Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Franciaországban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről /* COM/2015/0115 final */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Franciaországban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására, mivel: (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. (2) A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. (3) A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Franciaországban túlzott hiány áll fenn, és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[1] 3. cikkével – ajánlásokat adott ki a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetéséről[2]. (4) A Tanács 2009. december 2-án az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő határozatában megállapította, hogy bár a francia hatóságok eredményes intézkedéseket tettek, a 2009. április 27-i ajánlás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. Ennek következtében a Tanács azt ajánlotta, hogy Franciaország legkésőbb 2013-ra szüntesse meg túlzott költségvetési hiányát. (5) A Tanács 2013. június 21-én az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő határozatában megállapította, hogy bár a francia hatóságok eredményes intézkedéseket tettek, a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. Ennek következtében a Tanács azt ajánlotta, hogy Franciaország legkésőbb 2015-re szüntesse meg túlzott költségvetési hiányát. Annak érdekében, hogy az államháztartási hiány hitelesen és tartósan a GDP 3 %-a alá csökkenjen, Franciaországnak azt ajánlották, hogy a) érjen el 2013-ban a GDP 3,9 %-át, 2014-ben a GDP 3,6 %-át és 2015-ben a GDP 2,8 %-át kitevő államháztartási hiányt, ami összhangban van a strukturális egyenleg 2013-ban a GDP 1,3 %-át, 2014-ben és 2015-ben a GDP 0,8 %-át kitevő éves javulásával, a Bizottság szolgálatainak 2013. évi tavaszi, hosszabb távú előrejelzése alapján; b) teljes mértékben hajtsa végre a 2013-ra már elfogadott (a GDP 1,5 %-ának megfelelő) intézkedéseket, valamint határozza meg, fogadja el és a leghamarabb hajtsa végre a 2014-re és 2015-re szükséges konszolidációs intézkedéseket a strukturális egyenleg ajánlott javítása érdekében, és a jelenlegi terveknek megfelelően alaposan vizsgálja felül valamennyi államháztartási alszektor kiadási kategóriáit, ideértve a társadalombiztosítást és a helyi önkormányzatokat is; c) a többletbevételeket a hiány csökkentésére használja fel. Továbbá azt az ajánlást kapta, hogy a költségvetési konszolidációs intézkedéseknek növekedésbarát módon biztosítaniuk kell az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács ajánlásában 2013. október 1-jében állapította meg a határidőt Franciaország számára az eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról. (6) 2013. november 15-én a Bizottság megállapította, hogy Franciaország a Bizottság szolgálatainak 2013. évi őszi előrejelzése alapján és a Tanács 2013. június 21-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a költségvetési hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, így a túlzotthiány-eljárás keretében nincs szükség további intézkedésre. (7) Franciaország a 473/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével és 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2013. október 1-jén gazdasági partnerségi programot nyújtott be a Bizottságnak és a Tanácsnak. A Tanács december 10-én elfogadott véleményében megállapította, hogy a Franciaország gazdasági partnerségi programjában foglalt fiskális-strukturális reformintézkedések részben megfelelően támogatják a túlzott hiány eredményes és tartós csökkentését. (8) A Bizottság 2014. március 5-én a túlzott hiány időben történő kiigazításának biztosítása érdekében Franciaország által hozandó intézkedésekről szóló ajánlást adott ki. Ajánlásában a Bizottság úgy vélte, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásnak való teljes körű megfelelés érdekében Franciaországnak további erőfeszítéseket kell tennie. Franciaország a 2014. május 7-én benyújtott stabilitási programjában számos kiegészítő intézkedést sorol fel 2014-re. Figyelembe véve továbbá azt, hogy a 2013-ban végrehajtott költségvetési kiigazítás mértéke meghaladta a bizottsági ajánlás elfogadásakor várt mértéket, a stabilitási program a Bizottság ajánlásával nagyjából összhangban lévőnek volt tekinthető. (9) A Bizottság 2015. január 13-án nyilvánosságra hozta „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című közleményét (COM(2015) 12). A közlemény egyértelműsíti, hogy a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó határidőre vagy e határidő meghosszabbításának időtartamára vonatkozó ajánlás megfogalmazásakor a Bizottság figyelembe veszi a részletes és igazolható információkat tartalmazó és az elfogadás, illetve végrehajtás hiteles ütemezését meghatározó, célzott strukturálisreform-terv meglétét. A Bizottság szorosan nyomon követi majd a reformok végrehajtását. A végrehajtás elmulasztása esetén a Bizottság ezt súlyosbító tényezőnek tekinti a túlzotthiány-eljárás keretében adott ajánlásra válaszul hozott eredményes intézkedések értékelésekor és a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó új határidő megállapításakor. Az eredményes intézkedés hiánya az eljárás felgyorsításához és az európai strukturális és beruházási alapok lehetséges felfüggesztéséhez vezet. Az euróövezeti tagállamok esetében ez azt jelenti, hogy a Bizottság bírság kiszabására tesz javaslatot a Tanácsnak. (10) Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő felülvizsgált ajánlás elfogadásáról határozhat, amennyiben sor került eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá, ha az említett ajánlás elfogadását követően a költségvetésre jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható gazdasági események következtek be. A költségvetésre jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági eseményeket a tanácsi ajánlás alapjául szolgáló gazdasági előrejelzéssel összevetve kell megvizsgálni. (11) Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hathónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára, és ez a határidő három hónapra csökkenthető. Továbbá a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak olyan éves költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő minimális éves egyenlegjavulással. (12) A 2013. május 29-i bizottsági szolgálati munkadokumentumban a Bizottság szolgálatai azt jelezték előre, hogy a francia gazdaság 2013-ban 0,1 %-kal szűkül, majd 2014-ben, illetve 2015-ben 0,6 %-kal, illetve 1,1 %-kal bővül. Emellett a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése, amely alátámasztotta a 2013. május 29-i szolgálati munkadokumentumban szereplő forgatókönyvet, azzal számolt, hogy a harmonizált fogyasztói árindex (HICP) 2013-ban 1,2 %-kal, 2014-ben pedig 1,7 %-kal emelkedik. Ezek a növekedési és inflációs előrejelzések szolgáltak alapul a Tanács 2013. június 21-i, az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásához. 2013-ban a GDP-növekedés valamivel nagyobb lett a Bizottság által vártnál, mivel a GDP 0,3 %-kal nőtt. Másrészről a HICP csak 1,0 %-kal emelkedett. (13) A Bizottság 2015. téli előrejelzése szerint a GDP 0,4 %-kal növekedett 2014-ben, ami 0,2 százalékponttal kevesebb a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott ajánlást alátámasztó alapforgatókönyvben előrevetítettnél. A GDP-növekedéshez a becslések szerint főként a készletek, valamint az állami és a magánfogyasztás növekedése járult hozzá, miközben a beruházások és a nettó export valószínűleg csökkent. Összehasonlításképpen az ajánlás elfogadásának időpontjában a javuló vállalkozói bizalom nyomán a beruházások növekedését várták 2014-re, és a külső keresletet sokkal erősebbnek becsülték. Időközben a zuhanó energiaárak és a gyenge aktivitás ellensúlyozta a héa 2014. januárban bevezetett átszervezésének az árakra gyakorolt hatását. Következésképpen a HICP-infláció 2014-ben várhatóan 0,6 %-ra lassul. Így a 2013. és 2014. évi infláció lényegesen alacsonyabbnak bizonyult a 2013 tavaszán előrejelzettnél. A GDP 2015-ben várhatóan 1,0 %-kal emelkedik, míg a HICP valószínűleg stagnál (0,0 %-os infláció). (14) 2013-ban az államháztartási hiány a GDP 4,1 %-át tette ki, vagyis meghaladta a 2013. június 21-i ajánlásban a GDP 3,9 %-ában meghatározott célt. Különösen az állami bevételeket befolyásolta negatívan az adóbevételek vártnál kisebb rugalmassága, a Bizottság szerint 27 milliárd EUR-t (a GDP 1,3 %-át) kitevő diszkrecionális intézkedések ellenére. A strukturális egyenleg változásában kifejezett költségvetési kiigazítás a GDP 1,0 %-ának felelt meg. A potenciális növekedés módosítását és a bevételkiesést figyelembe véve (GDP-arányosan 0,2 százalékpont) a strukturális egyenleg változása 2013-ban a GDP 1,2 %-a volt. Ez – noha csak kismértékben – elmarad a Tanács által 2013. június 21-én ajánlott, a GDP 1,3 %-át kitevő javulástól. A bevételi oldalon elfogadott diszkrecionális intézkedések és a teljes kiadásoknak a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásban foglalt forgatókönyvhöz képest bekövetkezett alakulása alapján a költségvetési erőfeszítés az alulról felfelé haladó értékelés szerint a GDP –0,1 %-a, és ez szintén épphogy elmarad a tanácsi ajánlásban meghatározott költségvetési célok eléréséhez szükségesnek ítélt további intézkedéseknek a GDP 0,0 %-át kitevő mértékétől. (15) A Bizottság 2015. téli előrejelzése szerint az államháztartási hiány az állami kiadások növekedésének megfékezésére irányuló erőfeszítések ellenére tovább nőtt 2014-ben. A megtakarításokat a közszféra béreinek további befagyasztásától, a nyugdíjreform hatásától és az alacsonyabb helyi szintű kiadásoktól várják. Ezeket azonban várhatóan ellensúlyozza a versenyképességi és foglalkoztatási adókedvezmény (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi — CICE) felfutása, amely az ESA 2010 szabályai szerint állami kiadásként kerül elszámolásra és amelynek becsült költsége 2014-ben 11 milliárd EUR (a GDP 0,4 %-a). Bevételi oldalon a héakulcsok január 1-jén bevezetett átalakítása és a nagyméretű vállalatok által fizetett rendkívüli társasági jövedelemadó megkétszerezése pozitívan hatott az adóbevételekre. Ugyanakkor a vártnál alacsonyabb reál-GDP-növekedés és infláció, valamint az adóbevételek GDP-hez viszonyítva még mindig alacsony rugalmassága hatással volt a fiskális bevételekre. (16) A strukturális hiány a Bizottság 2015. téli előrejelzésének becslése alapján a 2013-ban a GDP 3,3 %-át kitevő értékről 2014-ben 2,9 %-ra csökken. Figyelembe véve a tanácsi ajánlás kibocsátásának időpontjában tett előrejelzéshez képest a potenciális kibocsátásnövekedés lefelé történő módosításához (a GDP +0,0 százalékpontja) és a többletbevételekhez (a GDP +0,2 százalékpontja) kapcsolódó korrekciót, az éves költségvetési erőfeszítés 2014-ben eléri a GDP 0,6 %-át. Az ESA 2010-re való átállásnak a fizetendő adójóváírások költségére gyakorolt negatív hatását figyelembe véve, mely fejlemény a kormányzat ellenőrzésén kívülinek tekinthető, a fentről lefelé történő értékelés szerint a költségvetési erőfeszítés a GDP 0,7 %-át teszi ki, azaz kissé elmarad a GDP 0,8 %-át kitevő ajánlott erőfeszítéstől. A 2013. június 21-i tanácsi ajánlás alapjául szolgáló gazdasági forgatókönyvhöz képest a végrehajtott bevételoldali kiegészítő intézkedések, az ESA 2010 kapcsán történt kiadásoldali fejleményekkel együtt a GDP 1,1 %-át teszik ki, ami összhangban van a Tanács által 2013. június 21-én szükségesnek ítélt mértékkel (a GDP 1 %-a felett). A 2013–2014 közötti kumulált erőfeszítés tehát a GDP 1,9 %-át teszi ki a strukturált egyenleg korrigált változása alapján, és ez elmarad a Tanács által ajánlott, a GDP 2,1 %-át kitevő mértéktől. Az alulról felfelé történő értékelés alapján a kumulált erőfeszítés – a Tanács által szükségesnek ítélt szinttel összhangban – valamivel 1,0 % feletti. (17) A költségvetési erőfeszítés fentről lefelé és alulról felfelé való értékelése közötti különbség főként az infláció 2013 júniusa óta történt lefelé módosításából ered. Mindenekelőtt 2014 vonatkozásában a GDP-deflátor növekedési előrejelzése 0,9 százalékponttal lefelé módosult a Tanács 2013. június 21-i ajánlása és a Bizottság 2015. téli előrejelzése között. Az infláció lefelé módosulása erős hatással van az adóbevételekre. Összehasonlításképpen: a Franciaországban gyakran a nominális értelemben elfogadott szabályozások által irányított állami kiadásokra kevésbé van hatással az infláció éven belüli módosítása. Az államháztartás egyenlegének ebből eredő romlásával nem korrigálják a strukturális egyenleget, amelynek számításában csak a mennyiségi kibocsátási rést veszik figyelembe. A költségvetési erőfeszítés fentről lefelé való értékelése tehát érzékeny az infláció módosulására. Az alulról felfelé való értékelés mutatója tekintetében a 2014-ben elfogadott diszkrecionális intézkedések eredményére csak kismértékben hatott a vártnál alacsonyabb infláció. Amennyiben a kormány ellenőrzése alatt álló bizonyos állami kiadási elemek igazodnak az alacsony inflációhoz, az alulról felfelé való értékelés mutatóját akár pozitív hatás is érhette volna. Mindazonáltal főként a 2014-ben számos állami kiadásra alkalmazott befagyasztás miatt az infláció lefelé módosításának az alulról felfelé való értékelésre gyakorolt általános hatása valószínűleg korlátozott volt. (18) Összességében a fentiek fényében a rendelkezésre álló bizonyíték nem teszi lehetővé olyan következtetés levonását, hogy nem történt eredményes intézkedés. (19) A GDP-arányos államadósság, mely 2009-ben 78,8 % volt, azóta gyorsan növekedett, és 2013-ban elérte a 92,2 %-ot. A Bizottság 2015. téli előrejelzése szerint az adósságráta az előrejelzési időszakban tovább növekszik, 2014-ben 95,3 %-ra, 2015-ben 97,1 %-ra, 2016-ban pedig 98,2%-ra, ami a továbbra is viszonylag magas államháztartási hiányokra és a visszafogott nominális GDP-növekedésre vezethető vissza. Az SFA-tételek az előrejelzés időszakában várhatóan negatívan járulnak hozzá az adósság alakulásához. (20) A Bizottság 2015. téli előrejelzése alapján az államháztartási hiány 2015-ben várhatóan eléri a GDP 4,1%-át, ami jelentős mértékben meghaladja a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásban a GDP 2,8 %-ában meghatározott célt és a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket. A költségvetési pozíciónak – a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásban szereplőhöz képest – gyengébb gazdasági helyzetre visszavezethető figyelemreméltó romlása arra utal, hogy Franciaország esetében indokolt az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerint felülvizsgált ajánlást tenni a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó új határidő megállapítására, összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival. (21) 2014. november 21-én a francia hatóságok levelet küldtek a Bizottságnak, amelyben Franciaország kötelezettséget vállalt a Tanács által 2014. július 8-án kibocsátott 2014. évi országspecifikus ajánlásokat végrehajtó számos strukturális reform megvalósítására. 2014. december 12-én a kormány közzétette reformtervét, amelyben 2017-ig körvonalazza a reform kiemelt területeit. Ezt a reformtervet a nemzeti reformprogramról szóló, 2015. február 18-án nyilvánosságra hozott közleményben megerősítették. A hatóságok benyújtották továbbá a 2012 óta megkezdett fő strukturális reformok várt makrogazdasági hatásainak számszerűsítését. Az ismertetett fő reformok tartalmazzák többek között a munkaerőköltségek csökkentését a CICE révén, valamint a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási járulékok további csökkentését a pacte de responsabilité et de solidarité (felelősségi és szolidaritási paktum) révén. A tervek szerint ezek az intézkedések hozzájárulnak a növekedés élénkítéséhez és az államháztartás fenntarthatóságának javításához, ezért fontos, hogy azokat ne vonják vissza. Ahhoz azonban, hogy a munkaerőköltségek csökkentésének hatása teljes mértékben érvényesüljön, kiegészítő munkaerő-piaci reformokra van szükség a bérek rugalmatlanságának enyhítéséhez. A kormány által ismertetett további reformok kiterjednek többek között a 2014. évi nyugdíjreformra, a helyi hatóságok reformját célzó intézkedésekre, az üzleti környezet javítására és a verseny fokozására a szolgáltatások terén. A növekedésre és a gazdasági tevékenységre vonatkozó törvénytervezet foglalkozik a jogi szakmákkal összefüggő versenyjogi aggályok kezelésével, megnyitja a buszközlekedési ágazatot, csökkenti a kiskereskedelmi ágazatba való belépés korlátait és enyhíti a vasárnapi munkavégzésre vonatkozó szabályokat. Előirányozza továbbá az egyéni elbocsátásokkal kapcsolatos jogvitákkal összefüggő eljárás reformját. Összességében a 2013 óta kezdeményezett strukturális reformok várhatóan hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához. A hatóságok azzal számolnak, hogy ezek a reformok 2020-ra a GDP 3,3 százalékpontos növekedését eredményezik, ami azonban túlzott becslésnek tűnik. (22) A francia hatóságok strukturális reformokra vonatkozó információi és kötelezettségvállalásai „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményben (COM(2015) 12) ismertetett követelmények fényében jó irányba mutatnak ahhoz, hogy Franciaország ki tudja használni a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő több mint egy évvel történő meghosszabbításának előnyeit. A „2015. évi európai szemeszter: A növekedési kihívások elemzése, a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzése és kiigazítása, és az 1176/2011/EU rendelet szerinti részletes vizsgálatok eredményei” című közleményében azonban a Bizottság rámutatott arra, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiányra tekintettel adott korábbi ajánlásokra válaszul Franciaország nem tett elegendő intézkedést, és megállapította, hogy Franciaországban túlzott egyensúlyhiány áll fenn, amely határozott szakpolitikai intézkedést és egyedi nyomon követést tesz szükségessé. A Bizottság májusban – a nemzeti reformprogram és az addig tett más kötelezettségvállalások várható eredményének figyelembevételével – mérlegeli, hogy javasolja-e a Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti ajánlás elfogadását a túlzott egyensúlyhiány fennállásának megállapításáról, mely ajánlásban javasolja, hogy Franciaország tegyen – korrekciós intézkedési tervben rögzítendő – korrekciós intézkedéseket. A strukturális reformok nem csupán a túlzott egyensúlyhiányok kezeléséhez és a potenciális növekedés erősítéséhez elengedhetetlenek, hanem az államháztartás fenntarthatóságának biztosításához is. (23) Az 1467/97/EK tanácsi rendelet szerinti szabálynak megfelelően a határidő egy további évvel való meghosszabbítása Franciaország számára a jelenlegi rossz gazdasági környezetben túl szigorú előírás lenne, mivel a Tanács által 2013. június 21-én 2013–2015-re ajánlott éves átlagos erőfeszítésen túl a strukturális egyenlegnek a GDP 1 %-át meghaladó mértékű éves átlagos javulását tenné szükségessé 2015-ben és 2016-ban. A Bizottság 2015. téli előrejelzése alapján az ilyen mértékű kiigazításnak mind 2015-ben, mind 2016-ban rendkívül negatív hatása lenne a növekedésre. Ezért a Franciaország által bejelentett strukturálisreform-terveket és a később benyújtandó nemzeti reformprogramot figyelembe véve, a fent említett 2015. január 13-i közleménnyel összhangban megfelelőnek tűnik a Franciaország számára a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő két évvel való meghosszabbítása. A francia hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az elfogadott és a tervezett reformok egyaránt teljes körűen végrehajtásra – és szükség esetén kibővítésre – kerüljenek. A fent említett 2015. január 13-i közleménynek megfelelően, amennyiben Franciaország nem hajtja végre ambiciózus reformtervét, a Bizottság ezt súlyosbító tényezőnek tekinti az erre az ajánlásra válaszul hozott eredményes intézkedések értékelésekor. (24) Franciaország esetében a határidő további két évvel történő meghosszabbítása az államháztartási hiányra vonatkozó következő célokat jelentené: 2015-ben a GDP 4,0 %-a, 2016-ban 3,4 %-a, és 2017-ben 2,8 %-a. A strukturális költségvetési egyenleg mögöttes éves javulása pedig 2015-ben a GDP 0,5 %-a, 2016-ban 0,8 %-a, 2017-ben pedig 0,9 %-a lenne. Így 2015-ben a kiigazítás 0,2 százalékponttal magasabb lenne a strukturális egyenleg GDP-arányosan 0,3 %-os várt javulásánál, amely a Bizottság 2015. téli előrejelzésén alapul. A 2015-re és 2016-ra megállapított – a Bizottság 2015. téli előrejelzésén alapuló – alapforgatókönyvben a bevételi oldalon figyelembe vett intézkedések a becslések szerint a GDP 0,1 %-át, illetőleg –0,1 %-át teszik ki. 2017 tekintetében a hosszabb távú előrejelzésben szereplő diszkrecionális intézkedések a GDP –0,2 %-ának felelnek meg. Ez magában foglalja a contribution sociale de solidarité des sociétés (a vállalatokat terhelő szolidaritási szociális hozzájárulás) bejelentett megszüntetését, valamint a társasági jövedelemadó törvényben előírt mértékének fokozatos csökkentését. (25) A költségvetési célok megvalósítása érdekében döntő fontosságú, hogy a hatóságok teljes mértékben hajtsák végre a 2015-re már bejelentett intézkedéseket, továbbá pontosítsák, fogadják el és minél hamarabb valósítsák meg a 2015-re, 2016-ra és 2017-re vonatkozó költségvetési célok eléréséhez szükséges további intézkedéseket. 2016 és 2017 tekintetében még részletezni kell azoknak az intézkedéseknek a többségét, amelyek a Franciaország által az állami kiadások várható mértékének 2017-ig 50 milliárd EUR-val való visszafogására tett kötelezettségvállalást támasztják alá. Összefoglalva, a helyzetet szorosan figyelemmel kell kísérni, és a hatóságoknak készen kell állniuk arra, hogy túlköltekezések vagy a diszkrecionális bevételi intézkedésekből származó, a vártnál alacsonyabb bevétel esetén kiigazító intézkedéseket tegyenek, ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST: (1) Franciaországnak legkésőbb 2017-ig meg kell szüntetnie a jelenlegi túlzott hiányt. (2) Franciaországnak 2015-ben a GDP 4,0 %-át, 2016-ban a GDP 3,4 %-át és 2017-ben a GDP 2,8 %-át kitevő államháztartási hiányt kell elérnie, ami összhangban van a strukturális egyenlegnek 2015-ben a GDP 0,5 %-át, 2016-ban a GDP 0,8 %-át és 2017-ben a GDP 0,9 %-át kitevő javulásával. Ez a Bizottság 2015. téli, hosszabb távú előrejelzése alapján 2015-ben a GDP 0,2 %-ának, 2016-ban a GDP 1,2 %-ának, 2017-ben pedig 1,3 %-ának megfelelő további intézkedést tenne szükségessé. (3) Franciaországnak teljes mértékben végre kell hajtania a 2015-re már elfogadott intézkedéseket, és 2015. április végéig biztosítania kell a (2) bekezdésben előírt további költségvetési erőfeszítéseket. Ehhez a GDP 0,2 %-ának megfelelő további strukturális diszkrecionális intézkedések pontos meghatározására, elfogadására és végrehajtására van szükség, hogy 2015-ben megszűnjön a strukturális egyenlegnek a GDP 0,5 %-át kitevő ajánlott javulásától való eltérés. (4) Franciaországnak fokoznia kell erőfeszítéseit, hogy az államháztartás valamennyi alszektorára vonatkozóan – ideértve a társadalombiztosítást és a helyi önkormányzatokat is – megállapítsa a megtakarítási lehetőségeket, és a többletbevételeket a hiány csökkentésére használja fel. A költségvetési konszolidációs intézkedéseknek biztosítaniuk kell az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását és nem lehetnek hátrányos hatással a francia gazdaság versenyképességének javulására. (5) A Tanács 2015. június 10-ében állapítja meg a határidőt Franciaország számára az eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról. Franciaországnak részletesen be kell számolnia a következőkről: i. a GDP 0,2 %-át kitevő további strukturális diszkrecionális intézkedések, amelyeket a strukturális egyenlegben 2015-re ajánlott javulás elérése céljából fogadtak el; valamint ii. a 2016-os és 2017-es célok eléréséhez szükséges, ismertetett fő költségvetési intézkedések. Az új kiigazítási pálya tükrözése érdekében szükség van a „Loi de Programmation des Finances Publiques” frissítésére. A francia hatóságoknak a határidő lejárta előtt be kell nyújtaniuk a 2016-os és 2017-es kiigazítást alátámasztó fő intézkedések előzetes független értékelését. (6) Franciaországnak a 473/2013/EU tanácsi rendelet 10. cikkében előírtak szerint jelentést kell tennie a Bizottságnak, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a 877/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben előírtaknak megfelelően. A jelentést először 2015. december 10-ig kell benyújtani, majd ezt követően hathavonta. A december 10-én benyújtandó jelentésnek ismertetnie kell a Bizottság által a 2016. évi költségvetésiterv-javaslatról alkotott véleményre válaszul aktualizált költségvetés-tervezetet. A június 10-ig benyújtandó jelentésnek frissítenie és pontosítania kell az azokra a konkrét költségvetési intézkedésekre vonatkozó részletes információkat, amelyeket terveznek vagy már meghoztak a strukturális egyenlegben a következő évre ajánlott javulás eléréséhez és a túlzott hiány időben, a kitűzött határidőig történő és tartós kiigazításának biztosításához. Franciaország jelentést tesz a 2015. február 18-án nyilvánosságra hozott közleményben előterjesztett és a nemzeti reformprogramban ezt követően kiegészítendő reformtervről, amelyet a növekedési kilátások javítása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához való hozzájárulás érdekében szigorúan végre kell hajtani. Fontos lesz a költségvetési konszolidációt átfogó és ambiciózus strukturális reformok végrehajtásával alátámasztani, összhangban az európai szemeszter keretében Franciaországnak címzett tanácsi ajánlásokkal, különösen a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó ajánlásokkal. Ennek az ajánlásnak a Francia Köztársaság címzettje. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. [2] A Franciaországgal szembeni túlzotthiány-eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő honlapon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.