EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.12.9. COM(2020) 796 final 2020/0349(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az (EU) 2016/794 rendeletnek az Europol magánfelekkel folytatott együttműködése, a személyes adatoknak az Europol által a nyomozások támogatása érdekében végzett kezelése, valamint az Europol kutatásban és innovációban betöltött szerepe tekintetében történő módosításáról {SEC(2020) 545 final} - {SWD(2020) 543 final} - {SWD(2020) 544 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai Európa a biztonsági környezet folyamatos változásával szembesül: változó és egyre összetettebb biztonsági fenyegetések jelentkeznek. A bűnözők kihasználják a digitális transzformációból, az új technológiákból, a globalizációból és a mobilitásból adódó előnyöket, ideértve azokat is, amelyeket az összekapcsoltság, valamint a fizikai és a digitális világot elválasztó határ elmosódása kínál. A közelmúltbeli események ismét bizonyították, hogy a terrorizmus továbbra is jelentős fenyegetést jelent az Európai Unió és az uniós polgárok szabadságára és életmódjára nézve. A Covid19-válság miatt ez még erőteljesebben jelentkezik, mivel a bűnözők – módosítva működési módszereiket vagy új bűnözői tevékenységeket alakítva ki – gyorsan megragadták a válság kihasználására kínálkozó lehetőségeket. Bár az még nem egyértelmű, hogy a Covid19-válság milyen összhatással lesz a biztonságra, közép- és hosszú távon várhatóan befolyásolni fogja a súlyos és szervezett bűnözés helyzetét az EU-ban. Ezek a változó biztonsági fenyegetések a nemzeti bűnüldöző hatóságok munkájának hatékony uniós szintű támogatását teszik szükségessé. E fenyegetések a határokon átnyúlóan terjednek, az így elősegített bűncselekmények széles körében érzékelhetők, valamint polikriminális szervezett bűnözői csoportokban testesülnek meg, amelyek sokféle bűnözői tevékenységet folytatnak. Mivel e transznacionális biztonsági kihívások kezeléséhez a nemzeti szintű fellépés önmagában nem elegendő, a tagállamok bűnüldöző hatóságai egyre inkább igénybe veszik a súlyos bűncselekményekkel és a terrorizmussal szembeni fellépéshez az Europol – a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége – által kínált támogatást és szakértelmet. Az Europol a tagállamok számára a súlyos bűncselekményekkel és a terrorizmussal szembeni fellépéshez nyújtott uniós szintű támogatás központi eleme. Az Ügynökség támogatást és szakértelmet kínál a nemzeti bűnüldöző hatóságok számára a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűncselekményformák megelőzése és az azok elleni küzdelem terén. A 2016. évi Europol-rendelet alkalmazásának kezdete óta az Ügynökség feladatainak operatív jelentősége jelentősen megváltozott. Például az Europolon belül működő Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja által nyújtott operatív támogatás az elmúlt években ötszörösére nőtt (a támogatott operatív ügyek száma 2016-ban 127, míg 2019-ben 632 volt). A központ részt vesz az EU-ban jelenleg folyó szinte minden nagyobb terrorizmus elleni nyomozásban. Továbbra is nagy a terrorizmus jelentette fenyegetés az EU-ban. Az uniós belügyminiszterek a közelmúltban elkövetett európai terrortámadásokról szóló, 2020. november 13-i együttes nyilatkozatukban felkérik „a Bizottságot, hogy nyújtson be az Europol megbízatásának felülvizsgálatára irányuló javaslatot, amely szilárd jogalapot biztosít a nagy adathalmazok kezeléséhez. Az Europol és azon belül különösen a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja (ECTC) alapvető fontosságú a tekintetben, hogy a tagállamok hatékony támogatást kapjanak a terrorista bűncselekmények megelőzéséhez és a vádeljárások lefolytatásához, és meg kell őket erősíteni.” A fenyegetettségi környezet miatt a tagállamok más típusú támogatást igényelnek és várnak el az Europoltól a polgárok biztonságának garantálása érdekében, olyan formában, amely nem volt előre látható akkor, amikor a társjogalkotók az Europol jelenlegi megbízatásáról tárgyaltak. A 2019. decemberi tanácsi következtetések elismerik, hogy „az Europol számára sürgős operatív szükségletet jelent az, hogy magánfelektől közvetlenül kérhessen és kaphasson adatokat”, és felkérik a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az Europol-rendelet felülvizsgálata ütemezésének kiigazítását „tekintettel arra, hogy az európai bűnüldöző hatóságoknak lépést kell tartaniuk a folyamatban lévő technológiai fejlődéssel”. Sürgető társadalmi igény mutatkozik a magánfelek által kínált, határon átnyúló szolgáltatások igénybevételével előkészített vagy elkövetett súlyos bűncselekményekkel, különösen a kiberbűnözéssel szembeni fellépés iránt. Jóllehet az elektronikus bizonyítékokról szóló csomag részben kezeli ezeket a kihívásokat, vannak olyan helyzetek, amikor az Europol támogatására van szükség a kiberbűnözés és a kibertérben elkövetett közönséges bűncselekmény jelentette fenyegetések elleni hatékony fellépéshez, különösen akkor, ha magánfelek próbálják bejelenteni az ilyen bűncselekményeket. Az Európai Parlament 2020. júliusi állásfoglalása is felszólít az Europol megerősítésére, kijelentve, hogy ”prioritásként kell kezelni az Europol azon képességének megerősítését, hogy határokon átnyúló vizsgálatok indítását kérje, különösen a visszaélést bejelentő személyek és az oknyomozó újságírók elleni súlyos támadások esetében, akik kulcsfontosságú szerepet játszanak a korrupció, a csalás, a rossz irányítás és a köz- és magánszférában elkövetett egyéb jogsértések feltárásában”. Tekintettel a biztonsági környezet változására az Europolnak rendelkeznie kell az ahhoz szükséges képességekkel és eszközökkel, hogy hatékonyan támogatni tudja a tagállamokat a súlyos bűncselekményekkel és a terrorizmussal szembeni fellépésben. E sürgős operatív szükségletekre, valamint a társjogalkotóknak az Europol által nyújtandó erőteljesebb támogatást sürgető felszólításaira reagálva a Bizottság 2020. évi munkaprogramjában jogalkotási kezdeményezést jelentett be, amely „az operatív rendőrségi együttműködés támogatása érdekében megerősíti az Europol megbízatását”. Ez egyben a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia (2020. július) egyik kulcsfontosságú intézkedése is. Összhangban a politikai iránymutatás azon felszólításával, hogy ”minden követ meg kell mozgatnunk, ha a polgáraink védelméről van szó”, ez a jogalkotási kezdeményezés azokkal a területekkel foglalkozik, ahol az érdekelt felek fokozott támogatást sürgetnek az Europol részéről annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a polgárok biztonságának megőrzésében. Ennek érdekében e javaslat meg kívánja erősíteni az Europol megbízatását az Ügynökség Szerződésben meghatározott küldetésén és feladatain belül, különösen az alábbiak révén: ·annak lehetővé tétele, hogy az Europol hatékonyan együttműködjön a magánfelekkel, kezelve azt a problémát, hogy a magánfelek és a bűnüldöző hatóságok között nincs hatékony együttműködés annak érdekében, hogy megakadályozzák a határon átnyúló szolgáltatások – így a kommunikációs, banki vagy közlekedési szolgáltatások – bűnözők általi használatát, ·annak lehetővé tétele, hogy az Europol hatékonyan támogassa a tagállamokat és nyomozásaikat a nagy és összetett adatkészletek elemzésével, kezelve a bűnüldöző hatóságok nagy adathalmazokkal kapcsolatos kihívásait, ·az Europol kutatás és innováció terén betöltött szerepének a megerősítése, kezelve a bűnüldözés szempontjából lényeges hiányosságokat, ·az Europol harmadik országokkal folytatott együttműködésének megerősítése konkrét helyzetekben és eseti alapon az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében, ·annak egyértelművé tétele, hogy az Europol – olyan konkrét esetekben, amikor úgy véli, hogy nyomozást kell indítani – kérheti valamely tagállam illetékes hatóságait, hogy – az adott bűncselekmény határokon átnyúló jellegére vonatkozó követelmény nélkül – az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő valamely bűncselekmény tekintetében nyomozást indítsanak, folytassanak le vagy koordináljanak, ·az Europol Európai Ügyészséggel (EPPO) folytatott együttműködésének megerősítése, ·az Europolra alkalmazandó adatvédelmi keret további megerősítése, ·az Europol parlamenti felügyeletének és elszámoltathatóságának további megerősítése. E jogalkotási kezdeményezés kapcsolódik a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról szóló (EU) 2018/1862 rendeletnek a SIS-be történő, Europol általi adatbevitel tekintetében történő módosításáról szóló jogalkotási kezdeményezéshez. A tagállamokkal folytatott konzultáció függvényében az említett kezdeményezés lehetővé tenné az Europol számára, hogy adatokat vigyen be a SIS-be egy harmadik országbeli állampolgárnak az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményben való részvételének gyanújáról.

E jogalkotási kezdeményezés a Bizottság által 2020. december 9-én előterjesztett, a terrorizmus jelentette fenyegetésre adott uniós válasz megerősítését célzó intézkedéscsomag részét képezi. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel E jogalkotási kezdeményezés figyelembe veszi a belső biztonság területén a 2016. évi Europol-rendelet hatálybalépése óta elfogadott vagy kezdeményezett uniós szakpolitikák széles körét. Ami a magánfelekkel való együttműködést illeti, e jogalkotási kezdeményezés figyelembe veszi az online terrorista tartalom eltávolítására és az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítására irányuló kapcsolódó kezdeményezéseket. Elfogadását követően az elektronikus bizonyítékokról szóló csomag lehetőséget biztosít arra, hogy a nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságok – a Bizottság javaslata alapján – közlésre kötelező európai határozatokat és megőrzésre kötelező európai határozatokat hozzanak annak érdekében, hogy nyomozás céljából elektronikus bizonyítékokat szerezzenek be a szolgáltatóktól, függetlenül attól, hogy a szolgáltató melyik tagállamban telepedett le vagy tárolja az információkat. A harmadik országoktól származó, gyanúsítottakra és bűnözőkre vonatkozó információk megosztását érintő korlátozások tekintetében az információmegosztás megerősítésére irányuló alternatívák értékelése figyelembe veszi a biztonságra, a határigazgatásra és a migrációkezelésre vonatkozó uniós információs rendszerek interoperabilitására irányuló, folyamatban lévő munkát, valamint a nagy méretű IT-rendszerekre vonatkozó uniós jogi keretet. Ez magában foglalja a meglévő vagy tervezett uniós információs rendszereket, nevezetesen a Schengeni Információs Rendszert, az uniós határregisztrációs rendszert, az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszert, valamint a Vízuminformációs Rendszer és az Eurodac rendszer javasolt korszerűsítését. E jogalkotási kezdeményezés figyelembe veszi az Europol más uniós szervekkel vagy ügynökségekkel – nevezetesen az Európai Ügyészséggel, az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségével (Eurojust), az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA), az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex) – folytatott együttműködését is. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival E jogalkotási kezdeményezés figyelembe vesz az Europol-rendelet hatálybalépése óta elfogadott vagy kezdeményezett más releváns uniós szakpolitikákat is. E jogalkotási kezdeményezés maradéktalanul figyelembe veszi a vonatkozó uniós adatvédelmi jogszabályokat (lásd alább az alapjogokról szóló 3. szakaszt). Az innováció területén e jogalkotási kezdeményezés figyelembe veszi a Horizont 2020, a Belső Biztonsági Alap, a javasolt Európai horizont és a javasolt Digitális Európa program keretében a biztonsággal kapcsolatban nyújtott uniós finanszírozást. Figyelembe veszi továbbá az európai adatstratégiát és a mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvet, amelyek a Bizottság új digitális stratégiájának első pillérei, valamint a közös európai adatterek irányításának előkészítésére irányuló, folyamatban lévő munkát. Az Europol harmadik országokkal folytatott együttműködése kapcsán e jogalkotási kezdeményezés figyelembe veszi az Unió külső politikáit, nevezetesen a harmadik országokban működő uniós küldöttségek és a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó/biztonsági szakértők munkáját, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai missziókat és műveleteket. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A jogalkotási kezdeményezés jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 88. cikke. Az EUMSZ 88. cikkének (1) bekezdése értelmében az Europol feladata, hogy támogassa és erősítse a tagállamok rendőri hatóságainak és egyéb bűnüldöző szolgálatainak tevékenységét, valamint a közöttük folytatott kölcsönös együttműködést a két vagy több tagállamot érintő bűncselekmények és a terrorizmus, valamint az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűnözési formák megelőzése és üldözése terén. A rendelkezés szerint az Europolt rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó rendelettel kell szabályozni. •Szubszidiaritás Az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szubszidiaritás elve szerint uniós szintű intézkedésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha a kitűzött célokat a tagállamok önállóan nem képesek kielégítően megvalósítani, tehát a tervezett intézkedések nagyságrendje vagy hatásai miatt azok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. A közrend fenntartásáért és a belső biztonság megőrzéséért a tagállamok felelősek. Az Unió tiszteletben tartja a tagállamok alapvető állami funkcióit, a közrend fenntartását és a nemzetbiztonság védelmét is ideértve. Mivel a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus gyakran transznacionális jellegűek, a nemzeti szintű fellépés önmagában nem elegendő ezek hatékony leküzdéséhez. A tagállamok ezért úgy határoztak, hogy az EU keretében együttműködnek a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus jelentette fenyegetések kezelése érdekében. Törekednek összehangolni bűnüldözési intézkedéseiket és együttműködni a közös biztonsági kihívások kezelésében. Úgy határoztak, hogy uniós szinten egyesítik erőforrásaikat és megosztják egymással szakértelmüket. Az Europol – a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségeként – erőteljes megnyilvánulása a tagállamok azon törekvésének, hogy együttműködés révén garantálják polgáraik biztonságát. Az Europol keretet biztosít a tagállamok számára bűnüldözési tevékenységeik összehangolásához. A tagállamok az Europolhoz kiküldött összekötő tisztviselőik, valamint az ügynökség által biztosított információcsere-csatorna révén információkat cserélnek és együttműködnek a nyomozásaik során. A tagállamok egyesítik erőforrásaikat azáltal, hogy megbízzák az Europolt az általuk biztosított információk Europol-adatbázisokban történő kezelésével és közös elemzés készítésével. Felhasználják az Europol által a rendfenntartás számos területén összegyűjtött, növekvő szakértelmet. Ennek köszönhetően az Europol a tagállami bűnüldöző hatóságoknak nyújtott uniós szintű támogatás legnyilvánvalóbb és leghatékonyabb elemévé vált. Szintén a nemzeti bűnüldöző hatóságok munkájának hatékony uniós szintű támogatását teszik szükségessé az azon módszerekkel kapcsolatos változó biztonsági fenyegetések, amelyeket alkalmazva a bűnözők kihasználják a digitális transzformációból és az új technológiákból adódó előnyöket. Természetesen vannak különbségek abban, hogy milyen módon lépnek fel az egyes tagállamok, régióik és helyi közösségeik az egyes bűncselekménytípusokkal szemben. Bűnüldöző hatóságaik ezért megválaszthatják, hogy milyen esetben kérnek uniós szintű támogatást az Europoltól, és milyen közös kezdeményezésekben kívánnak részt venni. Mindenesetre a bűnüldöző hatóságok valamennyi tagállamban, régióban és helyi szinten ugyanazokkal a változó biztonsági fenyegetésekkel szembesülnek. Következésképpen uniós fellépésre van szükség, hogy megerősítsük a tagállamok támogatását a súlyos bűncselekményekkel és terrorizmussal szembeni küzdelem során a fenyegetésekkel való lépéstartás érdekében. A tagállamok önmagukban nem képesek hatékonyan kezelni a javaslat által érintett valamennyi kihívást: ·Ami azt illeti, hogy nincs hatékony együttműködés a magánfelek és a bűnüldöző hatóságok között annak megakadályozása érdekében, hogy a bűnözők visszaéljenek a határon átnyúló szolgáltatásokkal, a nemzeti hatóságok önmagukban nem tudják hatékonyan elemezni a több joghatóságot érintő vagy nem besorolható adatkészleteket, mivel rendkívül erőforrásigényes a nagy adatkészleteknek az adott joghatóság vagy joghatóságok szempontjából releváns adatok azonosítása érdekében történő átválogatása, különösen akkor, ha még nem azonosították az érintett tagállamokat. Ha azonban a nemzeti bűnüldöző hatóságok a saját joghatóságukra vonatkozó, kisebb adatkészleteket kapnak, nem lesznek birtokában a teljes hírszerzési képnek. Ezenkívül a tagállamok nem tudják hatékonyan kezelni ezeket a problémákat olyan kormányközi együttműködés révén, amelynek keretében a letelepedés helye szerinti tagállam kapja meg, elemzi, majd juttatja el az adatokat az érintett tagállamoknak. Ez nemcsak aránytalan erőforrásigényeket jelentene a letelepedés helye szerinti tagállamok számára, hanem jogi nehézségeket is okozna azokban a helyzetekben, amikor a büntetendő cselekmény nem vagy csak korlátozottan kapcsolódik az adott tagállam joghatóságához.

·Ami a bűnüldöző hatóságok nagy adathalmazokkal kapcsolatos kihívásait illeti, a tagállamok saját adatelemzéseikkel nem képesek ilyen határon átnyúló kapcsolatokat feltárni nemzeti szinten, mivel nem rendelkeznek megfelelő adatokkal a többi tagállambeli más bűncselekményekről és bűnözőkről. Előfordulhat továbbá, hogy a tagállamok nem minden esetben rendelkeznek a nagy és összetett adatkészletek elemzéséhez szükséges informatikai eszközökkel, szakértelemmel és erőforrásokkal. ·Ami a bűnüldözés szempontjából releváns innováció és kutatás terén fennálló hiányosságokat illeti, nem minden tagállam képes teljes mértékben kihasználni az új technológiák által a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén biztosított lehetőségeket, és leküzdeni az e technológiák bűnözők és terroristák általi használata jelentette kihívásokat, tekintettel az ehhez szükséges beruházásokra, erőforrásokra és készségekre. ·Ami a harmadik országokkal folytatott bűnüldözési együttműködés korlátait illeti, az Europol kulcsszerepet játszhat a harmadik országokkal a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködés kiterjesztésében, egyúttal összhangot biztosítva az EU egyéb külső politikáival és eszközeivel. ·Az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűncselekmények területén a tagállamoknak támogatásra lehet szükségük az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott hatékony nyomozásokhoz. •Arányosság Az EUSZ 5. cikk (4) bekezdésében foglalt arányosság elvének megfelelően egy adott intézkedés jellegét és intenzitását össze kell hangolni az azonosított problémával. A jelen jogalkotási kezdeményezésben felvetett valamennyi probléma valamilyen módon uniós szintű támogatást tesz szükségessé annak érdekében, hogy a tagállamok hatékonyan tudják kezelni e problémákat: ·Ami azt illeti, hogy nincs hatékony együttműködés a magánfelek és a bűnüldöző hatóságok között a határon átnyúló szolgáltatások – így a kommunikációs, banki vagy közlekedési szolgáltatások – bűnözők általi használata jelentette kihívások leküzdése érdekében, ezeket a problémákat a nemzeti szintnél hatékonyabban és eredményesebben kezelhetjük az uniós szinten azáltal, hogy a több joghatóságot érintő vagy nem besorolható adatkészleteket az érintett tagállamok számára releváns adatok azonosítása érdekében uniós szinten elemezzük, és uniós szintű csatornát hozunk létre a személyes adatokat tartalmazó megkeresések magánfelekhez való továbbításához. ·Ami a bűnüldöző hatóságok nagy adathalmazokkal kapcsolatos kihívásait illeti, ezeket a problémákat a nemzeti szintnél hatékonyabban és eredményesebben kezelhetjük az uniós szinten azáltal, hogy segítjük a tagállamokat a nagy és összetett adatkészletek kezelésében, támogatva a határon átnyúló nyomokat feltáró nyomozásaikat. Ez a szükséges információk azonosítására és a más tagállambeli bűncselekményekkel és bűnözőkkel való kapcsolatok felderítésére használt digitális kriminalisztikai technikákat foglalna magában. ·Ami a bűnüldözés szempontjából releváns innováció és kutatás terén fennálló hiányosságokat illeti, és tekintettel arra, hogy jelentős technikai és pénzügyi beruházások szükségesek, ezeket a problémákat a nemzeti szintnél hatékonyabban és eredményesebben kezelhetjük az uniós szinten azáltal, hogy szinergiákat teremtünk és méretgazdaságosságot érünk el. Ahhoz, hogy a biztonsági kutatás uniós finanszírozása a lehető legnagyobb hozzáadott értéket képviselje, meg kell szüntetni a bűnüldözési oldalon a kutatási és innovációs igények összehangolásában mutatkozó hiányosságokat. Ezenkívül az innováció és az új technológiák fejlesztése gyakran nagy mennyiségű adat rendelkezésre állásán alapul, amely uniós szinten jobban elérhető. A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelmet szolgáló uniós eszközök fejlesztésének előmozdításával az uniós innovációs megközelítés figyelembe veszi napjaink számos biztonsági fenyegetésének határon átnyúló dimenzióját, valamint a bűnüldöző hatóságok közötti határokon átnyúló együttműködés szükségességét e fenyegetések kezelése érdekében. ·Ami a személyes adatok harmadik országokkal való cseréjére szolgáló mechanizmusok Europol általi használatával kapcsolatos bizonytalanságokat illeti, uniós szinten hatékonyan kezelhetők az (EU) 2016/794 rendeletben foglalt azon korlátozások, amelyek akadályozhatják a harmadik országokkal folytatott hatékony együttműködést. ·Az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűncselekmények területén uniós szintű támogatásra lehet szükség az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott hatékony nyomozásokhoz. Az Europol – a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségeként – megfelelő helyzetben lenne ahhoz, hogy ilyen uniós szintű támogatást nyújtson. Az Europol nagyon hatékonynak bizonyult a nemzeti bűnüldöző hatóságok részére a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem terén nyújtott támogatásban. Az érdekelt felekkel a hatásvizsgálat készítése során folytatott konzultáció nagy fokú elégedettséget mutatott az Europollal kapcsolatban. A tagállamok egyértelmű szinergiákat és méretgazdaságosságot tapasztaltak például az információk Europol általi közös feldolgozásából vagy a szakosodott központok által összegyűjtött és a tagállamoknak kínált szakértelemből adódóan. A tagállamok ugyanilyen szintű támogatást várnak el – és igényelnek operatív szempontból – az Europoltól a változó biztonsági fenyegetések esetében. Az Europolon keresztül folytatott uniós szintű bűnüldözési együttműködés nem váltja fel sem a belső biztonságra vonatkozó különböző nemzeti politikákat, sem a nemzeti bűnüldöző hatóságok munkáját. Amint azt a Szerződések is elismerik, ez az uniós szintű támogatás nem érinti a tagállamok jogrendszereiben és hagyományaiban fennálló különbségeket. •A jogi aktus típusának megválasztása Mivel az Europol megbízatását az (EU) 2016/794 rendelet határozza meg, az Europol megbízatásának megerősítését rendelet formájában kell véghezvinni. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk Annak biztosítása érdekében, hogy az Europol megbízatásának megerősítésére vonatkozó bizottsági megközelítés megfelelően figyelembe vegye az általános közérdeket, a Bizottság szolgálatai azonosították az érintett érdekelt feleket, és e kezdeményezés előkészítése során konzultáltak velük. A Bizottság szolgálatai kikérték a témával foglalkozó szakértők, a nemzeti hatóságok és a civil társadalmi szervezetek széles körének, valamint a nyilvánosságnak a véleményét az Europol azon képességének megerősítésével kapcsolatos elvárásaikról és aggályaikról, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak a bűncselekmények hatékony megelőzése és kivizsgálása céljából. A konzultációs folyamat során a Bizottság szolgálatai különféle módszereket és konzultációs formákat alkalmaztak. Ezek közé tartoztak: ·a bevezető hatásvizsgálatról szóló konzultáció, amelynek keretében valamennyi érdekelt fél véleményét kikérték,

·célzott konzultáció az érdekelt felekkel kérdőív segítségével, ·szakértői interjúk, valamint ·az érdekelt felek célzott tematikus munkaértekezletei, amelyeken elsősorban a téma szakértői vettek részt, beleértve a nemzeti szintű gyakorló szakembereket is. Figyelembe véve a téma technikai jellegét és sajátosságait, a Bizottság szolgálatai a célzott konzultációkra összpontosítottak, amelyekbe a nemzeti és uniós szintű érdekelt felek széles körét bevonták. A nézőpontok sokfélesége értékes segítséget nyújtott a Bizottságnak annak biztosításához, hogy jogalkotási kezdeményezése figyelembe vegye és kezelje az érdekeltek széles körének szükségleteit és aggályait. Emellett lehetővé tette a Bizottság számára, hogy összegyűjtse a szükséges és nélkülözhetetlen adatokat, tényeket és véleményeket e jogalkotási kezdeményezés relevanciájáról, hatékonyságáról, eredményességéről, koherenciájáról és uniós hozzáadott értékéről. Figyelembe véve a Covid19-világjárványt és az ahhoz kapcsolódó korlátozásokat, valamint az érdekelt felekkel való személyes kapcsolattartás lehetőségének hiányát, a konzultációs tevékenységek olyan alkalmazható alternatívákra összpontosítottak, mint az online felmérések, a félig strukturált telefonos interjúk, valamint a videokonferencia keretében tartott találkozók. Az érdekelt felek általában véve támogatják az Europol arra vonatkozó jogi megbízatásának megerősítését, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus megelőzése és leküzdése terén. A tagállamok kifejezetten támogatták az előnyben részesített szakpolitikai alternatívákat különböző tanácsi fórumokon, valamint az uniós tagállamok belügyminisztereinek 2020. októberi nyilatkozatában („Tíz pont az Europol jövőjéről”). Mindazonáltal a tagállamok tisztában vannak a bűnüldözés területére vonatkozó nemzeti szuverenitásuk jelentőségével operatív és eljárási tekintetben. Az Európai Parlament támogatta az Europol erőteljes szerepét, ugyanakkor 2020. júliusi európai parlamenti állásfoglalásában arra emlékeztetett, hogy „a megerősített megbízatást megfelelő parlamenti ellenőrzésnek kell kísérnie”. Az Európai Parlament az Europol esetleges új adatkezelési képességeire vonatkozóan várhatóan részletes indokolást, valamint erős adatvédelmi biztosítékokat fog megkövetelni. Az összes érdekelt féllel való megbeszélések is megerősítették annak jelentőségét, hogy az alapvető jogok és különösen a személyes adatok védelméhez való jog garantálása érdekében megfelelő biztosítékokról kell gondoskodni. A konzultációs tevékenységek eredményeit beépítették a hatásvizsgálatba és a jogalkotási kezdeményezés előkészítésébe. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A Bizottság külső tanácsadót bízott meg azzal, hogy tanulmányt készítsen a személyes adatok Europol és magánfelek közötti közvetlen cseréjével kapcsolatos gyakorlatról. A tanulmánnyal kapcsolatos munka 2019 szeptembere és 2020 augusztusa között zajlott, és másodelemzést, valamint az érdekelt felekkel – megalapozó interjúk, célzott kérdőívek, felmérés, félig strukturált interjúk és munkaértekezlet útján – folytatott konzultációt foglalt magában. A tanulmány megállapításai online elérhetők. •Hatásvizsgálat A Bizottság a minőségi jogalkotásra vonatkozó politikájával összhangban hatásvizsgálatot végzett. Számos jogalkotási és nem jogalkotási szakpolitikai alternatíva merült fel. Miután az előválogatás során egyes alternatívákat elvetettek, az alábbi szakpolitikai alternatívákról készült minden részletre kiterjedő értékelés: (1)Az I. célkitűzésre irányuló szakpolitikai alternatívák: hatékony együttműködés a magánfelek és a bűnüldözés között ·1. szakpolitikai alternatíva: a közvetlenül a magánfelektől kapott adatok kezelésének lehetővé tétele az Europol számára ·2. szakpolitikai alternatíva: a személyes adatok magánfelekkel való cseréjének lehetővé tétele az Europol számára a joghatóság megállapítása céljából ·3. szakpolitikai alternatíva: a magánfelek által kezelt adatbázisok közvetlen lekérdezésének lehetővé tétele az Europol számára (2)A II. célkitűzésre irányuló szakpolitikai alternatívák: nagy és összetett adatkészletek elemzése a határon átnyúló kapcsolatok feltárása érdekében ·4. szakpolitikai alternatíva: a nagy és összetett adatkészletek elemzésének lehetővé tétele az Europol számára ·5. szakpolitikai alternatíva: az érintettek olyan új kategóriájának bevezetése (bűncselekménnyel kapcsolatban nem álló személyek), akiknek adatait kezelheti az Europol (3)A III. célkitűzésre irányuló szakpolitikai alternatívák: új technológiák bűnüldözési célú alkalmazása

·6. szakpolitikai alternatíva: szabályozás az Europol által az uniós biztonsági kutatási programhoz nyújtott támogatásról, az Europolnál működő innovációs laboratóriumról, valamint az Europol által az uniós innovációs központnak nyújtott támogatásról ·7. szakpolitikai alternatíva: a személyes adatok kezelésének lehetővé tétele az Europol számára a bűnüldözéshez általa biztosított támogatás területei szempontjából releváns területekre irányuló innováció céljából Ezen túlmenően a hatásvizsgálat külön mellékleteiben elemzés készült a következő – a társjogalkotóknak az Europol megerősítését sürgető felszólítására válaszoló, jogi korlátok miatt kevesebb szakpolitikai választást lehető tevő – szakpolitikai alternatívákról, tekintettel azok relevanciájára és a teljességre: ·8. szakpolitikai alternatíva: annak lehetővé tétele, hogy az Europol „rejtett ellenőrzésre” vonatkozó figyelmeztető jelzéseket hozzon létre a Schengeni Információs Rendszerben ·9. szakpolitikai alternatíva: új SIS figyelmeztetőjelzés-kategória létrehozása a Schengeni Információs Rendszeren belül, amelyet kizárólag az Europol használhat ·10. szakpolitikai alternatíva: a biztosítékok megfelelő szintjének önértékelésére vonatkozó rendelkezések célzott felülvizsgálata ·11. szakpolitikai alternatíva: a személyes adatok konkrét helyzetekben történő továbbítására vonatkozó rendelkezést a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv rendelkezésével összehangoló célzott felülvizsgálat ·12. szakpolitikai alternatíva: bevált módszerek és iránymutatás kialakítása az Europol-rendelet rendelkezéseinek alkalmazásához kapcsolódóan ·13. szakpolitikai alternatíva: a nyomozások indításának kérésére vonatkozó mechanizmus megerősítése ·14. szakpolitikai alternatíva: annak lehetővé tétele, hogy az Europol csak egy tagállamot érintő ügyben is nyomozás indítását kérhesse – az adott bűncselekmény határokon átnyúló jellegére vonatkozó követelmény nélkül – az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűnözési formák esetében Valamennyi szakpolitikai alternatíva hatásának részletes vizsgálatát követően az előnyben részesített szakpolitikai alternatívák csomagja a 2. szakpolitikai alternatívát, a 4. szakpolitikai alternatívát, a 7. szakpolitikai alternatívát, a 9. szakpolitikai alternatívát, a 11. szakpolitikai alternatívát, a 12. szakpolitikai alternatívát és a 14. szakpolitikai alternatívát tartalmazza. Ezek az előnyben részesített szakpolitikai alternatívák tükröződnek ebben a jogalkotási kezdeményezésben. Az előnyben részesített szakpolitikai alternatívák csomagja (2. szakpolitikai alternatíva, 4. szakpolitikai alternatíva, 7. szakpolitikai alternatíva, 9. szakpolitikai alternatíva, 11. szakpolitikai alternatíva, 12. szakpolitikai alternatíva és 14. szakpolitikai alternatíva) hatékonyan kezelné az azonosított problémákat, és erőteljes eszközöket és képességeket biztosítana az Europol számára ahhoz, hogy fokozza a tagállamok számára a változó fenyegetésekkel szembeni fellépéshez nyújtott támogatását, az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett. Társadalmi és gazdasági szempontból az összes előnyben részesített alternatíva végső kedvezményezettjei a polgárok, akik számára közvetett és közvetlen előnyt jelent majd a bűncselekmények számának csökkenése, a gazdasági károk csökkenése, valamint a biztonsággal kapcsolatos költségek csökkenése. A hatékonyságot nézve a fő kedvezményezettek a nemzeti bűnüldöző hatóságok. Az előnyben részesített alternatívák minden bizonnyal jelentős méretgazdaságossági előnyöket teremtenek uniós szinten, mivel olyan feladatok kerülnek át a nemzeti szintről az Europolhoz, amelyek uniós szinten hatékonyabban hajthatók végre. Az előnyben részesített szakpolitikai alternatívák hatékony megoldásokat nyújtanak olyan kihívásokra, amelyeket egyébként 27 egyedi nemzeti megoldás révén, magasabb költségek mellett kellene kezelni, vagy olyan kihívásokra, amelyeket transznacionális jellegük miatt nemzeti szinten egyáltalán nem lehet kezelni. •Alapjogok A személyes adatok kezelésének a bűnüldözési feladatok szempontjából vett általános, és az Europol által nyújtandó támogatás szempontjából vett különös jelentőségére való tekintettel e jogalkotási kezdeményezés különös hangsúlyt fektet az Alapjogi Chartában rögzített alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartására, így különösen a személyes adatok védelméhez való jogra és a magánélet tiszteletben tartásához való jogra. Mivel a dokumentumot kísérő hatásvizsgálatban tárgyalt szinte valamennyi probléma, célkitűzés és szakpolitikai alternatíva személyes adatok kezelésével jár, a személyes adatok védelméhez való alapvető jog gyakorlását ebből adódóan érintő bármiféle megkötését szigorúan a szükséges és arányos mértékre kell korlátozni. Ez más alapvető jogokat is érinthet, például a kutatással és innovációval összefüggésben a megkülönböztetésmentességhez való alapvető jogot. Az alapvető jogok, különösen a személyes adatok védelméhez való jog és a magánélet tiszteletben tartásához való jog alapos figyelembevétele a dokumentumot kísérő hatásvizsgálatban a szakpolitikai alternatívák részletes, az alapvető jogok gyakorlása tekintetében okozott korlátozásokat vizsgáló értékelésén alapul, amelyet a hatásvizsgálat 5. melléklete ismertet. Az alapvető jogoknak a dokumentumot kísérő hatásvizsgálat 5. mellékletében szereplő értékelése az alapvető jogok bizottsági hatásvizsgálatokban való figyelembevételéről szóló bizottsági operatív iránymutatást, az Alapjogi Ügynökségnek az Alapjogi Charta alkalmazásáról szóló kézikönyvét, valamint az európai adatvédelmi biztos által a szükségesség és arányosság értékeléséről adott iránymutatást alkalmazza. Ezen iránymutatás alapján a dokumentumot kísérő hatásvizsgálat alapvető jogokról szóló 5. melléklete: ·leírja azokat a szakpolitikai alternatívákat, amelyeket az alapvető jogokra gyakorolt súlyos nemkívánatos hatásuk miatt a korai szakaszban elvetettek, ·ismerteti a szükségesség és az arányosság lépésekre bontott értékelését, ·felvázolja az elvetett szakpolitikai alternatívákat, ha kisebb beavatkozással járó, ám ugyanannyira hatékony alternatíva áll rendelkezésre, valamint

·ismerteti a részletes biztosítékok teljes felsorolását azon szakpolitikai alternatívák vonatkozásában, amelyek esetében az alapvető jogok gyakorlásának korlátozására van szükség, amiatt is, hogy kisebb beavatkozással járó, ám ugyanannyira hatékony alternatíva nem áll rendelkezésre. Emellett a dokumentumok kísérő hatásvizsgálat 8. fejezete értékeli az előnyben részesített szakpolitikai alternatívák alapvető jogokra gyakorolt összesített hatását. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Ez a jogalkotási kezdeményezés hatást gyakorolna az Europol költségvetési és személyzeti igényeire. A becslések szerint az MFF teljes időszakában mintegy 180 millió EUR összegű további költségvetésre és mintegy 160 további álláshelyre lenne szükség ahhoz, hogy az Europol rendelkezzen a felülvizsgált megbízatásának végrehajtásához szükséges erőforrásokkal. Az Europol e jogalkotási kezdeményezésben javasolt új feladatai ezért a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, az Europolnak nyújtott uniós hozzájárulás évi 2 %-os növelését tervező 2020. májusi bizottsági javaslatban előirányzott forrásokhoz képest további pénzügyi és emberi erőforrásokat igényelnek. Ezek a becslések, valamint a teljes költségvetés és az álláshelyek száma a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások eredményétől függenek. Emellett ez a hozzájárulás várhatóan stabilizálni fogja az Europol erőforrásigényét a pénzügyi kimutatásban felölelt időszakban. Ez a jogalkotási kezdeményezés azt is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy közvetlenül járuljanak hozzá az Europol költségvetéséhez, amennyiben ezt a meglévő vagy új feladatok szükségessé teszik. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai Az Europol megerősített megbízatásának nyomon követése és értékelése nagyrészt a hatályos Europol-rendelet értelmében alkalmazandó mechanizmusok révén történne. A 68. cikk olyan értékelést irányoz elő, amely különösen az Europol és munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát méri fel, és megvizsgálhatja, hogy adott esetben szükséges-e módosítani az Europol struktúráját, működését, tevékenységi területét és feladatait, valamint azt, hogy az ilyen módosítások milyen költségvetési hatásokkal járnának. Ehhez az értékeléshez a Bizottság az Europol igazgatótanácsának ülésein való képviselete, valamint az Europol munkájának a tagállamokkal együtt történő felügyelete révén keresztül gyűjt adatokat (11. cikk). •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Ez a jogalkotási kezdeményezés a következő új feladatokat javasolja az Europol számára: ·A magánfelekkel folytatott hatékony együttműködés lehetővé tétele az Europol számára: a jogalkotási kezdeményezés szabályokat állapít meg az Europol számára a személyes adatok magánfelekkel való cseréjére és ezen adatok azzal a céllal történő elemzésére vonatkozóan, hogy azonosítsa az összes érintett tagállamot, és biztosítsa számukra a joghatóságuk megállapításához szükséges információkat, az online terrorista tartalom tekintetében is. E célból az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat kaphasson magánfelektől, tájékoztathassa ezeket a magánfeleket a hiányzó információkról, és felkérhesse a tagállamokat, hogy más magánfelektől kérjék további információk megosztását. Ezek a szabályok azt is lehetővé teszik az Europol számára, hogy a tagállamok és a magánfelek közötti információcsere technikai csatornájaként működjön. Ezek az új jogalapok választ jelentenek a magánfelek és a bűnüldöző hatóságok által az olyan bűncselekményekkel kapcsolatos együttműködés során tapasztalt problémákra, amikor az elkövető, az áldozatok és a vonatkozó informatikai infrastruktúra több joghatóság alá tartozik az EU-ban és azon kívül, továbbá lehetővé tennék az Europol számára, hogy támogassa a bűnüldöző hatóságokat a magánfelekkel az online terrorista tartalmak eltávolítása és más releváns kérdések terén folytatott interakcióik során. [26. cikk] ·A személyes adatok magánfelekkel való cseréjének lehetővé tétele az Europol számára válságelhárításhoz kapcsolódóan: A jogalkotási kezdeményezés szabályokat állapít meg az Europol számára annak érdekében, hogy támogathassa a tagállamokat a folyamatban lévő vagy közelmúltbeli valós eseményekből eredő, az életet vagy a testi épséget sértő eseményeket ábrázoló vagy az élet vagy a testi épség közvetlen veszélyeztetésére felszólító terrorista tartalmak online platformokon keresztül történő széles körű terjesztésének megakadályozásában. E célból az Europol személyes adatokat cserélhet magánfelekkel, ideértve az ilyen tartalommal kapcsolatos hash-eket, IP-címeket és URL-eket. [26a. cikk] ·A nagy és összetett adatkészletek kezelésének lehetővé tétele az Europol számára: A jogalkotási kezdeményezés szabályokat állapít meg az Europol számára annak ellenőrzésére, hogy az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzésével és az ellenük való küzdelemmel összefüggésben kapott személyes adatok megfelelnek-e az érintettek azon kategóriáinak, akiknek az adatait az Ügynökség kezelheti. Ezért a jogalkotási kezdeményezés bevezetné a lehetőséget, hogy az Europol a kapott személyes adatokra vonatkozóan előzetes elemzést végezzen kizárólag annak eldöntése céljából, hogy az adatok az ilyen érintettek kategóriáiba tartoznak-e. A Bizottság az európai adatvédelmi biztosnak az „Europol nagy adathalmazokkal kapcsolatos kihívásairól” szóló határozatának elemzését követően tesz javaslatot ezekre az új jogalapokra. [18. cikk (5a) bekezdése] ·Lehetővé tenni az Europol számára, hogy nagy és összetett adatkészletek elemzése révén hatékonyan támogassa a tagállamokban zajló vagy az EPPO által folytatott nyomozásokat: A jogalkotási kezdeményezés új szabályokat határoz meg, amelyek lehetővé teszik az Europol számára, hogy indokolt esetekben, amikor valamely tagállamban zajló vagy az Európai Ügyészség által folytatott meghatározott nyomozás hatékony támogatásához szükséges, a nemzeti büntetőjog szerint alkalmazandó eljárási követelményeknek és biztosítékoknak megfelelően kezelje a nemzeti hatóságok vagy az Európai Ügyészség által az adott nyomozás keretében megszerzett adatokat. E célból, és abban az esetben, ha egy tagállam vagy az Európai Ügyészség az Europol elemző támogatását kéri egy adott nyomozáshoz, a jogalkotási kezdeményezés lehetővé tenné az Europol számára, hogy a tagállam vagy az Európai Ügyészség által az adott nyomozásra rendelkezésre bocsátott nyomozati ügyiratban szereplő valamennyi adatot kezelje mindaddig, amíg az Europol az adott nyomozást támogatja. Ez magában foglalhatja az egy megbízható harmadik ország által egy adott nyomozással összefüggésben szolgáltatott információkat is, feltéve, hogy ezek az információk szükségesek ahhoz, hogy az Europol támogassa az adott, tagállambeli nyomozást. A jogalkotási kezdeményezés továbbá lehetővé teszi, hogy a tagállamok vagy az Európai Ügyészség a nyomozati ügyirat és saját operatív elemzésének tárolását kérjék az Europoltól kizárólag a bűnügyi hírszerzési eljárás helytállóságának, megbízhatóságának és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében, és kizárólag addig, ameddig az érintett nyomozáshoz kapcsolódó bírósági eljárás az adott tagállamban folyamatban van. A Bizottság az európai adatvédelmi biztosnak az „Europol nagy adathalmazokkal kapcsolatos kihívásairól” szóló határozatának elemzését követően tesz javaslatot ezekre az új jogalapokra. [18a. cikk] ·Az Europol kutatás és innováció terén betöltött szerepének a megerősítése: a) A Bizottság segítése a fő kutatási témák azonosításában és az Europol céljait érintő kutatási és innovációs tevékenységekre vonatkozó uniós keretprogramok kialakításában és végrehajtásában. [4. cikk (4a) bekezdése] b) A tagállamok támogatása a kialakulóban lévő technológiák alkalmazásában az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, valamint innovációs tevékenységek végrehajtása, szükség esetén a személyes adatok kezelése révén is. [33a. cikk] c) Az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágításának támogatása azokban a konkrét esetekben, amelyek az Europol vagy a tagállamok által az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzése és nyomozása céljából alkalmazott vagy fejlesztés alatt álló technológiákat biztosító vállalkozásokat érintenek. [4. cikk (4b) bekezdése] ·Annak lehetővé tétele, hogy az Europol – a tagállamokkal folytatott konzultáció függvényében – adatokat vigyen be a Schengeni Információs Rendszerbe egy harmadik országbeli állampolgárnak az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményben való részvételének gyanújáról. [4. cikk (1) bekezdésének r) pontja] ·Az Europol harmadik országokkal folytatott együttműködésének megerősítése az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében: A jogalkotási kezdeményezés lehetővé teszi az Europol ügyvezető igazgatója számára, hogy konkrét helyzetekben és eseti alapon engedélyezze a személyes adatok harmadik országokba történő továbbításának kategóriáit, amennyiben szükség van a továbbítás e kategóriáira. [25. cikk (5) bekezdése] ·Az Europol Európai Ügyészséggel (EPPO) folytatott együttműködésének megerősítése, a személyes adatok uniós szervek részére történő továbbítására vonatkozó, az Europolra alkalmazandó szabályokkal összhangban. [20a. cikk] ·Az Europol Európai Csalás Elleni Hivatallal folytatott együttműködésének megerősítése a csalás, a korrupció vagy bármilyen más, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység felderítése érdekében, a személyes adatok uniós szervek részére történő továbbítására vonatkozó, az Europolra alkalmazandó szabályokkal összhangban. [21. cikk (8) bekezdése] ·Az Europol és a tagállamok közötti közös operatív elemzések lehetővé tétele a konkrét nyomozások során. [20. cikk (2a) bekezdése] ·Az Europol parlamenti felügyeletének és elszámoltathatóságának további megerősítése az Europol által a közös parlamenti ellenőrző csoport felé teljesítendő jelentéstételi kötelezettségek bevezetésével. [51. cikk]

Az Europolra alkalmazandó adatvédelmi keret további megerősítése érdekében e jogalkotási kezdeményezés: ·Javaslatot tesz arra, hogy a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről szóló (EU) 2018/1725 rendelet fogalommeghatározásokról szóló 3. cikke és IX. fejezete alkalmazandóvá váljon az Europolra, míg az adminisztratív jellegű személyes adatok tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet más fejezetei vonatkozzanak rá. [27a. cikk] ·Összehangolja a személyes adatok különleges kategóriáinak (különleges adatok) kezelésére vonatkozó megfogalmazást azáltal, hogy a különleges adatkategóriák körét kiegészíti a biometrikus adatokkal. [30. cikk] ·Új rendelkezést vezet be a személyes adatok kutatás és innováció céljából történő kezelésére vonatkozóan, hogy megfelelően figyelembe lehessen venni az Europol e területeken betöltött szerepének és a személyes adatok kezelésére gyakorolt hatásának megerősödését, valamint további biztosítékokról rendelkezik. [33a. cikk] ·Új rendelkezést vezet be az adatkezelési tevékenységek kategóriáinak nyilvántartására vonatkozóan a jelenlegi gyakorlat tükrözése érdekében. [39a. cikk] ·Részletesebben ismerteti az Europol adatvédelmi tisztviselőjének kijelölését, beosztását és feladatait e funkció fontosságának kiemelése érdekében, összhangban az uniós adatvédelmi vívmányok korszerűsítése során alkalmazott megközelítéssel, amely az uniós adatvédelmi struktúra kulcsfontosságú elemeként bevezette az adatvédelmi tisztviselő funkcióját. [41a–c. cikk] Ez a jogalkotási kezdeményezés az Europol meglévő feladatainak alábbi jogi pontosításáról és kodifikációjáról is rendelkezik: ·A tagállamok különleges intervenciós egységeinek támogatása a tagállamok és a társult országok 38 különleges intervenciós egységének együttműködési platformjaként működő Atlasz-hálózaton keresztül. [4. cikk (1) bekezdésének h) pontja] ·A tagállamok támogatása a bűnüldöző hatóságok kibertámadásokra adott válaszlépéseinek koordinálása révén. [4. cikk (1) bekezdésének m) pontja] ·A tagállamok támogatása a magas kockázatot jelentő bűnözők elleni nyomozásokban. [4. cikk (1) bekezdésének q) pontja] ·Az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel létrehozott, a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus támogatása szakértelemmel, elemzésekkel, jelentésekkel és egyéb releváns információkkal. [4. cikk (1) bekezdésének s) pontja] ·A súlyos bűnügyi fenyegetésekre adott összehangolt, koherens, multidiszciplináris és több ügynökséget átfogó válasz elősegítése és támogatása az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen révén. [4. cikk (2) bekezdése] ·A Bizottság és a tagállamok számára a hatékony kockázatértékelések végzéséhez nyújtott támogatás az Europol birtokában lévő, bűnügyi jelenségekkel és tendenciákkal kapcsolatos információkon alapuló fenyegetettségértékelési elemzés biztosítása révén. [4. cikk (3) bekezdése] ·Annak egyértelművé tétele, hogy az Europol személyzete helyszíni műveleti támogatást nyújthat a tagállamok bűnüldöző hatóságainak a műveletek és a nyomozások során. [4. cikk (5) bekezdése] ·Annak egyértelművé tétele, hogy az Europol – olyan konkrét esetekben, amikor úgy véli, hogy nyomozást kell indítani – szintén kérheti valamely tagállam illetékes hatóságait, hogy – az adott bűncselekmény határokon átnyúló jellegére vonatkozó követelmény nélkül – az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő valamely bűncselekmény tekintetében nyomozást indítsanak, folytassanak le vagy koordináljanak. [6. cikk (1) bekezdése] ·A tagállamok támogatása abban, hogy a nyilvánosságot tájékoztassák az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények miatt a nemzeti jog alapján körözött személyekről, az Europolnak az Európában kiemelten körözött szökésben levő személyekkel kapcsolatos honlapja révén. [18. cikk f) pontja] ·Annak egyértelművé tétele, hogy a tagállamok – a felhasználásra vonatkozó korlátozásokkal és a nemzeti büntető eljárásjoggal összhangban – a büntetőeljárás teljes életciklusa alatt elérhetővé tehetik a megfelelő hatóságaik, többek között az ügyészek és a büntetőbíróságok számára az Europol által biztosított operatív és kriminalisztikai elemzések eredményét. [20. cikk (3) bekezdése] ·Annak egyértelművé tétele, hogy az Europol alkalmazottai a tagállambeli büntetőeljárások keretében benyújthatnak a feladataik ellátása vagy tevékenységük gyakorlása során tudomásukra jutott bizonyítékokat. [20. cikk (5) bekezdése] 2020/0349 (COD) Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az (EU) 2016/794 rendeletnek az Europol magánfelekkel folytatott együttműködése, a személyes adatoknak az Europol által a nyomozások támogatása érdekében végzett kezelése, valamint az Europol kutatásban és innovációban betöltött szerepe tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 88. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségét (az Europolt) az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre azzal a céllal, hogy támogassa és erősítse a tagállamok illetékes hatóságainak fellépéseit, valamint kölcsönös együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűncselekményformák megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén. (2)Európa a biztonsági környezet folyamatos változásával szembesül: változó és egyre összetettebb biztonsági fenyegetések jelentkeznek. A bűnözők és terroristák kihasználják a digitális transzformációból és az új technológiákból adódó előnyöket, ideértve azokat is, amelyeket az összekapcsoltság, valamint a fizikai és a digitális világot elválasztó határ elmosódása kínál. A Covid19-válság mindezt súlyosbította, mivel a bűnözők – módosítva működési módszereiket vagy új bűnözői tevékenységeket alakítva ki – gyorsan megragadták a válság kihasználására kínálkozó lehetőségeket. A terrorizmus továbbra is jelentős fenyegetést jelent az Unió és az uniós polgárok szabadságára és életmódjára nézve. (3)E fenyegetések a határokon átnyúlóan terjednek, az így elősegített bűncselekmények széles körében érzékelhetők, valamint polikriminális szervezett bűnözői csoportokban testesülnek meg, amelyek sokféle bűnözői tevékenységet folytatnak. Mivel e transznacionális biztonsági kihívások kezeléséhez a nemzeti szintű fellépés önmagában nem elegendő, a tagállamok bűnüldöző hatóságai egyre inkább igénybe veszik a súlyos bűncselekményekkel és a terrorizmussal szembeni fellépéshez az Europol által kínált támogatást és szakértelmet. Az (EU) 2016/794 rendelet alkalmazásának kezdete óta az Europol feladatainak operatív jelentősége jelentősen megváltozott. Az új fenyegetettségi környezet miatt az is változik, hogy a tagállamok milyen jellegű támogatást igényelnek és várnak el az Europoltól a polgárok biztonságának megőrzése érdekében. (4)Ahogy Európa egyre nagyobb mértékű fenyegetésekkel néz szembe a szervezett bűnözői csoportok és a terrortámadások miatt, a hatékony bűnüldözési reagálásnak ki kell terjednie arra, hogy interoperábilis, válsághelyzetek kezelésére szakosodott különleges intervenciós egységek álljanak rendelkezésre. Az Unióban a tagállamok bűnüldöző egységei a 2008/617/EK tanácsi határozat alapján folytatnak együttműködést. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy támogatást nyújtson e különleges intervenciós egységeknek, többek között operatív, technikai és pénzügyi segítségnyújtás révén. (5)Az elmúlt években nagyszabású kibertámadások irányultak számos ország közjogi és magányjogi szervezeteire az Unióban és azon kívül, számos ágazatot – többek között a közlekedést, az egészségügyet és a pénzügyi szolgáltatásokat – érintve. A számítástechnikai bűnözés és a kiberbiztonság kérdését összekapcsolt környezet esetén nem lehet elkülönülten kezelni. Az ilyen tevékenységek megelőzését, nyomozását és a vonatkozó büntetőeljárás lefolytatását az érintett szereplők – többek között az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: ENISA), az (EU) 2016/1148 irányelv meghatározása szerinti, hálózati és információs rendszerek biztonságáért felelős illetékes hatóságok, a bűnüldöző hatóságok és a magánfelek – közötti koordináció és együttműködés támogatja. A kibertámadásokkal és biztonsági fenyegetésekkel kapcsolatban az összes releváns szereplő között folytatott uniós és nemzeti szintű hatékony együttműködés biztosítása érdekében az Europolnak információcserével és elemző támogatás biztosításával együtt kell működnie az ENISA-val. (6)A magas kockázatot jelentő bűnözők vezető szerepet játszanak a bűnözői hálózatokban, és a súlyos bűncselekmények komoly kockázatát jelentik az Unió belső biztonságára nézve. A magas kockázatot jelentő szervezett bűnözői csoportok és vezető tagjaik elleni küzdelem érdekében az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak, amikor azok nyomozati intézkedéseiket e személyek azonosítására, az általuk folytatott bűnözői tevékenységekre és a bűnszervezeteik tagjaira összpontosítják. (7)A súlyos bűncselekmények jelentette fenyegetések összehangolt, következetes, multidiszciplináris és több szervre kiterjedő választ igényelnek. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy megkönnyítse és támogassa a tagállamok által a súlyos bűncselekményekkel kapcsolatos fenyegetések azonosítása, rangsorolása és kezelése céljából folytatott, hírszerzésen alapuló olyan biztonsági kezdeményezéseket, mint amilyen az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy adminisztratív, logisztikai, pénzügyi és operatív támogatást nyújtson az ilyen tevékenységekhez, támogatva a több területet érintő prioritások meghatározását és a horizontális stratégiai célok megvalósítását a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem során. (8)Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete által a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén létrehozott Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) alapvető eszközt jelent a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség magas fokú biztonságának fenntartásához. Az Europol az információcsere uniós csomópontjaként harmadik országoktól és nemzetközi szervezetektől értékes információkat kap az Europol megbízatásának hatálya alá tartozó bűncselekményekben való részvétellel gyanúsított személyekről, és sok ilyen értékes információ birtokában van. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy az ilyen személyekre vonatkozó adatokat bevigye a SIS-be, hogy azokat közvetlenül és valós időben a SIS végfelhasználóinak rendelkezésére bocsássa. (9)Az Europolnak fontos szerepet kell játszania a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző – az 1053/2013/EU tanácsi rendelet által létrehozott – értékelési és monitoringmechanizmus támogatásában. Az Unió belső biztonsága megerősítésének szükségességére való tekintettel az Europolnak szakértelemmel, elemzéssel, jelentésekkel és más releváns információkkal kell közreműködnie az értékelés és a monitoring teljes folyamatában, a programozástól kezdve a helyszíni látogatásokig és a nyomon követésig. Az Europolnak az értékelési és monitoringeszközök fejlesztésében és aktualizálásában is közre kell működnie. (10)A kockázatértékelések alapvető elemét képezik a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus területére irányuló, új tendenciákat jelző és új fenyegetéseket kezelő előrejelzésnek. A Bizottság és a tagállamok számára a hatékony kockázatértékelések végzéséhez nyújtandó támogatás érdekében az Europolnak a birtokában lévő, bűnügyi jelenségekkel és tendenciákkal kapcsolatos információkon alapuló fenyegetettségértékelési elemzést kell biztosítania, a vámügyi kockázatkezelésre vonatkozó uniós jogi rendelkezések sérelme nélkül. (11)Annak elősegítése érdekében, hogy a biztonsági kutatásra irányuló uniós finanszírozás potenciálja maximálisan kiaknázható legyen és az megfeleljen a bűnüldözési szükségleteknek, az Europolnak segítenie kell a Bizottságot a fő kutatási témák azonosításában, valamint az Europol céljait érintő kutatási és innovációs keretprogramok kialakításában és végrehajtásában. Amennyiben az Europol segítséget nyújt a Bizottságnak a fő kutatási témák azonosításához és egy uniós keretprogram kialakításához és végrehajtásához, az összeférhetetlenség elvével összhangban nem részesülhet az érintett program keretében finanszírozásban. (12)Az Unió és a tagállamok a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos korlátozó intézkedéseket fogadhatnak el a biztonsággal vagy a közrenddel kapcsolatos indokok alapján. Ennek érdekében az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelet létrehozza az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretét, eszközökkel látva el tagállamokat és a Bizottságot a biztonságot vagy a közrendet veszélyeztető kockázatok átfogó módon történő kezeléséhez. A biztonság vagy a közrend tekintetében várható következmények értékelésének részeként az Europolnak támogatnia kell az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítását azokban a konkrét esetekben, amelyek az Europol vagy a tagállamok által a bűncselekmények megelőzése és nyomozása céljából alkalmazott vagy fejlesztés alatt álló technológiákat biztosító vállalkozásokat érintenek.

(13)Az Europol speciális szakértelmet biztosít a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelemhez. Tagállami kérésre az Europol személyzetének képesnek kell lennie arra, hogy helyszíni operatív támogatást nyújtson az adott tagállam bűnüldöző hatóságai számára a műveletek és a nyomozások során, különösen a határokon átnyúló információcsere megkönnyítésével, valamint a műveletek és nyomozások kriminalisztikai és technikai támogatásával, többek között közös nyomozócsoportok keretében. Tagállami kérésre az Europol személyzetének jogosultnak kell lennie arra, hogy jelen legyen a nyomozati intézkedések meghozatalakor az érintett tagállamban, és segítséget kell nyújtania az érintett nyomozati intézkedések meghozatalához. Az Europol személyzete nem rendelkezhet hatáskörrel a nyomozati intézkedések végrehajtására. (14)Az Europol egyik célja, hogy támogassa és megerősítse a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését és kölcsönös együttműködésüket az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűncselekményformák megelőzése és az azok elleni küzdelem terén. E támogatás megerősítése érdekében az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy felkérje valamely tagállam illetékes hatóságait, hogy – az adott bűncselekmény határokon átnyúló jellegére vonatkozó követelmény nélkül – az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő valamely bűncselekmény tekintetében nyomozást indítsanak, folytassanak le vagy koordináljanak. Az Europolnak tájékoztatnia kell az Eurojustot az ilyen megkeresésekről. (15)A valamely tagállam bírósági határozata alapján körözött gyanúsítottak vagy elítéltek személyazonosságának és bizonyos személyes adatainak közzététele növeli az ilyen személyek megtalálásának és letartóztatásának esélyét. A tagállamok e feladatának támogatása érdekében az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy honlapján közzé tegye az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények miatt Európában kiemelten körözött, szökésben levő személyekkel kapcsolatos információkat, és elősegítse, hogy a nyilvánosság információkat szolgáltathasson ezekre a személyekre vonatkozóan. (16)Annak biztosítása érdekében, hogy az Europol által folytatott adatkezelés az érintettek azon kategóriáira korlátozódjon, akiknek adatai e rendelet értelmében kezelhetők, az Europolnak képesnek kell lennie ellenőrizni, hogy az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzésével és leküzdésével összefüggésben kapott személyes adatok megfelelnek-e az érintettek e kategóriáinak valamelyikének. Ezért az Europolnak képesnek kell lennie a kapott személyes adatokra vonatkozóan előzetes elemzést végezni kizárólag annak eldöntése céljából, hogy az adatok az ilyen érintettek kategóriáiba tartoznak-e. Ezért az Europolnak képesnek kell lennie az adatok szűrésére azáltal, hogy összeveti azokat a már birtokában lévő adatokkal. Ezt az előzetes elemzést az Europol által adatösszevetés, stratégiai elemzés, operatív elemzés vagy információcsere céljából végzett adatkezelést megelőzően kell elvégezni. Ha az előzetes elemzés azt mutatja, hogy a személyes adatok nem tartoznak azon érintettek kategóriáiba, akiknek az adatai e rendelet alapján kezelhetők, az Europolnak törölnie kell ezeket az adatokat. (17)A nyomozások során gyűjtött adatok mennyisége és összetettsége az utóbbi időben folyamatosan nő. A tagállamok nagy és összetett adatkészleteket nyújtanak be az Europolnak, operatív elemzést kérve az Europoltól más tagállambeli és az Unión kívüli bűncselekményekkel és bűnözőkkel való kapcsolatok feltárása céljából. A tagállamok saját adatelemzéseikkel nem képesek ilyen határon átnyúló kapcsolatokat feltárni. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy az ilyen határon átnyúló kapcsolatok feltárása érdekében nagy és összetett adatkészleteket kezeljen a tagállami nyomozások támogatása céljából, az ezen rendeletben meghatározott szigorú követelmények teljesülése esetén. Ha erre valamely tagállam konkrét nyomozásának eredményes támogatásához szükség van, az Europolnak képesnek kell lennie kezelnie azokat az adatkészleteket, amelyeket a nemzeti hatóságok az érintett nyomozással összefüggésben a nemzeti büntetőjog szerint alkalmazandó eljárási követelményeknek és biztosítékoknak megfelelően megszereztek, majd az Europolnak eljuttattak. Ha egy tagállam – az Europol támogatását kérve egy konkrét nyomozáshoz – eljuttat az Europolnak egy nyomozati ügyiratot, az Europolnak képesnek kell lennie az ügyiratban található valamennyi adat kezelésére, amennyiben az támogatja az adott nyomozást. Az Europol számára lehetővé kell tenni a valamely tagállam konkrét nyomozásának támogatásához szükséges személyes adatok kezelését abban az esetben is, ha az adatok egy harmadik országból származnak, amennyiben a harmadik ország olyan bizottsági határozat hatálya alá tartozik, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország megfelelő szintű adatvédelmet biztosít (a továbbiakban: megfelelőségi határozat), illetve megfelelőségi határozat hiányában az Unió által az EUMSZ 218. cikke értelmében kötött nemzetközi megállapodás, vagy az Europol és a harmadik ország által az (EU) 2016/794 rendelet hatálybalépését megelőzően kötött, a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő együttműködési megállapodás hatálya alá tartozik, továbbá feltéve, hogy a harmadik ország az adatokra nyomozás során, a nemzeti büntetőjog szerint alkalmazandó eljárási követelményeknek és biztosítékoknak megfelelően tett szert. (18)Az adatkezelés szükségességének és arányosságának biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti és az uniós jognak való megfelelést, amikor nyomozati ügyiratot nyújtanak be az Europolnak. Az Europolnak ellenőriznie kell, hogy a konkrét nyomozás támogatásához szükséges-e és arányos-e kezelni olyan személyes adatokat, amelyek esetleg nem tartoznak azon érintettek kategóriáiba, akiknek adatai általában az (EU) 2016/794 rendelet II. melléklete alapján kezelhetők. Az Europolnak dokumentálnia kell ezt az értékelést. Az Europolnak ezeket az adatokat más adatoktól funkcionálisan szétválasztva kell tárolnia, és csak akkor kezelheti ezeket, ha erre a konkrét nyomozás támogatásához szükség van, például új nyom esetén. (19)Annak biztosítása érdekében, hogy egy tagállam a nyomozást követő bírósági eljárás részeként felhasználhassa az Europol elemző jelentéseit, az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy az érintett tagállam kérésére tárolja a kapcsolódó nyomozati ügyiratot a bűnügyi hírszerzési eljárás helytállóságának, megbízhatóságának és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében. Az Europolnak ezeket az adatokat szétválasztva kell tárolnia, és csak addig, amíg az adott nyomozáshoz kapcsolódó bírósági eljárás a tagállamban folyamatban van. Biztosítani kell a hozzáférést az illetékes igazságügyi hatóságok számára, akárcsak a védelemhez való jogot, különös tekintettel a gyanúsítottak vagy vádlottak, illetve ügyvédeik azon jogára, hogy betekintsenek az ügy anyagaiba. (20)A súlyos bűncselekmények vagy a terrorizmus határokon átnyúló esetei az érintett tagállamok bűnüldöző hatóságainak szoros együttműködését teszik szükségessé. Az Europol eszközöket biztosít a nyomozások során történő ilyen együttműködéshez, mindenekelőtt információcsere révén. Az ilyen együttműködés konkrét nyomozások során közös operatív elemzés révén történő megerősítése érdekében a tagállamoknak képeseknek kell lenniük lehetővé tenni más tagállamok számára, hogy közvetlenül hozzáférjenek az általuk az Europolnak nyújtott információkhoz, az ilyen információkhoz való hozzáférésre vonatkozóan általuk meghatározott esetleges korlátozások sérelme nélkül. A közös operatív elemzés keretében a tagállamok a személyes adatokat csak az ezen rendeletben meghatározott szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően kezelhetik. (21)Az Europol operatív támogatást nyújt a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozásaihoz, különösen operatív és kriminalisztikai elemzés biztosítása révén. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e tevékenységek eredményeit a büntetőeljárás teljes életciklusa alatt elérhetővé tegyék más érintett hatóságaik, ezen belül az ügyészek és a büntetőbíróságok számára is. Ezért az Europol személyzete számára lehetővé kell tenni, hogy a büntetőeljárások keretében a feladataik ellátása vagy tevékenységük gyakorlása során tudomásukra jutott bizonyítékokat nyújtsanak be, a felhasználásra vonatkozó korlátozások és a nemzeti büntető eljárásjog sérelme nélkül. (22)Az Europolnak és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet által létrehozott Európai Ügyészségnek (a továbbiakban: EPPO) megfelelő intézkedéseket kell hoznia az operatív együttműködésük optimalizálásához, figyelembe véve feladataikat és megbízatásukat. Az Europolnak szorosan együtt kell működnie az EPPO-val, és aktívan támogatnia kell az EPPO nyomozásait és vádhatósági eljárásait annak kérésére, többek között elemző támogatás nyújtása és a releváns információk cseréje révén, valamint együtt kell működnie vele a bűncselekmény gyanújának az EPPO-hoz történő bejelentésétől kezdve mindaddig, amíg az EPPO eldönti, hogy vádat emel-e vagy más módon rendelkezik az ügyről. Az Europolnak indokolatlan késedelem nélkül jelentést kell tennie az EPPO-nak minden olyan büntetendő cselekményről, amellyel kapcsolatban az EPPO gyakorolhatja hatáskörét. Az Europol és az EPPO közötti operatív együttműködés fokozása érdekében Europolnak lehetővé kell tennie az EPPO számára, hogy – az e rendeletben előírt biztosítékokkal és adatvédelmi garanciákkal összhangban – „van találat/nincs találat” rendszer alapján hozzáférhessen az Europol rendelkezésére álló adatokhoz. Az uniós szerveknek történő adattovábbításra vonatkozóan e rendeletben meghatározott szabályokat kell alkalmazni az Europol EPPO-val folytatott együttműködésére. Az Europolnak azt is lehetővé kell tenni, hogy nagy és összetett adatkészletek elemzése révén támogassa az EPPO nyomozásait. (23)Az Europolnak szorosan együtt kell működnie az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) a csalás, a korrupció vagy bármilyen más, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység felderítése érdekében. Ezért az Europolnak késedelem nélkül továbbítania kell az OLAF-nak minden olyan információt, amellyel kapcsolatban az OLAF gyakorolhatja hatáskörét. Az uniós szerveknek történő adattovábbításra vonatkozóan e rendeletben meghatározott szabályokat kell alkalmazni az Europol OLAF-fal folytatott együttműködésére. (24)A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus kapcsolatrendszere gyakran túlmutat az Unió területén. Az Europol személyes adatokat cserélhet harmadik országokkal az érintettek magánélete, alapvető jogaik és szabadságaik védelmének garantálása mellett. Az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem terén a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése céljából az Europol ügyvezető igazgatója számára lehetővé kell tenni, hogy konkrét helyzetekben és eseti alapon engedélyezze a személyes adatok harmadik országokba történő továbbításának kategóriáit, amennyiben a konkrét helyzethez kapcsolódóan szükség van az e csoportba tartozó adattovábbításokra, és azok megfelelnek az ezen rendeletben rögzített valamennyi követelménynek. (25)Annak érdekében, hogy támogassa a tagállamok határon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó magánfelekkel való együttműködését abban az esetben, amikor e magánfelek a bűncselekmények megelőzése és az azok elleni küzdelem szempontjából releváns információk birtokában vannak, az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a magánfelektől személyes adatokat kapjon, és meghatározott körülmények esetén személyes adatokat cseréljen velük. (26)A bűnözők egyre gyakrabban veszik igénybe magánfelek határon átnyúló szolgáltatásait a kommunikációhoz és az illegális tevékenységek folytatásához. A nemi erkölcs elleni bűncselekmények elkövetői világszerte az interneten keresztül, online platformok használatával zaklatják a gyermekeket, képeket és videókat osztanak meg. A terroristák visszaélnek az online szolgáltatások nyújtóinak határon átnyúló szolgáltatásaival, hogy önkénteseket toborozzanak, megtervezzék és koordinálják támadásaikat, valamint propagandaanyagokat terjesszenek. A kiberbűnözők társadalmaink digitalizációjából hasznot hajtva adathalászat és pszichológiai manipuláció segítségével követnek el más típusú számítógépes bűncselekményeket, például online csalásokat, zsarolóvírus-támadásokat és fizetéssel kapcsolatos csalásokat. Mivel a bűnözők egyre nagyobb mértékben élnek az online szolgáltatásokkal, a magánfelek egyre több olyan személyes adatot tárolnak, amelyek relevánsak lehetnek a nyomozások során. (27)Az internet határok nélküli jellegére való tekintettel e szolgáltatásokat gyakran a világ bármely pontjáról nyújthatják. Ennek következtében előfordulhat, hogy a bűncselekmények áldozataira, elkövetőire, valamint a személyes adatok tárolására szolgáló digitális infrastruktúrára és a szolgáltatást nyújtó szolgáltatóra különböző nemzeti joghatóság vonatkozik, amely lehet az Unión belül vagy azon kívül is. A magánfelek tehát rendelkezhetnek olyan, bűnüldözési szempontból releváns adatkészletekkel, amelyek több joghatósághoz kapcsolódó személyes adatokat tartalmaznak, illetve olyanokat is, amelyek nem kapcsolhatók egyértelműen egyetlen joghatósághoz sem. A nemzeti hatóságok számára nehézséget okoz az ilyen több joghatóságot érintő vagy nem besorolható adatkészletek nemzeti megoldások alkalmazásával történő hatékony elemzése. Ha magánfelek úgy döntenek, hogy jogszerűen és önkéntesen megosztják az adatokat a bűnüldöző hatóságokkal, jelenleg nem áll rendelkezésükre egyetlen olyan kapcsolattartó pont, amelyen keresztül uniós szinten megoszthatnák az ilyen adatkészleteket. Ráadásul a magánfelek nehézségekbe ütköznek, amikor számos, különböző országok bűnüldöző hatóságaitól származó megkeresés érkezik be hozzájuk. (28)Annak érdekében, hogy a magánfelek számára rendelkezésre álljon egy uniós szintű kapcsolattartó pont, amelyen keresztül jogszerűen megoszthatnak több joghatóság alá tartozó adatkészleteket vagy olyan adatkészleteket, amelyeket még nem sikerült egyértelműen egy vagy több joghatósághoz kapcsolni, az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül a magánfelektől kaphasson személyes adatokat. (29)Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok gyorsan hozzájussanak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre irányuló nyomozások megindításához szükséges releváns információkhoz, az Europol számára lehetővé kell tenni az ilyen adatkészletek kezelését és elemzését abból a célból, hogy azonosítani lehessen az érintett tagállamot, és továbbítani az érintett nemzeti bűnüldöző hatóságoknak a joghatóságuk alá tartozó bűncselekményekre vonatkozó nyomozáshoz szükséges információkat és elemzést. (30)Annak érdekében, hogy az Europol azonosítani tudja az összes érintett nemzeti bűnüldöző hatóságot, lehetővé kell tenni számára, hogy tájékoztassa a magánfeleket, ha a tőlük kapott információk nem elégségesek ahhoz, hogy az Europol azonosítani tudja az érintett bűnüldöző hatóságokat. Ez lehetővé tenné annak eldöntését az Europollal információkat megosztó magánfelek számára, hogy érdekükben áll-e további információkat osztani meg az Europollal, és hogy ezt jogszerűen megtehetik-e. Ennek érdekében az Europol tájékoztathatja a magánfeleket a hiányzó információkról, amennyiben ez feltétlenül szükséges az érintett bűnüldöző hatóságok azonosításához. Különleges biztosítékoknak kell vonatkozniuk az ilyen adattovábbításokra főként abban az esetben, amikor az érintett magánfél nem az Unióban vagy nem olyan harmadik országban telepedett le, amellyel az Europol a személyes adatok cseréjét lehetővé tévő együttműködési megállapodást kötött, vagy amellyel az Unió az EUMSZ 218. cikke alapján megfelelő biztosítékokat előíró nemzetközi megállapodást kötött vagy amely olyan bizottsági megfelelőségi határozat hatálya alá tartozik, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország megfelelő szintű adatvédelmet biztosít. (31)A tagállamok, a harmadik országok, a nemzetközi szervezetek – ideértve a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetét (Interpol) is – vagy a magánfelek megoszthatnak az Europollal olyan, több joghatóság alá tartozó, vagy egy vagy több konkrét joghatósághoz nem rendelhető adatkészleteket, amelyek magánfelek birtokában lévő személyes adatokra mutató linkeket tartalmaznak. Amennyiben az összes érintett tagállam azonosításához szükség van további információkhoz jutni az ilyen magánfelektől, az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy a tagállamokhoz forduljon azok nemzeti egységein keresztül, hogy azok arra kérjék a területükön letelepedett vagy ott jogi képviselővel rendelkező magánfeleket, hogy az érintett tagállamok vonatkozó jogszabályaival összhangban osszanak meg személyes adatokat az Europollal. Számos esetben előfordulhat, hogy e tagállamok nem tudnak a joghatóságukhoz fűződően más kapcsolatot megállapítani, mint azt, hogy az érintett adatok birtokában lévő magánfél a joghatóságuk alá tartozik a letelepedési helye alapján. A tagállamoknak ezért a kérés tárgyát képező konkrét bűnözői tevékenység tekintetében való joghatóságuktól függetlenül biztosítaniuk kell, hogy illetékes nemzeti hatóságaik beszerezhessék a magánfelektől a személyes adatokat abból a célból, hogy biztosítsák az Europol számára a céljainak megvalósításához szükséges információkat, teljes mértékben tiszteletben tartva a nemzeti jogszabályaik szerinti eljárási garanciákat. (32)Annak biztosítása érdekében, hogy az Europol nem őrzi meg az adatokat az érintett tagállamok azonosításához szükséges időnél tovább, határidőket kell alkalmazni a személyes adatok Europol általi tárolására vonatkozóan. Ha az Europol az összes érintett tagállam azonosítására már minden rendelkezésére álló eszközt kimerített, és észszerűen nem várható, hogy további érintett tagállamokat sikerül azonosítania, e személyes adatok tárolása már nem minősül szükségesnek és arányosnak az érintett tagállamok azonosítása érdekében. Az Europolnak az utolsó adattovábbítást követő négy hónapon belül törölnie kell a személyes adatokat, hacsak ezen időszakon belül valamely nemzeti egység, kapcsolattartó pont vagy hatóság nem nyújtja be saját adatként újra a személyes adatokat az Europolnak. Ha az újból benyújtott személyes adat egy nagyobb személyesadat-állomány részét képezte, az Europol csak akkor és annyiban őrizheti meg a személyes adatokat, amennyiben azokat valamely nemzeti egység, kapcsolattartó pont vagy érintett hatóság újra benyújtotta.

(33)Az Europol magánfelekkel folytatott esetleges együttműködése nem kettőzheti meg és nem zavarhatja meg a pénzügyi információs egységek tevékenységeit, és csak olyan információkat érinthet, amelyeket nem kell már eleve benyújtani a pénzügyi információs egységekhez az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében. Az Europolnak továbbra is együtt kell működnie a pénzügyi információs egységekkel, különösen a nemzeti egységeken keresztül. (34)Az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a nemzeti bűnüldöző hatóságoknak a magánfelekkel való kapcsolattartáshoz, mindenekelőtt biztosítva az infrastruktúrát az olyan kapcsolattartáshoz, mint amikor a nemzeti hatóságok online terrorista tartalomról tájékoztatják az online szolgáltatókat vagy kibertámadásokkal kapcsolatos információcserét folytatnak magánfelekkel. Ha a tagállamok az Europol infrastruktúráját az Europol céljainak hatályán kívül eső bűncselekményekre vonatkozó személyes adatok cseréjéhez veszik igénybe, az Europol nem rendelkezhet hozzáféréssel ezekhez az adatokhoz. (35)A terrortámadások olyan terrorista tartalmak széles körű terjesztéséhez vezetnek az online platformokon, amelyek az életet vagy a testi épséget sértő eseményeket ábrázolnak, illetve az élet vagy a testi épség közvetlen veszélyeztetésére szólítanak fel. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok hatékonyan meg tudják előzni a folyamatban lévő vagy közelmúltbeli valós eseményekből eredő válsághelyzetekben az ilyen tartalom terjesztését, az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy magánfelekkel személyes adatokat cseréljen, ideértve az ilyen tartalommal kapcsolatos hash-eket, IP-címeket és URL-eket, amennyiben ezek szükségesek a tagállamok támogatásához az ilyen tartalmak terjesztésének megelőzésében, különösen ha az ilyen tartalom célja vagy következménye a lakosság súlyos megfélemlítése, és ha e tartalom várhatóan rendelkezik azzal a potenciállal, hogy exponenciálisan megsokszorozódva virálisan terjedjen különböző online szolgáltatók révén. (36)Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete szabályokat állapít meg a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelmére vonatkozóan, azonban ez nem volt alkalmazandó az Europolra. A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében való egységes és következetes védelmének biztosítása érdekében az (EU) 2018/1725 rendeletet alkalmazni kell az Europolra is az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésének megfelelően, és azt az Europol által feladatai ellátása érdekében elvégzendő konkrét adatkezelési műveletekre vonatkozó egyedi rendelkezésekkel kell kiegészíteni. (37)Figyelembe véve azokat a kihívásokat, amelyeket az új technológiák bűnözők általi használata jelent az Unió biztonságára nézve, a bűnüldöző hatóságoknak meg kell erősíteniük technológiai kapacitásaikat. Ezért az Europolnak támogatnia kell a tagállamokat a kialakulóban lévő technológiák alkalmazásában az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem terén. Az Europol céljai körébe tartozó bűncselekmények megelőzésére és az ellenük való küzdelemre irányuló új megközelítések feltárása és a tagállamoknak szóló közös technológiai megoldások kidolgozása érdekében az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó témákra vonatkozó kutatási és innovációs tevékenységeket folytasson, szükség esetén a személyes adatok kezelésére is kiterjedően, az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásának garantálása mellett. Az új eszközök Europol általi kidolgozására vonatkozó rendelkezések nem képezhetik az eszközök uniós vagy nemzeti szintű alkalmazásának jogalapját. (38)Az Europolnak kulcsszerepet kell játszania abban, hogy segítse a tagállamokat a mesterséges intelligencián alapuló új technológiai megoldások kifejlesztésében, amelyek Unió-szerte előnyösek lennének a nemzeti bűnüldöző hatóságok számára. Az Europolnak kulcsszerepet kell játszania az etikus, megbízható és emberközpontú mesterséges intelligencia előmozdításában, a védelem, a biztonság és az alapvető jogok tekintetében alkalmazott szilárd garanciák mellett. (39)Az Europolnak tájékoztatnia kell az európai adatvédelmi biztost a személyes adatok kezelésével járó kutatási és innovációs projektjeinek megkezdése előtt. Az Europolnak minden egyes projekt esetében az adatkezelést megelőzően értékelnie kell a tervezett adatkezelési műveletek által a személyes adatok védelmére és az összes többi alapvető jogra gyakorolt hatásokat, beleértve az értékelés eredményére esetlegesen kiható torzításokat is. Az értékelésben azt is értékelni kell, hogy a kezelendő személyes adatok megfelelnek-e a projekt konkrét céljának. Ez az értékelés megkönnyítené az európai adatvédelmi biztos felügyeleti szerepét, beleértve az e rendelet szerinti korrekciós hatásköreit is, amelynek gyakorlása az adatkezelés tilalmához is vezethet. Az új eszközök Europol általi fejlesztése nem sértheti a később ezek uniós vagy nemzeti szintű alkalmazásához szükséges jogalapot, ideértve az érintett személyes adatok kezelésének alapját is. (40)Az Europol további eszközökkel és képességekkel való ellátásához meg kell erősíteni az Europol demokratikus felügyeletét és elszámoltathatóságát. A közös parlamenti ellenőrzés fontos elemet képez az Europol tevékenységeinek politikai nyomon követésében. A további eszközök és képességek Europol általi alkalmazásának hatékony politikai nyomon követéséhez az Europolnak éves tájékoztatást kell nyújtania a közös parlamenti ellenőrző csoport számára ezen eszközök és képességek alkalmazásáról és annak eredményéről. (41)Az Europol szolgáltatásai hozzáadott értéket biztosítanak a tagállamok és a harmadik országok számára. Ez azon tagállamokra is igaz, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe értelmében nem vesznek részt az intézkedésekben. A tagállamok és harmadik országok külön megállapodások alapján hozzájárulhatnak az Europol költségvetéséhez. Az Europol számára ezért lehetővé kell tenni, hogy finanszírozási megállapodások alapján a céljainak és feladatainak körén belül hozzájárulásokat kaphasson a tagállamoktól és harmadik országoktól. (42)Mivel e rendelet célját – nevezetesen a tagállamok bűnüldöző hatóságai fellépésének és kölcsönös együttműködésének támogatását és erősítését a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politikák alkalmazási körébe tartozó közös érdekeket sértő bűncselekményformák megelőzése és az azok elleni küzdelem terén – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, azonban a súlyos bűncselekmények vagy a terrorizmus határokon átnyúló jellegéből és a kapcsolódó biztonsági fenyegetésekre adandó összehangolt válasz szükségességéből adódóan az Unió szintjén e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (43)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.] VAGY [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.] (44)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (45)Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, és az […] véleményt nyilvánított. (46)Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket, különösen a Charta 8. és 7. cikkében, valamint az EUMSZ 16. cikkében garantált, a személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogot. A személyes adatok kezelésének a bűnüldözési feladatok szempontjából vett általános, és az Europol által nyújtandó támogatás szempontjából vett különös jelentőségére való tekintettel e rendelet hatékony biztosítékokat tartalmaz az Alapjogi Chartában rögzített alapvető jogoknak való teljes körű megfelelés biztosítása érdekében. A személyes adatok e rendelet szerinti kezelését az elengedhetetlenül szükséges és arányos mértékre kell korlátozni, egyértelmű feltételek, szigorú követelmények és az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet mellett. (47)Az (EU) 2016/794 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az (EU) 2016/794 rendelet a következőképpen módosul: 1. A 2. cikk a következőképpen módosul: a) a h)–k), az m), az n) és az o) pontot el kell hagyni;

b) a p) pont helyébe a következő szöveg lép: „p) „adminisztratív jellegű személyes adat”: az Europol által kezelt összes személyes adat, a műveleti vonatkozású adatok kivételével;” c) a cikk a következő q) ponttal egészül ki: „q) „nyomozati ügyirat”: egy tagállam, az Európai Ügyészség vagy egy harmadik ország által egy folyamatban lévő nyomozással összefüggésben, az alkalmazandó nemzeti büntetőjog szerinti eljárási követelményekkel és biztosítékokkal összhangban megszerzett adatkészlet vagy adatkészletek, amelyet vagy amelyeket az érintett nyomozás támogatására benyújtottak az Europolnak.” 2. A 4. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés a következőképpen módosul: i. a h) pont helyébe a következő szöveg lép: „h) támogatja a tagállamoknak a határokon átnyúló információcserével kapcsolatos tevékenységeit, továbbá a határokon átnyúló műveleteit és nyomozásait, valamint a közös nyomozócsoportokat és a különleges intervenciós egységeket, többek között operatív, technikai és pénzügyi segítségnyújtás révén;” ii. a j) pont helyébe a következő szöveg lép: „j) együttműködik az EUMSZ V. címe alapján létrehozott uniós szervekkel, valamint az OLAF-fal és az ENISA-val, mégpedig elsősorban információcsere útján és azáltal, hogy elemzési támogatást nyújt a hatásköreikbe tartozó területeken;” iii. az m) pont helyébe a következő szöveg lép: „m) támogatja a tagállamoknak az I. mellékletben felsorolt azon bűncselekményformák megelőzésére és az azok elleni küzdelemre irányuló fellépéseit, amelyek elősegítésére, támogatására vagy elkövetésére az internet felhasználásával került sor, és ennek keretében például a tagállamokkal együttműködve összehangolja a bűnüldöző hatóságok kibertámadásokra adott válaszát, eltávolítja az online terrorista tartalmat, valamint tájékoztatja az érintett online szolgáltatókat azon internetes tartalmakról, amelyek révén az említett bűncselekményformák elősegítésére, támogatására vagy elkövetésére sor kerül, mégpedig annak érdekében, hogy a szolgáltatók önkéntesen mérlegelhessék, hogy az említett internetes tartalmak összeegyeztethetők-e a szolgáltatási feltételeikkel;” iv. a szöveg az alábbi q)–r) ponttal egészül ki: „q) támogatja a tagállamokat az olyan személyek azonosításában, akiknek az Europol megbízatásának hatálya alá tartozó, I. mellékletben felsorolt bűncselekményekben való részvétele komoly biztonsági kockázatot jelent, valamint elősegíti a közös, összehangolt és prioritásként kezelt nyomozásokat; r) az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelettel* összhangban, a tagállamokkal e rendelet 7. cikke szerint folytatott konzultációt követően és az Europol ügyvezető igazgatójának engedélyezésével adatokat visz be a Schengeni Információs Rendszerbe egy harmadik országbeli állampolgárnak az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményben való részvételének gyanújáról, ha erről harmadik országtól vagy nemzetközi szervezettől a 17. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban kapott információk alapján tudomása van; s) támogatja az 1053/2013/EU rendelet szerinti értékelési és monitoringmechanizmus végrehajtását az Europol 3. cikkben meghatározott céljai körébe tartozó területeken; t) proaktívan nyomon követi a 3. cikkben meghatározott célok megvalósítását érintő kutatási és innovációs tevékenységeket és hozzájárul ezekhez, támogatja a tagállamok kapcsolódó tevékenységeit, valamint végrehajtja az e rendelet hatálya alá tartozó témákra vonatkozó kutatási és innovációs tevékenységeit, beleértve az eszközök kifejlesztéséhez szükséges algoritmusok fejlesztését, tanítását, tesztelését és validálását is; u) támogatja a tagállamok arra irányuló fellépéseit, hogy megakadályozzák a terrorizmushoz vagy az erőszakos szélsőségességhez kapcsolódó olyan online tartalom terjesztését válsághelyzetekben, amely folyamatban lévő vagy közelmúltbeli valós eseményekből ered, az életet vagy a testi épséget sértő eseményeket ábrázol vagy az élet vagy a testi épség közvetlen veszélyeztetésére szólít fel, továbbá célja vagy következménye a lakosság súlyos megfélemlítése, amennyiben várhatóan rendelkezik azzal a potenciállal, hogy exponenciálisan megsokszorozódva virálisan terjedjen különböző online szolgáltatók révén. _____________

* Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2018.12.7., 56. o.).”; b) a (2) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép: „Az Europol támogatja továbbá e prioritások operatív végrehajtását is, különösen az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen keretében, többek között a tagállamok által irányított operatív és stratégiai tevékenységek elősegítése és az azokhoz nyújtott adminisztratív, logisztikai, pénzügyi és operatív támogatás révén.”; c) a (3) bekezdés a következő mondattal egészül ki: „Az Europol emellett fenyegetettségértékelési elemzést is biztosít a Bizottság és a tagállamok számára a kockázatértékelések végzéséhez.”; d) a cikk a következő (4a) és (4b) bekezdéssel egészül ki: „(4a) Az Europol segíti a Bizottságot a fő kutatási témák azonosításában és a 3. cikkben meghatározott célok megvalósítását érintő kutatási és innovációs tevékenységekre vonatkozó uniós keretprogramok kialakításában és végrehajtásában. Amennyiben az Europol segítséget nyújt a Bizottságnak a fő kutatási témák azonosításához és egy uniós keretprogram kialakításához és végrehajtásához, az Ügynökség nem részesülhet az érintett program keretében finanszírozásban. (4b) Az Europol támogatja az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítását a biztonság tekintetében várható következmények tekintetében az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelet* alapján azokban a konkrét esetekben, amelyek az Europol vagy a tagállamok által a 3. cikk hatálya alá tartozó bűncselekmények megelőzése és nyomozása céljából alkalmazott vagy fejlesztés alatt álló technológiákat biztosító vállalkozásokat érintenek. ____________ * Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79I., 2019.3.21., 1. o.).” e) az (5) bekezdés a következő mondattal egészül ki: „Az Europol személyzete segítséget nyújthat a tagállamok illetékes hatóságai számára azok kérésére és nemzeti jogukkal összhangban nyomozati intézkedések meghozatalához.” 3. A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Olyan konkrét esetekben, amikor az Europol úgy véli, hogy nyomozást kell indítani valamely, az Europol céljai körébe tartozó bűncselekménnyel kapcsolatban, az Europol a nemzeti egységek útján a nyomozás megindítása, lefolytatása vagy koordinálása céljából megkeresi az érintett tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait.” 4. A 7. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(8) A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv* alapján létrehozott pénzügyi hírszerző egységeik a megbízatásuk és a hatáskörük keretein belül, különösen a nemzeti egységek útján együttműködhessenek a pénzügyi információk és az elemzések tekintetében az Europollal az (EU) 2019/1153 európai parlamenti és tanácsi irányelv** 12. cikkével összhangban. __________________ * Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.). ** Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1153 irányelve (2019. június 20.) a pénzügyi és egyéb információk bizonyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása céljából történő felhasználásának megkönnyítését szolgáló szabályok megállapításáról, valamint a 2000/642/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 186., 2019.7.11., 122. o.).”

5. A 18. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés a következőképpen módosul: i. a d) pont helyébe a következő szöveg lép: „d) a tagállamok, az Europol, az egyéb uniós szervek, a harmadik országok, a nemzetközi szervezetek és a magánfelek közötti információcsere elősegítése;” ii. a bekezdés a következő e) és f) ponttal egészül ki: „e) az e rendelet hatálya alá tartozó témákra vonatkozó kutatás és innováció az eszközök kifejlesztéséhez szükséges algoritmusok fejlesztése, tanítása, tesztelése és validálása céljából; f) a tagállamok támogatása a nyilvánosság számára az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel kapcsolatos nemzeti bírósági határozat alapján körözött gyanúsítottakról vagy elítéltekről nyújtott tájékoztatásban, és a nyilvánosság által e személyekről nyújtott tájékoztatás elősegítése.”; b) a cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: „(3a) A személyes adatoknak a (2) bekezdés e) pontjában említett kutatás és innováció céljából történő kezelését az Europol kutatási és innovációs projektjei révén végzik, ezen személyesadat-kezelés céljának, időtartamának és körének pontos meghatározása mellett, és ennek vonatkozásában alkalmazandók a 33a. cikkben meghatározott további egyedi biztosítékok.”; c) az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) A 8. cikk (4) bekezdésének és a 18a. cikknek a sérelme nélkül a II. melléklet sorolja fel a személyes adatok kategóriáit, valamint azon érintettek kategóriáit, akik vonatkozásában adatokat lehet gyűjteni és kezelni a (2) bekezdésben említett konkrét célokból.”; d) a cikk a következő (5a) bekezdéssel egészül ki: „(5a) Az e cikk (2) bekezdése szerinti adatkezelést megelőzően az Europol ideiglenesen kezelheti a 17. cikk (1) és (2) bekezdése alapján kapott személyes adatokat annak megállapítása céljából, hogy ezek az adatok megfelelnek-e az e cikk (5) bekezdésében megállapított követelményeknek, oly módon is, hogy összeveti ezeket az adatokat az összes olyan adattal, amelyet az Europol az (5) bekezdésnek megfelelően már kezel. Az ügyvezető igazgató javaslata alapján az igazgatótanács – az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően – tovább pontosítja az ilyen adatok kezelésére vonatkozó feltételeket. Az Europol e bekezdés alapján a személyes adatokat legfeljebb egy évig kezelheti, illetve ha ez e cikk céljából szükséges, indokolt esetben az európai adatvédelmi biztos előzetes engedélyével kezelheti hosszabb ideig. Amennyiben az adatkezelés eredménye azt jelzi, hogy a személyes adatok nem felelnek meg az e cikk (5) bekezdésében megállapított követelményeknek, az Europol törli az érintett adatokat, és erről értesíti az érintett adatokat szolgáltató felet.” 6. A rendelet a következő 18a. cikkel egészül ki: „18a. cikk

Információkezelés nyomozás támogatása céljából (1) Ha ez egy konkrét nyomozás támogatásához szükséges, az Europol kezelhet az érintettek II. mellékletben felsorolt kategóriáinak körén kívüli személyes adatokat is, amennyiben: a) egy tagállam vagy az Európai Ügyészség a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint nyomozati ügyiratot nyújt be az Europolnak az adott konkrét nyomozást támogató, a 18. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint az Europol megbízatásának körén belüli operatív elemzés céljából; valamint b) az Europol értékelése szerint a nyomozati ügyirat operatív elemzése nem végezhető el a 18. cikk (5) bekezdésében megállapított követelményeknek meg nem felelő személyes adatok kezelése nélkül. Ezt az értékelést rögzíteni kell. (2) Az Europol egy nyomozati ügy személyes adatait addig kezelheti, amíg ez támogatja azt a folyamatban lévő konkrét nyomozást, amelynek nyomozati ügyiratát a tagállam vagy az Európai Ügyészség az (1) bekezdés szerint benyújtotta, és kizárólag az adott nyomozás támogatása céljából kezelheti ezeket az adatokat. Az ügyvezető igazgató javaslata alapján az igazgatótanács – az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően – tovább pontosítja az ilyen adatok kezelésére vonatkozó feltételeket. A személyes adatoknak a 18. cikk (5a) bekezdése alapján végzett kezelését nem érintve, a II. mellékletben felsorolt érintettek kategóriáinak körén kívül eső személyes adatokat funkcionálisan szét kell választani más adatoktól, és ezekhez csak akkor szabad hozzáférni, ha ez szükséges azon konkrét nyomozás támogatásához, amelyre vonatkozóan azokat benyújtották. (3) Az (1) bekezdés alapján a nyomozati ügyiratot az Europolnak benyújtó tagállam, illetve az Európ