HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 5.2.2009 
SEC(2009) 104 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK 
  
a cápák védelmére és a velük való gazdálkodá sra vonatkozó európai közösségi cselekvési 
tervről  
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
 
HU 2   HU 1. ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL  
E hatásvizsgálat tárgya a cápák védelmére és a velük való gazd álkodásra vonatkozó 
európai közösségi cselekvési tervr ől szóló, az Európai Parlamenthez és Tanácshoz 
címzett bizottsági közlemény. A jelentés a nyilvános és intézményi konzultációk, 
valamint egy küls ő tanácsadó cég által e té makörben megírt tanulmány 
figyelembevételével készült.  
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
2.1. Fellépést igényl ő kérdések 
A porcoshalakat (azaz a cápákat , a valódi rájaféléket és a tengerimacska-féléket) a 
túlhalászással szembeni ismert sérülékenys égük ellenére az utóbbi évtizedekben egyre 
fokozottabb mértékben halászták. Ez a tendencia több olyan tényez ő következménye, 
amelyek növelték a cápák mint halászati er őforrás piaci értékét. 
A cápapopulációk általában véve sérülékenyek  a szabályozatlan cé lzott halászattal 
szemben, így a cápahalászatot eddig az egymást követ ő fellendülés és válság jellemezte. 
Az eleinte növekv ő fogásmennyiségek az er őforrások kimerülésével hirtelen 
megcsappannak, az ezt követ ően védelem alá helyezett á llományok pedig nagyon lassan 
állnak helyre. A Természetvédelmi Világszövetség ( International Union for the 
Conservation of Nature and Natural Resources  – IUCN) szerint az uniós tagállamok 
vizeiben el őforduló európai cápafajok nagyjából e gyharmadát a kipusztulás fenyegeti.  
A felelősségteljes halászatra vona tkozó magatartási kódex ke retében a FAO 1999-ben 
elfogadta a cápák védelmére és a velük való gazdálkodásra vonatkozó nemzetközi 
cselekvési tervet. Ez a nemzetközi terv önkéntes alapú, végrehajtása azonban minden 
érintett állam számára ajánlott. 
A Bizottság ezért 2009 elején tervezi elfoga dni a cápák védelmére és a velük való 
gazdálkodásra vonatkozó európai kö zösségi cselekvési tervet. 
2.2. A probléma hátterében húzódó kiváltó okok 
A porcoshalak életciklusát az alacsony szaporulat, a nagyméret ű fiatal egyedek, a lassú 
növekedés, a kés ői ivarérettség, a hosszú élet és valamennyi korosztályra vonatkozóan a 
magas túlélési arány jellemzi. E jellemz őkből adódóan a porcoshalaknak mind a 
szaporodási potenciáljuk, mind a populác iónövekedési rátájuk alacsony, így az 
állományok a túlhalászással vagy egyéb negatív hatásokkal jellemzett id őszakokat 
követően csak korlátozott mérté kben képesek helyreállni. 
A porcoshalak európai vizekben, illetve másutt el őforduló állományaival való 
gazdálkodás lehet őségeit jelent ősen korlátozza a fogásokra, a visszadobott halakra és a 
kirakodott mennyiségekre vonatkozó részletes ad atok hiánya. Az eddigiek során nemcsak 
a fogásokkal, a visszadobott halakkal és  a kirakodásokkal kapcsolatos információk 
 
HU 3   HU rögzítése volt hiányos, a cápatermékekkel való kereskedelmet is csak kevéssé láttuk át, a 
kereskedelmi statisztik ák pedig nem megbízhatók. 
Az uniós vizek tekintetében a cápagazdálkodás egyik f ő problémája a tengerfenéki 
halászat vegyes jellege, amelynek következ tében rendkívül nehéz olyan cápavédelmi 
intézkedéseket kialakítani, amelyek a többi  kifogott fajra nézve nem járnak súlyos 
következményekkel. Ezen túlmen ően a kisméret ű cápákra és valódi rájafélékre halászó 
flotta jelent ős kapacitástöbblettel rende lkezik, mivel a tengerfenéki halászat során 
zsákmányolt járulékos fogások a területh ez kapcsolódó gazdálkodási nehézségek f ő 
forrásai. 
2.3. Kik az érintettek? 
A közösségi cselekvési terv az érdekelt felek széles körét érin theti. E hatásvizsgálat célja, 
hogy az érintett érdekelt felek tekintetében kimutassa a várh ató gazdasági, környezeti és 
társadalmi hatásokat, beleértve a halá szati és halfeldolgozó ágazatot, a keresked őket, a 
fogyasztókat és a széles nyilvánosságot. 
2.4. Hogyan alakul majd a probléma? 
Eddig több jogi intézkedés született a cápák védelmével és a velük való gazdálkodással 
összefügg ő szempontok mind nemzetközi, mind közösségi szint ű kezelésére. Ennek 
ellenére a számok egyértelm űen a cápapopulációk csökkenését mutatják. A cápa- és 
rájaállományok többségének tényleges álla pota azonban továbbra sem ismert, mivel – 
különösen a hosszabb id őszakok alatt bekövetkez ő változások következtében – nem 
állnak rendelkezésre állományspecifi kus információk. A helyzet valószín űleg nem fog 
változni, ha nem hozunk további intézkedéseket. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A cselekvési terv a következ ő három fő célt tűzi ki: 
(1) a cápahalászatról, a cápafajokról és  az ökoszisztémában betöltött szerepükr ől 
rendelkezésünkre álló ismeretek b ővítése, 
(2) annak biztosítása, hogy a célzott cápahalás zat fenntartható le gyen, valamint hogy 
a más halászati tevékenységekb ől származó járulékos cápafogások kell őképpen 
szabályozva legyenek, 
(3) a Közösség által a cápák tekintetében végrehajtott bels ő és külső szakpolitika 
koherenciájának el őmozdítása. 
A bizottsági konzultációs dokumentumban körvona lazott, a közösségi cselekvési terv 
részét képez ő három konkrét cél elérése érdekébe n a Bizottság kilenc intézkedési 
területet, illetve operatív célkit űzést javasolt. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az 5. szakaszban bemutatott hatásvizsgálat három f ő lehetőséget vázol fel: 
 
HU 4   HU A. lehetőség: status quo cselekvési terv nélkül.  
E lehetőség szerint marad a status quo, nincs közössé gi cselekvési terv, és továbbra is a 
cápahalászatra vonatkozó jelenlegi szabályo zás marad hatályban azzal, hogy azt adott 
esetben – az újabb tudományos szakvélemé nyek figyelembevételével – hozzá kell 
igazítani az új körülményekhez. 
B. lehetőség: bizonyos „intézkedé si területek” kezelése.  
A hatástanulmány alapján az intézkedési te rületek számát a nyilvános konzultációra 
bocsátott kilencr ől – egyes területek összevonása  révén – ötre csökkentettünk. 
Ezen túlmen ően minden intézkedés (vagy tevéke nység) tekintetében több különféle 
végrehajtási alternatívát („szigorú”, illetve „enyhe”) is figyelembe vettünk. 
C. lehetőség: az el ővigyázatosság elvének szigorú alkalmazása.  
Cselekvési terv elfogadása a cápahalás zatra vonatkozó hatályos közösségi jogi 
keretrendszer módosítása érde kében. A cselekvési terv alapján bevezetésre kerül az 
elővigyázatosság elvének szigorú értelmezése, amelynek révén tilalom hatálya alá kerül 
valamennyi célzott cápahalászat i tevékenység és a közösségi  hajók által járulékosan 
zsákmányolt cápafogás, hacsak a tudományos szakvélemények alapján nem állapítanak 
meg teljes kifogható mennyiségeket (TAC ) vagy más szabályozási intézkedéseket. 
5. HATÁSELEMZÉS  
5.1. A. lehetőség 
Környezeti 
hatások  A fajok tekintetében végzett túl általános va gy téves jelentéstétel gátolhatja a cápák 
túlhalászásának megakadályozására irányuló,  célzott halászati gazdálkodási tervek 
kialakítását. 
A Bizottság, illetve az ICCAT, az IOTC és más regionális szervezetek fokozott 
erőfeszítései ellenére, amelyek mind arra ir ányultak, hogy a nyílt tengeri cápákat 
bevonják a – különösen a tonhalhalászatra vona tkozó – állományértékelési programokba, 
egyes állományok állapota továbbra is romo lhat, a legsérülékenyebb fajok némelyikét 
pedig a kipusztulás is fenyegetheti. Ez a tendencia megfordítható a jöv őbeli helyreállítási 
tervek révén, amelyeket a status quo keretén belül végre lehetne hajtani.  
A kulcsfontosságú fajok és csúcsragadozók elt űnése a tengeri ökoszisztéma szegényebbé 
válásához, csökkent mérték ű biodiverzitáshoz és az ökoszisztéma korlátozottabb 
funkcionalitásához vezet.  
Gazdasági 
hatások  A cápahalászattól gazdasági szempontból leginkább Spanyolország, Portugália és 
Franciaország távoli vizeken halászó flo ttája függ. A kék cáp a fogásmennyiségeinek 
csökkenése – amely különösen az Indiai-óceánon figyelhet ő meg, ahol a 
kékcápaállományok állapota „rendkívül bizony talan”, és mivel „a kék cápa [...] 
életciklus-jellemz ői miatt sérülékeny a túlhalászással szemben” (IOTC, 2007.) – 
különösen a felszíni horogsoros flottát érin theti. Az ICCAT szerint az Atlanti-óceán 
északi és déli részén halászott kékcápafogások mennyisége meghaladja a maximális fenntartható hozamot ( Maximum Sustainable Yield , MSY) (ICCAT, 2005.), így az 
erőkifejtési egységre jutó kifogott mennyiséget (
Catch Per Unit Effort , CPUE) alapul 
véve a hosszú távú tendencia csökkenést mutat.  
Az Atlanti-óceán északi részén halászott cápafogások némi nyereséget jelentenek az 
 
HU 5   HU uniós flotta számára, jóllehet a cápahalászat a flotta össztermelésének csupán kis 
hányadát teszi ki. 
Igen valószín ű, hogy az állományok megfogyatkozása miatt a fogásmennyiség hosszú 
távon csökkenni fog, ami mind a halászati, mind a halfeldolgozó alágazatot hátrányosan 
fogja érinteni. 
Ez a lehet őség nem gyakorol jelent ős gazdasági hatást az uniós tagállamok ellen őrző 
hatóságaira, noha ez hosszú távon változhat.  
Társadalmi 
hatások  Mindent összevetve a foglalkoztatás szem pontjából az észak-atlanti-óceáni vegyes 
halászat a legfontosabb, habár a „társadalmi függ őség” (az egy foglalkoztatottra es ő 
kirakodási érték tekintetében) jelent ősebb a távoli vizeken halászó flottáknál. A hatások 
mértéke és valószín űsége várhatóan közepes lesz.  
Egyes EU NUTS-2 régiók – f őképpen Galícia, Bretagne, Skócia északkeleti része, a 
Skót-felföld és a skót szigetek (Highlands and Islands), va lamint Algarve – különösen 
függnek a halászattól, a cápahalászatot is ideértve, ezért a cápafogások csökkenésével 
jelentős társadalmi kihívásokkal nézhetnek szemb e. Ilyen, a halászattól nagymértékben 
függő területeken mind a hatások mértéke, mind azok valószín űsége várhatóan nagy 
lesz. 
Az érdekelt felek ágazati irányításba való bevonása korlátozott marad, ami hozzájárul az állományok valószín ű állapotromlásához.
 
Kockázatok és 
kompromisszum
ok A kockázatok rövid–hosszú távon minimálisak. 
A közvélemény kedvez őtlenül élné meg, ha a közösségi cselekvési terv nem kerülne 
elfogadásra, mivel a kérdés nagy teret kapo tt a nemzetközi sajtóban,  valamint amiatt, 
hogy a probléma megoldásában máso k – például az egyesült államokbeli National 
Marine Fisheries Service  (NMFS) – haladást értek el az utóbbi id őben. 
 
5.2. B. lehetőség 
Környezeti 
hatások  Jelentős pozitív hatás az állománygazdálkodási képesség, valamint a 
sérülékeny vagy veszélyeztetett fajokra irányuló intézkedések 
végrehajtása tekintetében. 
Az állományok állapotának javulása, valamint az ökoszisztémában 
lefelé ható el őnyökelőnyök valószín űek, de csak hosszabb távon. 
A hatások mértéke alacsony–közepes, valószín űségük pedig közepes–
nagy.  1. intézkedési 
terület: 
Hatékonyabb 
azonosítás és 
jelentéstétel  
Gazdasági 
hatások  Számos intézkedés valószín űleg közvetlen költséggel jár a szabályozó 
hatóságokra nézve, bár e költségek lazább szabályozási feltételek esetén 
alacsonyabbak lesznek (például a megfigyelési programok esetében 40 %-os lefedettségnél a költségek 3,7 millió eurót tesznek ki, 100 %-os lefedettségnél viszont már 9,26 millió euróra rúgnak). A hatások mértéke közepes–nagy, valószín űségük pedig nagy.
 
Nem valószín ű, hogy az újabb adatgy űjtési feladatok jelent ős negatív 
gazdasági hatással járnának. 
Ez az intézkedés segítene a jelenlegi gazdasági el őnyök meg őrzésében.  
 
HU 6   HU Társadalmi 
hatások  Minden id őtávlatban valamennyi érdekelt fél részesülne közvetlen 
előnyökben, továbbá hosszú távon közvetett társadalmi el őnyök 
várhatók. A hatások mértéke f őképpen közepes, valószín űségük pedig 
nagy.  
Kockázatok és 
kompromisszu
mok Az érdekelt felek reakciója rendkívül kedvez ő lenne, bár lennének 
köztük nézetkülönbségek a szigorú, illetve megenged őbb intézkedések 
megítélésével kapcsolatban.  
A kockázatok forrása az, hogy a regionális szervezetek EU-tagsággal nem rendelkez ő szerződő felei milyen mértékben fogadják el és veszik 
át az intézkedéseket (az uniós hajók fogásai csupán töredékét képezik a 
regionális szervezetek illetékesség i területén halászó, harmadik 
országok lobogója alatt közleked ő hajók fogásainak).
 
Környezeti 
hatások  Jelentős pozitív hatás különösen a sérülékeny és veszélyeztetett fajokra; 
a hatások mértéke alacsony–közepes, valószín űségük pedig közepes–
nagy.  
Gazdasági 
hatások  Negatív tényez őként értékelhet ők a nagy költségek, jóllehet azok 
főképpen rövid távon merülnének fel; mindazonáltal a hatások hosszú 
távon pozitívak, és a végreha jtó ügynökségek gazdasági el őnyökben 
részesülnének. A hatások mértéke közepes, valószín űségük pedig nagy.  
Hosszabb távon pozitív közvetett gazdasági hatások az állományok 
fenntartása vagy helyreállítása révén.  
Társadalmi 
hatások  Minden id őtávlatban közvetlen pozitív hatások, f őleg a kapacitásb ővítés 
révén. Számos közvetett el őny a cápafogásokból származó jövedelem 
szinten tartásából vagy növekedéséb ől fakadóan. A hatások mértéke 
közepes, valószín űségük pedig nagy.  2. intézkedési 
terület: 
Kutatáson 
alapuló 
védelmi 
intézkedések  
Kockázatok és 
kompromisszu
mok Az érdekelt felek reakciója rendkívül kedvez ő lenne. 
A nyílt tengerre átnyúló állományok esetében akad némi  kockázat abból 
fakadóan, hogy a regionális szervezetek EU-tagsággal nem rendelkez ő 
szerződő felei milyen mértékben f ogadják el és veszik át az 
intézkedéseket.  
Környezeti 
hatások  A visszadobást követ ő halpusztulás arányának csökkenése, nagyobb 
szelektivitás és pontosabb jelentéstétel . A hatások mértéke alacsony, 
valószínűségük közepes.  3. intézkedési 
terület: Az 
érdekelt felek 
tájékozottság
ának javítása  Gazdasági 
hatások  Főképpen rövid távú közvetlen költségek mind az EU, mind a 
tagállamok számára, de pozitív ha tás a végrehajtó ügynökségek 
tekintetében. A hatások mértéke közepes, valószín űségük pedig nagy.  
Hosszú távon pozitív gazdasági hat ások valamennyi érdekelt fél 
számára.  
 
HU 7   HU Társadalmi 
hatások  Minden id őtávlatban közvetlen  pozitív társadalmi hatások az érdekelt 
felek szélesebb kör ű ismeretei és az ágazati irányításba való bevonásuk 
révén. 
Számos közvetett el őny a cápafogásokból származó jövedelem szinten 
tartásából vagy növekedéséb ől fakadóan.  
Kockázatok és 
kompromisszu
mok Az érdekelt felek reakciója rendkívül kedvez ő lenne. 
A nyílt tengerre átnyúló állományok esetében a kockázatok abból 
fakadnak, hogy a regionális szervezetek EU-tagsággal nem rendelkez ő 
szerződő felei milyen mértékben f ogadják el és veszik át az 
intézkedéseket.  
Környezeti 
hatások  Rendkívül pozitív közvetlen hatás mind az állományok védelme, mind 
a biodiverzitás terén. A „szigorúbb” választási lehet őségek (pl. az 
elővigyázatossági TAC-ok azonnali bevezetése) ugyanazokkal az 
előnyökkel járnak, de rövidebb id őn belül hoznak eredményt. A hatások 
mind mértéküket, mind valószín űségüket tekintve jelent ősek. 
Gazdasági 
hatások   Rövid távon negatív hatások a halászati és a halfeldolgozó ágazat 
számára, amely hatások a cápahalászattól nagymértékben függ ő flották 
esetében jelent ősek lehetnek. A költségek többsége hosszú távon 
mérséklődne. A hatások mértéke közepes, valószín űségük pedig nagy.  
A közvetett hatások hosszú távon – amikor az állományok helyreállnak 
és az ellen őrzés intenzitása enyhül – re ndkívül pozitívak lennének.  
Társadalmi 
hatások  Rövid–középtávon helyenként jelent ős negatív hatások, különösen a 
halászati és a halfeldolgozó ágazat számára. A hatások mértéke 
közepes, valószín űségük pedig nagy.  
Különösen hosszabb távon számos közvetett el őny a cápafogásokból 
származó jövedelem szinten tartásából vagy növekedéséb ől fakadóan.  4. intézkedési 
terület: A 
halászati 
erőkifejtések 
és a 
fogásmennyis
égek 
hozzáigazítás
a a 
rendelkezésre 
álló 
erőforrásokho
z 
Kockázatok és 
kompromisszu
mok Valamennyi érdekelt fél támogatja a végrehajtási intézkedéseket, bár 
azok jellege problémás lehet számunkra (pl. az intézkedések azonnali 
vagy fokozatos bevezetése).  
Környezeti 
hatások  Egyes fajokat, különösen a kék cápát és a lándzsafogú cápát jelent ős 
hatás éri, ugyanis e fajok halászatára vonatkozik jelenleg az uszony-
leválasztási szabályoktól való eltérések többsége. A hatásoknak mind a 
mértéke, mind a valószín űsége magas.  
Gazdasági 
hatások  Főleg a távoli vizeken halászó olyan flottákat érinti, amelyekre az 
1185/2003/EK rendelet szerinti elté rések vonatkoznak. A hatások 
valószínűsége nagy, mértékük alacsony–közepes.  
A megfigyelési, ellen őrzési és felügyeleti költségek ugyan 
növekednének, de valószín űleg nem számottev ő mértékben.  
Társadalmi 
hatások  Rövid távon közepes mérték ű negatív hatások, különösen a távoli 
vizeken halászó flották és a honi kiköt őik számára (pl. Galícia).  5. intézkedési 
terület: 
A cápákból 
származó 
hulladék és a 
visszadobott 
cápák 
számának 
minimalizálás
a 
Kockázatok és 
kompromisszu
mok A közvélemény szerint szükség van valamilyen intézkedésre, de fennáll 
annak a veszélye, hogy a többi fél nem intézkedik, illetve hogy a 
halászati er őkifejtés más sérülékeny fajokra helyez ődik át.  
 
 
HU 8   HU 5.3. C. lehetőség 
Környezeti 
hatások  Hasonló a B. lehet őséghez, csak rövidebb a lefutása. Nagy terjedelm ű, jelentős hatás. 
Különösen az Atlanti-óceán  északkeleti részén el őforduló állományok állapota 
javulna.  
Gazdasági 
hatások  A rövid–középtávú negatív gazdasági hatások igen jelent ős mértékűek lennének, és 
bekövetkezésük biztosra vehet ő; előfordulhat, hogy egyes célzott vagy vegyes 
halászati formák életképtelenné válnak.  
A cápákhoz kapcsolódó bevétel kiesésével  (kb. 25 %) a távoli vizeken horogsorral 
halászó uniós flották életképtelenné válhat nak (csak a cápafogási tilalom bevezetése 
esetén). 
Ez a lehet őség hosszabb távon pozitív lehet va lamennyi érdekelt fél számára, 
amennyiben az állományok elegend ő mértékben helyreállnak ahhoz, hogy 
elővigyázatossági TAC kerüljön bevezetésre. 
Társadalm
i hatások  A cápahalászattól nagymértékben függ ő, az Atlanti-óceán északi részének és a 
Földközi-tenger egyes területein nega tív társadalmi hatások rövid–középtávon. 
Rövid–középtávon rendkívül súlyos társadalmi hatás érné a cápahalászattól igen nagy 
mértékben függ ő honi kiköt ők egy részét, illetve a távo li vizeken halászó flották 
tevékenységéhez kapcsolódó (downs tream) gazdasági folyamatokat. 
Kockázato
k és 
kompromi
sszumok  Az e lehet őséghez kapcsolódó rendkívül jelent ős rövid távú hatások er ős ágazati és 
politikai ellenállá st váltanának ki. 
A nyílt tengeri, illetve a harmadik orszá gok joghatósága alá tartozó vízterületek 
között megoszló állományokat ér ő pozitív hatásokat tompíthatja a szabályok be nem 
tartása, illetve az intézkedések átülte tésének a regionális szervezetek szerz ődő felei 
általi (feltételezett) elmulasztása. 
5.4. A hatások összehasonlítása 
Hatás  Lehetősé
g Környezeti  Gazdasági  Társadalmi  
A. 
lehetőség • Számos cápafaj 
állapotának folyamatos romlása és az ökoszisztéma károsodása • A hatás rövid–
középtávon nem számottev ő, de hosszú 
távon fokozódik • A hatás rövid–
középtávon nem számottev ő, de hosszú 
távon fokozódik 
B. 
lehetőség 
1. 
intézked
ési 
terület  • Hatékonyabb 
gazdálkodás, 
különösen a veszélyeztetett / sérülékeny fajok tekintetében • Az ipart nem éri 
számottev ő negatív 
hatás, de a végrehajtás költséges 
 • Minden id őtávlatban 
közvetlen el őnyök 
mindenki számára 
 
HU 9   HU B. 
lehetőség 
2. 
intézked
ési 
terület  • Hatékonyabb 
gazdálkodás különösen 
a veszélyeztetett / sérülékeny fajok tekintetében • Rövid távon magas 
közvetlen állami 
költségek, de kés őbb 
közvetlen el őnyök 
várhatók • Javuló 
foglalkoztatottság és 
kapacitás a közszférában 
B. 
lehetőség 
3. 
intézked
ési 
terület  • Az eredmények csak az 
intervencióval érintett fajokra korlátozódnak • Rövid távon magas 
közvetlen állami költségek, de kés őbb 
közvetlen el őnyök 
várhatók  • Közvetett el őnyök az 
érdekelt felek fokozott ágazatirányítási kapacitása révén 
B. 
lehetőség 
4. 
intézked
ési 
terület  • Igen pozitív, különösen 
szigorúbb intézkedések 
esetén • Rövid távon negatív 
hatások a halászati / 
halfeldolgozási ágazatra, de hosszú távon javuló helyzet • Elszórtan jelentkez ő, 
de jelent ős rövid–
középtávú hatások a halászattól függ ő 
rétegre, de hosszú távon javuló helyzet 
B. 
lehetőség 
5. 
intézked
ési 
terület  •  Egyes fajok esetében 
jelentős hatás • Érintheti a távoli 
vizeken horogsorral 
halászó flottát • Érintheti a távoli 
vizeken horogsorral 
halászó flottát 
C. 
lehetőség • Hasonló a B. 
lehetőséghez, csak 
rövidebb a lefutása • Rendkívül negatív 
hatások rövid- és középtávon • Rendkívül negatív 
hatások rövid- és középtávon 
6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A fentiekben megvizsgáltuk a cápákra vonat kozó cselekvési terv alkalmazási lehet őségeit 
és azok várható hatásait. 
Mivel több cápapopuláció állapota bi zonyíthatóan romlik, az A. lehet őség nem tenné 
lehetővé az EU számára, hogy a problémára id őszerű, hatékony és szisztematikus választ 
adjon, aminek következtében a hely zet elfogadhatatlanná válhat. 
Amennyiben maradéktalanul végrehajtják  és tiszteletben tartják, a C. lehet őség igen 
hatékonynak bizonyulhat mind az adatgy űjtési, mind a gazdálkodási célok 
megvalósításában. A fentiekben vázolt jelent ős hiányosságok miatt azonban nem ezt a 
lehetőséget kell el őnyben részesíteni. 
A hatásvizsgálat eredménye ezért az, hogy a B. lehet őség módosított változata  a 
legelőnyösebb. E lehet őség főbb elemei magukban foglalják az adatgy űjtésre és, a 
tudományos szakvéleményekre irányuló intézk edéseket, a gazdálkodási és technikai 
intézkedéseket, valamint a cápauszony-levá lasztás gyakorlatának további korlátozását. 
 
HU 10   HU 7. KÖVETKEZTETÉS  
Összegzésképpen elmondható, hogy a mostan i status quo-hoz kapcsolódó negatív 
hatások hosszú távon fokozódni fognak. A B. lehet őséghez tartozó intézkedések 
módosított formában – különösen a közösségi vizek tekintetében – megfordíthatják a 
negatív tendenciát, és rövid illetve középtávon nem járnak elfogadhatatlan társadalmi és 
gazdasági hatásokkal.