ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.4.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy bár az „egy be, egy ki” elv a minőségi jogalkotás eszköze lehet, nem tekinthető „önálló” tehercsökkentési eszköznek, hanem a meglévő uniós minőségi jogalkotási eszközöket – köztük a hatásvizsgálatokat, a nyilvános konzultációkat, az értékeléseket és a szabályozói ellenőrzést – kiegészítő és azokkal szinergikus hatású eszközként kell szolgálnia. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó ígéretét, hogy az „egy be, egy ki” elvet nem mechanikusan és nem előzetes számszerűsített célok mentén fogják alkalmazni, hanem olyan eseti értékelés alapján, amely konkrétan meghatározza, hogy mit lehet egyszerűsíteni, észszerűsíteni vagy megszüntetni, szem előtt tartva ugyanakkor az adott jogszabály előnyeit is. Az EGSZB továbbra is kiemelten figyelni fogja, hogy az Európai Bizottság valóban ennek az ígéretnek megfelelően jár-e el. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá a tagságával működő jövőállósági platform szerepét abban, hogy az Európai Bizottságnak tanácsot adjon az uniós jogszabályok egyszerűsítésével és a szükségtelen terhek csökkentésével kapcsolatban, ugyanakkor biztosítsa, hogy az Unió szakpolitikái az új kihívások, köztük a társadalmi, környezeti, geopolitikai, technológiai és digitális fejlemények fényében is előretekintők és relevánsak legyenek.
Az irányelv a beszállítóknak, a beszállítói szervezeteknek és a beszállítók nevében működő nonprofit szervezeteknek biztosítja a jogot, hogy panaszt nyújtsanak be. Az EGSZB azonban aggódik amiatt, hogy előfordulhatnak olyan események, amelyek keretében jogellenes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra kerül sor, és valamely érintett fél (például egy munkavállaló) hozzá is jut a vonatkozó információkhoz, a bűnüldöző hatóságok mégsem tudnak fellépni az adott gyakorlattal szemben, mivel az érintett szereplő vagy szervezet nem tesz hivatalos panaszt. Mivel az érintett szereplők adott esetben még akkor is vonakodnak panaszt benyújtani, ha jogaikat nem tartják tiszteletben, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon és értékelje, milyen mértékben lehet szükség változtatásokra az egyes szereplőktől függő legkiszolgáltatottabb felek – például a munkavállalók, a mezőgazdasági termelők és a halászok – jobb védelme érdekében. A tisztességtelen piaci gyakorlatokról szóló irányelvben nem szerepel előfeltételként írásbeli szerződés megléte, viszont feltételezi a kereskedelmi kapcsolatot. Ezért az EGSZB hangsúlyozottan javasolja, hogy a védelmet terjesszék ki azokra az esetekre is, amikor tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra kerül sor, de nincs (írásbeli) szerződés. Az EGSZB már kérte, hogy vezessék be a kollektív keresetek benyújtásához való jogot ( 24 )
1.2.

Az EGSZB üdvözli a portói szociális csúcstalálkozón a portói kötelezettségvállalás révén a tervet illetően kialakult politikai konszenzust. Az EGSZB üdvözli a Tanács portói nyilatkozatát is. A nyilatkozat 4. pontja – amellyel az EGSZB teljes mértékben egyetért – a következőképpen fogalmaz: „Végrehajtása erősíteni fogja az Unió digitális, zöld és méltányos átállásra irányuló törekvéseit, valamint hozzá fog járulni a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megteremtéséhez és a demográfiai kihívások kezeléséhez. A szociális dimenzió, a szociális párbeszéd, valamint a szociális partnerek aktív bevonása mindig is a magas versenyképességű szociális piacgazdaság lényeges elemeinek számítottak. Az egység és a szolidaritás melletti elkötelezettségünk azt is jelenti, hogy mindenki számára biztosítjuk az esélyegyenlőséget és senkit sem hagyunk hátra”.
1.10.

Az éghajlati katasztrófák miatti éves átlagos gazdasági veszteségek több százmilliárd dollárt tesznek ki. A katasztrófák emberi költségeiről szóló ENSZ-jelentés („Human Costs of Disasters”) is aggasztó képet mutat: „a 2000 és 2019 közötti időszakban 7 348 súlyos katasztrófaesemény történt, amelyek 1,23 millió ember életét követelték, 4,2 milliárd embert érintve (többüket többször is), ami világszerte mintegy 2,97 billió dolláros gazdasági veszteséget okozott”. Az alkalmazkodás finanszírozására több uniós finanszírozási forrás is rendelkezésre áll, így az európai zöld megállapodás költségvetése, a többéves pénzügyi keret és a Next Generation EU. Az EGSZB a különféle választási lehetőségek pontosítását kéri, valamint gyakorlati szinten felhasználóbarát eljárásokat szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő időben hozzá lehessen férni a finanszírozási eszközökhöz. Emellett a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának megszüntetése és zöld adóreformok végrehajtása jelentős forrásokat szabadíthatna fel az állami költségvetésekből, megszüntethetné a rendszerszintű következetlenségeket, és új bevételeket teremthetne az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás finanszírozásához. Az EGSZB nehezményezi, hogy még mindig nem terjesztettek elő konkrét ütemtervet a környezetre káros támogatások eltörléséről.
1.13.

A beruházásokba be kell építeni szociális szempontokat is, azaz a beruházások megtérülését nemcsak gazdasági szempontból kell szemlélni, hanem olyan kulcsfontosságú szempontokból is, mint a foglalkoztatás, a munkahelyteremtés és a minőség. Teret kell nyitni a kkv-k számára azzal, hogy megkönnyítjük számukra a rezilienciát támogató alapokhoz való hozzáférést, kiterjesztjük a szinergiákat a kkv-k munkavállalóinak képzése és képesítése, valamint mobilitása terén, megerősítjük az ökoszisztémákat az értéklánc mentén, nem duplikáljuk az erőforrásokat, hanem közösen használjuk azokat az uniós térség valamennyi országával.
2.3.

Az EU új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköze (NDICI) keretében 2021 és 2027 között legfeljebb 7 milliárd eurót különítenek el ennek végrehajtására, ami a következő évtizedben akár 30 milliárd euro összegű köz- és magánberuházást is eredményezhet a régióban. Az NDICI-n keresztül az EU az EFFA+ keretében is fellendíti a fenntartható beruházásokat azáltal, hogy a közvetlen külső együttműködési támogatások kiegészítése céljából tőkét von be. Az EFFA+-t egy 53 400 millió euro összegű külső tevékenységi garancia fogja támogatni, amely a Nyugat-Balkánra is kiterjed.
2.18.

Az EGSZB maradéktalanul támogatja azt a célt, hogy minden kulcsfontosságú európai közszolgáltatás online elérhetővé váljon, és az európai polgárok egészségügyi dokumentációjának szintén teljes mértékben digitálisnak kell lennie, mivel várhatóan a polgárok 80 %-a digitális személyazonosságot fog használni. Ehhez azonban minden tagállam részéről összehangolt erőfeszítésekre és politikai akaratra is szükség lesz. Az EGSZB szorgalmazza, hogy e cél elérése érdekében vonják be a civil társadalmi szervezeteket is. A közszolgáltatások alapvető digitális eszközeinek elvileg ingyenesnek kell lenniük. A közszolgáltatások digitalizálása semmiképpen sem vezethet ahhoz, hogy a felhasználók nagyobb pénzügyi akadályokba ütközzenek.
Képzési stratégia igazságügyi szakemberek számára, hangsúlyt fektetve a fogyatékossággal élő személyekkel kapcsolatos uniós jogszabályokra, beleértve a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt is. E stratégia magában foglal egy tanulmányt a kiszolgáltatott helyzetben lévő felnőttek számára a büntetőeljárások során biztosított eljárási biztosítékokról, és annak felmérésére is kiterjed, hogy szükség van-e jogalkotási javaslatokra a kiszolgáltatott felnőttek támogatásával és védelmével kapcsolatban, összhangban az áldozatok jogaira vonatkozó uniós stratégiával. Az Európai Bizottság emellett iránymutatást készít a tagállamok számára az EU-n belül fogyatékossággal élő személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésével kapcsolatban. Támogatni fogja a tagállamokat abban, hogy növeljék a fogyatékossággal élő személyek szakemberként való részvételét az igazságszolgáltatási rendszerben. Az EGSZB üdvözli ezeket a javaslatokat, amelyekben visszacsengenek a véleményében megfogalmazott ajánlások ( 7 ) . Az EGSZB örömmel nyugtázza azt is, hogy az Európai Bizottság felkéri az Alapjogi Ügynökséget, hogy vizsgálja meg az intézményekben lakó, fogyatékossággal élő személyek helyzetét az erőszak, bántalmazás és kínzás tekintetében. Ezen intézkedéseknek iránymutatással kell szolgálniuk azzal kapcsolatban is, hogy miként biztosítható, hogy a fogyatékossággal élő személyektől ne tagadják meg az igazságszolgáltatáshoz való jogot, illetve annak gyakorlása ne szenvedjen késedelmet akadálymentességi problémák, a jogképesség hiánya vagy a támogatott döntéshozatalra irányuló segítségnyújtás hiánya miatt, illetve amiatt, hogy nem áll rendelkezésre kommunikációs támogatás, például jelnyelvi tolmácsolás. A támogatott döntéshozatallal kapcsolatos bevált gyakorlatokat a CRPD 12. és 13. cikkének megfelelően össze kell gyűjteni. Hasznos lehet azt is megvizsgálni, miként hajtották végre a tagállamok a büntetőeljárás során gyanúsított és vádolt kiszolgáltatott személyekre vonatkozó eljárási biztosítékokról szóló 2013. november 27-i bizottsági ajánlást ( 8 )
3.9.

A digitális átállás gyakorlatilag minden iparágban növelte a digitális készségek iránti keresletet, a feldolgozóipartól kezdve a pénzügyi szolgáltatásokig és azon túlmenően is, és a belátható jövőben a kereslet csak növekedni fog. Ezért elengedhetetlen, hogy a kormányok és a vállalkozások továbbra is beruházzanak a mindenki számára elérhető oktatásba és képzésbe, beleértve a szakképzést is, annak biztosítása érdekében, hogy a digitális átállás zökkenőmentesen és a megfelelő tehetségek bevonásával menjen végbe, hogy az egyének és a vállalkozások kiaknázhassák ezen átállás előnyeit. Ennek magában kell foglalnia a digitális platformokon való részvételre vonatkozó oktatást is.
Az EGSZB teljes mértékben egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az egészséges és biztonságos munkakörülmények az egészséges és termelékeny munkaerő előfeltételei. Senki sem szenvedhet munkával kapcsolatos betegségektől vagy balesetektől. Ez az uniós gazdaság fenntarthatósága és versenyképessége tekintetében is fontos szempont ( 2 ) . Az EGSZB egyetért azzal a megállapítással is, amely szerint „[a] megfelelő munkahelyi egészségvédelem és biztonság csökkenti az egészségügyi költségeket és egyéb társadalmi terheket is, ezzel szemben a rossz munkahelyi egészségvédelem és biztonság magas költségekkel jár az egyének, a vállalkozások és a társadalom szintjén is” ( 3 )
3.3

Az irányelv alkalmazásának kiterjesztése és több fogalom meghatározásának tisztázása csak előnyökkel járhat a fogyasztók és a hitelezők számára egyaránt, valamint egyértelműbbé is teheti a kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket. Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az a javaslat is segítene a nehéz helyzetben lévő fogyasztóknak, amely szerint a tagállamoknak független adósság-tanácsadási szolgáltatásokat kellene nyújtaniuk a túlzottan eladósodott vagy egyéb módon kiszolgáltatott fogyasztók számára. Az EGSZB azt is javasolja, hogy az irányelv ösztönözze a hitelezőket olyan politikák elfogadására, amelyek megkönnyítik a pénzügyi nehézségek korai felismerését és átstrukturálási intézkedéseket is tartalmaznak majd. Mindkét intézkedés megakadályozná a túlzott eladósodást, és arra ösztönözné a hitelezőket, hogy megoldást találjanak a nehéz helyzetben lévő hitelfelvevők számára.
3.10

Az EGSZB előnyben részesíti a digitális használati utasítást. Az ügyfél kérésére a gyártó papíralapon is rendelkezésre bocsáthatja a használati utasítást. Az iparágtól azonban úgy értesültünk, hogy az ügyfelek sok esetben már most is digitális használati utasítást kérnek.
4.8.

Az európai adatvédelmi biztos és az Európai Adatvédelmi Testület arra vonatkozó 2021. június 21-i felhívásával összhangban, hogy tiltsák be a mesterséges intelligenciának az emberi tulajdonságok nyilvános helyeken történő automatikus felismerésére szolgáló, valamint egyes más, potenciálisan tisztességtelen megkülönböztetéshez vezető felhasználásait, az EGSZB a következőket kéri: — tiltsák be a mesterséges intelligencia automatizált biometrikus felismerésre (például az arc, a járás, a hang és egyéb biometrikus jegyek felismerésére) történő felhasználását nyilvános és magán helyeken, kivéve, ha ez specifikus körülmények között hitelesítési célokat szolgál (amilyen például a biztonsági szempontból érzékeny helyekre való beléptetés), — tiltsák be a mesterséges intelligencia emberi magatartásjegyek automatizált felismerésére szolgáló felhasználását nyilvános és magán helyeken, — tiltsák be, hogy biometrikus adatokat felhasználó MI-rendszerek segítségével egyéneket csoportosítsanak etnikai hovatartozás, nem, politikai vagy szexuális irányultság, illetve egyéb olyan szempontok szerint, amelyek alapján a Charta 21. cikke értelmében tilos a megkülönböztetés, — tiltsák be a mesterséges intelligencia természetes személyek érzelmeire, magatartására, szándékára vagy jellemvonásaira vonatkozó következtetés céljából történő használatát, kivéve az igen speciális eseteket, például egyes egészségügyi célokat, amikor fontos a betegek érzelmeinek felismerése.
„az akvakultúra-termékek külkereskedelmi mérlegének az Európai Unióban tapasztalható egyensúlyhiánya nem elfogadható, sem gazdasági szempontból – az ebből következő kereskedelmi hiány miatt –, sem pedig társadalmi szempontból – a munkalehetőségek kihasználatlansága miatt”

Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós akvakultúra-ágazatnak sokkal több terméket kellene biztosítania a belső piaci kereslet kielégítésére. Továbbra is hihetetlen, hogy az Európában fogyasztott akvakultúra-termékek 65 %-a importból származik. A jelenlegi helyzettel az Európai Unió jövőbeli élelmezésbiztonságát veszélyezteti. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy ( 8 ) . Az EGSZB mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a helyzet öt évvel később is változatlan, és nem sikerült elérni a várt eredményeket.
4.2.

A piac átláthatóságának és az ökológiai ágazat adatbázisának javítását célzó, tervezett intézkedések segíteni fognak a gazdasági szereplőknek abban, hogy levonják a megfelelő következtetéseket. Eddig az európai szintű statisztikák többnyire nem tettek különbséget a hagyományos és a biotermékek szegmense között. Helyénvaló lépést jelent, hogy az ökológiai termelést is figyelembe veszik a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság piaci megfigyelőközpontjainak elemzéseiben. E tekintetben szorgalmazzuk, hogy az ökológiai ágazatban bekövetkező fejleményeket a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által a mezőgazdasági kilátásokról rendezett éves konferencián is megfelelően mutassák be.
A munkahely minősége az életminőség egyik alapvető eleme. A fenntartható társadalmi fejlődés egyik előfeltételeként szem előtt kell tartanunk azt az elvet, hogy a munkahely minősége meghatározó az életminőségre nézve (quality of work for quality of life). Az EGSZB ezért határozottan úgy véli, hogy az uniós politikákban különös figyelmet kell fordítani erre, mivel meg kell előznünk az egyenlőtlenség, a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a tisztességtelen verseny kockázatát,
4.1.

Az EGSZB hangsúlyozza a SOC/646. sz. véleményben megfogalmazottakat, de szándékában áll kiemelni néhány szempontot, figyelembe véve a járvány hatását, amely rámutatott a hiányosságokra, és a kiemelt cselekvési és intézkedési területekre is. Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az egyensúlyhiány növekedésének jelenségével szemben, amely több mint egy évtizede tart, és amelyet a válság Covid19 következményeiből adódó fázisa súlyosbít, be kell avatkozni a gazdasági növekedés és társadalmi fejlődés összehangolására alkalmas hatékony politikákkal a versenyképességet támogató intézkedések révén, valamint a munkarendszerek és a foglalkoztatáspolitikák minőségének kihasználása érdekében. Ebben az értelemben a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekhez (PNRR) kapcsolódó beruházásokat a tagállamokban végre kell hajtani és a 2021-re megjelölt irányelvek célkitűzéseinek megfelelően ellenőrizni kell, különös tekintettel a munkaerő-kínálat és -kereslet megerősítésére, valamint az esélyegyenlőség feltételeinek előmozdítására, a munkaerőpiac működésére és a befogadásra. Cselekedni kell a szoros és koherens koordináció érdekében a vészhelyzet kezelésére meghatározott politikák, a SURE programon keresztül elindított támogatási formák, a helyreállítási terv révén a helyreállításhoz indított beavatkozások és beruházások, valamint a 2021- 2027 közötti strukturális alapok programozásával meghatározott és finanszírozott intézkedések révén.
2.8.7.

A kék gazdaság munkahelyteremtési potenciáljának kiaknázása során elengedhetetlen az emberek jólétét elősegítő, színvonalas munkahelyek számának növelése. Ehhez a magas szintű képzés és az átvihető készségek fejlesztésére, a képesítések kölcsönös elismerésére, ágazatközi mobilitásra és a munkaerő-piaci változásokhoz való alkalmazkodás képességére is szükség van. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat és az oktatási szolgáltatókat, hogy – a kék gazdaság szereplőinek képviselőivel és a szociális partnerekkel együttműködve – vegyék figyelembe ezeket az igényeket az oktatási és képzési programok kidolgozásakor, ideértve a továbbképzést és az átképzést is, felhasználva ennek során többek közt az Európai Szociális Alap Plusz forrásait is.
1.3.

Elengedhetetlen, hogy a javaslat az egyenlő versenyfeltételek védelmét szolgálja a tisztességes munkát és szociális normákat biztosító vállalatok támogatása érdekében. Az is fontos, hogy elkerüljük a nem az ETS szerint működő vállalatok részéről tapasztalható tisztességtelen verseny miatt a munkakörülményekre gyakorolt hosszú távú negatív hatásokat. Ezért javasoljuk egy „társadalmi hatásvizsgálat” elindítását, amely figyelembe veszi az ETS alkalmazása, a tisztességes verseny és a kibocsátásáthelyezés által okozott lehetséges társadalmi károk közötti kapcsolatot. Továbbá javasolunk két időközi értékelést is, amelyek a módosított ETS társadalmi, környezeti és gazdasági hatását elemzik. Ezt a módosított ETS hatálybalépése után kettő, illetve négy évvel kell elvégezni, és valamennyi érdekelt fél számára lehetőséget kell biztosítani az ETS alkalmazásának és a program céljainak felülvizsgálatára. Ezek az értékelések arra is lehetőséget adnak, hogy az iparág helyreállítását a kibocsátáskereskedelmi rendszer céljaihoz viszonyítva ellenőrizzék.
4.19.

Az EGSZB arra is rá kíván mutatni, hogy bizonyos esetekben nehéz lesz bizonyítani, hogy az összes kritériumot ténylegesen betartották-e. Például megalapozott és ellenőrizhető bizonyítékot kell szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy az adott alapanyag termesztésének idején a talaj kötöttszénkészlete megnövekedett, vagy észszerűen feltételezhető, hogy növekedett, figyelembe véve azt a kibocsátást is, amely a szóban forgó gazdálkodási módszerek alkalmazásakor a megnövekedett műtrágya- és gyomirtószer-használatból adódik” (lásd: COM(2021)557 1. és 2. melléklet). Még ha lenne is értelme egy ilyen követelménynek, a gyakorlatban nehéz lenne bizonyítani.
1.4.

Az EGSZB kéri, hogy a szakpolitikai és szabályozási keret legyen koherens, stabil, egyértelmű, következetes, és nyújtson jogbiztonságot. Döntő fontosságú, hogy ne vezessenek be olyan kezdeményezéseket, amelyek átfedésben vannak a meglévő, széles körben elfogadott fenntarthatósági meghatározásokkal, elvekkel, kritériumokkal, mutatókkal, iránymutatásokkal és rendszerekkel, vagy ellentmondanak azoknak. A tulajdon védelme és a szabad vállalkozásgyakorlás is olyan elvek, amelyeket be kell tartani.
3.5.

Fontos lenne annak biztosítása is, hogy más főigazgatóságok más finanszírozási forrásai is a kapcsolódó tevékenységek rendelkezésére álljanak, és hogy ezt a forrást biztosító szervezetek hasonlóképpen közzétegyék és hangsúlyozzák. Ez különösen azért lenne helyénvaló, mivel az ifjúsági kérdés ágazatokon átívelő jellegű, és ez az EU ifjúsági stratégiájában is kiemelt szerepet kap. Mindez természetesen több forrást is biztosítana a tevékenységekhez, összekapcsolna más szakpolitikai területeket, és a fiatalok új csoportjait, esetleg a nehezebben elérhető csoportokat is megszólítaná.
2.6.

Mind a CORSIA, mind az ETS foglalkozik ugyan a szén-dioxid-kibocsátással, de más-más módon működnek. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer az összes megengedett kibocsátást csökkenti azáltal, hogy a légitársaságokat egyéni kibocsátásukat illetően kibocsátási egységek vásárlására kötelezi. A CORSIA viszont arra kötelezi a légitársaságokat, hogy kibocsátáskompenzációs egységeket vásároljanak az egész ágazat együttes kibocsátásnövekedésének a kompenzálására, hogy a légi közlekedés által kibocsátott minden egyes tonna szén-dioxidot egy másik ágazatban kerüljék el vagy csökkentsék. Az ETS az Unión belüli légi közlekedésre alkalmazandó. Ez magában foglalja mindazonáltal azokat az utasokat is, akik pusztán azért repülnek valamely uniós repülőtérről egy uniós csomópontba, hogy ott átszálljanak egy nemzetközi célállomás felé; ilyen esetekben minden olyan útszakasz szén-dioxid-kibocsátását beáraznák, amely uniós repülőteret is érint. Ugyanaz az utas az EU szomszédságában lévő valamelyik csomóponton, például Londonon, Isztambulon, Dubaion, Dohán vagy Moszkván keresztül is elrepülhet ugyanarra a távoli célállomásra; de ilyenkor a nem uniós csomópontról induló hosszú távú repülőút szén-dioxid-kibocsátása nem tartozna az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá. A kibocsátásáthelyezés ilyen eseteivel mindenképpen foglalkozni kell.
3.12.

A rendeletjavaslat lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy saját kezdeményezésére eljárva megvizsgálja az EU belső piacának külföldi támogatás általi esetleges torzulását (2. fejezet). Az Európai Bizottság vizsgálatához szükséges egyetlen követelmény, hogy a külföldi támogatások összértéke három egymást követő pénzügyi évben meghaladja az 5 millió EUR küszöböt. Ez a küszöb abszolút értékben meglehetősen alacsony, és annak növelését javasoljuk az Európai Bizottságnak a kisebb és jelentéktelenebb esetek elkerülése céljából, ami a kis- és középvállalkozások érdekét is szolgálja. Az Európai Bizottságnak hatásköre van arra is, hogy legfeljebb a vizsgálat megkezdése előtti 10 évre visszamenőlegesen megvizsgálja a külföldi pénzügyi hozzájárulásokat, valamint lehetősége van megvizsgálni az új rendelet hatálybalépését megelőző 10 évben odaítélt külföldi támogatásokat is, ha a rendelet hatálybalépése után a torzító hatások beigazolódnak.
3.8.

Az általános termékbiztonságról szóló irányelv az elővigyázatosság elvére épült, és az EGSZB üdvözli, hogy ez az új rendeletnek is egyik pillére maradt. Ez az elv a legmagasabb szintű fogyasztóvédelem elfogadását teszi lehetővé. Az EGSZB úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvének rögzítése kulcsfontosságú a fogyasztóvédelem biztosításához, ugyanakkor rugalmasságot is biztosít, melynek köszönhetően az általános termékbiztonságról szóló rendelet alkalmazkodni tud az új kihívásokhoz. Ezért ha csak bizonytalan tudományos adatok állnak rendelkezésre a környezetet vagy az emberi egészséget fenyegető veszélyről, de a tét számottevő, mindig elővigyázatossági intézkedéseket kell hozni. Ez hatékonyabbá teszi az általános termékbiztonságról szóló irányelv védőhálóként betöltött funkcióját is, amely megoldásokat kínál arra az esetre, ha a fogyasztók kockázatnak vannak kitéve, de az ágazatspecifikus jogszabályok hézagosak. Az elővigyázatosság elvének alkalmazása a piacfelügyeletet is teljesebbé teszi.
A 7. cikk minden légitársaságot arra kötelez, hogy adatokat szolgáltasson többek között az adott uniós repülőtéren felvett légijármű-üzemanyag mennyiségéről, és jelentse a forgalmazóktól beszerzett, fenntartható légijármű-üzemanyaggal kevert légijármű-üzemanyag teljes mennyiségét. A légitársaságok az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti jelentéstételi kötelezettséggel összefüggésben már jelenleg is jelentik a járatonkénti légijárműüzemanyag-felvételt és -fogyasztást; ez a rendszer viszont csak az Unión belüli járatokra vonatkozik ( 9 ) . A javasolt rendelet a jelentéstételi kötelezettséget az uniós repülőterekről induló nemzetközi járatokra is kiterjeszti. E járatokat nem uniós légi fuvarozók is üzemeltethetik, ezért az adatszolgáltatási kötelezettség rájuk is kiterjed. Nemzetközi szinten elfogadott, hogy a nem nemzeti légitársaságokat is bevonják az adatszolgáltatási kötelezettségekbe, hogy a nemzeti hatóságok ellenőrizni tudják a megfelelésüket. Így ez a jelentéstételi kötelezettség nem ütközik nemzetközi ellenállásba.