A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK

Első jelentés az európai nemteljesítő hitelek csökkentése terén elért eredményekről

1.A nemteljesítő hitelek kezelése a pénzügyi szektort érintő kockázatok csökkentése részeként

A pénzügyi válságot követően lényegesen megváltozott a bankokra vonatkozó szabályozási keret. Az Európai Unió vezető szerepet vállalt a globálisan a G20-ak szintjén és a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban a pénzügyi stabilitás megerősítése, a bankszektort érintő kockázatok csökkentése, és a bajban lévő bankokkal összefüggésben felmerülő költségeknek az adófizetőkkel történő megfizettetése elkerülése érdekében elfogadott reformok végrehajtása terén.

A bankokra vonatkozó tőke- és likviditási követelmények jelentős szigorítása mellett a szanálás céljából a „hitelezői feltőkésítésbe bevonható”, elegendő összegű tőke tartására vonatkozó kötelezettségnek valamennyi bankra vonatkozóan történő előírása alapjaiban erősítette meg az uniós és különösen az euróövezeti bankok felügyeletére és szanálására vonatkozó intézményi kereteket, létrehozva a bankuniót és kettőt annak három pillére közül, nevezetesen az egységes felügyeleti mechanizmust és az Egységes Szanálási Testületet. Ezen intézkedések eredményeképp az uniós bankszektor az előző évekhez képest sokkal jobb állapotban van. 2014 óta az euróövezet bankjai 234 milliárd euróval növelték tőkéjüket, likvid eszközeik állománya pedig 813 milliárd euróval bővült. Az euróövezeti bankok az elmúlt években – 2015 és 2017 között 17 %-kal – csökkentették az államadósság-kitettségüket, és ezzel mérséklődött a szuverénekkel való pénzügyi összefonódásuk. 2016 novemberében a Bizottság további kockázatcsökkentési intézkedéseket javasolt, ideértve a tőkekövetelményekről szóló irányelv és rendelet módosításait, valamint a vállalkozások fizetésképtelenségével, a szerkezetátalakítással és az újrakezdéssel kapcsolatos javaslatot. A Bizottság emellett – az egyik legfontosabb prioritásaként – a tőkepiaci unió megteremtésén is dolgozik.

Egyes bankokban és tagállamokban folyamatban van a nemteljesítő hitelek nagy állományának csökkentése. A nemteljesítő hitelek átlagos aránya 2014 óta harmadával csökkent, és folyamatosan csökkenő tendenciát mutat. A nemteljesítő hitelek nagy állománya két fő csatornán keresztül fogja vissza a bankok rövid és hosszabb távú teljesítményét. Először is, a nemteljesítő hitelek miatt nagyobb céltartalékot kell képezni. A hitelveszteségekre képzett céltartalék csökkenti a bankok jövedelmezőségét és csökkenti a bank szavatolótőkéjét. A legsúlyosabb esetekben a nemteljesítő hitelek szükséges elszámolása megkérdőjelezheti a bank életképességét, amely adott esetben kihathat a pénzügyi stabilitásra is. Másodszor, a nemteljesítő hitelek jelentős részben lekötik a bankok emberi és pénzügyi erőforrásait. Ez visszafogja a bank hitelezési képességét, ami kihat a kis- és középvállalkozásoknak nyújtható hitelekre is, jóllehet ezek sokkal nagyobb mértékben támaszkodnak a banki hitelezésre, mint a nagyvállalatok, és ezáltal hatással van a gazdasági növekedésre és a munkahelyteremtésre is. Ezen okok miatt a Bizottság régóta felhívja a figyelmet arra, hogy sürgősen meg kell hozni a nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges intézkedéseket.

A nemteljesítő hitelek nagy állományainak és esetleges jövőbeli felhalmozódásának kezelése elengedhetetlen a bankunió kiteljesítése szempontjából. A nemteljesítő hitelek fejlett másodlagos piacai pedig a jól működő tőkepiaci unió építőkövei közé tartoznak. Ezek meghatározó jelentőségű prioritásai a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló stratégiának, amelyet a Bizottság 2017. májusi vitaanyagában vázolt fel. Másrészről egy integrált pénzügyi rendszer javítani fogja a gazdasági és monetáris unió kedvezőtlen sokkhatásokkal szembeni rezilienciáját azáltal, hogy könnyebbé teszi a határokon átnyúló magánszektorbeli kockázatmegosztást, és ezzel párhuzamosan mérsékli az állami kockázatmegosztás szükségességét is. A Bizottság 2017. december 6-i GMU-csomagja ütemtervet és konkrét javaslatokat tartalmazott Európa gazdasági és monetáris uniójának elmélyítésére vonatkozóan, amely az egységesebb, erősebb és demokratikusabb Unió részét képezi .

A nemteljesítő hitelek magas arányának kezeléséért továbbra is elsősorban az érintett bankok és tagállamok felelnek. Az európai szemeszter keretében az érintett országok vonatkozásában a Bizottság következetesen foglalkozott ezzel a kérdéssel. Tekintettel ugyanakkor az Unió és különösen az euróövezet bankrendszerének összekapcsoltságára a nemteljesítő hitelek jelenlegi aránya csökkentésének, valamint a nemteljesítő hitelek jövőbeli felhalmozódása megelőzésének egyértelműen van uniós dimenziója is. Különösen a gazdasági növekedés és a pénzügyi stabilitás tekintetében az EU gazdasága egészére jelentős tovagyűrűző hatást gyakorolnak azok az országok, amelyekben magas a nemteljesítő hitelek aránya.

Ezt az uniós dimenziót figyelembe véve, valamint a Bizottság által már kezdeményezett intézkedések folytatásának és kiterjesztésének szükségességéről kialakult széles körű konszenzus alapján a Tanács 2017 júliusában cselekvési tervet fogadott el az európai nemteljesítő hitelek kezeléséről. A cselekvési terv arra szólítja fel a különböző intézményeket – köztük a Bizottságot is –, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket az európai nemteljesítő hitelek magas arányával kapcsolatos európai kihívások további kezelésére. A Tanács következtetéseiben továbbá megállapodott arról, hogy erre a kérdésre rendszeresen, és kezdetben hat hónap elteltével visszatér a nemteljesítő hitelek uniós állománya alakulásának vizsgálata céljából a Bizottság erre vonatkozó felmérése alapján. Ez a közlemény – a kísérő szolgálati munkadokumentummal együtt – a cselekvési terv végrehajtásában elért eredményekről szóló első jelentés. A szolgálati munkadokumentum olyan más uniós érdekelt felek hozzájárulásait is tartalmazza, amelyeket a Tanács a Bizottság mellett még felkért, hogy tegyenek intézkedéseket a nemteljesítő hitelek szanálásának elősegítése és felgyorsítása érdekében.

2.A nemteljesítő hitelek alakulása az elmúlt időszakban

A fent említetteknek megfelelően 2017-ben is folytatódott a nemteljesítő hitelek arányának az elmúlt években megfigyelhető általános javulása, és tovább javult a bankok hitelportfóliójának minősége is. A legfrissebb adatok megerősítik a nemteljesítő hitelek arányának csökkenő tendenciáját, amely (2017 második negyedévére) 4,6 %-ra csökkent, ami éves alapon nagyjából 1 százalékpontos csökkenést jelent (vö. 1. ábra). Ennek eredményeként az arány 2014 negyedik negyedéve óta a legalacsonyabb szintre jutott. A céltartalékolási arány is emelkedett, mértéke (2017 második negyedévében) 50,8 % volt.

A nemteljesítő hitelek aránya az elmúlt időszakban szinte valamennyi tagállamban csökkent, azonban a helyzet tagállamonként jelentősen eltér. Számos tagállamban még mindig magas a nemteljesítő hitelek aránya (2017 második negyedévének végén az arány 9 tagállamban meghaladta a 10 %-ot), míg más tagállamokban az arány nagyon alacsony (10 tagállamban 3 % alatt van). A kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesen ismerteti a nemteljesítő hitelek alakulását, valamint az azon országok egy csoportjában hozott szakpolitikai intézkedéseket, amelyekben magas a nemteljesítő hitelek aránya.

A tények azt mutatják, hogy a szakpolitikai intézkedések és a gazdasági növekedés együttes hatására a nemteljesítő hitelek aránya biztatóan csökken ezekben a tagállamokban. A nemteljesítő hitelek azonban továbbra is kockázatot jelentenek a gazdasági növekedésre és a pénzügyi stabilitásra. A nemteljesítő hitelek teljes volumene az Unió egészében még mindig 950 milliárd EUR körül, azaz egyértelműen a válság előtti szint felett van. Strukturális akadályok továbbra is gátolják a nemteljesítő hitelek állományának gyorsabb csökkenését. Más tényezők mellett a nemteljesítő hitelek másodlagos piacainak aktivitása még nem elégséges ahhoz, hogy jelentősen segítse a nemteljesítő hitelek csökkentését, annak ellenére, hogy bizonyos befektetői csoportok megnövekedett érdeklődést tanúsítanak, és növekszik a nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos ügyletek volumene. Emellett az adósságátalakítási, fizetésképtelenségi és követelésbehajtási folyamatok egyes esetekben még mindig túl lassúak és kiszámíthatatlanok.

3.A nemteljesítő hitelek kezelésére irányuló átfogó intézkedéscsomag

A Bizottság a 2008–2009-es pénzügyi válság kezdete óta jelentős figyelmet szentelt a nemteljesítő hitelek kérdésének. Azon bankok esetében, amelyeknél a nemteljesítő hitelek magas aránya a bank életképességét veszélyeztette, a Bizottság a tagállamoknak a nemteljesítő hitelek állományának csökkentésére irányuló eseti és rendszerszintű intézkedések kidolgozásával segített (időnként pénzügyi támogatási program részeként) az állami támogatási szabályokkal összeegyeztethető megoldásokon keresztül. Ezen megoldások közé tartoznak a bankok értékvesztett eszközeivel kapcsolatos intézkedések, a nemteljesítő hitelállomány felszámolására és/vagy a piaccal összeegyeztethető módon történő kivezetésére irányuló eszközök, amelyek révén jelentősen csökkent a bankszektor nemteljesítő hiteleinek állománya. Ily módon a Bizottság arra ösztönözte a bankokat, hogy piaci mechanizmusok révén kezeljék és csökkentsék a nemteljesítő hiteleket, így – megfelelő tehermegosztás és mélyreható szerkezetátalakítás révén – megóvva az adófizetőket a költségek viselésétől. A nemteljesítő hitelek magas arányának kezelését szolgáló határozott intézkedések megtételének szükségességét az európai szemeszter keretében az érintett tagállamokra vonatkozóan megfogalmazott ajánlások is kiemelik. Felügyeleti funkcióját (az egységes felügyeleti mechanizmus keretében) betöltve az Európai Központi Bank, az illetékes nemzeti hatóságok és az Európai Bankhatóság szintén fontos szerepet töltött be a nemteljesítő hitelek felügyeletének és az erre vonatkozó adatszolgáltatás javításában Európában, miközben az Európai Központi Banknak szerves része volt az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzésében.

A nemteljesítő hitelek magas arányának kezelésére irányuló ezen átfogó megközelítést a jövőben is fenn kell tartani, és a Tanács cselekvési tervében rögzítetteknek megfelelően az egymást kiegészítő szakpolitikai intézkedések elegyének négy területre kell összpontosítania: i. felügyeleti intézkedések, ii. a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és követelésbehajtási keretek reformja, iii. az értékcsökkenést elszenvedett eszközök másodlagos piacainak kialakítása, és iv. a bankrendszer szerkezetátalakításának támogatása. E területeken nemzeti és adott esetben uniós szinten kell intézkedéseket hozni.

A Bizottság a maga részéről mindent megtesz azért, hogy eredményeket érjen el a nemteljesítő hitelekre vonatkozó cselekvési terv azon elemei tekintetében, amelyekért közvetlenül felelős. A Bizottság a bankunió kiteljesítéséről szóló, 2017. októberi közleményében bejelentette, hogy 2018 tavaszáig átfogó csomagot dolgoz ki a nemteljesítő hitelek magas arányának kezelésére . Már eddig is jelentős előrelépés történt, és 2018 tavaszára elkészül egy – 3 jogalkotási javaslatot is tartalmazó – intézkedéscsomag.

A csomag a következő intézkedésekből fog állni: