Brüsszel, 4.8.2004

COM(2004) 537 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 1998-as jegyzőkönyve I-III. mellékletének, valamint a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény A-C. mellékletének módosítására irányuló, az Európai Közösség és a tagállamok részéről érkezett javaslatokról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezménynek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 1998-as jegyzőkönyve 2003. október 23-án lépett hatályba. A Jegyzőkönyv célja az olyan környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kiengedésének, kibocsátásának és veszteségeinek ellenőrzése, csökkentése vagy kiküszöbölése, amelyek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő légköri szállítódás miatt jelentős mértékben károsítják az emberi egészséget vagy a környezetet. A Jegyzőkönyv I., II. és III. melléklete 16 olyan anyagot sorol fel, amelyek termelési vagy használati tilalom vagy korlátozás, illetve kibocsátáscsökkentési intézkedések hatálya alá tartoznak.

A Tanács 2004. február 17-én fogadta el a Jegyzőkönyvnek a Közösség részéről történő elfogadásáról szóló határozatot. A közösségi megerősítő okiratot 2004. április 30-án helyezték letétbe.

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény 2004. május 17-én lépett hatályba. Az Egyezmény célja az emberi egészség és a környezet környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagoktól való védelme. Az Egyezmény meghatároz egy, az elővigyázatosság elvén alapuló keretrendszert a kezdeti 12 elsődlegesként kezelt, környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag gyártásának, használatának, behozatalának és kivitelének kiküszöbölése, biztonságos kezelése és ártalmatlanítása, valamint bizonyos melléktermékként keletkező környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátásának kiküszöbölése, illetve csökkentése érdekében.

A Bizottság 2003 júniusában javaslatot tett, egy, az Egyezmény Közösség részéről történő elfogadásáról szóló tanácsi határozatra. A Tanács a javaslattal kapcsolatban megállapodásra jutott, de még nem fogadta el a határozatot. Feltételezhető azonban, hogy a Közösség 2004. végéig az Egyezmény szerződő felévé válik.

A Jegyzőkönyv 14. cikke szerint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága ügyvezető titkárának írásban benyújtott javaslatokkal bármely szerződő fél javasolhatja a Jegyzőkönyv I., II. vagy III. mellékletének módosítását. A javaslatot tevő félnek be kell nyújtania a végrehajtó szerv 1998/2 határozatában megjelölt információkat. Az Egyezmény 8. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy bármely szerződő fél nyújthat be javaslatot a titkárságnak arra vonatkozóan, hogy egy adott vegyi anyag kerüljön bele az A., B., vagy C. mellékletben található jegyzékbe. A javaslatnak tartalmaznia kell a D. mellékletben meghatározott információkat. A mellékletek módosításainak elfogadásával kapcsolatos eljárást a Jegyzőkönyv 14. cikke, valamint az Egyezmény 22. cikke írja elő.

Az Egyezmény vagy a Jegyzőkönyv mellékleteinek módosítására vonatkozó javaslatokat a Közösség és tagállamai részéről csak az együttműködési kötelezettség és az EK-Szerződés 10. cikkéből következő, a Közösség nemzetközi képviseletének egységességére vonatkozó kötelezettség figyelembevételével lehet benyújtani.

A Jegyzőkönyv I. és II. melléklete jelenleg három olyan környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagot tartalmaz, amelyek nem szerepelnek a stockholmi egyezmény jegyzékében. Ezek a szándékosan gyártott anyagok, a klórdekon, a hexabróm-bifenil és a hexaklór-ciklohexán (HCH, beleértve a lindánt is) megfelelnek az Egyezmény D. mellékletében meghatározott szűrési kritériumoknak, és az emberi egészség és a környezet védelme érdekében ezeket is hozzá kellene adni az átfogó Egyezmény A. mellékletéhez.

A hozzáférhető tudományos információk és felülvizsgálati jelentések szerint, valamint az Egyezmény D. mellékletében és a végrehajtó szerv 1998/2 határozatában megjelölt szűrési kritériumok megfelelő figyelembevétele alapján a hexaklór-butadién, a pentaklór-benzol és a poliklórozott naftalinok a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok tulajdonságaival rendelkeznek. Ugyanez vonatkozik a pentabróm-difenil-éterre, – amelynek a Jegyzőkönyvbe való felvételével kapcsolatban Norvégia már tett javaslatot – az oktabróm-difenil-éterre és a rövidláncú klórozott paraffinokra, amelyeket már mind értékeltek a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló 793/93/EGK tanácsi rendelet[1] értelmében, illetve forgalomba hozatalukat, valamint felhasználásukat az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv[2] megtiltotta vagy szigorúan korlátozta.

Ezen anyagok gyártása, forgalomba hozatala és felhasználása a Közösségben már befejeződött vagy szigorú korlátozás alá tartozik, ugyanakkor nem zárható ki, hogy ezeket más országokban még mindig gyártják vagy felhasználják. E vegyi anyagok nagy távolságra jutó környezeti szállítódása miatt a nemzeti vagy közösségi szinten meghozott intézkedések nem elegendőek a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához, hanem kiterjedtebb, nemzetközi fellépésre van szükség.

Az új anyagoknak a Jegyzőkönyvbe és az Egyezménybe való felvételével kapcsolatos javaslatról szóló tanácsi határozat a környezetvédelemre vonatkozik. Ezért helyénvaló, hogy a határozat a 175. cikk (1) bekezdésén alapuljon a 300. cikk (2) bekezdésével összefüggésben.

Helyénvaló tehát a Közösség és a tagállamok – amelyek a Jegyzőkönyv és az Egyezmény szerződő felei – részéről javasolni, hogy a hexaklór-butadiént, a pentaklór-benzolt, a poliklórozott naftalinokat, az oktabróm-difenil-étert és a rövidláncú klórozott paraffinokat vegyék fel a Jegyzőkönyv, illetve a stockholmi egyezmény megfelelő mellékleteibe. Ezen túlmenően javasolni kell a pentabróm-difenil-éter, a klórdekon, a hexabróm-bifenil és a HCH – beleértve a lindánt is – felvételét a stockholmi egyezmény A. mellékletébe.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 1998-as jegyzőkönyve I-III. mellékletének, valamint a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény A-C. mellékletének módosítására irányuló, az Európai Közösség és a tagállamok részéről érkezett javaslatokról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdésének második számozatlan bekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

mivel:

A Szerződés 174. cikkével összhangban a Közösség környezetvédelmi politikájának egyik célkitűzése a nemzetközi szintű intézkedések előmozdítása a regionális vagy világméretű környezeti problémák kezelése érdekében.

A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezménynek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyvét (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) a Közösség 2004. április 30-án ratifikálta, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) ratifikálási eljárása pedig már folyamatban van.

A Jegyzőkönyv célja az olyan környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kiengedésének, kibocsátásának és veszteségeinek ellenőrzése, csökkentése vagy kiküszöbölése, amelyek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő légköri szállítódás miatt jelentős mértékben károsítják az emberi egészséget vagy a környezetet. A Jegyzőkönyv elvben előírja tizenhat, környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagnak tekintett anyag gyártásának, felhasználásának és kibocsátásának kiküszöbölését vagy csökkentését.

Az Egyezmény meghatároz egy, az elővigyázatosság elvén alapuló keretrendszert a kezdeti 12 elsődlegesként kezelt, környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag gyártásának, használatának, behozatalának és kivitelének kiküszöbölése, biztonságos kezelése és ártalmatlanítása, valamint bizonyos melléktermékként keletkező környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátásának kiküszöbölése, illetve csökkentése érdekében.

A Jegyzőkönyv 14. cikke, valamint az Egyezmény 8. cikke szerint bármely szerződő fél javasolhatja a Jegyzőkönyv, valamint az Egyezmény módosítását. A mellékletek módosításainak elfogadásával kapcsolatos eljárást a Jegyzőkönyv 14. cikke, valamint az Egyezmény 22. cikke írja elő. A Közösség nemzetközi képviseletének egységességére vonatkozó kötelezettség alapján és annak biztosítása érdekében, hogy a javaslatok megalapozottak legyenek és a Közösségben megfelelő támogatottsággal rendelkezzenek, kizárólag a Közösség és a tagállamok által közösen elfogadott javaslatok nyújthatók be.

A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve 1998/2 határozatának és az Egyezmény D. mellékletének megfelelő figyelembevétele után bebizonyosodott, hogy hexaklór-butadién, a pentaklór-benzol és a poliklórozott naftalinok, a pentabróm-difenil-éter, az oktabróm-difenil-éter és a rövidláncú klórozott paraffinok a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok tulajdonságaival rendelkeznek. E vegyi anyagok nagy távolságra jutó környezeti szállítódása miatt a nemzeti vagy közösségi szinten meghozott intézkedések nem elegendőek a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához, hanem kiterjedtebb, nemzetközi fellépésre van szükség. Ezért helyénvaló, hogy a Közösség és a tagállamok – amelyek a Jegyzőkönyv vagy az Egyezmény szerződő felei – javasolják az említett vegyi anyagoknak a Jegyzőkönyv és az Egyezmény megfelelő mellékleteibe történő felvételét, tekintetbe véve a meglévő közösségi jogszabályokat, és az azok által engedélyezett lehetséges használati módokat és eltéréseket.

A klórdekon és a hexabróm-bifenil jelenleg a Jegyzőkönyv I. mellékletében, a hexaklór-ciklohexán (HCH, beleértve a lindánt is) pedig a Jegyzőkönyv II. mellékletében szerepel. Az Egyezmény D. mellékletének kellő figyelembevétele alapján ezek a vegyi anyagok a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok tulajdonságaival rendelkeznek, ami indokolja a globális fellépést. Ezért tehát helyénvaló, hogy a Közösség és a tagállamok, amelyek az Egyezmény szerződő felei, javasolják az említett vegyi anyagoknak az Egyezmény megfelelő mellékleteibe történő felvételét.

A Jegyzőkönyv és az Egyezmény rendelkezései a környezetvédelemre vonatkoznak, következésképpen helyénvaló, hogy a 175. cikk (1) bekezdése a 300. cikk (2) bekezdésével összefüggésben legyen a jogalap.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség és a tagállamok részéről – amelyek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezmény környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyvének szerződő felei – javaslatot nyújtson be az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága ügyvezető titkárságának a következő vegyi anyagoknak a Jegyzőkönyvbe történő felvételével kapcsolatban:

a) a Jegyzőkönyv I. mellékletébe:

- hexaklór-butadién (CAS-szám: 87-68-3),

- oktabróm-difenil-éter (CAS-szám: 32536-52-0), és

- pentaklór-benzol (CAS-szám: 608-93-5);

b) a Jegyzőkönyv I. és III. mellékletébe:

- poliklórozott naftalinok (egy-nyolc klór atomot tartalmazó vegyi anyagok csoportja);

c) a Jegyzőkönyv II. mellékletébe:

- rövidláncú klórozott paraffinok (alkánok, C10-C13, klór-).

A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja, hogy a javaslatokat alátámasztó vonatkozó információkat a titkársághoz benyújtsák.

2. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség és a tagállamok részéről – amelyek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény szerződő felei – javaslatot nyújtson be az Egyezmény titkárságának a következő vegyi anyagoknak az Egyezménybe történő felvételével kapcsolatban:

a) az Egyezmény A. mellékletébe:

- az 1. cikk a) albekezdésében felsorolt anyagok,

- pentabróm-difenil-éter (CAS-szám: 32534-81-9)

- klórdekon (CAS-szám: 145-50-0),

- hexabróm-bifenil (CAS-szám: 36355-01-8), és

- hexaklór-ciklohexán (HCH, beleértve a lindánt is) (CAS-számok: 608-73-1 és 58-89-9);

b) az Egyezmény A. és C. mellékletébe:

- poliklórozott naftalinok (egy-nyolc klór atomot tartalmazó vegyi anyagok csoportja);

c) az Egyezmény B. mellékletébe:

- rövidláncú klórozott paraffinok (alkánok, C10-C13, klór-).

A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja, hogy a javaslatokat alátámasztó vonatkozó információkat a titkársághoz benyújtsák.

Kelt Brüsszelben, […]

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 84., 1993.4.5., 1. o.

[2] HL L 262., 1976.9.27., 201. o. A legutóbb a 2004/21/EK bizottsági irányelvvel (HL L 57., 2004.2.25., 4.o.) módosított irányelv. A pentabróm-difenil-éter vonatkozásában a jogalkotási eljárás már elindult egy időben korlátozott kivétel engedélyezése érdekében, amelyet a repülőgépek utasainak biztonsága indokol.

[3] HL C […]., […]., […]. o.