Először is az új Europass keretrendszer egy olyan európai szintű platformot fog biztosítani a felhasználók számára, amelyen keresztül egy intuitív és felhasználóbarát online szolgáltatás segítségével szolgáltatások széles köréhez férhetnek hozzá, mint pl. e-portfolio létrehozása vagy a saját készségek értékelésének lehetősége. Ezek a szolgáltatások a tagállamoktól (többek között keresőrobotos feltérképezéssel) kapott információkkal egészülnek ki, melyek: tanulási lehetőségek, képesítések, elismerési gyakorlatok, munkaerőpiaci adatok és a készségekkel kapcsolatos információk, pl. a foglalkozások és munkakörök terén bekövetkező változások. Ezek az információk egyrészt lehetővé teszik, hogy az érintettek tájékozott döntést hozzanak a pályafutásuk, a mobilitás és a tanulmányaik kapcsán, másrészt pedig hozzájárulhatnak a strukturális munkaerőhiány orvoslásához is azáltal, hogy a felhasználókat a jobb kilátásokkal rendelkező tanulási folyamatok és pályafutás felé orientálják. A rendelkezésre bocsátott információknak a munkaadók, az oktatási és képzésszolgáltatók, a pályaorientációs tanácsadók, a foglalkoztatási szolgáltatók és a szakpolitikai döntéshozók is hasznát fogják látni, hiszen jobban fogják tudni, hogy milyen készségekre van szükség és melyek azok a hiányterületek, ahol ösztönözni lehet a képzések szervezését. A nem uniós országok állampolgárainak sajátos igényei megkülönböztetett figyelemben részesülnek. A képesítésekkel, álláslehetőségekkel és önéletrajzokkal kapcsolatban nyílt szabványok kidolgozására kerül sor, hogy az ilyen információkat az érdekelt szakmabeliek elektronikusan közzétehessék. Az Europass keretrendszer így gondoskodik a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információk prezentálására és megosztására szolgáló elektronikus eszközök interoperabilitásáról. Fontos hangsúlyozni, hogy az európai integrált platform jelentős értéktöbbletet teremt a tagállamok számára: az egyes országoknak nem kell külön-külön, tagállami szinten erőfeszítéseket tenniük egy olyan informatikai rendszer kiépítésére, amellyel az állampolgárokat kívánják támogatni.

A készségekre és képesítésekre vonatkozó szolgáltatások a készségek és képesítések közérthetőségét és a velük kapcsolatos információcserét hivatottak elősegíteni. Az EU olyan eszköz- és szolgáltatásrendszert létrehozására és fenntartására törekszik, amely elősegíti a mobilitást, valamint előmozdítja a készségek és képesítések átláthatóságát. Ezek az eszközök és szolgáltatások azonban a mai napig nem tudták kamatoztatni a bennük rejlő lehetőségeket. Ennek több oka is van: Kifejlesztésükre nagy részben eseti alapon került sor, amely során az integráció és az együttműködés minimális volt. Ez a megközelítés kedvezőtlen hatással járt az egyes eszközök hatáskörére és lehetőségeire, valamint arra, hogy az érintettek milyen véleménnyel voltak az eszközök többletértékeiről. A bizonyítékok azt mutatják, hogy néhány sikertörténettől eltekintve (mint pl. az Europass CV) a lehetséges felhasználók szinte soha nem ismerik a rendelkezésre álló szolgáltatásokat, míg a külföldön szerzett képesítések és készségek teljes körű felhasználása akadályokba ütközik, ami kedvezőtlen hatással jár a mobilitásra és az európai munkaerőpiacok integrációjára nézve. Ehhez hozzájön az is, hogy az uniós eszközök és szolgáltatások az idők során változtak, és nem feltétlenül igazodnak napjaink tanulási, munkavégzési vagy kommunikációs szokásaihoz, illetve nem felelnek meg a jelenlegi vagy jövőbeli szükségleteknek vagy az újonnan megjelenő technológiáknak. A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos eszközökkel szemben támasztott minimumkövetelmény a digitalizáció és fokozott online jelenlét – és a jövőben ezekre még nagyobb hangsúlyt kell helyezni.

Az Europass keretrendszer által biztosított szolgáltatások lehetőséget nyújtanak ahhoz, hogy az érintettek a különféle módon, pl. a formális oktatáson vagy képzésen kívül (ifjúsági vagy önkéntes munka, munkaalapú tanulás, szakmai gyakorlat során stb.) szerzett készségeiket és képesítéseiket is prezentálják. A javaslat ezek alapján összhangban áll a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlással , amely felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedéseket a formális oktatáson vagy képzésen kívül szerzett tanulási eredmények hivatalos elismerésére.

A javasolt határozat összhangban áll a Készséggarancia létrehozásáról szóló ajánlással is, amely szintén az új európai készségfejlesztési program keretében jött létre. A Készséggarancia hozzáférést hivatott biztosítani az alacsonyan képzett embereknek olyan rugalmas tanulási útvonalakhoz, amelyekkel elsajátíthatják az írás-olvasási, számolási és digitális készségek minimális szintjét, és célja, hogy ezek az emberek azután a saját egyéni tempójukban tanuljanak tovább a felső középfokú szintű képesítés megszerzéséig, amely a készségek szélesebb körének elsajátítását jelenti. Az Europass keretrendszer által biztosított (egyéni) önértékelési eszköznek a Készséggarancia célcsoportja is hasznát látja.

Az Europass keretrendszert kétszer vizsgálták: először 2008-ban, majd 2013-ban. A második felülvizsgálat, amely a 2008 és 2012 közötti időszakra terjedt ki, megerősítette, hogy az Europass-dokumentumcsalád valóban elősegítheti a mobilitást, és hasznosnak bizonyulhat a külföldi tanuláshoz vagy munkavégzéshez. Az Europass-dokumentumokat haszonnal forgathatják a munkaadók, és egyre fontosabb szerepet játszanak a munkanélküliek számára is. Az Europass emellett fontos szerepet játszott a belföldi mobilitásban is (a megkérdezettek 40%-a saját országán belül szerzett új tapasztalatokat) és egyes országokban (Olaszország, Spanyolország stb.) széles körben elterjedt.

Az Europass határozat felülvizsgálatának oka az volt, hogy frissíteni kellett magát a határozatot és az általa létrehozott keretrendszert. A cél a jelenlegi, megváltozott szükségletek kielégítése és egy olyan szintű rugalmasság elérése volt, amely együtt tud működni a jövőben bekövetkező esetleges technológiai, oktatási, képzési, társadalmi és munkaerőpiaci változásokkal. Fontos volt az is, hogy rövid távon ne kelljen újra felülvizsgálni a jogszabályt. A javaslat leginkább a munkaerőpiacon bekövetkező változásokhoz kívánja hozzáigazítani a határozatot, hiszen pl. a betöltendő álláshelyek közzététele, a jelentkezés, a készségek felmérése és maga a toborzás is egyre gyakrabban az interneten történik. Az eszközök és szolgáltatások kialakításakor fontolóra kell venni emellett a különféle oktatási és képzésszolgáltatók munkáját, valamint a digitális technológiák és platformok használatát is.

A szociális partnerek egyetértettek abban, hogy a készségekre és képességekre vonatkozó szolgáltatások széttagoltsága kihívást jelent, továbbá üdvözölték az arra irányuló törekvést, hogy az online eszközöket és a tagállami szolgálatokat egységesebbé és integráltabbá kell tenni. A szociális partnerek emellett jelezték annak szükségességét, hogy szorosabbra kell fűzni a tagállamok által működtetett nemzeti munkaügyi ügynökségek és megfigyelőközpontok, valamint a szociális partnerek között létrejött kapcsolatot. Az Europass keretrendszer általában véve értékes eszköznek számít, amelyet az érintettek közvetlenül használhatnak. Különösen igaz ez az Europass önéletrajzra: a jól ismert és gyakran használt egységes formátum átláthatóbbá és közérthetőbbé teszi a benne foglaltakat. Az Európai Bizottság, az Európa Tanács és az UNESCO által a felsőoktatási képzési programokhoz kidolgozott oklevélmellékletet a bolognai folyamat 48 országában nagyon sokan használják. Az oklevélmelléklet felülvizsgálata e folyamaton belül jelenleg is zajlik. A cél az, hogy összhangba kerüljön a felsőoktatásban bekövetkező legfrissebb változásokkal, és hogy a hallgatók és a munkaadók számára használható legyen. A bizonyítványkiegészítőt szintén módosítani kell. Az oklevélmelléklet és a bizonyítványkiegészítő bizonyos tartalmi elemeit úgy kell megváltoztatni, hogy azok egymással összhangban legyenek – ezzel elősegíthető, hogy a két dokumentum közismertebb legyen és az érintettek gyakrabban használják. A konzultáció során az Europass központok, az EKKR tagállami koordinációs pontjai és az Euroguidance-hálózat képviselői által megfogalmazott legfontosabb tanulság az volt, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni az orientációra, hiszen ezt nem lehet webalapú eszközökkel vagy szolgáltatásokkal elvégezni: az orientációhoz személyes jelenlét és együttműködés szükséges. A központok továbbá felhívták a figyelmet az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére is, valamint hangsúlyozták, hogy a hosszú távra (nem pedig egy évre előre) kell tervezni. Ezek a meggondolások összhangban állnak a Bizottság javaslatával, amellyel egyszerűsíteni kívánja a műveleteket és a szakpolitikai hálózatok finanszírozását. Néhány központ képviselője emellett aggodalmának adott hangot a Nemzeti Készségkoordináló Központ létrehozásával kapcsolatban. Mint jelezték, a központnak szerintük nem kellene tagállami szinten átvennie az Europass központok, az EKKR tagállami koordinációs pontjai vagy az Euroguidance központok által végzett tevékenységeket, illetve nem kellene ezeket a központokat integrálnia. Emlékeztették a Bizottságot, hogy e szolgáltatások tagállami megszervezésére a szubszidiaritás elve vonatkozik. Ebben az összefüggésben néhány tagállam nem szeretne változtatni a jelenlegi helyzeten, mivel a hálózatok most különálló egységet képeznek és különböző tagállami hatóságok felelőssége alá tartoznak. A Bizottság kifejtette, hogy a javaslattal egyrészt egyszerűsíteni szeretné a tagállami és európai szintek között felmerülő adminisztratív és koordinációs feladatokat, másrészt pedig segítséget kíván nyújtani a tagállamoknak, hogy közös szolgáltatásokat tudjanak nyújtani polgáraiknak. Az egyes tagállamok meg fogják határozni az uniós finanszírozás legfőbb kedvezményezettjét, amely a Bizottság legfontosabb tárgyalópartnere is lesz egyben azokkal a tevékenységekkel kapcsolatban, amelyeket jelenleg az EKKR tagállami kapcsolattartási pontjai, a nemzeti Europass központok és az Euroguidance központok végeznek. Ez a váltás több országban már meg is történt. A javaslat célja, hogy a tagállami szolgálatok hosszabb finanszírozási időszakok alatt megfelelőbben tudják felhasználni a forrásokat. A végrehajtási és koordinációs feladatokkal kapcsolatos döntéseket tagállami szinten továbbra is az EU-országok fogják meghozni.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

2015-ben egy tanulmány hét olyan portált vett górcső alá, amely a készségekkel és képesítésekkel foglalkozik, név szerint: EURES, Europass, ESCO, Learning Opportunities and Qualifications in Europe, ENIC-NARIC, EU Skills Panorama (Uniós készségkörkép) és az Ifjúsági Portál. A tanulmány célja az volt, hogy a portálokkal kapcsolatos információk elemzésével feltérképezze, hogy milyen kihívásokkal szembesülnek a megcélzott felhasználók és/vagy az érintett felek. Az elemzés áttekintette annak lehetséges módozatait, hogy a különböző online eszközök és szolgáltatások egymást jobban kiegészítsék és egymással szorosabban együttműködjenek.

•Hatásvizsgálat

Nem került sor hatásvizsgálat elvégzésére. A javaslat kidolgozása során négy opció megvizsgálására került sor; az opciók célja a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos már meglévő uniós eszközök és szolgáltatások kiigazítása, egyszerűsítése és frissítése, a koordináció és a szinergiák javítása céljából. Ezek az opcióknak nincsenek jelentős működési vonzataik a tagállamokra és az egyéb érintettekre nézve. A következő opciók nem zárják ki egymást, ezért nem csak egyenként, hanem egymással kombinálva is fontolóra lehet venni őket. 1. opció: A dokumentáció és az online jelenlét fokozása

Ez az opció a készségek és képesítések prezentálásával kapcsolatos, meglévő papíralapú eszközök egyszerűsítését és használatának szélesebb körben történő elterjesztését, illetve online jelenlétének minőségi javítását vonja maga után. A papíralapú eszközök továbbra is függetlenek lennének az egyéb eszközöktől és szolgáltatásoktól, és nem képeznének velük szinergiákat.

2. opció: Szolgáltatások összevonásának javítása

Ezen opció szerint egyszerűsíteni kellene a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos megfelelő uniós eszközöket és szolgáltatásokat, azaz az Europass keretet, az „EU Skills Panorama” (Uniós készségkörkép) és a „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portált. A cél az, hogy olyan integráltabb szolgáltatás jöjjön létre, amely a készségekre és képesítésekre vonatkozó felhasználói igényeket átfogóan és egyértelműen elégíti ki. A készségek és képesítések prezentálásával kapcsolatos papíralapú eszközök egyszerűsítése és népszerűsítése az 1. opció szerint történne. A papíralapú eszközök mellett az „EU Skills Panorama” (Uniós készségkörkép) és a „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portálról származó információk is bekerülnének az Europass keretrendszerbe A különböző eszközök és szolgáltatások összevonása elősegítené, hogy a felhasználóknak nyújtott információk közérthetőbbé váljanak. Az opció szerint az ESCO nyújtaná a készségekkel, kompetenciákkal, képesítésekkel és foglalkozásokkal kapcsolatos egységes terminológiát, amely révén a felhasználók könnyebben férhetnének hozzá egyértelmű információkhoz. A különböző eszközök és szolgáltatások Europass keretbe történő integrálása előmozdítaná használatukat, továbbá azzal az eredménnyel járna, hogy ismertebbek és népszerűbbek lennének.

3. opció: A támogató szolgáltatások koordinációjának javítása

Ha ez az opció valósulna meg, akkor tagállamonként egyetlen koordinációs központ foglalkozna azokkal a tevékenységekkel, amelyeket jelenleg EKKR tagállami koordinációs pontok, a nemzeti Europass központok és az Euroguidance központok látnak el. Minden tagállam meghatározná az uniós finanszírozás legfőbb kedvezményezettjét, amely az EU legfontosabb tárgyalópartnere is lenne egyben azokkal a tevékenységekkel kapcsolatban, amelyeket jelenleg a tagállami központok végeznek; a kedvezményezett megnevezése nem sértené a végrehajtásra és koordinációra vonatkozó tagállami rendelkezéseket. Az egyes országok koordinációs központja egyszerűsítené és racionalizálná a tagállami központok tevékenységeit, valamint nagyobb összhangot biztosíthatna a különféle szolgáltatások között. A cél az átláthatóság növelése, az egyes készségek/képesítések közérthetőbbé tétele, valamint az egész életen át tartó tanulás és a pályaorientáció támogatása a tagállamokban. A koordinációs központ centrális szerepet játszana egyéb kapcsolt szolgáltatások vonatkozásában is, pl. a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésben.

4. opció: Az eszközök közötti interoperabilitás javítása

Ennek az opciónak az értelmében az Europass lehetővé tenné a már meglévő uniós eszközökből származó releváns adatok prezentálását és összegyűjtését kapcsolt nyílt adatként, nyílt formátumként vagy szabványként. A cél a különböző eszközök, szolgáltatások és (harmadik felektől, pl. a munkaerőpiacról származó) adatforrások interoperabilitásának javítása. A folyamatot az ESCO révén alkalmazott egységes terminológia támogatná. Ez az opció lehetővé tenné az érintetteknek, hogy különféle okokból kifolyólag (pl. munkaközvetítés) jobban kiaknázzák az adatokat. Az opció révén az Europass-eszközök és szolgáltatások követni tudnák a digitális fejlődést is.

Az alábbi ábra bemutatja a szolgáltatások lehetséges összevonását, valamint az egyéb eszközökkel létrejövő kapcsolatokat és szinergiákat:

A nyilak az integrált szolgáltatással létrejövő szinergiákat vagy kapcsolatokat jelzik. Fehérrel jelöltük a meglévő portálokat, kékkel pedig az eszköz új funkcióit. Az egységes terminológiát az ESCO szolgáltatja.