HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, XXX 
[…](2011) XXX tervezet 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE _a közszféra 
információinak további felhasználásáról sz óló 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelv módosításáról 
 
 
HU 1   HU 1. TÁRGY ÉS HÁTTÉR  
1.1. Tárgy 
Ez a hatásvizsgálat els ősorban azt vizsgálja, hogy a közszféra információi további 
felhasználásának piacán tapasztalható fejlemények fényében szükség van-e a közszféra 
információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv rendelkezéseinek 
módosítására, amelyek az Európai Unió egés z területére vonatkozóan meghatározzák a 
közszféra információinak további felhasználás ára vonatkozó alapfeltét eleket. A Bizottság 
figyelembe vette a további felhasználás piacain végbemen ő változásokat, köztük azokat, 
amelyeket az irányelv bevezetése váltott ki, és megvizsgálta, hogy maradtak-e még akadályok, 
és ha igen, melyek ezek, és hogyan lehetne azokat a leghatékonyabban felszámolni.  
1.2. Háttér 
A közszféra információinak további felhasznál ásáról szóló irányelv et 2003. november 17-én 
fogadták el. Az irányelv által meghatározo tt jogi keret a kormányzat birtokában lév ő adatok 
gazdasági potenciáljának felszabadítását cé lozza oly módon, hogy az adatokat az innováció 
ösztönzése érdekében elérhet ővé teszi a kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi célú további 
felhasználás számára.  
A közszféra információinak további felhasznál ásáról szóló irányelv  az európai digitális 
menetrend1 és az intelligens, fenntartható és inkluz ív növekedést célzó Európa 2020 stratégia 
alkotóeleme. Az irányelv felülvizsgálata a dig itális menetrend egyik kulcsintézkedése (1c). 
Az adatforrások, köztük a közszféra birtokában lév ő adatok megnyitásának gazdasági 
jelentősége mára széles körben elismert ténnyé vált. A The Economistban megjelent egyik 
2010-es beszámoló szerint például az adatok „ a tőkével és munkaer ővel közel azonos 
fontosságú gazdasági er őforrássá”2 váltak, míg a Digital Britain zárójelentése az adatokat 
„innovatív fizet őeszköznek … a tudásalapú gazdaság éltet ő elemének ”3 ismeri el. A gazdasági 
növekedést ösztönz ő innováció és kreativitás táplálás án túl a közszféra birtokában lév ő adatok 
hozzáférhet ővé tétele a kormányokat átláthatóbbá, el számoltathatóbbá és hatékonyabbá teszi. 
Egy nemrég készült tanulmány becslése szerint a közszféra információinak teljes piaca 2008-
ban az Európai Unió egészét tekintve 28 milliárd EUR-t tett ki4, és felhívja a figyelmet arra, 
hogy a közszféra birtokában lév ő információk egyszer ű hozzáférhet őségének további 
biztosításával évente összesen 40 milliárd EUR gazdasági nyereség érhet ő el az EU-27 
területén. A közszféra információinak felhasználásából ered ő közvetlen és közvetett 
gazdasági haszon az EU-27 gazdaságában összesen 140 milliárd EUR-s nagyságrend ű lenne 
évente5, ami egyértelm űen mutatja, hogy a közszféra információinak szélesebb kör ű további 
felhasználása még jelent ős gazdasági el őnyöket rejt. A feladat abban áll, hogy a piac számára 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economi st.com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments (A közszféra információinak 
további felhasználására és a kapcsolódó piaci fejleményekre irányuló legújabb tanulmányok áttekintése), 
G. Vickery, 2011. augusztus. 
5 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments (A közszféra információinak 
további felhasználására és a kapcsolódó piaci fejleményekre irányuló legújabb tanulmányok áttekintése), 
G. Vickery, 2011. júliu s, szerkesztés alatt. 
 
HU 2   HU olyan optimális jogi kere tet biztosítsunk, amely el ősegíti és élénkíti a közszféra birtokában 
lévő adatok kereskedelmi és nem kereskedelmi  célú további eredményes felhasználását.  
Az irányelv 13. cikke el őírta, hogy az irányelv alkalmazását 2008. július 1-ig felül kell 
vizsgálni. A felülvizsgálatot a Bizo ttság elvégezte, és a COM(2009) 212 
közleményében6közzétette. A Bizottság ebben úgy ítélte meg, hogy a megfigyelt el őrehaladás 
ellenére bizonyos akad ályok továbbra is fennállnak; ezek  közé tartoznak a közigazgatási 
szervek kísérletei a költségek megtérülésének  maximalizálására a szélesebb értelemben vett 
gazdasági el őnyökkel szemben; a közszféra és a magánszféra közötti tisztességtelen 
versenypraktikák, illetve a köz igazgatási szervek gondolkodásmódja, amely nem ismeri fel a 
gazdasági lehet őségeket. A Bizottság ar ra a következtetésre ju tott, hogy 2012-ig további 
felülvizsgálatot kell elvégezni, amikorra má r több bizonyíték állhat rendelkezésre az irányelv 
hatásáról, m űködéséről és alkalmazásáról. 
Az irányelv felülvizsgálatáról 2010. szeptemb er 9. és 2010. november 30. között széles kör ű 
nyilvános konzultációt tartottak, amelyre 598 válasz érkezett a különböz ő érdekelt felekt ől, 
köztük kormányoktól, a közszférabeli tartalmak bi rtokosaitól (olyan ág azatokból is, amelyek 
nem tartoznak az irányelv hatálya alá), keresk edelmi és nem kereskedelmi felhasználóktól, 
szakértőktől, kutatóktól és civilekt ől. 
A konzultáció során beérkezett válaszok azt mutatják, hogy – bár az el őző felülvizsgálathoz 
képest a további felhasználás kultúrája terén sok tagállamban el őrelépés történt - továbbra is 
sok tennivaló maradt a közszféra inform ációinak további felhasználásában rejl ő lehetőségek 
maximális kiaknázása érdekében. A közigaz gatási szervek csakúgy, mint a további 
felhasználók els ősorban a díjszabási és engedélyezési elvek, illetve az adatformátumok 
tekintetében kértek tisztázást és iránymutatást.  Hasonlóképpen, több további felhasználó, mint 
közszférabeli információbirtokos támogatta  az irányelvnek az összes hozzáférhet ő információ 
további felhasználhatóságának biztosítása, a közszférabeli adatforrások hozzáférhet ővé tételét 
célzó további intézkedések elfogadása , és a további felhasználást megkönnyít ő gyakorlati 
intézkedések (például az elérhet ő dokumentumokat tartalmazó jegyzékek, 
engedélykötelességt ől mentes feltételek, illetve határ költség-alapú díjszabás) bevezetése 
érdekében történ ő módosítását. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A közszféra adatai alapján az Unió valamennyi tagállamára kiterjed ő online kereskedelmi 
terméket létrehozni kívánó válla lkozások problémái közül a következ őket sikerült azonosítani.  
2.1. A kellő egyértelm űség és átláthatóság hiánya 
• Az érintett felhasználók számára tová bbra is akadályt jelent, hogy nem kapnak 
tájékoztatást a ténylegesen elérhet ő adatokról, és hogy a további felhasználást 
korlátózó, vagy nem kell ően egyértelm ű feltételek nehezítik, többek között az 
információk árképzésével kapcsolatban. 
• Nem állapítható meg kell ő bizonyossággal, hogy egy ad ott adatkészlet a további 
felhasználás alkalmazási körébe tartozik-e , mivel néhány közigazgatási szerv túlzott 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:EN:PDF. 
 
HU 3   HU mértékben ragaszkodik a „közfelada tok” koncepciójához, hogy a további 
felhasználást korlátozza. 
• A kis- és közepes vállalkozások általá ban túl bonyolultnak és hosszadalmasnak 
tartják a közszféra információinak tová bbi felhasználására szóló engedélyek 
megszerzésére vonatkozó eljárást , és inkább polcra tetszi k termékeiket, mert nem 
állnak rendelkezésükre olyan források, amel yeken keresztül a folyamatot egészen a 
végső lezárásáig végi g tudnák követni. 
2.2. Elzárt források 
• A közszolgálati m űsorszolgáltatók, oktatási és kutatási intézmények és kulturális 
intézetek által összegy űjtött vagy el őállított adatok jelenleg nem tartoznak az 
irányelv hatálya alá. Néhány esetben ugya n adataikat, különös en a köztulajdonban 
lévő kulturális anyagokat, további felhasználás ra rendelkezésre bocsáthatják, de csak 
szabályozatlan feltételekkel, ezért a kivételek alapját új költség-el őny elemzésnek 
kell alávetni. 
2.3. Túlzott díjak és az egyenl ő feltételek hiánya 
• A további felhasználók kifogásolják, hogy  a díjakat olyan magas árszinten 
határozzák meg, amely gyakorlatilag akad ályozza a további felhasználást, különösen 
a kis- és közepes vállalkozások esetében. 
• A közigazgatási szervek gyakran rosszul oszt ják el a költségeket a feldolgozatlan és 
a minőségi információkra irányuló tevékenységei k között, és nem tudják biztosítani, 
hogy a min őségi információs termékeket el őállító vállalkozásoknak saját 
feldolgozatlan információikért cserébe felszámított díjak összhangban legyenek a 
belső díjszabással. 
• Néhány közigazgatási szerv egyszerre lát el  közfeladatokat és végez kereskedelmi 
bevételnövel ő tevékenységeket, amit a közszféra információinak további 
felhasználásáról szóló irányelv önmagában  nem tilt. Némelyik közigazgatási szerv 
hajlamos verseny ellen ható árképzési és  engedélyezési feltételeket alkalmazni az 
általuk el őállított és/vagy összegy űjtött közszférabeli információkon alapuló 
termékek és szolgáltatások piacán m űködő magánszektorbeli versenytársakkal 
szemben. 
2.4. Összehangolatlan tagá llami megközelítések 
• Az irányelv végrehajtása és alkalmazása, valamint a közszféra információinak 
további felhasználása terén tett el őrelépés az Európai Unió területén nem egységes. 
• Az egyes tagállamokban a közszféra in formációinak további felhasználására 
vonatkozó politika végrehajtásának eltér ő sebessége azzal a kockázattal jár, hogy 
további különbségek jelennek meg a bels ő piacon, ami a vállalkozásokat, 
fogyasztókat és állampolgárokat egyaránt hátrányosan érinti. 
 
HU 4   HU 2.5. A további felhasználásra vonatkozó re ndelkezések elégtelen érvényesítése 
• Bár a tagállamokban vannak m űködő általános jogorvoslati rendszerek, csak 
néhányukban jelöltek ki olyan egyedi hatóságokat, amelyek feladata, hogy a 
közigazgatási szervek által a közszféra in formációinak további felhasználása terén 
elkövetett szabálytalanságokkal szembeni panaszokat meghallgassák. 
• A további felhasználók a legtöbb tagállamban nehézkes és hosszan tartó eljárásokkal 
szembesülnek, amelyek alkalmatlanok panaszaik kezelésére. A bizonyos 
tagállamokat jellemz ő hatékony jogorvoslati mechanizmu s (döntéshozatal ideje, a 
szervek tényleges hatásköre) hiánya né hány piacon elégtelenségekhez vezet, 
amelynek negatív hatásait a verseny, az innováció és végs ő soron a fogyasztók jóléte 
is megérzi.  
3. AZ UNIÓS FELLÉPÉS INDOKLÁSA , UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK ÉS SZUBSZIDIARITÁS  
A közszféra információinak további felhasznál ásáról szóló irányelvet az Európai Unió 
Működéséről szóló szerz ődés 114. cikke (az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés korábbi 
95. cikke) alapján fogadták el, mivel tárgya a szolgáltatásnyújtás szabadságára és a bels ő piac 
megfelelő működésére vonatkozik. Ezért az irányelv bármely módosításának is ugyanez kell, 
hogy a jogalapja legyen. 
Az új információs termékek és szolgáltatások  alapjaként szolgáló nyílt adatok gazdasági 
jelentősége, különösen a kormányzati adatoké, mára szélesebb körben elismert ténnyé vált. 
Bár a közszféra információi további felh asználásának alapkeretét uniós szinten 
összehangolták, néhány kérdés még megoldásra vár. 
Először is az irányelv célja, hogy megszüntesse a bels ő piacon jelentkez ő különbségeket, és 
hogy elősegítse a közszféra információin alapuló termékek és szolgáltatások határokon 
átnyúló biztosítását, mivel a közszféra info rmációira vonatkozó nemzeti szabályozásokban 
mutatkozó egyenl őtlenségek akadályozhatják a közszféra információi bels ő piacának 
zökkenőmentes m űködését. 
Uniós szint ű fellépésre van szükség például az ir ányelv hatályának módosítása terén, hogy 
biztosítani lehessen a kulturális intézmények által őrzött köztulajdonban lév ő anyagok 
összehangolt módon történ ő elérhetővé tételét azok további felhas ználása céljából az Európai 
Unió egész területén és nem csak az egyes tagállamokban. 
Másodszor, az irányelv által meghatározott jogi keret olyan feltételek biztosítását célozza, 
amelyek el ősegítik Európában a közsz féra birtokában lév ő adatforrások további 
felhasználásában rejl ő potenciális el őnyök maximális kiaknázását. A közszféra információin 
alapuló tevékenységek fejl ődésével azonban a jelenlegi alapvet ő szabályok némelyike már 
nem felel meg a célkit űzéseknek. A jelenlegi díjszabási rendszer például már nem alkalmas a 
közszféra információinak további felhasználásán  alapuló tevékenységek  ösztönzésére. Több 
tagállam saját kezdeményezésre áttért e gy határköltség-alapú díjszabási rendszer 
alkalmazására, míg más országok továbbra is  fenntartják a költségtérítéses rendszert. 
Kizárólag kötelez ő erejű harmonizáció formájában megvalósuló uniós szint ű fellépés révén 
biztosítható az általánosan díjakra alkalmazott általános szabályok és mentességek 
konzisztenciája az Unió egész területén, a tovább i felhasználással kapcsolatos tevékenységek 
ösztönzése érdekében. 
 
HU 5   HU 4. SZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
A közszféra információi fontos alapanyagot jele ntenek a digitális tartalommal bíró termékek 
és szolgáltatások számára, amelyekben jelent ős, eddig kiaknázatlan potenciál rejlik. Az 
Európai Unió e fellépésének célja, hogy a közszféra információinak felhasználására 
vonatkozó feltételek javításával és a közszféra  információinak további felhasználásában 
érintett bels ő piac további fejl ődésének el ősegítésével hozzájáruljon a gazdasági 
növekedéshez és munkahelyteremtéshez. Eze nkívül, a közszféra információinak további 
felhasználás céljából való hozzáférhet ővé tétele a kormányok átláthatósága, hatékonysága és 
elszámoltathatósága szempontjából is pozitív hatást eredményez, és hozzájárul az 
állampolgárok társadalmi szerepvá llalásához. Ez az általános célkit űzés teljes összhangban áll 
az Európai Unió horizontális stratégiáival, kül önösen a Bizottság Euró pa 2020 stratégiájával, 
amelynek végrehajtása 2010. március 3-án kezd ődött meg azzal a céllal, hogy Európa 
„intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá váljon, ahol magas szint ű a foglalkoztatás, a 
termelékenység és a társadalmi kohézió” . 
Ez az általános célkit űzés további konkrét célkit űzésekre bontható; ezek a következ ők: 
(1) A verseny torzulásának megakadályozása az Unió piacán:  egyenlő feltételek a 
kereskedelmi tevékenységet folytató további felhasználók és az érintett közigazgatási 
szervek számára.  
(2) A közszféra információin alapuló termék ek és szolgáltatások digitálistartalom-
piacának megélénkítése:  a közszféra információina k kereskedelmi és nem 
kereskedelmi célú felhasználói láncában az adatok további felhasználására vonatkozó 
néhány feltételnek eleget kell tenni a közszféra információinak további felhasználásán keresztül történ ő gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés 
ösztönzéséhez.  
(3) A közszféra információi határokon át nyúló felhasználásának ösztönzése: nem 
jöhet létre a közszféra info rmációi további felhasználás ának valódi, gyarapodó bels ő 
piaca a további felhasználás szabályozási és gyakorlati akadályainak megszüntetése nélkül az Unió egész területén. 
5. P
OLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A hatásvizsgálatról szóló jelentés  (4. és 5. fejezet) a következ ő lehetőségek vizsgálatát 
tartalmazza: (i) az irányelv vált ozatlan alkalmazása (alaplehet őség), (ii) az irányelv hatályon 
kívül helyezése, (iii) nem kötelez ő erejű intézkedések, (iv) jogszabályi módosítások, (v) 
kombinált megoldás, amely nem kötelez erej ű intézkedéseket és jogszabályi módosításokat 
egyaránt tartalmaz. 
Változatlan politika: az irányelv vá ltozatlan alkalmazása (alaplehet őség) 
2009-ben, az irányelv els ő felülvizsgálata után, a Bizottság arra következtetésre jutott, hogy 
az előrehaladás és az irányelv végrehajtása terén eltérések tapasztalhatók, és néhány, továbbra 
is fennálló akadályt is megállapított. Az ir ányelv hatására és alkalmazására vonatkozó 
bizonyítékok hiánya miatt a Bizottság úgy hatá rozott, hogy 2012-ig további felülvizsgálatot 
kell elvégezni annak megállapítására, hogy szükség van-e a jogszabály módosítására, 
figyelembe véve az id őközben a tagállamok által elért el őrehaladást. A közszféra 
információinak további felhasználása szempo ntjából a változatlan politikára vonatkozó 
 
HU 6   HU lehetőség azt jelentené, hogy az irá nyelv jelenlegi rendelkezési és azok nemzeti jogba való 
átültetésének eszközei maradnak továbbra is alkalmazásban. 
A meglévő uniós fellépés megszüntetése: a közszféra információinak további  felhasználásáról 
szóló irányelv hatál yon kívül helyezése  
A közszféra információinak további felhasználás áról szóló irányelv meghatározta a közszféra 
információinak az Unió területén történ ő további felhasználására vonatkozó alapfeltételeket, 
és ezáltal a tagállami politikák és jogszabályok megváltoztatását eredményezte. Az irányelv 
hatályon kívül helyezésével a tagállamok ma guk döntenének a közszféra információinak 
további felhasználására vonatkozó nemzeti vé grehajtási jogszabályok hatályon kívül 
helyezésér ől vagy módosításáról. Ez a lehet őség gyakorlatilag azt jelentené, hogy az 
irányelvben és a nemzeti átültetési es zközökben foglalt minde n, jelenleg érvényes 
szabályozási kötelezettség megsz űnne. 
Nem kötelez ő erejű intézkedések 
Az ezek közé tartozó eszközök, úgy, mint a bizottsági iránymutatások vagy ajánlások, a 
közszféra információinak további felhasználás áról szóló irányelv néhány rendelkezésével 
kapcsolatban kiegészít ő információkkal és/vagy értelmezési útmutatóval szolgálnak. 
A konzultáció során a válaszadók valamennyi  csoportja javasolta az engedélyezési 
modellekre, technikai formátumokra és árkalkul ációkra (a határköltségek tekintetében is) 
vonatkozó nem kötelez ő erejű intézkedések elfogadását. A vá laszadók emellett általában több 
figyelemfelkelt ő akciót tartottak szükségesnek (legjobb gyakorlatok, tapasztalatok 
megosztása). 
Jogszabály módosítása 
E lehetőség az irányelv lényegi részének, vagyis az irányelv rendelkezés eiben meghatározott 
jogok és kötelezettségek m ódosításából áll. A következ őket foglalja magában: (i) az irányelv 
hatályának kiterjesztése azokra az ágazatokra, am elyek jelenleg nem tartoznak az irányelv 
hatálya alá; (ii) szabály létrehozása arra vona tkozóan, hogy a díjakat a határköltségek alapján 
kell megállapítani; (iii) az alap elv módosítása, hogy a hozzáférhet ő dokumentumok 
újrafelhasználhatóvá váljanak; (iv) az adat ok számítógéppel olvasható formában történ ő 
közzétételének kötelez ővé tétele; (v) független szabályoz ó hatóság kijelölésének kötelez ővé 
tétele; (vi) a díjszabásra vona tkozó követelményeknek való megf elelés bizonyítási terhének 
megfordítása; (vii) annak el őírása, hogy a „közfeladatok” hatályát csak  jogalkotási 
eszközökkel kehet meghatározni. 
Kombinált megoldás 
Ez a lehet őség a további felhasználás keretének lényegi megváltoztatását (a jogszabály 
módosítására vonatkozó lehet őség) további iránymutatásokkal egészíti ki azon elvekre 
vonatkozóan, amelyeket a nemzeti hatóságoknak a nemzeti szint ű végrehajtás során követniük 
kell (a nem kötelez ő erejű intézkedésekre vonatkozó lehet őség). 
 
HU 7   HU 6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS HATÁSOK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az 1. lehetőség (status quo ) megnövelné a nemzeti szinten alkalmazott megközelítések 
közötti különbségek valószín űségét, ami a szabályozás terüle tén bizonytalansághoz és a bels ő 
piacon a versenyfeltételek torzulásához vezetne. 
A 2. lehetőség (az irányelv hatályon kívül helyezése ) megszüntetné a közszféra 
információinak további felhasználására vona tkozó minimumszabályok által uniós szinten 
működtetett véd őhálót, ami jogi bizonytalansághoz és a nemzeti szinten alkalmazott 
megközelítések közötti eltérésekhez vezetne, vala mint károkat okozna a verseny területén, 
illetve a közszféra információi további felhasználásának bels ő piacán. Az irányelv hatályon 
kívül helyezése emellett teljes mértékben összeegyeztethetetlen az adatok hozzáférhet őségét 
és további felhasználhatóságát érint ő uniós és nemzeti szint ű kezdeményezésekkel. 
A 3. lehetőség (nem kötelez ő erejű intézkedések ) önmagában megkönnyítené a közszféra 
információinak további felhasználásról szóló irányelv engedélyezésre és díjszabásra 
vonatkozó szabályainak alkalmazását, de ezzel együtt megnövelné a nemzeti szinten 
alkalmazott megközelítések közötti eltérések valószín űségét, ami a szabályozás területén 
bizonytalansághoz és a bels ő piacon a versenyfeltétele k torzulásához vezetne. 
A 4. lehetőség (a jogszabály módosítása ) a további felhasználást el őmozdító szabályozási 
keretet hozna létre: a kulturá lis anyagok bevonásával kiterjeszt ené az irányelv hatályát, 
érvényesíthet ő uniós jogot teremtene a közszféra adatainak t ovábbi felhasználására 
vonatkozóan, csökkentené a közszféra informáci óinak további felhas ználására vonatkozó 
árakat, valamint er ősítené a további felhasználáshoz va ló jog érvényesítésére szolgáló 
jogorvoslati mechanizmus hatékonyságát.  
Az 5. lehetőség (nem kötelez ő erejű intézkedések és a jogsz abály módosítását egyaránt 
tartalmazó kombinált megoldás ) ugyanúgy biztosítja a 4. lehet őség által nyújtott el őnyöket, de 
ezek mellett egyszer űbbé teszi a közszféra információiról szóló irányelv engedélyezésre és 
díjszabásra vonatkozó szabályainak alkalmazását is . Ezáltal biztosítja a t ovábbi felhasználásra 
vonatkozó nemzeti szabályozási megközelítések közötti összhangot a bels ő piac egészében, 
amivel er ősíti a jogbiztonságot, nagyobb ösztönz ő erővel hat és csökkenti a közszféra 
információi további felhasználásának akadályait. 
A fent említett különböz ő szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása alapján feltételezhet ő, 
hogy az 5. lehetőség (nem kötelez ő erejű intézkedések és a jogszabály módosítását egyaránt 
tartalmazó kombinált megoldás ) biztosítja a legjobban a közszféra információi további 
felhasználásának el őmozdítása, a harmonizáció és a jogbizton ság közötti egyensúlyt a nemzeti 
körülmények és a végrehajtási költségek tekintetében. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A meghatározott célkit űzések megvalósítása irányába tett el őrelépés legfontosabb mutatója a 
közszféra információinak további felhasználás áról szóló irányelv pontos átültetése és 
alkalmazása.  
A közszféra információinak további felhasznál ása és a kapcsolódó politikák terén tett uniós 
szintű előrelépést szintén mutatók alapján határozzák meg, amelyeket a tagállamokkal 
együttműködésben tovább lehet finomítani  (ahogy azt a 2011 és 2015 közötti id őszakra szóló, 
az elektronikus kormányzatra vonatkozó cselekvési terv megfogalmazta). 
 
HU 8   HU A Bizottság a tagállamok számára kötelez ően előírt jelentéseken keresztül, az érdekelt felek 
által rendszeres párbeszédek ke retében nyújtott információk alap ján és független tanulmányok 
útján gyűjti majd az adatokat. 
A Bizottság az átültetés id őpontja után három évvel felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és 
az eredményekr ől közleményben számol majd be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.