzeti szinten történik. Belgium az árvízkockázati irányelvet regionális szinten hajtja végre Flandriában (az integrált vízpolitikáról szóló flamand rendelet) és Vallóniában (a vallon vízrendelet 53. cikke). A két régió külön alkalmazza a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontját (térképek készítése és árvízkockázat-kezelési tervek kidolgozása). A Vallónia és a Rajna régióra vonatkozóan rendelkezésre állnak árvízkockázat-kezelési tervek (2015). (11)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Belgiummal szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (12)A belga hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.3.Hollandia – „szomszédos ország” katasztrófa: áradások 2021. július 12. és 15. között Hollandián áthaladt a lassan mozgó, alacsony nyomású, „Bernd” elnevezésű rendszer, amely heves esőzésekhez vezetett, villámárvizeket és felszíni lefolyást okozva. Ennek következtében jelentős károk érték a lakosok, a vállalkozások, a mezőgazdasági termelők és az alapítványok ingatlanjait, megrongálódott a köz- és magáninfrastruktúra, utakat zártak le és leállt a vasúti forgalom. Ezt követően Hollandia az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett. (1)Hollandia 2021. október 1-jén az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a 2021. júliusi áradásokat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozásához. (2)Hollandia a 2021. július 13-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza.

(3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)A holland hatóságok a kérelmet a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „szomszédos ország” kritérium alapján nyújtották be, amely kimondja, hogy az EUSZA-ból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa. A holland hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 500 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg Hollandia bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,06 %-át teszi ki. Mivel ugyanez a természeti katasztrófa Belgiumban és Németországban „jelentős természeti katasztrófának” minősül, Hollandia kérelme külön küszöbérték nélkül jogosult az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulásra. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (6)Hollandia nem kérte a rendelet 4a. cikke szerinti előleg kifizetését. (7)2021. július 13. és 20. között az elhaladó alacsony nyomású rendszer heves esőzéseket és villámárvizeket okozott. A Meuse és a Rajna belga, német és holland vízgyűjtő területének egyes részein jelentkező kivételes csapadék sok helyen szélsőséges vízszintemelkedéshez és áradásokhoz vezetett. Egy nagy területen két nap alatt 160–180 mm csapadék hullott. Az esőzések rendkívül magas vízszintet okoztak a Meuse folyóban és a vízgyűjtő területeken. Ezenkívül az esőzések miatt Limburg tartomány déli részén is kiléptek medrükből a patakok és mellékfolyók. Következésképpen mintegy 50 000 lakost kellett evakuálni. A veszélyhelyzeti intézkedéseket, például a homokzsákok elhelyezését szakemberek koordinálták, de gyakran a helyi lakosok végezték. Számos fő- és mellékutat zártak le, a vasúti forgalom ideiglenesen nem üzemelt. A legjelentősebb incidensek a homokfolyások (töltés alatti homokerózió), az Aasterberg melletti töltés túláradása, valamint a Maastrichthoz közeli Bosscheveldnél található duzzasztógát megrongálódása voltak. Átszakadt két helyi árvízvédelmi létesítmény: egy veszélyhelyzeti töltés Horn és egy töltés Roermond közelében. (8)Hollandia a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedések elszámolható költségeit 30 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb részét (több mint 25 millió EUR-t) az infrastruktúra és a létesítmények működőképességének helyreállítása teszi ki. (9)A 2007/60/EK irányelvet Hollandiában átültették. Hollandiában általában rendkívül szigorú az árvízkockázat-kezelés, beleértve az árvízmegelőzést, -védelmet és -mérséklést is. (10)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Hollandiával szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (11)A holland hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.4.Ausztria – „szomszédos ország” katasztrófa: áradások 2021. július 16. és 19. között a „Bernd” elnevezésű, lassan mozgó, alacsony nyomású rendszer jelentős esőzéseket okozott Ausztriában, melyek abszolút maximumát 2021. július 17-én Salzburgban és Tirolban mérték. A heves esőzések súlyos áradásokhoz és sárlavinákhoz vezettek, amelyek kárt tettek a köz- és magáninfrastruktúrában. Ez súlyosan érintette a lakosságot és a gazdaságot. Ezt követően Ausztria az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett. (1)Ausztria 2021. október 5-én az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a 2021. júliusi áradásokat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozása érdekében. (2)Ausztria a 2021. július 16-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza. (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)Az osztrák hatóságok a kérelmet a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „szomszédos ország” kritérium alapján nyújtották be, amely kimondja, hogy az EUSZA-ból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa. Ausztria a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 84,6 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg Ausztria bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,02 %-át teszi ki. Mivel ugyanez a természeti katasztrófa Belgiumban és Németországban „jelentős természeti katasztrófának” minősül, Ausztria kérelme külön küszöbérték nélkül jogosult az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulásra. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (6)Ausztria nem kérte a rendelet 4a. cikke szerinti előleg kifizetését. (7)Négy nap alatt 50–100 mm csapadék hullott az Alpok főgerincétől északra. Ugyanakkor jelentős regionális különbségek voltak: Tirol és Alsó-Ausztria egyes részein 150 év alatt egyszer előforduló csapadékmennyiségeket jegyeztek fel. Salzburgban 75 év óta nem látott csapadékmennyiséget figyeltek meg helyenként, míg Bécs egyes részein 100 év óta mért rekordmennyiségű csapadék esett. A heves esőzések sárlavinákhoz és súlyos áradásokhoz vezettek, komoly károkat okozva a köz- és magáninfrastruktúrákban Salzburg és Tirol szövetségi tartományban. Ezenkívül Alsó-Ausztria, Felső-Ausztria és Bécs szövetségi tartományban is észleltek károkat, Stájerország szövetségi tartományban pedig kisebb károkat. Az elszenvedett közvetlen károk legnagyobb része a hálózati infrastruktúrában (víz- és szennyvízhálózat, közlekedés, hidak, energia, telekommunikáció stb.) okozott fizikai károknak tulajdonítható. (8)Ausztria a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedések elszámolható költségeit 35,83 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb részét (több mint 24,47 millió EUR-t) a közlekedési infrastruktúra működőképességének helyreállítása teszi ki. A költségek második legnagyobb részét – 7,99 millió EUR-t – a megelőző infrastruktúra biztosítása teszi ki.

(9)A 2007/60/EK irányelvet a vízügyi törvény 2011. évi módosítása ültette át az osztrák jogba. (10)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Ausztriával szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (11)Az osztrák hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.5.Luxemburg – „szomszédos ország” katasztrófa: áradások 2021. július 14-től a „Bernd” elnevezésű, lassan mozgó, alacsony nyomású rendszer Luxemburgban is heves esőzéseket okozott. A viszonylag magas talajnedvesség elősegítette villámárvizek kialakulását, ami végül folyami áradásokhoz vezetett. Az áradásokat továbbá a határokon átlépő Nims és Prüm folyón, valamint a több országot átszelő Our és Sure folyón érkező nagy vízmennyiségek súlyosbították. Ennek eredményeként Luxemburg tíz mérőállomáson az évszázad legnagyobb áradását regisztrálta, tizenöt mérőállomáson pedig a feljegyzések kezdete óta legmagasabb vízszinteket mérte. Ezt követően Luxemburg az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett. (1)Luxemburg 2021. október 6-án az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a 2021. júliusi áradásokat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozásához. (2)Luxemburg a 2021. július 14-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza. (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)A luxemburgi hatóságok a kérelmet a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „szomszédos ország” kritérium alapján nyújtották be, amely kimondja, hogy az EUSZA-ból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa. Luxemburg a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 193,3 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg Luxemburg bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,4 %-át teszi ki. Mivel ugyanez a természeti katasztrófa Belgiumban és Németországban „jelentős természeti katasztrófának” minősül, Luxemburg kérelme külön küszöbérték nélkül jogosult az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulásra. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (6)Luxemburg nem kérte a rendelet 4a. cikke szerinti előleg kifizetését. (7)A viszonylag magas talajnedvesség elősegítette villámárvizek kialakulását, ami végül folyami áradásokhoz vezetett. A rendőrség és a nemzeti veszélyhelyzeti szolgálat (CGDIS) 1200 beavatkozást hajtott végre a 2021. július 14-ről 15-re virradó éjszakán. Számos ház került víz alá és vált lakhatatlanná, mintegy 400 embert kellett evakuálni és áthelyezni. Számos háztartásban megszakadt a villamosenergia-ellátás, 250 háztartás pedig körülbelül egy hétig volt villamos energia nélkül. Emellett 180 utat kellett lezárni, és országszerte számos busz- és vasútvonal volt érintve. Az áradások számos településen érintették a vízrendszereket, és a hatóságok arra kérték a polgárokat, hogy használat előtt forralják fel a vizet. Az áradások három szennyvíztisztító telepet, több szivattyúállomást, a teljes csővezeték-hálózatot és egy vízerőművet érintettek. A vállalkozások és a mezőgazdasági ágazat szintén károkat szenvedtek. (8)Luxemburg a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedések elszámolható költségeit 36,7 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb részét (több mint 16,4 millió EUR-t) a közlekedési és az oktatási infrastruktúra, valamint a létesítmények működőképességének helyreállítása teszi ki. A költségek második legnagyobb része – 10,8 millió EUR – a közlekedési ágazatot érinti. (9)Az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (az árvízvédelmi irányelvet) a 2008. december 19-i módosított vízügyi törvény ültette át a luxemburgi jogba. (10)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Luxemburggal szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (11)A luxemburgi hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.6.Spanyolország – regionális természeti katasztrófa: vulkánkitörés La Palma szigetén (Kanári-szigetek) 2021. szeptember 19-én a spanyolországi La Palma szigetén (a Kanári-szigetek része) található Cumbre Vieja vulkán kitörése komoly károkat okozott a szigeten. A kitörés a Stromboli kitöréséhez hasonló volt, amelynek során nagy mennyiségű láva áramlott ki több kürtőből, amelyek egy hasadék mentén helyezkednek el. A kitörés során a sziget felszínének mintegy 1241 hektárját érintette a nyugat felé haladó lávafolyam, amely lávadeltákat alkotva két különböző ponton érte el a tengert. Ezt követően Spanyolország az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett.

(1)Spanyolország 2021. december 3-án az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a La Palma szigeten 2021. szeptember 19-én bekövetkezett vulkánkitörés miatt. Spanyolország 2022. március 22-én a rendelet 4. cikkének (1a) bekezdése alapján aktualizált kérelmet nyújtott be, amely pontosabb becsléseket tartalmaz a teljes közvetlen kárra vonatkozóan. (2)Spanyolország a 2021. szeptember 19-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza. (3)A vulkánkitörés természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át, illetve a legkülső régiók esetében a regionális GDP 1 %-át. A spanyol hatóságok a teljes közvetlen kárt 1 milliárd EUR-ra becsülik. Ez az összeg a Kanári-szigetek GDP-jének 2,19 %-át teszi ki, és meghaladja a „regionális katasztrófa” tekintetében alkalmazandó küszöbértéket, amely a Kanári-szigetek esetében 2021-ben 457,2 millió EUR. A fentiek alapján a katasztrófa „regionális katasztrófának” minősül, ezért Spanyolország kérelme jogosult az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulásra. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (6)Spanyolország a rendelet 4a. cikkének megfelelően előlegfizetést kért a várható hozzájárulásból. Az előzetes értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek az EUSZA-ból történő előlegfizetés feltételei. Ezért a 2022. március 21-i C(2022) 1802 bizottsági végrehajtási határozatban 5 391 796 EUR összegű előleget ítélt oda. Az előleget 2022. május 2-án fizették ki Spanyolországnak. (7)A károk többsége a mezőgazdasági ágazatot, az épületállományt és a hálózati infrastruktúrát érinti. A lávafolyam a becslések szerint összesen 984,85 hektárban tett kárt. 1452 épület semmisült meg, ebből 1177 lakóépület, 147 mezőgazdasági, 67 ipari, 33 szabadidős és vendéglátási célt szolgáló épület, 13 középület és 15 egyéb épület volt. A lávafolyam ültetvények – köztük banán-, szőlő-, avokádó- és citrusültetvények – és gazdaságok nagy számában tett kárt, közvetlen eszközvesztést eredményezve. A világjárvány által már amúgy is súlyosan érintett helyi gazdaságot sújtó következmények messzehatóak, és a helyreállítás hosszú ideig fog tartani. (8)A bizottsági szolgálatok a rendelettel és különösen annak 2., 3. és 4. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a kérelmet. Az értékelés megerősítette a kérelemben bejelentett érintett terület méretét, valamint a katasztrófa sújtotta lakosság összlétszámát. A mezőgazdasági ágazatra, a hálózati infrastruktúrára és a lakóépületekre gyakorolt hatásokat vizsgáló elemzés megerősítette a károk nagyságrendjét és a spanyol hatóságok által benyújtott költségbecslést. A fentiek alapján a katasztrófa „regionális katasztrófának” minősül, ezért Spanyolország kérelme jogosult az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulásra. (9)Spanyolország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 354,9 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb részt az infrastruktúra helyreállításának és az ideiglenes szálláshelyek biztosításának költségei teszik ki. (10)A 2015. július 30-i 112/2018. sz. rendelet jóváhagyta a Kanári-szigetek Autonóm Közösségére vonatkozó, a vulkanikus kockázatok elleni különleges polgári védelmi és sürgősségi ellátási tervet (PEVOLCA). A PEVOLCA célja, hogy koordinált, gyors, hatékony és eredményes reagálást biztosítson valamennyi közigazgatási szerv részéről a Kanári-szigetek területéről kiinduló szeizmikus/vulkanikus válságok és az azokból eredő veszélyhelyzetek kezelése érdekében, valamint hogy biztosítsa a hatályos jogszabályokban előírt megelőző intézkedések betartását. (11)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Spanyolországgal szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (12)A spanyol hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.7.Görögország – regionális természeti katasztrófa: földrengés Krétán 2021. szeptember 27-én 6 ML erősségű földrengés rázta meg a görögországi Kréta szigetét, és jelentős kárt okozott. A földrengés epicentruma Herakliontól dél-keletre volt. A fő földrengést 2021. szeptember 28-án intenzív szeizmikus sorozat követte, amelynek legnagyobb, 5,3 ML erősségű utórengése további károkat okozott. A földrengés során egy személy életét vesztette, 36-an megsérültek, és jelentős károk keletkeztek. Ezt követően Görögország az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatást kérelmezett. (1)Görögország 2021. december 16-án az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a 2021. szeptember 27-i krétai földrengést követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozása érdekében. (2)Görögország a 2021. szeptember 27-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelem a rendelet 4. cikkében előírt összes információt tartalmazza. (3)A földrengés természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át. A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt 143,42 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg Kréta régió GDP-jének 1,53 %-át teszi ki, és meghaladja a „regionális katasztrófára” alkalmazandó küszöbértéket, amely 140,79 millió EUR. A fentiek alapján a katasztrófa „regionális katasztrófának” minősül, ezért Görögország kérelme jogosult az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulásra. (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedésekre fordítható.

(6)Görögország a rendelet 4a. cikkének megfelelően előlegfizetést kért a várható hozzájárulásból. Az előzetes értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek az EUSZA-ból történő előlegfizetés feltételei. Ezért a 2022. április 26-i C(2022) 2599 bizottsági végrehajtási határozatban 896 375 EUR összegű előleget ítélt oda. Az előleget 2022. május 19-én fizették ki Görögországnak. (7)A bizottsági szolgálatok a rendelettel és különösen annak 2., 3. és 4. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a kérelmet. (8)A kérelem bemutatja, hogy a földrengés és az utórengések következtében összesen 6658 épület – ebből 4584 ház, 227 üzlethelyiség, 318 szent templom/középület és 1029 raktár – szenvedett jelentős kárt, illetve semmisült meg teljes egészében. A kérelem szerint a becsült kár teljes összege a lakóépületek esetében 115,45 millió EUR, a közvagyon esetében pedig 10,1 millió EUR. A görög hatóságok jelentős nagyságrendű erőfeszítéseket és közpénzeket fordítottak a földrengés utáni veszélyhelyzeti és mentési műveletekre, valamint a romeltakarítási munkálatokra. (9)Görögország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 12,49 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb részt az infrastruktúra és a létesítmények működőképességének helyreállítása teszi ki, különösen a víz és a szennyvíz, valamint az oktatás területén. (10)A görög kérelem ismerteti a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását. A Görögországot 1978–1981 között sújtó erős földrengéseket követően a görög kormány a természeti katasztrófák megelőzésére és kezelésére irányuló szakpolitikát dolgozott ki azzal a céllal, hogy az ismert kockázatok csökkentését célzó szakpolitikák végrehajtására, a földrengések hatásainak kezelésére, valamint az új kockázatok megelőzését célzó eljárásokra/intézkedésekre irányuló keret révén javítsa a helyi közösségek rezilienciáját. A görög földrengésvédelmi építési szabályzat tartalmazza az aktualizált földrengés-veszélyeztetettségi térképet. (11)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Görögországgal szemben kötelezettségszegési eljárást a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (12)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.8.Következtetés A fent kifejtett okok miatt a Németország, Belgium, Hollandia, Ausztria, Luxemburg, Spanyolország és Görögország által benyújtott kérelmekben említett katasztrófák megfelelnek a rendeletben meghatározott feltételeknek. 3.Finanszírozás az EUSZA 2022. évi költségvetési juttatásaiból A 2021–2027-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 9. cikke lehetővé teszi az EUSZA-nak a SEAR-ral összefüggésben történő igénybevételét. Az EUSZA-nak a SEAR-ral összefüggésben történő igénybevételét az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 10. pontja határozza meg. Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Következésképpen az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti katasztrófa” küszöbértékét (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabb összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. Ez azt jelenti, hogy a „jelentős természeti katasztrófára” vonatkozó feltételeknek megfelelő katasztrófa sújtotta országra vonatkozó támogatási összeget a következő két összeg összeadásával kell kiszámítani: a teljes közvetlen kár küszöbérték alatti részének 2,5 %-a és a teljes közvetlen kár küszöbérték feletti részének 6 %-a. A „regionális természeti katasztrófák” esetében a támogatási összegek – melyek természetüknél fogva a nemzeti küszöbérték alatt maradnak – megállapításához alkalmazott arány a teljes közvetlen kár 2,5 %-a. Ezenkívül a rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint az EUSZA-ból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa. Az EUSZA-ból nyújtandó támogatás „szomszédos ország” kritérium alapján való kérelmezésekor nincsenek küszöbértékek az elszenvedett teljes közvetlen kárra vonatkozóan. Katasztrófa esetében a „szomszédos ország” kritérium alapján nyújtandó támogatási összeg meghatározásához alkalmazott arány megegyezik a „regionális katasztrófa” esetében alkalmazottal, azaz a teljes közvetlen kár 2,5 %-ával. A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki. Mivel e számítás eredményeként a teljes összeg valamennyi ország esetében meghaladja a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat, az országonkénti összegek arányosan csökkentek. A Bizottság ezért a következő összegek igénybevételét javasolja a költségvetési hatóságnak:



Tagállam A katasztrófa minősítése Teljes közvetlen kár (EUR) Az alkalmazott „regionális katasztrófa” küszöbérték





(EUR) A „jelentős katasztrófa” küszöbérték (EUR) A teljes közvetlen kár 2,5 %-a (EUR) A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a EUR-ban Lehetséges támogatási összeg (EUR) Az igénybe veendő támogatás arányos összege (EUR) Előlegek (EUR) Németország áradások Jelentős (2. cikk, (2) bekezdés) 29 212 940 000 n.a. 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 – Belgium áradások Jelentős (2. cikk, (2) bekezdés) 5 565 796 000 n.a. 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 – Hollandia áradások Szomszédos (2. cikk, (4) bekezdés) 500 000 000 n.a. n.a. 12 500 000 n.a. 12 500 000 4 713 027 – Ausztria áradások Szomszédos (2. cikk, (4) bekezdés) 84 608 089 n.a. n.a. 2 115 202 n.a. 2 115 202 797 520 – Luxemburg áradások Szomszédos (2. cikk, (4) bekezdés) 193 300 000 n.a. n.a. 4 832 500 n.a. 4 832 500 1 822 056 – Spanyolország La Palma-i vulkánkitörés Regionális (2. cikk, (3) bekezdés) 1 002 496 862 457 200 400 n.a. 25 062 422 n.a. 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Görögország földrengés Regionális (2. cikk, (3) bekezdés) 143 420 124 140 786 700 n.a. 3 585 503 n.a. 3 585 503 1 351 886 896 375 ÖSSZESEN 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban a SEAR éves felső határa 2018-as árakon összesen 1 200 000 000 EUR, folyó árakon pedig 1 298 919 000 EUR. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy október 1-jétől a SEAR teljes éves allokációjának 25 %-a (2022-re folyó árakon 324 729 750 EUR) áll rendelkezésre a SEAR valamennyi komponense számára. A javasolt DEC 18/2022. sz. átcsoportosítással összhangban ezt az összeget humanitárius segítségnyújtási célokra fogják felhasználni. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban továbbá az EUSZA által igénybe vehető maximális összeg a SEAR teljes allokációjának 50 %-a a fent említett 25 % levonását követően. Ezért az EUSZA által a SEAR 2022. évi allokációjából igénybe vehető maximális összeg 487 094 625 EUR, amelyből az EUSZA-rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 000 000 EUR-t előlegfizetés céljából már beállítottak a 2022. évi általános költségvetésbe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. Emellett a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EUSZA felhasználhat egy 20 388 136 EUR-s összeget is, amely a 2021-től fel nem használt SEAR-összeg 50 %-ának felel meg. Végezetül „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata azon szándékról, hogy 2022-ben a SEAR EUSZA ága keretében maximális forrásokat biztosítsanak természeti katasztrófák esetén” című dokumentummal összhangban a SEAR külső veszélyhelyzetekre vonatkozó ága szeptember 1-jéig 211 000 000 EUR-t nem használt fel, ezért ez az összeg a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az EUSZA általi igénybevételre fordítható.

Ezért az EUSZA ezen igénybevételére rendelkezésre álló maximális összeg 718 482 761 EUR, amely az igénybevételre vonatkozó határozatban szereplő, fent említett igények fedezésére szolgál. Az EUSZA-ból rendelkezésre álló összeg: Az EUSZA számára elkülönített 2022. évi SEAR-allokáció 487 094 625 EUR -Beleértve a 2022. évi költségvetésbe az előlegekre bevezetett összeget 50 000 000 EUR A SEAR 2021. évi fel nem használt allokációjának 50 %-a 20 388 136 EUR A külső ág által szeptember 1-je előtt fel nem használt fennmaradó rész 211 000 000 EUR ÖSSZESEN 718 482 761 2022/0337 (BUD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a Németországnak, Belgiumnak, Hollandiának, Ausztriának, Luxemburgnak, Spanyolországnak és Görögországnak a 2021 folyamán ezekben az országokban bekövetkezett természeti katasztrófákkal kapcsolatban történő támogatásnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra és különösen annak 10. pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: 1.Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a jelentős vagy regionális természeti katasztrófák, illetve a jelentős népegészségügyi szükséghelyzet sújtotta régiók lakosságával. 2.Az alap nem haladhatja meg az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet 9. cikkében meghatározott felső határokat. 3.Németország a 2021. júliusi áradások miatt 2021. október 1-jén kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. 4.Belgium a 2021. júliusi áradások miatt 2021. október 1-jén kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. 5.Hollandia a 2021. júliusi áradások miatt 2021. október 1-jén kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. 6.Ausztria a 2021. júliusi áradások miatt 2021. október 5-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. 7.Luxemburg a 2021. júliusi áradások miatt 2021. október 6-án kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. 8.Spanyolország a La Palma szigeten 2021. szeptember 19-én bekövetkezett vulkánkitörés miatt 2021. december 3-án kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. Spanyolország 2022. március 22-én aktualizált kérelmet nyújtott be.