A bizottsági értékelési ütemtervről és a bevezető hatásvizsgálatáról szóló nyilvános konzultáció során kapott visszajelzések súlyos hiányosságokra mutattak rá a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv végrehajtásában néhány tagállamban. Ez a visszajelzés arra is sürgette a Bizottságot, hogy vezessen be szigorúbb szabályokat (például uniós szintű szabályozás formájában) a koherencia növelése és hatékonyabb politikák bevezetése érdekében az egyes tagállamokban. A peszticidhasználatra vonatkozó nemzeti politikák harmonizációja elősegítheti a belső piac működésének javítását és a kereskedelem torzulásának csökkentését a tagállamokban.

A peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv létrehozta a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó keretet. A tagállamokban meghozott intézkedések továbbra is fennálló következetlensége és a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv eltérő/nem teljes körű végrehajtása (amint azt az e javaslatot kísérő értékelés vázolja) az egészség és a környezet védelmének eltérő szintjéhez vezetne. Ez azt is eredményezné, hogy peszticidek fő felhasználóira eltérő feltételek érvényesek, ellentétben a Szerződések célkitűzéseivel. A biológiai sokféleséget és az ökoszisztémákat fenyegető, a peszticidek használatához kapcsolódó veszély túlnyúlik a határokon, és határozott, uniós szintű fellépést igényel. Az egyenlő versenyfeltételeket a belső piacon gátolják a különböző tagállamokban meghozott intézkedések szintjének jelenlegi eltérései.

Ez a javaslat kiegészíti a fenntartható élelmiszerrendszerek keretére vonatkozóan tervezett jogalkotási kezdeményezést, amelynek célja a szakpolitikák összhangjának uniós és nemzeti szintű előmozdítása, a fenntarthatóság általános érvényesítése minden, élelmiszerrel kapcsolatos szakpolitikában, valamint az uniós élelmiszerrendszer rezilienciájának erősítése. Ez a tervezett kezdeményezés egy olyan horizontális megközelítésen alapul, amely a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket, közös fogalommeghatározásokat, általános elveket és követelményeket vezet be a fenntartható uniós élelmiszerrendszerre vonatkozóan, miközben foglalkozik az élelmiszerrendszer valamennyi szereplőjének felelősségével is. Az élelmiszeripari termékek fenntarthatósági teljesítményére vonatkozó címkézéssel és célzott ösztönzőkkel együttesen ez a keret lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy kiaknázzák a fenntartható gyakorlatokat, és biztosítja, hogy az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerek és az élelmiszerekkel kapcsolatos műveletek egyre fenntarthatóbbá váljanak. E rendelet rendelkezései különös szabályok (lex specialis) módjára viselkednek a tervezett kezdeményezésben megfogalmazott követelmények tekintetében, amennyiben e rendelet rendelkezései a tervezett kezdeményezésben meghatározottakhoz képest azonos célú, jellegű és következményekkel járó, de konkrétabb rendelkezéseket tartalmaznak.

Az új KAP keretében (amelynek végrehajtására a tervek szerint 2023. január 1-jétől kerül sor) a tagállamok segítséget kapnak: i. a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában meghatározott peszticidhasználat-csökkentési célokkal összhangban lévő intézkedések finanszírozásában; valamint ii. a fenntartható gazdálkodási gyakorlatok előmozdításában. A peszticidek fenntartható használatáról szóló jelenlegi irányelv releváns elemei már szerepelnek a KAP feltételrendszerében. Az új KAP különféle eszközöket is tartalmaz a precíziós gazdálkodás előmozdítására. A tagállamok éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszereket, valamint környezeti, éghajlati és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokat alkalmazhatnak a precíziós gazdálkodási gyakorlatok megvalósításának támogatására. Ezenfelül a KAP magában foglalja a (például gépekbe, berendezésekbe és kockázatkezelési eszközökbe történő) beruházások finanszírozásának lehetőségét, valamint a technikai ismeretátadás támogatását, például képzést, tanácsadást, együttműködést és tudáscserét. Pontosabban, a KAP mezőgazdasági tanácsadó szolgáltatásain keresztül a tagállamoknak a peszticidek fenntartható használatával, az innovációval, a digitális technológiákkal, a peszticideknek való kitettséggel és a tápanyagok fenntartható kezelésével kapcsolatos tanácsadást kell biztosítaniuk a mezőgazdasági termelők számára. A digitális technológiák mezőgazdasági termelők általi felhasználására és hatékony alkalmazására irányuló kapacitásépítés támogatás, együttműködés és a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) révén is megerősíthető. Ezen túlmenően a tagállamoknak KAP stratégiai terveikben ki kell fejteniük, hogy miként fogják felhasználni a KAP eszközeit a lényeges igények és célkitűzések kielégítésére.

A javaslat az EU-nak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkében felsorolt legkülső régióira is vonatkozik, amelyek az Atlanti-óceánon, a Karib-tengeren és az Indiai-óceánon találhatók. Az olyan állandó jellegű korlátok miatt, mint az európai kontinenstől való távolságuk, elszigeteltségük, egyes termékektől való függőségük, valamint az éghajlatváltozásnak való nagymértékű kitettségük, egyedi intézkedésekre jogosultak a társadalmi-gazdasági fejlődésük támogatása érdekében. Amint azt a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia is előírja, különös figyelmet kell fordítani a legkülső régiók ökoszisztémáinak védelmére és helyreállítására, tekintettel azok rendkívül gazdag biológiai sokféleségére.

A javaslat összhangban van az Európai Bizottság azon célkitűzésével is, hogy 2030-ra az EU mezőgazdasági földterületeinek legalább 25 %-át ökológiai gazdálkodás alá vonják és jelentősen növeljék az ökológiai akvakultúrát. A javaslat más, folyamatban lévő kezdeményezéseket is kiegészít. Például a mezőgazdasági ágazat mezőgazdasági felhasználási és kibocsátási statisztikáiról szóló xxx/xxx. rendelet [beillesztendő a hivatkozás az elfogadott jogi aktusra] lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a peszticidek értékesítésére és használatára vonatkozóan több adatot tegyen közzé az egyes hatóanyagok szerinti bontásban. A „termelőtől a fogyasztóig” cselekvési terv részeként a Bizottság négy rendelettervezetet készített a mikroorganizmusnak minősülő hatóanyagokkal és az ezeket tartalmazó növényvédő szerekkel kapcsolatos adatszolgáltatási követelményekről, jóváhagyási kritériumokról és értékelési elvekről, azzal a céllal, hogy elősegítse a vegyi peszticidek alternatív termékeinek piachoz való hozzáférését. Ezeket a szövegeket 2022 őszén fogadják el és válnak alkalmazandóvá. A cél az, hogy a mezőgazdasági termelők számára olyan eszközöket biztosítsanak, amelyekkel helyettesíthetik a vegyi növényvédő szereket. E biológiai növényvédő szerek forgalomba hozatalának megkönnyítésével a mezőgazdasági termelők (többek között azok, akik ökológiai termesztésű növényekkel foglalkoznak) számára több alternatíva áll majd rendelkezésére a fenntartható növényvédelemhez.

A hatásvizsgálat emellett számos más olyan tanulmányból származó további információkra is támaszkodott, amelyek gazdasági modellezést alkalmaztak arra, hogy megbecsüljék a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia céljai (ideértve a peszticidhasználat és annak kockázatai csökkentésével kapcsolatos célokat is) elérésének lehetséges hatásait.

A különböző tevékenységekre adott válaszok azt mutatták, hogy az érdekelt felek nézetei nagyrészt két szélesebb nézőpontra oszlottak. Az első csoport azon a nézőponton volt, hogy a peszticidek használatát a kockázatcsökkentés céljával összhangban, olyan módon kell csökkenteni, hogy abban a peszticidek felhasználói is együttműködjenek. A második csoport azon a nézőponton volt, hogy a peszticidek használatát jelentősen, ha nem is teljesen csökkenteni kell. A javaslatot arányos és reális – ugyanakkor ambiciózus – megközelítésként került kidolgozásra a peszticidek használatával és kockázataival kapcsolatos társadalmi aggályok kezelésére. Ez egy olyan megközelítés, amely:

Az előnyben részesített alternatíva összhangban van az európai zöld megállapodás, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia, a biodiverzitási stratégia, valamint a szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv törekvéseivel. Ez az előnyben részesített alternatíva számos előnnyel jár a társadalom, a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák számára azáltal, hogy csökkenti a peszticidhasználat által az emberi egészségre és a környezetre jelentett kockázatokat. A biológiai sokféleség védelme egyúttal elősegíti a CO2-kibocsátás csökkentését is. Ez összhangban van a szén-dioxid-semlegesség 2050-ig történő megvalósítására irányuló, EU-szintű célkitűzéssel, valamint az európai klímarendelet 2. cikkének (1) bekezdésében és 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kibocsátás 2030-ig történő 55 %-os csökkentésére irányuló közbenső céllal. Az előnyben részesített alternatíva esetében a peszticid-felhasználók tájékozottabbak lesznek a vegyi peszticidek hatékony alternatíváit illetően, ami lehetővé teszi számukra, hogy csökkentsék az általuk felhasznált peszticidek mennyiségét és a kapcsolódó kiadásaikat, miközben továbbra is versenyképes élelmiszereket állítanak elő a piacon. Az előnyben részesített alternatíva esetében a peszticidek használatára és az integrált növényvédelemre vonatkozó részletesebb adatoknak köszönhetően a tagállami hatóságok biztosíthatják, hogy a nemzeti intézkedések a lehető legnagyobb mértékben a mezőgazdasági termelők, a lakosság, az egyéb érdekelt felek és a környezet javát szolgálják. Az előnyben részesített alternatíva azt is biztosítja, hogy a tagállamok fellépése átláthatóbb és egyértelműbb legyen.

(11)A bioágensek fenntartható védekezési alternatívát jelentenek a vegyipari termékek használatával szemben a károsítók elleni védekezés során. Amint azt az (EU) 2021/1102 tanácsi határozat megjegyzi, a bioágensek egyre nagyobb jelentőséggel bírnak a fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás terén, és kulcsszerepet játszanak az integrált növényvédelem és az ökológiai gazdálkodás sikerében. A biológiai védekezési módszerekhez való hozzáférés megkönnyíti a vegyi növényvédő szerektől való elmozdulást. Helyénvaló arra ösztönözni a mezőgazdasági termelőket, hogy térjenek át az alacsony peszticid-felhasználású mezőgazdasági módszerekre, beleértve az ökológiai gazdálkodást is. Ezért helyénvaló meghatározni a biológiai védekezés fogalmát, amely alapján a tagállamok célelőirányzatokat fogalmazhatnak meg azon növények arányának növelésére, amelyeken bioágenseket alkalmaznak.

(12)A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia célja, hogy jelentős előrelépést érjen el a vegyi növényvédő szerek használatának gazdaságilag életképes módon történő visszaszorításában. E cél elérése érdekében uniós és tagállami szinten a vegyi növényvédő szerek használatának és kockázatának csökkentésére, valamint a veszélyesebb növényvédő szerek használatára vonatkozó, számszerűsített célokat kell meghatározni az előrehaladás nyomon követése érdekében. A nemzeti célokat a nemzeti jogszabályoknak kell meghatároznia annak érdekében, hogy biztosítsák az ezekkel kapcsolatos megfelelő előrehaladást és elszámoltathatóságot. Ezeket a kötelező erejű nemzeti célokat a tagállamoknak is el kell érniük 2030-ig. A vegyi növényvédő szerek használatának visszaszorítása várhatóan jelentősen csökkenti a hivatásos felhasználók munkahelyi biztonsági és egészségügyi kockázatait.

(13)Tekintettel a múltbéli előrehaladás különböző szintjeire és a peszticidhasználat intenzitása terén fennálló eltérésekre a tagállamok között, némi rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára saját kötelező erejű nemzeti céljaik (a továbbiakban: a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célok) meghatározása során. A felhasználás intenzitása a legjobban úgy mérhető, hogy egy adott tagállamban növényvédő szerek formájában forgalomba hozott, és ezért felhasznált hatóanyagok teljes mennyiségét elosztják azzal a felülettel, ahol a hatóanyagokat kijuttatták. A vegyi peszticidek és különösen a veszélyesebb peszticidek használatának intenzitása összekapcsolható a vegyi peszticidektől való nagyobb függőséggel, az emberi egészséget és a környezetet fenyegető nagyobb kockázatokkal, valamint a kevésbé fenntartható gazdálkodási gyakorlatokkal. Ezért helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési céljaik meghatározásakor figyelembe vegyék a vegyi peszticideknek az uniós átlagnál alacsonyabb intenzitását országukban. Helyénvaló előírni azt is, hogy a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési céljaik meghatározásakor vegyék figyelembe a vegyi peszticideknek az uniós átlagnál magasabb intenzitását országukban. Ezenfelül a tagállamok korábbi erőfeszítéseinek elismerése érdekében lehetővé kell tenni számukra azt is, hogy a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célok meghatározásakor figyelembe vegyék a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia elfogadása előtt megvalósult, múltbéli előrehaladásukat. Ezzel szemben, amennyiben a tagállamok növelték vagy csupán korlátozott mértékben csökkentették a vegyi növényvédő szerek használatát és a kapcsolódó kockázatot, most nagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a 2030-ra vonatkozó uniós csökkentési célok eléréséhez, figyelembe véve a peszticidhasználatuk intenzitását is. Az uniós szintű célok elérése érdekében tett tisztességes és kollektív erőfeszítések és a megfelelő ambíciószint biztosítása érdekében minimális határértékeket kell megállapítani a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célok tekintetében. Az EU-nak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkében felsorolt legkülső régiói az Atlanti-óceánon, a Karib-tengeren és az Indiai-óceánon találhatók. Az olyan állandó korlátok miatt, mint az európai kontinenstől való távolságuk, a szigetjellegük és az éghajlatváltozásnak való nagymértékű kitettségük, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy figyelembe vegyék e régiók növényvédő szerek használatával kapcsolatos sajátos szükségleteit, valamint hogy az egyedi éghajlati viszonyokhoz és növényi kultúrákhoz igazított intézkedéseket hozzanak. Az uniós szintű célok méltányos és kollektív erőfeszítéssel való megvalósulásának biztosítása céljából, amennyiben egy tagállam már 2030 előtt eléri a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célt, nem kell további csökkentési erőfeszítéseket tennie, de szorosan nyomon kell követnie a vegyi növényvédő szerek felhasználásának és kockázatának, valamint a veszélyesebb növényvédő szerek felhasználásának éves ingadozását a vonatkozó 2030-as nemzeti csökkentési cél elérése felé történő előrehaladás biztosítása érdekében. Az átláthatóság érdekében a nemzeti célok ambíciószintjével és a célok elérése felé tett éves előrehaladással kapcsolatos bizottsági ajánlásokra vonatkozó tagállami válaszokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(14)A tagállamoknak nemzeti cselekvési terveket kell kidolgozniuk és közzé tenniük. Annak érdekében, hogy a tagállami nemzeti cselekvési tervek hatékonyak legyenek, mennyiségi célkitűzéseket, azaz a nemzeti jogszabályokban meghatározott, kötelező erejű, 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célokra és ezzel együtt a nemzeti cselekvési tervben, intézkedésekben, ütemtervekben és mutatókban meghatározott, kapcsolódó célelőirányzatokra való hivatkozásokat kell tartalmazniuk a peszticidhasználat kockázatainak, valamint az emberi egészségre és a környezetre hatásainak csökkentése érdekében. Ez lehetővé teszi a mennyiségi célkitűzések és célok kitűzésének olyan strukturált megközelítését, amely egyértelműen kapcsolódik a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célokhoz. Az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés nyomon követése érdekében a tagállamokat arra is kötelezni kell, hogy évente jelentést készítsenek a felhasználásra, a képzésre, a kijuttatásra szolgáló berendezésekre és az integrált növényvédelemre vonatkozó rendelkezések betartásával kapcsolatos célokról és pontos mennyiségi adatokról.

(15)Az uniós szintű csökkentési célok (a továbbiakban: 2030-ra vonatkozó uniós csökkentési célok), valamint a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célok elérése érdekében növelni kell a biológiai védekezés és más nem vegyi alternatívák elérhetőségét és használatát. Ezen alternatívák elérhetősége ösztönözni fogja az alacsony peszticid-felhasználású növényvédelmi gyakorlatok, például az ökológiai gazdálkodás meghonosítását.

(16)A növényvédő szerek fenntartható használatával kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések végrehajtása hatással van a környezetre, a közegészségre, valamint a munkafeltételekre. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a lakosságnak és a szociális partnereknek elegendő lehetőséget biztosítsanak a tagállami nemzeti cselekvési tervek elkészítésében való részvételre és adott esetben az azokkal kapcsolatos konzultációra, a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban.

(17)A kapcsolódó jogszabályokkal való összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében a tagállami nemzeti cselekvési terveknek figyelembe kell venniük a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, a 92/43/EGK tanácsi irányelvet, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, a 91/676/EGK tanácsi irányelvet, a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a természet helyreállításáról szóló xxx/xxx. rendeletet [beillesztendő az elfogadott jogi aktusra való hivatkozás], és összhangban kell lenniük a közös agrárpolitika keretében, az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban összeállított stratégiai tervekkel (KAP stratégiai tervek).

(18)A gazdasági eszközök (beleértve azokat is, amelyek a KAP keretében a mezőgazdasági termelőknek nyújtanak támogatást) kulcsfontosságú szerepet játszhatnak a növényvédő szerek fenntartható használatára – és különösen a vegyi növényvédő szerek használatának csökkentésére – irányuló célok elérésében. A tagállamoknak nemzeti KAP stratégiai terveikben be kell mutatniuk, hogy a KAP általuk való végrehajtása hozzájárul és támogatja az egyéb vonatkozó uniós jogszabályokat és azok célkitűzéseit, beleértve e rendelet célkitűzéseit is.

(19)Az átláthatóság és a nagyobb előrehaladás ösztönzése érdekében szükséges mérni a tagállamok által a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célok és más nemzeti csökkentési célelőirányzatok elérése terén tett előrehaladást. Ezt évente kell megtenni éves eredmény- és végrehajtási jelentések formájában. Az e rendeletnek való megfelelés szintjének egyszerűsített, könnyen összehasonlítható figyelemmel kísérése érdekében a tagállamoknak az ezen rendeletnek a felhasználás, a képzés, a peszticidek kijuttatásához használt berendezések és az integrált növényvédelem tekintetében történő végrehajtásával kapcsolatos mennyiségi adatokat is bele kell foglalniuk a jelentésekbe. Annak érdekében, hogy a Bizottság ösztönözze a 2030-ra vonatkozó nemzeti csökkentési célok és a más nemzeti csökkentési célelőirányzatok elérése terén tett előrehaladást (ideértve az ezek elérését támogató intézkedéseket is), a Bizottságnak kétévente elemeznie kell az előrehaladást és az intézkedéseket.

(20)A károsítók elleni védekezés olyan megközelítése, amely az integrált növényvédelem alapján az összes olyan rendelkezésre álló növényvédelmi módszert gondosan mérlegeli, amelyek csökkentik a károsítók populációi kifejlődésének lehetőségét, ugyanakkor a vegyi növényvédő szerek alkalmazását a gazdaságilag és ökológiailag indokolt szinten tartják, valamint a lehető legalacsonyabb szinten tartják az emberi egészséget vagy a környezetet fenyegető kockázatokat. Az „integrált növényvédelem” az egészséges növény olyan fejlődésére helyezi a hangsúlyt, hogy a lehető legkisebb mértékű legyen a mezőgazdasági-ökológiai rendszerek megzavarása, valamint elősegíti a növényi betegségek természetes módon történő leküzdését, és csak akkor alkalmaz vegyszeres védekezést, ha az összes többi védekezési mód kimerült. Az integrált növényvédelem következetes gyakorlati végrehajtásának biztosítása érdekében e rendeletben egyértelmű szabályokat kell megállapítani. Az integrált növényvédelemre vonatkozó kötelezettség teljesítése érdekében a hivatásos felhasználónak mérlegelnie kell és alkalmaznia kell minden olyan módszert és gyakorlatot, amely kerüli a növényvédő szerek használatát. Vegyi növényvédő szereket csak akkor szabad használni, ha minden egyéb védekezési eszközt kimerítettek. E követelmény betartásának biztosítása és monitoringja érdekében fontos, hogy a hivatásos felhasználók nyilvántartást vezessenek a növényvédő szerek alkalmazásának okairól, vagy az integrált növényvédelem elvével összhangban meghozott bármely egyéb intézkedés okairól, valamint az integrált növényvédelem általuk történő megvalósításának támogatására független tanácsadóktól kapott tanácsokról. Ezekre a nyilvántartásokra légi kijuttatás esetében is szükség van.

(21)Az adatok felesleges megkettőzésének elkerülése érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy egységes formanyomtatványt a tagállamok számára az integrált növényvédelemmel összhangban megtett intézkedések vonatkozásában a hivatásos felhasználók által vezetett nyilvántartások, valamint az 1107/2009/EK rendelet 67. cikke alapján vezetett nyilvántartások egyesítésére.

(22)Az integrált növényvédelem betartásának elősegítése érdekében olyan terményspecifikus szabályokat kell megállapítani, amelyeket a hivatásos felhasználónak be kell tartania az adott kultúrnövényre és azon régióra vonatkozóan, ahol a hivatásos felhasználó működik. Az ilyen szabályoknak az integrált növényvédelem követelményeit az adott növénykultúrára vonatkozó, ellenőrizhető kritériumokká kell alakítaniuk. Annak biztosítása érdekében, hogy a terményspecifikus szabályok összhangban legyenek az integrált növényvédelem követelményeivel, részletszabályokat kell megállapítani arra vonatkozóan, hogy ezeknek mit kell magukban foglalniuk, és a Bizottságnak ellenőriznie kell a gyakorlatban azok kidolgozását, végrehajtását és érvényesítését.

(23)Annak ellenőrzése érdekében, hogy a hivatásos felhasználók megfelelnek-e az integrált növényvédelemnek, az integrált növényvédelemre és növényvédő szerek használatára vonatkozó elektronikus nyilvántartást kell vezetni azzal a céllal, hogy ellenőrizni lehessen az integrált növényvédelemmel kapcsolatosan e rendeletben meghatározott szabályok betartását, és támogatni lehessen az uniós szakpolitika fejlődését. A nemzeti statisztikai hivatalok számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz a hivatalos statisztikáknak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. fejezetével összhangban történő fejlesztése, előállítása és közzététele érdekében. Ebben a nyilvántartásban szerepelnie kell bármely megelőző intézkedésnek vagy beavatkozásnak és az adott megelőző intézkedés vagy beavatkozás indoklásának. Ez biztosítja az illetékes hatóságok számára a szükséges információkat annak ellenőrzéséhez, hogy egy hivatásos felhasználó esetében sor került-e az integrált növényvédelemmel összhangban lévő döntéshozatali eljárásra, mielőtt meghatározta volna a konkrét megelőző intézkedést vagy beavatkozást. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell az integrált növényvédelem támogatásához évente szükséges tanácsadással kapcsolatos adatokat is annak ellenőrzése érdekében, hogy az integrált növényvédelemmel kapcsolatos hosszabb távú stratégiai tervezés megtörténik.

(24)Annak biztosítása érdekében, hogy a növényvédő szereket és a kijuttató berendezéseket az emberi egészséget és a környezetet védelmező módon használják fel, általános követelményeket kell előírni a hivatásos felhasználók számára az egyes növényvédő szerek vagy kijuttató berendezések használatához szükséges képzéssel, a veszélyesebb növényvédő szerek használatával, továbbá a hivatásos felhasználásban alkalmazott kijuttató berendezések vizsgálati követelményeinek betartásával kapcsolatban.

(25)A növényvédő szerek használatának különösen kedvezőtlen hatásai lehetnek bizonyos, a lakosság vagy a veszélyeztetett csoportok, illetve közösségek által gyakran használt területeken, ahol emberek élnek és dolgoznak, valamint az ökológiailag érzékeny területeken, úgymint a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel és a 92/43/EGK tanácsi irányelvvel összhangban védett Natura 2000 területeken. Ha a lakosság által használt területeken növényvédő szereket használnak, nagy a valószínűsége annak, hogy az emberek ki lesznek téve az ilyen növényvédő szereknek. Az emberi egészség és a környezet védelme érdekében ezért be kell tiltani a növényvédő szerek használatát az érzékeny területeken és az ilyen területek 3 méteres körzetében. A tilalomtól való eltérések csak bizonyos feltételek mellett és eseti alapon engedélyezhetők.

(26)A vízi környezet és az ivóvízkészletek különösen érzékenyek a növényvédő szerekre. A vízi környezet védelme érdekében ezért be kell tiltani a növényvédő szerek használatát a felszíni vizekkel borított területeken és azok környékén. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell bevezetniük a felszíni és felszín alatti vizek, a part menti és tengeri vizek állapotromlásának elkerülése érdekében, valamint a felszíni és felszín alatti vizek jó állapotának elérésére, továbbá a vízi környezet és az ivóvízkészletek növényvédő szerek hatásaitól való megóvására. Ezen túlmenően fontos, hogy a hivatásos felhasználók képzést kapjanak arra vonatkozóan, hogy miként tudják minimálisra csökkenteni vagy kiküszöbölni egyes „ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz”, „nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz”, vagy „mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz” besorolású növényvédő szerek alkalmazását. Szintén fontos, hogy a hivatásos felhasználók az alacsony kockázatú növényvédő szerek vagy nem vegyi alternatívák előnyben részesítésének fontosságával, a permetelsodródást csökkentő technológia alkalmazásával és a kockázatmérséklő intézkedésekkel kapcsolatos képzésben részesüljenek.

(27)A precíziós gazdálkodás olyan mezőgazdasági gazdálkodási rendszereket jelent, amelyek gondosan hozzáigazítják a növénytermesztést a helyi (például a parcellákban uralkodó) feltételekhez. A meglévő technológia alkalmazása – beleértve az uniós űrtechnológián alapuló adatok és szolgáltatások (Galileo és Kopernikusz) használatát – jelentős mértékben csökkentheti a peszticidhasználatot. Ezért olyan jogszabályi keretet kell előírni, amely ösztönzi a precíziós gazdálkodás fejlesztését. A növényvédő szerek repülőgépről történő kijuttatása (beleértve a repülőgépekkel, helikopterekkel és drónokkal történő kijuttatást is) általában kevésbé precíz, mint más kijuttatási módok, ezért potenciálisan káros hatással lehet az emberi egészségre és a környezetre. A légi kijuttatást ezért be kell tiltani eseti alapon adható, korlátozott eltérésekkel, amennyiben az kevésbé káros hatással van az emberi egészségre és a környezetre, mint bármely alternatív kijuttatási módszer, vagy nincs működőképes alternatív kijuttatási módszer. A légi kijuttatásra kiadott engedélyek alapján végrehajtott légi kijuttatások számának rögzítése is szükséges, hogy egyértelmű adatok álljanak rendelkezésre arról, hogy ténylegesen hány olyan légi kijuttatásra került sor, amely kapott engedélyt.

(28)Valószínű azonban, hogy bizonyos pilóta nélküli repülőgépek (beleértve a drónokat is) lehetővé teszik a növényvédő szerek célzott légi kijuttatását. Az ilyen pilóta nélküli repülőgépek a célzott kijuttatásnak köszönhetően valószínűleg segítenek csökkenteni a növényvédő szerek használatát, és következésképpen hozzájárulnak az emberi egészséget és a környezetet fenyegető kockázatok csökkentéséhez a szárazföldi permetező berendezésekkel összehasonlítva. Ezért helyénvaló e rendeletben kritériumokat megállapítani egyes pilóta nélküli légi járműveknek a légi kijuttatás tilalma alóli mentességére vonatkozóan. A jelenlegi tudományos bizonytalanság miatt helyénvaló 3 évvel elhalasztani e mentesség alkalmazását.

(29)A növényvédő szerek kezelése (ideértve az ilyen szerek tárolását, hígítását és keverését), a kijuttató berendezések használat utáni tisztítása, a tartályban maradó keverékek visszanyerése és ártalmatlanítása, valamint az üres csomagolóanyagok és a növényvédőszer-maradványok ártalmatlanítása különös kockázatot jelent az emberre és a környezetre nézve. Ezért helyénvaló az e tevékenységekkel foglalkozó egyedi intézkedésekről rendelkezni. Amennyiben a növényvédő szerek használata, tárolása és ártalmatlanítása megköveteli a munkahelyi egészségügyi és biztonsági minimumkövetelmények betartását, ezeket a követelményeket többek között a 89/391/EGK tanácsi irányelv, a 89/656/EGK tanácsi irányelv, a 98/24/EK tanácsi irányelv, a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2009/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv határozza meg.

(30)Tekintettel a növényvédő szerek használatával kapcsolatos tanácsadás – mint az emberi egészséget és a környezetet védő módon, az integrált növényvédelemmel összhangban történő felhasználásuk támogatására szolgáló eszköz – jelentőségére, fontos, hogy a tanácsadók megfelelő képzésben részesüljenek.