HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 8.9.2004 
COM(2004) 526 végleges 
2003/0021 (CNS) 
2003/0022 (CNS) 
  
Módosított javaslat 
TANÁCSI IRÁNYELV (Euratom) 
a nukleáris létesítmények bizt onságával kapcsolatos alapvet ő kötelezettségek és 
általános elvek megállapításáról 
Módosított javaslat 
TANÁCSI IRÁNYELV (Euratom) 
a kiégett nukleáris f űtőelemek és radioaktív hulladékok biztonságos kezelésér ől 
  
(a Bizottság el őterjesztése 
az Euratom-Szerz ődés 119. cikkének (2) bekezdése szerint) 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. KONTEXTUS  
2003. január 30-án a bizottság két irányelv-j avaslatot fogadott el, melyek a nukleáris 
létesítmények biztonságával illetve a kiégett f űtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésével 
foglalkoznak1. E két javaslat jogi al apja az Euratom-Szerz ődés 3. fejezete, mely az 
egészségvédelemmel foglalkozik. 
Miután 2003. március 27-én az Európai Gazdaság i és Szociális Bizottság kinyilvánította 
véleményét, 2003. május 2-án mindkét javaslatot elküldték a Tanács részére. Az Euratom-
Szerződés 31. cikkében szerepl ő eljárás értelmében, a Tanács kikérte az Európai Parlament 
véleményét. Az Európai Parlament elfogadt a a javaslatokra vonatkozó véleményeket a 2004. 
január 13-i plenáris ülésén. 
Az Európai Parlament véleménye támogatja a Bizottságnak azt a megközelítését, hogy a 
bővített Európai Uniót kötelez ő erejű jogszabállyal ruházza fe l a nukleáris létesítmények 
biztonsága és a radioaktív hulladék kezelése terén. A Parlament számos módosítást fogadott 
el, melyek többsége elfogadható a Bizottság  számára. Ugyanakkor, mindkét javaslatot 
megvitatták a Tanácsban az olasz és az ír elnök ség alatt. Olyan szöve gek születtek, melyek 
nem térnek el azoktól a politikai céloktól, me lyeket a Bizottság a ja vaslatok elfogadásakor 
kijelölt. 
A törvényhozási eljárásból ered ő konzultációk mellett, melyr ől az Euratom-Szerz ődés 
rendelkezik, a Bizottság számos konzultációt végzett, a javaslatai által érintett nemzeti 
hatóságokkal és iparágakkal is, eg yénileg és kollektíven, különböz ő fórumokon keresztül, az 
irányelvi javaslatok benyújtása el őtt és vizsgálatuk alatt. Konz ultációkat végezt ek nemzetközi 
szervezetekkel is, mint például a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a Nukleáris Energia 
Ügynökség. 
A Bizottság emellett kihasználta a különböz ő nemzetközi konferenciákat törvényjavaslatainak 
beterjesztésére. Erre vonatkozóan a java slatokat bemutatták és megvitatták különféle 
értekezleteken, melyeket nem csupán a ta gállamok körében, hanem harmadik országok 
részvételével is rendezte k. E konferenciák lehet ővé tették mindkét irányelv-javaslat 
fejlődésének leírását az Európai Parlamenttel és  a Tanáccsal folytatott viták során is. 
2. A MÓDOSÍTÁSOK JELLEGE  
Az Európai Parlament által elfogadott f őbb módosítások az alábbi  pontokat érintik: 
2.1. Irányelv-javaslat a nukleáris létesítmények biztonsága terén 
Az Európai Parlament f ő kérése a nukleáris létesítmények leállításának finanszírozására 
vonatkozik. A Parlament elvárásai ebben a ké rdésben igen nagyok, amin t azt a 2003. június 
26-án, a bels ő villamosenergia-piacra vonat kozó közös szabályokat érint ő irányelv 
                                                 
1 COM(2003) 32.  
 
HU 3   HU elfogadásakor kötött intézményközi megállapodás2 tanúsítja. E megállapodás kihangsúlyozza 
annak szükségét, hogy a tagállamok megfelel ő pénzügyi er őforrásokat biztosítsanak a 
nukleáris létesítmények leállítására, és ezeket csak erre a célra használják.  
Az Európai Parlament rámutatott, hogy a tagá llamok különféle módszereket alkalmaznak a 
leállítás m űveleteinek finanszírozására. E különféleség  a verseny torzulásához és a nukleáris 
energia termel ői közötti diszkriminációhoz vezethet. A Bizottság hangsúlyozta az Európai 
Parlamentben folytatott viták során e kérdés fontosságát a bels ő villamosenergia-piac 
kontextusában. Ugyanakkor, kije lentette, hogy ezt megfelel ő közösségi okmányok által kell 
felvetni és nem a bels ő villamosenergia-piacra vonatkozó közös szabályokat érint ő irányelv 
által. Ebben a vonatkozásban a Bizottság figyelembe vette, hogy az Euratom-Szerz ődés 
megfelelő keretet kínál. 
A Parlament elvárásainak kielégítésére szükséges  lenne a 9. cikk (2) bekezdését kiegészíteni 
egy olyan rendelkezéssel, mely  garantálja a pénzügyi er őforrások elérhet őségét és a leállításra 
való kijelölésüket. A tagállamok többségének  a Tanácsban tanúsított ellenkezését figyelembe 
véve, mely ezen a téren jelent ős rendelkezés elfogadását érintette, a javaslat szerint ett ől a 
rendelkezést ől el kell állni a nukleáris biztonsá gra vonatkozó irányelv értelmében. A 
Bizottság fenntartja magának azt a lehet őséget, hogy bármely megfelel ő kezdeményezést 
gyors eljárással beterjesszen, az EK-Szerz ődés kizárása nélkül. 
Az Európai Parlament egyéb módosításai, melyek a Bizottság számára elfogadhatók, 
nagyrészt már megjelennek a Tanács kompromisszumos szövegében. 
2.2. Irányelv-javaslat a radioaktív hulladék kezelésér ől 
Az Európai Parlament f őbb módosításai, melyek a Bizottság számára elfogadhatóak, a 
nyilvánosság tájékoztatására való  módszereket valamint a kutat ásra és fejlesztésre vonatkozó 
rendelkezéseket érintik. A Tanács által kiadott jelenlegi szöveg nagy részben már tartalmazza 
ezeket az elemeket, kivéve a radioaktív hulladékkezelésre vonatkozó kutatást érint ő 
módosításokat, melyek ennélfogva szükségessé teszik  a javaslat új cikkel  való kiegészítését. 
Nem szükséges azonban fenntartani közös  vállalkozás létrehozásának lehet őségére vonatkozó 
hivatkozást. Valóban, bizonyos tagállam ok ellenségesen viszonyulnak ahhoz, hogy ez a 
lehetőség szerepeljen az irányelvben.  Mindenesetre az Euratom-Szerz ődés már megadja ezt a 
lehetőséget. 
Fontos kihangsúlyozni, hogy az Európai Parlament az általa végzett m ódosításokban törölte a 
közösségi ütemezési koncepciót a fe jlesztés engedélyezésére és a végs ő ártalmatlanítási 
helyszínek m űködtetésére vonatkozóan. A tagállamok s zabadon meghatározhatják a saját 
időpontjaikat. A Tanácsban folytatott vita emel lett világosan megmutatta, hogy a tagállamok 
nagymértékben ellenségesek a végs ő ártalmatlanításra vonatkozó közösségi ütemezési 
koncepcióval szemben. A tagállamok biztonság i hatóságai úgy tekintik, hogy egy ilyen 
ütemezés kötelezhetné őket bizonyos esetekben, hogy olyan engedélyt adjanak meg, mely 
nem állna összhangban az árta lmatlanítási helyszín bi ztonságára vonatkozó saját m űszaki 
értékelésükkel. Ennélfogva egy r ugalmasabb rendszer, mely lehet ővé teszi a tagállamok 
számára, hogy a saját id őpontjaikat rögzítsék a „társak kényszerít ő erején” alapozva – lásd az 
NAÜ egyezményeket – kívánatosabbnak t űnik és megfelel az Európai Parlament 
álláspontjának. 
                                                 
2 HL L 176., 2003.7.15., 56. o.  
 
HU 4   HU 3. KÖVETKEZTETÉSEK  
Az Európai Parlament által elfogadott és a Bizottság számára elfogadható módosítások nem 
változtatják meg azokat a politikai célel őirányzatokat, melyeket maga a Bizottság állapított 
meg 2003. január 30-án, amikor mindkét irányelv-javaslatot elfogadta. 
A közösségi beavatkozás nélkülözhetetlen annak garantálása érdekében, hogy a nukleáris 
biztonság továbbra is magas szinten maradjon a b ővített Európai Unión belül. A nukleáris 
létesítmények biztonsága, valamint a kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulladékok 
kezelése területén érvényes nemzet közi egyezmények jogilag kötelez ők a szerz ődő felekre 
nézve, de természetükb ől következ ően motiváló jelleg űek. Nem hoznak létre semmilyen 
mechanizmust annak biztosítására, hogy a bel őlük származó kötelezettségeket betartsák. Nem 
olyan hatékonyak, mint egy közösségi b eavatkozás ennélfogv a nem tekinthet ők 
helyettesít őnek. A közösségi jogszabály hiánya, t ovábbá hátrányos lenne a közösségi 
állampolgárok és a b ővített Európai Unió érdekei számára. 
E felülvizsgált javaslatok alkalmat adnak a Bizottság számára, hogy kifejezze hozzájárulását 
az Európai Parlament bizonyos módosításaival ka pcsolatban, valamint a Tanácson belüli vitát 
követően kialakított szövegekre vonatkozóan is. 
 
HU 5   HU 2003/0021 (CNS) 
Módosított javaslat 
TANÁCSI IRÁNYELV (Euratom) 
a nukleáris létesítmények bizt onságával kapcsolatos alapvet ő kötelezettségek és 
általános elvek megállapításáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó Szerz ődésre, és különösen annak 31. 
és 32. cikkére, 
tekintettel a Bizottságtól érkez ő javaslatra3, 
tekintettel azon személyek csoportjának véleményére, melyet a Tudományos és M űszaki 
Bizottság jelölt ki a tagállamok tudományos szakért ői közül, a Szerz ődés 31. cikke 
értelmében, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére4, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére5, 
mivel: (1) A Szerződés 2. cikkének (b) bekezdése el őírja, hogy a Szerz ődés rendelkezéseinek 
értelmében a Bizottság hozzon létre egys éges biztonsági szabványokat a dolgozók és a 
lakosság védelmére, valamint biztosítsa, hogy ezeket alkalmazzák. 
(2) A Szerződés 30. cikke el őírja, hogy alapvet ő szabványokat kell létrehozni a 
Közösségen belül a dolgozók és a lakosság egészségének védelmére az ionizáló sugárzásokból származó veszélyek ellen. 
(3) A 96/29/Euratom tanácsi irányelv
6 megállapítja az alapvet ő biztonsági szabványokat a 
dolgozók és a lakosság egészségének védelmére az ionizáló sugárzásból származó veszélyek ellen. 
(4) A csernobili atomer őműben 1986-ban történt baleset kihangsúlyozta annak 
szükségszer űségét, hogy a Közösség az akkor hatályos alapvet ő szabványokat 
egészítse ki radiológiai szükséghelyze tre vonatkozó rendelk ezésekkel. Ennek 
                                                
 
3 HL C […]., […], […]. o. 
4 HL C […]., […], […]. o. 
5 HL C […]., […], […]. o. 
6 HL L 159., 1996.6.29., 1. o.  
 
HU 6   HU megfelelően, a 87/600/Euratom tanácsi határozat7 rendelkezéseket hozott a korai 
információcserére vonatkozóan radiológiai szükséghelyzet esetén, míg a lakosságnak a 
radiológiai veszélyhelyzet esetén al kalmazandó egészségvédelmi intézkedésekr ől és a 
védekezés során irányadó magatartási szabályokról történ ő tájékoztatásáról szóló, 
1989. november 27-i 89/618/Euratom tanácsi irányelv8 a nyilvánosság tájékoztatására 
vonatkozó kötelezettségeket rótt a tagállamokra radiológ iai vészhelyzet esetén. 
(5) Az alapvet ő szabványokat tovább egészítette ki a radioaktív hulladékok tagállamok 
közötti szállításának, a Kö zösség területére történ ő beszállításának, illetve az onnan 
történő kiszállításának felügyeletér ől és ellen őrzéséről szóló 92/3/Euratom tanácsi 
irányelv9, valamint a radioaktív anyagok tagállamok közötti  szállításáról  szóló, 1993. 
június 8-i 1493/93/Eura tom tanácsi rendelet10. 
(6) A nagy aktivitású zárt radioaktív sugárf orrások és a gazdát lan sugárforrások 
ellenőrzéséről szóló,  2003. december 22-i 2003/122/Euratom tanácsi irányelv11 
specifikus követelményeket fogalmaz meg annak biztosítása ér dekében, hogy az ilyen 
forrásokat ellen őrzés alatt tartják, beleértve azt az id őt, amikor használaton kívül 
kerülnek. 
(7) Bár a hatályban lév ő alapvető szabványok által létrehozott sugárvédelmi rendszer 
nagyfokú védelmet biztosít a lakosság egés zségére vonatkozóan a tárgyban jelenleg 
rendelkezésre álló tudományos ismeret alap ján, ezt ugyanakkor ki kell egészíteni 
annak biztosítása érdekében, hogy a nukleár is létesítmények nagyfokú biztonsága 
fennmaradjon. A nagyfokú biztons ág fenntartása a koncepciót ól a leállítá sig, azáltal, 
hogy hatékony védelmi mechanizmusokat tartanak fenn a radiológiai kockázatok ellen és megelőzik azokat a baleseteket,  melyek radiológiai következményekkel járhatnak, 
nélkülözhetetlen annak érdekében, hogy a Szerz ődés 2. cikkének (b) bekezdésében 
megfogalmazott egészségvédelm i célokat teljesen elérjék. 
(8) A tagállamok korábban már hajtottak végr e olyan intézkedéseket, melyek lehet ővé 
tették számukra, hogy magas szint ű nukleáris biztonságot érje nek el az EU-n belül. A 
nukleáris biztonság kiértékelése az új ta gállamokban, melyet a Tanács végzett el, 
biztosította, hogy ezek az országok is  már elértek egy összemérhet ő biztonsági szintet, 
vagy olyan helyzetben vannak, hogy ezt  elérjék, mely a kiértékelésb ől eredő ajánlások 
teljes körű végrehajtásán alapul. 
(9) A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ)  szabványai és megközelítései a 
legjobb gyakorlat nemzetközileg elismert  kereteit alkotják, melyen a nemzeti 
biztonsági követelmények els ősorban alapulnak, s amelyne k javításához a tagállamok 
jelentős hozzájárulásokat tettek. 
(10) Annak ellenére, hogy bizonyos fokú harmoni záció történt, a nukleáris biztonsági 
intézkedések még mindig széles körben változnak a tagállamok között. Jelenleg az 
intézkedések e különböz ősége nem teszi lehet ővé a Közösség számára, hogy 
elégedetten állapítsa meg, miszerint a Szerz ődés 2. cikkének (b) bekezdésében 
                                                
 
7 HL L 371., 1987.12.30., 76. o.  
8 HL L 357., 1989.12.7., 31. o. 
9 HL L 35., 1992.2.12., 24. o. 
10 HL L 148., 1993.6.19., 1. o. 
11 HL L 346., 2003.12.31., 57. o. 
 
HU 7   HU található egészségvédelmi követelményeket a lehet ő legjobban alkalmazzák. Az 
Európai Atomenergia-közösség, azáltal,  hogy csatlakozott a 1996. október 24-én 
életbe lépett, nukleáris biztonságról szól ó egyezményhez, elkötelezte magát, hogy 
tiszteletben tartja a nukleáris biztonság ne mzetközileg elismert magas szintjét. Annak 
érdekében, hogy a Közösség biztosítsa, hogy ennek az egyezménynek az elveit 
közösségi szinten tiszteletben tartsák, és hogy az Euratom Szerz ődés 2. cikke (b) 
bekezdése által megkövetelt „egységes bi ztonsági szabványokat” alkalmazzák, a 
sugárzásvédelemre vonatkozó alapvet ő szabványokat ki kell egészíteni közös 
biztonsági alapelvekkel. 
(11) A nukleáris berendezések biztonságáért viselt nemzeti felel ősség az az alapelv, 
melyből kiindulva a nemzetközi közösség ki fejlesztette a nukleáris biztonságra 
vonatkozó szabályozást, amint azt a nukleári s biztonságról szóló egyezmény és az 
abban szerepl ő felek meger ősítették, beleértve az Európa i Atomenergia-közösséget; 
ennélfogva egy nukleáris létes ítmény biztonságáért az els ődleges felel ősség a saját 
nemzeti szabályozóhatósága által ellen őrzött engedélyest kell, hogy illesse, és ezt a 
jelen irányelv rendelkezéseinek nem szabad mérsékelniük. 
(12) Csakúgy, mint egy nukleáris berendezés aktív élettartama során, az ionizáló sugárzás 
által keltett veszély a leállítási m űveletek során is keletkezhet. A radioaktív anyagok 
ártalmatlanításához kapcsolódó kockázatok keze lése érdekében szükséges biztosítani a 
nukleáris létesítmények biztonságos leállításá t, beleértve a radioaktív hulladék és a 
kiégett fűtőelemek hosszú távú kezelését. 
(13) A fent említett, sugárvédelemmel kapcsolatos közösségi célok elérése érdekében 
lényeges a nukleáris létesítménye k biztonságára vonatkozó alapvet ő kötelezettségek és 
általános elvek meghatározása.  
(14) Szükséges, hogy megfelel ő pénzügyi er őforrások álljanak rendelkezésre, melyek 
elősegítik a nukleáris létesítmények bizt onságosságát. E célból a tagállamoknak 
biztosítaniuk kell, hogy a létesítmények produktív m űködési élettartama alatt az ilyen 
pénzügyi er őforrások felhalmozásra kerüljenek és ténylegesen is rendelkezésre 
álljanak arra a célra , amelyre létrehozták őket. 
(15) Ez az irányelv összhangban van az 1994-es nukleáris biztonságról szóló egyezmény 
rendszerének logikájával, mely 1996. október 24 -én lépett életbe, s melyben az összes 
tagállam részt vett. Az 1999/819/E uratom bizottsági határozattal12 az Európai 
Atomenergia-közösség 2000. január 31-én csatlakozott az egyezményhez. Míg a 
nevezett egyezmény érvényessé gi területe az atomer őművekre korlátozódik, ez az 
irányelv kiterjeszti az ott al kalmazott elveket az összes nuk leáris berendezésre, ahol a 
biztonság figyelembevételére szükség van. 
(16) Ugyanabban az összefüggésben a 2001. június  18-án életbe lépett, a kiégett 
fűtőelemek kezelésének és a radioaktív hulladék kezelésének biztonságára vonatkozó 
közös nemzetközi egyezmény13 a 26. cikkében meghatározza, hogy az összes szerz ődő 
félnek megfelel ő lépéseket kell tenni, hogy bizt osítsa a nukleári s létesítmény 
leállításának biztonságos voltát. Az ilyen lépéseknek biztosítaniuk kell, hogy képzett 
                                                 
12 HL L 318., 1999.12.11., 20. o. 
13 HL C […]., […], […]. o. 
 
HU 8   HU személyzet és megfelel ő pénzügyi források állnak rendelkezésre. Az egyezmény 22. 
cikkének (ii) pontja felh ívja az összes szerz ődő felet megfelel ő lépések megtételére 
annak biztosítása érdekében, hogy kielégít ő pénzügyi er őforrások álljanak 
rendelkezésére, melyek biztosítják a kiégett f űtőelemek és a radioaktív hulladék 
kezelésére szolgáló létesítmények biztonságát m űködési élettartamuk alatt és a 
leállításuk során. 
(17) Annak érdekében, hogy figyelemmel kísérj ék a jelen irányelvvel összhangban 
létrehozott szabályok alkalmazását, a ta gállamoknak a hozott intézkedésekr ől jelentést 
kell benyújtaniuk a Bizottsághoz a jelen ir ányelv alapján fennálló kötelességeik 
teljesítésér ől. 
(18) Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályoz ó hatóságok tapaszta latait legjobban 
kihasználják és hozzájáruljanak a nukleár is biztonság közös megközelítésének 
kialakulásához, létre kell hozni a Szab ályozó Hatóságokkal foglalkozó Bizottságot. 
(19) A Bizottság számos konzultációt folyta tott, mind a nemzeti hatóságokkal, mind a 
javaslatai által érintett iparágakkal, e gyénileg és kollektíven, különféle fórumokon 
keresztül. Emellett konzultációt végeztek a nemzetközi szervezetekkel, mint például a 
Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a N ukleáris Energia Ügynökség. A Bizottság 
emellett kihasználta a különböz ő nemzetközi konferenciákon történ ő részvételét is 
jogszabályi javaslatainak bemutatására. Ezek a konzultációk nem csak azt tették 
lehetővé a Bizottság számára, hogy általános értelemben bemutassa, hogyan szemléli a 
nukleáris biztonság problémáit, hane m visszajelzéseket is kapott a különböz ő 
résztvevőktől, melyek támogatták a kérdés átgondolását. 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
1. cikk 
Tárgy és alkalmazási terület  
1. Annak érdekében, hogy biztosítsák a lako sság és a dolgozók védelmét a nukleáris 
létesítményekb ől származó ionizáló sugárzás okozta  veszélyek ellen, ez az irányelv 
kiegészíti az Euratom-Szerz ődés 30. cikkében szerepl ő általános szabványokat a 
nevezett létesítmények biztonságára vonatkozóan, azáltal, hogy megszabja az oda vonatkozó alapvet ő kötelezettségeket és az általános elveket. 
2. Ez az irányelv az összes  nukleáris létesítményre vonatkozik, beleértve a m űködésük 
vége utáni id őt, mely létesítményre nézve bizton sági szempontokat kell figyelembe 
venni az illet ő tagállam jogszabályi és szabályozásbeli keretei szerint. 
2. cikk 
Meghatározások 
Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi meghatározások érvényesek:  
1) A „nukleáris létesítmény” bármely olya n polgári létesítményt, valamint a hozzá 
kapcsolódó földterületet, épületeket és  berendezéseket jelent, ahol radioaktív 
anyagokat hoznak létre, dolgoznak fel, ha sználnak, kezelnek, tárolnak vagy 
ártalmatlanítanak ideiglenes vagy állandó je lleggel; ez a definíció addig a pillanatig 
 
HU 9   HU érvényes, amíg a létesítményt nem mentes ítik a rá kiszabott bármely radiológiai 
korlátozástól; nem vonatkoz ik az ásványkitermel ő létesítményekre, valamint azokra, 
ahol csak kis mennyiségben van jelen ra dioaktív anyag, mint például lezárt 
radioaktív források, melyeket orvosi, kutatási és ipari célra használnak; 
2) A „nukleáris biztonság” azt az állapoto t jelenti, melyet a balesetek megel őzése vagy 
a belőlük származó következmények mérséklése céljából tett intézked ések által értek 
el, mely a dolgozók és a lakosság védelmét eredményezi a nukleáris létesítményekb ől származó túlzott sugárzástól; 
3) A „közös biztonsági elvek” a 3–11. cikkben szerepl ő összes rendelkezést jelenti; 
4) A „radioaktív anyag” bármely, ionizál ó sugárzást kibocsátó  anyagot jelent; 
5) Az „ionizáló sugárzás” az energia átvite lét jelenti részecskék vagy elektromágneses 
hullámok formájában, melyek hullámhossza legfeljebb 100 nanométer vagy a frekvenciája legalább 3 x 10
15 Hertz, s melyek közvetl enül vagy közvetetten ionok 
létrehozására képesek; 
6) A „szabályozó testület” bármely olyan te stületet vagy testület eket jelent, mely 
minden egyes tagállamban azzal a felhatal mazással rendelkezik, hogy a nevezett 
tagállamban engedélyeket bocsásson ki , valamint, hogy szabályozza a nukleáris 
létesítmények helyének kiválasztását,  tervezését, építését, felszerelését, m űködtetését 
vagy leállítását; 
7) Az „engedély” bármely, a szabályozó testület által a pályázó részére megadott 
felhatalmazást jelenti, mely átadja a felel ősséget a nukleáris létesítmények helyének 
kiválasztásáért, tervezéséért, építéséért, felszereléséért, m űködtetéséért vagy 
leállításáért; 
8) A „leállítás” az összes olyan lépést jelenti, mely egy ártalmatlanító berendezést ől 
különböző nukleáris létesítménynek a szabályozó ha tóság általi felügyelete alól való 
mentesítéséhez vezet; ezek a lépések tartalmazzák a dekontaminálás és a leszerelés 
folyamatát; 
9) A „radioaktív hulladék” azt a gáz, folyadék vagy szilárd halmazállapotú radioaktív 
anyagot jelenti, melynek további használatát nem tervezi az adott tagállam, illetve egy természetes vagy jogi személy, akinek a véleményét az adott tagállam elfogadja, 
s melyet a tagállam jogszabályi és szabályozó keretei alapján m űködő szabályozó 
testület radioaktív hulladékként szabályoz; 
10) A „gyakorlat” olyan emberi tevékenys éget jelent, mely növelheti a személyek 
sugárzásnak való kitettségét, mely mest erséges forrásból vagy olyan természetes 
sugárforrásból származik, ahol természetes  radionuklidokat dolgoznak fel radioaktív, 
hasadóképes vagy hasadó tulajdonságuk mia tt, kivéve a vészhelyzetben történ ő 
kitettség esetét. 
 
HU 10   HU 3. cikk 
Szabályozó testület 
1. Az összes tagállamnak létre kell hoznia e gy szabályozó testületet és biztosítania kell, 
hogy a nukleáris biztonsággal kapcsolatos kötelezettségei teljesítése során a 
szabályozó testület m űködése hatékonyan elválik bárm ely egyéb olyan privát vagy 
állami testület vagy szervezet munkájá tól, mely a nukleáris energia népszer űsítésével 
vagy felhasználásával foglalkozik. A szabályozó testületnek megfelel ő hatáskörrel, 
illetékességgel, valamint pénzügyi és emberi er őforrásokkal kell rendelkeznie, hogy 
kijelölt kötelezetts égeit teljesítse. 
2. A szabályozó testület felügyeli és szabályozza a nukleáris létesítmények 
sugárvédelmi biztonságosságá t és gondoskodik a biztonsági el őírások 
alkalmazásáról. Engedélyeket bocsát ki és folyamatosan felügyeli a rendszabályok alkalmazását a nukleáris létesítmények hely ének kiválasztása, tervezése, építése, 
felszerelése, m űködtetés vagy leállítása során. 
4. cikk 
A nukleáris létesítmények biztonságáért viselt felel ősség 
1. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak 
biztosításáért, hogy a nukleáris létesítmények biztonságát illet ő elsődleges 
felelősség a 3. cikkben meghatározott szabál yzó testület felügyelete alatt a 
megfelelő engedély tulajdonosánál maradj on. A nukleáris létesítményben 
alkalmazandó biztonsági intézkedések és ellen őrzéseket kizárólag a szabályzó 
testület és az engedély tulajdonosa határozza meg.  
2. Mindegyik tagállamnak létre kell hoznia és fenn kell tartania a nukleáris 
létesítmények biztonságát felügyel ő törvényi és szabályozá si keretet. A törvényi 
és jogszabályi keretnek az alábbiakról kell gondoskodnia:  
(a) alkalmazandó nemzeti biztonsági  követelmények és szabályozások 
létrehozása;  
(b) engedélyezési rendszer a nukleáris létesítményekre vonatkozóan és az 
engedéllyel nem rendelkez ő nukleáris létesítmény m űködésének betiltása;  
(c) a nukleáris létesítmények hatósági  vizsgálati és kiértékelési rendszere, 
annak érdekében, hogy biztosítsák az  alkalmazandó rendeletek és az 
engedélyek érvényességi idejének betartását;  
(d) az alkalmazandó rendeletek és az engedélyek érvényességi idejének 
betartatása, beleértve a felfüggesztést, módosítást vagy bevonást.  
3. A tagállamoknak meg ke ll tenniük a megfelel ő intézkedéseket annak biztosítása 
érdekében, hogy mindegyik engedély tulajdonos eleget tegyen a 
kötelezettségeinek.  
 
HU 11   HU 5. cikk 
A nukleáris létesítmények biztonsága  
A tagállamoknak biztosítaniuk kell az összes, ésszer űen megvalósítható intézkedés 
alkalmazását annak érdekében, hogy a nukleáris  létesítményekben garantálják a nagyfokú 
biztonságot. Különösen, a tagállamoknak megfelel ő lépéseket kell tenniük, hogy  
(a) hatékony intézkedéseket tegyene k és tartsanak fenn a nukleáris 
létesítményekben a potenciális radiológi ai veszélyek ellen, hogy védjék az 
egyéneket és a társadalmat az ilyen létesítményekb ől származó ionizáló 
sugárzás káros hatásai ellen; 
(b) megel őzzék a radiológiai következményekkel járó baleseteket és enyhítsék 
ezeket a következményeket, amennyiben el őfordulnak; 
(c) biztosítsák az összes radioaktív a nyag hosszú távú kezelését, beleértve a 
radioaktív hulladékot és a kiégett nukleáris tüzel őanyagot, mely a m űködtetés 
és a leállítás során jött létre, azon alapvet ő szabványok szerint, melyek a 
lakosság és a dolgozók ionizáló sugárzásból  fakadó veszélyek elleni védelmére 
vonatkoznak; 
(d) biztosítsák a hatékony tájékoztatást és megfelel ő esetben a nyilvános 
konzultációt a velük kapcsolatos lako sság valamint azon államok illetékes 
hatóságai számára, melyek az érin tett tagállam határkörét képez ő nukleáris 
létesítmények szomszédságában helyezk ednek el, olyan mértékben, amennyire 
valószínűleg érinti őket a nevezett létesítményben keletkez ő radiológiai 
vészhelyzet, azon kérdésekkel kapcsola tban, melyek a nevezett nukleáris 
létesítmények biztonságával kapcsolatosak.  
6. cikk 
A biztonság els őbbsége 
1. A tagállamoknak megfelel ő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, 
hogy a nukleáris létesítményekhez közvetl enül kapcsolódó minden tevékenység 
során a nukleáris biztonság els őbbséget élvezzen.  
2. A lakosság normális körülmények közötti m űködési védelmére tett intézkedéseknek 
a 96/29/Euratom irányelv 44. cikke alapján figyelembe kell venniük a létesítmények nukleáris biztonságának minden szempontját.  
7. cikk 
Az engedélyesek kötelezettségei  
1. A tagállamoknak meg kell követelniük, hogy az  engedélyesek a létesítményeiket a 
jelen irányelvben megfogalmazott köz ös biztonsági alapelveknek megfelel ően 
üzemeltessék, a rájuk vonatkozó nemzeti bi ztonsági követelményekkel, a szabályozó 
testület által meghatározott rendeletekkel, i lletve a nevezett szabályozó testület által 
foganatosított bármilyen intézkedésekkel.  
 
HU 12   HU 2. A tagállamoknak meg kell követelniük az engedélyesekt ől, hogy megfelel ő 
minőségellenőrzési programokat hozzanak létre és alkalmazzanak, melyek 
összemérhet ők a szóban forgó létesítmények nukleáris biztonságának jelent őségével, 
melyet a szabályozó hatóságnak minimális lépésként hitelesítenie kell, azon célból, hogy bizonyosságot nyújtson, miszerint a nuk leáris biztonság szempontjából jelent ős 
összes tevékenység céljára megadott követelményeket kielégítik a nukleáris 
létesítmények egész élettartama alatt. 
3. A tagállamoknak meg kell tenniük a sz ükséges intézkedéseket a felel ősség 
kijelölésére a nukleáris létes ítmények leállításáért, beleér tve azokat az eseteket, ahol 
az eredetileg felel ős felek már nem képesek eleget  tenni a kötelezettségeiknek. 
8. cikk 
Ellenőrzés 
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szabál yozó testület, vagy a szabályozó testület 
által kijelölt szakért ők nukleáris biztonsági ellen őrzéseket hajtsana k végre a nukleáris 
létesítményekben egész élettartamuk alatt – beleértve a leállítás idejét is, és hogy az 
engedélyes alávesse magát az ilyen ellen őrzéseknek.  
9. cikk 
Pénzügyi források 
A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelel ő lépéseket annak biztosítása érdekében,
 
hogy a szabályzó testület és a résztvev ők részéről megfelel ő pénzügyi források álljanak 
rendelkezésére a nukleáris létesítménye k biztonságának támogatására egész 
élettartamuk alatt.  
10. cikk 
Nukleáris biztonságtechnikai szakért ők 
1. A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelel ő lépéseket annak biztosítása 
érdekében, hogy nukleáris bi ztonságtechnikai szakért ők álljanak rendelkezésre, a 
hatáskörük alatt végzett nukleáris bi ztonsággal kapcsolatos tevékenységekkel 
összemérhet ően. A tagállamoknak különösen meg kell követelniük, hogy a 
szabályozó testületnek és az engedélyeseknek megfelel ő személyzet álljon 
rendelkezésre.  
2. A tagállamnak biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljon a megfelel ő tanterv, 
valamint a folyamatos elméleti és gyakorlati továbbképzés lehet ősége, vagy az 
érintett tagállamban, vagy a transznacionális együttm űködés útján, a nukleáris 
létesítmények biztonságában érintett személyzet számára. 
11. cikk 
Vészhelyzeti tervek 
1. A tagállamoknak meg kell követelniük hely színen kívüli, illetve olyan tagállamok 
esetén, melyek hatáskörébe nukleáris létesítm ények tartoznak, helyszíni vészhelyzeti 
 
HU 13   HU tervek létrehozását, melyeket a szabál yozó testületük jóváhagy és rendszeresen 
tesztelik őket, valamint hogy megfelel ően kezeljék a m űködtetés során történ ő 
rendkívüli eseményeket és balesetet, hogy csökkentsék bármely olyan radiológiai 
vészhelyzetnek a lakosságra gyakorolt lehetséges hatásait, mely nukleáris 
létesítmények m űködtetéséb ől származik.  
2. Az összes tagállamnak meg kell tennie a megfelel ő lépéseket annak biztosítása 
érdekében, hogy azon mértékben ahogy valószín űsíthetően érintve lehetnek egy 
radiológiai vészhelyzet által, saját lako sságuk és a hatáskörük alatt álló nukleáris 
létesítmények szomszédságában fekv ő államok illetékes hatóságai megfelel ő 
információkat kapjanak a vészhelyzeti te rvezés és intézkedések céljára.  
3. A tagállamoknak meg kell követelniük az engedélyest ől, hogy azonnal értesítse a 
szabályozó testületet bármely olyan váratlan eseményr ől, mely a biztonság 
szempontjából jelent ős, valamint a válaszként me gtett korrekciós intézkedésekr ől.  
12. cikk 
A Szabályozó Hatóságok Bizottsága  
1. Ezennel sor kerül a Szabályozó Ha tóságokkal foglalkozó Bizottság (a 
továbbiakban: a bizottság) létrehozására.  
2. A bizottság a szabályozó testületek mindegyik tagállam által kijelölt 
képviselőiből áll. 
3. A bizottság elfogadja az eljárási szabályzat ait és tagjai közül elnököt jelöl ki. Az 
Európai Bizottság állítja a bizottság titkárságát.  
4. A bizottság:  
(a) támogatja a szabályozó hatós ágok közötti legjobb gyakorlatok 
megosztását ezen irányelv keretein belül a biztonsághoz való közelítés 
fokozatos összehangolásának biztosítására való tekintettel;  
(b) tanácsot ad az Európai Bizottság számára minden nukleáris biztonságot 
érintő kérdésben, beleértve a 14. cikk  értelmében benyújtott összegz ő 
jelentéseket;  
(c) útmutatót határoz meg a 13. cikk ben megjelölt nemzeti jelentések 
tartalmára, formájára, szerkezetére és id őzítésére vonatkozóan, azzal a 
céllal, hogy a lehet ő legnagyobb mértékben biztosítsa az egységességet  
azokhoz a jelentésekhez ké pest, melyeket a nukleáris biztonságról szóló 
egyezmény 5. cikke értelmében kell megszövegezni;  
(d) értékeli a 13. cikk értelmében kész ített nemzeti jelentéseket, a Bizottság 
kérésére mindegyik nemzeti jelentéshe z véleményt ad, mely az érintett 
tagállamnak címzett aján lásokat tartalmazhat.  
 
HU 14   HU 13. cikk 
Nemzeti jelentések 
1. A tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottság részér ől, mely tartalmazza azon 
intézkedéseket, amelyeket a jelen iránye lv értelmében fennálló kötelezettségeik 
teljesítése érdekében tettek, valamint a hatáskörük alá es ő nukleáris létesítmények 
biztonsági helyzetét. A tagállamok megjel ölhetik, hogy a jelentés melyik része 
tekintendő bizalmasnak. Az Európai Bizottság megküldi ezeket a jelentéseket a 
bizottság részére.  
2. Az els ő jelentést a 15. cikk (1) bekezdésében szerepl ő időponttól számított [három] 
éven belül kell benyújtani, azt követ ően pedig ugyanon id őközökben, mint az 
1999/819/Euratom határozathoz mellékelt nukle áris biztonságról szóló egyezmény 5. 
cikke értelmében megszövegezend ő jelentéseket a bizottság által megfogalmazott 
útmutatások szerint.  
14. cikk 
Összegző jelentések 
Az Európai Bizottság rendszeres összegz ő jelentéseket ad az Európai Parlament és a Tanács 
részére a 13. cikk (2) bekezdésében meghatáro zott menetrend szerint a jelen irányelv 
alkalmazásáról, valamint a Közösségen belül a nukleáris biztonság tárgyában összességében elért haladásról a 13. cikk (1) bekezdése szer int benyújtott jelentések  alapján a mindenkori 
titoktartási követelményekt ől betartásával. 
15. cikk 
Átültetés  
1. A tagállamok legkés őbb [két évvel a 16. cikkben szerepl ő időpontot követ ően] 
időpontig elfogadják és kihi rdetik azokat a rendelkezése ket, amelyek szükségesek 
ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. 
2. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.  
3. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a f őbb rendelkezéseit, 
amelyeket az ezen irányelv által szab ályozott területen fogadnak el.  
16. cikk 
Hatálybalépés 
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon 
lép hatályba.  
 
HU 15   HU 17. cikk 
Címzettek 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.  
Kelt Brüsszelben, .…..-án/én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 16   HU 2003/0022 (CNS) 
Módosított javaslat 
TANÁCSI IRÁNYELV (Euratom) 
a kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulla dék biztonságos kezelésér ől  
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó Szerz ődésre, és különösen annak 31. 
és 32. cikkére, 
tekintettel a Bizottságtól érkez ő javaslatra 14,  
tekintettel azon személyek csoportjának véleményére, melyet a Tudományos és M űszaki 
Bizottság jelölt ki a tagállamok tudományos szakért ői közül, a Szerz ődés 31. cikke 
értelmében,  
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére 15, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére 16, 
mivel: (1) A Szerződés 2. cikkének (b) bekezdése el őírja, hogy a Szerz ődés rendelkezéseinek 
értelmében a Bizottság hozzon létre egys éges biztonsági szabványokat a dolgozók és a 
lakosság védelmére, valamint biztosítsa, hogy ezeket alkalmazzák. 
(2) A Szerződés 30. cikke el őírja, hogy alapvet ő szabványokat kell létrehozni a 
Közösségen belül a dolgozók és a lakosság egészségének védelmére az ionizáló 
sugárzásokból származó veszélyek ellen.  
(3) A Szerződés 37. cikke megköveteli a tagálla moktól, hogy általános adatokat 
bocsássanak a Bizottság rendelkezésére a ra dioaktív hulladék ártalmatlanításával 
kapcsolatos bármely te rvvel kapcsolatban.  
(4) A 96/29/Euratom tanácsi irányelv
 17 megállapítja az alapvet ő biztonsági szabványokat 
a dolgozók és a lakosság egészségének véde lmére az ionizáló sugárzásból származó 
veszélyek ellen. 
(5) A 92/3/Euratom tanácsi irányelv18 egy felügyeleti és ellen őrzési rendszert létesít a 
tagállamok közötti, valamint a Közösségbe és a Közösségb ől történő radioaktív 
                                                 
14 HL C […]., […], […]. o.  
15 HL C […]., […], […]. o.  
16 HL C […]., […], […]. o.  
17 HL L 159., 1996.6.29, 1. o. 
 
HU 17   HU hulladékok szállítására vonat kozóan, beleértve egy kötelez ő közös értesítési eljárást az 
ilyen hulladékok szállításaira vonatkozóan, va lamint igen szigorú korlátozásokat és 
kritériumokat olyan harmadik országokat illet ően, ahová radioaktív hulladék 
exportálható.  
(6) Az egyes köz- és magánprojektek – beleér tve azokat, melyek során radioaktív 
hulladék ártalmatlanítására és hosszú távú tá rolására kerül sor – környezetre gyakorolt 
hatásainak vizsgálatáról szóló 1985. június 27-i 85 /337/EGK tanácsi irányelv19, felkéri 
a tagállamokat minden szükséges intézkedés megtételére annak bi ztosítása érdekében, 
hogy a hozzájárulás megadása el őtt, azon projektek számára, melyek valószín űleg 
jelentős hatást gyakorolnak a környezetre, többek között a jellegüknél, méretüknél 
vagy helyszínüknél fogva, kötelez ően előírják a hatásukra vonatkozó felmérést.  
(7) A 87/600/Euratom tanácsi határozat20 rendelkezéseket hozott a korai 
információcserére vonatkozóan radiol ógiai szükséghelyzet esetén, míg a  lakosságnak a 
radiológiai veszélyhelyzet esetén al kalmazandó egészségvédelmi intézkedésekr ől és a 
védekezés során irányadó magatartási szabályokról történ ő tájékoztatásáról szóló 
1989. november 27-i 89/618/Euratom tanácsi irányelv21 a nyilvánosság tájékoztatására 
vonatkozó kötelezettségeket rótt a tagállamokra radiológ iai vészhelyzet esetén. 
(8) A nagy aktivitású zárt radioaktív sugárf orrások és a gazdátlan sugárforrások 
ellenőrzéséről szóló  2003. december 22-i 2003/122/Euratom tanácsi irányelv22 
specifikus követelményeket fogalmaz meg annak biztosítása ér dekében, hogy az ilyen 
forrásokat ellen őrzés alatt tartják, beleértve azt az id őt, amikor használaton kívül 
kerülnek. 
(9) A meglév ő közösségi jogszabályok nem írnak el ő specifikus szabályokat, melyek 
biztosítanák, hogy a kiégett nukleáris f űtőelemeket és a radioaktív hulladékot 
mindenkor biztonságosan kezeljék, hatékony és egységes módon az egész Európai 
Unión belül, ennélfogva a meglév ő közösségi jogszabályokat ki kell egészíteni.  
(10) A Bizottság által kiadott zöld könyv, mel ynek címe „Útban az energiaellátás 
biztonságát célzó európai stratégia felé”23 kihangsúlyozza, hogy kielégít ő és 
maximálisan átlátható megoldást kell talá lni a radioaktív hulladék problémájára. 
(11) A 2001. június 18-án életbe  lépett, a kiégett f űtőelemek kezelésének és a radioaktív 
hulladék kezelésének biztonságára vonat kozó közös nemzetközi egyezmény célja, 
hogy világszerte nagyfokú biztonságot érje n el és tartson fenn a kiégett f űtőelemek és 
a radioaktív hulladék kezelése terén a nemzeti intézkedések és a nemzetközi együttműködés terén.  
(12) A nukleáris energia termelése radioaktív hu lladékot hoz létre. Emellett radioaktív 
hulladék keletkezik a radionuklidok gyógyászati,  kutatási és ipari használata során is. 
                                                                                                                                                        
 
18 HL L 35., 1992.2.12., 24. o. 
19 HL L 175., 1985.7.5., 40. o. A 97/11/EK tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 73., 1997.3.14., 
5. o.)  
20 HL L 371., 1987.12.30., 76 o. 
21 HL L 357., 1989.12.7., 31. o. 
22 HL L 346., 2003.12.31., 57. o. 
23 COM(2000) 769. 
 
HU 18   HU A radionuklidok kibocsátása a kiégett f űtőelemekből és a radioaktív hulladékokból 
olyan következményekkel járhat, mely ek átnyúlnak a nemzeti határokon.  
(13) Az olyan kitermel ő műveletekből származó hulladék, mely csak természetesen 
előforduló radioaktív anyagokat tartalmaz, olyan hulladékkezelési problémát jelent, 
melyekkel a tagállamoknak kell foglalkozni, de ezek más természet űek, mint a jelen 
Irányelv által érintett radioaktív hulladék és  kiégett nukleáris f űtőelem.  
(14) Mindegyik tagállam továbbra is teljes mért ékben felel a hatáskör ébe tartozó összes 
kiégett nukleáris f űtőelem és radioaktív hulladék kezeléséért.  
(15) A kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelését a 
tagállamok közötti nagyobb mérték ű együttm űködés és koordináció fokozottan 
lehetővé tenné.  
(16) Az 1992. június 15-i tanácsi határozat24 felkérte a Bizottságot, hogy alakítson ki egy 
közös megközelítést és m űködjön együtt a tagállamokkal a radioaktív hulladékkezelési 
stratégiák és gyakorlatok közösségi szint ű harmonizálása érdekében, amikor csak 
lehet.  
(17) A szakért ők körében elfogadott tény, hogy a jelenl egi ismeretek alapján a geológiai 
ártalmatlanítás képviseli a legmegfelel őbb megoldást a hosszú élet ű radioaktív 
hulladék hosszú távú kezelésére. Ennek érdekében a tagállamoknak ajánlatos tanulmányozniuk azt a lehet őséget, hogy el őnyben részesítsék a mély geológiai 
ártalmatlanítást hosszú élettartamú ra dioaktív hulladékuk számára, megfelel ően 
figyelembe véve specifikus körülményeiket.  
(18) A radioaktív hulladék kezelésére szolgáló megfelel ő megoldások alkalmazására való 
ütemterv meghatározásának biztosítani a kell, hogy nem hárítanak indokolatlan 
terheket az eljövend ő generációkra, míg ugyanakkor most is és a jöv őben is 
tiszteletben tartják a sugárvédelemnek a 96/29/Euratom irányelv 1. fejezetében 
megfogalmazott általános el veit. Erre vonatkozóan, a pénzügyi terveket illet ően 
tanácsos, hogy a hulladéktermel ő vagy a jelenlegi hulla déktulajdonos fizessen a 
hulladék kezeléséért.  
(19) A tagállamok által a különböz ő formájú radioaktív hulladék kezelésének megoldása 
irányában elért haladás lényeges a Bizottság számára, amikor a Szerz ődés értelmében 
fennálló kötelezettségeit gyakorolja, különösen  a II. cím 4. fejezetében meghatározott 
kötelmeket.  
(20) Lényeges, hogy a radioaktív hulladék kezelés ére szolgáló programokat olyan releváns 
ismeretekre alapozzák, melyek a radioaktív hulladékkal kapcsolatos különböz ő 
területeken történ t kutatásból és technológiai fejl ődésből származnak, beleértve a 
minimumra való csökkentést. Ebben a vonatkozásban léteznek közös problémák, melyekkel számos tagállamnak szembe kell néznie, s amelyeket hasznos módon lehet a közösségi szinten felvetni a Közöss égi Keretprogramok révén, és megfelel ő esetben, 
egyéb kezdeményezések által, mint például az Európai Kutatási Térség, melynek célja, 
hogy kiegészítse és támogassa a tagállamok tevékenységét.  
                                                
 
24 HL C 158., 1992.6.25., 3. o. 
 
HU 19   HU (21) Fel kell idézni továbbá, hogy a kutatás és technológiai fejl ődés közös területein 
létrejövő együttműködés végezhet ő a Szerződés II. címe 1. fejezetével összhangban, 
illetve egy vagy több közös vállalkozás ra lehet bízni, melyek a Szerz ődés II. címének 
5. fejezete alapján hozandók létre.  
(22) Bár a jelen irányelvben semmi nem utalhat arra, hogy az adott ta gállamnak el kell 
fogadnia a radioaktív hulladék-szállítmányokat, a tagállamok számára el őnyös lehet, 
hogy együttm űködjenek multinacionális hulladékkezel ő programok létrehozása 
érdekében. Különösen el kell ismerni, hogy vannak olyan tagállamok, melyek csupán 
kis mennyiség ű radioaktív hulladékkal, vagy ol yan területtel vagy geológiai 
jellemzőkkel rendelkeznek, melyek nem alkalmas ak mély raktározásra, és hogy ezek a 
tagállamok más államokkal való egy ezmények megkötését kívánhatják az 
ártalmatlanításra szolgáló közös megoldás érdekében.  
(23) Abból a célból, hogy a nemzeti tapasztalatokat a legkedvez őbb módon kihasználják és 
hozzájáruljanak a radioaktív hulladékkezelés  közös megközelítésének kialakulásához, 
a nemzeti jelentéseket egy szakért ői bizottságnak kell kiértéke lnie, és összhangra kell 
törekedni a kiégett f űtőelemek kezelésének biztonságára vonatkozó közös egyezmény 
értelmében, valamint a radioaktív hulladékkezelés biztonsága érdekében végzett ide vonatkozó tevékenységekkel.  
(24) A jelen irányelv alkalmazását a tagállamoktól érkez ő rendszeres jelentések útján ki 
kell értékelni,  
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
1. cikk 
Tárgy és alkalmazási terület  
1. Ez az irányelv kiegészíti az Euratom-Szerz ődés 30. cikkében szerepl ő alapvető 
szabványokat a kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív  hulladékok biztonságos 
kezelésére vonatkozó követelményekkel kapcsolatban, abból a célból, hogy:  
(a) biztosítsa az összes kiégett nukleáris f űtőelem és radioaktív hulladék 
biztonságos kezelését, annak érdekében, hogy védje a dolgozók és a lakosság egészségét az ionizáló sugárzás káros hatásaitól, a jelenben és a jöv őben is;  
(b) magas szint ű biztonságot érjen el és tart son fenn a kiégett nukleáris f űtőelemek 
és a radioaktív hulladék kezelése terén, annak érdekében, hogy védje a 
dolgozók és a lakosság egészségét azáltal, hogy az egész Közösségben 
hatékonyan megteszik az összes sz ükséges óvintézkedést és megel őző 
intézkedést;  
(c) fokozza a nyilvánosság tájékoztatásának hatékonyságát és megfelel ő esetben a 
konzultációt annak érdekében, hogy biztos ítsa a szükséges á tláthatóságot az 
oda vonatkozó döntéshozata li eljárások során.  
2. Ez az irányelv a civil alkalmazásból ered ő kiégett nukleáris f űtőelemek és a 
radioaktív hulladékok kezelésének összes fázisára vonatkozik. 
 
HU 20   HU 2. cikk 
Meghatározások 
Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi meghatározások érvényesek: 
1) A „ leállítás ” az összes olyan lépést jelenti, mely egy ártalmatlanító berendezést ől 
különböző nukleáris létesítménynek a szabályozó ha tóság általi felügyelete alól való 
mentesítéséhez vezet; ezek a lépések tartalmazzák a dekontaminálás és a leszerelés 
folyamatát;  
2) „ a kibocsátások ” olyan folyékony vagy gáz halmazállapotú radioaktív anyagoknak a 
környezetbe történ ő tervezett és szabályozott, törv ényes gyakorlatként folytatott 
kibocsátásait jelentik, a szabályozó test ület által engedélyezett korlátokon belül, 
melyek szabályozott nukleáris létesítményekb ől erednek normális m űködés során; 
3) Az „ ártalmatlanítás ” a radioaktív hulladék, beleértve a kiégett f űtőelemeket, 
melynek további használatá t nem tervezik, megfelel ő létesítményben történ ő 
elhelyezését jelenti a visszanyerés szándéka nélkül;  
4) Az „ ionizáló sugárzás ” az energia átvitelé t jelenti részecskék vagy elektromágneses 
hullámok formájában, melyek hullámhossza legfeljebb 100 nanométer vagy a frekvenciája legalább 3 x 10
15 Hertz, s melyek közvetl enül vagy közvetetten ionok 
létrehozására képesek;  
5) A „ radioaktív anyag ” bármely, ionizáló sugárzást kibocsátó anyagot jelent; 
6) A „ nukleáris létesítmény” bármely olyan polgári létesítményt, valamint a hozzá 
kapcsolódó földterületet, épületeket és berendezéseket jelenti, ahol radioaktív 
anyagokat hoznak létre, dolgoznak fel, ha sználnak, kezelnek, tárolnak vagy 
ártalmatlanítanak ideiglenes vagy állandó je lleggel; ez a definíció addig a pillanatig 
érvényes, amíg a létesítményt nem mentes ítik a rá kiszabott bármely radiológiai 
korlátozástól; nem vonatkoz ik az ásványkitermel ő létesítményekre, valamint azokra, 
ahol csak kis mennyiségben van jelen ra dioaktív anyag, mint például lezárt 
radioaktív források, melyeket orvosi, kutatási és ipari célra használnak;  
7) A „ nukleáris üzemanyagciklus ” a nukleáris reaktorokb an használt üzemanyag 
előállításának, használatának és kezelési ciklusának minden fázisát jelenti, beleértve 
olyan lépéseket mint az ásványkitermelé s, átalakítás, dúsítás, üzemanyaggyártás, 
energiatermelés, a kiégett f űtőelemek tárolása ás/vagy új rafeldolgozása, melyet a 
hasadó és a hasadóképes anyagok újrahasz nosítása követ, valamint az üvegszer űen 
tömörített és egyéb radioaktív hul ladékok tárolása, a kiéget tüzel őelemek és/vagy 
egyéb radioaktív hulladékok kondicioná lása és kapszulázása, valamint 
ártalmatlanítása; 
8) A „ radioaktív hulladék ” azt a gáz, folyadék vagy szilárd halmazállapotú radioaktív 
anyagot jelenti, melynek további használatát nem tervezi az adott tagállam, illetve egy természetes vagy jogi személy, akinek a véleményét az adott tagállam elfogadja, 
s melyet a tagállam jogszabályi és szabályozó keretei alapján m űködő szabályozó 
testület radioaktív hulladékként szabál yoz. Ez a meghatározás nem vonatkozik a 
kitermelő műveletekből származó hulladékra, mely csak természetesen el őforduló 
radioaktív anyagokat tartalmaz és nem vonatkozik kis mennyiség ű radioaktív 
 
HU 21   HU anyagokra, mint például a lezárt radioaktív  források, kivéve, ha ezeket egy tagállam 
radioaktív hulladékká nyilvánítja;  
9) A „ radioaktív hulladék kezelése ” az összes olyan tevékeny séget jelenti, beleértve a 
leállítást, mely a radioaktív hulladék mozgatásával, el őkezelésével, kezelésével, 
kondicionálásával, tárolásáva l vagy ártalmatlanításával kapcsolatos, kivéve a 
telephelyen kívülre történ ő szállítást. Tartalmazhatja a kibocsátásokat is; 
10) A „ szabályozó testület ” bármely olyan testületet vagy testületeket jelent, mely az 
adott tagállamban azzal a felh atalmazással rendelkezik, hogy engedélyeket bocsásson 
ki, valamint, hogy bármely szempontból szabályozza a kiégett f űtőelemek vagy a 
radioaktív hulladék kezelését;  
11) Az „ engedély ” bármely, a szabályozó testület által megadott felhatalmazást, 
engedélyt vagy tanúsítványt jelent, mely lehet ővé teszi bármely olyan tevékenység 
végzését, mely kiégett f űtőelemek vagy radioaktív hulladék kezelésével kapcsolatos; 
12) Az „újrafeldolgozás” olyan eljárást vagy m űveletet jelent, melynek célja, hogy 
nukleáris anyagot nyerjenek ki a kiégett f űtőelemekből további használatra; 
13) A „ szállítás ” az összes olyan m űveletet jelenti, mely kiégett üzemanyagnak vagy 
radioaktív hulladéknak az eredeztetési helyr ől a rendeltetési helyre történ ő 
mozgatását foglalja magában, beleértve a tárolás vagy ártalmatlanítás céljára végzett 
szállítást is; 
14) A „ kiégett (nukleáris) f űtőelem ” olyan nukleáris üzema nyagot jelent, melyet 
besugároztak és véglegesen el távolítottak a reaktor magjából; 
15) A „tárolás” a radioaktív hul ladék vagy a kiégett nukleáris f űtőelem olyan 
létesítményben való tárolását jelenti a visszanyerés szándékával, mely lehet ővé teszi 
a terjedésének megakadályozását. 
3. cikk 
A kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulladék bi ztonságos kezelésére vonatkozó 
általános követelmények  
1. A tagállamoknak meg kell tenn iük az összes szükséges in tézkedést annak biztosítása 
érdekében, hogy a kiégett nukleáris f űtőelemeket és a radioaktív hulladékot olyan 
módon kezeljék, hogy a lakosság és a dolgozók megfelel ő védelemben részesüljenek 
a radiológiai veszélyek ellen.  
2. A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelel ő lépéseket annak biztosítása 
érdekében, hogy a radioaktív hulladék ke letkezését a megvalósítható minimális 
szinten tartsák.  
3. Az tagállamoknak létre kell hozniuk vagy ki kell jelölniük egy szabályozó testületet, 
melynek feladata azon nemzeti jogszabályi és rendeleti keretek alkalmazása, mely a 
kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére vonatkozik, s melynek 
megfelelő felhatalmazással illetékességgel, pénzügyi és emberi er őforrással kell 
rendelkeznie, hogy kijelölt köteleze ttségeit teljesítse. Köteleze ttségei teljesítése során 
a szabályozó testület funkcióit hatékonyan el kell választani bármely egyéb olyan 
 
HU 22   HU privát vagy állami testület vagy szervezet munkájától, mely a kiégett f űtőelemek 
vagy radioaktív hulladék kezelésével kapcsolatos.  
4. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelel ő pénzügyi források álljanak 
rendelkezésre szükség eset én a kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulladék 
– beleértve a leállításból származó hulladékokat – biztonságos kezelésének 
elősegítésére.  
5. A tagállamoknak nagyfokú átláthatóságot  kell biztosítaniuk azon kérdésekre 
vonatkozóan, melyek a hatáskörük be tartozó kiégett nukleáris f űtőelemek és 
radioaktív hulladékok k ezelésével kapcsolatosak. Ezt a lakosságuk hatékony 
tájékoztatásával és, alkalmas esetben a lakosságukkal és azon államok illetékes 
hatóságaival folytatott konzultációval kell elérni, amelyek az ártalmatlanítási vagy 
tárolási helyek szomszédságában helyezke dnek el, amennyiben az ilyen helyszíneken 
történő radiológiai szükséghe lyzet esetén valószín űleg érintve lesznek. A 
tagállamoknak biztosítaniuk kell a nyilvánosság tájékoztatását a megteend ő 
intézkedésekr ől és a döntéshozatali eljárás el őrehaladásáról, nevezetesen pedig a 
tárolási, vagy ártalmatlanítási helyek kiválasztásának módszerér ől, amennyiben 
utóbbiak léteznek.  
4. cikk 
Nemzeti programok a radioaktív hulladék kezelésére 
1. Minden tagállamnak létre kell hoznia és  folyamatosan aktualizálnia kell egy 
világosan meghatározott nemzeti programot a radioaktív hulladék kezelése céljára, mely tartalmazza a hatáskörébe es ő összes radioaktív hulla dékot és a kezelés minden 
fázisára vonatkozik.  
A tagállamoknak tanulmányoz niuk kell azt a lehet őséget, hogy el őnyben 
részesítsék a mély geológiai árta lmatlanítás megoldását, megfelel ően figyelembe 
véve a specifikus körülményeiket.  
2. A nemzeti programnak tartalmaznia kell egy leltárt a tagállam által kezelt radioaktív 
hulladék mennyiségér ől. Ezt a leltárt a tagállam irányítása alatt kell létrehozni. A 
programnak érintenie kell az olyan ra dioaktív hulladék és kiégett f űtőelemek hosszú 
távú kezelésének minden szempontját, melyek et nem kívánnak újra feldolgozni, vagy 
a kutatóreaktorban használt f űtőelemek esetén, nem kívánna k feldolgozni és a gyártó 
országgal nem kötöttek visszavéte li megállapodást rájuk vonatkozóan.  
A programban szerepl ő lépéseknek tükrözniük kell  a tagállam tevékenységeinek 
szintjét illetve az ott el őállított radioaktív hulladék mennyiségét.  
3. A programnak különleges figyelmet ke ll fordítania a 3. cikkben szerepl ő általános 
követelményekre.  
4. A program csak akkor foglalhatja magában radioaktív hulladék sz állítását egy másik 
tagállamba vagy harmadik országba, ha a származási ország és a rendeltetési hely országa megállapodott a szállításban, miel őtt erre sor került volna, és az ilyen 
szállítások:  
 
HU 23   HU (a) teljes mértékben eleget tesznek a meglév ő közösségi jogszabályoknak, f őként 
pedig a 92/3/Euratom irányelvnek, vala mint a nemzetközi kötelezettségeknek,  
(b) az államok közötti bilaterális vagy multilaterális megállapodások által 
szabályozottak, és  
(c) olyan államok részére történnek, melyek megfelel ő létesítményekkel 
rendelkeznek, melyek az származás i tagállam elfogadott normáit és 
szabványait kielégítik, és a Szerz ődés 197. cikkében szerepl ő anyag esetén 
megfelelő biztonsági intézkedésekre került sor.  
5. cikk 
A radioaktív hulladék kezelésének ütemterve  
1. A nemzeti kezelési programnak tartalmazn ia kell a radioaktív hulladék hosszú 
távú kezelésére kiválasztott ütemtervet, mely az alacsony és közepes szint ű 
hulladékra valamint a magas szint ű hulladékra is vonatkozik.  
2. Amennyiben egy tagállam úgy tekinti, hogy az ártalmatlanításnak nincs 
megfelelő alternatívája, és ahol il yen ártalmatlanítási lehet őség még nem áll 
rendelkezésre, a nevezett tagállamnak minimális követelményként a következ ő 
pontok id őpontját kell felvennie a programjába:  
(a) engedély egy (vagy több) ártalmatlanítási hely kialakítására;  
(b) engedély az ártalmatlanításai létesítmény(ek) m űködtetésére.  
(c) A tagállamok dönthetnek úgy, h ogy ugyanazon a helyen több, mint 
egyfajta kategóriájú radioak tív hulladékot raknak le.  
3. A tagállamok utólag kiegészíthetik az  ütemtervet, annak érdekében, hogy az 
többek között, vonatkozzon a többi ártalmatlanítási helyre és létesítményre.  
6. cikk 
Kutatás és technológiai fejlesztés a radioaktív hulladékkezelés terén  
1. A radioaktív hulladék kezelési programján ak a jelen irányelv 4. cikke értelmében 
megfelelően figyelembe kell vennie a radioak tív hulladék terén elért kutatási és 
technológiai fejlesztési eredményeket.  
2. A jelen irányelv 8. cikke alapján a tagá llamoktól megkövetelt nemzeti jelentések 
alapján, a Bizottságnak azonosítania kell az okat a közös kutatás i és technológiai 
fejlesztési területeket, melyek közösségi  szinten koordinálhatók, teljes mértékben 
figyelembe véve a Szerz ődés 7. cikke értelmében elfogadott kutatási és képzési 
programok keretében végzett tevékenységeket.  
3. A Bizottságnak el ő kell segítenie a tagállamok közötti együttm űködést a kutatás és a 
technológiai fejlesztés közös te rületein, összhangban a Szerz ődés II. címének 1. 
fejezetével, f őként a Kutatási és Technológiai Fejlesztési Keretprogramok jogi 
eszközei által.  
 
HU 24   HU 7. cikk 
Szakértői bizottság 
1. Az irányelv értelmében ezennel sor ke rül a Szakért ői Bizottság (a 
továbbiakban: a bizottság) létrehozás ára, melynek feladata, hogy a 8. cikk 
értelmében a számára kijelö lt feladatokat elvégezze.  
2. A bizottság mindegyik tagállam által kijelölt szakért őkből áll.  
3. A bizottság elfogadja az eljárási szabályai t és tagjai közül ki választ egy elnököt. 
Az Európai Bizottság a bizottság titkárságaként m űködik.  
8. cikk 
Nemzeti jelentések és összegz ő jelentések 
1. Mindegyik tagállamnak részletes nemzeti jelentést kell benyújtania a Bizottság 
részére a 3. cikk értelmében végzett tevékenységekr ől valamint a 4. és az 5. 
cikkekben szerepl ő programról. A tagállamok megjel ölhetik, hogy a jelentés melyik 
részét kell bizalmasnak tekinteni.  
2. Az els ő jelentést a 9. cikk (1) bekezdésében szerepl ő időponttól számított [három] 
éven belül kell benyújtani, azt követ ően pedig ugyanon id őközökben, mint a kiégett 
tüzelőelemek és a radioaktív hulladék kezelésének biztonságáról szóló közös 
nemzetközi egyezmény 32. cikke értelmében megszövegezend ő jelentéseket. 
Az Európai Bizottság, a bizottsággal vég zett konzultáció során, útmutatókat határoz 
meg ezen jelentések tartalmára és ütemezésére vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a lehetséges mértékben e gységesek legyenek a közös egyezmény 
32. cikke értelmében megszövegezend ő jelentésekkel.  
3. Az (1) bekezdésben említett jelentésnek emellett összegeznie kell a radioaktív 
hulladékkezelés terén elért ol yan kutatásokat és technológia i fejlesztéseket, melyet a 
tagállamon belül végeznek, vagy terv eznek, figyelembe véve a jogszer ű titoktartási 
követelményeket, beleértve a várható id őtartamra és teljesítési dátumokra vonatkozó 
információt.  
4. Az (1) bekezdésben említett jelentéseket a bizottság értékeli. A bizottság 
véleményt nyilvánít mindegyik jelentésr ől, mely tartalmazhatja az illet ő 
tagállam részére szóló ajánlásokat. Az ért ékelési eljárást az Európai Bizottság 
szervezi, melynek során a tagállamokat fe lkérhetik, hogy további információval 
szolgáljanak. Az Európai Bizottság a bizottság véleményét az illet ő tagállam 
részére megküldi, mely utó bbi, az átvételt követ ő hat hónapon belül, benyújtja 
észrevételeit, amennyiben léteznek, beleértve, megfelel ő esetben, azokat az 
intézkedéseket, melyeket a bizottság vé leményére adott válaszként megtenni 
szándékozik, vagy esetleg már megtett.  
5. Az Európai Bizottság összegz ő jelentést nyújt be az Európa i Parlament és a Tanács 
részére, a bizottsággal vé gzett konzultációt követ ően, mely eleget tesz a (2) 
bekezdésben meghatározott ütemezésnek, mely az Európai Unióban a radioaktív hulladék kezelését érint ő összegző jelentésre vonatkozik. A jelentésnek az (1) 
 
HU 25   HU bekezdésben említett nemzeti jelentésekben szerepl ő információra, valamint a (4) 
bekezdésben szerepl ő kiértékelési eljárás ered ményeire kell alapulnia.  
9. cikk 
Átültetés 
1. A tagállamok legkés őbb [két évvel a 10. cikkben szerepl ő időpontot követ ően] 
időpontig elfogadják és kihi rdetik azokat a rendelkezése ket, amelyek szükségesek 
ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. 
2. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.  
3. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a f őbb rendelkezéseit, 
amelyeket az ezen irányelv által sz abályozott területen fogadnak el.  
10. cikk 
Hatálybalépés 
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon 
lép hatályba.  
11. cikk 
Címzettek 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.  
Kelt Brüsszelben, .…..-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök