HU    HU HU 
 
HU 1   HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.10.27. 
SEC(2010) 1252 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a 2000/25/EK irányelvnek a „rugalmas végreh ajtási eljárással” forgalomba hozott 
traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történ ő módosításáról 
 
 
 
Vezetői összefoglaló a hatásvizsgálatról 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Ez a jelentés csak az összeállításában részt vev ő bizottsági szolgálatoka t köti, és nem kötelezi 
el a Bizottságot kés őbbi határozatainak végleges  formája tekintetében. 
 
HU 2   HU 1. H ÁTTÉR ÉS A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A traktorok kibocsátásáról szóló 2000/25/EK irányelv1 a mezőgazdasági és erdészeti traktorokban 
használt dízelmotorok kipufogógáz-ki bocsátását szabályozza a következ őkre vonatkozóan: szén-
monoxid (CO), szénhidrogének (CH), nitrogén-oxidok (NO x) és részecskék (PM). Teljes 
mértékben összhangban áll a nem közúti mozgó gépek és berendezések kibocsátásáról szóló 
97/68/EK irányelvvel, amellyel kapcsolatban a kö zelmúltban hasonló javaslat és hatásvizsgálati 
jelentés született.  
A különféle traktorok tekintet ében a 2000/25/EK irányelv el őírja, hogy a beépített motor 
teljesítményének függvényében mekkora lehet a legnagyobb kipufogógáz-kibocsátás. Emellett az 
irányelv a kibocsátási határértékekre egyre szig orodó szakaszokat és ezekhez tartozó megfelelési 
határidőket ír elő. A traktorgyártóknak biztosítaniuk ke ll, hogy a gépeikben használt új motorok 
forgalomba hozatalukkor megfeleljenek ezeknek a határértéknek.  
A 2005/13/EK irányelv2 módosította a traktorokról szóló er edeti irányelvet, és bevezette a 
dízelmotorok többségére jelenleg is alkalmaza ndó III. A. kibocsátási határérték-szakaszt. A 
kibocsátási határértékek e szakaszait – motorteljesítmény-kategóriától függ ően – a 2011. január 1-
je után forgalomba kerül ő járművek esetében a szigorúbb III. B.  szakasz határértékei fogják 
felváltani. Ezeknek a motoroknak 2010. január 1-jével megkezd ődött a típus-jóváhagyási id őszaka. 
Mivel a III. B. szakasz határértékei szigorúbbak, az új határértékek betartásához módosítani kell, 
illetve át kell tervezni a jelenlegi motorokat. Az át tervezés a traktorgyártókat is érinti, akiknek át 
kell alakítaniuk járm űveiket, hogy a módosított motorokat be tu dják építeni. Ez az eljárás sok id őt 
és erőforrást igényel; mindazonáltal a szükséges er őfeszítések nagymértékben függnek a motoron 
végrehajtandó változtatásoktól, va lamint a traktor felépítményét ől, amelybe a motort be kell 
építeni. 
A 2005/13/EK irányelv bevezette  az ún. „rugalmas végrehajtá si eljárást”, hogy megkönnyítse az 
átmenetet az egyik kibocsátási szakaszból a következ őbe. A rugalmas végrehajtási eljárás lehet ővé 
teszi a traktorgyártók számára, hogy a kipufogógáz-ki bocsátási határértékek valamely szakaszának 
idején korlátozott számban olyan traktorokat is forgalomba hozzanak, amelyekben a kipufogógáz-
kibocsátási határértékek el őző szakaszának megfelel ő kompressziós gyújtású (dízel-) motor van. A 
traktorgyártóknak lehet őségük van arra, hogy vagy (1) minden motorteljesítmény-kategóriában 
korlátozott – legfeljebb a traktor gyártók (az EU-ban a legutóbbi öt évben történt traktorértékesítés 
átlagaként számolt) éves értékesítése 20 %-ának megfelel ő – számú traktort, vagy (2) az 
irányelvben meghatározott számú traktort hozzanak forgalomba. Ez a második lehet őség inkább a 
kevesebb motort gyártó, kisebb vállalkozásoknak szólt. 
A rugalmas végrehajtási eljárást a következ ő célból hozták létre: 
• tegye lehet ővé a traktorokra vonatkozó új motorel őírások zökken őmentes integrálását. A 
traktorgyártók többsége nem maga állítja el ő a motorokat, hanem moto rgyártóktól kell ezeket 
beszerezniük. A traktorgyártó csak az után tudj a elkezdeni a motor integrációjával és járm űben 
való optimalizálásával kapcso latos tevékenységeit, valamint  intézkedni a típusjóváhagyás 
megszerzésér ől, miután a motorgyártó meggy őződött arról, hogy a motor és az utókezel ő 
                                                 
1 HL L 173., 2000.7.12., 1. o. 
2 HL L 55., 2005.3.1., 35. o. 
 
HU 3   HU rendszer fejlesztése3 kielégítő, és azok készen állnak a gyártásra. Ez egyedi helyzet a többi 
(többnyire közúti) járm űgyártóhoz viszonyítva, akik a járm űvet és a motort egyszerre képesek 
kifejleszteni és el őállítani. 
• teremtse meg a szükséges környezetet a tr aktorgyártóknak ahhoz, hogy kezdetben a nagyobb 
volumenben forgalmazott és kevesebb problémát jelent ő traktorokat fejlesszék és adaptálják, 
majd a piaci rések számára kis mennyiségben el őállított többi traktort az így megszerzett 
tapasztalatot felhasználva adaptálj ák. Ennek a tapasz talatnak köszönhet ően a többi traktor 
adaptálása már kevésbé költséges. 
• előzze meg, hogy a kibocsátási határértékek következ ő szakaszára való áttérés során túlzott 
hatás érje a kis mennyiségben el őállított termékeket, mivel eze knek a sorozatoknak a fejlesztése 
aránylag magas állandó költséggel jár. 
A traktorok kibocsátásáról szóló  2000/25/EK irányelv , amelyet a nem közúti mozgó gépek és 
berendezések kibocsátásról szól ó irányelvvel teljes összhangban dolgoztak ki, megvalósította a 
2003/37/EK keretirányelv értelmében kifejezetten traktorokra vonatkozó el őírásokat, beleértve a 
III. A., III. B. és IV. szakaszt, az ütemtervet és a rugalmas végrehajtási eljárást. Mivel a traktorokra 
vonatkozó rendelkezések követik a nem közúti mozgó gépekre és berendezésekre vonatkozó 
rendelkezéseket, ennek a hatásvizsgálatnak a sz övege merít a nem közúti mozgó gépekre és 
berendezésekre vonatkozó rugalmas végrehajtási  eljárásról szóló hatásvizsgálat szövegéb ől. 
Általánosságban a nehézséget a ki fejezetten traktorokra vonatkozó információk szerzése jelentette. 
Az olyan források, mint az EUROSTAT, a traktorokat a „mez őgazdasági gépek” közé tartozóként 
kezeli, és nem tünteti fel külön. A nem közúti moz gó gépek és berendezések és a traktorok között a 
motorok tekintetében fennálló hasonlóság miat t a nem közúti mozgó gépekre és berendezésekre 
vonatkozó egyes adatok felhasználhatók. 
Mi a probléma lényege? 
A nem közúti mozgó gépek és berendezések gyártó inak helyzetéhez hasonlóan a traktorgyártók 
számára is az jelenti a technológia i kihívást, hogy a motorok következ ő generációjának a közúti 
motorok és járm űvek (tehergépjárm űvek, buszok stb.) tekintetében el őírt és megvalósított 
részecske-, illetve NO x-kibocsátáscsökkenéshez hasonló ered ményeket kell elérniük. A jelenlegi 
technológia ezt nem teszi lehet ővé. Az ágazatnak további kutatásoka t és technológiai fejlesztést 
kell végeznie annak érdekében, hogy a traktorokat a kibocsátási határértékek III. B. szakaszának 
megfelelő motorokkal lehessen forgalomba hozni. 
Az EU-ban hozzávet őleg 40 traktorgyártó (többségük 6 na gyobb csoportba tart ozik) állítja el ő a 
traktorok széles választékát, amelyeknek meg kell felelniük az irá nyelvben megállapított 
kibocsátási határértékeknek, míg motorokat csak néhány nagyvállala t gyárt (körülbelül 10 gyártó 
az EU-ban és 20 vállalat világszerte). Saját moto rt csak nagyon kevés na gy traktorgyártó állít el ő. 
A traktorgyártók csak az után tudják módosítani a járm űveket, miután véglegesítették a motor 
konfigurációját, mivel ezeket az át tervezési tevékenységeket nem lehet egymással párhuzamosan 
végezni (csak a saját motort el őállító traktorgyártók képesek rá). Az ágazattól származó 
információk szerint 2008-ban a traktorgyártás összforgalma közel 8 milliárd EUR volt. A 
                                                 
3 A motort kiegészít ő berendezés, amely kémiai vagy fizikai alapelven m űködő módszerrel csökkenti a motor kipufogógáz-kibocsátását 
mielőtt a légkörbe engedné azt, pl. dízel részecskesz űrős, NO x-abszorber katalizátoros vagy szelek tív katalizátoros kibocsátáscsökkent ő 
rendszerek. 
 
HU 4   HU traktorgyártáshoz közvetlenül kapcsolódó munka helyek száma eléri a 24 000-t, míg további 
10 000 munkahely közvetve kapcsolódik hozzá. 
A válság hatása 
A 2009 eleje óta tartó globá lis pénzügyi és gazdasági válság vá ratlanul és súlyos an érintette a 
traktorokat gyártó európai uniós ágazat nagy részét . Az értékesítés hirtelen visszaesése jelent ősen 
csökkentette a bevételeket és az ahhoz szükséges m űszaki kutatásra és fejlesztésre fordítható t őkét, 
hogy minden teljesítménykategóriában és minden al kalmazás céljára az irányelvben megállapított 
határidőkön belül a III. B. szakasznak megfelel ő motorokkal lehessen fels zerelni a traktorokat. A 
cégek úgy irányozzák el ő K+F kiadásaikat, hogy els ősorban a már jelenleg  is nagy mennyiségben 
forgalmazott, illetve potenciáli san nagy mennyiségben forgalmazható termékeikre fordítsák azokat. 
E termékek értékesítése azután olyan bevételt jele nt a vállalkozásnak, amelyet kutatás-fejlesztésre 
fordíthat, hogy m űszaki megoldásokat dolgozzon ki a kisebb piaci rések számára.  
A traktorok esetében az európai piac 2009 els ő negyedében4 kezdett el drámaian sz űkülni; 2009-
ben a forgalom darabszámban számolva 20 %-kal  esett vissza (2008-ban 180 000-rel a 15 tagú EU-
ban. A 12 tagú EU-ról nem állnak rendelkezésre szám adatok; az összes berendezés tekintetében ez 
a teljes mennyiség 15 %-át jelentheti). Az ágazat i szövetség (CEMA) szerint 2009-ben a forgalom 
20–25 %-kal csökkent 2008-hoz képest. Ez az ellá tási lánc további szakaszain felmerül ő kereslet 
csökkenésének a következménye. 2010-ben a tr aktorgyártók további 5–10 %-os csökkenésre 
számítanak. A 2010. els ő negyedévi számadatok –22 %-os változást mutatnak 2009-hez képest5. 
Az ágazat még nem tudott minden szükséges kutatást és fejlesztést elvégezni, amit most a válság 
hatása súlyosbít. Fennáll a ve szély, hogy 2011-ben nem lesz (vagy nem lesz elég) olyan traktor, 
amely megfelel a III. B. szak asznak. Ugyanakkor nem lehet a II I. A. kibocsátásihatárérték-
szakasznak megfelel ő elegendő traktort fogalomba hozni. Ez azt jelentené, hogy a régebbi 
traktorokat tovább kell üzemben tartani, aminek következtében n ő a környezetszennyezés, 
költségesebb a karbanta rtás, a gyártók pedig cs ődbe mehetnek és/vagy arra kényszerülhetnek, hogy 
dolgozókat bocsássanak el stb. 
2. J OGOSULT -E AZ EU FELLÉPNI ?  
A kezdeményezés jogalapja megegyezik a trakto rok kibocsátásáról szóló 2000/25/EK irányelv 
jogalapjával: ez az EUMSz. 114. cikke. A javaslat tiszt eletben tartja a szubszidi aritás elvét, hiszen 
az irányelv módosítása csak uniós szinten lehetség es. A kibocsátási határértékekkel és a hozzájuk 
kapcsolódó határid őkkel kapcsolatban a tagállamok önállóan nem hozhatnak intézkedéseket. 
Ennélfogva uniós fellépés szükséges, amely hozzáadott értéket képvisel a traktorok bels ő piacának 
fenntartása szempontjából. 
                                                 
4 Hivatkozás: A CEMA 2009. július 14-én kelt és a Bizottságnak, G ünter Verheugen elnökhelyettesnek címzett levele és „Háttéranya g a 
kibocsátási határértékek III. B. szakaszában rugalmas végrehajtá si eljárással forgalomba hozható traktorok arányának 20 %-ról 5 0 %-ra 
történő emelésére vonatkozó kérelemhez” (Background material for the Reque st to Enlarge Flexibility from  20 % to 50 % for Stage IIIB) 
című melléklete. A piaci részesedésre vonatkozó további adat ok a „Az EU gépgyártásának versenyszempontú elemzése” cím ű tanulmány 
4. oldalán található, amely a következ ő internetes címen elérhet ő: http://ec.europa.eu/enterprise/m echan_equipment/companalysis-eu-
mechengin.pdf 
5 Forrás: CEMA, 2010. június. 
 
HU 5   HU 3. C ÉLKITŰZÉSEK  
A javaslat általános célkit űzése a traktoripar gazdasági fejl ődésének a megóvása, 
valamint a magas szint ű környezetvédelem fenntartása.  
Az alábbi táblázat az általános, a különleges és az operatív célkit űzéseket írja le. 
ÁLTALÁNOS  KÜLÖNLEGES  OPERATÍV  
1. Fenntartani a 
traktorok bels ő 
piacának működését 
 1. Valamennyi tagállamban 
harmonizált szabályozási keret fenntartásával (és ezáltal a tagállami eltérések kockázatának kiküszöbölésével) egyenl ő 
versenyfeltételeket biztosítani a traktorgyártóknak. 
2. Megelőzni a traktoriparban a 
gazdasági válság által el őidézett, már 
egyébként is nehéz gazdasági helyzet 
előrelátható romlását. 
3. Biztosítani, hogy az ágazat ki tudja 
elégíteni az új traktorok iránti keresletet. 1. Olyan költséghatékony és jól 
időzített intézkedést bevezetni, 
amelynek segítségével az uniós gyártók az Unió egészében azonos szabályok szerint folytathatják termékeik értékesítését, és amely lehetővé teszi a felhasználók 
számára, hogy lecseréljék elhasználódott traktoraikat.  
2. Lehetővé tenni a traktorgyártók 
számára, hogy bevételekre tegyenek szert, amelyeket azután a tervezett kibocsátási határértékeknek való megfeleléshez szükséges K+F-re fordíthatnak.  
2. Védeni a környezetet  
 1. Csökkenteni annak kockázatát, hogy 
az idősebb, környezetszennyez őbb (a 
III. A. szakasz el őtti kibocsátási 
határértékeknek megfelel ő) traktorokat 
esetleg nem lehet lecserélni újabb, környezetkímél őbb traktorokkal, azaz 
biztosítani, hogy az elhasználódott traktorok cseréjével megvalósítható kibocsátáscsökkenés ne kerüljön veszélybe. 
2. Az ágazat számára fenntartani a 
leendő kibocsátásihatárérték-
szakaszokat teljesít ő, 
környezetkímél őbb traktorok 
kifejlesztéséhez szükséges K+F beruházásokra irányuló ösztönz őt.  1. Oly módon lehet ővé tenni az 
idősebb, környezetszennyez őbb és 
nagyobb tüzel őanyag-fogyasztású 
motorok és traktorok cseréjét, hogy az új traktorok iránti keresletet a rendelkezésre álló legkörnyezetkímél őbb traktorokkal 
lehessen kielégíteni.  
2. Egyértelm űen jelezni az 
ágazatnak, hogy további kibocsátáscsökkenés szükséges, és tovább követend ő a 
kibocsátáscsökkentés jelenlegi útja. 
  
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az azonosított probléma kezelésére az alábbi öt lehet őség adódik:  
1. lehetőség – Nincs intézkedés = kiindulási helyzet 
 
HU 6   HU A jelenlegi rugalmas végrehajtási eljárás rende lkezései változatlanul maradnak, azaz továbbra is 
20 % (vagy a meghatározott abszolút szám) vonatkozik a motorokra. 
2. lehetőség – Államilag támogatott kölcsön biztosítása az ún. kiárusítási id őszakban gyártott, 
raktáron lév ő motorok megvásárlásához 
A 2000/25/EK irányelv 4. cikke k imondja, hogy a követelményeket „ el kell halasztani két évvel az 
említett id őpont előtti gyártási id őponttal rendelkez ő motorok vonatkozásában” , ahol az „említett 
időpont” az említett cikk (2) bekezdésében meghatározott egyik id őpont, amely után az 
előírásoknak meg nem felel ő motorok és traktorok már nem helyezhet ők forgalomba. 
Amíg a III. A. szakasz hatályban van, az ágazat gyárthat motorokat és traktorokat, és ezeket 
raktározhatja az EU területén. Ezeket a III. A. kibocsátásihatárérték-szakasznak megfelel ő 
motorokat és traktorokat az ágazatok folyamatos m űködése érdekében és az Unióénál kevésbé 
szigorú kipufogógáz-kibocsátási  határértéke kkel rendelkez ő országok szükségleteinek fedezésére 
gyártják. Ezek a raktározott motorok és traktorok a III. B. szakasz végrehajtásának (teljesítményka tegóriától függ ő, 2010. január 1. és 2013. január 1. közötti) megkezdését követ ően 
két évig hozhatók forgalomba. Ez a lehet őség azt szorgalmazza, hogy a traktorgyártók kapjanak 
államilag támogatott kölcsönöket a készleten lév ő, III. A. szakasznak megfelel ő motorok 
megvásárlásához. 
3. lehetőség – Leselejtezési program megvalósítása 
A leselejtezési program („roncsprémium-program”)  olyan támogatás lenne, amely arra ösztönzi a 
felhasználókat, hogy a III. B. szakasznak megfelel ő motorral felszerelt új traktorokat vegyenek. 
E lehetőség szerint a tulajdonos  a régebbi, szennyez őbb traktort átadja leselejtezésre (bezúzás, 
újrafelhasználás stb.). A nemzeti hatóság ezért jóváírna  a leselejtezett trak tor tulajdonosának egy 
átalányösszeget. Amint a tulajdonos  bizonyította, hogy új traktort vásárolt, megkapja az összeget 
(vagy banki átutalással vagy az adórendszeren keresztül). 
4. lehetőség – A rugalmas végrehajtási eljárás keretében felmerül ő alternatív rendelkezéstípusok 
végrehajtása 
Ez a lehet őség további rugalmasságot biztosít a III. A. és a III. B. szakasz közötti átmenetre. A 
tervek nem tartalmaznak jöv őbeni szakaszokra vonatkoz ó további intézkedéseket. 
• 4.1. lehetőség – A rugalmas végrehajtási eljárás különböz ő mértékű megvalósítása  
E lehetőség szerint a különböz ő kategóriájú traktorok esetében a III. A-ból a III. B. szakaszba 
történő átmenet során tapasztalt nehézségek függvényében különböz ő százalékos arányban lehetne 
megvalósítani a rugalmas végreh ajtási eljárást, hasonló megkö zelítést alkalmazva a motorokra 
vonatkozó rögzített számokra is. 
• 4.2. lehetőség – A rugalmas végrehajtási eljárásban alkalmazott százalékos arány 50 %-ra 
növelése 
E lehetőség szerint 20 %-ról 50 %-ra növekedne azon traktorok aránya, amelyek esetében 
alkalmazni lehetne a rugalmas végrehajtási eljárást. A motorok rögzített száma is ennek megfelelően módosulna. 
 
HU 7   HU • 4.3. lehetőség – A rugalmas végrehajtási eljárásban alkalmazott százalékos arány 80 %-ra 
növelése 
E lehetőség szerint 20 %-ról 80%-ra növekedne azon traktorok aránya, amelyek esetében 
alkalmazni lehetne a rugalmas végrehajtási eljárást. A motorok rögzített száma is ennek megfelelően módosulna. 
• 4.4. lehetőség – A rugalmas végrehajtási eljárás felt ételes kiterjesztése és szankcionálási 
mechanizmus bevezetése 
Annak érdekében, hogy a gyártók továbbra is készteté st érezzenek a III. B. szakasznak megfelel ő 
motorok kifejlesztésére, be lehetne vezetni egy ol yan rendszert, amelyben a III. A-ból a III. B. 
szakaszba való átmenetnél igénybe vett tovább i rugalmasság több év elteltével szankcióhoz 
vezetne. Így a traktorgyártók továbbra is érdekeltek lennének abban, hogy a III. B. szakasznak megfelelő motorral m űködő traktorokat fejlesszenek ki, és csak a lehet ő legkisebb további 
rugalmasságot vegyék igénybe. Ehhez megfelel ő szintű szankciót kell megállapítani. 
• 4.5. lehetőség – Kereskedési rendszer megvalósítása 
Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez has onló rendszert lehetne ki dolgozni a rugalmas 
végrehajtási rendszerrel kapcso latban. Létre lehetne hozni e gy olyan rendszert, amelyben a 
rugalmas végrehajtási eljárásb an rendelkezésükre álló teljes  kvótát ki nem használó cégek 
eladhatnák rugalmassági jogaikat azoknak a cégeknek, amelyeknek tová bbi rugalmasságra van 
szükségük. Egy ilyen program a rugalmassági jogok (e ngedélyek) értékesítésére szolgáló rendszert 
és egy monitoringrendszert igényelne. Az egye s engedélyek értékét a piac határozná meg.  
4.6. lehetőség – A rugalmas végrehajtási rendszer felváltása a trakto rgyártókra vonatkozó 
rugalmassági rendszer, valamint az Egyesült Államokban alkalmazott ABT-rendszerhez (average 
banking and trading system) hasonló kibocsá táskereskedelmi rendszer kombinációjával 
Az Egyesült Államokban alkalmazott ABT-rendszer hez hasonló rendszert lehetne kidolgozni a 
motorgyártók, illetve egy rugalmas végreha jtási rendszert a traktorgyártók számára. 
5. A
 LEHETŐSÉGEK HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE  
A jelenlegi helyzeten nem változtató  lehetőséggel a célkit űzéseket nem lehetne eredményesen 
elérni. Az ágazat továbbra is küszködne a jelenlegi gazdasági környezetben, és nem tudna a III. B. szakasznak megfelel ő traktorokat el őállítani. Az ágazat így ne m tudna a 20 %-os rugalmas 
végrehajtási rendszer által lehet ővé tett mennyiségnél t öbb terméket forgalomba hozni, ennek 
következtében pedig egyes vállalatok felszámol nák üzleti tevékenységüket, ami munkahelyek 
megszűnéséhez vezetne. 
A traktorgyártók vev ői a jelenlegi gazdasági körny ezetben sokkal körültekint őbben döntenek a 
traktorbeszerzésr ől. A felhasználók úgy takarékoskodnak a beruházási kiadásokkal, hogy tovább 
tartják üzemben a régi traktorokat, és nem vásárolnak újabb, környezetkímél őbb traktorokat, ami 
rövid távon sokkal rosszabb hatást gya korol a környezetre. Emellett a karbantartásra is többet kell 
fordítaniuk, hogy régi traktoraik  üzemképesek maradjanak. 
A kölcsönt  biztosító rendszert na gyon bonyolult lenne rövid id őn belül megvalósítani, pedig gyors 
megvalósításra lenne szükség, mert a III. B. szakasz kibocsátási határértékei 2011-t ől kezdve 
 
HU 8   HU hatályba lépnek. Egy m űködő rendszer kidolgozása annak id őszükséglete miatt nem tudná 
eredményesen kielégíteni az ágazat azonnali igényeit. A rendszer megvalósításához és 
szabályozásához további uniós/tagállami er őforrásokra lenne szükség. Ez a rendszer nem jelentene 
segítséget azoknak a vállalatoknak, amelyek a III. B. szakasz eléréséhez szükséges K+F tevékenység finanszírozása terén nehézségekbe  ütköznek. Azoknak a válla latoknak, amelyek még 
nem készültek fel a III. B. szakaszra, tová bbi K+F tevékenységet ke llene finanszírozniuk.   
A traktorgyártók számára további lehet őség lenne tevékenységük folytatására, hogy egy 
motorgyártó raktáron lév ő motorjait vásárolnák meg annak ér dekében, hogy továbbra is tudjanak a 
III. A. szakasznak megfelel ő traktorokat forgalmazni. Ahhoz, hogy három hónapot meghaladó 
raktározás után felhasználhatók legyene k, a motorok különleges kezelést igényelnek
6, ami 
időigényes, költséges és a motor eladás i árának akár az 5 %-át is elérheti.  
Ez ellen fel lehet hozni, hogy a III. A. szakasz el őírásait teljesít ő több motor gyártására irányuló 
ösztönzés eredményeként a környezetkímél őbb III. B. típusú motorok fejlesztése helyett sok III. A. 
típusú motort fognak gyártani; mi ndez az innováció és a környezetb arátabb traktorok fejlesztése 
ellen ható ösztönz őként fog m űködni. Így a III. A. szakasznak megfelel ő, készleten lév ő motorok 
megvásárlásához nyújtott kölcsön r ontja a környezetet kevésbé káro sító, a III. B. szakasznak 
megfelelő traktorok tervezésére irányuló ösztönzés hatását. Ez a lehet őség emellett kérdéseket vet 
fel az EU állami támogatásra vonatkozó rendelk ezéseinek való megfel eléssel kapcsolatban. 
A leselejtezési  támogatás, melynek feltétele a régebbi, környezetszennyez őbb traktor 
megsemmisítése, arra ösztönzi a felhasználókat, hogy a környezetkímél őbb III. B. szakasznak 
megfelelő új traktorokat vegyenek. Ez a III. B. szakasznak megfelel ő új traktorok vásárlást 
ösztönzi, aminek pozitív a környezeti hatása. A tr aktorgyártókat azonban nem kapnak támogatást a 
III. B. szakasznak megfelel ő traktorok kifejlesztését lehet ővé tevő K+F tevékenység 
finanszírozásához. Kétséges t ovábbá, hogy egy roncsprémium-program kilátásba helyezése 
elegendő lenne-e ahhoz, hogy a bankok további kölcsönöket adjana k a traktorgyártók K+F 
kiadásaira. Ráadásul, ha a tagállamok különböz őképpen hajtanák végre a programot, az a bels ő 
piac széttöredezéséhez és a verseny torzulásáh oz vezetne. A Bizottságnak mindenesetre nincs 
tudomása arról, hogy bármelyik tagállam roncsp rémium-program beveze tését tervezné az 
ágazatban.  
A rugalmas végrehajtási  eljárásnak a különböz ő traktortípusok esetében – a III. A-ból a III. B. 
szakaszba történ ő átmenet nehézségeinek függvényében – különböz ő mértékű végrehajtása  nem 
valósítható meg, mert nincs konkr ét traktorjegyzék minden egyes kategóriára vonatkozóan, illetve 
az értékesítés felmérésére sincs megfelel ő rendszer. 
A rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozható traktorok arányának 
valamennyi traktor esetében 50 %-ra történ ő emelését  és a rögzített számok ennek megfelel ően 
történő módosítását jelent ő lehetőség elemzésekor figyelembe kell ve nni a környezeti, szociális és 
gazdasági hatásokat. A nem közúti mozgó gé pekre és berendezésekre vonatkozó rugalmas 
végrehajtási eljárásról szóló hatásvizsgálatban a környezeti hatá sok valamennyi nem közúti mozgó 
gép és berendezés esetében a számított kibocsátás küls ő költségei alapján lettek meghatározva. 
Mivel az EUROSTAT- és a környezetvédelmi adatbázisok egyáltalán nem tartalmaznak traktorokra vonatkozó konkrét adat okat, nem lehet olyan, pontos abb információkkal szolgálni, 
                                                
 
6 Amennyiben a motort készletre gyártják, feltöltik egy különleges olajjal. Amikor a mo tort beszerelik a traktorba, ezt az olaja t le kell 
cserélni egy adott olajra, ma jd a motort egy adott tüzel őanyaggal üzemeltetik néhány órán keresztül. Ezt követ ően az olajat ismét le kell 
cserélni, most már a normál olajra, és normál tüzel őanyaggal is üzemeltetni kell egy ideig. E kkor áll készen arra, hogy biztonságosan 
eladhassák. Az eljárás id őszükséglete és költsége a motor méretét ől és teljesítményét ől függ.  
 
HU 9   HU amelyek csak a traktorokra vonatkoznának. A tr aktorok esetében azonban a hatások ugyanolyan 
jellegűek, mint valamennyi nem közúti mozgó gép esetében. 
A környezeti költségek a rugalmas végrehajtási eljárás arányának a jelenlegi 20 %-ról 50 %-ra 
történő emelésével jelentkez ő kibocsátástöbblet által okoz ott költséget jelentik. 
A nettó jelenértéken alapuló módszertan szerint a rugalmas végrehajtási eljárásnak a jelenlegi 
20 %-hoz képest 50 %-os arányából szár mazó költségek nagyságrendje szennyez őanyag-
típusonként a következ ő: 
Szennyez ő anyag  50 %-os rugalmas végrehajtás 
valamennyi nem közúti mozgó 
gép és berendezés esetében  50 %-os rugalmas végrehajtás 
a traktorok esetében  
PM 200  80–90  
NO x 350 130–150  
Összesen  550 210–240  
 
Ezek a (millió euróban megadott) számadatok a 2008–2030 közötti id őszakban felmerül ő összes 
költséget jelentik, míg a hatá svizsgálat céljára végzett haszonszámítás a dokumentumot kísér ő 
javaslatban említett hároméves id őszakra történt. A traktorokra vonatkozó számadatok azon a 
feltevésen alapulnak, hogy a tr aktorok aránya a szennyez ő anyagok kibocsátásában nem változik.  
A rugalmas végrehajtási rendszer kiterjesztésének becsült hatása az els ő évben az összes üzemben 
lévő nem közúti mozgó gép és berendezés összes ki bocsátásának 0,3 %-ára rúgna (a részecske- és a 
NO x-kibocsátást is beleértve). 
Másrészt a rugalmas végrehajtási rendszer kiterjesztése lehet ővé tenné a gyártók számára, hogy 
további traktorokat tudjanak értékesíteni, és ezáltal bevételre tegyenek szert, amelyb ől 
finanszírozni tudják a III. B. szakasznak megfelel ő traktorok kifejlesztésének K+F kiadásait. A 
nem közúti mozgó gépekre és berendezésekre vona tkozó hatásvizsgálathoz hasonlóan ennek a 
hatásvizsgálatnak is az a köve tkeztetése, hogy a gazdasági el őnyök meghaladják a környezeti 
károkat.  
A rugalmas végrehajtási eljárás arányának 50 %-ra történ ő emelése helyett azt a lehet őséget is 
fontolóra lehet venni, hogy a IV. szakasz bevezetésé ig elhalasztják a III. B. szakasz bevezetését. 
Ennek az lenne a következménye, hogy a rész ecskekibocsátási ha tárértékek 90 %-os 
csökkentésének hatása csak három évvel kés őbb lenne érezhet ő. A Bizottság azon a véleményen 
van továbbá, hogy a rugalmas végrehajtási eljá rás arányának hasonló emelését a IV. szakasz 
bevezetésével összefüggésben el kell vetni; mint már korábban említettük, a III. B. szakasznak való 
megfelelés érdekében végzet t K+F tevékenységnek köszönhet ően ez nem lenne indokolt. A 
Bizottság err ől tájékoztatja az érdekelt feleket. 
A rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozható traktorok arányának 
valamennyi traktor esetében 80 %-ra történ ő emelése  és a rögzített számok ennek megfelel ően 
történő módosítása, a 4.2. lehet őséghez hasonlóan, ám a következ ő eltérésekkel: a 80 %-os arány 
nem lenne összhangban a nem közúti mozgó gépe kre és berendezésekre vonatkozó javaslattal 
(50 %); az uniós alaprendszer fenntartása mellett a rugalmas végrehajtás í gy már közelebb állna az 
Egyesült Államok rendszeréhez; több környezeti kárt eredményezne, noha az ágazat kifejtette, 
hogy ilyen magas érték nem szükséges ahhoz, hogy meg tudjanak felelni az irányelv el őírásainak. 
 
HU 10   HU A rugalmas végrehajtási eljárás szankcionálási mechanizmussal  összekapcsolt alkalmazása 
csökkentené a megnövekedett rugalmasság miatti esetleges versenytorzulással kapcsolatos aggályokat. Ellenben nem állnak rendelk ezésre adatok a traktorok megfelelésér ől (ami jelent ős 
terhet róna az illetékes nemzeti hatóságokra). Ez  gyakorlatilag kivitelezh etetlenné teszi ezt a 
választási lehet őséget, mert egy ilyen mechanizmus el őkészítése és megvalósítása az alkalmazás 
előnyeihez képest aránytalan költségekke l járna (értesítés és felügyelet). 
Egy olyan rugalmasságijog-kereskedési rendszer , amelyben a cégek további rugalmassági 
jogokat vásárolhatnának azoktól, akik nem tartanak rá igényt, er őteljes ösztönzést jelentene arra, 
hogy a lehet ő leghamarabb sikerüljön telj esíteni az új kibocsátási határértékeket. Egy ilyen 
bonyolult rendszer rövid id őn belüli létrehozása azonban ne m lenne arányban a várható 
eredményekkel.  
Az előzőekben leírt okok miatt egy ABT-rendszer  sem tekinthet ő megvalósítható lehet őségnek; a 
Tanács és a Parlament már el is utasította.  
A felsorolt lehet őségek összehasonlítása 
 
 Eredményess
ég Hatékonyság  Koherencia  Megvalósítható
ság  
1. lehetőség –  
Kiindulási helyzet  Eredménytelen  Nem hatékony  Részben 
koherens  Megvalósítható  
2. lehetőség –  
Államilag támogatott 
kölcsön biztosítása a III. A. 
szakasznak megfelel ő 
motorok készletezéséhez  Részben 
eredményes  Nem hatékony  Nem koherens  Megvalósítható, 
ha a tagállamok 
hajlandók 
lennének rá  
3. lehetőség –  
Nemzeti roncsprémium-
programok  Részben 
eredményes  Nem hatékony  Részben 
koherens  Nem 
megvalósítható  
4.1. lehet őség –  
A rugalmas végrehajtási 
eljárás különböz ő mértékű 
megvalósítása  Eredményes  Hatékony  Koherens  Nem 
megvalósítható  
4.2. lehet őség –  
Rugalmasság 50 %-ban  Eredményes  Hatékony  Koherens  Megvalósítható  
4.3. lehet őség –  
Rugalmasság 80%-ban  Csak az 1. 
célkitűzés 
tekintetében 
eredményes  A környezeti 
kompromisszu
m miatt nem 
hatékony  Környezetvéde
lmi 
szakpolitikával 
koherens  Megvalósítható  
4.4. lehet őség –  
Szankcionálási 
mechanizmus  Eredményes  Nem hatékony  Koherens  Nem 
megvalósítható  
4.5. lehet őség –  Eredményes  Részben Koherens  Nem 
 
HU 11   HU Kibocsátáskereskedelmi 
rendszer  hatékony  megvalósítható  
4.6. lehet őség –  
ABT  Eredményes  Részben 
hatékony  Koherens  Nem 
megvalósítható  
 
5.1. Következtetés  
A fenti elemzés eredményeként a Bizottság arra  a következtetésre ju tott, hogy a rugalmas 
végrehajtási eljárás arányának 50 %-ra történ ő emelése a legmegfelel őbb intézkedés annak 
érdekében, hogy a szakpolitika célkit űzései teljesüljenek.  
6. M ONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
A kiterjesztett rugalmas végrehajtási eljárás hatásainak értékelésére a végrehajtást követ ően kerül 
sor az ágazat és – az 2000/25/EK irányelv el őírásainak megfelel ően – a tagállamok által 
szolgáltatott adatok alapján. Így várhatóan nem n őnek a gyártók és a nemzeti hatóságok költségei. 
A kezdeményezés eredményességét a következ ő kiemelt mutatószámokkal lehetne értékelni: a 
rugalmas végrehajtási rendszer igénybevétele 2013 végéig, az üzle ti tevékenységüket felszámoló 
vállalatok számának alakulása és a traktoroknak tulajdonított NO x- és részecskekibocsátás 
alakulása. 
A Bizottság azt tervezi, hogy a dokumentumot kísér ő javaslatban meghatározott id őszak végén, 
azaz 2014-ben értékeli a módosított rugalmas végreh ajtási eljárás hatását, és az így kapott 
eredményekb ől levonja a szükséges következtetéseket.