C 333/19

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2019/C 333/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra a közzététel napjától számított három hónapon belül.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„PECORINO DEL MONTE PORO”

EU-szám: PDO-IT-02420 – 2018.5.16.

OEM (X) OFJ ()

1. Elnevezés

„Pecorino del Monte Poro”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pecorino del Monte Poro” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajt juhtejből készül és érlelési ideje szerint háromféle lehet:

fresco („friss”), 20 és 60 nap közötti tartás;

semistagionato („részlegesen érlelt”), 61 nap és 6 hónap közötti érlelés;

stagionato („érlelt”), 6 és 24 hónap közötti érlelés.

Forgalomba hozatalakor a termék az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

Fizikai jellemzők

Alak: kerek, lapos oldalakkal.

A lapos oldalak átmérője: 6–40 cm.

Oldalmagasság: 6–20 cm.

Súly: a fresco és a semistagionato változat súlya 600 g és 2,5 kg között változik, míg a stagionato sajtok legfeljebb 10 kg súlyúak.

Kéreg: kemény és ráncos, színe az aranysárga (fresco) és a világosabb vagy sötétebb barna (semistagionato és stagionato) között változik, illetve vöröses árnyalatú, ha a kérget erős paprikával és extra szűz olívaolajjal vonták be.

Sajttészta: tömör, esetenként szabálytalan eloszlású apró lyukakkal. Felvágáskor a szín a fehér (fresco) és a különböző intenzitású szalmasárga (semistagionato és stagionato) között változik. Felvágásakor a fresco sajt lágy, a semistagionato és a stagionato változat pedig egyre keményebb állagot mutat.

Kémiai jellemzők

Zsírtartalom a szárazanyagban: ≥ 45 %;

Fehérjetartalom (Nx6,25): ≥ 20 %.

Érzékszervi jellemzők

Íz: a sajt illatos, aromája vadvirágokra, mediterrán cserjésekre és szénára emlékeztet. Telt és kellemesen diós íze az érlelési idő hosszával arányosan egyre intenzívebbé válik, a stagionato változat esetében pedig markáns csípősség és testes íz érezhető.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Pecorino del Monte Poro” szabadtartású, csak éjszakára istállóba zárt és a 4. pontban meghatározott területen nevelt juhok két (a sajtkészítés napjának reggelén és az előző este végzett) fejéséből származó teljes nyers tej felhasználásával készül. A juhok étrendjét a Monte Poro térségben őshonos növényfajok alkotják. Ezeket nyáron friss takarmányként, télen pedig szénaként fogyasztják. Az aszályok vagy rideg telek miatt különösen kedvezőtlen időjárási viszonyokat mutató években – amikor nem lehetséges elegendő takarmányt termelni a nyájak etetéséhez – az említett takarmányok aránya 70 %-ra eshet vissza, mivel az OEM előállítási területen kívülről származó széna beszállítása engedélyezett ugyan, de nem haladhatja meg a juhok etetéséhez felhasznált összes takarmány 30 %-át. Kizárólag a laktációs időszak alatt és az állatok megfelelő takarmányozásának biztosítása céljából lehetséges az étrend legfeljebb 15 %-át kiegészíteni (egész, pelyhesített vagy őrölt) szemes gabonával és hüvelyesekkel, illetve ásványi sókkal és vitaminokkal, beleértve az OEM előállítási területen kívülről származókat, mivel ezek a terület hegyvidéki jellege, éghajlati feltételei és foglalkozási viszonyai miatt nem állíthatók elő helyben.

A juhok takarmányába nem kerülhetnek be géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k). A tej alvasztása a kizárólag tejjel etetett bárányok és/vagy gidák negyedik gyomrának falából nyert tejoltóval történik.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A juhok nevelését és a „Pecorino del Monte Poro” készítését és érlelését a 4. pontban meghatározott földrajzi előállítási területen kell végezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Pecorino del Monte Poro” egészben vagy darabolva értékesíthető.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sajt forgalomba hozatalakor címkékkel kell ellátni az egész sajtok két oldalának egyikét, valamint az adagok és a szeletek csomagolását.

A címkén a következő információknak kell szerepelniük jól látható és olvasható módon:

— „Pecorino del Monte Poro” (az elnevezés nem fordítható, de mellékelhetők fordítások a termék értékesítésének helye szerinti európai országok nyelvein), majd a „Denominazione di Origine Protetta” vagy „DOP” („oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy „OEM”) felirat, amely lefordítható,

— a sajtnak az érlelési idő szerinti változata: fresco, semistagionato vagy stagionato,

— a termék logója, az alábbiak szerint.

Nem tüntethetők fel a kifejezetten előírtaktól eltérő leírások.

Használhatók nevekre, cégnevekre vagy márkanevekre utaló hivatkozások, amennyiben azok nem dicsérő jellegűek és nem alkalmasak a fogyasztók megtévesztésére. A jelen szabályozás szerint engedélyezett egyéb valós és ellenőrizhető hivatkozások is használhatók, amennyiben azok nem ütköznek a termékleírás céljaival és tartalmával.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A juhok nevelése és a „Pecorino del Monte Poro” készítése és érlelése kizárólag a Vibo Valentia megye Monte Poro járásának következő településeit magában foglaló területen belül történik: Joppolo, Spilinga, Zungri, Rombiolo, Nicotera, Limbadi, Zaccanopoli, Drapia, Filandari, Briatico, Ricadi, Maierato, Mileto, San Calogero, Parghelia, Pizzo, Stefanaconi, Filogaso, Tropea, San Costantino Calabro, San Gregorio d’Ippona, Sant’Onofrio, Vibo Valentia, Zambrone, Cessaniti, Ionadi és Francica.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A Lamezia-öböl és a Gioia Tauró-i síkság között található előállítási területet északon az Angitola-síkság, délen a Rosarno-síkság, nyugaton pedig az Appenninek catanzarói vonulata határolja.

E régió helyi növényzete képezi legelés útján a juhok étrendjének nagy részét (legalább 70 %-át). A Poro-fennsík juhok legeltetéséhez használt meredek, járhatatlan területeit dúsan és sűrűn növik be a mediterrán cserjések olyan jellegzetes fajai, mint a seprűjeneszter, mirtusz, vad olajfa, örökzöld pisztácia és cseregalagonya (Simone Cesare Lombardi, 2003: Il Poro e la Costa di Capo Vaticano [„A Poro-hegy és Capo Vaticano tengerpartja”]). Pontosan ezek a mediterrán cserjések és növények adják a sajt érzékszervi profiljában azt a sajátos jellemzőt (bukét), amely a többi juhsajttól való megkülönböztethetőséget biztosítja. A sajt a bársonyos íz, valamint az enyhén diós vagy füves utóíz mellett a Poro-hegy fűszernövényeinek és virágjainak jegyeit is egyértelműen mutatja. Ennek oka az, hogy az őshonos növényzet zsírban oldódó illatanyagai a zsíron keresztül bejuthatnak a tejbe, onnan pedig a sajtba. Ennek a sajátos bukénak a jelenlétét biztosítják a sajtkészítési eljárás bizonyos egyedi vonatkozásai is, nevezetesen:

— a nyers teljes tej felhasználása, amelynek összegyűjtését és sajttá történő feldolgozását az érzékszervi jellemzők megváltoztatására képes hőkezelések nélkül végzik, és

— a sajtkészítési eljárás alacsony hőmérséklete (32–38 °C), amely biztosítja az oldott anyagok megőrzését és korlátozza az ízek elpárolgását.

A termelési rendszeren belüli specializáció és kézművesség magas fokát mutatja az is, hogy a sajtkészítési eljárás egyes részeit továbbra is kézzel végzik, ez pedig elválaszthatatlanul kapcsolódik a máshol nehezen fellelhető sajtmesterekhez. A sajtmesterek szakértelme közvetlenül befolyásolja az előállítási ciklus bizonyos szakaszainak minőségét (pl. alvasztás, formázás és érlelés); a sajt tehát az előállítási területtel való szoros kapcsolata miatt lesz „jellegzetes”.

Származási helyével összefüggésben a sajtot több száz éves irodalmi források említik a Vibo Valentia-i humanista és történetíró, Gabriele Barrio 1571-es De antiquitate et situ Calabriae című munkájától kezdve egészen a seminarai (Reggio Calabria) közgazdász és filozófus, Domenico Grimaldi által 1770-ben írt Saggio per l’economia campestre per la Calabria Ultra [Tanulmány Dél-Calabria vidéki gazdaságáról] című munkáig. E kapcsolat az idők során végig élő maradt, amit jól mutatnak: Saverio Di Bella 1985-ben született írásai („A juhtejből készült poroi sajtok és ricották fehérek, lágyak és ízletesek, hála a helyi legelőknek és a térségben spontán növő szurokfű elterjedtségének”); az Atlante dei prodotti tipici. I formaggi [Jellegzetes termékek atlasza – Sajtok] különböző kiadásai a Nemzeti Vidékszociológiai Intézet (INSOR) szerkesztésében („A Poro-hegy és a San Bruno-i vonulat legelőin számos fűféle és köztük sok illatos faj található. Az e területen készített sajtokat jó minőségük és hírnevük miatt vásárolják a tengerparti turisták”); a Formaggi d’Italia [Olasz sajtok: útmutató a felfedezésükhöz és megbecsülésükhöz] című, a Slow Food kiadónál 1999-ben megjelent könyv („A Poro-hegy térségének legelői különösen gazdagok az íz- és aromafokozóanyagokban, és az ott előállított juhsajtoknak mindig nagyon jó hírnevük volt”) és Paolo Massobrio 2006-ban kiadott Il Golosario [Az íz enciklopédiája] című műve („E sajt különleges és rendkívül aromás íze azoknak a fűféléknek köszönhető, amelyeket a helyi juhok és kecskék fogyasztanak”). Végezetül megemlítendő, hogy a „Pecorino del Monte Poro” 2012-ben Gambero Rosso „kiváló” díjat nyert a torinói Salone del Gusto fesztiválon, amivel bekerült Olaszország 17 legjobb sajtja közé.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A termékleírás teljes szövege megtalálható a következő honlapon: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it). A szöveg elérhető (a képernyő felső részén jobbra) a „Qualità” (minőség) pontra, majd a (képernyő bal oldalán) a „Prodotti DOP, IGP e STG” (OEM, OFJ és HKT termékek) pontra és végül a „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” (uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) pontra kattintva.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.