2.

A 7., a 7a. és a 7b. cikk helyébe a következő szöveg lép: „7. cikk (1) A tagállamok – az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, valamint a 7a –7j. cikkben meghatározott feltételekkel – a transzeurópai közúthálózaton vagy közúthálózatuk bármely olyan szakaszán, amely rendszerint jelentős nemzetközi teherforgalmat bonyolít, úthasználati díjat és/vagy használati díjat tarthatnak fenn, illetőleg vezethetnek be. (2) A tagállamok a területükön ▐ nem alkalmazhatnak egyidejűleg úthasználati díjat és használati díjat. Az a tagállam azonban, amely hálózatán használati díjat alkalmaz, hidak, alagutak és hegyi átjárók használatáért úthasználati díjat szedhet. (3) Az úthasználati díj és a használati díj sem közvetlenül, sem közvetve nem valósíthat meg hátrányos megkülönböztetést a fuvarozó illetősége, a fuvarozó letelepedése vagy a jármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam vagy harmadik ország, illetőleg a közlekedési művelet kiindulási pontja vagy rendeltetési helye alapján. (4) Az 1985. december 20-i a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet (12) alapján a menetíró készülék alkalmazása alól mentességet élvező járművek esetében, valamint az ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott esetekben az ugyanott meghatározott feltételek szerint a tagállamok jogosultak kedvezményes úthasználati díjtételeket vagy használati díjakat alkalmazni, illetőleg az úthasználati díj vagy használati díj megfizetésének kötelezettsége alól mentességet adni. (5) 2011. december 31-ig bármely tagállam dönthet úgy, hogy átmeneti jelleggel úthasználati díjat és/vagy használati díjat csak a legalább 12 tonna megengedett össztömegű járművekre vet ki. 2012. január 1-jétől kezdődően az úthasználati díjat és/vagy használati díjat a 2. cikk d) pontja szerinti valamennyi járműre alkalmazni kell, kivéve ║, ha a tagállam megítélése szerint a díjfizetési kötelezettségnek a 12 tonnánál kisebb tömegű járművekre való kiterjesztése: (13) ▐ 7a. cikk (1) A használati díjnak az infrastruktúra igénybevételének időtartamával arányosnak, és napi, heti, havi és éves alapon is befizethetőnek kell lennie. A havi díjtétel összegének legfeljebb az éves díjtétel összege 10 %-ának , a heti díjtétel összegének legfeljebb az éves díjtétel összege 5 %-ának kell lennie, a napi díjtétel összegének pedig legfeljebb az éves díjtétel összege 2 %-ának kell lennie. ▐ (2) Az érintett tagállam a használati díj igazgatási költségeket is magában foglaló összegét járműosztályonként, a II. mellékletben előírt felső határértékeknél nem nagyobb összegben állapítja meg. 7b. cikk (1) Az infrastruktúradíj összegét az infrastruktúra költségeinek megtérülése alapján kell megállapítani. A súlyozott átlagos infrastruktúradíjnak kapcsolódnia kell az építési költségekhez, valamint az adott infrastruktúra-hálózat üzemeltetési, fenntartási és fejlesztési és a biztonsági szabványok biztosításának költségeihez. A súlyozott átlagos infrastruktúradíj a piaci feltételeknek megfelelő tőkehozamot vagy haszonkulcsot is tartalmazhat. (2) A külsőköltségdíj összegének kapcsolódnia kell a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés, a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom vagy mindkettő költségéhez. A forgalmi torlódásnak kitett útszakaszokon a külsőköltségdíj magában foglalhatja e torlódások költségeit is azokban az időszakokban, amikor ezen útszakaszokon általában torlódások fordulnak elő. (3) A figyelembe vett költségeknek kapcsolódniuk kell azon hálózathoz vagy hálózatrészhez, amelyen az úthasználati díjat kivetik és az e díj fizetésére kötelezett járművek köréhez. A tagállamok e költségek bizonyos hányadának megtérítéséről is rendelkezhetnek. 7c. cikk (1) A külső költségdíj összegét a közút típusától és az EURO kibocsátási osztálytól (IIIa. melléklet, 1. táblázat), továbbá – ha a díj tartalmazza a forgalmi torlódások vagy a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költségét – az időszaktól függően kell megállapítani. (2) A külsőköltségdíj összegét a járműosztályok, az úttípusok és az időszakok minden egyes kombinációja esetében a IIIa. mellékletben előírt minimumkövetelményekkel, közös képletekkel és a legnagyobb áthárítható külső költségekkel összhangban kell megállapítani. (3) A külső költségdíj nem alkalmazandók a jövőbeni EURO kibocsátási szabványoknak a vonatkozó szabályokban meghatározott hatálybalépési időpontokat megelőzően megfelelő járművekre. (4) A külső költségdíj összegét az egyes tagállamok állapítják meg. Ha egy tagállam erre a feladatra egy hatóságot jelöl ki, ennek a hatóságnak jogi és pénzügyi szempontból függetlennek kell lennie attól a testülettől , amely a díjakat vagy azok bármely részét kezeli és beszedi. ▐ 7d. cikk (1) A tagállamok az infrastruktúradíj összegét a III. mellékletben előírt számítási alapelveken alapuló módszertan alapján határozzák meg. (2) Koncessziós úthasználati díj esetében az infrastruktúradíj legnagyobb összegének egyenlőnek vagy kisebbnek kell lennie annál az értéknél, amely a III. mellékletben előírt számítási alapelveken alapuló módszertanból adódna. A két érték egyenlőségét a szóban forgó koncessziós szerződés jellegének megfelelő, kellően hosszú referencia-időszak figyelembevételével kell megvizsgálni. (3) Az (1) és a (2) bekezdésben előírt kötelezettségek nem alkalmazandók azokra az úthasználatidíj-rendszerekre, amelyek 2008. június 10-én már hatályban voltak, valamint azokra, amelyekre vonatkozóan közbeszerzési eljárás keretében az ajánlatkérő 2008. június 10-ig ajánlatot vagy – tárgyalásos eljárás esetén – tárgyalásra vonatkozó felhívásra adott választ kapott, mindaddig, amíg ezek a rendszerek alapvető módosítás nélkül hatályban vannak. 7e. cikk (1) Hegyvidéki régiókban és agglomerációkban lévő infrastruktúra esetében, a Bizottság előzetes tájékoztatását követően az infrastruktúradíjhoz kivételes jelleggel útdíj-felár adható olyan meghatározott útszakaszokon, ahol állandó torlódások előfordulhatnak vagy amelyeken a járművek jelentős környezetkárosítást okoznak, amennyiben: a) a felárból befolyó bevételt a fenntartható mobilitás előmozdítására irányuló olyan projektek finanszírozására fordítják, amelyek közvetlenül hozzájárulnak a torlódás vagy a környezetkárosítás enyhítéséhez és amelyek ugyanazon a közlekedési folyosón helyezkednek el, mint az az útszakasz, amelyen a felárat alkalmazzák; b) a felár összege nem haladja meg a 7b. cikk (1) bekezdésének és a 7d. cikknek megfelelően kiszámított, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 15 %-át, kivéve ha a képződő bevételt hegyvidéki régióban fekvő infrastruktúrát magában foglaló a fenntartható mobilitás előmozdítására irányuló projektek határokon átnyúló szakaszainak finanszírozására fordítják, amely esetben a felár nem haladhatja meg a fenti infrastruktúradíj 25 %-át; c) a felár alkalmazása nem különbözteti meg hátrányosan a kereskedelmi forgalmat a közút más használóival szemben; d) a felár bevezetését megelőzően a Bizottságnak megküldik a felár alkalmazásának pontos helyét, valamint az a) pontnak megfelelő projektek finanszírozásáról meghozott döntésre vonatkozó bizonyítékot; és e) a felár alkalmazásának időtartamát előre meghatározzák és behatárolják, és ez az időtartam a várt keletkező bevétel tekintetében összhangban van a felár bevételeiből társfinanszírozni kívánt projektek pénzügyi tervével és költség-haszon elemzésével. Az első albekezdés rendelkezéseinek az új, határon átnyúló projektre történő alkalmazásához a projektben érintett valamennyi tagállam egyetértése szükséges. (2) A Bizottság előzetes tájékoztatását követően felár azon az útszakaszon is alkalmazható, amely az (1) bekezdés alapján felárköteles út alternatívájának minősül, amennyiben: — a felárnak valamely úton való alkalmazása következtében a forgalom jelentős része az alternatív útszakaszra terelődne át, és — teljesülnek az (1) bekezdés első albekezdésének a)–e) pontjában előírt feltételek. (3) Felár a 7f. cikknek megfelelően differenciált infrastruktúradíjra is alkalmazható. (4) Amikor a Bizottság a felárat bevezetni kívánó tagállamtól megkapja a szükséges információkat, ezen információkat hozzáférhetővé teszi a 9c. cikkben említett bizottság tagjai számára. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bevezetni kívánt felár nem felel meg az (1) bekezdésben előírt feltételeknek, vagy hogy egy vagy több peremterület gazdasági fejlődésére jelentős negatív hatást fog gyakorolni, a 9c. cikk (2) bekezdésében előírt konzultációs eljárás szerint az érintett tagállam által benyújtott díjmegállapítási tervet elutasíthatja vagy kérheti annak módosítását. (5) Azokon az útszakaszokon, amelyek teljesítik az (1) bekezdésben a felár alkalmazására vonatkozóan előírt követelményeket, a tagállamok csak abban az esetben vethetnek ki külsőköltségdíjat, ha egyúttal felárat is alkalmaznak. ▐ 7f. cikk (1) A csak infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználati díjtételeket a jármű EURO kibocsátási osztálya (IIIa. melléklet, 1. táblázat) szerint differenciálni kell oly módon, hogy egyetlen díjtétel se haladja meg 100 %-nál nagyobb mértékben a legszigorúbb kibocsátási előírásokat is teljesítő, ugyanolyan járművekre vonatkozó díjtételt. (2) A tagállamok jogosultak a legnagyobb díjtétel alkalmazására azokban az esetekben, amikor a jármű vezetője ellenőrzés alkalmával nem tud a jármű EURO kibocsátási osztályának igazolására alkalmas járműokmányt felmutatni , feltéve, hogy van lehetőség a beszedett díj helyesbítésére és a többletdíj utólagos visszatérítésére . (3) A csak infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználati díj a forgalmi torlódások csökkentése, az infrastruktúra károsodásának minimalizálása és az érintett infrastruktúra kihasználtságának optimalizálása vagy a közúti közlekedésbiztonság előmozdítása céljából is differenciálható, amennyiben: a) a differenciálás átlátható, azt nyilvánosságra hozták és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhető; b) a differenciálást napszaktól, naptípustól vagy évszaktól függően alkalmazzák; és c) az úthasználati díj egyetlen díjtétele sem haladja meg 500 %-nál nagyobb mértékben a legolcsóbb napszakban, napon, illetve évszakban alkalmazott díjtételt. (4) Az (1) és a (3) bekezdésben említett differenciálás nem alkalmazható úthasználati díjból származó többletbevétel elérésre céljából. A bevétel nem szándékolt növekedését a differenciálási rendszer módosításával ellensúlyozni kell, amit a többletbevétel keletkezése szerinti számviteli év végét követő két éven belül végre kell hajtani. (5) Külsőköltségdíjat is magában foglaló úthasználati díj esetén az (1) és a (3) bekezdésben foglalt szabályok az úthasználati díj infrastruktúradíj részére nem alkalmazhatók. 7g. cikk (1) A tagállam az új infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legalább hat hónappal megküldi a Bizottságnak: a) a koncessziós úthasználati díjtól eltérő úthasználatidíj-rendszer esetén: — az infrastruktúra különböző költségelemeinek kiszámítása során használt fajlagos értékeket és egyéb paramétereket, és — a díjfizetési rendszerbe tartozó járművekre vonatkozó pontos információt, az egyes költségszámítások során figyelembe vett hálózat vagy hálózatrész földrajzi kiterjedését, valamint a díj révén megtérülő költségek hányadát; b) a koncessziós úthasználati díjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer esetén: — a koncessziós szerződéseket vagy azok jelentős változásait, — azt az alapesetet, amelyre az ajánlatkérő a 2004/18/EK irányelv VII B. melléklete szerinti koncesszióra vonatkozó hirdetményt alapozta; ezen alapeset a 7b. cikk (1) bekezdésének megfelelően tartalmazza a koncesszió alapján előirányzott becsült költségeket, a forgalom előrejelzését járműosztály szerinti bontásban, az úthasználati díj tervezett mértékét, valamint a koncessziós szerződés tárgyát képező hálózat földrajzi kiterjedését. (2) Legkésőbb az (1) bekezdésben előírt valamennyi információ közlését követő hat hónapon belül, a Bizottság véleményt ad arról, hogy teljesültek-e a 7d. cikkben előírt kötelezettségek. A Bizottságnak e véleményéről tájékoztatnia kell a 9c. cikk szerinti szakbizottságot és az Európai Parlamentet . (3) A tagállam az új külsőkölségdíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legalább hat hónappal megküldi a Bizottságnak: a) azon útszakaszok részletes megjelölését, amelyeken a külsőköltségdíjat alkalmazni kívánja, valamint azokat a járműosztályokat, úttípusokat és pontosan meghatározott időszakokat, amelyek szerint a külsőköltségdíjat differenciálni kívánja, b) a tervezett súlyozott átlagos külsőköltségdíjat és a tervezett összbevételt, c) a 7c. cikk (3) bekezdésének megfelelően a díj összegének meghatározására kijelölt hatóság megnevezését és képviselőjének nevét; és d) a IIIa. mellékletben előírt számítási módszer alkalmazásának szemléltetéséhez szükséges paramétereket, adatokat és információkat, e) a külső költségdíj tervezett előirányzata, f) egy külön terv, amely arról szól, hogy hogyan lehet a külső költségdíjakból befolyó többletbevételt a közlekedés negatív hatásainak csökkentésére fordítani. (4) Ha úgy ítéli meg, hogy a 7b., 7c., 7i. cikkben vagy a 9. cikk (2) bekezdésében előírt kötelezettségek nem teljesülnek, a Bizottság a (3) bekezdésben előírt információk közlésétől számított hat hónapon belül felkérheti az érintett tagállamot a javasolt külsőköltségdíj kiigazítására. A Bizottság ilyen értelmű döntését hozzáférhetővé kell tenni a 9c. cikkben említett bizottság és az Európai Parlament számára. 7h. cikk (1) Az úthasználati díj külsőköltségdíj-eleme tekintetében a tagállamok az úthasználók egyetlen csoportjára sem alkalmazhatnak kedvezményt vagy díjcsökkentést. (2) A tagállamok az infrastruktúradíj tekintetében kedvezményt vagy díjcsökkentést alkalmazhatnak feltéve, hogy: a) az így adódó díjstruktúra arányos, nyilvános, valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhető, és nem eredményezi többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását; és b) e kedvezmények vagy díjcsökkentések az igazgatási költségek tényleges megtakarítását eredményezik, és mértékük nem haladja meg a kedvezményre vagy díjcsökkentésre nem jogosult, azonos típusú járművek által fizetendő infrastruktúradíj összegének 13 %-át. (3) A 7f. cikk (3) bekezdésének b) pontjában és a 7f. cikk (4) bekezdésében foglalt feltételekre is figyelemmel, kivételes esetekben, nevezetesen olyan projektek esetén – a teherszállítás terén – amelyekhez jelentős európai érdek fűződik, és amelyek más közlekedési módokkal közvetlen versenyhelyzetben vannak, az úthasználati díj mértéke a kérdéses projekt gazdasági életképességének szavatolása érdekében más módon is differenciálható. Az így adódó díjstruktúrának lineárisnak, arányosnak, nyilvánosnak és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetőnek kell lennie, és nem eredményezi többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását. E feltételek teljesülését a Bizottság a szóban forgó díjstruktúra bevezetése előtt ellenőrzi. 7i. cikk (1) Az úthasználati díjakat és a használati díjakat oly módon kell kivetni és beszedni, valamint megfizetésüket oly módon kell ellenőrizni, hogy az a forgalom szabad áramlását a lehető legkisebb mértékben akadályozza, elkerülve Közösség belső határain bármilyen kötelező ellenőrzést vagy vizsgálatot. Ennek érdekében a tagállamok együttműködnek olyan módszerek kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik, hogy a fuvarozók a használati díjakat legalább a nagyobb értékesítési pontokon, bármely általánosan elfogadott fizetési eszközzel, mind az alkalmazó tagállam területén belül, mind azon kívül, a nap 24 órájában megfizethessék. A tagállamok az úthasználati díjak és a használati díjak megfizetése céljára kijelölt pontokon megfelelő létesítményekkel biztosítják a szokásos közúti közlekedésbiztonsági előírások érvényesülését. (2) Az úthasználati díjak és a használati díjak rendszere nem járhat a közúthálózat nem rendszeres használói számára indokolatlan anyagi vagy egyéb hátránnyal az alternatív fizetési módokat alkalmazó használókhoz képest . Különösen abban az esetben, ha valamely tagállam az úthasználati díjakat vagy használati díjakat olyan rendszer segítségével szedi be, amely a jármű fedélzetén különleges részegység elhelyezését teszi szükségessé, köteles gondoskodni arról, hogy ezen, a 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) követelményeinek megfelelő részegységek ésszerű igazgatási és gazdasági feltételek mellett valamennyi úthasználó számára beszerezhetők. (3) Ha egy tagállam valamely járműre útdíjat vet ki, az útdíj teljes összegét , az infrastruktúradíj összegét és a külső költségdíj összegét a fuvarozó részére kiállított okmányon kötelező feltüntetni , amennyiben lehetséges elektronikus úton . (4) A külső költségdíjat olyan elektronikus rendszer révén kell kivetni és beszedni, amely megfelel a 2004/52/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, és amely jelentős országúti többletberuházást igénylő akadályok létrehozása nélkül később más közútszakaszokra is kiterjeszthető. A tagállamok együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy ugyanazt az együttműködtethető elektronikus rendszert alkalmazzák, amelyet egymás területein is használni lehet a díjak szükség szerinti kiigazíthatóságának feltétele mellett. ▐ (5) Amint a Galileo műholdas helymeghatározási rendszeren alapuló díjbeszedő szolgáltatások technikailag működőképessé válnak, a 2004/52/EK irányelvben meghatározott interoperábilis európai elektronikus díjbeszedő rendszeren keresztül kell kivetni és beszedni a külső költségdíjakat. 7j. cikk Ez az irányelv nem érinti az infrastruktúra igénybevételéért úthasználati díjat vagy használati díjat szedő tagállamok azon lehetőségét, hogy a Szerződés 87. és 88. cikkének sérelme nélkül ezekért a díjakért megfelelő ellentételezést nyújtsanak , akkor is, ha az így beszedett összegek nem haladják meg az I. mellékletben foglalt minimum díjakat.