P6_TA(2005)0135

A kulturális tartalmak és művészi kifejezések sokszínűségének védelmével kapcsolatos egyezményre irányuló munkáról

Az Európai Parlament állásfoglalása a kulturális tartalmak és művészi kifejezések sokszínűségének védelmével kapcsolatos egyezményre irányuló munkáról

Az Európai Parlament,

- tekintettel a kulturális sokszínűség megőrzéséről és támogatásáról: az európai régiók és nemzetközi szervezetek, mint az UNESCO és az Európa Tanács szerepéről szóló 2004. január 14-i állásfoglalására [1],

- tekintettel a Bizottság "A kulturális sokszínűségről szóló nemzetközi egyezmény felé" (COM(2003)0520) című kommunikációjára,

- tekintettel a WTO keretében létrejött Általános Egyezmény a Szolgáltatások Kereskedelméről (GATS) elnevezésű egyezményről szóló 2003 március 12-i állásfoglalásra, amely magában foglalja a kulturális sokszínűség témáját is [2],

- tekintettel az UNESCO kulturális sokszínűségről szóló 2001. november 2-i nyilatkozatára,

- tekintettel az EK-Szerződés 149 cikke (1) bekezdésére és 151. cikkére,

- tekintettel az Európai Unió alapjogi chartája preambulumára és 22. cikkére,

- tekintettel az európai alkotmányt létrehozó szerződés I-3 cikke (3) bekezdése 4. albekezdésére, amely megerősíti, hogy az Unió tiszteletben tartja gazdag kulturális és nyelvi sokszínűségét, valamint biztosítja, hogy Európa kulturális öröksége megmarad és gazdagszik; a III-315 cikke (4) bekezdése 3. albekezdésére, amely megerősíti, hogy a Tanács a kulturális és audiovizuális szolgáltatások forgalmazásáról szóló megállapodások tárgyalása és megkötése során egyhangúlag hoz döntést, amikor az Unió kulturális és nyelvi sokszínűségének fenntartása forog kockán,

- tekintettel az UNESCO 2003. október 17-i általános értekezletén hozott, a kulturális sokszínűségről szóló a 2005-ös általános értekezlet következő ülésére esedékes egyezménytervezet kidolgozására vonatkozó határozatra irányuló munka indításáról,

- tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

A. mivel 2003 decembere és 2004 májusa között független szakértői ülésekre került sor, szem előtt tartva az első, előzetes egyezménytervezet összeállítását,

B. mivel a 2004 szeptemberében kezdődő kormányközi tárgyalássorozat célja az előzetes egyezménytervezet és jelentés véglegesítése,

C. mivel az UNESCO 2001 novemberében elfogadott kulturális sokszínűségről szóló egyezménytervezete üdvözölt lépés volt a nemzetközi együttműködés felé, de nem bizonyult elégséges válasznak a kulturális sokszínűséget fenyegető veszélyekre a globalizálódó világban,

D. mivel, az UNESCO egyezménytervezetének célkitűzése a nemzeti kulturális tartalmak és művészi kifejezések sokszínűsége biztosítása és védelme és mivel törekvése a kulturális tartalmak és művészi kifejezések sokszínűsége védelmére és elősegítésére irányuló megfelelő intézkedések és kulturális politikák kialakításának és elfogadásának megkönnyítése, valamint szélesebb körű nemzetközi kultúracsere ösztönzése,

E. mivel míg az egyezmény céljai kulturális témákra vonatkoznak - ez olyan terület, ahol az Szerződés 151. cikke szerint a Közösségnek nincs harmonizációs hatásköre, a célkitűzések megvalósítására irányuló intézkedések a közösségi vívmányokat befolyásoló kikötéseket tartalmazhatnak; más szóval, az UNESCO egyezménytervezete vegyes megállapodás és számos olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek a Közösség kompetenciájába tartoznak,

F. mivel a Tanács ezért 2004. november 16-án egyetértett azzal, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon a Közösség nevében az UNESCO-szövegtervezet azon részeinek megtárgyalására, amelyek a Közösség kompetenciájába tartoznak,

G. mivel a tagországok kötelesek szorosan együttműködni a Közösséggel az egység biztosításában a tárgyalások és szövegezések tekintetében,

H. mivel a Szerződés 300. cikke rögzíti a közösségi megállapodásokra vonatkozó eljárási szabályokat, valamint hogy az Európa Parlamenttel konzultációt kell folytatni az ilyen megállapodás megkötéséről szóló javaslattal kapcsolatban,

I. mivel tekintettel a vegyes megállapodásra, fontos a szoros együttműködés a tagországok és valamennyi közösségi intézmény között,

1. emlékeztet arra, hogy az egyezmény a kulturális fejlődés érdekében kifejtett nemzetközi együttműködés egyik eszköze kell, hogy legyen, és úgy véli, hogy a megállapodástervezet valóban megkísérli feltárni azokat a veszélyeket, amelyeket a globalizáció és a nemzetközi kereskedelmi politika a kulturális sokszínűségre jelent, és üdvözli a folyamatot, amelynek célja egy, a kulturális sokszínűség védelmére szolgáló normatív eszköz kialakítása;

2. meggyőződése, hogy a tagországoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük álláspontjaiknak egymás közötti és a Közösséggel történő koordinálása érdekében;

3. aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az egység hiánya alááshatja a Közösség álláspontját és hitelességét a tárgyalások folyamatában, és hangsúlyozza az EU egységének fontosságát, valamint azt, hogy az Európa Parlamentnek teljes mértékben részt kell vennie a világos célok meghatározásában, valamint figyelembe kell vennie a civil társadalom nézeteit;

4. ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság ne csak a Tanács rendelkezésére bocsásson aktuális információkat az UNESCO keretein belül zajló tárgyalásokról, hanem részletesen tájékoztassa az Európai Parlamentet is;

5. meggyőződése, hogy a javasolt UNESCO-egyezményben egyértelműen ki kell hangsúlyozni a részes államok arra vonatkozó jogát, hogy fejlesszék, fenntartsák és megvalósítsák az olyan politikákat és jogszabályokat, amelyek elősegíteni és védeni hívatottak a kulturális különbözőségeket és a média pluralizmusát; úgy ítéli meg, hogy alapvető fontosságú, hogy az egyezményben foglalt jogok megerősödjenek és hogy viszszaszoruljanak mindazon törekvések, amelyek az ilyen jogok ezen egyezményen keresztül történő gyengítésére irányulnak;

6. meggyőződése, hogy az egyezményben el kell ismerni a közszolgáltatások, nevezetesen a közszolgálati média fontos szerepét a kulturális sokféleség és identitás, az állampolgárok minőségi tartalomhoz és tudáshoz való hozzáférésének megőrzésében, támogatásában és fejlesztésében;

7. hangsúlyozza, hogy ha a kulturális szolgáltatások és termékek kettős természetűek is, nem sorolhatók be az egyszerű áruk kategóriájába, még akkor sem, ha egyszerre gazdasági és kulturális értéket is képviselnek;

8. hangsúlyozza azt is, hogy a nemzeti kulturális és a világ összes régiójából származó tartalmak változatos kínálatához való hozzáférés alapvető jog;

9. ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió és tagországai az egyezmény tárgyalása és elfogadása során ne tegyenek semmi olyat, amivel feláldoznák a kulturális sokféleséget, vagy ami aláásná a kormányok képességét a kulturális sokféleség és identitás támogatására;

10. felhívja az UNESCO általános értekezletét és a tárgyaló feleket, hogy biztosítsák azt, hogy az egyezmény a kulturális kifejezés minden formájára vonatkozzon;

11. felhívja az összes tárgyaló felet, hogy tegyenek meg mindent a tervezet véglegesítése érdekében, hogy azt az UNESCO általános értekezlete 2005 októberében Párizsban elfogadhassa;

12. meggyőződése, hogy a média-pluralizmus az egyezmény alapvető elve kell, hogy legyen;

13. kitart amellett, hogy az egyezmény garantálja az átláthatóságot, az arányosság elvét, valamint a demokratikusság alapelvét;

14. kitart amellett, hogy az egyezménynek a nemzetközi eszközökben lefektetett egyéni emberi jogokon kell alapulnia, ide értve az információ és vélemény, valamint a szellemi tulajdon szabadságához való jogot;

15. meggyőződése, hogy a nemzetközi kereskedelmi jog és a jövőbeni UNESCO-egyezmény közötti kapcsolat központi kérdés, amelyet oly módon kell megközelíteni, hogy a kulturális sokféleség legalább akkora hangsúlyt kapjon, mint a többi politikák, de semmiféleképpen sem kevesebbet;

16. úgy véli, hogy az egyezménynek egy egyszerű, egységes és kötelező konfliktusrendezési mechanizmust kell létrehoznia, hogy a kulturális sokszínűség számára ítélkezési gyakorlatot alakítson ki a nemzetközi jogban;

17. meggyőződése, hogy az egyezményben a kulturális ipar meghatározásába bele kell foglalni a kulturális javaknak és szolgáltatásoknak nem csak az előállítását, de a megteremtését, publikálását, népszerűsítését, elosztását, kiállítását, ellátását, eladását, gyűjtését, tárolását és megőrzését is;

18. meggyőződése, hogy az egyezményben el kell ismerni mind a közvetlen, mind a közvetett, államtól származó anyagi támogatás fontosságát, és, hogy a részes államok meghatározhatják az ilyen segítség természetét, összegét és kedvezményezettjeit;

19. meggyőződése, hogy az államoknak meg kell tartaniuk a kulturális sokszínűség és a média-pluralizmus megőrzésének szentelt közszolgáltatás, különösen a közszolgálati elektronikus média megszervezésének, finanszírozásának és hatásköre meghatározásának jogát a demokratikus és szociális relevancia társadalmaik számára történő biztosítása érdekében, és hogy ennek a digitális tudás korában is érvényesnek kell lennie;

20. meggyőződése, hogy az egyezmény köteles megvédeni a részes államok arra vonatkozó jogait, hogy kulturális politikájukat az új médiatartalomra és az elosztás új eszközeire is kiterjesszék, valamint, hogy az egyezményben kifejezetten meg kell említeni a technológiai semlegesség elvét;

21. üdvözli a kulturális sokszínűség megfigyelőközpontjának az UNESCO keretein belül történő létrehozására irányuló javaslatot, amely központnak a szakmai szervezetekkel együtt kell működnie;

22. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagországoknak, a csatlakozásra váró országok kormányainak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az Európa Tanácsnak és az UNESCO-nak.

[1] HL C 92. E, 2004.4.16., 322. o.

[2] HL C 61. E, 2004.3.10., 289. o.

--------------------------------------------------