1.Bevezetés

A piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet (a továbbiakban: a piaci visszaélésekről szóló rendelet) 6. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet nem vonatkozik az olyan ügyletre, megbízásra vagy magatartásra, amelyet monetáris, árfolyam- vagy államadósság-kezelési politikája keretében hajt végre egy tagállam vagy szövetségi tagállam esetében a szövetség tagja, a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) valamely tagja, valamint egy vagy több tagállam minisztériuma vagy egyéb szerve vagy különleges célú gazdasági egysége, illetve a nevükben eljáró személy.

A piaci visszaélésekről szóló rendelet hatálya alóli ezen mentesség a rendelet 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban kiterjeszthető harmadik országok az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő egyes állami szerveire vagy központi bankjaira a Bizottság a piaci visszaélésekről szóló rendelet 35. cikkének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusai révén.

Ez a jelentés harmadik országok az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő állami szerveinek és központi bankjainak nemzetközi helyzetét elemzi annak értékelése céljából, hogy a fenti mentesség kiterjesztése helyénvaló-e.

2.A jelentés jogalapja

A piaci visszaélésekről szóló rendelet 6. cikke (5) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a Bizottság 2016. január 3-ig jelentést készít és terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben értékeli a harmadik országokban az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő állami szervek és a központi bankok nemzetközi helyzetét. E jelentés tartalma tekintetében a piaci visszaélésekről szóló rendelet 6. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdése előírja, hogy a jelentésnek összehasonlító elemzést kell tartalmaznia az említett szerveknek és a központi bankoknak a harmadik országok jogi keretén belüli helyzetéről, valamint az e szervek és a központi bankok által az adott joghatóságokban kötött ügyletekre alkalmazandó kockázatkezelési előírásokról. A 6. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése továbbá arról is rendelkezik, hogy amennyiben a jelentés, különösen az összehasonlító elemzés tekintetében azt állapítja meg, hogy szükség van e harmadik országbeli központi bankok monetáris feladatainak a piaci visszaélésekről szóló rendelet szerinti kötelezettségek és tilalmak alóli mentességére, akkor a Bizottság kiterjeszti az említett mentességet e harmadik országok központi bankjaira is.

3.Az ESMA technikai hozzájárulása és a vizsgált joghatóságok

Tekintettel a pénzügyi piacok globális jellegére, valamint a harmadik országok jogi kereteinek és a harmadik országbeli joghatóságokban végrehajtott ügyletekre alkalmazandó kockázatkezelési előírások eltéréseire, a Bizottság 2013. október 21-én felkérte az ESMA-t, hogy azonosítsa a vizsgálat szempontjából leginkább releváns harmadik országbeli joghatóságokat. A Bizottság felkérte az ESMA-t, hogy a harmadik országok listáinak összeállítása során adott esetben vegye figyelembe az illetékes hatóságok és a piaci szereplők véleményét, és a prioritást képező harmadik országok listájának elkészítésekor csak azokat az országokat vegye tekintetbe, amelyek esetében jelentős a piaci visszaélésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó ügyletek volumene. A Bizottsághoz 2013. november 25-én eljuttatott technikai hozzájárulásában az ESMA meghatározta a harmadik országok prioritási és a nominatív listájának összeállítására vonatkozó kritériumokat. Az ESMA emellett ajánlás keretében ismertette egy lehetséges kiválasztási eljárás részleteit és a harmadik országok elvégzendő vizsgálata során tekintetbe venni javasolt elemeket.

A harmadik országok értékelésének céljára az ESMA a Nemzetközi Valutaalap (IMF) azon módszertani eljárásának alkalmazását tekintette helyénvalónak, amelyet az IMF azoknak a rendszerszinten jelentős pénzügyi rendszerrel rendelkező joghatóságoknak az azonosításához használ, amelyekre kötelezően alkalmazza a pénzügyi szektort értékelő programját (FSAP). Az ESMA véleménye szerint az IMF-módszertan egyaránt tekintetbe veszi az egyes országok pénzügyi szektorának méretét és összekapcsoltságát, azaz kiterjed a pénzügyi piaci dimenzióra. Az IMF szerint ez az országcsoport a globális pénzügyi rendszer csaknem 90%-át és a globális gazdasági tevékenység 80%-át fedi le, illetve tartalmazza a G20-országok és a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) tagjainak nagy részét. Emellett az ESMA két további kritériumot is alkalmazott: az első, hogy az ország szerepel a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések terén stratégiai hiányosságokkal rendelkező országokat azonosító „kockázatos és nem együttműködő országokat és területeket” tartalmazó jegyzékében, a második pedig, hogy az ország nem írta az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) többoldalú egyetértési megállapodását (MMoU).

Miután a tanulmányból kizárták az EU-tagállamokat és az EGT-országokat, viszont bevették az EU-tagjelölt Törökországot, a Bizottság 13 joghatóságot tartalmazó listát állított össze (Ausztrália, Brazília, Kanada, Kína, Hongkong Különleges Közigazgatási Terület, Japán, India, Mexikó, Szingapúr, Dél-Korea, Svájc, Törökország és Egyesült Államok). A Bizottság úgy határozott, hogy prioritásként ezekre a joghatóságokra összpontosít a piaci visszaélésekről szóló rendeletből fakadó kötelezettségek és tilalmak alóli mentesség kiterjesztésének megfelelőségéről szóló jelentésében.

4.Külső tanulmány

A harmadik országok állami szerveinek nemzetközi helyzetére vonatkozó átfogó értékelés végrehajtása érdekében az értékelés elkészítésével független, külső szerződő feleket bízott meg a Bizottság. Ezek a Centre for European Policy Studies (CEPS) és a Bolognai Egyetem voltak (a továbbiakban: külső szerződő felek). 2015. június 12-én a külső szerződő felek benyújtották a Bizottságnak jelentésüket, melynek címe: „Study on exemptions for third-country central banks and other entities under the Market Abuse Regulation and the Markets in Financial Instruments Regulation” (Tanulmány harmadik országbeli központi bankok és más szervezetek számára a piaci visszaélésekről szóló rendelet és a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet alapján biztosítandó mentességről) (a továbbiakban: a külső tanulmány). A külső tanulmány elkészítése céljából a külső szerződő felek felmérést végeztek, kérdőívet küldtek harmadik országok központi bankjainak, jogi és gazdasági elemzést készítettek, valamint elemezték a vonatkozó adatokat. A külső tanulmány elkészítése során támaszkodtak továbbá a központi bankok és az államadósság-kezelő központok felhatalmazásainak és operatív eljárásainak gazdasági elemzésére, valamint a piaci kontextus és a harmadik országbeli központi bankokra és államadósság-kezelő központokra alkalmazandó működési és jogi keretek jogi elemzésére.

A központi bankok és az államadósság-kezelő központok számára a piaci visszaélésekről szóló rendelet követelményei alól biztosítandó mentesség lehetőségének értékelése érdekében a külső szerződő felek az egyes vizsgált joghatóságokban alkalmazandó szabályokat a külső tanulmányban összehasonlítják a piaci visszaélésekről szóló rendeletben meghatározott szabályokkal. A külső tanulmány ismerteti az egyes joghatóságok környezetét és keretrendszerét, megállapítja a rendszer átláthatóságának és az általa biztosított védelemnek a szintjét, és egyéb tényezők mellett értékeli a központi bankok és az államadósság-kezelő központok alkalmazottai által elkövetett bennfentes kereskedés tilalmának biztosítására és szankcionálására hivatott szabályokat, a piaci visszaélésekre vonatkozó rendelkezések alól a központi bankok és az államadósság-kezelő központok által végzett monetáris politikai, árfolyam-politikai és államadósság-kezelési tevékenységek vonatkozásában biztosított mentességeket és a bizalmas információk felhasználásával, a magáncéllal végrehajtott ügyletekkel, valamint a függetlenséggel és az összeférhetetlenséggel kapcsolatban az alkalmazottak által követendő magatartásra vonatkozó szabályokat.

5.A joghatóságok elemzése

A piaci visszaélésekről szóló rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, e jelentés elkészítésére vonatkozó felhatalmazásra figyelemmel a kiválasztott joghatóságok összehasonlító elemzése semmi esetre sem kimerítő, és mindenekelőtt a központi bankokra és az államadósság-kezelő központokra, valamint ezek alkalmazottaira vonatkozó belső magatartási és/vagy szakmai etikai szabályok, a bizalmas információk személyes felhasználását és az alkalmazottak saját számlás kereskedését korlátozó szabályok, az alkalmazottak függetlenségét előmozdító intézkedések, az alkalmazottakra vonatkozó kockázatkezelési előírások és a hatékony érvényesítésről gondoskodó belső compliance részleg elemzésén alapul.

Ausztrália

Ausztrál Központi Bank A bennfentes kereskedelem, a belső információk jogellenes rendelkezésre bocsátása és a piaci manipuláció minden formája tilos, és közigazgatási vétségnek, illetve bűncselekménynek minősül. A központi bankot hivatalos aktus nem mentesíti a bennfentes kereskedelemre, a belső információk jogellenes rendelkezésre bocsátására és a piaci manipulációra vonatkozó szabályok alól, és harmadik országok központi bankjaira sem vonatkozik ilyen mentesség. Az általa végzett műveletek vonatkozásában a központi bank kockázatkezelési előírásokat alkalmaz. Az alkalmazottakra vonatkozó szakmai titoktartási szabályokat több jogi rendelkezés és a vonatkozó belső magatartási kódex állapítja meg, és az alkalmazottaknak saját célra tilos kereskedniük pénzügyi eszközökkel. Harmadik felek érdekével szemben az alkalmazottaknak meg kell őrizniük függetlenségüket, és el kell kerülniük az összeférhetetlenséget. Az alkalmazottak felvételkor tájékoztatást kapnak a belső magatartási kódex létezéséről és alkalmazandóságáról, és az erre vonatkozó ismereteiket folyamatos jelleggel ellenőrzik. A visszaélés súlyosságától függően a fegyelmi intézkedések az elbocsátásig terjedhetnek.

Ausztrál Pénzügyi Igazgatási Hivatal (Australian Office of Financial Management, AOFM) Az államadósság-kezelő központként működő AOFM alkalmazottaira vonatkoznak a bennfentes kereskedelemről, a belső információk jogellenes rendelkezésre bocsátásáról és a piaci manipulációról szóló megfelelő szabályok. Sem az AOFM, sem harmadik országok államadósság-kezelő központjai nem mentesülnek a bennfentes kereskedelemre, a belső információk jogellenes rendelkezésre bocsátására és a piaci manipulációra vonatkozó szabályok alól. Az alkalmazottakat kötik a kormányzati szervek kockázatkezelési előírásait megállapító általános rendelkezések és a szakmai titoktartási szabályok. Az alkalmazottaknak tilos saját célra felhasználniuk a belső információkat , és tilos kereskedniük az AOFM által kibocsátott pénzügyi eszközökkel, illetve harmadik felek érdekével szemben meg kell őrizniük függetlenségüket, és el kell kerülniük az összeférhetetlenséget. A belső magatartási szabályok alkalmazását belső compliance részleg felügyeli, amely emellett gondoskodik a kötelességszegések kivizsgálásáról, és szükség esetén jelentést tesz a külső hatóságoknak. Az ügy súlyosságától függően a fegyelmi intézkedések a megrovástól az elbocsátásig terjedhetnek.

Brazília