HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 133/30

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvtől való ideiglenes eltérésről

(COM(2012) 697 final – 2012/328 (COD))

2013/C 133/06

Előadó: Antonello PEZZINI

2012. december 5-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 192. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvtől való ideiglenes eltérésről

COM(2012) 697 final - 2012/328 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció Antonello PEZZINI-t bízta meg a vélemény kidolgozásával, és 2013. január 29-én fogadta el véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. február 13–14-én tartott 487. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 136 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB ismét hangot ad korábbi véleményekben már kifejezett, abbéli meggyőződésének, hogy a globális éghajlatváltozás elleni küzdelemben és az európai légi közlekedési ágazat versenyképességéhez – a működőképes Egységes Európai Égbolt mellett – az is nagyon fontos, hogy átfogó megoldást találjunk a kibocsátás-kereskedelem terén, valamint egy sor, a fenti célokkal összhangban álló szabályozást vezessünk be.

1.2 Az EGSZB üdvözli tehát a kezdeményezést, amely moratóriumot irányoz elő a kibocsátáskereskedelmi rendszer (Emissions Trading System, ETS) alkalmazását illetően az Európai Gazdasági Térségből (EGT) induló és oda érkező légitársaságok számára, amíg a globális tárgyalások lezárulnak.

1.3 Az EGSZB azonban úgy véli, fontos, hogy a világ valamennyi régiója megállapodjon a régióközi repülőjáratok okozta CO2-kibocsátás korlátozásában.

1.4 Az EGSZB hangsúlyozza az európai szállítási ágazat versenyképessége számára jelentett kockázatokat. Az EGT számára előirányzott fenti moratórium idején az EU-n belüli járatok utasait megadóztatnák, míg a többi utast nem.

1.5 Az EGSZB azt kéri ezért, hogy a Tanács és a Parlament – az Európai Bizottság támogatásával – ösztönözze erőteljesen a globális megközelítésen alapuló, gyors megoldást, amely megelőzné a méltánytalan szankciókat és a verseny torzulásait, amelyek akadályozzák a versenyképesség és a foglalkoztatás fejlődését, nyilvánvaló ellentétben a mindenki által helyeselt Európa 2020 stratégiával.

2. Bevezetés

2.1 A 2008/101/EK irányelvet, amely 2012-től kezdve a légi közlekedést (és az EU-n kívüli országok légitársaságait) is belefoglalja a szén-dioxidra vonatkozó európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (ETS), az Európai Bíróság egy közelmúltbeli határozatában legitimnek ítélte egy több észak-amerikai légitársaság által benyújtott kereset ügyében, amelyek szerint az európai szabályozás több nemzetközi megállapodást (1) is megsért.

2.2 A Bíróság szerint „A kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő alkalmazása nem sérti sem a nemzetközi szokásjog elveit, sem pedig a Nyitott Égbolt Megállapodást”. Az európai szabályozás tehát követi a kiotói jegyzőkönyv célkitűzéseit, amely megállapodás kötését irányozta elő a repülőgépek üvegházhatásúgáz-kibocsátása kapcsán az ENSZ-hez tartozó Nemzetközi Polgári Repülési Szervezeten (ICAO) belül.

2.3 Az Európai Bizottság – a nemzetközi tárgyalások fejleményeire válaszul, és hogy e tárgyalásokhoz kedvező légkört alakítson ki – ideiglenesen ki kívánja venni a nem európai járatokat a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alól.

2.4 A kibocsátáskereskedelmi rendszer jelenleg azt irányozza elő, hogy a kibocsátásaik csökkentésére kötelezett vállalkozások számára osszanak ki a számukra engedélyezett szén-dioxid-kibocsátás tonnában kifejezett mennyiségének megfelelő krediteket, évről-évre csökkenő mértékben. A kibocsátásaikat a kötelezőnél nagyobb mértékben csökkentő cégek különböző nagyságú krediteket kapnak, amelyeket értékesíthetnek a kevésbé jól teljesítő és így azokat jobban igénylő cégek számára. Az ETS-irányelvet 2012-től kezdve a légi közlekedésre és azon belül valamennyi európai reptérről induló vagy oda érkező járatra is kiterjesztették. Ez a kibocsátások nyilvántartása és az ETS-mechanizmusban való részvétel kötelezettségével jár, az első kvótavisszatérítések határideje pedig 2013 áprilisa.

2.5 Az ICAO-nál kötendő globális megállapodás elősegítéséhez ideiglenes eltérés vált szükségessé az ETS-re vonatkozó uniós irányelv alól annak biztosítására, hogy ne történjenek intézkedések azon repülőüzemeltetőkkel szemben, amelyek nem teljesítik az irányelvből eredően 2014. január 1-jét megelőzően az EU-n kívüli repterek felé irányuló vagy azokról induló járatok tekintetében keletkező beszámolási és megfelelési kötelezettségeiket.

2.6 A javasolt eljárás azonban – éppen a gazdasági visszaesés idején – korlátozhatná az európai légi közlekedés versenyképességét a nemzetközivel szemben: az ETS-jogszabálynak egy évre, a légi közlekedés kibocsátásairól szóló világszintű szabályozás (Market Based Mechanism, MBM) megszületéséig történő „befagyasztása” nem vonatkozna az EU-n belüli légi közlekedésre.

2.7 Pontosan az ilyen szankciók és versenytorzulások elkerülése érdekében tartja fontosnak az EGSZB, hogy ez az eltérés szigorúan időleges legyen, és kizárólag azokra a légijármű-üzemeltetőkre vonatkozzon, amelyek nem részesültek 2012-ben ilyen tevékenységük után ingyenes kibocsátási egységekben, vagy visszatérítették ezeket. Ugyanezen okból e kibocsátási egységeket nem szabadna figyelembe venni a vonatkozó jogosultságok kiszámítása során.

3. Az európai bizottsági javaslat

3.1 A határozatjavaslat célja: — „megállítani az időt” az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belül érkező és induló járatokat kezelő légijármű-üzemeltetők kibocsátáskereskedelmi (ETS-sel összefüggő) kötelezettségei végrehajtásának átmeneti felfüggesztésével; — biztosítani, hogy ne hozzanak intézkedéseket azon légijárat-üzemeltetőkkel szemben, amelyek az EGT-n belül érkező és induló járatokat szerveznek, és amelyek nem teljesítik a 2008/101/EK irányelvből eredően 2014. január 1-jét megelőzően keletkezett jelentéstételi és megfelelési kötelezettségeiket; — továbbra is maradéktalanul alkalmazni az ETS-szabályozást az EGT-n belüli repterek közötti járatokra az éghajlatváltozás elleni küzdelemre közösen vállalt kötelezettség alapján.

3.2 A javaslat szándéka továbbá a versenytorzulások elkerülése azáltal, hogy ezt az eltérést kizárólag azokra a légijármű-üzemeltetőkre alkalmazza, amelyek vagy nem részesültek 2012-ben az ilyen tevékenység gyakorlása tekintetében kiosztott ingyenes kibocsátási egységekben, vagy visszatérítették ezeket.

4. Észrevételek

4.1 Az EGSZB korábbi véleményében már hangsúlyozta, hogy az alábbiak alapvetően fontosak az európai légiközlekedési ágazat szempontjából: — a kibocsátás-kereskedelem globális megoldása; — a lehető leghatékonyabban működő Egységes Európai Égbolt és — a megfelelő szabályozás. „Az egységes európai égbolt létrehozása az EU légiközlekedési ipara világpiaci versenyképességének biztosításához is létfontosságú” (2), tekintettel arra, hogy a légiközlekedési ágazat számottevő eleme az európai gazdaságnak: évente 748 millió utast és több mint 11 millió tonna árut szállít, 359 milliárd euróval járul hozzá a GDP-hez és több mint 5 millió főt foglalkoztat.

4.2 Az EGSZB egyetért tehát az arra irányuló döntéssel, hogy alkalmazzanak moratóriumot az ETS-rendszer végrehajtását illetően az EGT-n belül induló és érkező repülőjáratokra vonatkozóan, amíg a globális tárgyalások le nem zárulnak. Úgy véli azonban, hogy a világ valamennyi régiójának meg kell állapodnia abban, hogy az ETS-rendszert régióközi járataik tekintetében is bevezetik.

4.3 Az EGSZB kiemeli az ebből az európai szállítási ágazat versenyképessége számára esetleg eredő kockázatokat. Abban az időszakban, amelyben érvényben lesz az ETS-rendszert illetően a moratórium, az EU-n belüli járatok utasait – indokolt környezetvédelmi követelmények alapján – meg fogják adóztatni, míg a többi ország utasait nem.

4.4 A fenti szempontok alapján az EGSZB azt kéri, hogy hamar szülessen globális megközelítésen alapuló megoldás, amelynek révén elkerülhetők a méltánytalan szankciók és a versenytorzulás, hiszen a kibocsátás-kereskedelemmel összefüggő átfogó megoldás hiánya kétségtelenül gátolná az európai piacot, amely egyedüliként maradna egy ilyen szabályozás hatálya alatt.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 13-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) Európai Bíróság – ítélet a C-366/10 sz. ügyben – Air Transport Association of America e a./Secretary of State for Energy and Climate Change – Luxembourg, 2011. december 21.

(2) CESE 1391/2011, HL C 376., 2011.12.22., 38. o.