Különjelentés Eredményes volt‑e 
a kkv‑knek az 
elektronikus 
kereskedelem 
(e‑kereskedelem) 
területén nyújtott 
ERFA‑támogatás?HU 2014  20 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
ISBN 978-92-872-1328-0
doi: 10.2865/17087
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Eredményes volt‑e  
a kkv‑knek az 
elektronikus 
kereskedelem 
(e‑kereskedelem) 
területén nyújtott 
ERFA‑támogatás?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2014  20 SZ.
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Szakkifejezések és rövidítések
I–IV Összefoglaló
1–11  Bevezetés
1–3 Miért fontos az elektronikus kereskedelem?
4–6 Az információs társadalommal kapcsolatos uniós stratégiák
7–9 Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) által az elektronikus kereskedelembe történő 
beruházásokra nyújtott támogatás
10 –11  Az ERFA irányítási rendszere
12–16  Az ellenőrzés hatóköre és céljai
17– 62  Észrevételek
17–27  A tagállamok operatív programjai megfelelő alapul szolgáltak a kis ‑ és középvállalkozások (kkv‑k) 
támogatásához az elektronikus kereskedelem ter ületén, a teljesítményméréshez azonban nem
18–19  Az összes kiválasztott tagállam az információs és kommunikációs technológiákra (IKT‑k) vonatkozó 
regionális vagy nemzeti stratégiával összhangban készítette el az ellenőrzött operatív programokat
20–27  Minden ellenőrzött operatív program tartalmazott az elektronikus kereskedelemre vonatkozó 
intézkedéseket, valamint az ezekhez kapcsolódó célokat és mutatókat, de az utóbbiak későbbi módosításai 
egyes esetekben hátráltatták a teljesítmény megfelelő értékelését
28–51  Az irányító hatóságok mind a kiválasztási, mind a monitoring szakaszban inkább az outputokra, 
mintsem a projektek eredményeire összpontosítottak
29–43  A projektek kiválasztási eljárásai során csak ritkán vették figyelembe, hogy a kiválasztott projektek 
járulnak‑e leginkább hozzá a kkv‑k fejlesztéséhez, illetve az információs társadalomra vonatkozó uniós 
célok teljesítéséhez
44–51  Az irányító hatóságok a legtöbb esetben nem tudták értékelni a projekteknek a kkv‑k fejlesztésére 
gyakorolt hatását
03 Tartalomjegyzék
52–62  A kkv‑k általánosságban zökkenőmentesen hajtották végre a projekteket, de nem minden 
esetben tudták kimutatni az elért eredményeket
53–57  A projektek során megvalósított outputok általában összhangban álltak a vonatkozó pályázatokkal
58–62  Számos kkv úgy nyilatkozott, hogy előnyös volt számukra a projekt végrehajtása, de az elért eredmények 
szisztematikus mérésére nem ker ült sor
63–68  Következtetések és ajánlások
 A Bizottság válaszai
04
 Szakkifejezések  
és rövidítések
B2B : Business‑to‑Business (vállalkozások közötti kereskedelem)
B2C : Business‑to‑Consumer (vállalkozások és fogyasztók közötti kereskedelem)
DAE : Európai digitális menetrend ( Digital Agenda for Europe )
Eredmény : A közvetlen célcsoport számára a beavatkozásban történő részvételük végén bekövetkező azonnali 
változások (pl. forgalomnövekedés, vevők számának növekedése, online értékesítés százalékos arányának növekedése, 
munkahelyteremtés).
ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap: Az ERFA azzal a céllal nyújt pénzügyi támogatást, hogy előmozdítsa az EU régiói 
közötti gazdasági és társadalmi kohéziót. Az ERFA beavatkozásait elsősorban – nagyszámú projektet magukban foglaló – 
operatív programok keretében hajtják végre.
EU: Európai Unió
Hatás : A beavatkozás befejezése után megfigyelhető hosszabb távú előnyös vagy hátrányos társadalmi‑gazdasági 
következmények, amelyeket a beavatkozás a közvetlen célcsoportjára vagy a beavatkozás hatókörén kívül eső közvetett 
célcsoportokra gyakorolt.
IKT: Információs és kommunikációs technológiák
Irányító hatóság : Egy tagállam által az operatív program irányítására kijelölt nemzeti, regionális vagy helyi hatóság, 
illetve köz ‑ vagy magánszervezet.
Kkv‑k : Kis ‑ és középvállalkozások. A Bizottság azokat a vállalkozásokat sorolja ebbe a kategóriába, amelyek 
kevesebb mint 250 alkalmazottat foglalkoztatnak, 50 millió eurónál alacsonyabb éves forgalmat bonyolítanak, illetve 
mérlegfőösszegük nem haladja meg a 43 millió eurót.
Közreműködő szervezet : Bármely közjogi vagy magánjogi intézmény, amely egy irányító hatóság illetékessége alatt jár 
el, vagy ilyen hatóság nevében hajt végre feladatokat a műveleteket végrehajtó kedvezményezettek vonatkozásában.
OP: Operatív program: A Bizottság által jóváhagyott dokumentum, amely több évre szóló – nagyszámú projektet 
magukban foglaló – intézkedéseket tartalmazó, egymással összefüggő prioritások összességeként jelenik meg.
Output : A beavatkozásra elkülönített erőforrások felhasználásával létrehozott vagy elért konkrét tárgyi eredmény (pl. 
kkv‑k számára nyújtott támogatás, létrehozott weboldalak, beszerzett informatikai szoftverek).
Talált pénz : A „talált pénz” effektus azt jelenti, hogy olyan kedvezményezett részesül finanszírozásban, aki támogatás 
nélkül is ugyanolyan döntést hozott volna. Ilyen esetben az eredmény nem az alkalmazott szakpolitikának tudható 
be; a kedvezményezett számára megítélt támogatásnak nincs hatása. Így a kiadások „talált pénznek” minősülő része 
jellegénél fogva nem eredményes, mivel nem járul hozzá a kitűzött célok eléréséhez.
05
 Összefoglaló
I
Az e‑kereskedelmi technológiák elősegítik a gazdasági 
növekedést, hozzájárulnak az egységes piac kiépülésé ‑
hez és gyorsítják az európai integrációt. Ez különösen 
a kis ‑ és középvállalkozások (kkv‑k) esetében különösen 
fontos, mivel ezek még mindig elmaradnak a nagyválla ‑
latok mögött az információs és kommunikációs technoló ‑
giák (IKT‑k) alkalmazása terén.
II
A Bizottság ezért egyre nagyobb fontosságot tulajdonít 
az elektronikus kereskedelem fejlesztésének, elsősorban 
az európai digitális menetrend (DAE) elnevezésű kiemelt 
kezdeményezés keretében. Az ERFA költségvetésében 
a 2007–2013 ‑as programozási időszakban körülbelül 
hárommilliárd eurót különítettek el az információs és 
kommunikációs technológiák kkv‑k általi alkalmazásának 
előmozdítására.
III
A számvevőszéki ellenőrzés azt vizsgálta, hogy ered ‑
ményes volt‑e a kkv‑knek az elektronikus kereskedelem 
területén nyújtott ERFA‑támogatás, és megállapította, 
hogy az elektronikus kereskedelmi projektek ERFA‑támo ‑
gatása hozzájárult az üzleti szolgáltatások elektronikus 
elérhetőségének javításához. Mindazonáltal a monitoring 
terén felmerülő hiányosságok miatt nem lehetett megál ‑
lapítani, hogy ez milyen mértékben járult hozzá az uniós 
és tagállami IKT‑stratégiák megvalósításához, valamint 
a kkv‑k fejlesztési céljainak eléréséhez. Ezenkívül a kivá ‑
lasztási eljárások hiányosságai miatt a költséghatékony ‑
ság kritériumát feltehetően nem teljesítő projektek is 
társfinanszírozásban részesültek.IV
A Számvevőszék ezért azt ajánlja, hogy a Bizottság:
a) gondoskodjon az operatív programok haladásával 
kapcsolatos egységes és megbízható információk 
beszerzéséről a tagállamokból, nem csak a pénz ‑
ügyi szempontokra, hanem a teljesítményre, kü ‑
lönösen az eredménymutatókra és célértékekre is 
összpontosítva;
b) ragaszkodjon ahhoz, hogy a tagállamok által alkal ‑
mazott bírálati kritériumok és eljárások révén az 
elektronikus kereskedelem kkv‑k körében történő 
fejlesztése és az európai digitális menetrend céljai ‑
nak elérése tekintetében a legnagyobb hozzáadott 
értéket teremtő pályázatok részesüljenek előnyben, 
ugyanakkor ezek az eljárások a szükséges időbefek ‑
tetés és adminisztratív ráfordítások szempontjából is 
megfeleljenek a kedvezményezett célcsoportnak;
c) írja elő tagállami irányító hatóságok számára, hogy 
alkalmazzanak irányítási eszközöket a kedvezménye ‑
zett kkv‑knek nyújtott vállalkozásfejlesztési támoga ‑
tások hatásának monitorozására.
06
 Bevezetés
Miért fontos az 
elektronikus 
kereskedelem?
01 
Az elektronikus kereskedelem áruk és 
szolgáltatások vállalkozások, háztartá ‑
sok, magánszemélyek vagy magánszer ‑
vezetek közötti adásvétele interneten 
vagy más számítógépes (elektronikus 
távközlési) hálózatokon keresztüli elekt ‑
ronikus tranzakciók útján1.
02 
Az e‑kereskedelmi technológiák előse ‑
gítik a gazdasági növekedést, hozzájá ‑
rulnak az egységes piac kiépüléséhez 
és gyorsítják az európai integrációt. Ez 
különösen a kis ‑ és középvállalkozások 
(kkv‑k) számára lényeges, amelyeknek 
az európai gazdaságban játszott szere ‑
pét a Tanács, az Európai Parlament és 
a Bizottság is többször elismerte már, 
de amelyek még mindig elmaradnak 
a nagyvállalatok mögött az információs 
és kommunikációs technológiák (IKT‑k) 
alkalmazása terén.
03 
Ahogy az számos bizottsági dokumen ‑
tumban szerepelt2, az IKT‑k, különösen 
az elektronikus kereskedelem alkalma ‑
zásának előmozdítása ezért nagyon 
fontos az általános gazdaságfejlesztés és 
különösen a kkv‑k versenyképességének 
javítása3, valamint a munkahelyteremtés 
szempontjából.Az információs 
társadalommal 
kapcsolatos uniós 
stratégiák
04 
2000 óta a Bizottság számos stratégiát 
dolgozott ki az információs társadalom 
Unión belüli fejlesztése érdekében: 
elindította az eEurope kezdeményezést4, 
a lisszaboni stratégián belül az európai 
információs társadalom 2010 stratégiát 
(i2010 stratégia)5, valamint 2010 ‑ben 
útjára bocsátotta az európai digitális 
menetrendet (DAE), amely a növekedést 
és munkahelyteremtést célzó jelenlegi 
Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezde ‑
ményezésének egyike (lásd: 1. ábra ).
05 
Az i2010 stratégiára épülő DAE hangsú ‑
lyozta az Unió és a tagállamok együttes 
és hosszú távú elkötelezettségének 
fontosságát, regionális szinten is6. 
A menetrend pillérenként csoporto ‑
sított intézkedésekből áll7. Az egyik 
pillér („egységes digitális piac”) célja 
többek között a  határokon átnyúló 
online tranzakciók egyszerűsítése . A 13 cél 
közül három foglalkozik az elektronikus 
kereskedelemmel és egy kifejezetten 
a kkv‑kre összpontosít, azt célozva, hogy 
a kkv‑k 33% ‑a 2015 ‑ig online értékesítést 
és vásárlást végezzen8. A digitális menet ‑
rend legutóbbi eredménytáblája lassú 
növekedést mutat az online értékesítést 
és vásárlást végző kkv‑k számában: az 
ilyen kkv‑k száma a 2009 ‑es 12, illetve 
24% ‑ról 2013 ‑ig 14, illetve 26% ‑ra nőtt.1 Az Eurostat és az OECD közös 
fogalommeghatározása.
2 Európai digitális menetrend 
(COM(2010) 245 végleges/2), 
2010. augusztus 26.; 
A Bizottság 2012. évi 
munkaprogramja (COM(2011) 
777 végleges), 2011. 
november 15.; A Bizottság 
2014. évi munkaprogramja 
(COM(2013) 739 final), 2013. 
október 22.
3 Az internetes gazdaság 
becslések szerint minden 
megszűnő munkahely 
esetében 2,6 új munkahelyet 
teremt és a nettó 
munkahelyteremtésből akár 
25% ‑kal is részesedhet (ahogy 
az Franciaországban történt az 
1995–2010 ‑es időszakban). 
McKinsey: „Impact d’internet 
sur l’économie française” (Az 
internet hatása a francia 
gazdaságra), 2011. március.
4 eEurope – Információs 
társadalom mindenkinek 
(COM(99) 687 végleges), 1999. 
december 8.
5 i2010: európai információs 
társadalom a növekedésért és 
a foglalkoztatásért (COM(2005) 
229 végleges), 2005. június 1.
6 COM(2010) 245 végleges/2, 
7. o.
7 2010 ‑ben az EDM 101 
intézkedést csoportosított hét 
pillérbe. A 2012 ‑es aktualizálás 
után a Bizottság hét új kiemelt 
területet és 31 további 
intézkedést fogadott el.
8 A két másik cél, hogy 2015 ‑ig 
a magánszemélyek 50% ‑a 
vásároljon elektronikusan és 
20% ‑a végezzen határokon 
átnyúló elektronikus vásárlást.
07 Bevezetés
9 A cél az elektronikus 
kereskedelem kiskereskedelmi 
részesedésének (2010 ‑ben 
3,4%), illetve az internetes 
ágazatnak az európai GDP‑hez 
tett hozzájárulásának 
(2010 ‑ben kevesebb mint 3%) 
megduplázása volt. Egységes 
keret az elektronikus 
kereskedelem és az online 
szolgáltatások digitális 
egységes piacába vetett 
bizalom megerősítésére 
(COM(2011) 942 végleges), 
2012. január 11.1. ábraAz információs társadalommal kapcsolatos uniós stratégiák
v
2000 2005 2015 2010 2020Lisszaboni stratégia (2000)
Cél: Európa 2010-ig a világ legversenyképesebb 
és legdinamikusabb gazdaságává váljon
Hangsúlyozza, hogy Európának meg kell ragadnia a digitális 
gazdaságban és az internetben rejlő lehetőségeket.
eEurope 
kezdeményezés és 
cselekvési tervek
Cél: a szolgáltatások, 
alkalmazások és internetes 
tartalmak ösztönzése. 
10 kiemelt területe van, 
melyek egyike az 
e-kereskedelem 
fejlődésének felgyorsításaInformációs 
társadalom stratégia 
(i2010 stratégia)
Cél: az IKT-k 2010-ig 
megvalósítandó 
konvergenciájának 
támogatása három alprogram 
végrehajtásával, melyek közül 
az egyik az egységes európai 
információs térség 
kidolgozására vonatkozikCél: intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés 
biztosítása hét „kiemelt kezdeményezés” révén, melyek 
egyike az „európai digitális menetrend”. A növekedést és foglalkoztatást célzó Európa 
2020 stratégia (2010)
Európai digitális menetrend (EDM)
Cél: az uniós gazdaság újbóli fellendítése, és lehetővé tenni az 
európai polgárok és vállalkozások számára, hogy a lehető 
legjobban használják ki a digitális technológiákat
Célértékek: 13 célérték – az elektronikus kereskedelemre 
három külön célérték vonatkozik
Forrás:  Európai Számvevőszék.
06 
Ezenkívül 2012 januárjában a Bizottság 
elfogadta az elektronikus kereske ‑
delemről és online szolgáltatásokról 
szóló közleményt, amely az elektronikus 
kereskedelem volumenének 2015 ‑ig 
történő megduplázását tűzte ki célul az 
Unióban9.
08 Bevezetés
Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alap (ERFA) 
által az elektronikus 
kereskedelembe történő 
beruházásokra nyújtott 
támogatás
07 
A 2007–2013 ‑as programozási időszakban 
a közösségi stratégiai iránymutatások10 is 
megerősítették az IKT‑knak a vállalatok – 
különösen a kkv‑k – általi alkalmazásának 
fontosságát, különösen a termelékenység 
javítása, továbbá egy nyitott és verseny ‑
képes digitális gazdaság előmozdítása 
tekintetében. A lisszaboni stratégia félidős 
értékelése11 is hangsúlyozta az IKT‑k alkal ‑
mazásának fontosságát a gazdaság min ‑
den ágazatában, valamint azt, hogy a ko ‑
héziós politika milyen szerepet játszhatna 
az IKT‑k alkalmazásának elősegítésében.
08 
Az ERFA által a 2007–2013 ‑as programo ‑
zási időszakban az IKT‑k kis ‑ és középvál ‑
lalkozások általi alkalmazására szánt költ ‑
ségvetés (ide tartoznak az elektronikus 
kereskedelembe történő beruházások) 
mintegy hárommilliárd euró, ami a közvet ‑
lenül a kkv‑kat célzó támogatás 11% ‑át, 
illetve az IKT‑val kapcsolatos támogatások 
21% ‑át teszi ki. A Bizottság szerint 2013 
novemberéig e költségvetés 57% ‑át külö ‑
nítették el a kiválasztott projektekre, ami 
a strukturális alapok 85% ‑os felhasználási 
arányához képest alacsonynak minősül 
(lásd még: 24. és 27. bekezdés).
09 
A konkrétan az elektronikus kereskede ‑
lembe történő beruházásokra elkülöní ‑
tett összegekre vonatkozóan nem állnak 
rendelkezésre számadatok, mert a rende ‑
letekben12 meghatározott jelentéstételi 
kategóriák nem írják elő az elektronikus 
kereskedelem támogatásának külön 
bejelentését. Ezenkívül az elektronikus 
kereskedelem támogatását tartalmazó ki ‑
adási kategóriában az oktatás, képzés, há ‑
lózatépítés, továbbá más, a kkv‑k számára 
nyújtott szolgáltatások és alkalmazások is 
szerepelnek.Az ERFA irányítási 
rendszere
10 
Az ERFA a kohéziós politikai alapok 
egyike. A kohéziós források felhasználása 
többéves programok útján, a tagálla ‑
mok és a Bizottság közötti megosztott 
irányítás keretében történik. Az egyes 
programozási időszakokra a Bizottság 
a tagállamok javaslatai alapján opera ‑
tív programokat, valamint az uniós és 
a tagállami hozzájárulásokat is magában 
foglaló indikatív pénzügyi terveket hagy 
jóvá.
11 
Az operatív programokból finanszíro ‑
zott projekteket az irányító hatóságok 
választják ki, és azokat magánszemélyek, 
egyesületek, állami vagy magánvállalko ‑
zások, illetve helyi, regionális és orszá ‑
gos közintézmények hajtják végre.10 A Tanács 2006. október 6 ‑i 
2006/702/EK határozata 
a kohézióra vonatkozó 
közösségi stratégiai 
iránymutatásokról (HL L 291., 
2006.10.21., 11. o.).
11 Közös munkával 
a növekedésért és 
a munkahelyekért – 
A lisszaboni stratégia új 
kezdete (COM(2005) 24 
végleges), 2005. február 2.
12 A Tanács 2006. július 11 ‑i 
1083/2006/EK rendelete az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alapra 
vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről, 
valamint a Bizottság 2006. 
december 8 ‑i 1828/2006/EK 
rendelete az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról szóló 
1083/2006/EK tanácsi 
rendelet, valamint az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapról 
szóló 1080/2006/EK európai 
parlamenti és a tanácsi 
rendelet végrehajtására 
vonatkozó szabályok 
meghatározásáról.
09
 Az ellenőrzés hatóköre  
és céljai
12 
A Számvevőszék azt vizsgálta, hogy 
eredményes volt‑e a kkv‑knek az elekt ‑
ronikus kereskedelem területén nyújtott 
ERFA‑támogatás. Az ellenőrök a követke ‑
ző három fő kérdésre keresték a választ:
a) a tagállamok által kidolgozott és 
a Bizottság által jóváhagyott ope ‑
ratív programok megfelelő alapot 
szolgáltattak a kkv‑kat célzó elektro ‑
nikus kereskedelmet fejlesztő intéz ‑
kedések hatékony támogatására?
b) az irányító hatóságok megfelelően 
választották ki és felügyelték az 
elektronikus kereskedelemmel kap ‑
csolatos projekteket?
c) az ERFA által társfinanszírozott, 
elektronikus kereskedelemmel 
foglalkozó projekteket sikeresen 
végrehajtották, és azok mérhető elő ‑
nyökkel jártak a kedvezményezett 
kkv‑k számára?
13 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék az 
ERFA által a 2007–2013 ‑as programozá ‑
si időszakban nyújtott támogatásokra 
össz  pontosított, és az alábbi négy 
tagállamban összesen öt operatív prog ‑
ramra terjedt ki: Görögország („Digitális 
konvergencia”), Olaszország („Piemont” 
és „Emilia‑Romagna”), Lengyelország 
(„Innovatív gazdaság”) és Egyesült Ki ‑
rályság („Skót‑alföld és ‑ felföld”). Ezek az 
IKT‑k kkv‑k általi alkalmazására elkülö ‑
nített ERFA‑költségvetésből összesen 
1,6 milliárd eurót (51%) tettek ki.
14 
A felsorolt tagállamok kiválasztására az 
IKT‑k kkv‑k általi alkalmazására elkülö ‑
nített költségvetési előirányzataik és 
lekötött összegeik alapján, illetve azért 
került sor, mert operatív programjaik az 
elektronikus kereskedelemmel kapcsola ‑
tos intézkedéseket tartalmaznak.15 
Az ellenőrzés hatóköre a következőkre 
terjedt ki:
a) a Bizottság elektronikus kereskede ‑
lemre és az információs társadalom ‑
ra vonatkozó stratégiai keretének 
áttekintése;
b) a kiválasztott országok által a   
2007–2013 ‑as időszakra vonatkozóan 
kidolgozott, az elektronikus keres ‑
kedelemmel kapcsolatos nemzeti és 
releváns regionális stratégiai doku ‑
mentumainak vizsgálata, valamint 
a kapcsolódó operatív programok 
elemzése;
c) látogatás a kiválasztott tagállamok ‑
ban az operatív programok irányí ‑
tásáért felelős nemzeti és regionális 
hatóságoknál;
d) 30, legalább két éve működő projekt 
helyszíni vizsgálata13, hatásuk érté ‑
kelése érdekében. A projektek teljes 
támogatható költsége körülbelül 
1800 eurótól 527 000 euróig terjedt 
(amelyből az ERFA hozzájárulása 12 
és 74% között volt). Három projekt 
nem pénzügyi támogatás, hanem pl. 
tanácsadási szolgáltatások formájá ‑
ban valósult meg;
e) szakmai látogatás egy, a Bizottság 
által a közelmúltban bevezetett, 
„IKT‑utalvány rendszer” elnevezésű 
kísérleti projektet alkalmazó régi ‑
óban (lásd: 2. háttérmagyarázat ) 
annak érdekében, hogy értékelni 
tudjuk az ERFA‑forrásoknak ezt az 
alternatív felhasználási módját, és 
össze tudjuk hasonlítani az ellenőr ‑
zött projektek esetében alkalmazott 
kiválasztási eljárásokkal.
16 
Bizonyítékok gyűjtéséhez interjú ‑
kat folytattunk bizottsági és tag ‑
állami tisztviselőkkel, valamint 
projektmenedzserekkel.13 Megjegyzendő, hogy az 
Egyesült Királyságban 
(Skót‑alföld és ‑ felföld) 
a projektek végrehajtásának 
két szintjét különböztették 
meg (projekttámogatói, illetve 
kkv‑projektek). Ez az adat csak 
kkv‑projektekre vonatkozik.
10
 Észrevételek
A tagállamok operatív 
programjai megfelelő 
alapul szolgáltak a kis ‑ és 
középvállalkozások 
(kkv‑k) támogatásához az 
elektronikus 
kereskedelem ter ületén, 
a teljesítményméréshez 
azonban nem
17 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
a) a tagállamok operatív programjaikat 
az IKT‑vel kapcsolatos vonatkozó 
stratégiáknak megfelelően készítet ‑
ték‑e el;
b) az operatív programok meghatároz ‑
tak‑e konkrét célkitűzéseket és intéz ‑
kedéseket az azonosított igények ki ‑
elégítéséhez, valamint a teljesítmény 
figyelemmel kíséréséhez szükséges 
célértékeket és mutatókat.
Az összes kiválasztott tagál ‑
lam az információs és kom ‑
munikációs technológiákra 
(IKT‑k) vonatkozó regionális 
vagy nemzeti stratégiával 
összhangban készítette 
el az ellenőrzött operatív 
programokat
18 
Az operatív programok elkészítésekor 
a kiválasztott tagállamok keretstraté ‑
giával rendelkeztek, amely meghatá ‑
rozta az IKT‑k alkalmazásával, illetve az 
információs társadalommal, valamint 
a kkv‑k fejlesztésével és versenyképessé ‑
gével kapcsolatos igényeiket. A vizsgált 
stratégiák közül azonban csak a görög ‑
országi volt annyira átfogó, hogy olyan 
szervezeti felépítést is magában foglalt, 
amely a felelősségeket mind a stratégiai 
célok végrehajtása, mind a szükséges 
és elérhető erőforrások tekintetében 
meghatározta.19 
Ezeket a stratégiákat az operatív progra ‑
mok irányító hatóságai aztán figyelembe 
vették, de azokat csak Olaszország (Emi ‑
lia‑Romagna) és Görögország operatív 
programjai említették konkrétan. Továb ‑
bá csak a görögországi irányító hatóság 
hivatkozott konkrétan az információs 
társadalomra vonatkozó uniós stratégi ‑
ákra a programozási időszak kezdetétől 
fogva. Az európai digitális menetrend 
2010. májusi elindításakor az Egyesült 
Királyság egyik irányító hatósága ezt 
figyelembe vette és ennek megfelelően 
igazította ki operatív programját (lásd: 
23. bekezdés és 1. háttérmagyarázat ).
11 Észrevételek
Minden ellenőrzött opera ‑
tív program tartalmazott az 
elektronikus kereskedelemre 
vonatkozó intézkedéseket, 
valamint az ezekhez kap ‑
csolódó célokat és mutató ‑
kat, de az utóbbiak későbbi 
módosításai egyes esetekben 
hátráltatták a teljesítmény 
megfelelő értékelését
20 
Az összes irányító hatóság belefoglalt 
operatív programjaiba az elektronikus 
kereskedelem előmozdítására szolgáló 
olyan intézkedéseket, amelyek vagy 
kifejezetten a kkv‑ket célozták, vagy az 
elektronikus gazdasághoz és az IKT‑k 
kkv‑k általi alkalmazásához kapcsoló ‑
dó szélesebb körű intézkedések részét 
képezték, ezáltal a kapcsolódó stra ‑
tégiákban meghatározott igényekkel 
foglalkoztak (lásd: 18. bekezdés).
21 
A Bizottság értékelte az operatív prog ‑
ramokban található igényfelméréseket 
és ellenőrizte, hogy a kitűzött célértékek 
összhangban állnak‑e ezekkel az elemzé ‑
sekkel, továbbá, hogy hozzájárulnak‑e az 
uniós szakpolitikai célok teljesítéséhez.22 
Valamennyi irányító hatóság saját 
outputmutatókat határozott meg az 
operatív programjaikban leírt, elekt ‑
ronikus kereskedelemhez kapcsolódó 
intézkedésekhez, és egy kivételével 
mindegyikük meghatározott eredmény ‑
mutatókat is (lásd: 2. ábra ) a hozzájuk 
kapcsolódó célértékekkel együtt. Az 
induláskor ezek megfelelő alapot szol ‑
gáltattak a program végrehajtásának 
figyelemmel kíséréséhez. Ugyanakkor 
csak két operatív program (Olaszország 
[Piemont] és Görögország) alkalmazta az 
európai digitális menetrendben szereplő 
„elektronikus kereskedelem vállalko ‑
zások számára” mutatót. A különféle 
mutatók közötti eltérések miatt nem 
lehetett azokat összesíteni, emiatt azok 
nem tudtak magasabb szintű informáci ‑
ókkal szolgálni.
23 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
2009 és 2013 között a Bizottság szá ‑
mos módosítást fogadott el mind az öt 
vizsgált operatív programban. Három 
esetben (Görögország, Olaszország 
[Piemont] és Lengyelország) azon ‑
ban a programozási időszak vége felé 
(2012 ‑ben, illetve 2013 ‑ban) az operatív 
programok módosításai keretében a mu ‑
tatókat is megváltoztatták (lásd még: 
19. bekezdés)14.14 A piemonti operatív 
programot négyszer 
(2009 ‑ben, 2010 ‑ben, 
2012 ‑ben és 2013 ‑ban), 
a görögországi operatív 
programot kétszer (2011 ‑ben 
és 2012 ‑ben) módosították, de 
a mutatókat mindkét esetben 
csak egyszer, 2012 ‑ben. 
Lengyelországban 2011 ‑ben 
és 2013 ‑ban végeztek 
módosítást az operatív 
programon és ez mindkét 
alkalommal a mutatók 
módosítására is kiterjedt.Példa az operatív programnak az új uniós kezdeményezésnek megfelelően történő 
módosítására: Egyes ült Királyság (Skót‑alföld és ‑felföld)
A „Skót‑alföld és ‑ felföld” operatív programot 2011 márciusában úgy módosították, hogy az jobban foglalkozzon az 
európai digitális menetrend (DAE) elnevezésű új uniós kiemelt kezdeményezés célkitűzéseinek teljesítésével.
A módosítás következtében a program immár tartalmazta a vidéki kkv‑k szélessávú internetkapcsolathoz jutásának 
támogatását és összehangolta a skót kormányzat digitális stratégiáját az európai digitális menetrenddel.1. háttérmagyarázat
12 Észrevételek 2. ábraA vizsgált operatív programokban található, elektronikus kereskedelemmel 
kapcsolatos teljesítménymutatók és célértékek részletes leírása és alakulása
Innovatív gazdaság
(Lengyelország)Társﬁnanszírozott projektek 
száma (13 100)
Támogatott vállalkozások 
száma (11 400) Skót Alföld és Felföld
(Egyesült Királyság)Digitális konvergencia 
(Görögország)Az IKT-knak a mindennapi 
működésbe történő integráció-
jára szolgáló támogatásban 
részesülő vállalkozások száma 
(13 561 --> 7700-ra csökkent)Emilia-Romagna (Olaszország)Piemont (Olaszország)Társﬁnanszírozott projektek 
száma (125 szolgáltatás-
nyújtási és 250 informatikai 
szolgáltatásalkalmazási)Operatív program
E-kereskedelmemmel kapcsolatos 
támogatásban részesülő vállalatok száma
(5700)Támogatott vállalkozások száma 
(450)Output-mutatók (és célértékek)
Megrendelést fogadni képes, támogatott 
vállalkozások aránya (8,75%) 
Internetes értékesítésből online ﬁzetés fogadására 
képes támogatott vállalkozások aránya (1,31 %) 
--> Összevonva: Megrendelés/internetes 
értékesítésből online ﬁzetés fogadására képes 
támogatott vállalkozások aránya (20%) NincsEredménymutatók (és célértékek)
Online megrendeléseket fogadó vállalkozások aránya (60%)
--> Hatályon kívül helyezve.  Online megrendeléseket leadó 
vállalkozások aránya (26%)
--> Módosítva: Online megrendelést leadó 
vállalkozások száma (90) 
Az indulástól fogva: Kidolgozott elektroni-
kus kereskedelmi stratégiák száma (4100)
Félkövéren szedett szöveg/számok: Jelenleg is érvényes
Normál szöveg/számok: Már nem érvényesSpeciális internetes piacon vállalati értékesítést (B2B) 
folytató vállalkozások aránya (12%)
Más vállalkozások rendszerével integrált informatikai 
rendszerrel rendelkező vállalkozások aránya (17%) 
--> Mindkettő hatályon kívül helyezve és 
összevonva: Bevezetett és/vagy integrált B2B 
informatikai rendszerrel rendelkező 
vállalkozások száma (5300)
Interneten vagy más hálózatokon keresztül 
megrendeléseket fogadó vállalatok aránya
(50%) --> Hatályon kívül helyezve
Az indulástól fogva: A projektek végrehajtása 
által teremtett új munkahelyek száma 
(17 500 teljes munkaidős egyenérték)
Az indulástól fogva: A projektek végrehajtásának 
eredményeként nyújtandó elektronikus 
szolgáltatások száma (11 000)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
13 Észrevételek
24 
Különösen az eredménymutatókat, illet ‑
ve célértékeiket módosították jelentős 
mértékben, és emiatt nehezen voltak ér ‑
tékelhetők a projektek végrehajtásából 
eredő tényleges eredmények. A célér ‑
tékek módosítása után (Görögország, 
Olaszország [Piemont] és Lengyelország 
operatív programjai esetében) a régi 
és az új értékeket nem lehetett össze ‑
hasonlítani, mert a mutatók definíciója 
(Görögország és Lengyelország operatív 
programja esetében) vagy a mértékegy ‑
ségek (Görögország és Olaszország 
[Piemont] operatív programja esetében) 
megváltoztak. Ezeket a módosításokat 
nem minden esetben indokolta a költ ‑
ségvetés csökkentése vagy más külső 
körülmények. Két esetben a módosítás 
oka a pályázatban szereplő intézkedések 
iránti alacsony kereslet volt, ami a forrá ‑
sok alacsony felhasználási arányához is 
vezetett (lásd: 8. és 27. bekezdés).
25 
A Számvevőszék véleménye szerint 
a programozási időszak vége felé 
(amikor már ismertek voltak a tényleges 
eredmények) elvégzett ilyen jellegű mó ‑
dosítások akadályozták az elektronikus 
kereskedelem fejlesztését célzó ope ‑
ratív programok eredményességének 
objektív mérését. Mindazonáltal a Bi ‑
zottság az operatív programok módosí ‑
tásának 2012 ‑ben és 2013 ‑ban történő 
jóváhagyásával engedélyezte ezeket 
a változtatásokat.26 
Ezenkívül a Bizottság operatív progra ‑
mokkal kapcsolatos monitoringja legin ‑
kább a pénzügyi információkra irányult, 
ami fontos, de nem egyedüli módja 
a tényleges haladás értékelésének. To ‑
vábbá a Bizottságnak jelentett pénzügyi 
adatokat két irányító hatóság (Görög ‑
országban és az Egyesült Királyságban) 
nem egységesen csoportosította, 
mivel az elektronikus kereskedelemmel 
kapcsolatos projekteket nem minden 
esetben megfelelően, azaz a vonatkozó 
tanácsi rendeletben15 meghatározott 
kiadási kódoknak megfelelően sorolták 
csoportokba.
27 
2003 ‑tól kezdve a Bizottság erőfeszíté ‑
seket tett a szakpolitikai eszközöknek az 
IKT‑k, köztük az elektronikus kereskede ‑
lem kkv‑k általi alkalmazása területén 
történő használatának előmozdítását 
célzó iránymutatások közzétételére16. 
Ezenkívül 2013 ‑ban egy olyan alternatív 
kezdeményezésre („IKT innovációs utal ‑
ványok”) tett javaslatot, ami egyszerű ‑
sítené a kkv‑k számára az IKT‑projektek 
végrehajtását (lásd: 2. háttérmagya -
rázat ). E kezdeményezés célja az IKT‑k 
kkv‑k általi alkalmazásának előmozdítá ‑
sára szánt források alacsony felhasználási 
arányának javítása volt17.15 A Tanács 2006. július 11 ‑i 
1083/2006/EK rendelete az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alapra 
vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).
16 Pl. a Bizottság Közös 
Kutatóközpontja által kezelt 
intelligens szakosodási 
platform honlapján ( http://
s3platform.jrc.ec.europa.eu/
guides ) megtalálható 
„Regional Policy for Smart 
Growth of SMEs” (Regionális 
politika a kkv‑k intelligens 
növekedéséért) és a „Digital 
Agenda Toolbox” (Digitális 
menetrend eszköztár) 
kiadványok.
17 Az IKT‑k kkv‑k általi 
alkalmazásának előmozdítását 
szolgáló intézkedések 
felhasználási aránya jóval az 
ERFA‑átlag alatt volt.
14 Észrevételek
Az irányító hatóságok 
mind a kiválasztási, mind 
a monitoring szakaszban 
inkább az outputokra, 
mintsem a projektek 
eredményeire 
összpontosítottak
28 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
az irányító hatóság biztosította‑e 
a következőket:
a) a kiválasztási eljárás megfelelő 
információt nyújtson számára arról, 
hogy az adott vállalkozás milyen 
indokok mentén döntött a beruhá ‑
zás végrehajtásáról, és arról, hogy 
a projekt végrehajtása hozzájárul ‑
hat‑e az operatív program céljainak 
megvalósításához, lehetővé téve az 
ERFA forrásokban rejlő többletérték‑  
teremtési potenciál maximális 
kihasználását a kkv‑k fejlesztésének 
elősegítése, valamint az információs 
társadalommal kapcsolatos uniós 
stratégiák végrehajtásához való 
hozzájárulás tekintetében;b) a projektek teljesítményét a végre ‑
hajtás alatt és után kísérjék figye ‑
lemmel annak érdekében, hogy 
értékelni lehessen a projektek 
hozzájárulását a kkv‑k fejlesztéséhez 
és a stratégiai célok eléréséhez.Az IKT innovációs utalványok: a kkv‑k alternatív támogatási formája
Az „IKT innovációs utalványok” egy egyszerűsített támogatási rendszert jelent, melynek célja a kkv‑k támogatása 
meglévő üzleti tevékenységüknek az IKT‑k alkalmazásával történő korszerűsítésére. Ez a gyakorlatban olyan kis 
összegű hitelt jelent, amelyből előre meghatározott termékeket vagy szolgáltatásokat vásárolhatnak akkreditált 
szállítóktól. A rendszer célja, hogy azonnali támogatást nyújtson a kkv‑k számára és egyúttal csökkentse azok admi ‑
nisztrációs terheit.
A mechanizmus tesztelése 2013 óta zajlik két spanyolországi régióban. A kísérleti projekt terén nagyobb előreha ‑
ladást elért Murcia régióban az eljárás a pályázat kiírásától kezdve a támogatások jóváhagyásáig két hónapot vesz 
igénybe. Ezenkívül az irányító hatóság szerint az adminisztrációs költségek kevesebb mint 10% ‑ot tesznek ki.
A Számvevőszék azonban két hiányosságot is megállapított. Először is nem fordítottak kellő figyelmet annak bizto ‑
sítására, hogy a projektek finanszírozását a kkv‑k általi kereslet (és nem az IKT‑szolgáltatók kínálata) határozza meg, 
másodszor nem kértek be eredménymutatókat a kedvezményezett kkv‑ktől, így nem lehetett értékelni a projektek 
megvalósításából eredő tényleges hatást.2. háttérmagyarázat
15 Észrevételek
A projektek kiválasztási 
eljárásai során csak ritkán 
vették figyelembe, hogy 
a kiválasztott projektek 
járulnak‑e leginkább hozzá 
a kkv‑k fejlesztéséhez, illetve 
az információs társada ‑
lomra vonatkozó uniós célok 
teljesítéséhez
Az irányító hatóságok 
a pályázatok értékelése során 
csak ritkán kértek ü zleti tervet 
vagy számszerűsített célokat
29 
Az ERFA rendeletek nem írnak elő üzleti 
tervet vagy más mérhető pénzügyi vagy 
üzleti célt a 2007–2013 ‑as programozási 
időszakra vonatkozó operatív programok 
esetében. Ezek elkészítésének előírása 
azonban bevált gyakorlatnak számít az 
üzleti vállalkozások életképességének 
és helytállóságának értékelése során. Az 
ellenőrzött operatív programok irányító 
hatóságai közül csak kettő (Lengyelor ‑
szág és az Egyesült Királyság) kérte üzleti 
tervek benyújtását a pályázatokhoz, de 
ezt sem szisztematikusan tették. Kö ‑
vetkezésképpen a 30 vállalkozás közül, 
amelyek projektjeit vizsgáltuk, csak ha ‑
tan nyújtottak be üzleti tervet vagy más, 
mérhető pénzügyi vagy üzleti célt (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).30 
Az üzleti tervet benyújtó hat pályázón kí ‑
vül a Számvevőszék által vizsgált 30 vál ‑
lalkozás közül további nyolc vállalkozás 
számszerűsített üzleti célokat tüntetett 
fel a pályázatban, amelyek megbízható 
alapként szolgáltak a projektek monito ‑
ringjához (lásd: 44–46. bekezdés).
31 
A 30 vizsgált projekt közül a fennmaradó 
16 projekt esetében az irányító hatóság 
nem rendelkezett megfelelő informá ‑
ciókkal arról, hogy a vállalatok mivel 
indokolják a beruházást. Ezekben az 
esetekben az irányító hatóság által kért 
információk nem foglalták magukban az 
üzleti tervet vagy más számszerűsíthető 
üzleti célt.
Példa pályázatban szereplő átfogó ü zleti tervre
Lengyelországban a vállalkozások közötti (B2B) kereskedelmi megoldások előmozdítására szolgáló intézkedés kere ‑
tében támogatott valamennyi projekt esetében átfogó üzleti terv benyújtását kérték a pályázatokhoz.
Az üzleti tervnek részletes információkat kellett tartalmaznia, kitérve a vállalat bemutatására, a projekt leírására (a 
projekt összetevői, a javasolt beruházás indoklása, a projekt végrehajtásához szükséges pénzügyi, műszaki és em ‑
beri erőforrások részletezése), a várt előnyökre (beleértve a célkitűzéseket, mérhető output ‑ és eredménymutató ‑
kat, valamint célértékeket), továbbá a vállalattal kapcsolatos pénzügyi információkra (mérleg, eredménykimutatás 
és pénzforgalmi kimutatás).
Ezek a részletes információk megfelelő alapot szolgáltattak a projekt ésszerűségének vizsgálatához és egyúttal 
a leghatékonyabb projektek kiválasztásához.3. háttérmagyarázat
16 Észrevételek
Egyes ellenőrzött projektek 
nem teljesítették az intézkedés 
operatív programokban foglalt 
célkitűzéseit
32 
Görögországban az ellenőrzött társfi ‑
nanszírozott projektek közül öt nem 
teljesítette az intézkedés operatív 
programokban foglalt célkitűzéseit. Míg 
az operatív programok hangsúlyozták 
a kis ‑ és mikrovállalkozások támogatásá ‑
nak szükségességét, a pályázati felhívá ‑
sok, amelyek keretében a Számvevőszék 
által vizsgált projekteket kiválasztották, 
nagyvállalatok számára is engedélyezték 
a társfinanszírozási pályázatok benyújtá ‑
sát (lásd: 4. háttérmagyarázat ).33 
Egy operatív programnak (Lengyelor ‑
szág) az induló vállalkozások online 
szolgáltatásnyújtását támogató intézke ‑
désével kapcsolatban a Számvevőszék 
megállapította, hogy a kiválasztási 
szakaszban az induló vállalkozás stá ‑
tusz bizonyítására szolgáló egyetlen 
előírás a cégnyilvántartásból származó, 
a vállalkozás létrehozásának dátumát 
tartalmazó kivonat benyújtása volt. Ezt 
a kiválasztási feltételt ezáltal könnyen ki 
lehetett játszani. Az említett intézkedés 
keretében támogatott öt ellenőrzött 
projekt közül kettő esetében olyan 
vállalkozásokról volt szó, amelyek bár 
jogi szempontból induló vállalkozásnak 
minősültek, valójában már korábban 
is léteztek, és vagy megszűntek vagy 
jelentősen korlátozták üzleti tevékeny ‑
ségeiket, amelyeket ezután az újonnan 
létrehozott vállalkozásba helyeztek át. 
A vállalkozók az ERFA‑társfinanszírozás 
elnyerése érdekében a támogathatósági 
kritériumokat teljesítő új vállalkozást 
hoztak létre. Az említett támogathatósá ‑
gi kritérium megkerülése csökkentette 
az intézkedés eredményességét.
Olyan projektek kiválasztása, amelyek nem voltak összhangban az intézkedés 
operatív programokban foglalt célkitűzéseivel
Görögországban az operatív program kifejezetten hivatkozott a turisztikai mikrovállalkozások támogatásának 
szükségességére (és ennek az igénynek a kielégítését célzó intézkedéseket is határozott meg), mivel e vállalkozások 
igen koncentráltan voltak jelen az operatív program vonzáskörzetében, és körükben az IKT‑k alkalmazása különö ‑
sen alacsony volt. A célzott vállalkozások közül az értékelések alapján sokan egyáltalán nem rendelkeztek online 
megjelenéssel, vagy csak nagyon alacsony szintűvel rendelkeztek. Az ilyen mikrovállalkozások támogatása a görög ‑
országi turisztikai ágazat szezonalitásának hatását is csökkenteni kívánta az év egészében fenntartható gazdasági 
tevékenységek fejlesztésével.
A pályázati felhívást azonban úgy írták ki, hogy az nem helyezett különös hangsúlyt sem a kis ‑, sem a mikrovállalko ‑
zásokra. Ennek eredménye az volt, hogy nagy szállodák is részesültek a forrásokból (a turisztikai ágazatban ellenőr ‑
zött hét vállalkozás közül négy a vezető görögországi szállodaláncokhoz tartozott).
Ezek a szállodák két fő összetevőből álló jól bejáratott üzleti modellel rendelkeztek: utazásszervezőkön keresztüli 
értékesítés (ezáltal a weboldalon keresztüli közvetlen értékesítés nem volt jelentős) és a szezonalitástól való függés 
(az év során csak hat hónapon keresztül tartottak nyitva). A társfinanszírozott projektek végrehajtása nem volt 
hatással az említett üzleti modellre, hiába szerepelt ez az operatív programban és a vonatkozó iránymutatásokban 
meghatározott célok között.4. háttérmagyarázat
17 Észrevételek
18 Az Egyesült Királyságban 
(Skóciában) a kiválasztási 
eljárás két szakaszból állt. Az 
első szakaszban az irányító 
hatóság kétlépcsős eljárásban 
választotta ki 
a projekttámogatókat 
(közreműködő szervezetek). 
Az eljárás első lépcsője 
lehetővé tette az irányító 
hatóságok (vagy 
közreműködő szervezetek) 
számára annak megállapítását, 
hogy a projekt teljesíti‑e az 
operatív program 
támogathatósági feltételeit. 
A sikeres projektpályázatokat 
ezután az eljárás második A kiválasztási eljárások 
hiányosságai miatt 
olyan projekteket is 
társfinanszíroztak, amelyek 
valószínűleg nem teljesítik az 
értékarányosság kritériumait
34 
Az ellenőrzött operatív programok 
kiválasztási eljárásaiban eltérések voltak 
megfigyelhetők, különösen a projektek 
típusát, a finanszírozás felső korlátját és 
a kiválasztási folyamatokat illetően (lásd: 
3. ábra )18.3. ábraAz elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos projektek kiválasztására szolgáló 
különböző tagállami rendszerek
Forrás:  Európai Számvevőszék.A kkv-projekteket a projekttámogatók 
választották ki beérkezési sorrend 
szerint, a támogathatósági feltételek 
teljesülése alapjánA pályázatok tételes kritériumok 
mentén történő értékelés szerinti 
rangsorolása (külső szakértők 
által)
Legfeljebb 200 000 euró2010-ig: beérkezési sorrend szerint, 
a támogathatósági feltételek teljesülése 
alapján
2010-től: a pályázatok érdemi kritériumok 
mentén történő értékelés szerinti rangsorolásaTámogatások: legfeljebb 200 000 euró
és/vagy
Nem pénzügyi támogatás: 
tanácsadási szolgáltatásokLegfeljebb 200 000 euró
Beérkezési sorrend szerint 
A támogathatósági feltételek 
teljesülése alapjánA támogatási rendszertől függően 
legfeljebb 40 000 euró (idegenforgalom) 
vagy 200 000 euró (kiskereskedelem)
Kvv-kba történő közvetlen beruházásKözreműködő szervezetek 
(projekttámogatók) támogatásaKvv-kba történő közvetlen beruházásKvv-kba történő közvetlen beruházásKiválasztási eljárás Beuházás felső korlátja Támogatás típusa
Emilia-Romagna 
(Olaszország)Piemont
(Olaszország)
Digitális 
konvergencia 
(Görögország)
Skót-alföld 
és -felföld
(Egyesült Királyság)Operatív program
Innovatív 
gazdaság 
(Lengyelország)
18 Észrevételek
35 
A legtöbb kiválasztási eljárást „beér ‑
kezési sorrend szerint” folytatták le, és 
csak a támogathatósági kritériumokat 
ellenőrizték, amelyek teljesítése nem 
okozott nehézséget. 2010 ‑ig az öt 
olaszországi operatív program közül 
csak kettőnél (Piemont, Emilia‑Romagna) 
alkalmazott az irányító hatóság érdemi 
szempontokon, a pályázatok rangsoro ‑
lásán és szakértői értékeléseken alapuló 
minőségi értékelést a kiválasztási eljárás 
során. 2010 ‑ben Lengyelország úgy dön ‑
tött, hogy módosítja kiválasztási eljárá ‑
sait, és bevezette a minőségi értékelést, 
valamint a pályázatok rangsorolását.
36 
A szigorú kritériumok és a pályázatok 
egymással való összevetésének hiánya, 
valamint az, hogy a pályázatokban nem 
szerepeltek átfogó üzleti információk, 
oda vezetett, hogy az esetek több mint 
egyharmadában kevéssé vagy egyáltalán 
nem költséghatékony projektek társfi ‑
nanszírozására került sor:
a) Görögországban négy – online fog ‑
lalási szolgáltatást nyújtó weboldal 
kifejlesztésére irányuló – projekt 
feleslegesen valósult meg. A vállala ‑
tok már a projekt végrehajtása előtt 
is rendelkeztek weboldallal és online 
foglalási lehetőséggel. Ezen túlme ‑
nően a kialakított weboldalak elren ‑
dezése megegyezett az ugyanahhoz 
a szállodalánchoz tartozó más szállo ‑
dák weboldalaival, amelyeket úgy ‑
szintén az ERFA társfinanszírozott 
(megegyező vagy nagyon hasonló 
összegekkel) ugyanazon pályázati 
felhívás alapján;b) a 30 ellenőrzött társfinanszíro ‑
zott projekt közül tíz (valamennyi 
Olaszországban [Emilia‑Romagna és 
Piemont] vagy Görögországban19) 
a projektgazdák által leírtak szerint 
a közforrásból történő társfinanszí ‑
rozás hiányában is megvalósult vol ‑
na. Ezenkívül a tíz projekt közül öt 
már jóval a támogatási határozatról 
való értesítés előtt megkezdődött. 
Három esetben a megvalósítás még 
azelőtt megkezdődött, hogy a válla ‑
latok benyújtották volna a pályáza ‑
tot. E projektek mindegyike a „talált 
pénz” hatásra jelent példát;
c) egy tagállamban (Egyesült Király ‑
ság) a projekttámogatók pénzbeli 
támogatás helyett vagy azt ki ‑
egészítve tanácsadást nyújtottak 
a vállalkozásoknak. A tanácsadásban 
részesült három kkv‑projekt ese ‑
tében a projektgazdák szerint az 
ERFA‑támogatás hatása elenyésző 
volt, mivel mindhárom vállalkozás 
a támogatástól függetlenül, saját 
költségükre már kidolgozott elekt ‑
ronikus kereskedelmi stratégiát és 
online megjelenést. Ezek közül két 
esetben a tanácsadás semmilyen 
segítséget nem jelentett a vállalko ‑
zások számára, ezért azt haszonta ‑
lannak minősítették.lépcsőjében konkrét feltételek 
alapján értékelték majd 
súlyozták. A teljes kiválasztási 
eljárás második szakaszában 
a kiválasztott 
projekttámogatók nyújtottak 
segítséget a kkv‑knak 
a jelentkezések sorrendjében.
19 A 36. bekezdés a) pontjában 
említett négy projekttel 
együtt.
19 Észrevételek
A kiválasztási eljárások egyes 
esetekben túl hosszadalmasak 
voltak
37 
Az öt ellenőrzött operatív program közül 
három esetében az ellenőrzött projektek 
jóváhagyása (a pályázati felhívás kiírása 
és a támogatási határozat meghozatala 
között eltelt idő) átlagosan több mint hat 
hónapot vett igénybe (Görörgországban 
és Olaszországban [Emilia‑Romagna és 
Piemont]). Ez potenciálisan érintett olyan 
pályázókat, akik nem tudtak elegendő 
tőkét szerezni és ténylegesen is nagyobb 
szükségük volt a közpénzből nyújtott 
támogatásra, ennek hiányában azonban 
nem tudták végrehajtani a projektjeiket.
38 
A többhónapos késlekedésekre csak 
részben ad magyarázatot, hogy a kivá ‑
lasztási folyamat a szakértői értékelést 
és a beérkezett pályázatok érdemi 
kritériumok szerinti összehasonlítását 
is magában foglalta. Ez volt a helyzet 
Olaszországban, ahol a projektek átlagos 
jóváhagyási ideje nyolc hónap (Emilia 
Romagna operatív programja), illetve 
14 hónap (Piemont operatív programja) 
volt.
39 
A hét hónapos csúszás azonban nehezen 
indokolható, ha a kiválasztási eljárás 
„beérkezési sorrend szerinti” és nem fog ‑
lalja magában az érdemi értékelést, sem 
a pályázatok összehasonlítását, ahogy az 
Görögország esetében is történt. („Digi ‑
tális konvergencia” operatív program). 
Az Egyesült Királyságban („Skót‑alföld és 
‑felföld” operatív program) és Lengyelor ‑
szágban („Innovatív gazdaság” operatív 
program) zajló hasonló eljárások kettő, 
illetve négy hónapot vettek igénybe.40 
A görögországi operatív program kivá ‑
lasztási eljárásának időtartamát az „IKT 
innovációs utalvány” kezdeményezés kí ‑
sérleti projektjével is össze lehet hason ‑
lítani, mivel mindkettő hasonló típusú, 
regionális szinten konkrétan meghatáro ‑
zott kész projektek számára nyújt támo ‑
gatást, a pályázók beérkezési sorrendje 
szerint. Az innovációs utalvány kísérleti 
projekt esetében az igen hasonló pro ‑
jekteket kevesebb mint harmadannyi idő 
alatt bírálták el, mint Görögországban 
(lásd: 2. háttérmagyarázat ).
A legtöbb felkeresett 
tagállamban a kiválasztási 
eljárás során nem vették 
figyelembe az uniós projektek 
határon átívelő jellegét
41 
A programozási időszak elején Görögor ‑
szág kivételével (ahol ez kötelező volt) 
egyik meglátogatott tagállamban sem 
vették figyelembe a határokon átnyúló 
online szolgáltatások kérdését az ellen ‑
őrzött projektek kiválasztási eljárásai 
során, annak ellenére, hogy ez fontos 
tényező a digitális belső piac integráci ‑
ójának elmélyítésében (az i2020 straté ‑
giában meghatározottak és az európai 
digitális menetrendben hangsúlyozottak 
szerint) (lásd: 5. bekezdés). 2010 ‑ben 
a kiválasztási eljárás és kritériumok 
felülvizsgálata után Lengyelországban 
bevezették a projektek nemzetközi 
jellegét (határon átnyúló szolgáltatások 
nyújtása), mint kiválasztási kritériumot 
a vonatkozó operatív programban.
20 Észrevételek
42 
A vizsgált projektekkel rendelkező és 
a határokon átnyúló tranzakciók kapcsán 
szóba jöhető 22 vállalat közül mindössze 
heten valósítottak meg olyan projektet, 
amely lehetővé tette számukra webol ‑
dal létrehozását vagy saját weboldaluk 
határokon átnyúló tranzakciók bonyo ‑
lításához történő átalakítását. További 
négy vállalat számára már rendelkezésre 
állt ilyen weboldal‑összetevő a vállala ‑
ton vagy azon a vállalatcsoporton belül, 
amelynek tagjai voltak. Ezért azon válla ‑
latok fele, amelyek projektjeik végrehaj ‑
tásával kiaknázhatták volna a határokon 
átnyúló elektronikus kereskedelemben 
rejlő előnyöket, nem tudtak élni ezzel 
a lehetőséggel.
43 
A 23 vállalkozás közül, amelyek pro ‑
jektjeit a Számvevőszék ellenőrizte, és 
amelyek esetében ésszerű elvárás volt 
többnyelvű weboldal megléte, csak 
10 rendelkezett kettő vagy annál több 
nyelvű weboldallal. A 10 vállalat közül 
kettő már a projekt végrehajtása előtt 
is többnyelvű weboldallal rendelkezett. 
A fennmaradó nyolc vállalat a projekt ‑
végrehajtás eredményeként rendelke ‑
zett ezzel a szolgáltatással.Az irányító hatóságok a leg ‑
több esetben nem tudták 
értékelni a projekteknek 
a kkv‑k fejlesztésére gyako ‑
rolt hatását
A vizsgált projektek több 
mint fele esetében nem 
kértek az eredményorientált 
célértékekkel kapcsolatos 
beszámolást
44 
Az irányító hatóságok mindegyike felkér ‑
te a kedvezményezett vállalkozásokat, 
hogy nyújtsanak be jelentést a projektek 
végrehajtásában elért haladásról. Azo ‑
kat – a projektek időtartamától függő ‑
en – vagy a végrehajtást követően vagy 
a végrehajtás során és az után nyújtották 
be. A 30 vizsgált eset közül azonban 
16‑ban ezek az információk csak a pro ‑
jekt fizikai befejezését, azaz a szükséges 
informatikai megoldások kifejlesztését, 
illetve megvásárlását érintették. Az 
ellenőrzött projektek egyharmadában 
a jelentések ezen kívül nem tartalmaztak 
információkat a projekt időtartamáról 
sem.
45 
Az illetékes irányító hatóságok (Görögor ‑
szágban, Olaszországban és az Egyesült 
Királyságban) az érintett 16 projekt közül 
egynél sem kértek eredményközpontú 
célértékeket. A kedvezményezettektől 
kért és az általuk benyújtott információk 
csak a projekt tényleges költségére és 
a megvalósított outputokra vonatkoztak.
21 Észrevételek
46 
A többi 14 projekt esetében az üzleti 
adatok részletes monitoringját tűzték ki 
célul, hogy az irányító hatóság érté ‑
kelni tudja a projektek végrehajtása 
által a vállalkozás fejlődésére gyako ‑
rolt közvetlen hatást. Az egyik irányító 
hatóság esetében a kifizetések a projekt 
teljesítményéhez voltak kötve (lásd: 
5. háttérmagyarázat ).47 
A támogatási szerződésben erre vo ‑
natkozó kötelezettséget bevezető egy 
irányító hatóság (Lengyelország) és egy 
projekttámogató (Egyesült Királyság) 
kivételével a projekt teljes végrehaj ‑
tását követően nem végeztek további 
szisztematikus monitoringot. Ennek 
következtében a többi irányító hatóság 
számára nem állt rendelkezésre elegen ‑
dő információ annak megítéléséhez, 
hogy a támogatás milyen eredménye ‑
sen járult hozzá a társfinanszírozásban 
részesülő vállalkozások fejlődéséhez, 
illetve a meghatározott stratégiai célok 
teljesüléséhez.
Példa az eredményorientált irányításra: a kifizetések teljesítményhez kötése
Lengyelországban a kifizetéseket az üzleti eredményekre vonatkozó célok teljesítéséhez kötötték. Amennyiben 
nem érték el a célértékeket, a közreműködő szervezetnek lehetősége volt a támogatás összegének csökkentésére.
Az egyik vizsgált projekt esetében ez meg is történt, a nem megfelelő teljesítmény következtében (a várt bevételi 
cél nem teljesült) a kérdéses projekt közpénzből történő támogatását 5% ‑kal csökkentették.5. háttérmagyarázat
Egyes esetekben 
a monitoringrendszerek nem 
megbízhatóan tartották nyilván 
a projektek teljesítményét
48 
Egy kivételével valamennyi vizsgált irá ‑
nyító hatóság esetében a teljesítménnyel 
kapcsolatos információkat a kkv‑k szab ‑
ványosított jelentés formájában adták 
meg. Egy irányító hatóság (Olaszország 
[Emilia‑Romagna]) azonban nem rendel ‑
kezett ilyen szabványosított formátum ‑
mal, ami azt jelentette, hogy a beérkező jelentések minőségi szempontból nagy 
szórást mutattak, mivel minden vállalko ‑
zás maga választotta meg a beszámolás 
tartalmát és módját. Az irányító hatóság 
így nem tudta értékelni, hogy a pro ‑
jektek sikeresen zárultak‑e le. Az egyik 
kedvezményezett például elmulasz ‑
totta bejelenteni, hogy a projekt egyik 
összetevője (online bevásárlókosár) nem 
valósult meg, és az irányító hatóság an ‑
nak ellenére sem foglalkozott az üggyel, 
hogy ez a társfinanszírozásban részesülő 
projekt részét képezte.
22 Észrevételek
49 
Két másik irányító hatóság esetében 
(Olaszország és az Egyesült Királyság) 
a monitoringrendszerekbe bevitt adatok 
nem voltak teljesen megbízhatóak és/
vagy átfogóak:
a) Olaszországban (Piemont) az 
irányító hatóság nem ellenőrizte 
a benyújtott információk pon ‑
tosságát. A négy vizsgált projekt 
közül kettőnél a rendszerbe érkező 
információk hibásak voltak (ez egy 
esetben az output‑mutatót, egy 
másikban pedig az egyik társfinan ‑
szírozásban részesülő vállalkozás 
által foglalkoztatott munkavállalók 
számát érintette);
b) az Egyesült Királyságban (Skót‑alföld 
és ‑felföld) az irányító hatóság által 
nem megfelelően meghatározott 
mutatók következtében minden pro ‑
jekttámogató másként értelmezte 
azokat, ezért az előrehaladást nem 
egységes módon jelentették.Az adatok hiánya egyes 
esetekben akadályozta az 
uniós források gazdaságos 
felhasználását
50 
Az Egyesült Királyságban (Skót‑alföld és 
‑felföld) a vállalkozásokat közreműködő 
szervezeteken (pl. projekttámogatók) 
keresztül támogatták. Egyes esetek ‑
ben a közreműködő szervezetek nem 
pénzügyi támogatást, hanem például 
tanácsadási szolgáltatásokat nyújtottak 
(lásd: 36. bekezdés, c) pont).
51 
Két esetben a közreműködő szervezetek 
működése jelentős adminisztratív költ ‑
séggel járt, különösen az „IKT innovációs 
utalvány” kísérleti projekt költségeivel 
összehasonlítva (lásd: 2. háttérmagya -
rázat ). A többi tagállamban meg tudták 
állapítani a kkv‑k számára az IKT‑k alkal ‑
mazásának támogatásával kapcsolatban 
fizetett pontos összeget, míg ebben az 
esetben nem volt egyértelmű, hogy az 
ERFA‑források mekkora részét fordították 
ténylegesen a kedvezményezettek támo ‑
gatására (lásd: 6. háttérmagyarázat ).
A közreműködő szervezeteknél felmer ült adminisztratív költségek 
gazdaságosságával kapcsolatos információk hiánya
Skóciában az irányító hatóság közreműködő szervezeteken, projekttámogatókon keresztül hajtotta végre 
a projekteket.
Mivel maguk a közreműködő szervezetek nyújtottak tanácsadás formájában támogatást a kkv‑k számára, az ad ‑
minisztratív költségek a béreket is beleértve a megtérített kiadások jelentős részét tették ki: egy projekttámogató 
költségvetésének 55% ‑át fordította bérekre és 18% ‑át marketingtevékenységekre, míg egy másik szervezet eseté ‑
ben a bérek jelentették a költségvetés 82% ‑át. Rendelkezésre bocsátott adatok hiányában azonban a Számvevőszék 
nem tudta megállapítani, hogy a kérdéses forrásokat gazdaságosan költötték‑e el. Az egyik közreműködő szervezet 
továbbá nem tudta dokumentálni néhány támogatott kkv esetében a számukra nyújtott tanácsadásra fordított időt 
vagy munkát.6. háttérmagyarázat
23 Észrevételek
A kkv‑k általánosságban 
zökkenőmentesen 
hajtották végre 
a projekteket, de nem 
minden esetben tudták 
kimutatni az elért 
eredményeket
52 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
a) a projekteket végrehajtották‑e, és az 
eredetileg tervezettnek megfelelő 
ideig tartották‑e fenn azokat;
b) a projektek végrehajtásából várt 
gazdasági előnyöket elérték‑e, és 
azokat mérték‑e.
A projektek során megvalósí ‑
tott outputok általában össz ‑
hangban álltak a vonatkozó 
pályázatokkal
53 
A legtöbb esetben a projekteket a költ ‑
ségvetés túllépése nélkül és jelentős 
késedelem nélkül hajtották végre. 
Amennyiben a költségvetést túllépték, 
az kis összegű volt és nem érintette 
a közforrásból történő társfinanszírozás 
összegét. A projekteket érintő minden 
késedelemről értesítették az irányító 
hatóságokat, akik jóváhagyták azokat.
54 
Az ellenőrzött 30 projekt közül 25 
esetben valósították meg a tervezett és 
működőképes outputokat:
a) 17 kedvezményezett vállalkozás ju ‑
tott online megjelenéshez webolda ‑
luk létrehozásával, és kilencen online 
értékesítésre is képessé váltak.b) További nyolc vállalat már a projekt 
végrehajtása előtt is rendelkezett 
online megjelenéssel, de vagy új 
weboldalt készítettek, vagy a meglé ‑
vőt frissítették.
Az említett 25 eset közül négyben az 
elektronikus kereskedelem fejlesztése 
a vállalkozás belső eljárásának digitali ‑
zálására (elektronikus üzletvitel) szol ‑
gáló nagyobb szabású projektek részét 
képezte.
55 
A fennmaradó öt ellenőrzött projekt 
esetében (Görögországban, Olaszor ‑
szágban [Piemont] és Lengyelországban) 
a végrehajtás nem a tervezett outputo ‑
kat eredményezte. Egy projekt esetében 
a vállalkozás nem használta a kifejlesz ‑
tett alkalmazást. Négy másik projekt 
esetében az informatikai alkalmazások 
kifejlesztése és bevezetése ellenére 
a vállalkozásoknak nem sikerült piaci 
részesedést szerezniük vagy technikai 
nehézségekkel szembesültek (lásd: 
57. bekezdés).
56 
Bár a projektek nagy része (négy projekt 
kivételével) kezdetben nem tartalmazott 
informatikai karbantartási költségve ‑
tést, ez nem okozott az ellenőrzésben 
szereplő egyik vállalat projektjeinek sem 
problémát. Az informatikai szoftvere ‑
ket általában úgy fejlesztették ki, hogy 
alacsony legyen a karbantartási költség 
és a felhasználók saját maguk tudjanak 
frissíteni és módosításokat eszközölni (ez 
14 projekt esetében valósult meg).
24 Észrevételek
57 
A végrehajtás során vagy azt követően 
szinte egyetlen vállalkozás sem szembe ‑
sült jelentős technikai nehézségekkel. 
A kifejlesztett informatikai alkalmazások 
működőképesek voltak és megszakítás 
nélkül üzemeltek. A kevés számú kivétel 
közé az alábbiak tartoztak: két görög ‑
országi vállalkozás weboldalát, illetve 
online foglalási oldalát nem lehetett 
elérni, valamint három lengyelországi, il ‑
letve olaszországi vállalkozás nem tudott 
piaci részesedést és ügyfeleket szerezni. 
Ebben a három esetben a projekt fenn ‑
tarthatósága nem csak az informatikai 
karbantartáson múlt: egy projekt nem 
fejeződött be, a másik két vállalkozásnál 
pedig fennállt annak kockázata, hogy 
nem fogják gazdasági tevékenységüket 
a jogszabályban előírt fenntartási idő ‑
szakon túl folytatni.
Számos kkv úgy nyilatkozott, 
hogy előnyös volt számukra 
a projekt végrehajtása, de az 
elért eredmények szisztema ‑
tikus mérésére nem ker ült 
sor
58 
Azon 30 vállalkozásnak, amelyek projekt ‑
jeit a Számvevőszék ellenőrizte, alig felét 
kérték fel az eredményekre vonatkozó 
célértékek közlésére (lásd: 44–46. be ‑
kezdés). Azon 14 projekt közül, amelyek 
esetében a pályázat olyan célértéke ‑
ket tartalmazott, amelyek teljesülését 
később figyelemmel kísérték, az ered ‑
ményeket nyolc esetben sikerült elérni. 
Az eredményekre vonatkozó célértékek 
közé tartozott a forgalom növekedése, 
az ügyfelek számának növekedése, az 
online értékesítés részesedésének növe ‑
kedése, illetve a munkahelyteremtés.59 
Ami az elektronikus kereskedelem 
fejlesztését célzó ERFA‑támogatásban 
részesülő vállalkozások másik felét illeti, 
nem lehetett kapcsolatot találni a ren ‑
delkezésre bocsátott források és a vállal ‑
kozás által elért fejlődés között.
60 
Tizenhárom vállalkozás vélte úgy, hogy 
a projektek végrehajtásának eredmé ‑
nyeként növelték hatékonyságukat, de 
egy kivétellel egyik sem határozott meg 
erre vonatkozó célokat pályázatában. 
A 13 vállalkozás közül ezt csak négyen 
tudták számszerűsíteni. Hat vállalkozás 
nem kapcsolta össze a társfinanszírozott 
weboldalt belső üzletviteli szoftverével, 
ami azt jelenti, hogy minden online fog ‑
lalást manuálisan kellett bevinni a belső 
használatú rendszerekbe.
61 
Általában véve a munkahelyteremtés 
nem volt része a társfinanszírozásban 
részesülő projekteknek, nyolc projekt 
azonban tartalmazott munkahelyterem ‑
tési célt is, amelyet a vállalatok pályáza ‑
tukban eredménycélértékként határoz ‑
tak meg.
62 
A célt mind a nyolc projektnek sikerült 
elérnie. További öt vállalkozás nyilatko ‑
zott úgy, hogy a projektek végrehajtá ‑
sának eredményeként egy vagy több új 
munkavállalót alkalmaztak, és négy vál ‑
lalkozás ezt alá is tudta támasztani. Azon 
vállalkozások fele, amelyek projektjei az 
értékelésben szerepelnek, képzést szer ‑
veztek dolgozóiknak a projekt keretében 
kifejlesztett informatikai alkalmazások 
használatával kapcsolatban. A képzést 
a megrendelő vállalkozások egyedi igé ‑
nyeihez igazították, ezért nem adtak ki 
róla képzési bizonyítványt. A munkahelyi 
gyakorlati oktatás is gyakori volt.
25
 Következtetések és 
ajánlások
63 
Az e‑kereskedelmi technológiák előse ‑
gítik a gazdasági növekedést, hozzájá ‑
rulnak az egységes piac kiépüléséhez és 
gyorsítják az európai integrációt. A Bi ‑
zottság ezért egyre fontosabbnak tekinti 
az elektronikus kereskedelem fejleszté ‑
sét, elsősorban az európai digitális me ‑
netrend elnevezésű kiemelt kezdemé ‑
nyezésén keresztül. Az uniós strukturális 
alapok költségvetésében a 2007–2013 ‑as 
programozási időszakban hárommilliárd 
eurót különítettek el az információs és 
kommunikációs technológiák kkv‑k általi 
alkalmazásának előmozdítására.
64 
A számvevőszéki ellenőrzés azt vizsgál ‑
ta, hogy eredményes volt‑e a kkv‑knek 
az elektronikus kereskedelem területén 
nyújtott ERFA‑támogatás, és megállapí ‑
totta, hogy az elektronikus kereskedelmi 
projektek ERFA‑támogatása hozzájárult 
az üzleti szolgáltatások elektronikus elér ‑
hetőségének javításához. Mindazonáltal 
a monitoring terén felmerülő hiányossá ‑
gok miatt nem lehetett megállapítani, 
hogy ez milyen mértékben járult hozzá 
az uniós és tagállami IKT‑stratégiák 
megvalósításához, valamint a kkv‑k 
fejlesztési céljainak eléréséhez. Ezenkí ‑
vül a kiválasztási eljárások hiányosságai 
miatt a költséghatékonyság kritériumát 
feltehetően nem teljesítő projektek is 
társfinanszírozásban részesültek.65  
A tagállamok operatív programjai megfe ‑
lelő alapul szolgáltak a kkv‑k elektronikus 
kereskedelem terén történő támogatásá ‑
hoz. A programok olyan, az elektronikus 
kereskedelemmel kapcsolatos intézkedé ‑
seket tartalmaztak, amelyek összhangban 
voltak a vonatkozó IKT‑stratégiákban 
meghatározott nemzeti vagy regioná ‑
lis igényekkel. Az előrehaladás érdemi 
mérését azonban esetenként akadályozta, 
hogy a mutatókat és célértékeket – gyak ‑
ran a programozási időszak vége felé – 
módosították, és a módosításokat nem 
minden esetben indokolták megfelelően. 
Ezenkívül az elektronikus kereskedelem ‑
mel kapcsolatos projektekre vonatkozó 
kiadásokról nem minden esetben a helyes 
kategória alatt számoltak be a Bizott ‑
ságnak, és ez is akadályozta az átfogó 
értékelést. 2013 ‑ban a Bizottság már 
foglalkozott a források alacsony felhasz ‑
nálási arányával és az „IKT innovációs 
utalványok” formájában a strukturális 
alapok olyan alternatív felhasználására 
tett javaslatot, ami előmozdítaná az IKT‑k 
kkv‑k általi alkalmazását. A teljesítmény ‑
monitoringra azonban nem fordított kellő 
figyelmet, pedig ez alapvető fontosságú 
lenne a ténylegesen elért haladás értéke ‑
léséhez (18–27. bekezdés).
66  
Az irányító hatóságok mind a kiválasztási, 
mind a monitoring szakaszban inkább az 
outputokra, mintsem a projektek eredmé ‑
nyeire összpontosítottak. Az alkalmazott 
bírálati kritériumok korlátozott jellege 
miatt egyes esetekben az összes támo ‑
gatásra jogosult projektet finanszírozták 
a rendelkezésre álló források erejéig, füg ‑
getlenül attól, hogy a projektek a kkv‑k 
fejlesztése vagy az információs társada ‑
lommal kapcsolatos uniós célok elérése 
szempontjából esetlegesen létrehoztak‑e 
hozzáadott értéket (29–43. bekezdés). 
Ezenkívül az irányító hatóságok a legtöbb 
esetben nem tudták értékelni a projek ‑
teknek a kkv‑k fejlesztésére gyakorolt ha ‑
tását. Végezetül két kiválasztott tagállam 
esetében nem hajtották végre a rendszer ‑
be beérkező adatok megbízhatóságára 
vonatkozóan szükséges ellenőrzéseket 
(44–51. bekezdés).
26 Következtetések és ajánlások
67 
Általánosságban a kkv‑k zökkenőmente ‑
sen hajtották végre a projekteket, és az 
outputok általában összhangban álltak 
a kapcsolódó pályázatokkal. Számos 
kkv úgy nyilatkozott, hogy előnyük 
származott projektjük végrehajtásából, 
de az eredmények mérésére csak az 
ellenőrzött projektek kevesebb mint 
felénél került sor. Ezekben az esetekben 
az érintett kkv‑k több mint felénél volt 
megállapítható a projektekből származó 
előny (53–62. bekezdés).
68 
A Számvevőszék ezért a következőket 
ajánlja:
1. ajánlás
A Bizottság gondoskodjon egységes 
és megbízható – nem csak pénzügyi, 
hanem a teljesítményre is vonatkozó – 
információk beszerzéséről a tagállamok ‑
tól az operatív programok előrehaladása 
tekintetében. Ennek érdekében:
a) értékelje a javasolt eredménymuta ‑
tók relevanciáját, mind az operatív 
programok jóváhagyásakor, mind 
azok későbbi módosítása során;
b) dolgozzon ki olyan monitoringrend ‑
szert, amely megfelelő időben méri 
az összes célérték megvalósításában 
elért haladást és lehetővé teszi az 
időbeni összehasonlítást;
c) tegyen javaslatot az elektronikus 
kereskedelemmel kapcsolatos uniós 
stratégiai célok szempontjából rele ‑
váns szabványos mutatókra.2. ajánlás
A Bizottság ragaszkodjon ahhoz, hogy 
a tagállamok által alkalmazott bírálati 
kritériumok és eljárások azokat a pro ‑
jekteket részesítsék előnyben, amelyek 
a legnagyobb hozzáadott értéket nyújt ‑
ják az elektronikus kereskedelem kkv‑k 
körében történő fejlesztése és az európai 
digitális menetrend céljainak elérése 
tekintetében, ugyanakkor az eljárások 
illeszkedjenek a megcélzott kedvezmé ‑
nyezettek lehetőségeihez is a szükséges 
időráfordítást és adminisztratív feladato ‑
kat tekintve.
A projektek kiválasztásakor a tagállami 
hatóságok adott esetben követeljék meg 
a pályázóktól az alábbiakat:
a) az adott projekt szükségességének 
indoklása, ideális esetben egy meg ‑
felelően részletezett és reális üzleti 
terv formájában;
b) a projekt pénzügyi életképességé ‑
nek kimutatása;
c) a „talált pénz” hatás elkerülése érde ‑
kében a közpénzből nyújtott támo ‑
gatás szükségességének kimutatása;
d) a projektgazdák ösztönzése, hogy 
vegyék figyelembe üzleti tevékeny ‑
ségük határokon átnyúló jellegét az 
egységes piacban rejlő lehetőségek 
teljes kiaknázása érdekében.
27 Következtetések és ajánlások
3. ajánlás
A Bizottság írja elő a tagállami irányító 
hatóságok számára, hogy vezessenek be 
irányítási eszközöket a támogatások által 
a kedvezményezett kkv‑k üzletfejleszté ‑
sére gyakorolt hatások monitorozására. 
A Számvevőszék által javasolt előírások 
elsősorban a következők:
a) a támogatási megállapodásokban 
határozzák meg a minimálisan előírt 
megbízható mutatók csoportját 
a hozzájuk tartozó célértékekkel, 
amelyeket mérni, majd monitorozni 
fognak a projekt végrehajtása után 
közvetlenül, illetve később, amikor 
a projekt valószínűsíthetően kifejtet ‑
te teljes hatását;b) lehetőség szerint vezessenek be egy 
olyan mechanizmust, amely biztosít ‑
ja a kifizetések teljesítményhez kö ‑
tését és lehetővé teszi azok korrek ‑
cióját, ha a teljesítmény jelentősen 
elmarad a várttól;
c) végezzék el a szükséges ellenőrzé ‑
seket és kontrollokat a monitoring ‑
rendszerbe bevitt adatok megbíz ‑
hatóságának és egységességének 
biztosítása érdekében.
Ezt a jelentést az Henri GRETHEN számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara fogadta el 
2014. november 12‑i luxembourgi ülésén.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 elnök
28
A „műveletek kiválasztására alkalmazott vezérelveknek ” 
és „ a kimeneti mutatóknak – ideértve a számszerűsített 
célértékeket is  –” részét kell képezniük a 2014–2020 
közötti esb‑programoknak, és a Bizottsággal folyta ‑
tott tárgyalások függvényei. A kiválasztási vezérelvek 
típusai és a részletes kiválasztási kritériumok a konkrét 
célkitűzéstől és a társfinanszírozott beruházás jellem ‑
zőitől fognak függni.
Az adott területeken hiányosságokkal rendelkező 
tagállamoknak a programokban (előzetes feltételrend ‑
szer, cselekvési terv) be kell majd mutatniuk, hogy 
a hatóságok milyen intézkedéseket terveznek tenni 
annak érdekében, hogy javítsák a projektek kiválasz ‑
tási eljárásait, illetve enyhítsék a kedvezményezettek 
adminisztratív terhét. Adott esetben a tagállamok ösz ‑
tönözve lesznek arra, hogy a technikai segítségnyújtás 
lehetőségeit proaktív és célirányos módon vegyék 
igénybe a tervezett fejlesztésekhez.
Ezenfelül, az Európai Bizottság tanácsolni fogja az 
irányító hatóságoknak, hogy emeljék be az Európai 
Számvevőszék ajánlásait a digitális növekedéssel 
kapcsolatos projektek kiválasztási folyamatába és 
kiválasztási kritériumaiba.
IV c)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A Bizottság elvben egyetért azzal, hogy a kifizetéseket 
egy mechanizmus bevezetése révén a teljesítmény ‑
hez kössék. Ugyanakkor nehezen megoldható az 
e‑kereskedelemmel kapcsolatos ERFA‑kifizetéseket az 
eredményekhez kötni.Összefoglalás
III
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését.
A Bizottság úgy véli, hogy az elektronikus kereske ‑
delemmel kapcsolatos projektek részére nyújtott 
ERFA‑támogatás lehetővé teszi az üzleti szolgáltatások 
elektronikus elérhetőségének javítását.
Az európai strukturális és beruházási alapokra 
(esb‑alapokra) vonatkozó új, a 2014–2020 közötti 
időszakot lefedő rendeletek a programozás szintjén 
megvalósuló monitoring kérdésével oly módon foglal ‑
koznak, hogy előzetes feltételek bevezetésén keresztül 
megerősítik az eredményorientáltságot és a beavat ‑
kozási logikát. Az e‑kereskedelemmel kapcsolatos 
beruházások esetében a digitális növekedésre vonat ‑
kozó stratégiai szakpolitikai keret formájában sajátos 
előzetes feltétel érvényesül.
IV a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a Bizottság 
előírása szerint az irányító hatóságoknak a programok 
végrehajtásáról az alkalmazandó ERFA‑rendeletekkel 
összhangban kell jelentést tenniük.
A 2014–2020 közötti időszak esb‑programjai nagyobb 
hangsúlyt fognak helyezni a célokon alapuló ered ‑
ményekre. A prioritási tengelyek szintjén a mutatók 
a tengely egészére értelmezett eredményekre, nem 
pedig az adott tengelyhez tartozó, különböző típusú 
intézkedések egyedi eredményeire fognak vonatkozni.
IV b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és annak meg ‑
felelő intézkedések meghozatalát fogja kérni 
a tagállamoktól.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 29
18
A Bizottság üdvözli a Számvevőszéknek a vizsgált tag ‑
államok mindegyikében bevezetett stratégiai keretre 
vonatkozó értékelését. Ezenfelül, a Bizottság kiemeli, 
hogy az új esb‑szabályozás a 2014–2020 közötti 
időszakra jobb kereteket teremt az eredményesség ‑
mérés és az eredményorientáltság számára. (Lásd a IV. 
szakasz b) pontjára adott választ.)
22
A 2007–2013 ‑as programokra vonatkozó rendelet 
semmilyen előírást nem tartalmaz arra vonatkozóan, 
hogy a monitoring céljára egységes mutatókat kellene 
alkalmazni. Nincs továbbá kifejezetten az e‑kereskede ‑
lemre vonatkozó alapmutató.
Az „eredménymutatók” az adott tevékenység végre ‑
hajtása nyomán várt eredmények mérésére szolgál ‑
nak. Ebből kifolyólag a tagállamok olyan eredmény ‑
mutatót választanak, amely a legalkalmasabb az 
elvégzett tevékenység eredményének mérésére. Míg 
az outputmutatók esetében van lehetőség az egysé ‑
gesítésre, az eredménymutatók testre szabottak és 
a kitűzött célokhoz illeszkednek.
Közös válasz a 23. és 25. bekezdésre
Az eredménymutatókat az irányító hatóságok az egész 
programozási időszak alatt módosítják. A Bizottság 
rámutat, hogy amennyiben egy tagállam program ‑
módosítást kezdeményez, újból meg kell vizsgálni 
a program érintett mutatóit is. Amennyiben számot ‑
tevő eltérés tapasztalható, minden egyes esetben meg 
kell vizsgálni, hogy mi okozza az eltérést. Az Európai 
Bizottság tárgyalásokat folytat a módosításokról és 
megalapozott indokolást kér az irányító hatóságtól. Az 
eredményindikátorok mind felfelé (ha az elérni kívánt 
célok még fokozhatók), mind lefelé (ha a tényszerű 
gazdasági helyzet és a gyakorlatban elért előrehaladás 
nem róható fel az irányító hatóságnak) módosíthatók.
Görögország esetében a „Digitális konvergencia” 
operatív program 2012. decemberi módosítása első ‑
sorban egy jelentős (mintegy 300 millió EUR) összegű 
költségvetés‑csökkentést jelentett, mely összeget 
a „Versenyképesség” operatív program megerősítésére 
fordították. Ez a csökkentés automatikusan kihatott 
a mutatók értékére is, amelyeket ennek megfelelően ki 
kellett igazítani, illetve pontosítani kellett.Bevezetés
05
A Bizottság rámutat, hogy az online beszerzést foly ‑
tató kkv‑k aránya általában jóval magasabb, az uniós 
átlagnak megfelelő 26% sokkal közelebb van a célhoz. 
Ez a viszonylagos siker részben a magasabb kiinduló 
értéknek tudható be. Másrészről pedig míg online 
vásárolni könnyű, az online értékesítés bonyolultabb, 
mivel egy fizetési és szállítási mechanizmust is magá ‑
ban foglaló platformot kell létrehozni.
09
A Bizottság osztja a Számvevőszéknek az információs 
és kommunikációs technológiák alkalmazását ösztönző 
források alacsony felhasználási arányával kapcsolatos 
aggályát. A Bizottság ezért iránymutatást dolgozott ki 
és terjeszt1, hogy előmozdítsa az IKT‑k kis ‑ és középvál ‑
lalkozások általi – az e‑kereskedelemre is kiterjedő – 
alkalmazását ösztönző szakpolitikai eszközök igénybe ‑
vételét. Például az alábbiak részeként: „Az intelligens 
útmutató a szolgáltatásinnovációhoz” (Smart guide 
to service innovation), a „Kkv‑k intelligens növeke ‑
dése” (Smart growth of SMEs), az „Útmutató a kkv‑k 
nemzetközivé válásához” (SME internationalisation), 
a különböző, digitális növekedést ösztönző támogatási 
módszerekhez kidolgozott „A digitális menetrend esz ‑
köztára” (Digital Agenda Toolbox) útmutató és a lent 
említett „Az IKT innovációs utalványok tervezete” 
(Blueprint for ICT innovation vouchers). A Bizottság 
emellett a technikai segítségnyújtáson keresztül a digi ‑
tális növekedés szakértőihez is hozzáférést biztosít2.
A Bizottság nemzeti és regionális döntéshozók és az 
e‑Business területén járatos szakértők szakpolitikai 
koordinációs platformjaként 2003 ‑ban elindította az 
elektronikus üzletvitelt támogató európai hálózatot 
(eBSN) is. Ennek része az információs technológiák 
intelligens alkalmazását és a kkv‑knak a globális ipari 
értékláncokba történő integrációját előmozdító kezde ‑
ményezés is3.
1 Lásd: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/guides
2  Miként az 2013–2014 folyamán Magyarország, Görögország és 
Olaszország esetében történt.
3  Lásd: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
A Bizottság válaszai 30
A szubszidiaritás elve alapján és a megosztott irányí ‑
tás keretében a tagállamok és a régiók hatáskörébe 
tartozik annak eldöntése, hogy operatív programjaik 
keretében elindítják‑e az IKT innovációs utalványok 
rendszerét. A Bizottság jelenleg azt ösztönzi, hogy 
a régiók építsék be a programot az innovációs vagy 
digitális növekedési stratégiáikba.
A Bizottság egyetért azzal is, hogy szükség van a kkv‑k 
üzleti igényeinek kielégítésére irányuló, keresletvezé ‑
relt támogatási rendszerek előmozdítására.
Ugyanakkor a régiók eddigi tapasztalatai azt mutat ‑
ják, hogy a kkv‑knál gyakorta nincs meg a kellő 
tudás ahhoz, hogy pontosan meg tudják határozni 
az üzleti koncepciójuknak megfelelő technológiát 
vagy IKT‑megoldást, így a kkv‑knak segítségre van 
szükségük ahhoz, hogy beazonosítsák és megfogal ‑
mazzák az IKT‑igényeiket, és megfelelő üzleti tervet 
készítsenek. A megfelelő üzleti IKT‑megoldás vizsgá ‑
latához és meghatározásához a kkv‑k részére nyújtott 
szaktanácsadás ugyancsak része az IKT utalványokkal 
kapcsolatos kezdeményezésnek.
Tekintettel az utalványkezdeményezés kísérleti jel ‑
legére, illetve az eddigi megvalósítás által lefedett idő ‑
szak korlátozottságára, eredménymutatók még nem 
állnak rendelkezésre. Ezeket az adatokat majd a követ ‑
kező, 2015 közepére tervezett monitoringbizottsági 
ülések idejére bocsátják a Bizottság rendelkezésére.
Ami a programszintet illeti, fontos kiemelni, hogy 
a 2007–2013 ‑as programozási időszakra vonatkozóan 
nem eredménymutatók, hanem outputmutatók állnak 
rendelkezésre. A monitoringbizottsági ülések alkal ‑
mával azonban a Bizottság kérni fogja ezen adatok 
szolgáltatását is.24
A Lengyelországban megvalósuló „Innovatív gaz ‑
daság” operatív program mutatóit 2011 elején vál ‑
toztatták meg. Figyelembe véve, hogy az operatív 
programot 2007 végén hagyták jóvá, és az első pályá ‑
zati felhívásokat 2008 ‑ban és 2009 ‑ben indították, 
a változtatásokat a lehető legkorábban, az intézkedés 
végrehajtásával kapcsolatban szerzett első tapaszta ‑
latok megszerzése nyomán, a programozási időszak 
közepén tették meg, és a változtatásokat az irányító 
hatóság megfelelően indokolta.
26
Jóllehet a Bizottság adott útmutatást az illetékes ható ‑
ságoknak (lásd a 6. lábjegyzetet) a kiadási kategóriákat 
kezelő információs rendszert meghatározó elvekre 
vonatkozóan, a kiadások besorolása továbbra is az 
irányító hatóságok felelősségi körébe tartozik.
2. háttérmagyarázat
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap kontextusában 
az „IKT innovációs utalvány” egy olyan végrehajtási 
mechanizmus, amely lehetővé teszi a mikrovállalko ‑
zások és a kkv‑k bevonását oly módon, hogy közben 
csökken az ezekre háruló adminisztratív teher. Nem 
létezik mindenkire egyformán alkalmazható egyen ‑
megoldás. A programok mindegyikét regionális és 
helyi hatóságok fogják kidolgozni és végrehajtani 
támogatások vagy pénzügyi eszközök formájában, 
igazodva a releváns egyedi tényezőkhöz, például az 
egyes régiókra jellemző IKT‑potenciálhoz és ‑ intenzi ‑
táshoz, a programoknak más innovációirányítási intéz ‑
kedésekkel való integrációjához, a program irányítá ‑
sára rendelkezésre álló kapacitásokhoz, ilyen jellegű 
intézkedések támogatása kapcsán korábban szerzett 
tapasztalatokhoz, illetve az információs és kommu ‑
nikációs technológiáknak a kkv‑k általi alkalmazása 
ösztönzésének szükségességéhez.
A Bizottság válaszai 31
33
A Bizottság kiemeli, hogy a 2014–2020 közötti 
esb‑programokról folytatott tárgyalások kereté ‑
ben – az operatív programok részeként – a Bizottság 
alaposan megvizsgálja a műveletek „kiválasztásának 
vezérelveit” annak érdekében, hogy azok illeszkedje ‑
nek a műveletek célkitűzéseihez és típusaihoz4.
35
A Bizottság álláspontja szerint az irányító hatóság ‑
nak (vagy a megbízott közreműködő szervezetnek) 
elegendő bizonyítékot kell megőriznie annak bizonyí ‑
tására, hogy a kiválasztási eljárás átlátható és megfelel 
a program monitoringbizottsága által meghatározott 
kritériumoknak.
36 a)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy ismeri a bemutatott 
esetet. A Bizottság és a tagállam megfelelő korrekciós 
intézkedéseket kezdeményezett.
36 b)
Az olasz projektekkel kapcsolatban – és miként azt 
a tagállami hatóságok is kifejtették – a pályázati 
felhívást az 1998/2006/EK („de minimis”) rendelettel 
összhangban készítették el. Ez a rendelet – a többi 
támogatási programtól eltérően – nem rendelke ‑
zett az ösztönző hatásra vonatkozó követelményről. 
Mindazonáltal a felhívás a kiadások visszamenőleges 
elszámolhatóságát 2008. január 1 ‑jével bezárólag 
korlátozta, és nem terjesztette azt ki 2007. január 1 ‑ig, 
miként egyébként arra lehetőség lett volna.
4  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 96. cikke 
(2) bekezdésének b) pontja: iii. a támogatandó intézkedések 
típusának és példáinak leírása minden egyes beruházási 
prioritás vonatkozásában, és ezek várható hozzájárulása 
az i. pontban említett egyedi célkitűzésekhez, beleértve 
a művelet kiválasztásában alkalmazandó vezérelveket, illetve 
adott esetben a fő célcsoportok, az egyedi célterületek 
és a kedvezményezettek típusainak azonosítását, 
valamint a pénzügyi eszközök tervezett alkalmazását és 
a nagyprojekteket;29
A megosztott irányítás keretében a részletes kivá ‑
lasztási kritériumok meghatározása és a projektek 
kiválasztása a tagállamok felelősségi körébe tartozik. 
Ebből kifolyólag az e‑kereskedelemmel kapcsolatos 
projektek kiválasztásakor az irányító hatóság dönti el, 
hogy a pályázat részeként kell‑e üzleti tervet is (vagy 
más, az operatív program célkitűzéseihez igazodó 
információt) benyújtani, és annak mit kell tartalmaz ‑
nia. Az irányító hatóság ellenőrzi a projekt pályázati 
anyagának és az igazoló dokumentumoknak (így az 
üzleti terveknek) a minőségét is.
31
A megosztott irányítás keretében a részletes kivá ‑
lasztási kritériumok meghatározása és a projektek 
kiválasztása a tagállamok felelősségi körébe tartozik. 
Ebből kifolyólag az e‑kereskedelemmel kapcsolatos 
projektek kiválasztásakor az irányító hatóság dönti el, 
hogy a pályázat részeként kell‑e üzleti tervet is (vagy 
más, az operatív program célkitűzéseihez igazodó 
információt) benyújtani, és annak mit kell tartalmaz ‑
nia. Az irányító hatóság ellenőrzi a projekt pályázati 
anyagának és az igazoló dokumentumoknak (így az 
üzleti terveknek) a minőségét is.
A Bizottság válasza a 32. bekezdésben 
és a 4. háttérmagyarázatban szereplő 
észrevételekre
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy ismeri 
a 32. bekezdésben és a 4. háttérmagyarázatban bemu ‑
tatott esetet. A Bizottság és a tagállam megfelelő 
korrekciós intézkedéseket kezdeményezett.
A Bizottság válaszai 32
43
A weblap lefordításának kérdése célszerűen akkor 
merül fel, ha üzleti lehetőségek kínálkoznak a külföldi 
célpiacon. Ugyanakkor az ezzel összefüggésben fel ‑
merülő költségek – az üzlet jellegétől függően – akár 
meg is haladhatják a keletkező többletelőnyöket.
Közös válasz a 44. és 45. bekezdésre
A 2007–2013 ‑as programokra vonatkozó rendelet 
semmilyen előírást nem tartalmaz arra vonatkozóan, 
hogy a monitoring céljára egységes mutatókat kellene 
alkalmazni. Nincs továbbá kifejezetten az e‑kereskede ‑
lemre vonatkozó alapmutató.
A projektek végrehajtása terén elért eredményekről 
benyújtott jelentések elemzése a tagállamok szintjén 
zajlik. A jogszabályi előírás szerint a Bizottság irány ‑
mutatást biztosít a projektmenedzsment javításához.
Az „eredménymutatók” az adott tevékenység végre ‑
hajtása nyomán várt eredmények mérésére szolgál ‑
nak. Ebből kifolyólag a tagállamok olyan eredmény ‑
mutatót választanak, amely a legalkalmasabb az 
elvégzett tevékenység eredményének mérésére. Míg 
az outputmutatók esetében van lehetőség az egysé ‑
gesítésre, az eredménymutatók testre szabottak és 
a kitűzött célokhoz illeszkednek.
47
A teljes körűen végrehajtott projektek szisztematikus 
monitoringja jó gyakorlatnak tekinthető, de a rendele ‑
tek alapján nem előírás.
Az irányító hatóságoknak értékeléseket kell végez ‑
niük a programok eredményessége, hatékonysága 
és hatása vizsgálata céljából. Az értékelés keretében 
meg kell vizsgálni, hogy az uniós alapokból biztosított 
források miként járultak hozzá az egyes prioritások 
célkitűzéseinek megvalósításához.37
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel, és a kivá ‑
lasztási eljárások jóváhagyásának és felgyorsításának 
biztosítása érdekében fel fogja vetni a projektkivá ‑
lasztás időtartamának kérdését az érintett programok 
monitoringbizottságaiban.
40
A Bizottság felhívja a figyelmet a görög operatív 
program és az „IKT innovációs utalványok” kezdemé ‑
nyezés között a beavatkozás intenzitása tekintetében 
mutatkozó különbségre: a görög operatív program 
esetében 40 000–200 000 EUR, a kísérleti projekt ese ‑
tében 5 000–7 500 EUR közötti támogatás érhető el. Ez 
egyben magyarázatul szolgálhat a kiválasztási eljárás 
időtartamának eltérésére is.
Másrészről Murcia régió az IKT innovációs utalvánnyal 
kapcsolatos kísérleti programját az innovációs utalvá ‑
nyok kapcsán a tervezés, a végrehajtás és az irányítás 
terén szerzett kiterjedt tapasztalatára alapozta.
41
A tevékenység határokon átnyúló dimenziója az üzleti 
tevékenység jellegétől függ. A helyi szinten tevékeny ‑
kedő vállalkozások esetében a határokon átnyúló 
tevékenység kizárt. A vállalkozás későbbi bővülése 
azonban szükségessé teheti a vállalkozás weblapjának 
többnyelvű funkciókkal való kiegészítését.
A 2014–2020 közötti ERFA‑programok esetében 
a Bizottság ragaszkodik a kkv‑k nemzetközivé válásá ‑
nak előmozdításához, mivel az elemzések azt mutat ‑
ják, hogy a nemzeti határaikon kívül is tevékeny kkv‑k 
jellemzően versenyképesebbek5.
5  Lásd pl.: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en.pdf
A Bizottság válaszai 33
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az eredményekről 
a Bizottságnak történő jelentéstétel a 2014–2020 
közötti időszakban sem az egyes projektekre vonatko ‑
zik, hanem az egyes programok/prioritási tengelyek 
összesített eredményeire.
60
A Bizottság kiemeli, hogy a kedvezményezettek 
jelentéstételi kötelezettségeire vonatkozó részlete ‑
ket – ideértve a számszerűsített és minőségi célokat, 
valamint az adat‑előállítás és a beszámolás költsége ‑
inek a támogatás összegével való szembeállításával 
kapcsolatos megfontolásokat – a megosztott irányítás 
keretében az operatív programhoz és annak célkitűzé ‑
seihez igazodóan az irányító hatóság határozza meg.
Következtetések és ajánlások
64
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését. 
A Bizottság úgy véli, hogy az elektronikus kereske ‑
delemmel kapcsolatos projektek részére nyújtott 
ERFA‑támogatás lehetővé teszi az online üzleti 
szolgáltatások elérhetőségének javítását. Az európai 
strukturális és beruházási alapokra (esb‑alapokra) 
vonatkozó új, a 2014–2020 közötti időszakot lefedő 
rendeletek a programozás szintjén megvalósuló 
monitoring kérdésével oly módon foglalkoznak, hogy 
előzetes feltételek bevezetésén keresztül megerősítik 
az eredményorientáltságot és a beavatkozási logi ‑
kát. Az e‑kereskedelemmel kapcsolatos beruházások 
esetében a digitális növekedésre vonatkozó stratégiai 
szakpolitikai keret formájában sajátos előzetes feltétel 
érvényesül.
65
A 2007–2013 ‑as programokra vonatkozó rendeletek 
semmilyen előírást nem tartalmaznak arra vonatko ‑
zóan, hogy a monitoring céljára egységes mutatókat 
kellene alkalmazni. Nincs továbbá kifejezetten az e‑ke ‑
reskedelemre vonatkozó alapmutató, amely lehetővé 
tenné a teljesítmény egyedi monitoringját.49 a)
A Bizottság elismeri a problémát, de felhívja a figyel ‑
met a gazdasági/pénzügyi válság hatásaira, amelyek 
vállalkozások nagyarányú megszűnéséhez és finan ‑
szírozást elnyerő projektektől való visszalépésekhez 
vezettek, valamint általános jelenségként a beavatko ‑
zások végrehajtási idejének meghosszabbodását ered ‑
ményezték. E válság kezelése érdekében a piemonti 
hatóságok az erőfeszítéseiket (és ennek keretében 
a monitoringot is) a források felhasználásának felgyor ‑
sítására összpontosították.
Az irányító hatóság számos kezdeményezést hajt 
végre e „szükséghelyzet” megszüntetése és a finanszí ‑
rozott projektek előrehaladására vonatkozó informá ‑
ciókat kezelő számítógépes irányítási tevékenységek 
szokásos, állandó és a szabályoknak megfelelő műkö ‑
dése helyreállítása érdekében.
49 b)
A Bizottság elismeri, hogy az érintett mutatókat meg ‑
felelően kell meghatározni ahhoz, hogy az irányító 
hatóság az adatokat az operatív programok szintjén 
összesíteni tudja.
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó esb‑rendele ‑
tek kezelik ezt a problémát.
6. háttérmagyarázat
A vizsgált projektek elsősorban a közreműködő szer ‑
vezetek által az új vagy meglévő vállalkozások részére 
nyújtott tanácsadással és támogató jellegű szolgálta ‑
tásokkal kapcsolatosak. Ebből kifolyólag a támogatás 
legfontosabb költségelemét a fizetések teszik ki.
Ezenfelül marketingköltségek merültek fel a kap ‑
csolatépítési célú rendezvényekkel összefüggésben, 
amelyek keretében az új vállalkozások sikeres vállalko ‑
zókkal találkozhattak. Ezekből a rendezvényekből az 
új vállalkozások a később megnyíló üzleti lehetőségek 
révén profitáltak.
58
Lásd a Bizottság 22. bekezdésre adott válaszát az ered ‑
ményorientáltságnak a 2014–2020 közötti időszakra 
vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 
keretében történő javításáról.
A Bizottság válaszai 34
1. ajánlás
A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a Bizottság 
előírása szerint az irányító hatóságoknak a programok 
végrehajtásáról az alkalmazandó ERFA‑rendeletekkel 
összhangban kell jelentést tenniük.
Ugyanakkor a 2014–2020 közötti időszak esb‑prog ‑
ramjai nagyobb hangsúlyt fognak helyezni célokon 
alapuló eredményekre. A prioritási tengelyek szintjén 
a mutatók a tengely egészére értelmezett eredmé ‑
nyekre, nem pedig az adott tengelyhez tartozó, külön ‑
böző típusú intézkedések egyedi eredményeire fognak 
vonatkozni.
1. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, amelynek alap ‑
ján a javasolt eredménymutatók relevanciáját mind 
az operatív programok jóváhagyásakor, mind azok 
későbbi módosításai alkalmával értékelni fogja.
1. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A 2014–2020 közötti időszakban – az eredményo ‑
rientáltság megerősítése jegyében – a programok ‑
ban egyértelműen meg kell határozni a közös és 
a programspecifikus outputmutatókat (célértékekkel 
együtt), továbbá az eredménymutatókat (a kiindulási 
és a célértékekkel együtt), amelyek révén a beruházás 
révén elérni kívánt változás irányába tett előrehaladás 
mérhető. A programvégrehajtás terén elért eredmé ‑
nyekre vonatkozó információkat (2016 ‑tól kezdődően) 
évente kell közölni a Bizottsággal, így biztosítva az 
eredmények alakulásának nyomon követését. Az infor ‑
mációk szerkezete lehetővé fogja tenni azok elemzé ‑
sét, összehasonlítását és aggregálását, és a Bizottság ‑
nak szándékban áll közzé is tenni ezeket az adatokat.
1. ajánlás c)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.Továbbá amennyiben egy tagállam programmódosí ‑
tást kezdeményez, újból meg kell vizsgálni a program 
érintett mutatóit is.
Másrészt, bár a Bizottság adott útmutatást6 az illetékes 
hatóságoknak a kiadási kategóriákat kezelő informá ‑
ciós rendszert meghatározó elvekre vonatkozóan, 
a kiadások besorolása továbbra is az irányító hatósá ‑
gok felelősségi körébe tartozik.
A Bizottság felhívja a figyelmet az „IKT innovációs 
utalványok” kezdeményezés kísérleti jellegére. A régiók 
szintjén eddig szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy 
a kkv‑k támasztotta kereslet ösztönzéséhez valóban 
szükség van ilyen kezdeményezésekre. Az eddigi vég ‑
rehajtás korlátozott időtávja miatt eredménymutatók 
még nem állnak rendelkezésre. Ezeket az adatokat majd 
a következő, 2015 közepére tervezett monitoringbizott ‑
sági ülések idejére bocsátják a Bizottság rendelkezésére.
66
A Bizottság úgy véli, hogy az új esb‑szabályozás a 2014–
2020 közötti időszakra jobb kereteket teremt az eredmé ‑
nyességmérés és az eredményorientáltság számára.
Ennek jegyében a 2014–2020 közötti esb‑programok ‑
ról folytatott tárgyalások keretében – az operatív 
programok részeként – a Bizottság alaposan megvizs ‑
gálja a műveletek „kiválasztásának vezérelveit annak 
érdekében, hogy azok illeszkedjenek a műveletek 
célkitűzéseihez és típusaihoz7.
67
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését.
6  A 2009 ‑es iránymutatás: http://ec.europa.eu/employment_
social/sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_categorisation_
data_Note_Art_11.pdf  
  Először 2009 ‑ben kiadott, majd 2012 ‑ben felülvizsgált 
segédlet kérdések és válaszok formájában: http://ec.europa.
eu/employment_social/sfc2007/quick‑guides/categorisation_
faq_rev201202.pdf  – „A Bizottság ösztönzi a kódoknak a józan 
ész logikáját követő használatát, amelynek – adott esetben – 
a kialakult nemzeti gyakorlat vagy fogalommeghatározások 
használata is részét képezi... A Bizottság nem tett javaslatot 
egységesített fogalommeghatározásokra, viszont örömmel 
mond véleményt bármely felmerülő kérdésről.”
7  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 96. cikke (2) bekezdésének 
b) pontja szerint: iii. a támogatandó intézkedések típusának 
és példáinak leírása minden egyes beruházási prioritás 
vonatkozásában, és ezek várható hozzájárulása az i. pontban 
említett egyedi célkitűzésekhez, beleértve a művelet 
kiválasztásában alkalmazandó vezérelveket, illetve adott esetben 
a fő célcsoportok, az egyedi célterületek és a kedvezményezettek 
típusainak azonosítását, valamint a pénzügyi eszközök tervezett 
alkalmazását és a nagyprojekteket.
A Bizottság válaszai 35
A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy ennek az 
ajánlásnak a tagállamok a címzettjei, továbbá nyoma ‑
tékosítani kívánja, hogy a részleteknek igazodniuk kell 
az egyes operatív programok sajátosságaihoz.
2. ajánlás a)
Ezen kérdéseket a Bizottság az egyes esb‑programok 
tervezeteiről folytatott tárgyalások keretében veti 
fel. A szóban forgó programoknak tartalmazniuk 
kell a műveletek kiválasztási vezérelveire vonatkozó 
információkat. Ugyanakkor, a kiválasztási vezérelvek 
típusai és a részletes kiválasztási kritériumok a konkrét 
célkitűzéstől, a beavatkozás típusától és méretétől, 
valamint a beruházás jellemzőitől fognak függni. Az 
üzleti terv benyújtása így nem minden esetben lesz 
kötelező az e‑kereskedelem támogatása kapcsán.
2. ajánlás b)
A Bizottság egyetért azzal, hogy a projekt részére 
nyújtott ERFA‑támogatást a projekt pénzügyi életké ‑
pességét igazoló költség‑haszon elemzés alapján kell 
odaítélni. Ez a tagállami szinten működő monitoring ‑
bizottságokban meghatározott kiválasztási követel ‑
mények körébe tartozik.
2. ajánlás d)
A Bizottság ösztönzi a kkv‑k nemzetközivé válását, 
mivel a nemzetközileg aktív kkv‑k több munkahelyet 
teremtenek és innovatívabbak, mint a kizárólagosan 
a nemzeti piacukon tevékenykedő kkv‑k8. Követke ‑
zésképp a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó 
esb‑rendeletek is ösztönzik az operatív program 
földrajzi területén túlmutató együttműködést (lásd 
a közös rendelkezésekről szóló rendelet 70. cikkének 
(2) bekezdését). Annak eldöntéséhez azonban, hogy 
a projektek keretében a határokon átnyúló tevé ‑
kenységhez nyújtott egyedi ösztönzők megfelelők‑e, 
figyelembe kell venni a program egyedi célkitűzéseit 
és intézkedéstípusait.
8 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en.htm#h2 ‑5.A támogatások hatásának monitoringja a Bizottság 
álláspontja szerint is fontos. Ugyanakkor az ered ‑
mények és a hatások nyomon követésére választott 
mutatók nem lesznek egységesek. E mutatók az egyes 
operatív programok egyedi célkitűzéseinek függvé ‑
nyei lesznek. A használt mutatók a régiók/tagállamok 
eltérő szükségleteinek és szakpolitikai válaszainak 
sokféleségét fogják tükrözni.
Mindazonáltal a digitális növekedés stratégiai szakpo ‑
litikai keretének egységesített mutatók is részét képe ‑
zik, amelyekkel az IKT területein végrehajtott beavat ‑
kozások eredményei mérhetők, összhangban a közös 
rendelkezésekről szóló rendelet előzetes feltételrend ‑
szerre vonatkozó XI. mellékletének 2.1. pontjával.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást és annak meg ‑
felelő intézkedések meghozatalát fogja kérni 
a tagállamoktól.
A „műveletek kiválasztására alkalmazott vezérelveknek ” 
és „ a kimeneti mutatóknak – ideértve a számszerűsített 
célértékeket is  –” részét kell képezniük a 2014–2020 
közötti esb‑programoknak, és a Bizottsággal folyta ‑
tott tárgyalások függvényei. A kiválasztási vezérelvek 
típusai és a részletes kiválasztási kritériumok a konkrét 
célkitűzéstől és a társfinanszírozott beruházás jellem ‑
zőitől fognak függni.
Az adott területeken hiányosságokkal rendelkező 
tagállamoknak a programokban (előzetes feltételrend ‑
szer, cselekvési terv) be kell majd mutatniuk, hogy 
a hatóságok milyen intézkedéseket terveznek tenni 
annak érdekében, hogy javítsák a projektek kiválasz ‑
tási eljárásait, illetve enyhítsék a kedvezményezettek 
adminisztratív terhét. Adott esetben a tagállamok ösz ‑
tönözve lesznek arra, hogy a technikai segítségnyújtás 
lehetőségeit proaktív és célirányos módon vegyék 
igénybe a tervezett fejlesztésekhez.
Ezenfelül az Európai Bizottság azt fogja tanácsolni 
az irányító hatóságoknak, hogy emeljék be az Euró ‑
pai Számvevőszék ajánlásait a digitális növekedéssel 
kapcsolatos projektek kiválasztási folyamatába és 
kiválasztási kritériumaiba.
A Bizottság válaszai 36
3. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A 2014–2020 közötti 
jogi keret a programozási időszak alatt eredménymu ‑
tatók alkalmazását írja elő a programokban a prioritási 
tengelyek szintjén, illetve outputmutatók alkalmazását 
a műveletek szintjén.
3. ajánlás b)
A Bizottság elvben egyetért, a gyakorlatban azonban 
nem tudja elfogadni az ajánlást. Az e‑kereskedelem ‑
mel kapcsolatos projektek eredményeire előre nem 
látható külső tényezők is befolyással lehetnek. Ebből 
kifolyólag nehezen lenne megvalósítható, hogy 
e‑kereskedelemmel kapcsolatos ERFA‑kifizetéseket az 
eredmények eléréséhez kössék.
3. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, melynek megfele ‑
lően előírja a tagállamok részére, hogy működtesse ‑
nek a monitoringrendszerbe bevitt adatok megbízha ‑
tóságát és egységességét biztosító ellenőrzéseket és 
kontrollokat.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑HU ‑N ISSN 1977 ‑5733Az elmúlt években kohéziós politikája keretében az 
Unió az Európai Regionális Fejlesztési Alapból 
nyújtott támogatásával társfinanszírozta az 
elektronikus kereskedelem fejlesztését célzó 
projekteket. A jelentésben az Európai 
Számvevőszék uniós társfinanszírozásban részesülő 
görögországi, olaszországi, lengyelországi és 
egyesült királyságbeli elektronikus 
kereskedelemmel kapcsolatos projektekből vett 
minta ellenőrzésével azt vizsgálja, hogy az 
elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos 
projektek sikeresen támogatták -e az információs és 
kommunikációs technológiák kkv -k általi 
alkalmazását.
A Számvevőszék megállapította, hogy az 
elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos 
projekteknek nyújtott ERFA -támogatás hozzájárult 
az üzleti szolgáltatások elektronikus 
elérhetőségének növekedéséhez. Azt is 
megállapította azonban, hogy a monitoring terén 
észlelt hiányosságok miatt nem lehetett értékelni, 
hogy ezek a támogatások milyen mértékben 
járultak hozzá az uniós és tagállami IKT -stratégiák 
végrehajtásához, valamint a  kkv -k fejlesztési 
céljainak eléréséhez.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK