INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A tagállamok közötti hatékony együttműködés és az elítélt személyek bűnügyi nyilvántartásából származó információk cseréje szükséges sarokkövét képezi a jogérvényesülés és biztonság közös térsége megfelelő működésének.

Az Európai Tanács és a Bel- és Igazságügyi Tanács több alkalommal kinyilvánította annak fontosságát, hogy javítsák a meglévő Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszert (ECRIS). A Bel- és Igazságügyi Tanács által kiadott 2015. január 29-i rigai nyilatkozat hangsúlyozta, hogy a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletekre vonatkozó információk cseréje a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó bármely stratégia szempontjából fontos. A 2015. november 20-i Bel- és Igazságügyi Tanács arra a következtetésre jutott, hogy elősegítené a terrorizmushoz és erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódással szembeni büntető igazságszolgáltatási intézkedéseket, ha a tagállamok teljes mértékben felhasználnák az ECRIS nyújtotta lehetőségeket, továbbá ha a Bizottság javaslatot nyújtana be az ECRIS kiterjesztésére, hogy az harmadik országok állampolgáraira vonatkozó adatokat is tartalmazzon. A Miniszterek Tanácsa a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, ugyanazon a napon elfogadott következtetéseiben arra kötelezte a tagállamokat, hogy teljes mértékben aknázzák ki az ECRIS nyújtotta lehetőségeket és üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy 2016 januárjáig az ECRIS harmadik országbeli állampolgárokra történő kiterjesztésére vonatkozó ambiciózus javaslatot nyújtson be. A 2015. december 17–18-i Európai Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy a közelmúltban történt terrorista támadások ráirányították a figyelmet arra, hogy sürgősen fokozni kell a releváns információk megosztásának intenzitását, különösen az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszernek (ECRIS) a harmadik országok állampolgáraira való kiterjesztésével kapcsolatban.

Az ECRIS javítása az európai biztonsági stratégiának is részét képezi. A Bizottság hangsúlyozta az uniós intézkedések hozzáadott értékét az információcsere, az operatív együttműködés és egyéb támogatás tekintetében, továbbá vállalta, hogy felgyorsítja a már megkezdett munkát, amelynek célja az ECRIS hatékony végrehajtása, és a rendszer javítása a harmadik országok állampolgárai tekintetében.

Az ECRIS egy olyan elektronikus rendszer, amely az EU-n belüli büntetőbíróságok által konkrét személyekkel szemben hozott korábbi, büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletekre vonatkozó információknak az adott személlyel szembeni büntetőeljárás céljából – és ha a nemzeti jog megengedi, egyéb célokból – történő cseréjére szolgál. A rendszer a 2009/315/IB tanácsi kerethatározaton és a 2009/316/IB tanácsi határozaton alapul.

Az ECRIS alapjául szolgáló elv szerint a valamely uniós polgár büntetőjogi felelősségét megállapító ítéletekre vonatkozó teljes körű információk az adott személy állampolgársága szerinti tagállamtól szerezhetők be. Az ítélethozatal szerinti tagállamnak közölnie kell a másik tagállam állampolgárával szemben meghozott ítéletekre vonatkozó információkat és friss fejleményeket az állampolgárság szerinti tagállammal. Az állampolgárság szerinti tagállamnak meg kell őriznie ezeket az információkat, és így kérelemre hiánytalan és naprakész információkat szolgáltathat állampolgárai bűnügyi előéletéről, függetlenül attól, hogy az Unión belül hol került sor az elítélésre.

Az egységes elektronikus formátumok lehetővé teszik, hogy hatékony, és az összes uniós nyelven azonnal érthető kommunikációt folytassanak rövid határidők mellett. Az ECRIS-hálózat kapcsolattartó pontjai a tagállamokban kijelölt központi hatóságok; ezek intézik a bűnügyi nyilvántartási információk közlésével, tárolásával, lekérésével és szolgáltatásával kapcsolatos valamennyi feladatot.

Jóllehet a harmadik országok állampolgáraival és hontalan személyekkel (a továbbiakban: harmadik országbeli állampolgárok) kapcsolatos ítéletekre vonatkozó információk jelenleg is kicserélhetők az ECRIS révén, az alábbi okokból nem áll rendelkezésre olyan eljárás/mechanizmus, amely ennek hatékony kivitelezésére irányul:

Mivel a harmadik országbeli állampolgárok nem tagállami állampolgárok, ahhoz, hogy teljes körű áttekintést kapjanak egy adott személy bűnügyi előéletéről, egyedi megkeresést kell küldeni az ítélethozatal szerinti összes tagállamnak. A megkereső tagállam általában nem tudja, hogy melyik tagállam(ok)ban ítélték el a konkrét harmadik országbeli állampolgárt.

Ha egy tagállam meg kívánja szerezni ezt az információt, megkeresést kell küldenie az összes tagállamnak (a továbbiakban: általános megkeresés). Ez adminisztratív terhet jelent minden tagállamnak, többek között azon országok (többségének), amelyek nincsenek birtokában a kért információnak. Az általános megkeresések adminisztratív terhe becslések szerinti eléri az évi 78 millió eurót, ha a tagállamok minden alkalommal információt kérnek, amikor egy harmadik országbeli állampolgár büntetőjogi felelősségét megállapító ítélet meghozatalára kerül sor. Az általános megkeresések megválaszolásának költségeit nem ellensúlyozza hasonló mértékű előny, ezek valójában felesleges költségek, mivel a válaszok többsége nem nyújt eredményt. Ez különösen a kisebb tagállamok számára káros, amelyek kötelesek minden megkeresést megválaszolni, anélkül, hogy feltétlenül rendelkeznének az ehhez szükséges felszereléssel. Ráadásul a szükségtelen megkeresések áradata megrendíti a bizalmat az egész ECRIS-hálózat megbízhatósága és működése iránt, mivel a felhasználók arra a következtetésre juthatnak, hogy az ECRIS-nek a harmadik országok állampolgáraival kapcsolatos alacsony hatékonysága jelzés értékű az egész hálózat gyenge hatékonysága tekintetében.

A tagállamok a gyakorlatban nem küldenek általános megkereséseket és gyakorta csupán a saját nemzeti bűnügyi nyilvántartásukban tárolt információkra támaszkodnak. Ez azt jelenti, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak gyakran nem állnak rendelkezésre teljes körű adatok a harmadik országbeli állampolgár bűnügyi előéletéről. Ugyanis – jóllehet 2014-ben 558 000 harmadik országbeli állampolgárt ítéltek el (az ECRIS-ben jelenleg részt vevő 25 tagállamból) 19 tagállamban – az ECRIS-ben mindössze 23 000, harmadik országbeli állampolgárok ítéleteivel kapcsolatos megkeresést küldtek.

A javaslat célkitűzése teljes mértékben összhangban áll a Bizottságnak a határon átnyúló bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó prioritásával, ami közös európai feladat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Ez egyike az európai biztonsági stratégia kezdeményezéseinek. A kezdeményezés biztosítja, hogy az ECRIS az uniós polgárok, valamint a harmadik országbeli állampolgárok bűnügyi előéletére vonatkozóan is tartalmazzon adatokat.

•A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

A bűnözés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem tekintetében zajló információcsere és együttműködés keretében előirányzott egyéb uniós intézkedések nem oldanák meg, illetve nem enyhítenék az elítélt harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos bűnügyi nyilvántartásokban szereplő adatok nem megfelelő cseréjének problémáját. Nincs olyan alternatíva, ami az európai biztonsági stratégiában említett (például a SIS II, Prüm vagy Eurodac) bármely egyéb, információcserére szolgáló eszköz révén javítana a harmadik országbeli állampolgárok büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletivel kapcsolatos, ECRIS-en keresztüli információcserén, mivel az előbbi eszközöket úgy alakították ki, hogy azok eltérő célokat szolgáljanak.

•A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

Az európai biztonsági stratégiában körvonalazott intézkedések részét képezi, hogy javítsák az ECRIS-t a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében. Ezenfelül a bűnügyi nyilvántartásokban szereplő adatok cseréje elősegíti a 2008/675/IB tanácsi kerethatározat alkalmazását, amely előírja, hogy a tagállamok igazságügyi hatóságainak a büntetőeljárás folyamán figyelembe kell venniük az ugyanazon személlyel szemben eltérő tények alapján más tagállamokban hozott korábbi ítéleteket, függetlenül az érintett személy állampolgárságától.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG