Az Európai Stratégiai Beruházási Alap jó úton halad azon cél elérése felé, hogy öt év alatt (2015–2020) legalább 500 milliárd EUR összegű további beruházást tegyen lehetővé. 2018 novembere óta az Európai Beruházási Bank Csoport az alap által támogatott 993 tranzakciót hagyott jóvá, összesen 360 milliárd EUR beruházási értékben, valamennyi tagállamra kiterjedően. Várhatóan mintegy 850 000 kis- és középvállalkozás és közepes piaci tőkeértékű vállalat fog részesülni az előnyökből. A mozgósított 360 milliárd EUR kétharmada magánforrásokból ered, vagyis az Európai Stratégiai Beruházási Alap a magánbefektetések mobilizálására irányuló célját is teljesítette.

Az EU a beruházások világszerte történő liberalizációját is támogatja. Beruházási tárgyalásokat folytat a partnerekkel, hogy egyrészt mindkét oldal befektetői számára kiszámítható, hosszú távú hozzáférést biztosítson a piacokhoz, másrészt pedig védelmet nyújtson a befektetők és beruházásaik számára. Az EU például Kanadával, Szingapúrral, Vietnammal, Japánnal és Kínával folytatott beruházási tárgyalásokat.

A Juncker-terv sikere – a beruházási dimenzió mellett – három pilléren nyugszik, amelyek átfogó és összehangolt fellépést biztosítanak a beruházási támogatáshoz. A beruházások mobilizálása mellett a Juncker-terv projekttervet hozott létre, és olyan intézkedésekre összpontosított, amelyek az üzleti környezetet jobban ösztönzik a beruházásokra. E célból a Bizottság összefogott az Európai Beruházási Bank Csoporttal, hogy elindítsa az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot és a Beruházási Projektek Európai Portálját. A platform tanácsadást és technikai segítségnyújtást biztosít a projektgazdák számára, a portál pedig a befektetésre alkalmas projektek átlátható portfólióját mutatja be. Ezzel párhuzamosan a beruházási terv a beruházások strukturális akadályainak leküzdésére összpontosít. Ez magában foglalja a szabályozási szűk keresztmetszetek megszüntetését, az adminisztratív terhek enyhítését, a tisztességes verseny lehetővé tételét és a beruházási környezet szempontjából előnyös strukturális reformok végrehajtását. Ehhez uniós, nemzeti és regionális szintű erőfeszítésekre van szükség. A Bizottság javaslatokat tett az egységes piac – azaz az EU egyik legnagyobb eszköze – elmélyítésére, az európai szemeszter keretében egyértelműen hangsúlyt fektetett a beruházásokra, és létrehozta a Strukturálisreform-támogató Szolgálatot, hogy segítse a tagállamokat a reformok végrehajtásában. A tagállamok lépéseket tettek a beruházások előtt álló akadályok felszámolása érdekében, azonban valamennyi szinten többet kell tenni.

Ez a rendkívül sikeres modell most az Európán belüli és kívüli uniós beruházási támogatás új standardjává válik. Ez vált az EU 2016 szeptemberében javasolt külső beruházási terve szerinti, az Afrikába és az európai szomszédságba irányuló beruházások mozgósítása, valamint a többéves pénzügyi kerettel összefüggő, külső fellépéseket finanszírozó új eszközök útmutatójává.

2014 novemberében a Bizottság bemutatta az európai beruházási tervet, azaz a Juncker-tervet, amely a beruházások új és innovatív megközelítésén alapul. Korlátozott összegű állami források – az Európai Beruházási Bank Csoport számára nyújtott uniós költségvetési garancia — felhasználásával jelentős magán- és állami forrásokat mozgósítottak, és azok továbbra is mozgósíthatók az uniós gazdaság stratégiai ágazataiban megvalósuló beruházások érdekében. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap, amely a beruházási terv pénzügyi alapját képezi, 2018 novembere óta 360 milliárd EUR értékű további beruházást idézett elő, ami jelentős mértékben meghaladta a kezdeti 315 milliárd EUR összegű célkitűzést. Az alapot 2020 végéig meghosszabbították, azzal a céllal, hogy addigra további 500 milliárd EUR értékű beruházást érjenek el.

A Juncker-Bizottság első számú prioritása az volt, hogy a pénzügyi és gazdasági válságot követően jelentős lendületet adjon a gazdaságnak azáltal, hogy orvosolja az Európai Unióban a beruházási hiányt (1. ábra). A köz- és a magánberuházás a munkahelyteremtés és a növekedés alapvető hajtóereje. A megtakarításokat a jövőnk szempontjából olyan kulcsfontosságú projektekbe és ágazatokba csatornázza, mint például az infrastruktúra és a lakhatás, a kutatás-fejlesztés, az új technológiák és termelési módszerek, az oktatás és a készségek. Ezek a beruházások az európai iparágak és társadalmak korszerűsítését is támogatják az egyre inkább digitalizált és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás során.

Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform megbízásai közé tartozik a Rijeka Klinikai Kórházközpont (Horvátország) számára nyújtott támogatása egy modern, integrált kórház-komplexum kiépítéséhez. A Platform tanácsadást is nyújt a Rotterdam-Hága nagyvárosi térség (Hollandia) újjáélesztéséhez. A „Roadmap Next Economy” vezetésével együtt segít egy olyan beruházási stratégia kidolgozásában, amely biztosítja az ütemterv végrehajtásának finanszírozását, és felméri a beruházási platform létrehozásának lehetőségeit. A Leixões (Portugália) kikötő finanszírozást kért a kikötőhöz való hozzáférés javítására egy olyan szélesebb körű beruházási terv részeként, amely hozzájárul a transzeurópai közlekedési hálózat atlanti törzshálózati folyosójának fejlesztéséhez. A platform segítette a kikötői hatóságokat a projekt érettségének és költség-haszon elemzési módszertanának értékelésében, hogy megfeleljenek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz összefogási felhívására vonatkozó követelményeknek.

A Beruházási Projektek Európai Portálja az EU online kapcsolatteremtő portálja, amely a projektgazdákat a világ minden tájáról származó befektetők felé irányítja. Eddig csaknem 450 beruházási projektet tett közzé az összes tagállam különböző ágazataiból. A portált használó projektgazdák között 2018 tavaszán végzett felmérés szerint a befektetők a projektek 80%-ával felvették a kapcsolatot. A portál több együttműködési megállapodást is aláírt hasonló portálokkal.

Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform és a Beruházási Projektek Európai Portálja segít a projektek valóra váltásában. A Platform, a Bizottság és az Európai Beruházási Bank Csoport közös kezdeményezése egyetlen hozzáférési pontot kínál a tanácsadási és technikai segítségnyújtási szolgáltatásokhoz. A Bizottság eddig 860 kérelemmel foglalkozott, amelyek valamennyi tagállamból érkeztek. Ezenfelül több mint 20 megállapodást írt alá a nemzeti fejlesztési bankokkal és intézményekkel, valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, hogy fejlessze az ilyen intézmények azon képességét, hogy támogassák a beruházási terveket és fokozzák a helyi segítségnyújtást. E célból 2017 decemberében pályázati felhívást írtak ki. Nyolc nemzeti fejlesztési bank és intézmény már jelentkezett a felhívásra, és továbbiak is kifejezték érdeklődésüket tanácsadói kapacitásuk fejlesztése iránt. Ezen túlmenően a 2017 novemberében elindított városi beruházások támogatása (URBIS) egy új, célzott városi beruházási tanácsadó platform a Platformon belül. Az URBIS-t azért hozták létre, hogy tanácsadási támogatást nyújtson a városi hatóságoknak a városi beruházási projektek, programok és platformok megkönnyítése, felgyorsítása és felszabadítása érdekében. A Bizottság a mai napig 17 tagállamból származó 36 URBIS-kérelmet nyújtott be.

A beruházási terv jelentősen hozzájárult a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez. Az Európai Beruházási Bank Gazdasági Osztálya és a Bizottság Közös Kutatóközpontja szerint az Európai Stratégiai Beruházási Alap már több mint 750,000 munkahelyet támogatott. Ez a szám 2020-ra 1,4 millió munkahelyre fog emelkedni. A számításokból emellett az is kiderül, hogy az európai beruházási terv az uniós GDP-t eddig 0,6 %-kal növelte, 2020-ra pedig várhatóan az uniós bruttó hazai termék 1,3 %-os növekedését eredményezi. E várt pozitív hatáson felül a Bizottság Közös Kutatóközpontja által végzett elemzés azt jelzi, hogy digitális egységes piac, az egységes piaci stratégia, a tőkepiaci unió és az energiaunió területén azonosított szabályozási reformok teljes körű és kellő időben történő végrehajtásának kombinált makrogazdasági hatása 2030-ig további 1 millió munkahely létrehozását, valamint 2030-ig az EU bruttó hazai termékének 1,5 %-os növekedését eredményezteti. Ez az elemzés a Bizottság által e négy szakpolitikai csomag részeként elfogadott jogalkotási javaslatok által a beruházások útjában álló akadályok várható megszüntetésén vagy csökkentésén alapul.

A Biovet egy globális állategészségügyi vállalat, amelynek központja Szófiában (Bulgária) található. Az Európai Beruházási Bank 100 millió EUR összegű kölcsönt nyújt a termelési szintek, valamint a kutatási és fejlesztési kapacitás növelésének finanszírozásához. A projekt két új létesítmény létrehozását is magában foglalja: egy fermentációs létesítmény a dél-bulgáriai Pesterában, valamint állati vakcinákat előállító új üzem az északkelet-bulgáriai Razgradban. A projekt emellett lehetővé teszi a vállalat számára, hogy a mikrobiológia és az új termékfejlesztés, például a védőoltások és az enzimek területén kutatásokat és fejlesztéseket végezzen.

Az Európai Beruházási Bank 35 millió EUR összegű kölcsönt írt alá az Ilunión nevű spanyol szociális vállalkozással. Az Ilunión Spanyolországban a fogyatékossággal élő személyek legnagyobb magánmunkáltatója, amely számos üzleti tevékenységét folytat, ideértve a létesítménykezelést, az egészségügyi szolgáltatásokat, a turizmust és a szabadidős tevékenységeket is. A kölcsön, amelyet az Európai Stratégiai Beruházási Alap támogat, 2021-ig támogatja a vállalkozás beruházási tervét, amely magában foglalja a fogyatékossággal élő személyek életét javító számos eszköz fejlesztését, továbbá a csoport ipari mosodaláncának energiahatékonyságára irányuló intézkedéseket, valamint új munkahelyek létrehozását is a fogyatékossággal élő személyek számára.

Az európai beruházási terv sikerére építve a Bizottság az EU 2021–2027-as többéves pénzügyi keretének részeként javasolta az InvestEU programot. Az új program az InvestEU Alapból, az Európai Stratégiai Beruházási Alap utódjából, az InvestEU Tanácsadó Platformból és az InvestEU Portálból áll majd. Az InvestEU 13 meglévő, a Bizottság által központilag kezelt pénzügyi eszközt fog össze, ami hozzáférhetőbbé és méretgazdaságosabbá teszi az uniós támogatást. Az InvestEU Alap az uniós költségvetés által biztosított garancia révén mozgósítja majd a beruházásokat, ami lehetővé teszi, hogy a Bizottság partner pénzügyi intézményei nagyobb kockázatot vállaljanak. Az InvestEU Alap várhatóan legalább 650 milliárd EUR értékű további beruházást fog mozgósítani az Unió belső politikai prioritásaival összhangban lévő ágazatokba, amelyek a társadalmi-gazdasági és környezeti eredmények, többek között az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére összpontosítanak. Az InvestEU Portál továbbra is támogatja a befektetőket abban, hogy beruházási lehetőségeket találjanak az érdekeltségüknek megfelelő ágazatban vagy helyszínen. Jobb kapcsolatot biztosít majd a projektek és az InvestEU végrehajtó partnerei általi lehetséges finanszírozás között. Az InvestEU Tanácsadó Platform a jelenlegi 13 különböző uniós tanácsadó szolgáltatást egyablakos ügyintézési pontként fogja össze a projektfejlesztési támogatás számára. A Platform technikai támogatást és segítséget fog nyújtani a projektek előkészítéséhez, fejlesztéséhez, szerkezetének kialakításához és végrehajtásához, beleértve a kapacitásépítést is.

3. A beruházási akadályok felszámolása

Az európai beruházási terv harmadik pillére célja, hogy javítsa a beruházási környezetet azáltal, hogy azonosítja és felszámolja a beruházások előtt álló akadályokat mind intézményi, mind közigazgatási szinten, többek között a bürokrácia és a szabályozási szűk keresztmetszetek tekintetében is. A Bizottság foglalkozott és a jövőben is foglalkozni fog a nemzeti és uniós szintű szabályozási és adminisztratív akadályokkal. Az uniós szintű kezdeményezések és a tagállamok strukturális reformjai kiegészítik egymást, ezért a tagállamok nemzeti szinten is foglalkoznak a beruházás előtt álló akadályokkal.

3.1 Uniós szintű kezdeményezés

Az egységes piac valamennyi dimenziójának elmélyítése

A Bizottság a mai napon benyújtotta az Európai Tanács 2018. márciusi felkérésére adott első válaszát, amelynek célja az aktuális helyzet, valamint a teljes körűen működő egységes piac előtt álló akadályok és lehetőségek értékelése.

Az évek során a Bizottság lépéseket tett azon szabályozási akadályok felszámolása érdekében, amelyek gátolják a határokon átnyúló kereskedelmet és beruházásokat az egységes piacon. Az egységes piac, amely Európa egyik legnagyobb vívmánya és eszköze, segített új lehetőségeket és méretgazdaságosságot kialakítani az európai vállalatok számára, és lehetővé tette az emberek számára, hogy ott éljenek, tanuljanak és dolgozzanak, ahol akarnak. A Bizottság 2015 októberében elfogadta az egységes piaci stratégiát, amely különös hangsúlyt fektet a beruházásoknak a fennmaradó akadályok felszámolása és a szabályozás nagyobb kiszámíthatósága révén történő előmozdítására. Az egységes piaci stratégia folytatásaként a 2017. évi közbeszerzési csomag különböző intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja az Európai Unió közbeszerzési keretének megerősítése és a meglévő szabályok stratégiaibb jellegű végrehajtásának ösztönzése. A beruházások fellendítésének kulcsa a tisztességes, kiszámítható és átlátható közbeszerzés.

A 2015-ben elindított digitális egységes piaci stratégia célja a digitális gazdaság működésének optimális működését gátló akadályok felszámolása, valamint az innováció, a növekedés és a munkahelyteremtés előtt álló új lehetőségek megnyitása. Elindítása óta jelentős előrelépés történt. Számos új kezdeményezés – például az e-kereskedelemre vonatkozó egységes uniós keret és egy egyszerűsített, határokon átnyúló héa-rendszer – fontos eszközt jelentett az európai vállalkozások versenyképességének növeléséhez. Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex tovább ösztönzi a széles sávú hálózatokba történő beruházásokat (beleértve az 5G technológiát is) azáltal, hogy csökkenti az üzemeltetők előtt álló akadályokat a közös beruházások és a költségek egyesítése tekintetében. Az EU emellett a legmagasabb szintű normákat is bevezetett az európai polgárok számára, hogy a digitális korban jobban összekapcsolódjanak és védelmet élvezzenek, többek között a barangolási díjak eltörlése és az általános adatvédelmi irányelv révén.

Tőkepiacok

A tőkepiaci unió jelentős potenciállal rendelkezik az uniós beruházások fellendítésére azáltal, hogy megszünteti az európai határokon átnyúló szabad tőkeáramlás akadályait, támogatva a gazdasági konvergenciát és bővítve a létfontosságú, piaci alapú finanszírozáshoz való hozzáférést. Ez hozzájárul az innováció finanszírozásához és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez. A fejlett és likvid tőkepiacok szintén támogatják az euró nemzetközi szerepét, erősítik a gazdasági és monetáris uniót és javítják az uniós gazdaság rezilienciáját azáltal, hogy az euróövezeten belül és kívül megvédik az uniós polgárokat és vállalkozásokat az olyan gazdasági sokkoktól, amelyek a régiójukat sújtják. A Bizottság eddig számos javaslatot terjesztett elő a tőkepiaci unió kulcsfontosságú építőelemei tekintetében, a 2015. és 2017. évi bejelentésnek megfelelően. A társjogalkotók eddig csak 3 jogalkotási javaslatot fogadtak el ezekből. A függőben lévő javaslatokat sürgősen el kell fogadni.

A tőkepiaci unió egyik konkrét prioritása a helyi tőkepiacok fejlesztése. A tőkepiaci unió által előirányzott célzott intézkedéseken felül európai szinten a fejlettebb és likvidebb tőkepiacok támogatása és nyomon követése a strukturálisreform-támogató programon és az európai szemeszter folyamatán keresztül biztosított. A helyi tőkepiacok az Európai Unió által ösztönzött nemzeti és regionális impulzusoknak köszönhetően szintén előrelépést tesznek. Regionális szinten néhány ország határokon átnyúló együttműködést alakított ki a külföldi tőzsdei jegyzés és befektetések megkönnyítése, a piaci infrastruktúrák összekapcsolása és a további regionális szabályok harmonizálása érdekében. Nemzeti szinten számos tagállam fogadott el nemzeti tőkepiaci stratégiákat, hozott intézkedéseket a tőkepiacokhoz való hozzáférés állami forrásokból történő támogatására, és általában véve javította üzleti környezetét.

Közlekedési és energetikai infrastruktúrák

A közlekedési infrastruktúrába történő beruházások előtt álló akadályok hatékony kezelése, valamint a transzeurópai közlekedési törzshálózat 2030-ig történő megvalósításának támogatása érdekében a Bizottság 2018 májusában előterjesztett egy, az engedélyezési és közbeszerzési eljárások egyszerűsítését célzó rendeletre irányuló javaslatot, amely növeli a határokon átnyúló projektek előkészítésének hatékonyságát, és csökkenti a projektgazdák adminisztratív terheit. Ez a közlekedési infrastrukturális beruházásokra vonatkozó szabályozási keret megerősítésére irányuló szélesebb körű erőfeszítés része.

Az energiaunió létrehozása és az energetikai átállás felgyorsítása hatalmas befektetési lehetőségeket teremt. Jelentős előrelépés történt a kulcsfontosságú transzeurópai energiaipari infrastruktúra-projektek végrehajtása terén: 2018 végéig 30 közös érdekű projekt fog lezárulni. Ez a szám 2020 végére várhatóan 47-re emelkedik. E projektek közül sok az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében részesül támogatásban. 2017 novemberében a Bizottság elfogadta a közös érdekű projektek 3. uniós listáját. A 2016. november 30-én elfogadott „Tiszta energia minden európainak” elnevezésű csomag az európai energiarendszer – a termelőtől a végfelhasználóig terjedő – átfogó reformját írja elő, amely kiterjed a villamosenergia-piac szerkezetére, a megújuló energiaforrásokra, az energiahatékonyságra, a villamosenergia-ellátás biztonságára és az uniós energiaunió irányítási szabályaira. Előmozdítja majd a versenyképességet támogató és a tiszta energiára való átállás társadalmi hatásait enyhítő, az ipar vezette kezdeményezéseket, és a szereplők széles körét igyekszik megszólítani, többek között a helyi és városi önkormányzatokat és vállalkozásokat, a szociális partnereket és a befektetőket. A csomag olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek a tiszta energián alapuló innovációk felgyorsítását és az európai épületek felújítását szolgálják, továbbá, amelyek ösztönzik a köz- és magánberuházásokat. Az első jogalkotási javaslat 2018 júliusában lépett hatályba, míg három javaslat tekintetében már politikai megállapodásra jutottak. A fennmaradó négyről a társjogalkotók tárgyalnak a korai megállapodás és elfogadás céljából. Ezzel az ambiciózus, stabil és kiszámítható szabályozási kerettel az EU jó helyzetben van ahhoz, hogy kihasználja az energetikai átállás előnyeit. Az EU vezető szerepe a fenntartható finanszírozásban, amelynek célja, hogy a magántőke áramlását a fenntarthatóbb beruházások felé irányítsa, és amely segítséget nyújt a befektetőknek a környezeti – köztük az éghajlatváltozással kapcsolatos – kockázatok kezelésében, tovább erősíti ezeket az intézkedéseket.

Emberek, oktatás és készségek

Az emberekbe, képességeikbe és tudásukba való beruházás elengedhetetlen Európa versenyképességének ösztönzéséhez és a beruházások vonzásához. Ez a szociális beruházási megközelítés tükröződik a szociális jogok európai pillérében, amelyet az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács 2017 novemberében hirdetett ki. A Bizottság továbbá 2016-ben átfogó európai készségfejlesztési programot fogadott el. 10 kulcsfontosságú intézkedése előmozdítja a készségfejlesztést és az egész életen át tartó tanulást, és biztosítja, hogy az európai polgárok rendelkezzenek azokkal a készségekkel, amelyekre munkaerőpiacainknak szükségük van. Ezen túlmenően az állam-, illetve kormányfők felhívásaira válaszul a Bizottság létrehozza az európai oktatási térséget. Végül a szociális infrastruktúrába – többek között az egészségügybe és a tartós ápolásba – történő további beruházások elengedhetetlenek az idősödő társadalmak és a csökkenő munkaerő szempontjából.

Európai strukturális és beruházási alapok

Ezen túlmenően az európai strukturális és beruházási alapok hatékonyságának növelése érdekében a 2014–20-as végrehajtási időszakban bevezetett előzetes feltételrendszer eredményeként megszüntették a beruházás előtt álló akadályokat a tagállamokban és a régiókban ágazatokon átívelően (a horizontális feltételek révén, például a közbeszerzés, az állami támogatási szabályok és au európai kisvállalkozói intézkedéscsomag területén) és az ezen alapok által támogatott ágazatokban (például a közlekedés, a digitális ágazat, az energia, a kék gazdaság, a hulladék- és a vízügyi ágazat). Politikai reformokat kezdeményeztek a tagállamokban, és új stratégiai és szakpolitikai keretet fogadtak el az állami támogatásokra és a magánszektor beruházásaira vonatkozóan, valamint hozzájárultak a közigazgatás adminisztratív kapacitásának javításához. A következő programozási időszakban az előzetes feltételrendszerek helyébe „előfeltételek” lépnek, amelyek biztosítanák az uniós alapok eredményes és hatékony felhasználásához szükséges előfeltételeket.

A következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a Bizottság a strukturális alapok felhasználásával kapcsolatos adminisztratív terhek jelentős csökkentését javasolta. A Bizottság az uniós támogatásban részesülő vállalkozások és vállalkozók számára a bürokrácia csökkentését és a kevésbé szigorú ellenőrzési eljárások bevezetését javasolta. A Bizottság továbbá javaslatot tett a tagállamokkal közösen végrehajtott hét uniós alapra, köztük a kohéziós politikai alapokra vonatkozó egységes szabályokra. A közös agrárpolitikának a szabályszerűségtől a teljesítményalapú megközelítés felé történő elmozdulásának is csökkentenie kell a bürokráciát. A következő költségvetési időszakban az adminisztratív terhek további jelentős csökkentése az InvestEU programra irányuló javaslatból következik, amely leegyszerűsíti és összevonja a meglévő alapok egész sorát.