HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 293/16

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 293/08

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

„HÖRI BÜLLE”

EK-sz.: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés

„Höri Bülle”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A kereskedelemben és a köznyelvben egyaránt használatos „Höri Bülle” (hagyma, latinul cibolla) elnevezés egy jellegzetes formájú és színű vöröshagymafajtát jelöl, amelyet évszázadok óta termesztenek a Höri-félszigeten.

A „Höri Bülle”, botanikai nevén Allium cepa, a hagymák nemzetségébe (Allium) tartozik.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A vetéstől a betakarított hagyma tisztításáig és szárításáig az előállítás teljes folyamata a meghatározott földrajzi területen történik. Kizárólag az adott földrajzi területről, saját szaporításból származó vetőmagot használnak.

3.6. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkének az értékesítés minden szakaszában tartalmaznia kell a „Höri Bülle” elnevezést. A nyomonkövethetőség érdekében a címkén szerepelnie kell a termelő nevének, címének és/vagy védegyleti nyilvántartási számának is.

A címkének ezenkívül tartalmaznia kell a védegylet szó-/ábravédjegyét, amely a „Höri Bülle” elnevezésből és egy hagyma stilizált képéből áll. Ez azokra a termelőkre is érvényes, akik nem tagjai a védegyletnek.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A Boden-tó nyugati végénél, Stein am Rhein és Radolfzell között fekszik a Höri-félsziget, amelyet a köznyelvben gyakran „Zwiebelhöri” („Hagymás Höri”) névvel illetnek. A Höri-félsziget történelmi és gazdasági értelemben egységes terület, amelyet északkeleten a Zellersee, délkeleten az Untersee határol. A földrajzi területet a baden-württembergi Konstanz járáshoz tartozó Gaienhofen, Moos és Öhningen települések határai, valamint Singen (Hohentwiel) városon belül Bohlingen településrész határa jelölik ki.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

A fő növekedési időszakra jellemző, a hőkiegyenlítő hatású Boden-tó közvetlen közelsége által meghatározott enyhe levegő- és talajhőmérséklet kedvez a zöldségtermesztésnek. A fekete földhöz hasonló, löszös talajok és a sötét láptalajok kedvező feltételeket teremtenek a zöldségtermesztéshez, amely még mindig jelentősen meghatározza a tájképet. A földrajzi területen elsősorban a hagymatermesztés tekint vissza hosszú, több mint egy évezredes hagyományokra; az első, okirattal igazolható említés a 8. századból származik (Zimmermann, J. Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland „Höri“, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen. In: Hegau. Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee. 1967. Heft 1/2 (23/24): 283). Az itt élő embereknek a vetőmag kinyerésére és kezelésére, valamint a „Höri Bülle” termesztésére vonatkozó szaktudása nemzedékről nemzedékre öröklődött, és meghatározó jelentőséggel bír a termék tulajdonságainak szempontjából.

A „Höri Bülle” ennek a területnek olyan jellemző mezőgazdasági terméke, amelyet az idegenforgalmi vonatkozású hirdetések is említenek. A népnyelv időtlen idők óta „Zwiebelhöri” („Hagymás Höri”) néven említi a félszigetet: „Ez a kis földdarab a Schienerberg és az Untersee között, amely hosszában alig másfél, széltében pedig bármely részén kevesebb mint háromnegyed óra alatt bejárható, ősidők óta a különös Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri nevet viseli (…)” (vö. Bader, J. (kiadó): Badenia oder das badische Land und Volk. Kunst-Verlag. Karlsruhe. 1840. 248. o.).

A hagymakereskedelem hosszú hagyományokra tekint vissza, ezt bizonyítják többek között a szomszédos Konstanz, Singen, Radolfzell városokban, valamint Rorschach és Schaffhausen svájci városokban a 20. század elején rendezett, hagyományos hagymavásárok. Jelentős német festők és költők neve is köthető a Boden-tó nyugati végében, Stein am Rhein és Radolfzell között húzódó termékeny félszigethez, amelynek legmagasabb pontja a 708 méteres, erdőkben gazdag Schienerberg.

5.2. A termék sajátosságai

A „Höri Bülle” olyan őshonos fajta, amely nem áll nemzeti vagy közösségi növényfajta-oltalom alatt. A „Höri Bülle” fajtát kizárólag saját utántermesztéssel szaporítják. A fajta vetőmagja a kereskedelemben nem kapható. A „Höri Bülle” hagymát mindenekelőtt jellegzetes formája és színe különbözteti meg a többi vöröshagymafajtától. A vékony és puha külső héj inkább világos vörösesbarna árnyalatú, és a sötétvörös fajtákkal ellentétben felvágáskor nem fakul meg. A kettévágott hagymát szemlélve az egyes hagymahéjak között világosvörös elválasztó rétegek láthatók. A „Höri Bülle” jellegzetes, lapos és hasas formájának köszönhetően különösen alkalmas hagyományos hagymafonatok készítésére. Kissé puhább állagából következően nagyon lédús, ugyanakkor nyomásra fokozottan érzékeny is, ezért hagyományos kézi betakarítása során nagyon óvatosan kell eljárni. Betakarítógéppel történő, teljesen gépesített betakarítás ezért ennél a fajtánál nem lehetséges. Ehelyett betakarításkor a terményt inkább mechanikus ágyáskiemelővel, óvatosan fordítják ki a talajból.

A „Höri Bülle” ízét főként a lágy aroma és az enyhén, nem tolakodóan csípős íz jellemzi. Párolással jobban előjön az ereje, de nem veszíti el jellegzetes vörös árnyalatát. A „Höri Bülle” a meghatározott földrajzi területen és annak határain túl is nagy közismertségnek és származási helyével összefüggő jó hírnévnek örvend. Kiemelkedően jó ízbeli sajátosságainak és fenntartható termesztési módjának (pl. saját szaporítású vetőmag, hagyományos kézi betakarítás, Höri kultúrtájegységének megőrzése) köszönhetően a Slow Food Deutschland e.V. felvette az „Arche des Geschmacks” („Ízek bárkája”) projekt listájára.

A régió irodalmában számos vers örökíti meg a „Höri Bülle” hagymát: a verseit helyi nyelvjárásban író Anna Schreiber Bähr például ódát írt a „Höri Bülle” hagymához, és Bruno Epple festő és költő is megemlékezik a híres hagymafajtáról „Uf em Markt” című versében. A Höri-félszigeten élő és alkotó művészek művei és neve révén a „Höri Bülle” a régió határain túl is ismertségre tett szert.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A hagymatermesztés évszázados hagyománya és a felhalmozódott szaktudás biztosítja a „Höri Bülle” jellegzetes tulajdonságainak fennmaradását, és megalapozza a termék jó hírnevét. A helyi élet számos területén megfigyelhető a sok évszázados múltra visszatekintő, hagyományos hagymatermesztés szoros kötődése a régióhoz és az ebből eredő nagyraértékelt szerepe. Jó példa erre többek között a „Höri Bülle” által a régió konyhaművészetében betöltött fontos szerep (Gemeinde Moos (kiadó): Kleines Bülle Brevier. Szöveg: Erwin Keller. Második kiadás. Gemeinde Moos. 1996. 26–52. o.).

A „Höri Bülle” számos ünnepben és népszokásban is megjelenik; ilyen például az 1976 óta minden év októberének első vasárnapján Moos községben megrendezésre kerülő „Bülle-Fest” (hagymafesztivál), amelynek középpontjában a „Höri Bülle” hagymából készült specialitások állnak. A fesztiválra „Höri Bülle” hagymából és sárga hagymából (Stuttgarter Riesen) vegyes hagymafonatokat is készítenek, hiszen a lapos formájú „Höri Bülle” kiválóan alkalmas erre a célra. A vendégeket főként hagymából készült fogásokkal várják: hagymalevessel, hagymás süteménnyel, hagymás dünnével (helyi tésztalepény) és hasonlókkal.

A földrajzi területen található Moos községben 1953 óta a farsangi időszakban a „Rätich, Bülla und Salot — gnua, gnua, gnua!” (Retek, hagyma és saláta – bizony, bizony, bizony!) kiáltással köszöntik egymást, továbbá Büllebläri nevű hagyományőrző csoport is működik.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3) L. 2. lábjegyzet.