Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmonizált fogyasztói árindexekről és a 2494/95/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank az Európai Unió megfelelő működésének biztosítása és különösen a hatékony monetáris politika megvalósítása érdekében az uniós inflációs mutatók harmonizálását írja elő. A harmonizált fogyasztói árindexek kulcsfontosságúak az alábbiak értékelése és mérése szempontjából: · konvergencia az Unión belüli árstabilitás tekintetében, valamint · az euróövezeti monetáris politika eredménye az árstabilitásra vonatkozó cél elérése tekintetében. A harmonizált inflációs mutatók emellett a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló bizottsági eljárás keretében a nemzeti versenyképesség értékelésére is használatosak. E célból szükséges, hogy a fogyasztói árindexek minden országra, illetve minden termékkategóriára kiterjedően összehasonlíthatók legyenek. Kellőképpen részletesnek és ésszerű időn belül előállíthatónak kell lenniük. A fogyasztói árindexekből számított inflációs adatoknak objektív és elfogulatlan döntéshozatali alapot kell képezniük. Ezen túlmenően az összehasonlítható és megbízható fogyasztói árindexek – egyéb forrásokkal együtt – értékes információt jelentenek olyan gazdasági értékek deflálásakor, mint például a bérek, nyugdíjak, kamatlábak és a nemzeti számlák adatai. Ezek a becsült mennyiségi idősorok az infláció hatása nélkül szemléltetik egy adott gazdasági jelenség alakulását, és lényeges hozzájárulást jelentenek a politikai és gazdasági döntéshozatalhoz. 1995 októberében sor került a harmonizált fogyasztói árindexekről (HICP) szóló tanácsi rendelet kidolgozására és elfogadására, majd az ezt követő 17 év során 20 végrehajtási rendelet született. A maximális összehasonlíthatóságot biztosító egységes szabályok továbbra is nagy jelentőséggel bírnak a HICP fő felhasználói – különösen a Bizottság és az Európai Központi Bank – számára, ám az eredeti jogi keret elfogadása óta bizonyos paraméterek megváltoztak: · Az európai statisztikai rendszer (ESR) kidolgozása nyomán sokkal elfogadottabbá vált az a nézet, miszerint a fogyasztói árindexekkel kapcsolatos számos módszertani kérdésben harmonizált megközelítésre van szükség. · Az elmúlt években tapasztalt gyors ütemű technológiai fejlődés következtében drasztikusan megváltoztak az adatgyűjtés és az index-összeállítás technikai vonatkozásai. A nagy teljesítményű informatikai rendszerek olyan módszerek alkalmazását teszik lehetővé, amelyek akár csak két évtizede még fel sem merültek: a szkenneradatok térnyerése forradalmasítja az adatgyűjtési gyakorlatokat, az árak különböző internetes forrásainak használata pedig szüntelenül fejlődik. · A Lisszaboni Szerződés új komitológiai struktúrát hozott létre és bevezette a felhatalmazáson alapuló, illetve a végrehajtási jogi aktusokat. Ezt a jogi keretnek is tükröznie kell. Mindezek a változások szükségessé teszik a HCIP-re vonatkozó joganyag újraszövegezését, hogy a jogalap korszerűbbé és ésszerűbbé váljon, valamint jobban illeszkedjen a napjainkban felmerülő tényleges és potenciális szükségletekhez. A HICP-rendelet felülvizsgálata nyomán az érdekelt feleknek lehetőségük nyílik arra, hogy mérlegeljék és racionalizálják a meglévő szabályokat és a javaslatokat, valamint azok helytállósága és a különböző felhasználók érdekei alapján konkrét sajátosságokra összpontosítsanak. Az operatív célok kialakításához és az előrelépés értékeléséhez a fogyasztói árindexet befolyásoló eseményekkel és fejleményekkel kapcsolatos információk számos olyan szakpolitikai területen elengedhetetlenül szükségesek, ahol az EU tevékeny szerepet játszik. Az uniós jog emellett a lehető legjobb minőségű deflátorok szolgáltatására kötelezi az Eurostatot – a HICP ebben a tekintetben szintén értékes hozzájárulást jelent. Elengedhetetlen, hogy az indexek időszerűek, pontosak, teljesek, koherensek és a különféle termékcsoportok tekintetében uniós szinten összehasonlíthatók legyenek. Ezeknek a követelményeknek csakis a HICP-re vonatkozó európai jog korszerűsítése révén lehet eleget tenni. A javasolt HICP-rendelet rögzíti az európai statisztika gyakorlati kódexének azon elveit, amelyek a minőség iránti elkötelezettségre, a megbízható módszertanra, a költséghatékonyságra, a relevanciára, a pontosságra, a megbízhatóságra, a koherenciára és az összehasonlíthatóságra vonatkoznak. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A HICP-rendelet tervezetéről szakértői csoportok tárgyaltak, amelyekben a statisztikák előállítói – különösen a nemzeti statisztikai hivatalok – és a statisztikák felhasználói, köztük az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és a nemzeti központi bankok egyaránt képviseltették magukat. Konzultációra került sor az európai statisztikai rendszer bizottságával is. Hatásvizsgálat készítése nem tűnt szükségesnek. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat célja, hogy létrehozza a harmonizált indexek tagállamok általi előállításának közös jogi keretét, amely magában foglalja az adatok gyűjtését, összeállítását és feldolgozását, valamint a harmonizált fogyasztói árindexek benyújtását. Mindez az uniós inflációs mutatók szisztematikus előállításához szükséges. Ez a javaslat egyszerűsíti és egyértelműsíti az ilyen indexek összeállítására vonatkozó követelményeket. A javaslat elsősorban: · a termékcsoportok világosan meghatározott kategóriáira alkalmazandó, új általános keretet biztosít; · pontos és egyértelmű alkalmazási kört határoz meg; · a különleges területeken – így az egészségügy, az oktatás, a szociális védelem és biztosítás terén – fenntartja a különleges intézkedéseket; · a szabályok alkalmazását illetően kezeli az értelmezésbeli esetleges eltéréseket és az adatszolgáltatók részéről felmerülő nehézségeket; · biztosítja, hogy a hasonló termékcsoportokat Unió-szerte azonos módon kezeljék; · megszünteti a feleslegessé vált rendelkezéseket; valamint · tisztázza azokat a rendelkezéseket, amelyek a múltban félreértésekre adtak okot. Amennyiben további pontosításra vagy a végrehajtás tekintetében egységes feltételekre van szükség, a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkével összhangban lehetőséget biztosít felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok elfogadására. A fogyasztói árindexek teljes mértékű összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében elsősorban az alábbiak tekintetében van szükség egységes feltételekre: · a HICP bontása az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti európai osztályozásának (ECOICOP) kategóriái szerint; · a harmonizált indexek előállításához használt módszertan; · a statisztikai egységek jelentése és felhasználása; · a harmonizált indexek számításához használt súlyok és a súlyok metaadatai; · a harmonizált indexek és részindexek továbbításának éves ütemterve; · az adatok és metaadatok cseréjére vonatkozó szabványok; · az adatok felülvizsgálatának feltételei; · a felhasználásra szánt alapvető információk és módszerek a kísérleti tanulmányok értékelése alapján; valamint · a minőségbiztosítás technikai követelményei az éves minőségjelentések tartalmával kapcsolatban, az ilyen jelentések Eurostatnak történő benyújtására vonatkozó határidő, illetve a nyilvántartás szerkezeti felépítése. Az EUMSZ 291. cikkével összhangban tehát a javasolt rendelet végrehajtási jogköröket ruház a Bizottságra. Az EUMSZ 290. cikkével összhangban a javasolt rendelet általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására hatalmazza fel a Bizottságot a rendelet nem lényegi részeinek kiegészítése vagy módosítása céljából. Ez lehetővé teszi, hogy a Bizottság: · biztosítsa, hogy a HICP bontására használt egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozása (COICOP) nemzetközi szinten összehasonlítható legyen; · megállapítsa azt a küszöbértéket, amely alatt nem kötelező benyújtani a harmonizált indexek részindexeit; valamint · meghatározza azon részindexek jegyzékét, amelyeket a tagállamok nem kötelesek előállítani. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra. A felülvizsgált HICP-rendeletre vonatkozó javaslat egyetlen jogi eszközt kíván létrehozni, amely valamennyi egységes feltételre kiterjed. Jelenleg 20 különböző végrehajtási rendelet van hatályban. Az új rendelet ezeket egyetlen jogi aktusban ötvözné, amely nagyobb fokú egyértelműséget biztosítana az érdekeltek és a tagállamok számára, továbbá könnyebbé és hatékonyabbá tenné az adminisztrációt. Ily módon tehát a HICP új jogi keretére vonatkozó stratégiáról szóló javaslat egyik fő célkitűzése a követelmények és végrehajtásuk egyszerűsítése. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A rendeletjavaslat nincs hatással az uniós költségvetésre. 2014/0346 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmonizált fogyasztói árindexekről és a 2494/95/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[1], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A harmonizált fogyasztói árindexek (HICP) rendeltetése, hogy harmonizált módon mérjék az inflációt a tagállamokban. A Bizottság és az Európai Központi Bank a tagállamok árstabilitásának értékelése során felhasználja a HICP-t az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 140. cikke értelmében. (2) A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) mutatóként használja a HICP-t annak érdekében, hogy mérje a Szerződés 127. cikkének (1) bekezdésében rögzített árstabilitási cél teljesítését, ami a Szerződés 127. cikkének (2) bekezdése értelmében kiemelt jelentőséggel bír az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása szempontjából. (3) A 2494/95/EK tanácsi rendelet[2] meghatározta a harmonizált fogyasztói árindexek kidolgozásának egységes keretét. Ezt a jogi keretet a jelenlegi igényekhez és a technológiai fejlődéshez kell igazítani. (4) Ez a rendelet figyelembe veszi a Bizottságnak a szabályozás javítására irányuló programját és különösen az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményt[3]. A statisztika terén a Bizottság a statisztika szabályozási környezetének egyszerűsítését és javítását jelölte ki prioritásként[4]. (5) A HCIP-t az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti európai osztályozásának (ECOICOP) kategóriái szerint kell bontani. Ez az osztályozás azt hivatott biztosítani, hogy a magánfogyasztásra vonatkozó valamennyi európai statisztika következetes és összehasonlítható legyen. Az ECOICOP-nak emellett az UN COICOP-pal, vagyis az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozásának nemzetközi szabványával is konzisztensnek kell lennie, ezért igazodnia kell az UN COICOP változásaihoz. (6) A rendes HICP alapját a megfigyelt árak képezik, amelyek magukban foglalják a termékadókat is. Az inflációt tehát befolyásolja a termékek adókulcsainak változása. Az infláció elemzése, valamint a tagállamok konvergenciaértékelése érdekében szükség van az adóváltozások inflációra gyakorolt hatására vonatkozó információk gyűjtésére. E célból a HICP számítását változatlan adótartalmú árak alapján is el kell végezni. (7) A lakásokra vonatkozó árindexek és különösen a sajátlakás-árindexek meghatározása fontos lépés a HICP helytállóságának és összehasonlíthatóságának javítása felé. A lakásárindexek a sajátlakás-árindexek összeállításának nélkülözhetetlen alapját jelentik. A lakásárindexek emellett önmagukban is fontos mutatónak számítanak. (8) Az árindexek bázisidőszakát rendszeres időközönként aktualizálni kell. A harmonizált indexek és az eltérő időpontokban felvett részindexeik vonatkozásában közös bázisidőszakokat rögzítő szabályokat kell megállapítani annak biztosítása érdekében, hogy az így összeállított indexek összehasonlíthatók és helytállók legyenek. (9) A fogyasztói árindexek fokozatos harmonizálásának előmozdítása érdekében kísérleti tanulmányokat kell indítani, amelyek felmérik a pótlólagos alapinformációk használatának vagy az új módszertani megközelítések alkalmazásának megvalósíthatóságát. (10) A jó minőségű harmonizált indexek előállításának különböző szakaszairól módszertani kézikönyvben kell útmutatást adni, ezáltal támogatva a tagállamokat az összehasonlítható fogyasztói árindexek előállításában. A módszertani kézikönyvet az európai statisztikai rendszer keretében, a tagállamokkal szorosan együttműködve a Bizottságnak (Eurostatnak) kell kidolgoznia, illetve rendszeresen frissítenie. Az e rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett éves HICP-nyilvántartásban a tagállamoknak adott esetben tájékoztatniuk kell a Bizottságot (Eurostatot) az alkalmazott és a módszertani kézikönyvben javasolt statisztikai módszerek közötti eltérésekről. (11) A Bizottságnak (Eurostatnak) ellenőriznie kell a tagállamok által a harmonizált indexek számításához használt forrásokat és módszereket, valamint nyomon kell követnie a jogi keret tagállami végrehajtását. E célból a Bizottság (Eurostat) rendszeres párbeszédet folytat a tagállami statisztikai hatóságokkal. (12) A háttér-információk kulcsfontosságúak annak megállapítása szempontjából, hogy a tagállamok által benyújtott részletes harmonizált indexek kellőképp összehasonlíthatók-e. Ezen túlmenően a tagállamokban használt átlátható összeállítási módszerek és gyakorlatok valamennyi érdekeltnek segítenek a harmonizált indexek megértésében és minőségük további javításában. Ezért meg kell határozni a harmonizált metaadatok szolgáltatására vonatkozó szabályrendszert. (13) A harmonizált indexek minőségének biztosítása érdekében a bizalmas adatokat és metaadatokat a Bizottság (Eurostat), a nemzeti központi bankok és az Európai Központi Bank között a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[5] összhangban kell megosztani. (14) Mivel e rendelet célját, nevezetesen a harmonizált indexekre vonatkozó egységes statisztikai szabványok létrehozását a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (15) Annak érdekében, hogy biztosított legyen a HICP bontására használt egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozásának nemzetközi szintű összehasonlíthatósága, illetve az UN COICOP változásaihoz való igazodás, hogy megállapítsák azt a küszöbértéket, amely alatt nem kötelező benyújtani a harmonizált indexek részindexeit, valamint hogy összeállítsák azon részindexek jegyzékét, amelyeket a tagállamok nem kötelesek előállítani, a harmonizált indexek tekintetében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, időben történő és megfelelő átadását az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (16) A fogyasztói árindexek teljes körű összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében egységes feltételekre van szükség a következők vonatkozásában: a HICP ECOICOP-kategóriák szerinti bontása, a harmonizált indexek előállítása során alkalmazott módszertan, a statisztikai egységek által szolgáltatott információk, a súlyok és a súlyokra vonatkozó metaadatok megadása, a harmonizált indexek és részindexek továbbításának éves ütemterve, az adatok és metaadatok cseréjére vonatkozó szabványok, a felülvizsgálatok egységes feltételei, a részletesebb alapinformációk vagy a kísérleti tanulmányok értékelésén alapuló, javított módszerek, továbbá a minőségbiztosítás technikai követelményei az éves minőségjelentések tartalmával kapcsolatban, az ilyen jelentések Bizottságnak (Eurostatnak) történő benyújtására vonatkozó határidő és a nyilvántartás szerkezete. E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[6] megfelelően kell gyakorolni. (17) Amennyiben a Bizottság e rendelettel összhangban végrehajtási intézkedéseket és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, maradéktalanul figyelembe kell vennie a költséghatékonyság elvét. (18) A 223/2009/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben az európai statisztikai rendszer bizottsága felkérést kapott szakmai iránymutatás nyújtására. (19) A 2494/95/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy E rendelet meghatározza a fogyasztói árak és a lakásárak harmonizált indexeinek (HICP, illetve HPI) uniós, nemzeti és szubnacionális szintű fejlesztésére, előállítására és közzétételére vonatkozó közös keretet. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: (a) „statisztikák fejlesztése”: a statisztikák előállítása és közzététele során használt statisztikai módszerek, szabványok és eljárások kidolgozása és továbbfejlesztése új statisztikai mérőszámok és mutatók kialakítása céljából. (b) „statisztikák előállítása”: a statisztikák összeállításának valamennyi lépése, beleértve a statisztikák gyűjtését, tárolását, feldolgozását és elemzését. (c) „statisztikák terjesztése”: a statisztikák, a statisztikai elemzések és a nem bizalmas jellegű információk hozzáférhetővé tétele a felhasználók számára; (d) „termékek”: az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] (a továbbiakban: ESA 2010) A. mellékletének 3.01. pontjában meghatározott jószágok és szolgáltatások; (e) „fogyasztói árak”: a háztartások által az egyes termékek vásárlásakor, pénzügyi ügyletek során fizetett beszerzési árak; (f) „beszerzési ár”: a beszerző által a termékért ténylegesen kifizetett ár, beleértve minden adót, csökkentve a termékre jutó támogatással, figyelembe véve a nagy tételben vagy csökkentett áron történő vásárlás esetén nyújtott engedményeket, valamint figyelmen kívül hagyva a hitelfelvételből eredő kamatokat és szolgáltatási díjakat, illetve azokat a külön díjakat, amelyek a vásárláskor meghatározott időszakon belüli fizetés elmulasztásából erednek; (g) „harmonizált fogyasztói árindexek (HICP)”: a tagállamok mindegyike által előállított, összehasonlítható fogyasztói árindexek; (h) „változatlan adótartalmú harmonizált fogyasztói árindexek (HICP-CT)”: olyan indexek, amelyek a fogyasztói árak változását mérik egy adott időszakban, figyelmen kívül hagyva a termékadókulcsok ugyanazon időszakban bekövetkezett változásainak hatását; (i) „szabályozott árak”: a kormány által közvetlenül meghatározott vagy jelentős mértékben befolyásolt árak; (j) „sajátlakás-árindex (OOH-index)”: a háztartási szektoron belül újonnan rendelkezésre álló lakások, valamint a háztartások által tulajdonosi-lakói minőségben vásárolt egyéb termékek tranzakciós árában bekövetkezett változások mérésére szolgáló index; (k) „lakásárindex (HPI)”: a háztartások által vásárolt lakások tranzakciós árában bekövetkezett változások mérésére szolgáló index; (l) „HICP-részindex”: az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti európai osztályozásának (a továbbiakban: ECOICOP) valamely kategóriájára vonatkozó árindex, a mellékletben meghatározottaknak megfelelően; (m) „harmonizált indexek”: a HICP, a HICP-CT, az OOH index és a HPI; (n) „Laspeyres-index”: az az árindex, amelynek képlete: ahol P a vizsgált két időszak árszintjének relatív indexe, Q a vásárolt mennyiség, t0 a bázisidőszak, tn pedig az az időszak, amelyre az indexet számítjuk; (o) „Laspeyres-típusú index”: a bázisidőszakhoz képest változatlan kiadások – tehát a háztartások bázisidőszakkal azonos fogyasztási szerkezete – alapján az átlagos árváltozások mérésére szolgáló index; (p) „index bázisidőszaka”: az az időszak, melynek vonatkozásában az indexet 100 indexpontban állapítják meg; (q) „alapinformáció” a HICP és a HICP-CT vonatkozásában: azok az adatok, amelyek tartalmazzák – a HICP-részindexek e rendelet szerinti számítása céljából figyelembe veendő termékek beszerzési árát, – a termékárat meghatározó valamennyi jellemzőt és az adott fogyasztási cél szempontjából lényeges egyéb jellemzőket, – a kivetett adókra és jövedéki adókra vonatkozó információkat, – az arra vonatkozó információt, hogy teljes mértékben vagy részlegesen szabályozott árról van-e szó, valamint – az adott termékek fogyasztásának szintjét és összetételét tükröző valamennyi súlyt; (r) „alapinformáció” az OOH-index és a HICP-CT vonatkozásában: azok az adatok, amelyek tartalmazzák – a HPI-indexek e rendelet szerinti számítása céljából figyelembe veendő, háztartások által vásárolt lakások valamennyi tranzakciós árát, – a lakásárat meghatározó valamennyi jellemzőt és az egyéb lényeges jellemzőket. (s) „háztartás”: az ESA 2010 A. melléklete 2.119. pontjának a) és b) pontjában meghatározott háztartások, függetlenül az állampolgárságtól és a tartózkodás jogállásától; (t) „a tagállam gazdasági területe”: az ESA 2010 A. mellékletének 2.05. pontjában meghatározott terület, beleértve az országhatárokon belül elhelyezkedő, területen kívüli enklávékat, viszont kizárva a világ többi részén elhelyezkedő területi enklávékat; (u) „háztartások végső fogyasztási kiadása”: a végső fogyasztási kiadás azon része, amelyet – háztartások, – pénzügyi ügyletek során, – a tagállam gazdasági területén, – az ESA 2010 A. mellékletének 3.101. pontjában meghatározottak szerint egyéni igények és szükségletek közvetlen kielégítését szolgáló termékekre, – az összehasonlított időszakok egyikében vagy mindkettőben fordítanak; (v) „az előállítási módszer jelentős változása”: olyan változás, amely valamely időszakban a becslések szerint egy adott harmonizált index vagy részindex éves változásának ütemét nagyobb mértékben befolyásolja, mint – 0,1 százalékpont az összes cikket magában foglaló HICP, az OOH vagy a HPI esetében, valamint – 0,3, 0,4, 0,5, illetve 0,6 százalékpont az ECOICOP valamely főcsoportja, csoportja, osztálya, illetve alosztálya (öt számjegyű) esetében. 3. cikk A harmonizált indexek összeállítása (1) A tagállamok a 2. cikk m) pontjában meghatározottak szerint a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a harmonizált indexeket. (2) A harmonizált indexek összeállításakor a Laspeyres-típusú képlet alkalmazandó. (3) A HICP és a HICP-CT alapját a háztartások végső fogyasztási kiadásában szereplő árváltozások és terméksúlyok képezik. (4) A HICP nem terjed ki a háztartások közötti ügyletekre, kivéve azt az esetet, mikor a bérlők magánszemély lakástulajdonosnak fizetnek lakbért, és utóbbi a háztartások (bérlők) által vásárolt szolgáltatások piaci termelőjeként jelenik meg. (5) A HICP-részindexek összeállítása az ECOICOP kategóriái szerint történik. A HICP ECOICOP-kategóriák szerinti bontására vonatkozó egységes feltételek elfogadása végrehajtási jogi aktusok formájában történik. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. 4. cikk A harmonizált indexek összehasonlíthatósága (1) Annak érdekében, hogy a HICP- vagy OOH-indexeket összehasonlíthatónak lehessen tekinteni, az országok között a részletesség bármely szintjén jelentkező különbségek kizárólag az árváltozások vagy a kiadási szerkezet eltéréseit tükrözhetik. (2) A harmonizált indexeknek az e rendeletben meghatározott fogalmaktól vagy módszerektől eltérő bármely részindexei összehasonlíthatónak tekintendők, amennyiben a kapott index a becslések szerint következetesen (a) az előző évhez képest egy éven keresztül átlagosan legfeljebb 0,1 százalékkal tér el az e rendeletben meghatározott módszertani megközelítés alapján összeállított indextől a HICP esetében; (b) az előző évhez képest egy éven keresztül átlagosan legfeljebb 1 százalékkal tér el az e rendeletben meghatározott módszertani megközelítés alapján összeállított indextől az OOH és a HPI esetében. Amennyiben ilyen számításra nincs lehetőség, részletesen ismertetni kell az e rendelet fogalmaitól és módszereitől eltérő módszertan alkalmazásának következményeit. (3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosításáról a harmonizált indexek nemzetközi szintű összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében. (4) Az egységes feltételek biztosítása érdekében az összehasonlítható harmonizált indexek előállításának megfelelő módszertana végrehajtási jogi aktusok formájában kerül meghatározásra. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. 5. cikk Adatkövetelmények (1) A tagállamok országukra vonatkozó reprezentatív alapinformációkat gyűjtenek a harmonizált indexekről és azok részindexeiről. (2) Az információt a 696/93/EGK tanácsi rendeletben[8] meghatározott statisztikai egységektől nyerik. (3) A háztartások végső fogyasztási kiadásában szereplő termékekről információt szolgáltató statisztikai egységek szükség szerint együttműködnek az alapinformációk gyűjtése vagy rendelkezésre bocsátása során. A statisztikai egységek pontos és teljes információt szolgáltatnak, kérésre elektronikus formában is. A hivatalos statisztikák összeállításáért felelős nemzeti szervek kérésére a statisztikai egységek elektronikus formában információt – például szkenneradatokat – szolgáltatnak a harmonizált indexek előállításához, az összehasonlíthatósági követelményeknek való megfelelés megállapításához és a harmonizált indexek minőségének értékeléséhez szükséges részletességgel. Az ilyen információ szolgáltatására vonatkozó egységes feltételek meghatározása végrehajtási jogi aktusok formájában történik. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. (4) A harmonizált indexeket és azok részindexeit az indexek 2015-ös közös bázisidőszakához arányosítják. Az arányosítás a 2016. januári indexszel lép hatályba. (5) A harmonizált indexek és részindexeik arányosítását a harmonizált indexeket érintő jelentős módszertani változás esetében vagy 2015-től kezdve tízévenként újra elvégzik. Az index új bázisidőszakára történő áttérés a következő naptári év januári indexével lép hatályba. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a harmonizált indexek jelentős módszertani változásokhoz kapcsolódó újraarányosítására vonatkozó részletes szabályok meghatározása céljából. (6) Annak érdekében, hogy a tagállamokra ne háruljon szükségtelen teher, és amennyiben a harmonizált indexek részindexei csupán bizonyos küszöbérték felett jelentősek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon küszöbérték meghatározása céljából, amely alatt nem kötelező a részindexek rendelkezésre bocsátása. (7) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon ECOICOP-részindexek jegyzékének meghatározása céljából, amelyeket a tagállamok nem kötelesek előállítani, mivel azok nem a magánfogyasztásra vonatkoznak vagy mert a módszertani harmonizáció mértéke nem kielégítő. 6. cikk Gyakoriság (1) A tagállamok havonta a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a HICP-t, a HICP-CT-t és ezek részindexeit, beleértve a hosszabb időszakokra vonatkozóan előállított részindexeket is. (2) A tagállamok negyedévente a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják az OOH-indexeket és a HPI-t. Ezek az adatok önkéntes alapon havi rendszerességgel is benyújthatók. (3) A tagállamok nem kötelesek havonta vagy negyedévente részindexeket előállítani, amennyiben az ennél ritkább adatgyűjtés esetén is teljesülnek a 4. cikkben meghatározott összehasonlíthatósági követelmények. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot (Eurostatot) az ECOICOP és az OOH azon kategóriáiról, amelyek tekintetében a havi, illetve negyedévenkénti ütemezésnél ritkábban kívánnak adatgyűjtést végezni. (4) A tagállamok minden évben felülvizsgálják és frissítik a harmonizált indexekre vonatkozó részindexsúlyokat. A súlyok és a súlyok metaadatainak rendelkezésre bocsátására vonatkozó egységes feltételek meghatározása végrehajtási jogi aktusok formájában történik. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. 7. cikk Határidők, adatcsereszabványok és felülvizsgálatok (1) A tagállamok a havi idősorok esetében legkésőbb 20 naptári nappal a bázishónap végét követően, a negyedéves idősorok esetében pedig legkésőbb 85 naptári nappal a bázisnegyedévet követően a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a harmonizált indexeket és valamennyi részindexet. (2) A tagállamok az adatok és metaadatok cseréjére vonatkozó szabványoknak megfelelően a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják az e rendeletben előírt adatokat és metaadatokat. (3) A harmonizált indexek már közzétett részindexei felülvizsgálhatók. (4) Az (1) bekezdésben említett, a harmonizált indexek és a részindexek benyújtására vonatkozó éves ütemterv, a (2) bekezdésben említett, az adatok és metaadatok cseréjére vonatkozó szabványok, valamint a (3) bekezdésben említett egységes felülvizsgálati feltételek részletes meghatározása végrehajtási jogi aktusok formájában történik. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. 8. cikk Kísérleti tanulmányok (1) Amennyiben jobb minőségű alapinformációkra van szükség a harmonizált indexek összeállításához, vagy a 4. cikk (2) bekezdésében említett módszerekben megállapításra kerül az indexek jobb összehasonlíthatósága iránti igény, a Bizottság (Eurostat) a tagállamok által önkéntes alapon végrehajtandó kísérleti tanulmányokat indíthat. (2) A kísérleti tanulmányok a jobb alapinformációk megszerzésének vagy az új módszertani megközelítések bevezetésének megvalósíthatóságát mérik fel. (3) A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal és a harmonizált indexek fő felhasználóival szorosan együttműködve értékeli a kísérleti tanulmányok eredményét, figyelembe véve az árakra vonatkozó jobb információk meglétének előnyeit az adatok gyűjtéséből és összeállításából eredő többletköltségekhez képest. (4) A jobb alapinformációk vagy javított módszerek bevezetésére a kísérleti tanulmányok értékelése alapján, végrehajtási jogi aktusok formájában kerül sor. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. 9. cikk Minőségbiztosítás (1) A tagállamok biztosítják a rendelkezésre bocsátott harmonizált indexek minőségét. E rendelet alkalmazásában a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott egységes minőségértékelési szempontok követendők. (2) A tagállamok a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják: (a) a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségértékelési szempontokat felölelő éves egységes minőségjelentést; (b) a használt adatforrásokra, meghatározásokra és módszerekre vonatkozó részleteket tartalmazó éves nyilvántartást, amely magában foglalja az alkalmazott, illetve a módszertani kézikönyvben javasolt statisztikai módszerek közötti esetleges eltéréseket; valamint (c) az összehasonlíthatósági követelményeknek való megfelelés megállapításához és a harmonizált indexek minőségének értékeléséhez szükséges részletességű egyéb kapcsolódó információkat, amennyiben a Bizottság (Eurostat) kéri ezeket. (3) Amennyiben egy tagállam jelentős változást kíván bevezetni a harmonizált indexek vagy részindexek előállítási módszereiben, a tagállam legkésőbb három hónappal az ilyen változás hatálybalépése előtt tájékoztatja a Bizottságot (Eurostatot). A tagállam a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátja a változás számszerűsített hatását. (4) Az egységes éves minőségjelentés tartalmára vonatkozó minőségbiztosítási technikai követelmények, a jelentés Bizottságnak (Eurostatnak) történő benyújtására vonatkozó határidő és a nyilvántartás szerkezetének meghatározása végrehajtási jogi aktusok formájában történik. Ezen végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerül sor. 10. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (2) A 4. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikk (5)–(7) bekezdésében említett felhatalmazás határozatlan időre szól. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikk (5)–(7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásáról haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 4. cikk (4) bekezdése és az 5. cikk (5)–(7) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az adott jogi aktusról szóló értesítést követő két hónapos időszakon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időszak leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogással élni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható. 11. cikk Bizottság (1) A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. (2) A e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó. 12. cikk Hatályon kívül helyezés (1) A (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a 2015-re vonatkozó adatok továbbításáig továbbra is a 2494/95/EK rendeletnek megfelelően bocsátják rendelkezésre a harmonizált indexeket. (2) A 2494/95/EK rendelet 2016. január 1-jével hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni. 13. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Első ízben a 2016. januári adatokra alkalmazandó. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C […]. [2] A Tanács 1995. október 23-i 2494/95/EK rendelete a harmonizált fogyasztói árindexekről (HL L 257., 1995.10.27., 1. o.). [3] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Intelligens szabályozás az Európai Unióban, COM(2010) 543. [4] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Az európai statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre, COM(2009) 404 végleges. [5] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.). [6] Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.). [7] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 549/2013/EU rendelete az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.). [8] A Tanács 1993. március 15-i 696/93/EGK rendelete a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről (HL L 76., 1993.3.30., 1. o.). MELLÉKLET Az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti európai osztályozása (ECOICOP) 01. ÉLELMISZEREK ÉS ALKOHOLMENTES ITALOK 01.1. Élelmiszerek 01.1.1. Kenyér és gabonafélék 01.1.1.1. Rizs 01.1.1.2. Lisztek és egyéb gabonafélék 01.1.1.3. Kenyér 01.1.1.4. Egyéb pékáru 01.1.1.5. Pizza és quiche 01.1.1.6. Tésztafélék és kuszkusz 01.1.1.7. Reggeli gabonapelyhek 01.1.1.8. Egyéb gabonatermékek 01.2.1. Hús 01.1.2.1. Marha és borjú 01.1.2.2. Sertés 01.1.2.3. Bárány és kecske 01.1.2.4. Baromfi 01.1.2.5. Egyéb húsfélék 01.1.2.6. Ehető belsőség 01.1.2.7. Szárított, sózott vagy füstölt húsfélék 01.1.2.8. Egyéb húskészítmények 01.3.1. Halak és tengeri állatok 01.1.3.1. Friss vagy hűtött hal 01.1.3.2. Fagyasztott hal 01.1.3.3. Friss vagy hűtött tengeri állatok 01.1.3.4. Fagyasztott tengeri állatok 01.1.3.5. Szárított, füstölt vagy sózott halak és tengeri állatok 01.1.3.6. Egyéb tartósított vagy feldolgozott, halakból és tengeri állatokból előállított készítmények 01.4.1. Tej, sajt és tojás 01.1.4.1. Friss zsíros tej 01.1.4.2. Friss alacsony zsírtartalmú tej 01.1.4.3. Tartós tej 01.1.4.4. Joghurt 01.1.4.5. Sajt és túró 01.1.4.6. Egyéb tejtermékek 01.1.4.7. Tojás 01.5.1. Olajok és zsiradékok 01.1.5.1. Vaj 01.1.5.2. Margarin és egyéb növényi zsiradékok 01.1.5.3. Olívaolaj 01.1.5.4. Egyéb étolajok 01.1.5.5. Egyéb étkezési állati zsiradékok 01.6.1. Gyümölcs 01.1.6.1. Friss vagy hűtött gyümölcs 01.1.6.2. Fagyasztott gyümölcs 01.1.6.3. Szárított gyümölcs és diófélék 01.1.6.4. Tartósított gyümölcs és gyümölcsalapú termékek 01.7.1. Zöldségfélék 01.1.7.1. Friss vagy hűtött zöldségfélék, kivéve a burgonyát és az egyéb gumósokat 01.1.7.2. Fagyasztott zöldségfélék, kivéve a burgonyát és az egyéb gumósokat 01.1.7.3. Szárított zöldségfélék, kivéve a tartósított és feldolgozott zöldségféléket 01.1.7.4. Burgonya 01.1.7.5. Zöldségszirom 01.1.7.6. Egyéb gumósok és gumósokból készült termékek 01.8.1. Cukor, lekvár, méz, csokoládé és egyéb édességek 01.1.8.1. Cukor 01.1.8.2. Dzsemek, lekvárok és méz 01.1.8.3. Csokoládé 01.1.8.4. Cukrásztermékek 01.1.8.5. Jégkrém és fagylalt 01.1.8.6. Mesterséges édesítőszerek 01.9.1. Máshova nem sorolt élelmiszerek 01.1.9.1. Szószok, ízesítők 01.1.9.2. Só, fűszerek és fűszernövények 01.1.9.3. Bébiételek 01.1.9.4. Készételek 01.1.9.9. Máshova nem sorolt egyéb élelmiszerek 01.2. Alkoholmentes italok 01.2.1. Kávé, tea és kakaó 01.2.1.1. Kávé 01.2.1.2. Tea 01.2.1.3. Kakaó és csokoládépor 01.2.2. Ásványvíz, üdítőital, gyümölcs- és zöldséglevek 01.2.2.1. Ásványvíz vagy forrásvíz 01.2.2.2. Üdítőitalok 01.2.2.3. Gyümölcs- és zöldséglevek 02. SZESZES ITALOK, DOHÁNYÁRUK ÉS KÁBÍTÓSZEREK 02.1. Szeszes italok 02.1.1. Égetett szeszes italok 02.1.1.1. Pálinka és likőrök 02.1.1.2. Alkoholtartalmú üdítőitalok 02.1.2. Bor 02.1.2.1. Szőlőbor 02.1.2.2. Egyéb gyümölcsből készült bor 02.1.2.3. Szeszezett bor 02.1.2.4. Boralapú italok 02.1.3. Sör 02.1.3.1. Lager sör 02.1.3.2. Egyéb alkoholtartalmú sör 02.1.3.3. Alacsony alkoholtartalmú és alkoholmentes sör 02.1.3.4. Söralapú italok 02.2. Dohány 02.2.0. Dohány 02.2.0.1. Cigaretta 02.2.0.2. Szivar 02.2.0.3. Egyéb dohánytermékek 02.3. Kábítószerek 02.3.0. Kábítószerek 02.3.0.0. Kábítószerek 03. RUHÁZAT ÉS LÁBBELI 03.1. Ruházat 03.1.1. Ruházati méteráru 03.1.1.0. Ruházati méteráru 03.1.2. Felső- és alsóruházat 03.1.2.1. Férfiruházat 03.1.2.2. Női ruházat 03.1.2.3. Csecsemő- (0-tól 2 éves korig) és gyermekruházat (3-tól 13 éves korig) 03.1.3. Egyéb ruházati cikkek és kiegészítők 03.1.3.1. Egyéb ruházati cikkek 03.1.3.2. Ruházati kiegészítők 03.1.4. Ruházat tisztítása, javítása és kölcsönzése 03.1.4.1. Ruhatisztítás 03.1.4.2. Ruházat javítása és kölcsönzése 03.2. Lábbeli 03.2.1. Cipő és egyéb lábbeli 03.2.1.1. Férfilábbeli 03.2.1.2. Női lábbeli 03.2.1.3. Csecsemő- és gyermeklábbeli 03.2.2. Lábbeli javítása és kölcsönzése 03.2.2.0. Lábbeli javítása és kölcsönzése 04. LAKÁSSZOLGÁLTATÁS, VÍZ, VILLAMOS ENERGIA, GÁZ ÉS EGYÉB TÜZELŐANYAGOK 04.1. Tényleges lakásbérleti díjak 04.1.1. Bérlők által fizetett tényleges lakásbérleti díjak 04.1.1.0. Bérlők által fizetett tényleges lakásbérleti díjak 04.1.2. Egyéb tényleges lakásbérleti díjak 04.1.2.1. Bérlők által a másodlagos tartózkodási helyként szolgáló ingatlanért fizetett lakásbérleti díjak 04.1.2.2. Bérlők által fizetett garázsbérleti díjak és egyéb bérleti díjak 04.2. Beszámított lakásbérleti díjak 04.2.1. Saját használatú lakástulajdon beszámított bérleti díja 04.2.1.0. Saját használatú lakástulajdon beszámított bérleti díja 04.2.2. Egyéb beszámított lakásbérleti díjak 04.2.2.0. Egyéb beszámított lakásbérleti díjak 04.3. Lakáskarbantartás és -javítás 04.3.1. Lakáskarbantartáshoz és -javításhoz vásárolt anyagok 04.3.1.0. Lakáskarbantartáshoz és -javításhoz vásárolt anyagok 04.3.2. Lakáskarbantartási és -javítási szolgáltatások 04.3.2.1. Vízvezeték-szerelők által nyújtott szolgáltatások 04.3.2.2. Villanyszerelők által nyújtott szolgáltatások 04.3.2.3. Fűtési rendszerekkel kapcsolatos szolgáltatások 04.3.2.4. Festők és mázolók által nyújtott szolgáltatások 04.3.2.5. Ácsok által nyújtott szolgáltatások 04.3.2.9. Egyéb lakáskarbantartási és -javítási szolgáltatások 04.4. Vízellátás és egyéb lakásszolgáltatások 04.4.1. Vízellátás 04.4.1.0. Vízellátás 04.4.2. Hulladékszállítás 04.4.2.0. Hulladékszállítás 04.4.3. Szennyvízelvezetés 04.4.3.0. Szennyvízelvezetés 04.4.4. Máshova nem sorolt egyéb lakásszolgáltatások 04.4.4.1. Többlakásos házak karbantartási díjai 04.4.4.2. Védelmi szolgáltatások 04.4.4.9. Egyéb lakásszolgáltatások 04.5. Villamos energia, gáz és egyéb tüzelőanyagok 04.5.1. Villamos energia 04.5.1.0. Villamos energia 04.5.2. Gáz 04.5.2.1. Földgáz és városi gáz 04.5.2.2. Cseppfolyósított szénhidrogének (bután, propán stb.) 04.5.3. Folyékony tüzelőanyagok 04.5.3.0. Folyékony tüzelőanyagok 04.5.4. Szilárd tüzelőanyagok 04.5.4.1. Szén 04.5.4.9. Egyéb szilárd tüzelőanyagok 04.5.5. Hőszolgáltatás 04.5.5.0. Hőszolgáltatás 05. LAKBERENDEZÉS, LAKÁSFELSZERELÉS ÉS RENDSZERES LAKÁSKARBANTARTÁS 05.1. Bútorok, lakberendezési cikkek, szőnyegek és egyéb padlóburkolatok 05.1.1. Bútorok és lakberendezési cikkek 05.1.1.1. Lakásbútorok 05.1.1.2. Kerti bútorok 05.1.1.3. Világítóberendezések 05.1.1.9. Egyéb bútorok és lakberendezési cikkek 05.1.2. Szőnyegek és egyéb padlóburkolatok 05.1.2.1. Szőnyegek 05.1.2.2. Egyéb padlóburkolatok 05.1.2.3. Padlószőnyegek lerakásával és falburkolatok felhelyezésével kapcsolatos szolgáltatások 05.1.3. Bútorok, lakberendezési cikkek és padlóburkolatok javítása 05.1.3.0. Bútorok, lakberendezési cikkek és padlóburkolatok javítása 05.2. Lakástextíliák 05.2.0. Lakástextíliák 05.2.0.1. Bútorszövetek és függönyök 05.2.0.2. Ágynemű 05.2.0.3. Asztalnemű és fürdőszobai textíliák 05.2.0.4. Lakástextíliák javítása 05.2.0.9. Egyéb háztartási textíliák 05.3. Háztartási készülékek 05.3.1. Elektromos és nem elektromos tartós háztartási gépek és készülékek 05.3.1.1. Hűtőszekrények, fagyasztók és kombinált hűtőszekrények 05.3.1.2. Mosógépek, szárítógépek és mosogatógépek 05.3.1.3. Tűzhelyek és sütők 05.3.1.4. Fűtőberendezések és légkondicionálók 05.3.1.5. Takarítóberendezések 05.3.1.9. Egyéb tartós háztartási gépek és készülékek 05.3.2. Elektromos háztartási kisgépek 05.3.2.1. Élelmiszer-feldolgozó készülékek 05.3.2.2. Kávéfőző gépek, teafőzők és hasonló készülékek 05.3.2.3. Vasalók 05.3.2.4. Kenyérpirítók és grillsütők 05.3.2.9. Egyéb elektromos háztartási kisgépek 05.3.3. Háztartási gépek és készülékek javítása 05.3.3.0. Háztartási gépek és készülékek javítása 05.4. Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés 05.4.0. Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés 05.4.0.1. Üvegáru, kristályáru, kerámia és szaniterkerámia 05.4.0.2. Evőeszközök, fém- és nemesfém tálalóeszközök 05.4.0.3. Nem elektromos konyhai eszközök és cikkek 05.4.0.4. Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés javítása 05.5. Barkács- és kerti szerszámok, eszközök 05.5.1. Tartós szerszámok és eszközök 05.5.1.1. Motoros tartós szerszámok és eszközök 05.5.1.2. Tartós szerszámok és eszközök javítása, lízingje és bérlése 05.5.2. Kisebb barkács- és kerti szerszámok és különféle tartozékok 05.5.2.1. Nem motoros, kisebb szerszámok 05.5.2.2. Különféle kisebb szerszámok tartozékai 05.5.2.3. Nem motoros, kisebb szerszámok és különféle tartozékok javítása 05.6. Rendszeres lakáskarbantartáshoz igénybe vett termékek és szolgáltatások 05.6.1. Háztartási fogyóeszközök 05.6.1.1. Tisztító- és ápolószerek 05.6.1.2. Egyéb nem tartós, kis háztartási cikkek 05.6.2. Háztartási alkalmazottak szolgáltatásai és háztartási szolgáltatások 05.6.2.1. Fizetett háztartási alkalmazottak szolgáltatásai 05.6.2.2. Takarítási szolgáltatások 05.6.2.3. Bútorok és lakberendezési tárgyak kölcsönzése 05.6.2.9. Háztartási alkalmazottak egyéb szolgáltatásai és egyéb háztartási szolgáltatások 06. EGÉSZSÉGÜGY 06.1. Egészségügyi termékek, gyógyászati segédeszközök és készülékek 06.1.1. Gyógyszerkészítmények 06.1.1.0. Gyógyszerkészítmények 06.1.2. Egyéb egészségügyi termékek 06.1.2.1. Terhességi tesztek és mechanikus fogamzásgátlók 06.1.2.9. Máshova nem sorolt egyéb egészségügyi termékek 06.1.3. Gyógyászati segédeszközök és készülékek 06.1.3.1. Dioptriás szemüvegek és kontaktlencsék 06.1.3.2. Hallókészülékek 06.1.3.3. Gyógyászati segédeszközök és készülékek javítása 06.1.3.9. Egyéb gyógyászati segédeszközök és készülékek 06.2. Járóbeteg-ellátás 06.2.1. Egészségügyi szolgáltatások 06.2.1.1. Általános orvosi ellátás 06.2.1.2. Szakorvosi ellátás 06.2.2. Fogászati szolgáltatások 06.2.2.0. Fogászati szolgáltatások 06.2.3. Paramedicinális szolgáltatások 06.2.3.1. Laboratóriumi és röntgenszolgáltatások 06.2.3.2. Termálfürdő, gyógytorna, mentőszolgálat és gyógyászati segédeszközök kölcsönzése 06.2.3.9. Egyéb paramedicinális szolgáltatások 06.3. Kórházi ellátás 06.3.0. Kórházi ellátás 06.3.0.0. Kórházi ellátás 07. KÖZLEKEDÉS 07.1. Járművásárlás 07.1.1. Személygépkocsi 07.1.1.1. Új személygépkocsi 07.1.1.2. Használt személygépkocsi 07.1.2. Motorkerékpár 07.1.2.0. Motorkerékpár 07.1.3. Kerékpár 07.1.3.0. Kerékpár 07.1.4. Állati erővel vontatott járművek 07.1.4.0. Állati erővel vontatott járművek 07.2. Személyszállító járművek üzemeltetése 07.2.1. Személyszállító járművek alkatrészei és tartozékai 07.2.1.1. Gumiabroncsok 07.2.1.2. Személyszállító járművek alkatrészei 07.2.1.3. Személyszállító járművek tartozékai 07.2.2. Üzemanyagok és kenőanyagok személyszállító járművekhez 07.2.2.1. Dízel 07.2.2.2. Benzin 07.2.2.3. Egyéb üzemanyagok személyszállító járművekhez 07.2.2.4. Kenőanyagok 07.2.3. Személyszállító járművek karbantartása és javítása 07.2.3.0. Személyszállító járművek karbantartása és javítása 07.2.4. Személyszállító járművekkel kapcsolatos egyéb szolgáltatások 07.2.4.1. Garázsok, parkolóhelyek és személyszállító járművek bérlése 07.2.4.2. Átkelési díjak és parkolóórák díja 07.2.4.3. Gépjárművezető-oktatás, gépjárművezetői vizsga, gépjárművezetői engedély és műszaki vizsgáztatás díja 07.3. Közlekedési szolgáltatások 07.3.1. Kötöttpályás személyszállítás 07.3.1.1. Személyszállítás vonaton 07.3.1.2. Személyszállítás metrón és villamoson 07.3.2. Közúti személyszállítás 07.3.2.1. Személyszállítás autóbuszon és távolsági buszon 07.3.2.2. Személyszállítás taxival és sofőrrel együtt bérelt személygépkocsin 07.3.3. Légi személyszállítás 07.3.3.1. Belföldi légi járatok 07.3.3.2. Nemzetközi légi járatok 07.3.4. Tengeri és belvízi személyszállítás 07.3.4.1. Tengeri személyszállítás 07.3.4.2. Belvízi személyszállítás 07.3.5. Kombinált személyszállítás 07.3.5.0. Kombinált személyszállítás 07.3.6. Egyéb közlekedési és szállítási szolgáltatások 07.3.6.1. Drótkötélpályás közlekedési eszközök, sikló és libegő 07.3.6.2. Költöztetés és raktározás 07.3.6.9. Máshova nem sorolt egyéb közlekedési és szállítási szolgáltatások 08. TÁVKÖZLÉS 08.1. Postai szolgáltatások 08.1.0. Postai szolgáltatások 08.1.0.1. Levélkezelési szolgáltatások 08.1.0.9. Egyéb postai szolgáltatások 08.2. Telefon- és telefaxberendezések 08.2.0. Telefon- és telefaxberendezések 08.2.0.1. Vonalas telefonberendezések 08.2.0.2. Mobil telefonberendezések 08.2.0.3. Telefon- és telefaxberendezésekhez kapcsolódó egyéb berendezések 08.2.0.4. Telefon- és telefaxberendezések javítása 08.3. Telefon- és telefaxszolgáltatások 08.3.0. Telefon- és telefaxszolgáltatások 08.3.0.1. Vezetékes telefonos szolgáltatások 08.3.0.2. Vezeték nélküli telefonos szolgáltatások 08.3.0.3. Internetszolgáltatás 08.3.0.4. Távközlési szolgáltatáscsomagok 08.3.0.5. Egyéb adatátviteli szolgáltatások 09. SZABADIDŐ ÉS KULTÚRA 09.1. Audiovizuális, fényképészeti és információfeldolgozó berendezések 09.1.1. Hang és kép felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas berendezések 09.1.1.1. Hang felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas berendezések 09.1.1.2. Hang és kép felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas berendezések 09.1.1.3. Hordozható hang- és képfeldolgozó berendezések 09.1.1.9. Hang és kép felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas egyéb berendezések 09.1.2. Fényképészeti, filmfelvevő berendezések és optikai eszközök 09.1.2.1. Kamerák 09.1.2.2. Fényképészeti és filmfelvevő berendezések tartozékai 09.1.2.3. Optikai eszközök 09.1.3. Információfeldolgozó berendezések 09.1.3.1. Személyi számítógépek 09.1.3.2. Információfeldolgozó berendezések tartozékai 09.1.3.3. Szoftverek 09.1.3.4. Számológépek és egyéb információfeldolgozó berendezések 09.1.4. Kép-, hang- és adathordozók 09.1.4.1. Műsoros kép-, hang- és adathordozók 09.1.4.2. Üres kép-, hang- és adathordozók 09.1.4.9. Egyéb kép-, hang- és adathordozók 09.1.5. Audiovizuális, fényképészeti és információfeldolgozó berendezések javítása 09.1.5.0. Audiovizuális, fényképészeti és információ-feldolgozó berendezések javítása 09.2. Szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló egyéb tartós fogyasztási cikkek 09.2.1. Szabadtéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek 09.2.1.1. Lakóautók, lakókocsik és utánfutók 09.2.1.2. Repülőgépek, sportrepülőgépek, vitorlázó repülőgépek, sárkányrepülők és hőlégballonok 09.2.1.3. Hajók, kívül felszerelhető motorok és hajófelszerelések 09.2.1.4. Lovak, pónik és tartozékok 09.2.1.5. Tartós játék- és sporteszközök 09.2.2. Hangszerek és beltéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek 09.2.2.1. Hangszerek 09.2.2.2. Beltéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek 09.2.3. Szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló egyéb tartós fogyasztási cikkek karbantartása és javítása 09.2.3.0. Szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló egyéb tartós fogyasztási cikkek karbantartása és javítása 09.3. Szabadidős tevékenységet szolgáló egyéb termékek, kertészkedés és hobbiállatok 09.3.1. Játékok és hobbicikkek 09.3.1.1. Játékok és hobbicikkek 09.3.1.2. Játékok és partikellékek 09.3.2. Sporteszközök, kempingcikkek és szabadtéri szabadidős tevékenységeket szolgáló felszerelések 09.3.2.1. Sporteszközök 09.3.2.2. Kempingcikkek és szabadtéri szabadidős tevékenységeket szolgáló felszerelések 09.3.2.3. Sporteszközök, kempingcikkek és szabadtéri szabadidős tevékenységeket szolgáló felszerelések javítása 09.3.3. Kertészkedési cikkek, növények és virágok 09.3.3.1. Kertészkedési cikkek 09.3.3.2. Növények és virágok 09.3.4. Kedvtelésből tartott állatok és tartásukkal kapcsolatos termékek 09.3.4.1. Hobbiállat vásárlása 09.3.4.2. Hobbiállat tartásával kapcsolatos termékek 09.3.5. Állatorvosi és egyéb szolgáltatások hobbiállatok számára 09.3.5.0. Állatorvosi és egyéb szolgáltatások hobbiállatok számára 09.4. Szabadidős és kulturális tevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások 09.4.1. Szabadidős és sporttevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások 09.4.1.1. Szabadidős és sporttevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások – Látogatás 09.4.1.2. Szabadidős és sporttevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások – Részvétel 09.4.2. Kulturális szolgáltatások 09.4.2.1. Mozi, színház, koncert 09.4.2.2. Múzeum, könyvtár, állatkert 09.4.2.3. Televízió- és rádiódíj, előfizetések 09.4.2.4. Kulturális tevékenységgel kapcsolatos felszerelés és kiegészítők kölcsönzése 09.4.2.5. Fényképészeti szolgáltatás 09.4.2.9. Egyéb kulturális szolgáltatások 09.4.3. Szerencsejátékok 09.4.3.0. Szerencsejátékok 09.5. Újság, könyv, papír és írószer 09.5.1. Könyvek 09.5.1.1. Szépirodalom 09.5.1.2. Tankönyv 09.5.1.3. Egyéb tényirodalom 09.5.1.4. Könyvkötészeti szolgáltatások és elektronikus könyvek letöltése 09.5.2. Újságok és folyóiratok 09.5.2.1. Újságok 09.5.2.2. Magazinok és folyóiratok 09.5.3. Különféle nyomdai termékek 09.5.3.0. Különféle nyomdai termékek 09.5.4. Papír és írószer, rajzeszközök 09.5.4.1. Papírtermékek 09.5.4.9. Egyéb papír és írószer, rajzeszközök 09.6. Szervezett társasutazás 09.6.0. Szervezett társasutazás 09.6.0.1. Belföldi szervezett társasutazás 09.6.0.2. Nemzetközi szervezett társasutazás 10. OKTATÁS 10.1. Iskola-előkészítő és alapfokú oktatás 10.1.0. Iskola-előkészítő és alapfokú oktatás 10.1.0.1. Iskola-előkészítő oktatás (ISCED-97 0. szint) 10.1.0.2. Alapfokú oktatás (ISCED-97 1. szint) 10.2. Középfokú oktatás 10.2.0. Középfokú oktatás 10.2.0.0. Középfokú oktatás 10.3. Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás 10.3.0. Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás 10.3.0.0. Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás (ISCED-97 4. szint) 10.4. Felsőfokú oktatás 10.4.0. Felsőfokú oktatás 10.4.0.0. Felsőfokú oktatás 10.5. Nem besorolható szintű oktatás 10.5.0. Nem besorolható szintű oktatás 10.5.0.0. Nem besorolható szintű oktatás 11. VENDÉGLÁTÁS ÉS SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS 11.1. Étkeztetési szolgáltatások 11.1.1. Éttermek, kávézók és hasonlók 11.1.1.1. Éttermek, kávézók és táncos szórakozóhelyek 11.1.1.2. Gyorséttermi és elvitelre szánt ételekhez kapcsolódó szolgáltatások 11.1.2. Munkahelyi és diákétkeztetés 11.1.2.0. Munkahelyi és diákétkeztetés 11.2. Szálláshely-szolgáltatások 11.2.0. Szálláshely-szolgáltatások 11.2.0.1. Szállodák, motelek, fogadók és hasonló szálláshely-szolgáltatások 11.2.0.2. Üdülőközpontok, kempingek, ifjúsági szállók és hasonló szálláshely-szolgáltatások 11.2.0.3. Egyéb létesítmények szálláshely-szolgáltatásai 12. EGYÉB TERMÉKEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK 12.1. Testápolás 12.1.1. Fodrászszalonok és testápolással foglalkozó létesítmények 12.1.1.1. Férfi- és gyermekfodrászat 12.1.1.2. Női fodrászat 12.1.1.3. Testápolással kapcsolatos kezelések 12.1.2. Elektromos testápolási készülékek 12.1.2.1. Elektromos testápolási készülékek 12.1.2.2. Elektromos testápolási készülékek javítása 12.1.3. Egyéb testápolási készülékek, eszközök és termékek 12.1.3.1. Nem elektromos készülékek 12.1.3.2. Személyes higiéniát és jólétet szolgáló cikkek, ezoterikus termékek és szépségápolási termékek 12.2. Prostitúció 12.2.0. Prostitúció 12.2.0.0. Prostitúció 12.3. Máshova nem sorolt személyes tárgyak 12.3.1. Ékszerek, órák és karórák 12.3.1.1. Ékszerek 12.3.1.2. Órák és karórák 12.3.1.3. Ékszerek, órák és karórák javítása 12.3.2. Egyéb személyes tárgyak 12.3.2.1. Utazási cikkek 12.3.2.2. Csecsemőknek készült cikkek 12.3.2.3. Egyéb személyes tárgyak javítása 12.3.2.9. Máshova nem sorolt egyéb személyes tárgyak 12.4. Szociális védelem 12.4.0. Szociális védelem 12.4.0.1. Gyermekgondozási szolgáltatások 12.4.0.2. Idősotthonok és fogyatékossággal élők otthonai 12.4.0.3. Az otthoni élet fenntartásához nyújtott szolgáltatások 12.4.0.4. Tanácsadás 12.5. Biztosítás 12.5.1. Életbiztosítás 12.5.1.0. Életbiztosítás 12.5.2. Ingatlannal kapcsolatos biztosítás 12.5.2.0. Ingatlannal kapcsolatos biztosítás 12.5.3. Egészséggel kapcsolatos biztosítás 12.5.3.1. Egészséggel kapcsolatos állami biztosítás 12.5.3.2. Egészséggel kapcsolatos magánbiztosítás 12.5.4. Közlekedéssel kapcsolatos biztosítás 12.5.4.1. Gépjármű-biztosítás 12.5.4.2. Utasbiztosítás 12.5.5. Egyéb biztosítás 12.5.5.0. Egyéb biztosítás 12.6. Máshova nem sorolt pénzügyi szolgáltatások 12.6.1. FISIM 12.6.1.0. FISIM 12.6.2. Máshova nem sorolt egyéb pénzügyi szolgáltatások 12.6.2.1. Banki és postahivatali díjak 12.6.2.2. Brókerek és befektetési tanácsadók jutaléka és szolgáltatási díja 12.7. Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások 12.7.0. Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások 12.7.0.1. Közigazgatási díjak 12.7.0.2. Jogi szolgáltatások és számvitel 12.7.0.3. Temetési szolgáltatások 12.7.0.4. Egyéb díjak és szolgáltatások