HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.6.24.  
COM(2015) 309 final  
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
az európai statisztikai program (2013 –2017) végrehajtásáról   
 
1 
 1. BEVEZETÉS  
2013. január 15 -én az Európai Parlament és a Tanács elfogadták a 2013 –2017 közötti 
időszakra vonatkozó európai statisztikai programról szóló 99/2013/EU rendeletet1. 
A rendelet 15. cikke értelmében a Bizottságnak legkésőbb 2015. június 30 -ig időközi 
jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program 
végrehajtásána k eredményeiről. A szóban forgó jelentés benyújtása előtt a Bizottság 
köteles konzultálni az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával.  
Az eredményeket számba vevő időközi jelentés a program eddigi végrehajtásának a 
Bizottságra irányadó standardokkal val ó összevető értékelésére szolgál. A 
jelentésbeli értékelést ennek következtében – az alábbi – öt kritérium alapján kell 
elvégezni: eredményesség, relevancia, hatékonyság, uniós hozzáadott érték és 
koherencia.  
A jelentés az európai statisztikai program 2013 . és 2014. évi végrehajtásának 
értékelésére szorítkozik, de adott esetben a 2015 -ben elért idevágó eredményeket is 
ismerteti.  
A jelentés öt plusz egy fejezetből áll: minden egyes értékelendő kritériumnak külön 
fejezetet szentel, és egy magas szintű ajánlás okat megfogalmazó, külön fejezettel 
zárul.  
Az európai statisztikai program négy fő célkitűzést tartalmaz. A program három 
részre tagolódik, amelyek mindegyike egy -egy konkrét kiemelt területre fókuszál. Az 
1. és a 4. célkitűzés megvalósítása érdekében tett  intézkedések az I. kiemelt 
területhez tartoznak, a 2. célkitűzés a II. kiemelt területhez, a 3. célkitűzés pedig a 
III. kiemelt területhez kapcsolódik. A három kiemelt terület további – egy vagy két 
szintből álló – részterületekre tagozódik.  
A három kieme lt terület összesen 23 részletesen meghatározott specifikus célkitűzést 
foglal magában, amelyek mindegyikéhez teljesítési mutatókat rendeltek. Összesen 
114 ilyen teljesítési mutató szolgál a 23 célkitűzéssel összefüggésben elért 
eredmények mérésére.  
Mivel az ilyen jellegű jelentések szempontjából a hatékonyság számít a legfontosabb 
kritériumnak, a hatékonyságról szóló fejezet egy összefoglaló résszel kezdődik, 
amelyet az eddig elért eredményeknek a program felépítését pontosan tükröző, 
vagyis a három kiemel t terület, illetve a részterületek, valamint az azokhoz 
kapcsolódó 23 részletes célkitűzés szerinti ismertetése követ.  
A többi fejezet kizárólag olyan információkkal szolgál, amelyek a program egészére 
vonatkoznak.  
Az Eurostatról készített konzultatív szakértői vizsgálatában (peer review)  az európai 
statisztikairányítási tanácsadó testület is kijelentette, hogy az Eurostat irányítása 
megfelelő, és az utóbbi években az intézmény egyre erősebbé vált. A szerzők 
meglátás a szerint az Eurostat megfelelő eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy utat 
mutasson az európai statisztikai rendszer (ESR) számára az európai statisztikák 
szervezett és fenntartható alapú modernizációja során annak érdekében, hogy az ESR 
megfelelhessen a jö vőben jelentkező, egyre nagyobb számú kihívásoknak.  
                                                            
1 Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15 -i 99/2013/EU rendelete az európai statisztikai programról 
(2013 –2017) (HL L 39., 2013.2.9., 12. o.).  
 
2 
 2. HATÉKONYSÁG  
Összefoglalás  
Adott célkitűzés kapcsán a Bizottság munkájáról abban az esetben jelenthető ki, 
hogy „jó úton halad”, ha a célkitűzéshez rendelt mutatók legalább 75  %-a teljesül. 
Ennek alapjá n a 23 részletesen meghatározott célkitűzés közül a Bizottság jelenleg 
17 esetében halad „jó úton” a teljesítés felé, és a többi hat célkitűzés – nevezetesen a 
gazdasági kormányzás (1.2.2.), a polgárok Európája (3.2.1.), a térinformatikai, 
környezeti, mező gazdasági és egyéb ágazati statisztikák (3.3.1. és 3.3.4.), a 
prioritások meghatározása és egyszerűsítés (2.1.) és az ESR -en belüli és azon túli 
partnerség (1.1.) – kapcsán is mindössze kisebb nehézségek tapasztalhatók.  
Kiemelendő, hogy minden olyan Eurost at-projekt, amelyet stratégiai jelentősége, a 
projekttel foglalkozó munkatársak létszáma vagy az igénybe vett pénzügyi források 
alapján kulcsfontosságúnak minősítettek, sikeresen lezárult, vagy jó úton halad a 
sikeres lezárás felé.  
Szintén komoly előrelépé s történt a korszerűsítési projektek tekintetében. Az európai 
statisztikai rendszer tagjainak együttműködésével végzett projektek kapcsán kedvező 
eredményeket sikerült elérni, az európai statisztikai rendszer együttműködési 
hálózatai és az ESR -jövőkép megv alósítását célzó projektek terén tett előrehaladás 
pedig különösen jelentős. Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága 2015 elején 
jóváhagyta az Európai Statisztikai Rendszer 2020 -ig szóló jövőképének2 – első 
lépésként az ESR -jövőkép megvalósítását célzó  nyolc projekt keretében történő – 
végrehajtását. Az, hogy a korszerűsítési projekteket – úgy nagyságrendjük, mint az 
alkalmazási körük tekintetében – tovább fogják -e fejleszteni, az európai statisztikai 
rendszer számára elérhető források folyamatos rendel kezésre állásának függvénye.  
I. kiemelt terület: Statisztikai eredmények  
1. Mutatók3 
1.1. Európa 2020  
A gazdasági kormányzás megerősítése az Európa 2020 stratégia egyik alapvető 
célkitűzése. Az európai statisztikai program fontos adatforrásként szolgált a riasztási 
mechanizmus keretében készült bizottsági jelentés összeállításához, és kapcsolódó 
statisztikai információkat nyújtott a 2014. és 2015. évi európai szemeszterhez. Az 
Eurostat feladatai között – első alkalommal – szerepelt, hogy készítse el a 
makro gazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló éves eljárás kiindulópontjának 
számító, a riasztási mechanizmus keretében készült jelentéshez csatolt statisztikai 
mellékletet.  
Komoly eredményekről lehet beszámolni az Európa 2020 stratégia erőforrás -
hatékonysá ggal kapcsolatos kiemelt kezdeményezésének nyomon követése kapcsán: 
2013 decemberében közzétették az erőforrás -hatékonysági eredménytáblát, amelyet 
ezt követően 2014 -ben továbbfejlesztettek.  
A társadalomstatisztika területén folytatódott az Európa 2020 str atégiához, valamint 
az Oktatás és képzés 2020 stratégiához kapcsolódó minőségi mutatók kialakítására és 
előállítására irányuló munka. A már közzétett, kezdeti eredmények frissebb 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS -Vision -2020.pdf/8d97506b -b802 -439e -9ea4 -
303e905f4255  
3 A statisztikai mutatók meghatározása az európai statisztikai program (2013 –2017) 20. oldalán olvasható.  
 
3 
 adatokkal szolgáltak a szegénységről és az egyenlőtlenségekről, illetve a sze génység 
esetében biztosították, hogy rendelkezésre álljanak regionális adatok.  
Ami a vállalkozási statisztikákat illeti, első alkalommal kerültek közzétételre a 
nemzeti és regionális számlák új európai rendszere4 (ESA  2010) szerinti szabályok 
alapján a kut atás-fejlesztés intenzitása – az Európa 2020 stratégia által lefedett egyik 
terület – tekintetében meghatározott célmutatók. A transznacionálisan koordinált 
kutatásra vonatkozó, a kutatás -fejlesztés területéhez rendelt nemzeti 
költségvetésekben kifejezett adat előállítása a korábbiaknál kevesebb időt vett 
igénybe. Ezt az adatot az Európai Kutatási Térség Innovatív Unió kiemelt 
kezdeményezés keretében történő megvalósításának nyomon követése során 
alkalmazzák.  
Első alkalommal 2013 -ban készítették el az Európ a 2020 stratégia célkitűzéseiről 
szóló, kiemelt jelentőséggel bíró kiadványt5. 
1.2. Gazdasági kormányzás  
A túlzotthiány -eljárás adatainak félévenkénti validálása 2014 egyik jelentős 
fejleményének számít. Az Eurostat a tagállamok által szolgáltatott adatok 
minőségével kapcsolatban a 2014. áprilisi notifikációban egyetlen fenntartást 
fogalmazott meg, amelyet 2014 októberében visszavont. 2014 októberében az 
Eurostatnak nem voltak fenntartásai a szolgáltatott adatokkal kapcsolatban, jóllehet 
első alkalommal ker ült sor a nemzeti és regionális számlák új európai rendszere 
(ESA  2010) szerinti módszertani keret alkalmazására. Az ESA  2010 államadósságra 
és az államháztartás hiányára vonatkozó adatait a kormányzati szektor éves és 
negyedéves nemzeti számláit tartalmaz ó táblák kísérték. A túlzotthiány -eljárásra 
vonatkozó statisztikák tagállami benyújtásakor követendő eljárást megállapító 
479/2009 rendeletet6 módosították, és ennek keretében a rendeletben szereplő „ESA 
95”-re vonatkozó hivatkozásokat felváltották az „ESA  2010” hivatkozássokkal. A 
Manual of Government Deficit and Debt  (Kézikönyv az államháztartási hiányról és 
az államadósságról) című dokumentumot összehangolták az ESA  2010 -zel. 
1.3. Gazdasági globalizáció  
A globális értéklánc kapcsán folyó munka három jele ntős fejleménnyel szolgált: 
megjelent a globális értéklánc mérési keretéről – az Eurostat megbízásából – készített 
Sturgeon -jelentés, végleges formát kapott az európai statisztikai rendszer globális 
értékláncra vonatkozó együttműködési hálózata, valamint a  tagállamok immár 
tevőlegesen részt vesznek az Egyesült Nemzetek Szervezetének a globális értéklánc 
átfogó keretének kidolgozásával foglalkozó Friends of the Chair  (az elnökség 
barátai) csoportjában.  
2. Számviteli keretek  
„A GDP -n innen és túl” cselekvési tervének végrehajtása tekintetében az Eurostat 
igen hatékony volt. A terv maga a 2012 –2014 közötti időszakot öleli fel és három 
kiemelt területre összpontosít:  
                                                            
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa -2010  
5 http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -02-13-238 
6 A Tanács 2009. május 25 -i 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a 
túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).  
 
4 
 a)  a háztartás -statisztikák előállításának továbbfejlesztése, valamint a 
jövedelemeloszlás, fogyas ztás és vagyon mérésére szolgáló statisztikák 
előállítása;  
b)  az életminőség multidimenziós mérése;  
c)  a környezeti fenntarthatóság mérése.  
2.1. Gazdasági és társadalmi teljesítmény  
Az Eurostat a nemzeti számlákról, a fizetési mérlegről, az árakról és a vásárl óerő-
paritásról minőségi gazdasági statisztikákat állított elő és tett közzé. Tevékenysége 
kiterjedt az olyan alapvető mutatókhoz tartozó statisztikák előállítására, mint 
amilyenek az Európa 2020 stratégia, a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére 
szolgá ló eljárás eredménytáblájának és a fenntartható fejlődés mutatói, valamint az 
európai gazdasági főmutatók. Ezen túlmenően az Eurostat adminisztratív célú 
statisztika -előállítással is foglalkozott: így többek között a strukturális alapok 
esetében a regionál is bruttó hazai termék, a költségvetési saját források tekintetében 
pedig a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) számszerűsítésével, illetve az 
alkalmazottaknak járó fizetés és nyugdíj kiszámításával.  
További eredményként említendő az euróövezetbeli inflációról készülő részletesebb 
bontású gyorsbecslés, valamint a lakásárindexekről szóló első szisztematikus 
tájékoztatás kapcsán végzett irányítási munka. Szintén első alkalommal a tagállamok 
is szolgáltak negyedéves saját tulajdonú lakásárindexekkel, a Bizottság pe dig 
elfogadta a harmonizált fogyasztói árindexről szóló új keretrendeletre vonatkozó 
javaslatot7. 
A nemzeti számláikra, illetve fizetési mérlegükre vonatkozó adatokat a tagállamok 
immár az új módszertani keretek szerint, a nemzeti és regionális számlák legutóbbi 
európai rendszere (ESA  2010), valamint a fizetési mérlegre és a nemzetközi 
befektetési pozícióra vonatkozó kézikönyv hatodik kiadása (BPM6) alapján tudták 
továbbítani. Az új keretek bevezetése az új statisztikai adat - és metaadatcsere -
szabvány (S DMX) alkalmazásával járt együtt, ami egyben azt is jelentette, hogy a 
módszertani kézikönyveket és útmutatókat át kellett dolgozni.  
Az európai költségvetési számviteli standardokkal foglalkozó, 2014 -ben létrehozott 
munkacsoport hatásvizsgálatot készített. A projekt célja, hogy a közszféra egységes 
európai számviteli standardjainak, illetve az általános célú pénzügyi beszámolási 
standardok bevezetésére szolgáló alapok megteremtésével – amelyek jóvoltából 
eredményszemléletű számlák összeállítására fog sor ker ülni – javuljon a közszféra 
pénzügyi beszámolásának összehasonlíthatósága és átláthatósága.  
Az Eurostat számos kiadványt készített olyan témaköröket feldolgozva, mint a 
negyedéves hiány és az államadósság, az államadósság szerkezete és az adózási 
tendenciá k. Továbbra is közzétette az államadóság negyedéves adatairól szóló, 
rendszeresen kiadott sajtóközleményeit, és megkezdte a szezonálisan kiigazított 
negyedéves költségvetési hiány új, eurómutatókról szóló sajtóközleményeinek 
                                                            
7 http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  és http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -
7f95-11e4 -9e6e -01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF  
 
5 
 megjelentetését. Az Eurostat em ellett 2013 végén kiadta az Európai Unió 
fenntartható fejlődési trendjeiről készített kétéves monitoringjelentését8. 
A főbb mutatókra vonatkozó 2.1.2. részletes célkitűzéshez kapcsolódóan az Eurostat 
két kézikönyvet is megjelentetett: Getting messages acro ss using indicators  (A 
tájékoztatás sikere a mutatók alkalmazásával) és Towards a harmonised methodology 
for statistical indicators  (Úton a harmonizált módszertan szerinti statisztikai mutatók 
felé).  
2.2. Környezeti fenntarthatóság  
A Tanács és az Európai P arlament elfogadta az európai környezeti -gazdasági 
számlákra vonatkozó új jogszabályi rendelkezéseket (538/2014/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet9), amelyek keretében létrehozták a környezetvédelemi 
kiadási számlák, a környezeti áruk és szolgáltatá sok ágazata számláinak, valamint az 
energiaáramlási számlák moduljait. Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága 
elfogadta a környezeti számlák 2014 –2018 -as időszakra szóló aktualizált európai 
stratégiáját.  
3. Adatok  
3.1. Vállalkozások  
Az Eurostat lezárt a az európai statisztikai rendszer partnereivel, a vállalkozási 
statisztikák integrálására tervezett keretrendeletben szereplő több egyedi csomagról 
folytatott megbeszéléseket.  
Folytatódott az „európai profilalkotás” – a vállalkozásszerkezet elemzésére szolgáló 
módszer – tesztelése, illetve végrehajtása. Az Eurostat véglegesítette a mobilalapú 
helymeghatározási adatok turisztikai statisztikákhoz történő felhasználásának 
megvalósíthatósága kapcsán végzett tanulmány eredményeit. Folytatódtak a kísérleti 
projektek, amelyek a mikroadat -összekapcsolásnak a vállalkozások szerkezeti 
statisztikái és a vállalkozásjellemzők szerinti szolgáltatás kereskedelmi statisztikák 
közötti kapcsolatok feltérképezéséhez való felhasználását vizsgálják. Megkezdődtek 
emellett a v állalkozások szerkezeti statisztikáinak a nemzetközi kereskedelmi 
statisztikákkal történő, mikroadatszintű esetleges összekapcsolásával foglalkozó 
vizsgálatok is. A gyorsan növekvő innovatív vállalkozások tekintetében 
alkalmazandó új, az innovációt mérő mu tató kifejlesztéséhez az Eurostat 
összegyűjtötte a szükséges adatokat. Ezeket az adatokat a tagállamok önkéntes 
adatszolgáltatás keretében nyújtották be.  
Az Eurostat adatokat és metaadatokat tett közzé a rövid távú statisztikákról, a 
turizmusra vonatkozó s tatisztikákról, a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról, a 
vállalkozások demográfiájáról, a külföldi leányvállalatokra vonatkozó statisztikákról, 
a közvetlen külföldi befektetésről, valamint az áruk és szolgáltatások nemzetközi 
kereskedelméről. Szintén nyilvánosságra hozták a közösségi innovációs felmérés 
eredményeit, az új innovációs teljesítménymutató előállításához szükséges 
tudományos és technológiai adatokat, illetve az információs és kommunikációs 
technológiáról végzett felmérés eredményeit.  
                                                            
8 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS -02-13-237-EN.PDF/f652a97e -e646 -456a -82fc-
34949bbff956  
9 Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16 -i 538/2014/EU rendelete az európai környezeti -gazdasági 
számlákról szóló 691/2011/EU rendeletet módosításáról (HL L 158., 2014.5.27., 113. o.).  
 
6 
 A rövi d távú statisztikák előállításához alkalmazott európai mintarendszer esetében 
aktualizálták az erre a módszerre vonatkozó követelményeket.  
A kutatás -fejlesztésre vonatkozó statisztikák, így többek között a kutatás -fejlesztés 
intenzitásához rendelt Európa 2 020 stratégia szerinti célmutatók is első alkalommal 
kerültek közzétételre a nemzeti és regionális számlák új európai rendszere 
(ESA  2010) szerinti szabályok alapján.  
3.2. A polgárok Európája  
Az Eurostat folytatta a központi jelentőségű uniós szakpolitikák hoz – úgymint az 
Európa 2020 stratégia, az Oktatás és képzés 2020 stratégia, valamint a közös 
értékelés alapjául szolgáló keretrendszerek – és a népesség, valamint a migráció 
területéhez kapcsolódó mutatók fejlesztését, illetve előállítását. Hozzáférhetővé  
tették az egész életen át tartó tanulásról végzett, ötéves felmérések eredményeit.  
Közzétételre kerültek a 328/2011/EU bizottsági rendelet10 szerinti első haláloki 
statisztikák, és 2014 -ben elfogadták az európai egészségfelmérésen alapuló 
statisztikákról s zóló rendeletet11. 
Az Eurostat jelenleg végzi az anyagi depriváció mérésére szolgáló mutató 
felülvizsgálatát, így 2015 -ben már valószínűsíthetően rendelkezésre fognak állni a 
felülvizsgált mutató szerinti adatok. Több területen is – többek között a munkaerő -
felmérés, valamint a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó statisztikák 
esetében – jelentős előrelépés történt a módszertani fejlesztések terén.  
2013 -ban az elért eredmények, a jólét és a fenntartható fejlődés mérésére szolgáló 
mutatók első csoportj át, 2014 -ben pedig számos kiadványt, illetve újabb mutatókat12 
tettek közzé.  
Az európai demográfiai statisztikákról szóló 1260/2013/EU rendelet13 2013 -ban 
történt elfogadását követően az Eurostat megkezdte a rendeletben előírt intézkedések 
végrehajtását.  
Kom oly eredményeket sikerült elérni a munkaerő -felmérésnek az új és részletesebb 
munkaerő -piaci adatok előállítását célzó felülvizsgálata tekintetében. 2014 -ben 
elfogadták a munkaerő -felmérés (545/2014/EU európai parlamenti és tanácsi 
rendelet14), valamint az ad hoc modulok 2016 –2018 közötti időszakra vonatkozó 
programjának (1397/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet15) új jogi 
                                                            
10 A Bizotts ág 2011. április 5 -i 328/2011/EU rendelete a népegészségre és a munkahelyi egészségre és 
biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek 
a halálokok statisztikája tekintetében történő végrehajtásá ról (HL  L 90., 2011.4.6., 22.  o.). 
11 A Bizottság 2014. január 27 -i 68/2014/EU rendelete a népegészségre és a munkahelyi egészségre és 
biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek 
az európai egé szségfelmérésen alapuló statisztikák (EHIS) tekintetében történő végrehajtásáról szóló 
141/2013/EU rendeletnek Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozása miatti módosításáról 
(HL L 23., 2014.1.28.,  9. o.). 
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/ind icators  
13  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. november 20 -i 1260/2013/EU rendelete az európai demográfiai 
statisztikákról (HL  L 330.,  2013.12.10.,  39. o.). 
14  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15 -i 545/2014/EU rendelete a közösségi munkaerő 
mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról 
(HL L 163.,  2014.5.29.,  10 o.). 
15  A Bizottság 2014. október 22 -i 1397/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 577/98/EK tanácsi 
rendelet által előírt, a munkaer ő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2016 –2018 közötti időszakra 
 
7 
 keretét. Az Eurostat aktualizált mutatókat tett közzé a Európa 2020 stratégiáról, míg 
a munkaerő -felmérésből származó, ill etve a fogyatékosságra vonatkozó új adatok 
alapján további mutatókat állított elő az oktatás és az egész életen át tartó tanulás 
méréséhez. Végrehajtási rendeleteket fogadtak el az oktatás és az egész életen át tartó 
tanulás statisztikáiról16, illetve a jöv edelmekre és életkörülményekre vonatkozó 
statisztikákról17. 
3.3. Térinformatikai, környezeti, mezőgazdasági és egyéb ágazati statisztikák  
A tagállamok által szolgáltatott adatok esetében alkalmazott megfelelősség -
ellenőrzést kiterjesztették az adatminőségge l összefüggő szempontokra. Lépéseket 
tettek a teljesség javítása érdekében, illetve hogy rövidebb időt vegyen igénybe a 
mezőgazdasági és halászati, a környezeti és számla -, valamint energiastatisztikák 
előállítása. E statisztikák esetében a közzététel immá r a korábbiaknál gyorsabban 
valósul meg.  
A 715/2014/EU bizottsági rendelettel18 bevezették a 2016. évi gazdaságszerkezeti 
felmérés tekintetében begyűjtendő mutatók új jegyzékét.  
Az Eurostat megkezdte az első, kifejezetten a felhasználókra összpontosító 
energiastatisztikai felmérést. Az energiastatisztákkal kapcsolatos pozitív fejlemény 
még a nukleáris energiára vonatkozó éves adatok internetes közzététele. 2013 végén 
megjelent a háztartások energiafogyasztási statisztikáihoz készített kézikönyv. 
Módosították  az energiastatisztikákról szóló rendeletet19, mégpedig oly módon, hogy 
az kiterjedjen a háztartások tüzelőanyag és felhasználás szerinti végső 
energiafogyasztására.  
Az energiafelhasználásból származó széndioxid -kibocsátás korai becslései jelenleg 
hozzávető leg öt hónappal a referenciaév végét követően kerülnek közzétételre. A 
különböző közlekedési módokból származó üvegházhatásúgáz -kibocsátás „alulról 
felfelé irányuló” (bottom -up) becsléseinek kiszámítására szolgáló módszerek 
kidolgozását szintén most végzik . 
Előrelépés történt a közlekedéspolitikáról szóló 2011. évi fehér könyvben 
meghatározott célok nyomon követését szolgáló mutatók fejlesztése tekintetében.  
                                                                                                                                                                                          
vonatkozó ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló 318/2013/EU rendelet módosításáról 
(HL L 370.,  2014.12.30.,  42. o.). 
16  A Bizottság 2014. október  30-i 1175/2014/EU rendelete az oktatással  és az egész életen át tartó tanulással 
kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló 452/2008/EK európai parlamenti és tanácsi 
rendeletnek a végrehajtásáról (HL  L 316.,  2014.11.4.,  4. o.). 
17 A Bizottság 2013. február 7 -i 112/2013/EU rend elete a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó 
közösségi statisztikáról (EU -SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 
végrehajtásáról (HL  L 37., 2013.2.8.,  2. o.). 
18  A Bizottság 2014. június 26 -i 715/2014/EU rendelete a gaz daságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági 
termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. 
mellékletének a 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés során begyűjtendő mutatók felsorolása tekinteté ben 
történő módosításáról (HL  L 190.,  2014.6.28.,  8. o.). 
19  A Bizottság 2014. április 24 -i 431/2014/EU rendelete az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendeletnek a háztartások energiafogyasztása éves statisztikájának v égrehajtása 
tekintetében történő módosításáról (HL  L 131.,  2014.5.1.,  1. o.). 
 
8 
 Elfogadásra került a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának20 
módosítása.  
Az Eurostat a regionális évkönyv, illetve az azt kísérő elektronikus változat 
(statisztikai atlasz) elkészítése kapcsán szoros együttműködést alakított ki a 
Regionális és Várospolitikai Főigazgatósággal és a Régiók Bizottságával.  
Kiterjesztették a földhasználati és fö ldfelszín -borítottsági statisztikák nyomon 
követésére irányuló nemzeti kezdeményezések koordinációját, hogy ezáltal 
kialakítható legyen a földhasználati és földfelszín -borítottsági felmérés hosszú távú 
stratégiája.  
II. kiemelt terület: Az európai statisztikák előállítási módszerei  
1. Minőségirányítás az ESR -ben 
2013 -ban kezdetét vette a szakértői vizsgálatok újabb szakasza. A folyamatban 
összesen 32 ország (az uniós tagállamokon kívül még az Európai 
Szabadkereskedelmi Társuláshoz és az Európai Gazd asági Térséghez tartozó négy 
másik ország) és az Eurostat vesz részt. Valamennyi ország, illetve az Eurostat is 
kitöltötte az önértékelésre szolgáló kérdőíveket, 2014 során pedig 12 ország és az 
Eurostat esetében elvégezték a szakértői vizsgálatokat. Az Eu rostat esetében a 
szakértői – az európai statisztikairányítási tanácsadó testület által lefolytatott – 
vizsgálatot lezárták, az arról szóló jelentését pedig közzétették.  
Az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere által 
alkalmaz ott minőségbiztonsági keretek jelenleg zajló összehangolása során a 
végrehajtást és nyomon követést szolgáló eszközökre, mindenekelőtt pedig a 
szakmai vizsgálatok szakaszára, valamint az e rendszerek keretében végzett 
statisztikai auditokra összpontosított ak. 
A minőségügyi szakértői munkacsoport (Sponsorship on Quality)  tevékenysége, 
valamint a munkacsoport minőségről szóló beszámolók kapcsán tett ajánlásainak 
végrehajtása nyomán kialakították az egységes metaszerkezetet, illetve 
megjelentették az European Statistical System Handbook for Quality Reports  
(Európai statisztikai rendszer kézikönyve a minőségről szóló beszámolókról) című 
kiadvány 2014. évi változatát. Az európai statisztikai rendszer tagjainak 
közreműködésével az Eurostat 2014 -ben hozzálátott az Európai Statisztikai Rendszer 
2020 -ig szóló jövőképének „minőség” kiemelt területéhez kapcsolódó végrehajtási 
feladatok megtervezéséhez. Megtartották Bécsben a hivatalos statisztikákban 
elérendő minőségről szóló, kétévente megrendezésre kerülő európai konf erenciát. 
2014 -ben új eljárást alakítottak ki, illetve hagytak jóvá az Eurostat számára a már 
közzétett statisztikákban szereplő, feltárt hibák kezelésére és jelentésére.  
2. A prioritások meghatározása és egyszerűsítés  
Az európai statisztikai programmal me gállapított keretrendszer előírásként rögzíti, 
hogy az európai statisztikai rendszeren belül prioritásokat kell felállítani annak 
érdekében, hogy a rendelkezésre álló forrásokkal mind nemzeti, mind európai szinten 
megvalósíthatók legyenek az ötéves célkitű zések. Az Eurostat ennélfogva – a 
statisztikák felhasználóival, illetve a statisztika -előállítást végzőkkel konzultálva – 
                                                            
20  A Bizottság 2014. augusztus 8 -i 868/2014/EU rendelete a statisztikai célú területi egységek 
nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és ta nácsi rendelet 
mellékleteinek módosításáról (HL  L 241.,  2014.8.13.,  1. o.). 
 
9 
 évente elvégzi a prioritások meghatározását. A prioritások rögzítésének alapjául a 
meglévő statisztikai követelmények felülvizsgálata szolgál, amelynek keretében 
azonosítják a jövőben hatályukat vesztő jogi aktusokat, elmaradó (szóbeli 
megállapodások alapján végzett) önkéntes adatgyűjtéseket, valamint a leszűkítendő 
vagy egyszerűsítendő területeket. Az európai statisztikai rendszerhez ka pcsolódóan 
bevezetett „terméklista” javította a prioritások meghatározására szolgáló rendszert. E 
tevékenyég különösen fontos szereppel bír olyankor, amikor – mind az Eurostat 
számára, mind a tagállamokban – egyre kevesebb forrás áll rendelkezésre, és a 
statisztikai hivataloknak komoly erőfeszítéseket kellett tenniük, hogy az egyre 
csökkenő források mellett ki tudják elégíteni a statisztikák iránti növekvő keresletet.  
Kezdetét vette a víz - és erdőgazdálkodási statisztikák ésszerűsítése és korszerűsítése. 
A vasúti közlekedésről szóló rendelet módosítását, amelynek értelmében a 
tagállamoknak bizonyos táblák tekintetében immár nem kell adatokat szolgáltatniuk, 
benyújtották a jogalkotónak. A fogási adatok felhasználásával lépések történtek a 
közös halászati poli tika keretében jelentett halászati statisztikák egyszerűsítésére. A 
mezőgazdasági statisztikák egyszerűsítése érdekében több változás is bevezetésre 
kerül, így folyamatban van egy rugalmasabb, 2020 -tól alkalmazandó 
gazdaságszerkezeti felmérés kidolgozása, illetve a mezőgazdasági statisztikák 
különböző területei közti erősebb szinergiák kialakítása. A földárak és a bérleti díjak 
esetében az adatgyűjtést a harmonizált módszertan alapján végezték el. Folytatódott 
az Urban Audit  program alapján gyűjtött városst atisztikák ésszerűsítése.  
A munkaerő -piaci szakpolitikára vonatkozó statisztikák előállítását és közzétételét 
átcsoportosították a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatóság feladatkörébe. Az éves bruttó átlagkereset és a mun kaerőköltség 
tekintetében megszűnt az önkéntes adatgyűjtés. Egyszerűsítették a foglalkozási 
megbetegedések statisztikáinak előállítását célzó adatgyűjtést. Az e tekintetben 
szükséges változtatásokhoz a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi 
Befo gadás Főigazgatósága négy éven keresztül biztosított pénzügyi támogatást.  
Elindult az egységes piaci statisztika (SIMSTAT) projektje, illetve kezdetét vette a 
belkereskedelmi statisztikák átalakítása. E változtatások célja egyfelől az 
adatgyűjtési teher cs ökkentése, másfelől pedig az adatminőség javítása volt.  
Az európai statisztikai rendszer szerinti osztályozásokhoz és egységesített 
metaszerkezethez nyújtott támogatás racionalizálásaként számos új útmutató és 
magyarázat készült és jelent meg.  
A bővítési o rszágokon és a szomszédságpolitika országain kívül más harmadik 
országgal a Bizottság nem folytatott további együttműködést.  
3. Többcélú statisztikák és a hatékonyság növelése a statisztika -előállítás során  
Folytatódtak az európai statisztikák modernizálás ára irányuló munkálatok, így az 
Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának 2014 májusi ülésén elfogadásra került 
az európai statisztikai rendszer fejlesztésének 2020 -ig szóló központi stratégiája, az 
Európai Statisztikai Rendszer 2020 -ig szóló jövőképe. E  keret öt kiemelt területet 
határoz meg: felhasználók, minőség, új adatforrások, előállítási folyamat és 
tájékoztatás, valamint kommunikáció. Kiemelendő jelentős fejlemény, hogy a 
tagállamokkal együttműködve kialakították a központi modernizációs projektek et (az 
ESR-jövőkép megvalósítását célzó projekteket). Az érintett területek a következőket 
foglalják magukban: adatcsere -hálózat, statisztikai validálás, új adatforrások 
használata (az adminisztratív adatok és a nagy adathalmazok [big data]  
 
10 
 tekintetében), a vállalkozásokhoz kapcsolódó kritikus projektek (a kereskedelmi 
statisztikák korszerűsítése és az európai statisztikai rendszeren belüli interoperábilis 
cégnyilvántartások), valamint támogatási keretek (információs modellek és 
standardok, minőség, vállala ti architektúra).  
Az ESR -jövőkép megvalósítását célzó, az egységes piaci statisztikákkal foglalkozó 
projekt, amely az Unión belüli kereskedelem mikroadatainak cseréjére összpontosít, 
a tervek szerint haladt. A megvalósíthatósági tanulmányt véglegesítették,  és 
megkezdődött egy központosított adatközpont kialakítása.  
Az ESR -jövőkép megvalósítását célzó, a vállalkozások statisztikai célú 
interoperábilis nyilvántartásaival foglalkozó projekt előkészítő szakasza 2013 -ban 
lezárult és 2014 -ben elindították az inte roperábilis statisztikai cégnyilvántartások 
európai rendszeréhez kapcsolódó európai statisztikai rendszer együttműködési 
hálózat projektet.  
Az ESR -jövőkép megvalósítását célzó, adatvalidálással foglalkozó projekt kapcsán 
elért legjelentősebb eredmény, hogy  kifejlesztették a validációs programfájlt, amely 
lehetővé fogja tenni a validációs szabályok Eurostat és tagállamok közötti cseréjét, 
illetve a hatékonyabb validációs eszközök fejlesztését szolgáló funkcionális 
specifikációk összeállítását.  
Az Európai Sta tisztikai Rendszer Bizottsága tájékoztatót adott ki a nagy 
adathalmazokról, majd ezt követen elfogadta az európai statisztikai rendszer 
cselekvési tervét és 1.0 -ás ütemtervét21. Emellett megkezdődött a nagy 
adathalmazoknak az egészségügyre, a munkanélkülisé gre és a demográfiára 
vonatkozó hivatalos statisztikák terén való használatát szolgáló prototípus -
alkalmazások kifejlesztése is.  
A társadalmi és népességi statisztikák következő években megvalósuló fejlesztéséhez 
– így például az Európai Társadalomtudomány i Elemzések integrációjához – 
kapcsolódóan több modernizációs kezdeményezés is folyamatban van. A 2014 -től 
elérhető népszámlálási adatbázis (census hub)  jóvoltából a népességi, illetve 
lakásstatisztikákról komparatív és igen részletes adatok váltak hozzáfé rhetővé.  
Az Eurostat lezárta a nemzeti számlák adat -előállítási rendszeréhez kapcsolódó 
projekt második szakaszát, amely a statisztikai előállítási lánc korszerűsítését tűzte ki 
célul a nemzeti számlákhoz és a fizetési mérleghez tartozó főbb statisztikai 
területeken.  
Nemzetközi megállapodás keretében meghatározásra került a nemzeti számlák és a 
fizetési mérleg statisztikáinak cseréjéhez alkalmazandó standard formátum. A szóban 
forgó megállapodást uniós szinten a nemzeti és regionális számlák új európai 
rendszere, vagyis az ESA  2010, valamint a fizetési mérlegre és a nemzetközi 
befektetési pozícióra vonatkozó kézikönyv hatodik kiadása (BPM6) előírásainak 
bevezetésével hajtották végre. Komoly előrelépés történt a standardok – többek 
között a referencia metaada tok, a minőségjelentések, a kódlisták, a statisztikai adatok 
és metaadatok cseréjének (SDMX), illetve az európai statisztikai rendszer keretében 
alkalmazott egyéb standardok – végrehajtása tekintetében.  
                                                            
21  http://www.cros -portal.eu/content/papers -big-data-context -official -statistics  
 
11 
 Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága jóváhagyt a az európai statisztikai 
rendszer szezonális kiigazításokról szóló útmutatójának átdolgozott változatát, illetve 
megjelent a szezonális kiigazítás új, hivatalos szoftvere.  
4. Közzététel és tájékoztatás  
A szolgáltatások köre számos olyan új elemmel (webes szolgáltatásokkal, 
alkalmazásokkal és minialkalmazásokkal) gazdagodott, amelyek a korábbiakban 
egyáltalán nem szerepeltek a kínált szolgáltatások között. A legfontosabb 
eredménynek az Eurostat új honlapjának 2014. decemberi elindítása számított. 
Kiemelt fi gyelmet szenteltek az olyan, több területet átfogó kiadványok készítésének, 
mint amilyen például az Eurostat két vezető kiadványa: a Europe 2020 indicators22 
és a Youth in the EU . A Statistics Explained  portált kibővítették, és felállítottak egy 
31 európai nyelven elérhető, 33 központból álló új, statisztikai adathasználatot 
támogató európai hálózatot.  
Az Eurostat négy további mikroadat -állomány esetében tett lehetővé adathozzáférést 
a kutatók számára. Annak érdekében, hogy hozzáférést lehessen biztosítani a  
biztonsági célú szigorúan bizalmas fájlokhoz, megbeszéléseket folytattak a távoli 
hozzáférést szolgáló infrastruktúra kialakításának műszaki megvalósíthatóságáról.  
Az Eurostat megjelentetett két, a mutatókhoz kapcsolódó kézikönyvet: a Getting 
messages acr oss using indicators  (A tájékoztatás sikere a mutatók alkalmazásával) 
és a Towards a harmonised methodology for statistical indicators  (Úton a 
harmonizált módszertan szerinti statisztikai mutatók felé).  
Az európai statisztikai tanácsadó bizottság fontos sz erepet töltött be a tudományos 
társadalom tagjainak megszólításában, a felhasználók bevonásában, illetve hogy 
lehetővé váljon a kutatási célú mikroadat -hozzáférés.  
5. Képzés, innováció és kutatás  
Az Eurostat továbbra is támogatta, illetve ösztönözte az eur ópai statisztikai rendszer 
tagjai közötti együttműködést. A tagokat arra sarkallják, hogy ismereteiket osszák 
meg egymással, folytassanak eszmecserét a bevált módszerekről és a statisztika -
előállítás innovatív megközelítéseiről, dolgozzanak ki együtt új mó dszereket, illetve 
azokat közösen ültessék át a gyakorlatba, valamint mozdítsák elő a hivatalos 
statisztikák kutatását. E tekintetben különösen fontos szerepet töltöttek be a 
kiválósági központok és a különböző nemzetközi kezdeményezések, többek között 
az olyan tekintélyes konferenciák, mint a Quality 2014 , illetve a hivatalos statisztikák 
nagy adathalmazairól szóló műhelytalálkozó. Az első alkalommal 2014 -ben 
megrendezésre került Conference of European Statistics Stakeholders  (Az európai 
statisztikák érdek elt felei) elnevezésű konferencia kitűnő példaként szolgált arra, 
hogy miként fűzhető szorosabbra a tudományos társadalommal kialakított kapcsolat 
és miként javítható az adatok relevanciája az érdekelt felek számára.  
Igen komoly előrelépés történt a hivatalos statisztika európai mesterképzés 
tekintetében. Elkészült a megvalósíthatósági tanulmány terve, a tanulmány 
összeállítása pedig folyamatban van. Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága 
jóváhagyta a hivatalos statisztika európai mesterképzés ko ncepcióját, a program 
javasolt irányítási keretét, valamint a hivatalos statisztika európai mesterképzés 
bizottságának létrehozását.  
                                                            
22  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -EZ-14-001&mode=view  
 
12 
 III. kiemelt terület: Partnerség  
1. Az ESR -en belüli és azon túli partnerség  
2014 decemberében politikai megállapodás született az európai statisztikákról szóló 
223/2009/EK rendelet módosítására irányuló javaslatról. A módosított rendeletet23 
2015 május 19 -én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában.  
Az európai statisztikai rendszer irányítási szerkezetét több ponton  is megerősítették: 
így például az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságát tették meg a legfőbb 
bizottságnak, valamint létrehozták az Európai Statisztikai Fórum intézményét, hogy 
előmozdítsák az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai 
Rendszere közötti együttműködést.  
A 2014 –2020 közötti együttműködési stratégiák kidolgozásához a tagjelölt és 
potenciális tagjelölt országok, valamint a szomszédságpolitika keleti 
partnerországainak statisztikai rendszereiről szóló átfogó értékelések szolg áltak 
támpontul. A statisztikai együttműködési stratégia és az Európai Szomszédsági 
Támogatási Eszköz keleti országaival folytatott statisztikai együttműködés 2014 –
2020 közötti stratégiája szolgáltatják a fenntartható és megbízható statisztikai 
rendszerek kialakításához szükséges kereteket. A csatlakozási tárgyalások kapcsán 
elérendő célként az uniós vívmányok végrehajtását és az európai statisztikai 
rendszerbe történő integrációt határozták meg. A keleti szomszédságpolitika keretén 
belüli együttműködés cél ja a kapacitásépítés, valamint hogy a társulási, illetve a 
mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozóan időszerű 
és megbízható adatokat szolgáltassanak. Az európai szomszédságpolitika déli 
államaival folytatott együttműködés középpo ntjában egy a szóban forgó országoknak 
szóló és az európai statisztika gyakorlati kódexen alapuló statisztikai gyakorlati 
kódex kialakítása állt. Az Eurostat elkészítette a pánafrikai statisztikai 
együttműködésre szolgáló program tervezetét, és folytatta a z információ - és 
ismeretcserén alapuló együttműködést a magas jövedelmű országokkal.  
3. RELEVANCIA  
Az európai statisztikai program továbbra is releváns, köszönhetően annak, hogy 
célkitűzései változatlanul az uniós szükségletekhez igazodnak.  
Miként azt szám os mutató bizonyítja, a program több különböző felhasználói 
kategória igényeit elégíti ki:  
 a honlapra látogatók száma 2013 -ban és 2014 -ben is nőtt;  
 az Eurostat által közzétett adatok online lekérdezésének, illetve a letöltött 
kiadványoknak a száma 2013 -ban és 2014 -ben is növekedést mutatott;  
 az Eurostat -hivatkozások internetes előfordulásának gyakorisága 
folyamatosan nő;  
 a felhasználói elégedettséget vizsgáló felmérések alapján a felhasználók 
elégedettsége változatlanul magas;  
 az európai statisztikai tanács adó bizottság összességében kedvező véleményt 
adott a 2013 -as és 2014 -es munkaprogramokról szóló értékelésében, bár 
                                                            
23 Az Európai Parlament és a Tanács 2015. április 29 -i (EU) 2015/759 rendelete az európai statisztikákról szóló 
223/2009/EK rendelet módosításáról (HL  L 123.,  2015.5.19.,  90. o.). 
 
13 
 rámutatott néhány aggodalomra okot adó tényezőre, amelyeket figyelembe kell 
venni a jövőben;  
 a Bizottság új rendelete nyomán lehetővé vált, hogy nagyobb számban 
teljesítsék a mikroadatsor -hozzáférés iránt benyújtott kutatói kérelmeket;  
 az Eurostathoz egyre több, adatokra vonatkozó és módszertani tárgyú 
felhasználói kérés érkezik; valamint  
 annak érdekében, hogy az Eurostat honlapja még teljeseb bé és 
felhasználóbarátabbá váljon több új adatközzétételi módszer is bevezetésre 
került.  
Az európai statisztikai program szerepet játszik a kiemelt területekhez tartozó 
szakpolitikák formálásában. Az Eurostat rendszeresen kapcsolatba lépett az Európai 
Bizo ttság más főigazgatóságaival annak érdekében, hogy továbbra is megfelelő 
információkkal rendelkezzen a főigazgatóságok szükségleteiről, illetve hogy 
hozzájárulhasson a kiemelt területeket érintő szakpolitikák kialakításához. A szóban 
forgó szakpolitikákkal  összefüggésben nyújtott információkról tájékoztatták a 
nyilvánosságot és a főbb intézményi szereplőket, az Európai Parlamentet és a 
Tanácsot.  
Az Eurostat megkezdte az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó szakpolitikákról 
szóló kiadványok összeállítását: az  évente megjelenő új kiadványsorozat első száma 
az Európai Bizottság főbb szakpolitikai kereteiről és más, társadalmi szempontból 
releváns kérdéskörökről szolgál statisztikai elemzésekkel.  
Az Eurostat -statisztikák tárgyában feltett parlamenti kérdések szám a – amelyek 
közül különösen sok foglalkozott a pénzügyi válsággal kapcsolatos statisztikákkal – 
igen számottevő maradt. Az Eurostat nagy mértékben hozzájárult az európai 
szemeszterhez azáltal, hogy adatokat szolgáltatott és mutatókat bocsátott 
rendelkezésr e. 
Végezetül kiemelendő, hogy az európai statisztikai program jogszabályok révén, 
illetve a negatív prioritások meghatározásával a statisztikai prioritások 
felülvizsgálatához is hozzájárul. Három olyan rendeletet fogadtak el, illetve 
nyújtottak be javaslat ként, amelyekben szerepelt a prioritások meghatározása, egy 
javaslatot visszavontak, és az új jogszabályi intézkedésekről két hatásvizsgálatot 
végeztek el, illetve kezdtek meg. Összeállításra és immár alkalmazásra is került a 
mintegy 40 negatív prioritást felsorakoztató jegyzék, ami azt a célt hivatott szolgálni, 
hogy az európai statisztikák ne veszítsenek relevanciájukból. Az új prioritások 
figyelembevételének érdekében 2013 -ban és 2014 -ben az Eurostat jelentős számú 
munkatársát áthelyezték.  
4. HATÉKONYSÁG  
Az Eurostat a rendelkezésére álló pénzügyi és humán erőforrásokat egyaránt 
hatékony módon vette igénybe.  
2013 -ban és 2014 -ben a költségvetés végrehajtása felülmúlta az irányítási tervekben 
meghatározott célokat, és az uniós támogatásokból finanszírozott p rojektekbeli 
részvétel megfelelő szintet ért el, mégpedig oly módon, hogy valamennyi tagállam 
részesült legalább egy olyan támogatásból, amelyet az Eurostat fedezett.  
 
14 
 A hatékonyságot akkor is sikerült javítani, amikor szűkösebbé váltak a rendelkezésre 
álló humánerőforrások. Jóllehet alkalmazottainak összlétszáma valamelyest 
csökkent, az Eurostat a korábbiakhoz képest jóval több adatot tett közzé.  
5. UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉ K 
Az európai statisztikai program az Európa 2020 stratégia eredménytáblájának 
elkészítéséhez, a kiemelt kezdeményezések kidolgozásához és értékeléséhez, 
valamint a nemzeti szakpolitikák uniós (konkrétan a Stabilitási és Növekedési 
Paktum, a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás és az európai 
szemeszter révén tört énő) nyomon követéséhez szükséges statisztikák minőségének 
folyamatos fejlesztését támogatja. Fő célja a statisztikák alkalmazhatóságának és 
összehasonlíthatóságának javítása, illetve hogy a referencia -időszak után minél 
hamarabb sor kerüljön a statisztiká k közzétételére. Az európai statisztikai program 
jelenti a fő csatornát, amelyen keresztül az Európai Unió pénzügyi támogatást 
biztosít a nemzeti statisztikai hatóságok számára a statisztika -előállításhoz, az új 
statisztikák kifejlesztéséhez, valamint az ú j módszertani eljárások, besorolások és 
standardok alkalmazásához. Az Eurostat által előállított statisztikák minőségbeli 
javulását támasztja alá, hogy a felhasználók körében kedvezőbbé vált a közzétett 
adatok általános minőségének és összehasonlíthatóságá nak, valamint az adatok 
előállítása és rendelkezésre bocsátása gyorsaságának megítélése. A program emellett 
olyan új, a statisztikák előállítására irányuló módszerek kidolgozását is támogatja, 
amelyek jóvoltából nő a hatékonyság és csökkennek a vállalkozás okra, illetve 
egyénekre háruló adminisztratív terhek. Az európai statisztikai program ennek 
következtében egyértelmű uniós hozzáadott értéket teremtett, illetve teremt. Ez a 
megállapítás az európai statisztikai program valamennyi fő célkitűzése tekintetébe n 
megállja a helyét, egyes statisztikai területek, illetve projektek esetében – minként az 
a következőkben ismertetésre kerül – pedig különösen érzékelhető igazságtartalma.  
Az 1. és a 4. célkitűzés esetében  az európai statisztikák transznacionális jellege 
egyértelmű. Az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét a 
tagállamok nem tudják olyan eredménnyel kielégítően megvalósítani, ahogy arra 
jelenleg az európai statisztikai program keretében sor kerül, és ezért az uniós szinten 
jobban el végezhető. A Bizottság ezért uniós jogi aktus alapján uniós szinten 
irányította e folyamatot. Kizárólag a Bizottságnak áll módjában, hogy az európai 
statisztikai program részét képező valamennyi statisztikai területen európai szinten 
koordinálja a statiszt ikai információk tekintetében szükséges szabványosítást, míg 
maga az adatgyűjtés a tagállamok feladata marad.  
Jellegét tekintve az uniós szerepvállalás nyomán jelentkező hozzáadott érték 
továbbra is lehetővé teszi, hogy a statisztikai tevékenységek az euró pai statisztikai 
rendszer egésze szempontjából releváns uniós szakpolitikákra és kérdéskörökre 
összpontosuljanak. Emellett hozzájárul az erőforrások hatékony felhasználásához és 
segítséget jelent a nemzeti hatóságok számára, hogy azokon a területeken – például a 
prioritások meghatározása, a szabványosítás és a módszertani fejlesztés terén –, ahol 
egyébként arra nem lenne kapacitásuk, hatékonyabban lássák el feladataikat.  
Erre vonatkozóan az európai statisztikai program első két éve több egyértelmű példát 
is szolgált: kormányzati pénzügyi statisztikák, közúti árufuvarozásra vonatkozó 
statisztikák, az európai statisztikai rendszer együttműködési hálózatai, földrajzi 
statisztikák, európai költségvetési számviteli standardok, földhasználati és 
földfelszín -boríto ttsági statisztikák összeírása, az egységes piacra vonatkozó 
 
15 
 statisztikák, az EuroGroups Register  elnevezésű vállalatcsoport -nyilvántartás, a 
népszámlálási adatbázis és az uniós szakpolitikák szociális mutatói.  
A 2. és a 3. célkitűzés esetében az Eurostatnak az európai statisztikák előállítási 
módszereire irányuló reformtervének megvalósítása, valamint az Európai Statisztikai 
Rendszer 2020 -ig szóló jövőképe keretén belüli új stratégia meghatározása az egész 
európai statisztikai rendszerben használa tos megközelítésekre gyakorol hatást. E 
modernizációs folyamat fokozatosan eltávolodik a hagyományos statisztika -
előállítástól, amely több, országonként és területenként elkülönülő, egymással 
párhuzamosan végzett folyamaton alapul, és amely többé már nem j elent megfelelő 
megoldást az Eurostat, illetve a tevékenységüket az európai statisztikai rendszer 
keretében végző nemzeti statisztikai hivatalok számára. Az európai statisztikai 
rendszer stratégiája a hivatalos európai statisztikáknak egy olyan rendszerét kezdte 
kialakítani, amely fokozza az általános termelékenységet, oly módon, hogy az 
átfedések megszüntetése, illetve a potenciális szinergiák maximális kihasználása 
érdekében fokozottabb koordinációt valósít meg a statisztikai hivatalok 
tevékenységei közöt t. 
6. KOHERENCIA  
Az európai statisztikai programot 2013 -ban és 2014 -ben megfelelő módon 
összehangolták az adott érintett területre irányuló egyéb uniós kezdeményezésekkel, 
az Eurostat többi programjával – például az európai vállalkozási és kereskedelmi 
statisztikák modernizálásának programjával24 – csakúgy, mint a többi bizottsági 
főigazgatóság által előállított statisztikákkal.  
Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálása, amely a 
vállalkozási statisztikákhoz kapcsolódó kiadási program ként működött, 2013 végén 
lezárult. Az európai statisztikai program 3. cikke mindazonáltal leszögezi, hogy a 
program nem terjed ki azokra az intézkedésekre, amelyeket az európai vállalkozási 
és kereskedelmi statisztikák modernizálásának programja írt elő. A szóban forgó 
program legjelentősebb hozadékát a vállalkozási és kereskedelmi statisztikákhoz 
kapcsolódó területek széles spektrumát érintő módszertani ajánlások jelentik. A 
programhoz közvetlenül kapcsolódóan, egyúttal az európai statisztikai program 
részeként az Eurostat elindította a vállalkozásokkal kapcsolatos statisztikák jelentős 
átalakítását, illetve hozzálátott a közös jogi keret – a vállalkozási statisztikák 
integrálására vonatkozó keretrendelet – révén történő integrálásukhoz.  
Az európai statisz tikai program és a statisztikák előállításának területével foglalkozó 
többi bizottsági program közötti kapcsolatot az Eurostatról szóló bizottsági 
határozat25 szabályozza, amely különbséget tesz az európai, illetve egyéb statisztikák 
között. A határozat eme llett az Eurostatra az adminisztratív nyilvántartásokhoz való 
hozzáférés kapcsán háruló felelősséget és jogokat is meghatározza.  
                                                            
24  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16 -i 1297/2008/EK határozat a az európai vállalkozási és 
kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról (HL L 340., 2008.12.19., 76. o.).  
25  A Bizottság 2012. szeptember 17 -i 2012/504/EU határozata az Eurostatról (HL  L 251., 2012.9.18., 49.  o.). 
 
16 
 7. AJÁNLÁSOK  
Kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a célkitűzésekre, amelyek esetében problémák 
merültek fel  
Jóllehet az euró pai statisztikai program végrehajtása jó ütemben halad, ahhoz, hogy a 
célkitűzések teljes körének megvalósítása ne kerüljön veszélybe, célszerű lenne 
kiemelt figyelmet fordítani azokra a területekre, amelyek esetében felmerültek kisebb 
nehézségek. Az erőfe szítések e szempont szerinti összpontosításának eredményeiről 
a tevékenységek kapcsán végzett éves nyomon követés ad majd számot.  
Biztosítani kell, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre az európai statisztikák 
előállításának modernizálásához szükséges beruházási szint fenntartásához  
Több forrást kell az európai statisztikai rendszerhez rendelni, hogy a nemzeti 
statisztikai hivatalok akkor is tevőlegesen közre tudjanak működni az európai 
statisztikák előállításának modernizálását célzó projektekben, ille tve alkalmazni 
tudják e projektek eredményeit, amikor a rendes statisztika -előállításhoz egyre 
szűkösebb források állnak rendelkezésükre. A statisztika -előállítás modernizálása 
megoldást jelent a korlátozott vagy csökkenő források problémájára, de a 
modern izálás maga is igényel induló beruházást, hogy a folyamat a kívánt ütemben 
haladjon és szavatolni lehessen a rendszer hosszú távú fenntarthatóságát.  
Meg kell állapítani, hogy mely projektekkel lehet maximalizálni az uniós hozzáadott 
értéket, és e projektek et végre kell hajtani uniós szinten  
Az EuroGroups Register  vállaltcsoport -nyilvántartás, az egységes piaci statisztika 
projektje és a népszámlálási adatbázis csupán néhány példa azon projektek közül, 
amelyek hasznát látták az Eurostat és nemzeti statisztik ai hivatalok közötti 
fokozottabb, az együttműködést szorgalmazó megközelítések – például az európai 
statisztikai rendszer keretében működő együttműködési hálózatok – jóvoltából és az 
ESR-jövőkép megvalósítását célzó projektek részeként kialakult együttműkö désnek. 
Emellett az Európai Statisztikai Rendszer 2020 -ig szóló jövőképének végrehajtása 
keretében végzett munka is hozzájárul ahhoz, hogy a lehető legmagasabb szintet érje 
el az uniós hozzáadott érték.