HU    HU HU 
 
HU 1   HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 15.9.2010 
SEC(2010) 1050 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
Kísérődokumentum 
  
Javaslat: 
 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
 
Mozgásban az ifjúság – a fiatal ok tanulmányi mobilitásának el őmozdítása 
 
{COM(2010) 478 végleges} 
{SEC(2010) 1049}  
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ  
Ez a hatásvizsgálat a fiatalok tanulmányi mobilitásának támogatásáról szóló tanácsi 
ajánlásra irányuló javaslathoz kapcsolódi k, amely ajánlás a „Mozgásban az ifjúság” 
kezdeményezés keretében végrehajtandó cselekvéssorozat részét fogja képezni.  
1. HÁTTÉR  
A „Mozgásban az ifjúság” az „Európa 2020” st ratégia támogatását sz olgáló kiemelt uniós 
kezdeményezés. Célja, „hogy a kiválóság és a t őke kombinálása, illetve a diák- és 
gyakornokmobilitás ösztönzése révén növelje Európa fels őoktatási intézményeinek 
teljesítményét és nemzetközi vonzerejét, Unió-s zerte javítsa az oktatás és képzés valamennyi 
szintjének min őségét, valamint javítsa a fi atalok foglalkoztatási lehet őségeit”1. 
A tanulmányi mobilitás támogatása a „Mozgásban az ifjúság” központi célkit űzése. A 
kezdeményezés a diákmobilitás jelent ős mértékű fokozására (és min őségének javítására) 
törekszik majd. Emellett szélesebb körben, minden fiatal számára lehet ővé kívánja tenni a 
tanulmányi mobilitást, különös tekint ettel a szakképzésben részt vev ő tanulókra és a kevesebb 
lehetőséggel rendelkez ő fiatalokra. 
Nyilvánvaló azonban, hogy az un iós programok önmagukban nem képesek megvalósítani a 
kezdeményezés ambiciózus célkit űzéseit. A Mozgásban az ifjúság közlemény szerint az 
európai uniós programtámogatást ez ért a tagállamok és más szerepl ők tanulmányi mobilitást 
támogató er őfeszítéseinek kell kiegészítenie. Me ghatározó szerepe lesz a mobilitás 
akadályainak azonosítása és megszüntet ése érdekében végzett tevékenységeknek. 
A Bizottság olyan tanácsi ajánlástervezetet javasol, amely egyrészt felöleli a tanulmányi 
mobilitás el őmozdítására szolgáló, nemzeti szint ű szakpolitikai megközelítéseket, másrészt 
szakpolitikai iránymutatást nyújt a tagállamoknak, hogy hogyan járulhatnak hozzá a „Mozgásban az ifjúság” általános célkit űzéseihez. Ez a hatásvizsgálat közvetlenül a 
„Mozgásban az ifjúság” kezdeményezéscsomag említett elemére, azon belül is a mobilitás 
akadályainak leküzdésére koncentrál.  
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A személyek szabad mozgásának részeként a tanu lmányi – azaz az új készségek elsajátítására 
irányuló transznacionális – mobilitás az egyik legalapvet őbb módja annak, hogy az egyének, 
különösen a fiatalok el őmozdítsák leend ő foglalkoztathatóságukat, illetve személyes 
fejlődésüket. 
Az Unió már régóta folytat igen elismert tevékenységet az európai polgárok számára 
közvetlen és kézzelfogható el őnyökkel járó tanulm ányi mobilitás el őmozdítása és támogatása 
terén. Egyes kezdeményezések – például az Erasmus-program – több mint 2 millió ember számára tették lehet ővé a külföldön való tanulást és  a külföldi tanulmányok hivatalos 
elismerését. 
                                                
 
1 COM (2010) 2020. 
 
HU 3   HU A tanulmányi mobilitás valós lehet ősége azonban még mindig tú l kevés európai fiatal 
számára biztosított. Továbbra is viszonylag kevés fiatal élvezi a külföld i tanulási tapasztalatok 
előnyeit, és egyes csoportok, pé ldául a hátrányos helyzet ű fiatalok, különösen 
alulreprezentáltak. Számos nyelvi,  kulturális, pénzügyi, jogi és ad minisztratív akadály áll fenn 
– többek között a külföldön végzett tanulmányok min őségének elismerése, érvényesítése és 
szemlélete terén – különösen a strukturált uniós mo bilitási programok keretén kívül . 
Emellett a fiatalok körében még mindig nem elég ismertek a mobilitási lehet őségek. A 
jelenlegi jogszabályi keret az egyes ágazatokra (fels őoktatás, szakképzés, önkéntesség, 
tanárok és oktatók, fiatal ku tatók) külön összpontosít, ami akadályozhatja az integrált 
megközelítéseket. A nemzeti és uniós szinten meglév ő programokon keresztül biztosított 
többletforrások ugyan fokozhatják a mobilitá st, azonban a nagyobb pénzösszeg önmagában 
nem elégséges egy olyan jöv őkép megvalósításához, amelyben a mobilitás mindenki számára 
elérhető valós lehet őség. A tagállamoknak további lépéseket kell tenniük a nemzeti és 
regionális szinten fennálló akad ályok megszüntetése érdekében. 
Egy 2001-es tanácsi ajánlás2 foglalkozott a diákok, képzésben résztvev ők, önkéntesek, 
tanárok és szakoktatók Közösségen belüli mob ilitásával, azonban ez már nem használatos és 
mára kissé elavult. E 2001-es taná csi ajánlás hatékonyságának értékelése3 szerint az ajánlás 
bizonyos mértékben célravezet ő volt, de a konkrét rendelkezések megvalósításával 
kapcsolatban nem állnak rende lkezésre átfogó, könnyen hozzáférhet ő információk. Nagy 
szükség van az említett ajánlás aktualizálására, újrafókuszálására és megújítására . 
3. A  SZUBSZIDIARITÁS  ELEMZÉSE  
Az Európai Unió támogatási hatáskörrel rendelkezik az oktatási, ifjúsági és képzési 
szakpolitika terén az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (Lisszaboni Szerz ődés) 
alapján. A Szerz ődés 165. cikke egyrészt úgy rendelkezik, hogy „az Unió a tagállamok 
közötti együttm űködés ösztönzésével és szükség eset én tevékenységük támogatásával és 
kiegészítésével hozzájárul a min őségi oktatás fejlesztéséhez”, másrészt különösen azt 
irányozza el ő, hogy az uniós fellépés célja „a diákok és a tanárok mobilitásának ösztönzése, 
többek között az oklevelek és résztanulmányok  tanulmányi célú elismerésének ösztönzésével” , 
valamint „a fiatalok és a szociálpedagógusok csereprogramjainak ösztönzése”. 
Az Unió az említett küldetés megvalósításában kett ős megközelítést alkalmaz, egyrészt a 
tagállamokkal való szakpolitikai együttm űködést, másrészt pedig a mobilitási cselekvések 
finanszírozását biztosító, „Egész életen át ta rtó tanulás” (azaz Erasmu s, Comenius, Leonardo, 
Grundtvig) és a „Fiatalo k lendületben” elnevezés ű programok végrehajtását. 
4. AZ  UNIÓS  KEZDEMÉNYEZÉS  CÉLKIT ŰZÉSEI  
A legfontosabb szakpolitikai célkit űzés a tanulmányi mobilitás lehet őségének biztosítása 
mindenki számára az alábbi módon: 
– a tanulmányi mobilitás akadályainak felszámolása nemzeti, illetve regionális szinten 
– a tanulmányi mobilitás támogatása 
A konkrét célkit űzések eléréséhez a következ őkre van szükség: 
                                                 
2 2001/613/EK  
3 COM(2004) 21 végleges  
 
HU 4   HU • a külföldi tanulás lehet őségeivel és el őnyeivel kapcsolatos információk rendelkezésre 
állásának és hozzáférhet őségének javítása 
• a nyelvtudás fejlesztése a többnyelv űségi stratégia4 célkitűzéseivel összhangban, többek 
között az anyanyelv mellett két idegen  nyelv ismerete minden polgár esetén 
• a határokon átível ő közös tanulmányi programoknak és a tanulmányi mobilitás egyéb 
formáinak a kialakítását akadályozó jogi és adminisztratív tényez ők megszüntetése 
• a fiatal kutatók, gyakornokok és önkéntesek egészség- és társadalombiztosításával 
kapcsolatos jogi és adminisztrat ív akadályok számának csökkentése 
• a kiskorúak mobilitását szolgáló koherens jogi keret el őmozdítása 
• a tanulók pénzügyi támogatásának hordozhatóságát gátló tényez ők csökkentése vagy teljes 
eltávolítása 
• a külföldön elvégzett formális, nem formális és informális tanulmányok elismerésének és 
érvényesítésének javítása 
• az alulreprezentált csoportokhoz tartozó fiat alok (alacsonyabb társadalmi-gazdasági, 
kisebbségi-etnikai háttérrel rendelkez ők, fogyatékos személyek) mobilitásban való 
részvételi lehet őségeinek növelése 
• a mobilitás min őségére való odafigyelés ösztönzése 
• az eltérő célcsoportokra vonatkozó azonos mego ldások megosztásának megkönnyítésére 
irányuló ágazatközi munka ösztönzése 
• a tagállami eredmények összehasonlíthatóságának javítása, és a csoportos tanulás 
megerősítése 
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy bár célszer ű meghatározni azokat a területeket, ahol 
különösen nagy szükség van tagállami fellépésre, azonban az uniós szint ű ajánlások az oktatás 
és a szakképzés terén nem lehetnek túlzottan el őíró jelleg űek. A szubszidiaritás elvét 
figyelembe véve a tagállamoknak kell meghat ározniuk a megvalósítás módját az adott 
körülmények fényében. 
5. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK  
A lehetőségek előzetes értékelését követ ően három olyan f ő lehetőség kínálkozik, amely 
egyrészt reális és megvalósítható, másrészt  megfelel az oktatás és a szakképzés terén 
támasztott, sz űk körű uniós beavatkozás iránti igénynek. 
5.1. 1. lehet őség: az uniós fellépés mell őzése/status quo (alapforgatókönyv)  
Egy 2001-es tanácsi ajánlás már fogl alkozott a tanulók, képzésben résztvev ők, önkéntesek, 
tanárok és szakoktatók Közösségen belüli mob ilitásával, ez azonban már nem használatos. 
5.2. 2. lehet őség: a Tanács ajánlása : Mozgásban az ifjúság:  a fiatalok tanulmányi 
mobilitásának el őmozdítása  
Új tanácsi ajánlás, amely aktualizálja és  újrafókuszálja a 2001-e s ajánlást, valamint 
előmozdítja az eltér ő célcsoportok számára azonos mobilitási akadályok leküzdésére irányuló 
ágazatközi megközelítést és a mé g célirányosabb nyomon követést. 
                                                 
4 2008/C 320/01  
 
HU 5   HU 5.3 3. lehet őség: új nyitott koordinációs móds zer (OMC) alkalmazása a fiatalok 
tanulmányi mobilitásának el őmozdítása érdekében  
Új, önálló „nyitott koordinációs módszer” a tanulmányi mobilitás fokozására irányuló, 
meglévő tagállami fellépések nyomon követésére és a hozzájuk kapcsolódó jelentések 
elkészítésére, valamint a bevá lt gyakorlatok megosztására. 
6. A  LEHETŐSÉGEK HATÁSÁNAK VIZSGÁLATA  
6.1. A sz űkített listán szerepl ő lehetőségek valószín űsíthető gazdasági, társadalmi és 
környezeti hatása  
Míg a „status quo” lehet ősége csekély és korlátozott gazdasági, társadalmi és környezeti 
hatással járna, mert nem vonna ma ga után további uniós szint ű fellépést, addig a 2. és a 3. 
lehetőség jelent ősebb, pozitív gazdasági, társadalmi és környezeti hatást fejtene ki, mivel több 
fiatal kapcsolódna be a tanulmányi mobilitá sba, ami a fokozottabb és szélesebb kör ű 
képességfejlesztés következtében bizonyítottan el őnyös foglalkoztatottságuk és kulturális 
integrációjuk szempontjából. A szélesebb kör ű tájékoztatás, a hatékonyabb elismerés, a 
gördülékenyebb adminisztratív eljárások és a továbbfejlesztett tám ogatási struktúrák 
várhatóan a mobilitás fokozódásához vezetnek majd. Különösen az őket korlátozó akadályok 
eltávolításából és az abból ered ő társadalmi és gazdasági (re)i ntegrációból fognak várhatóan 
profitálni azok a fiatalok, akik hátrányos helyzet űek, vagy akik számára a mobilitás 
elérhetetlen. 
6.2. Az adminisztratív terhek vizsgálata  
Az 1. lehet őség nem jár további adminisztratív terhe kkel, mivel nem igényel további fellépést 
az EU vagy a nemzeti hatóságok részér ől. A 2. lehet őség bizonyos többletköltségeket jelent a 
végrehajtó ügynökségek, intézmények és kormányzati szervek számára az ajánlás 
megvalósítása során, például a fiatalok tanulmányi mobilitásának megkönnyítését célzó új stratégiák kidolgozásában va gy a hatályos jogszabályok felülvizsgálatában. Némi 
többletköltséggel jár majd a mobilitási teljes ítménymutató létrehozása is, azonban a hatása 
összességében véve semleges lesz, mivel a meglév ő nyomonkövetési és jelentési 
követelmények átstrukturálása elle nsúlyozza majd azt. A 3. lehet őség esetén növekednek a 
legjelentősebb mértékben az adminisztr atív terhek: a végrehajtá s költségei ugyan nagyrészt 
megegyeznek a 2. lehet őségével, azonban uniós és nemzeti szinten többletköltségekkel jár az 
új OMC nyomonkövetési és jele ntési keret létrehozása. 
6.3 Az Európai Unión kívüli hatások  
Az 1. lehet őség várhatóan korlátozott mértékben hat ki az uniós mobili tás növekedésére, 
mivel a 2001-es tanácsi ajánlás nem f oglalkozik kifejezetten ezzel a lehet őséggel. A 2. 
lehetőség pozitív hatással lesz az Európai Unión kívüli mobilitásra, amennyiben egy új tanácsi 
ajánlás kifejezetten ezt a vetületet cé lozza meg, ami fontos frissítést és el őrelépést jelentene az 
alapforgatókönyvhöz képest. A 3. lehet őség korlátozottabb mértékben hatna az Unión kívüli 
mobilitásra, mivel a jogi eszköz ök hiánya kevésbé hatna ösztönz őleg a tagállami fellépésre. 
7. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA FELTÉTELEZETT HATÁSUK ALAPJÁN  
A status quo esetén kialakulhat némi javulás, ez azonban valószín űleg nem elégséges a 
tanulmányi mobilitás mindenki számára elérhet ővé tételére való törekvések megvalósításához. 
A 2001-es ajánlás nem számol az oktatási és képzési ágazat elmúlt években elért jelent ős 
eredményeivel, holott azok a tanulmányi mobili tásra is hatással vannak. Emellett ágazati 
 
HU 6   HU megközelítése megnehezíti az eltér ő célcsoportok azonos problémáinak kezelését. Ezen kívül 
a mobilitás régóta fennálló, nem megfelel ően azonosított és kezelt  akadályai továbbra is 
aggodalomra adhatnak okot. A 2001-es ajánlás és annak az oktatási és képzési OMC részét 
képező folytatása még teljes megvalósítása eset én sem lenne elégséges a mobilitás összes 
jelenlegi akadályainak leküzdéséhez. Ezért t ovábbi intézkedésekre van szükség a 4. részben 
meghatározott célkit űzések eléréséhez. 
A 2. és a 3. lehet őség sokkal nagyobb teret enged a tagá llami rendelkezéseknek a felvázolt 
célkitűzések megvalósítása érdekében történ ő módosítására. A 2. lehet őségben javasolt új 
tanácsi ajánlás azzal az el őnnyel jár, hogy meghatározhatja a felismert hiányosságok terén 
elvégzend ő változtatások végrehajtásának átfogó és egyértelm ű menetrendjét, és ezzel 
összevethet ők lesznek az elért eredmények. Ez az alternatíva lehet ővé tenné az e téren 
folytatott munka újraindítását, megújítását és aktualizálását e gy új jogi eszköz segítségével, 
amely az eltér ő ágazatok azonos horizontális akadál yaira összpontosítana, valamint új 
lendületet adna és nagyobb nyilvánosságot teremten e a mobilitási kérdések számára, emellett 
pedig biztosíthatná az egye s országok eredményeinek átlá tható összehasonlítását is. 
Mindezekb ől adódóan várhatóan serkentené e terület eredményességét is. A 3. lehet őség nem 
kötelező jellege miatt korlátozott, így potenciális  hatása gyengébb lehet, mint egy jogi 
eszközé, különösen a tagállami szint ű jogi és adminisztratív akadályokkal kapcsolatos 
intézkedések tekintetében. Fennáll  annak a kockázata, hogy a 2. lehet őség részét képez ő, 
kezdő lendületet megadó ajánlásnak a hiánya gyengíti a közös er őfeszítést. Végül pedig egy 
új OMC létrehozása és m űködtetése jelent ős adminisztratív többlette rhekhez vezetne nemzeti 
és uniós szinten, ami feltehet őleg komoly tagállami ellenállást váltana ki. 
7.1. El őnyben részesített szakpolitikai lehet őség 
A fenti vizsgálat alapján a 2. lehet őség (tanácsi ajánlás) részesítend ő előnyben, mivel ez a 
legjobb megoldás, és ennek a várható hatása el lensúlyozza a költségeket és az adminisztratív 
terheket. 
8. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A nyomon követés, az értékelés és a jelentés az oktatás és a képzés terén folytatott európai 
együttműködés stratégiai keretrendszerében ( nyitott koordinációs módszer) történne, 
amelynek orientációját ebb ől adódóan módosítani kell. A Bi zottság a nemzeti jelentések 
alapján kétévente értékelést készít ene a tagállamokban elért eredményekr ől, és közzétenné az 
egyes országoknak a tanulmányi mobilitás ak adályainak eltávolít ásában mutatott er ősségeivel 
és hiányosságaival kapcsolatos észrevétele it egy „mobilitási eredménytábla” formájában, 
amely lehet ővé teszi az országok öss zehasonlító értékelését. 
A célkit űzések megvalósítása érdekében elért eredmények legfontosabb mutatói az 
alábbiakon alapulnak majd: 
• a mobilitást igénybe vev ő tanulók, önkéntesek és kutatók által (felmérés útján) jelzett 
mobilitási akadályok okozta jelent ősebb problémák csökkenése 
• konkrét mutatók kidolgozása az egyes akadál ytípusok esetén elért eredmények alapján, 
amelyek nyomon követése a javasolt „mobilitási eredménytábla” segítségével történne 
• a tanulmányi mobilitásban részt vev ő fiatalok (15–35 évesek) számának növekedése 
• a tanulmányi mobilitás uniós szint ű mobilitási referenciaérték( ek)re vonatkozó javaslat (az 
oktatás és képzés stratégiai ke retrendszere (ET2020) szellemében) 
 
HU 7   HU • 2020-ig az európai fels őoktatási térségben végz ő hallgatók legalább 20 %-ának egy 
tanulmányi vagy gyakornoki id őszakot külföldön kell teljesít enie (a bolognai folyamat 
mobilitási referenciaértéke) 
Javasoljuk, hogy az ajánlás végrehajtását követ ő első négy év során (azaz 2014 végére) elért 
eredményekr ől független küls ő értékelés készüljön.