A tőkepiaci unió erősíteni fogja az európai beruházási terv harmadik pillérét. A tőkepiaci unió mind a 28 tagállam számára előnyöket fog biztosítani, ugyanakkor a gazdasági konvergencia támogatása és az euróövezeten belüli gazdasági sokkhatások ellensúlyozásának elősegítése révén támogatni fogja a gazdasági és monetáris uniót is, ahogyan az az öt elnök által a gazdasági és monetáris unió megvalósításáról készített jelentésben szerepel.

az idén később közzéteendő zöld könyv segítségével meg fogja vizsgálni a határokon átnyúló lakossági pénzügyi szolgáltatási és biztosítási választék és verseny fellendítésének módjait. Értékelni fogja a lakossági befektetések szabályozási keretét is, ennek során különösen az átláthatóság javítását, valamint a befektetési tanácsadás minőségét és rendelkezésre állását fogja megvizsgálni az egyre gyakoribb online szolgáltatás összefüggésében;

Az európai vállalkozások számára a tőkepiaci finanszírozás bevonása terén a finanszírozási lépcső minden szakaszában és a nyilvános piacok esetében is léteznek akadályok. Ezek az akadályok korlátozzák a kisebb vállalkozásokat a saját- és az idegentőke-jellegű finanszírozás bevonásában. A Bizottság:

A tőkepiaci unió nem egyetlen intézkedés eredményeként fog létrejönni. Sokkal inkább olyan intézkedéssorozatra kell gondolnunk, amely összességében jelentős hatást fog elérni. A Bizottság intézkedéseket fog tenni a befektetők pénze és a beruházási lehetőségek között álló korlátok felszámolására, és meg fogja szüntetni a vállalkozások és a befektetők kapcsolatba kerülésének gátjait is. A Bizottság a források becsatornázására szolgáló rendszert nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt a lehető leghatékonyabbá fogja tenni.

A februárban indított konzultációk nyomán több mint 700 válasz érkezett be a Bizottsághoz. A visszajelzések egyöntetűen támogatják a tőkepiaci unió kiépítésének fontosságát, továbbá az Európai Parlament és a Tanács egyaránt megerősítette, hogy határozottan támogatja a fokozatos megközelítést, és hogy a konzultációnk céljára helyesen határoztuk meg a hangsúlyosan kezelendő problémák körét.

A bankok szilárd helyi hálózatai és kapcsolatai lehetővé teszik, hogy biztosítsák a külső finanszírozás jelentős részét az európai kkv-k számára. Az elmúlt években ennek kiegészítése érdekében egyre több bankrendszeren kívüli finanszírozási lehetőség is megjelent a vállalkozások segítése céljával. Ezek a pénzkölcsönzéstől és a támogató platformoktól a számláikkal kereskedő vállalkozásokon, a személyközi hitelezésen, a befektetésalapú közösségi finanszírozásig, illetve az üzleti angyalok általi támogatásig terjednek.

A gazdaság jelentős hányadának hitelezőiként és tőkepiaci közvetítői minőségükben a bankok központi szerepet fognak játszani a tőkepiaci unióban. A bankok stabil helyi kapcsolatokkal és ismeretekkel rendelkeznek: a banki hitelezés sok vállalkozás számára továbbra is a fő finanszírozási forrás lesz a tőkepiacok mellett. A Bizottság:

Egyes tagállamokban például gyorsan fejlődik a közösségi finanszírozás. Jelenleg több mint 500 platform nyújt különféle szolgáltatásokat az EU-ban. Mivel ezek a tevékenységek túlnyomórészt helyben valósulnak meg, a legtöbb közösségi finanszírozási tevékenységnek otthont adó tagállamok lépéseket tesznek ezen új üzleti modell feltételeinek egyértelművé tétele érdekében. Az értékpapír-alapú közösségi finanszírozási platformok engedélyezhetők a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID) értelmében, és e platformok szerezhetnek az EU egész területén folytatandó szabályozott szolgáltatásokra és tevékenységekre feljogosító „útlevelet”. Jelenleg nincs olyan uniós keretrendszer, amely kifejezetten foglalkozna a hitelezésen alapuló közösségi finanszírozással. Az EU-nak körültekintően kell egyensúlyt teremtenie a befektetővédelemre, illetve a közösségi finanszírozás folyamatos bővítésére irányuló célkitűzés között. A korai szabályozás az elősegítés helyett gátolhatja ennek a gyorsan növekvő és innovatív finanszírozási csatornának a növekedését. Az e területen folytatott szakpolitika fejlődésének támogatása érdekében a Bizottság létrehozta a közösségi finanszírozással foglalkozó európai érdek-képviseleti fórumot, és tanulmány készítésébe fogott az EU területén található közösségi finanszírozási piacokra vonatkozó adatok összegyűjtése és elemzése, valamint a nemzeti jogszabályok hatásának vizsgálata érdekében. A Bizottság a meglévő munkára támaszkodva az európai közösségi finanszírozás jövőjéről szóló jelentést fog közzétenni.

A Bizottság értékelni fogja a nemzeti rendszereket és bevált gyakorlatokat, valamint nyomon fogja követni a közösségi finanszírozási ágazat alakulását. Ezen értékelést követően a Bizottság dönteni fog arról a leghatékonyabb eszközről, amellyel az Unió egészében lehetővé tehető ennek az új finanszírozási csatornának a kialakítása.

Az üzleti angyalok gyakran olyan, tapasztalt üzletemberek, akik hajlandóak pénzügyi és egyéb támogatást nyújtani induló vállalkozásoknak. Az üzleti angyalok egyre fontosabb sajáttőke-forrássá válnak a vállalkozásalapítás magvető és korai szakaszában. Az európai üzleti angyalok által befektetett összegek továbbra is alacsonyak – 2013-ban 357 millió EUR-t tettek ki, amelynek több mint fele mindössze három uniós tagállamban (az Egyesült Királyságban, Spanyolországban és Franciaországban) összpontosult. Európának erősebb üzleti angyali hálózatra van szüksége, amely képes az EU határain túl is működni. A Bizottság a továbbiakban is támogatni fogja az üzleti angyalok határokon átnyúló hálózatépítését, különös hangsúlyt helyezve Közép- és Kelet-Európára, és tovább fog dolgozni az üzleti angyalokat az innovatív kkv-kkal összekötő és a társfinanszírozást elősegítő, határokon átnyúló platformok kiépítésén.

1.2.A korai növekedési szakasz

A gyorsan növekvő, kiemelkedő növekedési potenciállal, de korlátozott mennyiségű működő tőkével rendelkező vállalkozások a növekedésük kritikus jelentőségű időszakaiban likviditáshiánnyal szembesülhetnek. A banki folyószámlahitelek vagy a rövid távú hitelfelvételi eszközök önmagukban gyakran nem tudják kielégíteni ezeket az igényeket. A konzultációra beérkezett válaszok a növekedésfinanszírozást határozták meg az EU pénzügyi rendszerének leginkább alulteljesítő ágaként. Mivel ezekben a vállalkozásokban megvan az a lehetőség, hogy a jövő nagy munkaadóivá növekedjenek, a kihagyott lehetőségek az EU egésze számára igen jelentősek lehetnek.

A kockázati tőke kulcsszerepet tölt be a növekedés támogatásában, emellett lehetőséget biztosít a vállalkozóknak arra, hogy európai és tengerentúli forrásokat is bevonjanak. A kockázati tőke jellemzően az érdeklődő befektetőket tömörítő és a kockázatot megosztó pénzalapokon keresztül becsatornázott hosszú távú (saját) tőke. Az uniós kockázatitőke-alapok azonban továbbra is viszonylag kis méretűek. Az átlagos, 60 millió EUR tőkével rendelkező európai kockázatitőke-alap csak feleakkora, mint az USA-beli, és az uniós kockázatitőke-befektetésnek 90 %-a mindössze nyolc tagállamban összpontosul. A közszférabeli kockázatmegosztás hozzájárulhat az európai kockázatitőke-alapok méretének és az üzletág lábnyomának növeléséhez mind a 28 tagállamban, ezenkívül katalizátorként segítheti a magánszektorból érkező befektetéseket, elősegítve léptékük növekedését, változatosságuk fokozását és földrajzi hatókörük bővülését. Az alapok alapjainak előmozdítása az intézményi befektetők vonzása révén hozzájárulhat különösen a magánszektorbeli kockázatitőke-befektetések bővítéséhez.

Az uniós jogszabályok kísérletet tettek a sikeres uniós kockázatitőke-ágazat szabályozási feltételeinek kialakítására. Különösen az európai kockázatitőke-alapokról szóló rendelet (EuVECA-rendelet) és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendelet (ESZVA-rendelet) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett ezek az alapok intézményi befektetőknek és magas tőkefedezettel rendelkező magánszemélyeknek forgalmazhatók az EU egész területén. Az EuVECA-útlevél és az ESZVA-útlevél azonban jelenleg csak az 500 millió EUR-nál alacsonyabb értékű eszközportfóliókat kezelő alapkezelők számára elérhető. E rendeletek módosítása javíthatja az útlevelek eredményességét, például azáltal, hogy lehetővé teszi a nagyobb alapkezelők számára, hogy európai kockázatitőke-alapokat és európai szociális vállalkozási alapokat hozzanak létre és forgalmazzanak, a több befektető vonzása érdekében csökkentsék a befektetési küszöbértéket, továbbá felgyorsítsák a határokon átnyúló forgalmazást és befektetést.

A sajáttőke-bevonás támogatására adózási ösztönzők is felhasználhatók, különösen az innovatív vállalkozások és az induló vállalkozások esetében. A Bizottság tanulmányozni fogja, hogy a kockázati tőkére és az üzleti angyalokra vonatkozó tagállami adókedvezmények hogyan segíthetik elő a kkv-kra és az induló vállalkozásokra irányuló befektetéseket, és hogyan mozdíthatják elő a bevált gyakorlatok elterjesztését a tagállamokban.

A beruházási terv keretében kockázati tőke céljára és kkv-k számára nyújtott finanszírozás kiegészítésére a Bizottság az EU-n belüli kockázatitőke-finanszírozás támogatását célzó átfogó intézkedéscsomagot fog előterjeszteni. A magántőke mozgósítása céljából ez az intézkedéscsomag többek között javaslatokat fog tartalmazni az EuVECA-ról és az ESZVA-ról szóló jogszabályok módosítása, valamint az uniós költségvetésből támogatott különféle páneurópai kockázatitőke-alapok alapjai és a több országra kiterjedő kockázatitőke-alapok tárgyában. Ez az átfogó csomag az adókedvezményekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok előmozdítására is ki fog terjedni.

A kkv-k saját tőkéjének növelése érdekében az állami szervek is támogathatják a pénzügyi intézményeket a vállalkozások növekedését célzó alapok létrehozásában. A vállalkozások növekedését célzó alapok létrehozási módjára vonatkozó bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztása a kkv-k szélesebb körére terjeszthetné ki az e rendszerek által biztosított előnyöket. A Bizottság a kkv-knak nyújtott sajáttőke-beruházások előmozdítására együtt fog működni a tagállamokkal és a prudenciális felügyeleti hatóságokkal a vállalkozások növekedését célzó alapok üzleti szféra által vezetett fejlesztésének támogatása érdekében.

1.3.A finanszírozási forrásokat kereső kkv-k támogatása

A kkv-k és a befektetők közötti információhiány akadályt jelenthet a bankrendszeren kívüli finanszírozás szempontjából. A potenciális befektetőket különösen a keresési költségek akadályozzák a befektetés tárgyát képező vonzó vállalkozások felkutatásában és értékelésében. Egyrészt a finanszírozást igénylő kisvállalkozásokban jobban kell tudatosítani a rendelkezésükre álló piaci alapú finanszírozási lehetőségeket, másrészt a vállalkozásokat jobban meg kell ismertetni a leendő helyi és páneurópai befektetőkkel.

Az első lépés a kkv-k kormányzati és piaci alapú eszközök segítségével való tájékoztatása arról, hogy rendelkezésre állnak-e piaci alapú finanszírozási lehetőségek. Ez a tájékoztatás kezdődhet azzal, hogy a bankok visszajelzést adnak a kkv-knak arról, hogy miért utasítják vissza hitelkérelmüket, aminek egyes esetekben az lehet az oka, hogy léteznek megfelelőbb alternatív finanszírozási lehetőségek.

Egyes tagállamokban számos magán- és közszférabeli rendszeren keresztül egyre több tanácsadási támogatás áll rendelkezésre. A Bizottság elő fogja segíteni a bevált gyakorlatok cseréjét, hogy valamennyi tagállamban több tényleges információforrás álljon a piaci finanszírozást kereső kkv-k rendelkezésére, és előmozdítsa azok támogatását.

Ez az új finanszírozási lehetőségekről adott tájékoztatásra szolgáló helyi vagy országos infrastruktúra a külső finanszírozást nyújtó leendő szereplőket és az Európában finanszírozást kereső kkv-kat összekötő információs rendszer építőköve lehet. A határokon átnyúló kapcsolódási pontok összeköthetik a meglévő nemzeti rendszereket az Európa-szerte található befektetők és kkv-k összekapcsolása érdekében. A nemzeti struktúrákat összekapcsoló rendszer megőrizné a – kkv-ágazatban fontos – helyi szintű ismereteket és lehetővé tenné, hogy a kkv-k alapvető pénzügyi és hitelinformációkat bocsássanak az európai szintű befektetők rendelkezésére. Annak, hogy az említett rendszer hozzáadott értéket teremtsen, a kulcsfontosságú adatok megfelelő összehasonlíthatósága lenne a feltétele, annak érdekében, hogy az EU-n belüli leendő befektetőknek pontos és megbízható rálátásuk legyen a kkv-k pénzügyi helyzetére. A kkv-k e rendszerben való részvétele és az információszolgáltatás önkéntes lenne. A kkv-kra vonatkozó hitelinformációk közelmúltban végzett bizottsági feltérképezése feltárta, hogy az EU-n belül igen változó a megosztott információk köre, illetve az is, hogy ki, hogyan osztja meg azokat, és ki fér hozzá azokhoz. A hitelinformációk szabványosítását az EKB vállalati hiteleket tartalmazó, 2018-ban elérhetővé váló új adatbázisa, az AnaCredit fogja elősegíteni.

A Bizottság az alábbiak révén átfogó stratégiát fog előterjeszteni azoknak az információs akadályoknak a felszámolására, amelyek gátolják a kkv-kat és a leendő befektetőket a finanszírozási vagy befektetési lehetőségek feltárásában:

együtt fog működni az európai bankszövetségekkel és üzleti szervezetekkel a kkv-k hitelkérelmeit elutasító bankok általi visszajelzések szerkezetbe foglalása érdekében;

az Enterprise Europe Network hálózattal együttműködésben fel fogja térképezni az EU-szerte rendelkezésre álló helyi, illetve nemzeti támogatási és tanácsadási kapacitásokat, annak érdekében, hogy előmozdítsa az alternatív finanszírozási lehetőségekre jogosult kkv-knak nyújtott segítséggel kapcsolatos bevált gyakorlatokat;

az EKB és a tagállamok munkáját alapul véve meg fogja vizsgálni, hogyan alakíthatók ki, illetve hogyan támogathatók olyan páneurópai információs rendszerek, amelyek összekapcsolják a finanszírozási forrásokat kereső kkv-kat és a finanszírozókat tömörítő nemzeti rendszereket, és szükség esetén további intézkedést fog tenni.

1.4.Hitelnyújtó alapok