[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.4.2005

COM(2005) 122 végleges

2005/0037 (COD)

2005/0038 (CNS)

2005/0039 (CNS)

2005/0040 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram létrehozásáról

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” speciális program létrehozásáról

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó ”Alapvető jogok és polgárság” speciális program létrehozásáról

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó ”Büntetőjogi jogérvényesülés” speciális program létrehozásáról

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó ”Polgári jogi jogérvényesülés” speciális program létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2005) 434}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram létrehozásáról

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram létrehozásáról szóló közlemény a 2007-es pénzügyi terv szerinti, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megfelelő támogatását célzó összefüggő javaslatcsomag részét képezi. A szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés három fő célkitűzését egymással párhuzamosan és azonos intenzitással kell megvalósítani, így biztosítva a jogállamiságon, az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartásán és a demokrácia alapelvein álló kiegyensúlyozott végrehajtást. Az egyes célkitűzésekkel egy-egy keretprogram foglalkozik, létrehozva a szükséges kapcsolatot az egyes szakpolitikai területeken történő beavatkozások között, és világosan összekapcsolva a politikai célokat a támogatásukra rendelkezésre álló erőforrásokkal. E rendszer jelentősen egyszerűsíti és ésszerűsíti továbbá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség meglévő pénzügyi támogatását, ezáltal nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé a prioritások kijelölésében és növeli az általános átláthatóságot.

1. BEVEZETÉS

Az európai integráció elsősorban a gazdaság területén halad előre, az egységes piac és a közös valuta létrehozásával. Az integrált, határok nélküli gazdasági térség megalapítását kiegészítette, amint azt az Amszterdami Szerződés előrevetítette, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása. E térséget tovább kell fejleszteni és erősíteni.

A „Közös jövőnk építése - A kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013”[1] című közleményben a Bizottság megállapította: „Szabadság, Biztonság és a Jog az európai társadalmi modell három központi eleme. (…) Az Európai Unió fenti dimenziójának kidolgozása egyben az integráció egy új horizontját is alkotja, hiszen egy valódi, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség az Európai Unió nélkülözhetetlen alappillére, főleg a kibővített Uniót érintő politikai projekt kellős közepén” [2] .

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség különböző aspektusai egyensúlyt képeznek az egyén alapvető jogainak garanciái és az Uniótól elvárt alapvető kötelezettségek teljesítése között[3].

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítása az Unió által egyesített államok népeinek fő érdekei közé tartozik. Ennek következtében az Európai Tanács 2004 novemberében elfogadta a hágai programot, az Európai Tanács tamperei ülésén 1999-ben elfogadott program folytatásaként. A tamperei program eredményeire támaszkodva a hágai program új menetrendet terjesztett elő, hogy lehetővé tegye az Unió számára az eddigi vívmányok továbbfejlesztését és az új feladatok megoldását. A program azt is kiemeli, hogy a polgárok Európájának megteremtéséhez nemcsak az alapvető jogok teljes tiszteletben tartására, hanem emellett e jogok tevékeny támogatására van szükség.

Az alapjogi charta integrálásával az Alkotmányszerződés megerősíti az Unió értékeit és célkitűzéseit. Másfelől az Unió csatlakozása az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (ECHR) az Európai Unió külső igazságszolgáltatási ellenőrzésének az alapvető jogok tiszteletben tartása érdekében történő bevezetése révén erősíteni fogja az alapvető jogok védelme iránti európai elkötelezettséget.[4] Az alapvető jogok fokozott védelme és támogatása azt is magával vonja, hogy jobban össze kell hangolni a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemita jelenségek elleni tevékenységet, mégpedig a vallások közti és multikulturális párbeszéd növekvő támogatásával, a megértés elősegítése és a kölcsönös megismerés céljából.

Ezek a fejlemények az európai projektben központi szerepet játszó alapvető értékek jelentős megerősítését jelentik. Az Uniónak jogi kötelezettségévé válik nemcsak ezen jogok és értékek tiszteletben tartása, hanem számukra minden illetékességi körébe eső (külső és belső) politikai területen a hatékony támogatás biztosítása is. Ezenkívül gyorsan növelnie kell a felügyeleti tevékenységet annak érdekében, hogy a tagállamok ugyanezzel a megközelítéssel éljenek a saját illetékességi területükön, különösen a növekvő és egyre sokszínűbb Unió és az ezáltal jelentkező kihívások figyelembevételével. Az európai uniós polgárság elősegítése egy olyan unióhoz való tartozás érzését alakítja ki, amely ugyanazon alapvető jogokat és értékeket vallja magáénak, ugyanakkor megőrzi és tiszteletben tartja Európa népeinek különböző kultúráját és hagyományait.

A küzdelem az erőszak ellen egyértelműen részét képezi az alapjogi chartában meghatározott alapvető jogok védelmének, különös tekintettel a testi épséghez való jogra. Az erőszak és néhány más alapvető jog (szabadság, biztonság, egészség, foglalkoztatás, stb.) közötti kapcsolat olyan erős, hogy e jogok általános biztosítását támogatni kell, mivel összefüggnek az egyén testi épségével. Ugyanez vonatkozik a kábítószer-használat és -kereskedelem elleni küzdelemre is, arra a területre, amelyen európai szinten széles körű, több tudományágat átfogó és integrált stratégiát követtek 1990 óta, azonban bármilyen egyértelműen azonosítható pénzügyi támogatás nélkül. E stratégia öt fő elemre épül: a kereslet csökkentésére, a kínálat csökkentésére és az illegális kereskedelem elleni harcra, nemzetközi együttműködésre, nemzeti és európai szintű koordinációra, valamint felvilágosításra, kutatásra és értékelésre.

A polgárok Európájának megteremtése maga után vonja egy európai igazságszolgáltatási térség létrehozását is, amely a kölcsönös elismerés és bizalomépítés elvén alapszik: az országhatárok nem akadályozzák többé a polgári és kereskedelmi jogi ügyek rendezését vagy a bírósági eljárások megindítását és a határozatok végrehajtását. Míg a szabad mozgás elve lehetővé teszi az egyének és a vállalkozások számára polgári és kereskedelmi tevékenységük más tagállamokban történő űzését, addig büntetőjogi intézkedéseket is kell hozni annak érdekében, hogy a bűn és elkövetői ne találjanak általa biztos menedékre. A tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek bonyolultsága vagy összeegyeztethetetlensége azonban nem akadályozhatja meg vagy bátortalaníthatja el az egyéneket és a vállalkozásokat jogaik gyakorlásában.

E közös célok eléréséhez stabil pénzügyi keretre lesz szükség. A 2007–2013 közötti időszakra szóló következő pénzügyi terv előkészítése fontos lehetőséget nyújt a fent leírt fejlemények figyelembevételére és ezáltal a kibővített Unió politikai projektjének megformálására.

2. A JAVASOLT BEAVATKOZÁS - ALAPVETő JOGOK ÉS JOGÉRVÉNYESÜLÉS KERETPROGRAM

2.1. A program célkitűzése és felépítése

A fentiekben vázolt kihívásokra válaszként javasoljuk az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram létrehozását, az alábbi négy konkrét célkitűzéssel:

1. Az európai uniós polgárságon alapuló és az alapjogi chartában meghatározott alapvető jogokat tiszteletben tartó európai társadalom fejlesztésének elősegítése; az antiszemitizmus, a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem és a polgári társadalom megerősítése az alapvető jogok területén.

2. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához való hozzájárulás a küzdelem az erőszak ellen és a kábítószer-használattal kapcsolatos felvilágosítás és megelőzés által.

3. Az igazságügyi együttműködés elősegítése a polgári és kereskedelmi ügyek terén egységes európai igazságszolgáltatási térség megteremtéséhez való hozzájárulás céljából.

4. Az igazságügyi együttműködés elősegítése a büntetőügyek terén egységes európai igazságszolgáltatási térség megteremtéséhez való hozzájárulás céljából.

A szerződésekben ezek a célkitűzések eltérő jogalappal rendelkeznek. Ennek következtében négy különálló jogszabály alkotja majd a keretprogramot. Mindamellett a politikai összhangot biztosítani fogja, hogy minden egyedi program olyan politika céljait fejezi ki, amely a három másikkal együtt lehetővé teszi az európai polgárság és az egységes igazságszolgáltatási térség kialakítását. Az egymást kiegészítő politikai területek ugyanazon keretprogramon belüli csoportosítása nemcsak az általános összhangot fogja növelni, hanem a polgárok igényeinek is jobban megfelel. Fokozott rugalmassággal lehetővé teszi új, váratlan problémák kezelését is.

Az alapvető jogok és a polgárság területén a végső cél, hogy Európa összes népe között létrejöjjön egy valós, alapvető jogokkal kapcsolatos kultúra. Az alapvető jogokkal kapcsolatos információk jelentős erőfeszítésekkel történő disszeminációja ezért rendkívüli fontossággal bír, akár általános felvilágosító kampányok segítségével, akár egyedi megkeresésekre válaszolva. Ez szorosan összefügg azzal az igénnyel, hogy bizonyos jogok, mint a személyes testi épséghez való jog és az uniós polgársággal kapcsolatos jogok érvényesülésének elősegítésére, valamint a tagállamoknak az illetékességi körükbe tartozó kötelezettségeknek való megfelelés céljából nyújtott segítség és ösztönző intézkedések tekintetében fokozni kell az erőfeszítéseket, a törvényhozást beleértve is.

A magán- és a közéletben elkövetett erőszak összes formája (szexuális, pszichológiai és fizikai) elleni küzdelem része lesz az áldozatok és a veszélyeztetett csoportok (gyerekek, fiatalok és nők) támogatása; a területen tevékeny nem kormányzati szervezetek és egyéb szervezetek segítése és ösztönzése; a két Daphne program által elért eredmények disszeminációja, beleértve más kedvezményezettek általi vagy más földrajzi térségbeli adaptálásukat, átvételüket és használatukat; és az erőszak által veszélyeztetett csoportok pozitív kezeléséhez hozzájáruló intézkedések meghatározása.

A kábítószer-használat elleni küzdelem tekintetében a fő tennivaló a felvilágosítási, megelőzési és kárenyhítő programokban kiteljesedő információterjesztés és további kutatás lesz. Fontos feladat lesz a kábítószer iránti kereslet csökkentése mellett a kínálat csökkentése is. Ezen a területen lépni kell a kábítószer-kereskedelem és a kábítószerrel kapcsolatos bűnözés megállítása céljából, különös tekintettel az új szintetikus kábítószerekre vagy kémiai prekurzoraikra, valamint a pénzmosás ellen.

Az igazságügyi együttműködés a tagállamok által a meglévő vívmányok mind a polgári jogi, mind a büntetőjogi területen való alkalmazásának fokozott erőfeszítéssel történő felügyeletére, valamint a nemzeti jogszabályok közelítésére vonatkozik. A program számos különböző intézkedést fog támogatni, nevezetesen az igazságszolgáltatás hatékonyságának és hozzáférhetőségének a javítását, a kölcsönös elismerésnek a nem igazságügyi hatóságok által kibocsátott dokumentumokra és határozatokra is vonatkozó, szélesebb körű értelmezését, a nyilvánosság tájékoztatását szolgáló mechanizmusok erősítését és a területen szokásos együttműködési eszközök alkalmazásának a felhasználók közötti megosztását és oktatását. Ösztönözni fogja a jogalkotási intézkedések végrehajtását, hogy életbe léptesse és fejlessze az együttműködés általános eszközeinek, valamint bizonyos eljárásoknak, például a bizonyítékgyűjtési szabályoknak, egységes standardjait. Ezen kívül támogatni fogja a büntetőjogi eljárásokban érintett egyének védelmét is, legyenek bár vádlottak, tanúk vagy áldozatok.

A négy célkitűzés általános kohézióját a közös stratégiai menetrendnek megfelelő, egységes végrehajtási és irányítási szabályok, valamint a koordinált értékelési és felülvizsgálati módszerek garantálják (lásd 3.2. pont). A program így biztosítani fogja a közösségi finanszírozás egyszerűsítését és ésszerűsítését, nagyobb átláthatóságát és hatékonyságát. A vonatkozó érdekelt felek aktív részvételének és a civil társadalomban jelentkező igényekre való nagyobb fogékonyságnak a biztosítása is a négy politikai terület közös távlati célját alkotja majd.

2.2. Európai hozzáadott érték

A program katalizátorként növeli a területen alkalmazott nemzeti programok értékét: az EU által finanszírozott együttműködés erősíti a tagállamokat közös értékeik és ügyeik felismerésében, s így lehetővé teszi közös stratégiák kialakítását, beleértve a területekre vonatkozó jogalkotást is. Ennek elérésére szolgál a jóváhagyott EU politikák céljainak megvalósítása és a nemzeti politikákban való alkalmazásuk elősegítése, az európai uniós jogszabályok átültetésének és egész Európában történő egyetemes alkalmazásának támogatása, a tagállamok közötti együttműködési és koordinációs mechanizmusok elősegítése, valamint a civil társadalmi szervezetekkel történő európai szintű együttműködés.

Az európai hozzáadott érték fentiekben leírt hatásokkal kapcsolatos értékelésére minden speciális program közös értékelési szempontokat fog használni. Az alábbiakban példák következnek a szempontokra:

- csak azok a tevékenységek támogatandók, amelyek európai szinten szükségesek az európai uniós célok, törvények és alkalmazási mechanizmusok fenntartásához;

- támogatandók azok a tevékenységek, amelyek a nemzeti szinten finanszírozott intézkedéseket egészítik ki;

- megerősítendő az európai uniós szintű nemzetek közötti kölcsönösség, amely szinergiahatásokat és méretgazdaságosságot eredményez;

- a program végrehajtásába aktívan bevonandók a tagállamok képviselői és más érdekeltek, annak érdekében, hogy minél nagyobb mértékű legyen a programnak a meglévő intézkedéseket kiegészítő jellege.

2.3. Egyéb eszközöket és politikai intézkedéseket kiegészítő jelleg

A program tevékenységi szinergiákat fog keresni az Alapvető Jogok Ügynökségével, amely az 1997. június 2-i 1035/97/EK tanácsi rendelettel[5]létrehozott bécsi székhelyű Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja utódja. A Bizottság közleményben[6] indította el a jövőbeli ügynökség tevékenységi köréről és feladatairól szóló széles körű nyilvános konzultációt. A konzultáció a civil társadalmat célozta meg, úgymint: az emberi jogok védelmével foglalkozó nem kormányzati szervezetek, az emberi jogok védelmével és elősegítésével foglalkozó nemzeti intézmények, a tagállamok, az EU intézményei, a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja és az Európa Tanács. A konzultáció eredményeit az ügynökség pontos feladatainak meghatározásakor figyelembe fogják venni. Az ügynökség elsődleges feladata azonban az adatok gyűjtése és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós politika meghatározására irányuló elemzése lesz.

A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében a program intézkedései összehangolásra kerülnek a 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozattal[7] létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatéival, hogy javítsák, egyszerűsítsék és elősegítsék a tagállamok közötti hatékony igazságügyi együttműködést a polgári és kereskedelmi ügyekben. A speciális Büntető Igazságszolgáltatási Program keretében különös figyelem irányul a 2002. február 28-i 2002/187/JHA tanácsi határozattal[8] létrehozott Eurojustra. Az Eurojust az Európai Unió egyik szerve, amelyet azért hoztak létre, hogy növelje a tagállamok illetékes hatóságainak hatékonyságát a terrorizmust is magában foglaló, komoly, szervezett és határokon átnyúló bűnözés ellen folyó nyomozás és bűnvádi eljárás során, mégpedig a hatóságok közötti együttműködés javításával és ösztönzésével. Az Eurojust az illetékes nemzeti hatóságok közötti tökéletes együttműködést hangsúlyozza, ezáltal lényeges kiegészítője az Alapvető jogok és jogérvényesülés keretprogramnak.

A kábítószer-fogyasztás megelőzésének és a felvilágosításnak a programban foglalt célját illetően a harmadik országokkal szorosabb együttműködésre van szükség, csakúgy, mint a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával (KKEM) való szoros koordinációra. A lisszaboni központú szervezetet az 1994. december 22-i 3294/94/EK tanácsi rendelettel[9] módosított 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendelet[10] hozta létre. Célja az európai, kábítószerekkel és kábítószer-függőséggel kapcsolatos, objektív, megbízható és összehasonlítható információk gyűjtése és terjesztése. Ennek érdekében együttműködik nem európai uniós országokkal ugyanúgy, mint a témával foglalkozó nemzetközi szervezetekkel, nevezetesen: az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Programjával (UNDCP), az Egészségügyi Világszervezettel (WHO), az Európa Tanács Pompidou Csoportjával, a Vámigazgatások Világszervezetével (WCO), a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetével (Interpol) és az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol).

3. ÉSSZERűSÍTÉS ÉS EGYSZERűSÍTÉS

3.1. Kapcsolat a meglévő eszközökkel

Az évek során az Európai Unió által e területeken támogatott intézkedések értékelésével egyértelművé vált, hogy folytatni kell őket, mivel a nemzeti szintű programokat kiegészítve pozitívan járulnak hozzá konkrét és valós problémák megoldásához. Egyidejűleg azonban számos hiányosság is napvilágra került, amelyekkel az uniós intézkedések sikere érdekében szembe kell nézni. A jelenlegi helyzetben a sok kis költségvetésű vagy eseti finanszírozású, időben korlátozott és egymással össze nem függő intézkedés meggátolja, hogy az uniós intézkedések a céljaik eléréséhez szükséges hatékonysággal működjenek, és maximálisan kihasználják a rendelkezésre álló humán és pénzügyi forrásokat. E programok egymástól független végrehajtásával a tényleges szinergiák nem kerülnek maximális kihasználásra, sőt, szükségtelen átfedések jöhetnek létre. A lehető legjobb eredmények eléréséhez újra meg kell határozni a célokat, az intézkedések típusát valamint az egyes programok méretét.

A tervezett program a területen meglévő intézkedésekből levont tanulságokra épül. A program jelentősen kibővíti a tíz új tagállam két előkészítő intézkedését, amelyek az alapvető jogok védelmére és elősegítésére, illetve a civil társadalom támogatására szolgálnak, valamint kiterjeszti hatályukat az összes tagállamra. Különös figyelem irányul az uniós polgárságból fakadó alapvető jogokra a demokratikus részvétel ösztönzése érdekében.

Az igazságügyi együttműködéssel kapcsolatban a program csokorba gyűjti a polgári és a büntetőjog együttműködését támogató intézkedéseket, hogy a három pillérre épülő struktúrát eltörlő Alkotmányszerződés hatályba lépésére tekintettel a két jogi terület hatékonyabb koordinációját biztosítsa. A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést korábban egy külön program támogatta, míg a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés az AGIS program része volt. A javaslat célja, hogy minél inkább megfeleljen a hágai programban előirányzott, a jogérvényesülés javítására vonatkozó politikai elvárásának, valamint az igazságügyi hatóságok, jogászok és általában a civil társadalom igényeinek. A bírói kar fokozott képzése mellett a program elég rugalmas az olyan új eszközök bevezetéséhez, mint például a bűnügyi nyilvántartási adatok cseréjének számítógépes rendszere.

Az erőszak elleni küzdelem tekintetében a program a Daphne II programra épül, olyan módosításokkal, amelyek javíthatják a civil társadalom igényeire adandó válaszokat, és új formájú intézkedések végrehajtására is lehetőséget adnak. A kábítószerrel kapcsolatos megelőzésre és felvilágosításra vonatkozó intézkedés célja a különböző programok alatt futó intézkedések összefogása, s így a polgárok és az összes résztvevő számára az átláthatóság növelése. A program támogatja az EU cselekvési tervei szerinti speciális intézkedések végrehajtására vonatkozó intézkedések felügyeletét és értékelését, valamint a civil társadalom hatékonyabb bevonására törekszik.

3.2. Általános irányítási előkészületek

Az Alapvető jogok és jogérvényesülés keretprogram egyik fő célja, hogy mind jogi, mind irányítási szempontból egyszerűsítse és ésszerűsítse az eszközöket, ésszerűsítse a költségvetés szerkezetét, növelje a programok közötti összefüggést és következetességet, és elkerülje az eszközök ismétlődését. A program jelentős előrelépést jelent mind az egyszerűsítést, mind a rugalmasságot illetően. A költségvetési tételek és a jogi eszközök száma csökkent. Az uniós erőforrások ilyen koncentrációja növeli a pénzügyi átláthatóságot, és lehetőséget teremt az uniós intézkedések hozzáadott értékének pontosabb becslésére. A különböző speciális programok céljainak fokozott összefüggése, valamint az összes résztvevő megerősített együttműködése és társulása optimalizálja a program teljesítményét.

A javasolt egyszerűsítés és ésszerűsítés a felhasználók javát szolgálja, mivel növeli az eszközök érzékelhetőségét, világosságát és következetességét. A lehetséges kedvezményezettek a szabványosított eljárásoknak és végrehajtási rendelkezéseknek köszönhetően könnyebben igényelhetnek finanszírozást a különböző területeken.

A programot közvetlenül a Bizottság irányítja. Eltérő megoldásokat is részletesen megvizsgáltak (külső vagy megosztott vezetés), ezek azonban az érintett összegek viszonylag kis mérete miatt ezen a szinten nem költséghatékonyak. Amennyiben a keretprogram szerinti elsődleges célok elérése megkívánja, szóba kerülhetnek az eltérő irányítási módszerek és /vagy struktúrák.

A program irányításához megkívánt emberi erőforrás szintje szükségképpen viszonylag magas. A különböző programok egyetlen szerkezetbe történő integrálása, és az eljárások ezáltali összehangolása azonban a méretgazdaságosságnak köszönhetően lehetővé teszi a racionalizációt. Az értékelő és felügyeleti eljárások ésszerűsítése például lehetővé teszi a pontosabb eredményeket és a helyes gyakorlatok átvételét. Az, hogy a négy speciális programot egyetlen bizottság vezeti, nagyban elősegíti a keretprogram mindennapos irányítását.

Az Alkotmányszerződés hatályba lépésével további ésszerűsítés válik lehetővé. Bár a keretprogramot a jelenleg érvényes szerződéseknek megfelelően hozták létre, de a szerkezetébe betervezték az alkotmánynak megfelelő új struktúrára való sima áttérést, a speciális polgári igazságszolgáltatási és büntető igazságszolgáltatási programok közötti további harmonizáció lehetőségével.

4. PÉNZÜGYI ERőFORRÁSOK

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram 2007–2013 közötti időszakra tervezett teljes összege 543 millió EUR (folyó áron). A költségvetésen belül 93,8 millió EUR az „Alapvető jogok és polgárság” program tervezett kerete, 106,5 millió EUR a „Polgári igazságszolgáltatás” programé, 196,2 millió euro a „Büntető igazságszolgáltatás” programé, míg 135,4 millió EUR a „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” programé. A referenciaösszegen belül 11,1 millió euro adminisztratív kiadásokra került hozzáadásra.

Ugyanerre az időszakra vonatkozóan 164,9 millió EUR-t terveztek az Alapvető Jogok Ügynökségére, 110,6 millió EUR-t a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjára, míg a Eurojustra tervezett összeg 133,4 millió EUR.

A költségvetési összegeket a fent leírt és megállapított igények alapján becsülték meg. Figyelembe vették az alapvető jogi és igazságszolgáltatási ügyekkel kapcsolatos programokból és intézkedésekből származó releváns tapasztalatokat is.

5. KÖVETKEZTETÉSEK

Az új pénzügyi terv nem csak a célok és erőforrások közötti jobb összefüggés lehetőségét nyújtja, hanem az európai uniós pénzeszközök optimális kihasználásának érdekében az eszközök egyszerűsítését és ésszerűsítését is.

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram egymáshoz szorosan kapcsolódó speciális programokat köt össze. A speciális programokon belüli egységes intézkedések lehetővé teszik a végső cél, azaz a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósításának hatékonyabb elérését.

MELLÉKLET

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram létrehozása a 2007–2013 közti időszakban

Az ügynökségek és egyéb eszközök kiegészítő jellege a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség céljainak eléréséhez a pénzügyi terv alapján több kiegészítő eszköz járul hozzá:

- A keretprogramok, amelyek kiváltják a Bizottság által jelenleg e téren irányított költségvetési tételek sokaságát;

- Az ügynökségek és a közösségi vagy uniós szervek közösségi finanszírozása;

- Az érintett nagyméretű információs rendszerek fejlesztése és irányítása.

Az új pénzügyi terv az alábbi, a keretprogrammal kapcsolatos ügynökségek vagy szervek költségvetését fedezi:

- Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (KKEM), amelyet a legutóbb a 1651/2003/EK (HL L 245., 2003.9.29., 30. o.) rendelettel módosított, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendelet (HL L 36., 1993.2.12., 1. o.) hozott létre és amellyel kapcsolatban egy módosító javaslattervezetet terjesztettek elő (a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjáról szóló tanácsi rendeletjavaslat, benyújtotta a Bizottság, 2003. december 19-én (COM(2003) 808).

- Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja , amely az Alapvető Jogok Ügynökségévé alakul át (2005. májusára tervezett bizottsági javaslat), és amelyet a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló, 1997. június 2-i 1035/97/EK tanácsi rendelet hozott létre (HL L 151., 1997.6.10., 1. o.).

- Eurojust, amelyet a legutóbb a 2003/659/JHA határozattal módosított (HL L245., 2003.9.29., 44. o.), a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/JHA tanácsi határozat (HL L 63., 2002.3.6., 1. o.) hozott létre.

A fent említett elemek alapján a fenti közösségi ügynökségek költségvetési erőforrásait a keretprogramok nem tartalmazzák.

Azonban a JLS politikákra szánt kiadások részeként az új pénzügyi terv 3. fejezete alatt fel kell sorolni őket.

INDOKOLÁS

1. A HATÁROZAT HÁTTERE

A 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv elkészítését kezdettől fogva politikailag vezérelt megközelítés jellemezte, hogy biztosítani lehessen a politikai célok és a megvalósításukra juttatott összegek összhangját. Ebben a kontextusban a következő években a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása számít az Európai Unió egyik fő céljának, amelyet lényegesen megnövelt pénzügyi eszközökkel kell támogatni. A „Közös jövőnk építése - a kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013”[11] és a „Pénzügyi terv 2007–2013”[12] című közleményeiben Bizottság kiemelte a következő pénzügyi tervidőszakok vonatkozásában a jogi eszközök felülvizsgálatának a fontosságát, amelyekkel jelentős előrelépés következhet be a nagyobb fokú egyszerűsítés irányában. Javaslatait három általános és politikailag vezérelt program köré csoportosítva („Szolidaritás és a migrációs áramlatok igazgatása”, „Alapvető jogok és jogérvényesülés”, „Biztonság és a szabadságjogok védelme”) a Bizottság a szabadságon, a biztonságon és a jogérvényesülésen alapuló térség hármas célkitűzésének támogatása érdekében egyértelmű kereteket határoz meg a közösségi pénzügyi beavatkozások kidolgozására.

2. Az intézkedés indoklása

2.1. A probléma elemzése

A küzdelem az erőszak ellen egyértelműen részét képezi a chartában meghatározott jogok védelmének, különös tekintettel a testi épséghez való jogra. Az erőszak és néhány más alapvető jog (szabadság, biztonság, egészség, foglalkoztatás, stb.) közötti kapcsolat olyan erős, hogy e jogok biztosítását általánosan támogatni kell, mivel összefüggnek az egyének testi épségével. Az erőszak speciális megnyilvánulásai – mint a faji alapú erőszak és a nemmel vagy szexuális irányultsággal kapcsolatos erőszak – speciális válaszokat igényelnek, amelyek az európai szintű információ-cseréből és a legjobb gyakorlat fejlesztéséből profitálhatnának. Az erőszakkal kapcsolatos problémák általánosabb és kielégítőbb megoldása iránti igényt figyelembe kell venni a meglévő eszközökből kiinduló, az új pénzügyi terv szerinti válasz kidolgozásakor.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása során az európai társadalmakat érintő egyik fontos kérdéssel, a kábítószer-használattal és -kereskedelemmel is foglalkozni kell. 1990 óta európai szinten egy széleskörű, több tudományágat átfogó és integrált stratégiát helyeztek előtérbe, de egyértelműen meghatározott pénzügyi támogatási eszközök nélkül. E stratégia öt fő elemre épül: (i.) a kereslet csökkentésére, (ii.) a kínálat csökkentésére és az illegális kereskedelem elleni harcra, (iii.) nemzetközi együttműködésre, (iv.) nemzeti és EU szintű koordinációra, valamint (v.) információra, kutatásra és kiértékelésre.

2.2. További teendők

A kábítószer elleni küzdelemben a következő pénzügyi terv időszaka alatt a következő, az Unióra váró fő kihívásokat lehet felsorolni:

- információ és kutatás, beleértve a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (KKEM) munkájának továbbvitelét;

- a kábítószer-kereslet csökkentése a felvilágosító, megelőző és kárenyhítő programok révén, mivel a kereslet okozza a kábítószerrel kapcsolatos jelenségek terjedését;

- a kábítószer-kínálat csökkentése a kereskedelem és a kábítószerrel kapcsolatos bűnözés visszaszorítása céljából, különös tekintettel az új szintetikus kábítószerekre és kémiai prekurzoraikra, valamint a pénzmosás elleni küzdelem;

- a kábítószer-kínálat és -kereslet csökkentésére vonatkozó megerősített együttműködés harmadik országokkal;

- a kábítószerek új és fejlesztés alatt álló változataival kapcsolatos jogalkotó tevékenység, például a meglévő ellenőrző mechanizmusok kiterjesztése a kábítószerek új formáira.

2.3. A program célkitűzései és vonatkozó mutatói

- Általános, konkrét és működési célkitűzések meghatározása

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához való hozzájárulás az erőszak elleni küzdelem valamint a kábítószer-használattal kapcsolatos felvilágosítás és megelőzés segítségével. | A polgárok erőszak elleni védelme, valamint az egészségvédelem, a jólét és a szociális összetartozás magas szintű megvalósítása. | A magán- és a közéletben történő, gyerekek, fiatalok és nők elleni erőszak összes formájára vonatkozó megelőzés és küzdelem Segítségnyújtás az áldozatok és a veszélyeztetett csoportok számára. A területen tevékeny nem kormányzati szervezetek és egyéb szervezetek segítése és ösztönzése. A két Daphne program által elért eredmények disszeminációja, beleértve más kedvezményezettek általi vagy más földrajzi térségbeli adaptálásukat, átvételüket és használatukat. Az erőszak által veszélyeztetett csoportok pozitív kezeléséhez hozzájáruló intézkedések meghatározása és fokozása. |

A kábítószer-használat és -függőség, valamint a kábítószerrel kapcsolatos károk megelőzése és csökkentése. | A civil társadalom bevonása az európai uniós kábítószer-stratégiai és cselekvési tervek kidolgozásába és megvalósításába. A 2005–2008 közötti és a 2009–2012 közötti időszakra szóló kábítószerekkel kapcsolatos cselekvési tervek konkrét intézkedései végrehajtásának felügyelete, kivitelezése és értékelése. |

A fent meghatározott területeken a nemzeteken átívelő és figyelemfelkeltő intézkedések ösztönzése. | Több tudományágat átfogó hálózatok kiépítése; a tudásbázis kiterjesztésének, az információcserének valamint a helyes gyakorlat azonosításának és disszeminációjának biztosítása, többek között képzés, tanulmányutak és személyzeti csere segítségével. A konkrét közönségnek célzott figyelemfelkeltő intézkedések tervezése és végrehajtása az erőszakkal szembeni zéró tolerancia elfogadásának és az áldozatok segítésének, valamint az erőszakos cselekmények jelentésének ösztönzésére. A figyelem felkeltése a kábítószer-használat okozta szociális és egészségügyi problémákra, valamint nyílt párbeszéd kezdeményezése a kábítószerrel kapcsolatos jelenségek jobb megértése érdekében. |

Az összes célkitűzés összefügg az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program céljával, a szabadságon, a biztonságon, és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításának támogatásával.

- Kiegészítő jelleg/összefüggés más eszközökkel

A program előkészítésekor különös figyelmet szenteltek annak, hogy biztosítsák az azonos politikai területeken tevékenységeket finanszírozó más programokkal való összefüggést, és, hogy megkeressék a velük való szinergiát és a kiegészítő jelleget.

A programot kiegészíti az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program többi speciális programja, különösen az „Alapvető jogok és polgárság” speciális program, amely az európai népek különböző kultúráinak és hagyományainak tiszteletben tartása és megóvása mellett az európai uniós alapvető jogok és értékek előmozdítására törekszik.

Kiegészítő jellegre kell törekedni a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával is, amelynek fő célja a kábítószer és a kábítószer-függőség európai jelenségére vonatkozó tárgyilagos, megbízható és összehasonlításra alkalmas adatok gyűjtése és terjesztése. Ennek érdekében a Központ az unión kívüli országokkal és a témával foglalkozó nemzetközi szervezetekkel együttműködésben dolgozik.

A „Biztonság és a szabadságjogok védelme” és a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programokra különös figyelem irányul, mivel kiegészítik az itt tárgyalt programot és biztos szinergiahatásokat lehet elérni különösen a bűnözés elleni küzdelemben, legyen szó fajra, nemre vagy szexuális beállítottságra vonatkozó motivációjú erőszakról, vagy kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekről.

Más programok is kiegészíthetik e programot, például a „Safer Internet Plus”, „Egészségügyi program”, „Sérülésmegelőző program”, a 7. kutatási és fejlesztési keretprogram és a „Fiatalság” program.

3. Értékelés

3.1. A közbenső / végső értékelésekből levont tanulságok

A Bizottság kétszer értékelte a Daphne programot . 2002-ben félidei jelentés[13], 2004-ben zárójelentés[14] készült.

A Daphne programról szóló félidei és zárójelentés egyaránt azt mutatja, hogy a részt vevő szervezetek profitáltak az európai partnerségből, amely lehetővé tette az együttműködő szervezetek hatékonyabb tervezését és jobb erőforrás-felhasználását. A zárójelentés szerint van még mit javítani, pédául információs szolgálat létrehozásával és a disszeminációra helyezett növekvő hangsúllyal; a Daphne II programot e jelentés észrevételeinek figyelembevételével hajtották végre. Mivel ezek a programszerkezeti változások nem régiek, most nincs szükség jelentős változtatásokra.

A 2000–2004 közötti időszak kábítószerekkel kapcsolatos cselekvési tervét a Bizottság két alkalommal értékelte: félidőben[15] és a program végén[16]. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó új cselekvési terv leginkább azokkal a területekkel foglalkozik, amelyeken az értékelés szerint további előrelépésre van szükség.

Ezen értékelések szerint bizonyos javításokra van szükség a célkitűzések jobb megvalósítása érdekében. Különösen fontos, hogy a civil társadalmat jobban bevonják e terület uniós politikáinak kidolgozásába és továbbfejlesztésébe. Szükség van továbbá a nemzeti intézkedések – beleértve a nemzetközi színtéren végrehajtottakat – jobb koordinációjára is. Ösztönözni kell és tovább kell fejleszteni a hálózati technikákat és a legjobb gyakorlatok cseréjét.

3.2. Előzetes értékelés

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program előzetes értékelését tartalmazó bizottsági munkadokumentum szerint a tervezett célok elérésére kiválasztott politikai megoldások megfelelőek.

4. A politikai eszköz jogalapja és magyarázata

4.1. Jogalap

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program e speciális programja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 152. cikkén alapul.

Az EKSz. közegészségügyre vonatkozó 152. cikke egyértelműen megállapítja, hogy a Közösség valamennyi politikájának és tevékenységének meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét. Hozzáteszi, hogy a Közösség kiegészíti a tagállamok intézkedéseit a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.

E program fő célkitűzése az emberi egészség magas szintű biztosítása az emberek erőszakkal szembeni védelme és a kábítószerekre vonatkozó megelőző és felvilágosító intézkedések kidolgozása révén. A javasolt jogalap ezért megfelelő.

4.2. A program intézkedései

A tervezett különböző intézkedések a következők:

- Speciális bizottsági intézkedések, mint például tanulmányok és kutatások, közvélemény-kutatások és felmérések, közös módszertanok és mutatószámok kialakítása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és események szervezése, weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok elkészítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok irányítása és támogatása, elemző, felügyeleti és értékelő tevékenységek;

- Az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek szerinti közösségi érdekeket szolgáló speciális projekteknek nyújtott pénzügyi támogató intézkedések;

- Az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek szerinti nem kormányzati vagy egyéb szervezetek tevékenységeire nyújtott pénzügyi támogató intézkedések;

- Az „Európai szövetség az eltűnt és szexuálisan kizsákmányolt gyermekért” – amely a gyermekjogok és –védelem területén törekszik általános európai érdekeknek megfelelő célokra – szervezetnek nyújtott működési támogatás.

4.3. Szubszidiaritás és arányosság

Jelen előterjesztés tiszteletben tartja az EK-Szerződés 5. cikkében és csatolt jegyzőkönyvében meghatározott szubszidiaritási és arányossági elveket. Ami a szubszidiaritást illeti, a program nem avatkozik be az egyes tagállamok nemzeti hatóságai által kidolgozott nemzeti programok által lefedett területeken, hanem azokra a területekre összpontosít, amelyeken európai hozzáadott értéket tud generálni. A program által támogatott tevékenységek többsége e tekintetben a nemzeti intézkedések kiegészítéseként értelmezhető, valamint a regionális és nemzetközi szinten végrehajtott intézkedésekből eredő szinergia lehető legjobb kihasználására törekszik.

Ami az arányosságot illeti, az előterjesztett új program a lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítéssel jár nemcsak az intézkedés formai részét tekintve – az intézkedések meghatározásai a lehető legáltalánosabbak a jogszabály szövegében –, hanem a végrehajtás igazgatási és pénzügyi követelményeire vonatkozóan is. A Bizottság a megfelelő egyensúly megteremtésére törekedett egyfelől a rugalmasság és alkalmazhatóság, másfelől a célok egyértelműsége, valamint a helyes pénzügyi és eljárási biztosítékok között.

A két elv alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv útmutatásait követve egyértelmű, hogy a program által megoldani kívánt problémák transznacionális vonatkozásokkal is rendelkeznek, és ezért a bizottsági szintű intézkedések a tagállami szintű intézkedéseket meghaladó előnyökkel járnak.

4.4. Egyszerűsítés és ésszerűsítés

A javasolt megközelítés hozzájárul az eszközök egyszerűsítésére irányuló kulcsfontosságú célkitűzések megvalósításához mind jogi, mind igazgatási értelemben, továbbá a költségvetési szerkezet ésszerűsítéséhez. Növeli továbbá az eszközök közötti összefüggést és koherenciát, valamint segít elkerülni a köztük lévő átfedéseket. Noha a jövőbeli bővítések során pótlólagos humán erőforrásokra lesz szükség, a kisebb (aránytalanul nagy erőforrás-igényű) költségvetési tételek felszámolásával és a meglévő programok egyetlen, összefüggő és ésszerűsített szerkezetű programba történő átcsoportosításával megvalósítható a humán erőforrások kedvezőbb allokációja. Ezáltal kedvezőbbé válik a kiadások összege és kezelési költsége közötti arány.

A javasolt ésszerűsítés a felhasználók számára is előnyös, mivel növeli az eszközök áttekinthetőségét, egyértelműségét és összefüggését. A lehetséges kedvezményezettek a szabványosított megközelítésnek és az összehangolt végrehajtási rendelkezéseknek köszönhetően könnyebben kérhetnek támogatást.

A Bizottság – a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint – a költségvetés végrehajtását részben a közösségi jog hatálya alá tartozó hivatalokra bízhatja. E hivatalokat a Bizottság jelöli ki az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 55. és 56. cikkének, valamint a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 37. cikkének rendelkezéseivel összhangban. A Bizottság megvizsgálja a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveinek való megfelelést. A megbízás kiadása előtt a Bizottság előzetes vizsgálatokkal biztosítja, hogy a hivatalok létrehozása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak megfelelően történjen.

A javasolt új eszköz a Bizottság által a 2007-től jelentkező politikai és pénzügyi kihívásokra vonatkozóan kijelölt utat követi. A cél a meglévő eszközök ésszerűsítése, egyszerűsítése és kiegészítése, valamint az új célkitűzések beépítésére vonatkozó szükséges rugalmasságnak és az új jogi keretekhez – amelyek az Alkotmányszerződés hatályba lépésével jönnek létre – való zökkenőmentes alkalmazkodásnak a biztosítása.

5. Költségvetési vonatkozások

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program költsége a 2007–2013 közötti időszakban 543 millió euro; E speciális program számára a következő összeg áll rendelkezésre: 138,2 millió euro.

2005/0037 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” speciális program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[17],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[18],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[19],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban[20],

mivel:

(1) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés kimondja, hogy a közösségi politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor az emberi egészség védelmének magas szintjét kell biztosítani; A szerződés 3. cikke (1) bekezdésének p) pontja értelmében a közösségi fellépésnek hozzá kell járulnia az emberi egészség magas szintű védelmének megvalósításához.

(2) A közösségi fellépésnek ki kell egészítenie a közegészségügy javítását, az emberi egészség veszélyforrásainak megelőzését és a kábítószer-függőséggel kapcsolatos egészségkárosodás csökkentését célzó nemzeti politikákat.

(3) A gyerekek, fiatalok és nők elleni fizikai, szexuális vagy pszichológiai erőszak – beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszerítést vagy az önkényes fogva tartást – akár nyilvánosan, akár a magánéletben történik, megsérti az áldozatok élethez, biztonsághoz, szabadsághoz, méltósághoz, valamint testi és érzelmi épséghez való jogát, továbbá komoly veszélyt jelent testi és szellemi egészségükre. Az ilyen erőszak hatásai oly mértékben jelen vannak a Közösségben, hogy tényleges egészségügyi veszélyt jelentenek és megakadályozzák a biztonságos, szabad és igazságos polgárság megélését.

(4) Az Egészségügyi Világszervezet definíciója szerint az egészség a teljes testi, szellemi és szociális jólét állapota, nem csupán a betegségek hiánya. A WHO 1996-os közgyűlési határozata szerint az erőszak a világ egyik legnagyobb közegészségügyi problémája. 2002. október 3-i, erőszakról és egészségről szóló jelentésében a szervezet a következőket javasolja: elsődleges megelőző lépések ösztönzése, az erőszak áldozatainak segítésére tett lépések erősítése, valamint az erőszak megelőzésével kapcsolatos információcsere és együttműködés fokozása.

(5) Ezen elveket a főbb nemzetközi szervezetek és fórumok – például az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, a Nők Világkonferenciája és a Gyermekek Üzleti Célú Szexuális Kizsákmányolása Elleni Világkongresszus – számos egyezménye, nyilatkozata és jegyzőkönyve elismeri.

(6) Az Európai Unió alapjogi chartája[21], egyebek közt, megerősíti a méltósághoz, egyenlőséghez és szolidaritáshoz való jogot. Számos konkrét rendelkezést tartalmaz a testi és szellemi épség, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód, a gyermekjogok és a megkülönböztetésmentesség védelmére és támogatására, valamint az embertelen vagy megalázó bánásmód, a rabszolgaság és a kényszermunka, valamint a gyermekmunka tilalmára. Megerősíti, hogy valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

(7) Az Európai Parlament – többek között a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, 2000. május 19-i, az illegális nőkereskedelem elleni további intézkedésekről szóló bizottsági közleményről szóló[22] és a 2001. szeptember 20-i női nemi csonkításról szóló[23] állásfoglalásában – felszólítja a Bizottságot az effajta erőszakos cselekmények elleni cselekvési programok kidolgozására és végrehajtására.

(8) A gyermekekkel, a fiatalokkal és a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelmet szolgáló megelőző intézkedésekre vonatkozó közösségi cselekvési program (a Daphne program) (2000–2003) elfogadásáról szóló 2000. január 24-i 293/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[24] létrehozott cselekvési program segítségével sikerült felkelteni a figyelmet az Európai Unión belül, továbbá fokozni és megerősíteni a tagállamok erőszak ellen küzdő szervezetei közötti együttműködést.

(9) A gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló közösségi cselekvési program (a Daphne II program) (2004–2008) elfogadásáról szóló 2004. április 21-i 803/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[25] létrehozott cselekvési program továbbfejlesztette a Daphne program által elért eredményeket; a határozat 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket az új pénzügyi terv és az éves előirányzatok közötti összhang biztosítása érdekében.

(10) A Daphne és Daphne II. programok által támogatott projektek folyamatosságát biztosítani kell.

(11) Mivel a kutatások szerint a kábítószer-függőséggel kapcsolatos megbetegedések és halálozások az európai polgárok jelentős részét érintik, a kábítószer-függőséggel kapcsolatos egészségkárosodás jelentős közegészségügyi problémát jelent.

(12) A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, az EU kábítószerekkel kapcsolatos stratégiájának és cselekvési tervének (2000–2004) végső értékeléséről szóló bizottsági közlemény[26] kiemelte, hogy a civil társadalmat rendszeresen be kell vonni az EU kábítószerrel kapcsolatos politikáinak kidolgozásába.

(13) A közegészségügyi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat magában foglalja a kábítószer-függőséggel – mint a fontos, az életmóddal összefüggő egészségmeghatározó tényezők egyikével – kapcsolatos intézkedések és stratégiák kidolgozását.

(14) A kábítószer-függőséggel kapcsolatos egészségkárosodás megelőzőséről és csökkentéséről szóló, 2003. június 18-i ajánlásában[27] a Tanács azt javasolta, hogy a tagállamok közegészségügyi célként tűzzék ki a kábítószer-függőség megelőzését és a kapcsolódó veszélyek csökkentését, valamint dolgozzanak ki és hajtsanak végre ennek megfelelő átfogó stratégiákat.

(15) 2004 decemberében az Európai Tanács jóváhagyta a 2005–2012 közötti időszakra szóló uniós kábítószer-ellenes stratégiát, amely magában foglalja az összes kábítószerrel kapcsolatos uniós tevékenységet és meghatározza a fő célokat. E célok közé tartozik az egészségvédelem, a jólét és a társadalmi kohézió magas szintjének a kábítószer-használat és –függőség, valamint a kábítószerrel kapcsolatos egészségkárosodások és társadalmi károk megelőzése és csökkentése révén történő megvalósítása.

(16) A Bizottság elfogadta a 2005–2008 közötti időszakra szóló kábítószer-ellenes cselekvési tervét[28], amely a 2005–2012 közötti időszakra szóló uniós kábítószer-ellenes stratégia konkrét intézkedésekkel történő megvalósításának fő eszköze. A cselekvési terv végső célja a kábítószer-használat elterjedtségének jelentős mértékű csökkentése a lakosság körében, a tiltott kábítószerek kereskedelme és használata által okozott társadalmi kár és egészségkárosodás csökkentése.

(17) Szükséges és fontos annak felismerése, hogy az erőszak és a kábítószerek súlyos következményekkel járnak az érintettek – egyének, családok és közösségek – egészsége, pszichés és társadalmi fejlődése, valamint esélyegyenlősége szempontjából, továbbá, hogy magas szociális és gazdasági költségekkel járnak a társadalom egésze szempontjából.

(18) Az Európai Unió hozzáadott értékkel – az intézkedések kiegészítése és szinergiák elősegítése révén – támogathatja a tagállamok által meghozandó, kábítószerekkel kapcsolatos megelőzési és felvilágosítási intézkedéseket.

(19) Az erőszak megelőzését illetően – beleértve a gyerekekkel, fiatalokkal és nőkkel szemben elkövetett szexuális kizsákmányolást és visszaélést, valamint az áldozatok és a veszélyeztetett csoportok védelmét – az Európai Unió hozzáadott értékkel támogathatja a főleg a tagállamok által meghozandó intézkedéseket, a következők révén: az információk, tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréje és terjesztése; az innovatív megközelítés ösztönzése; a prioritások közös kitűzése; a megfelelő hálózatok fejlesztése; közösségi szintű projektek kiválasztása; és az összes érintett fél ösztönzése és mobilizálása. Ezen intézkedéseknek ki kell terjednie az emberkereskedelemmel a tagállamokba hurcolt nőkre és gyerekekre is.

(20) Az Európai szövetség az eltűnt és szexuálisan kizsákmányolt gyermekekért európai szinten fogja össze a különböző, a gyerekek eltűnése és szexuális kizsákmányolása ellen küzdő nem kormányzati szervezeteket. A szövetség a következők segítségével hívja fel a figyelmet és küzd a gyermekek eltűnésének és szexuális kizsákmányolásának jelensége ellen: az európai szervezetek közötti hatékonyabb megközelítést eredményező kommunikáció biztosítása; az e jelenségekre vonatkozó adatok központosítása és elemzése céljából egy európai kutatóközpont felállításának az ösztönzése; valamint a kiskorúak – eltűntek és/vagy szexuális visszaélések áldozatai – helyzetének javítására, továbbá az uniós jogszabályok, mentalitás és magatartási normák változtatására vonatkozó tevékenységek ösztönzése és folytatása.

(21) A javasolt intézkedés célkitűzései, nevezetesen a gyermekekkel, fiatalokkal és nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem és azok megelőzése, továbbá a kábítószerekkel kapcsolatos megelőzés és felvilágosítás, nem érhetők el megfelelő szinten a tagállamok által, mivel ehhez uniós szintű információcserére és a helyes gyakorlatok közösségi szintű terjesztésére van szükség. Ez közösségi szinten jobban megvalósítható. A koordinált és több tudományágat átfogó megközelítés szükségessége miatt és a kezdeményezés hatásának vagy méretének okán a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban lévő intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a határozat nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

(22) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a rendellenességek és visszaélések megelőzésére, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, tévesen kifizetett, vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök behajtására.

(23) Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja a pénzügyi keretet, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás[29] 33. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási pont a költségvetési hatóság számára.

(24) Az alkalmazandó rendeletek – amelyek a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgálják – a következők: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[30] – a továbbiakban: a költségvetési rendelet – valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[31], figyelembe véve a következőket: az egyszerűség és következetesség elve a költségvetési eszközök kiválasztásában, azon esetek számának korlátozása, amelyek végrehajtása és irányítása során a Bizottság közvetlen felelősséget vállal, valamint a források nagysága és a használatukhoz fűződő adminisztrációs terhek közötti kellő arányosság.

(25) A költségvetési rendelet értelmében a működési támogatások nyújtásához egy alap-jogiaktus kibocsátására van szükség.

(26) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[32] összhangban, a határozat 3. cikkében leírt tanácsadói eljárás alkalmazásával kell elfogadni. Ez azért a megfelelő eljárás, mivel a program nincsen számottevő hatással a közösségi költségvetésre,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk A program létrehozása

1. E határozat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség erősítéséhez való hozzájárulás céljából, az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében létrehozza a „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” programot (a továbbiakban: a program).

2. A program 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig tart.

2. cikk Általános célkitűzések

1. E program általános célkitűzései a következők:

(a) A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához való hozzájárulás az erőszak elleni küzdelem, valamint a kábítószer-használattal kapcsolatos felvilágosítás és megelőzés segítségével.

(b) A polgárok erőszak elleni védelme, valamint az egészségvédelem, a jólét és a szociális összetartozás magas szintű megvalósítása.

(c) A kábítószer-használat és -függőség, valamint a kábítószerrel kapcsolatos károk megelőzése és csökkentése.

2. A program általános céljai hozzájárulnak a közösségi politikák – pontosabban: a közegészség megóvásával, a nemi egyenjogúsággal, a gyermekjogok védelmével, valamint az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelemmel kapcsolatos politikák – kialakításához, az Európai Közösség célkitűzéseinek és hatáskörének sérelme nélkül.

3. cikk Konkrét célkitűzések

A program konkrét célkitűzései a következők :

(a) A magánszférában és a közterületen történő, gyermekek, fiatalok és nők elleni erőszak összes formájára vonatkozó megelőzés és küzdelem, megelőző intézkedések meghozatala és az áldozatok, illetve a veszélyeztetett csoportok segítése révén, felhasználva az alábbi eszközöket:

- Az erőszak elleni küzdelemmel és megelőzéssel foglalkozó, valamint áldozatokat segítő nem kormányzati és egyéb szervezetek támogatása és ösztönzése;

- Speciális célközönségnek szóló figyelemfelkeltő intézkedések kidolgozása és végrehajtása, a már meglévők mellé kiegészítő anyagok kidolgozása vagy a meglévő anyagok más földrajzi területre, illetve más célcsoportokra vonatkozó adaptálása és alkalmazása;

- A két Daphne program által elért eredmények disszeminációja, beleértve más kedvezményezettek általi vagy más földrajzi térségbeli adaptálásukat, átvételüket és használatukat;

- Az erőszak által veszélyeztetett csoportok pozitív kezeléséhez hozzájáruló intézkedések meghatározása és fokozása, nevezetesen olyan megközelítés alkalmazása, amely ösztönzi az irántuk érzett tiszteletet és elősegíti jólétüket és önmegvalósításukat.

(b) Transznacionális intézkedések elősegítése a következő célokból:

- több tudományágat átfogó hálózatok kiépítése;

- a tudásbázis bővítésének, az információcserének valamint a helyes gyakorlat azonosításának és terjesztésének biztosítása, többek között képzés, tanulmányutak és személyzeti csere segítségével;

- a megcélzott közönség – például speciális szakmák – körében az erőszakra vonatkozó figyelem felkeltése annak jobb megértése, az erőszakkal szembeni zéró tolerancia elfogadásának és az áldozatok segítésének ösztönzése, valamint az erőszakos cselekmények illetékes hatóságoknak való jelentése érdekében;

- az erőszakkal kapcsolatos jelenségek tanulmányozása az okok kiderítése és megszüntetése érdekében, minden társadalmi szinten;

- a figyelem felkeltése a kábítószer-használat okozta szociális és egészségügyi problémákra, valamint nyílt párbeszéd kezdeményezése a kábítószerrel kapcsolatos jelenségek jobb megértése érdekében.

(c) A civil társadalom bevonása az Európai Unió kábítószerrel kapcsolatos stratégiájának és cselekvési terveinek kidolgozásába és megvalósításába.

(d) A 2005–2008 közötti és a 2009–2012 közötti időszakra szóló kábítószerekkel kapcsolatos cselekvési tervek konkrét intézkedései megvalósulásának felügyelete, kivitelezése és értékelése.

4. cikk Intézkedések

A 2. és 3. cikkben meghatározott általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében e program a következő típusú intézkedéseket támogatja:

(a) Speciális bizottsági intézkedések, mint például tanulmányok és kutatások, közvélemény-kutatások és felmérések, közös módszertanok és mutatószámok kidolgozása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és események szervezése, weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok elkészítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok ösztönzése és támogatása, elemző, felügyeleti és értékelő tevékenységek; vagy

(b) Az éves munkaprogramokban meghatározott feltételeknek megfelelően, legalább három tagállam által előterjesztett, közösségi érdekű konkrét transznacionális projektek; vagy

(c) A program általános célkitűzéseit az éves munkaprogramokban meghatározott feltételeknek megfelelően figyelembe vevő, általános európai érdekű célok elérésére törekvő nem kormányzati és egyéb szervezetek tevékenységeinek támogatása.

(d) Az „Európai szövetség az eltűnt és szexuálisan kizsákmányolt gyermekekért” szervezet – amely a gyermekjogok és –védelem területén törekszik általános európai érdekeknek megfelelő célokra – állandó munkaprogramjával kapcsolatos kiadásainak társfinanszírozására nyújtott működési támogatás.

5. cikk Részvétel

A következő országok (a továbbiakban: részt vevő országok) vehetnek részt a program intézkedéseiben:

(a) azon EFTA államok, melyek az EGT-megállapodás szerződő felei, a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.

(b) Az EU-hoz társult tagjelölt országok, valamint azok a nyugat-balkáni országok, amelyek részesei a stabilizációs és társulási folyamatnak, a velük megkötött vagy megkötendő társulási megállapodásokban vagy azok kiegészítő jegyzőkönyveiben a közösségi programokban történő részvétellel kapcsolatban meghatározott feltételeknek megfelelően.

(c) A projektekhez társulhatnak e programban részt nem vevő tagjelölt országok, amennyiben ez segíti csatlakozási felkészülésüket, illetve e programban részt nem vevő egyéb harmadik országok, amennyiben ez a projekt céljait szolgálja.

6. cikk Célcsoportok

1. A program az erőszak és a kábítószerrel kapcsolatos jelenségekkel közvetlenül vagy közvetve foglalkozó összes csoportnak szól.

2. Az erőszak elleni küzdelmet illetően a fő célcsoportokat az erőszak áldozatai és az erőszak által veszélyeztetett csoportok alkotják. Egyéb célcsoportok (többek között): tanárok és nevelők, rendőrség és szociális munkások, helyi és nemzeti hatóságok, egészségügyi és paramedicinális alkalmazottak, igazságügyi dolgozók, nem kormányzati szervezetek, szakszervezetek és vallási közösségek. Foglalkozni kell egyrészről az áldozatok, másrészről az elkövetők gyógykezelési programjaival is, az erőszak megelőzése érdekében.

3. A kábítószerekkel kapcsolatban a fiatalok, sebezhető csoportok és problémás környékeken élők jelentik a veszélyeztetett csoportokat, és ezeket kell célcsoportnak tekinteni. Egyéb célcsoportok (többek között): tanárok és oktatási alkalmazottak, szociális munkások, helyi és nemzeti hatóságok, egészségügyi és paramedicinális alkalmazottak, igazságügyi alkalmazottak, nem kormányzati szervezetek, szakszervezetek és vallási közösségek.

7. cikk Hozzáférés a programhoz

A program nyitva áll a köz- és magánszféra azon szervezetei és intézményei (megfelelő szintű helyi hatóságok, egyetemi tanszékek és kutatóközpontok) előtt, amelyek a gyermekekkel, fiatalokkal és nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatosan tevékenykednek: leküzdéséért és megelőzéséért dolgoznak, vagy védelmet biztosítanak vele szemben, segítik az áldozatokat, vagy az effajta erőszak elutasítását ösztönző célirányos intézkedéseket hajtanak végre, illetve a sebezhető csoportokkal és az erőszak áldozataival kapcsolatos szemlélet- és magatartásváltoztatást segítik elő. A program nyitva áll a köz- és magánszféra azon szervezetei és intézményei (megfelelő szintű helyi hatóságok, egyetemi tanszékek és kutatóközpontok) előtt is, amelyek a kábítószer-használattal kapcsolatos felvilágosító és megelőző tevékenységet folytatnak.

8. cikk A beavatkozás típusai

1. A közösségi finanszírozás jogi formái az alábbiak lehetnek:

- Pénzügyi támogatás,

- Közbeszerzési szerződések.

2. A közösségi pénzügyi támogatásokat ajánlati felhívások útján – kivéve a megfelelően indokolt sürgős eseteket vagy amikor a kedvezményezett tulajdonságaiból kifolyólag nem lehetséges a támogatás másnak ítélése –, működési támogatás és pénzügyi intézkedési támogatás formájában kell megítélni. A társfinanszírozás maximális arányát az éves munkaprogramok határozzák meg.

3. Ezen kívül a kapcsolódó intézkedésekhez tartozó, közbeszerzési szerződéseken keresztül felmerülő kiadások is támogathatók, mely esetekben a közösségi alapokból finanszírozzák a szolgáltatások és termékek beszerzését. Ide tartoznak többek között a projektekhez, politikákhoz, programokhoz és jogszabályokhoz kapcsolódó információs, kommunikációs, előkészítési, végrehajtási, felügyeleti, ellenőrzési és értékelési kiadások.

9. cikk Végrehajtási intézkedések

1. A Bizottság a közösségi támogatások nyújtását az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló tanácsi rendeletnek (2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelet) megfelelően hajtja végre.

2. A program végrehajtására a Bizottság a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzések keretein belül elfogadja a speciális célkitűzéseket, a tematikus prioritásokat, a 8. cikkben meghatározott kapcsolódó intézkedéseket és szükség esetén az egyéb intézkedések felsorolását tartalmazó éves munkaprogramot.

3. Az éves munkaprogramot a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

4. Az intézkedési pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos közbeszerzési eljárások és értékelések során – többek között – a következő kritériumokat kell figyelembe venni:

(a) összhang az éves munkaprogrammal, a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzésekkel, valamint a 3. és 4. cikkben meghatározott, különböző területekre vonatkozó intézkedésekkel;

(b) a javasolt intézkedés koncepciójának, szervezésének, megjelenítésének és várható eredményének minősége;

(c) a szükséges közösségi finanszírozás összege és várt eredményekhez viszonyított megfelelősége;

(d) a várt eredmények hatása a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzésekre, valamint a 3. és 4. cikkben meghatározott különböző területekre vonatkozó intézkedésekre;

5. A 4. cikk (3) és (4) bekezdésében említett működési támogatási kérelmek elbírálása a következő tényezők figyelembevételével történik:

- egyezés a program céljaival;

- a tervezett tevékenységek színvonala;

- e tevékenységek várható multiplikátorhatása a nyilvánosságra;

- az elvégzett tevékenységek földrajzi kiterjedése;

- az érintett intézmények szervezetében megvalósuló civil részvétel;

- a javasolt tevékenység költség-haszon aránya.

6. A költségvetési rendelet 113. cikke (2) bekezdésének értelmében a fokozatos csökkentés elve nem vonatkozik az „Európai szövetség az eltűnt és szexuálisan kizsákmányolt gyermekekért” szervezetnek – amely a gyermekjogok és –védelem területén törekszik általános európai érdekeknek megfelelő célokra – nyújtott működési támogatásra.

10. cikk A bizottság

1. A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti, amelynek elnöki tisztjét a Bizottság képviselője látja el.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, ugyanazon határozat 8. cikkének rendelkezéseire tekintettel.

3. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

11. cikk Kiegészítő jelleg

1. A többi közösségi eszközzel kapcsolatban szinergiára és kölcsönös kiegészítő jelleg kialakítása kell törekedni, különös tekintettel a „Biztonság és a szabadságjogok védelme” és a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programra, a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramra, valamint az egészségvédelmi programokra és a „Safer Internet Plus” programra. A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával való kiegészítő jellegre is tevékenyen törekedni kell. Az erőszakkal és kábítószerekkel kapcsolatos információk statisztikai adatai a tagállamokkal együttműködésben kerülnek kidolgozásra, szükség esetén a közösségi statisztikai program felhasználásával.

2. A program az összes program célkitűzéseit szolgáló intézkedések végrehajtása érdekében megoszthatja forrásait más közösségi eszközökkel, különös tekintettel a „Biztonság és a szabadságjogok védelme” és a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programra, valamint a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramra.

3. Az e határozat szerint finanszírozott tevékenységek nem kaphatnak ugyanezen célból támogatást más közösségi pénzügyi eszközből. A határozat kedvezményezettjei kötelesek a Bizottság számára információkat nyújtani az EK költségvetéséből és más forrásokból kapott támogatásokról és a folyamatban levő támogatási kérelmekről.

12. cikk Költségvetési források

1. Ezen eszköz végrehajtásához az 1. cikkben meghatározott időszakra vonatkozó pénzügyi keret 138,2 millió euro.

2. Az e program intézkedéseihez hozzárendelt költségvetési forrásokat az Európai Unió általános költségvetésének évenkénti előirányzatai közt kell feltüntetni. Az évente rendelkezésre álló előirányzatokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi terv korlátain belül.

13. cikk Felügyelet

1. Minden a program által finanszírozott intézkedés kedvezményezettje köteles technikai és pénzügyi jelentéseket benyújtani a munka előrehaladásáról. Az intézkedés befejezésétől számított három hónapon belül zárójelentést kell benyújtani. A jelentések formáját és tartalmát a Bizottság határozza meg.

2. A Számvevőszék által a Szerződés 248. cikke értelmében az illetékes nemzeti ellenőrző szervekkel vagy szervezeti egységekkel együttműködve végzett ellenőrzések, vagy a Szerződés 279. cikkének c) pontja szerint végzett felülvizsgálatok sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai a program által finanszírozott projektek esetében helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is.

3. Az e határozatból eredő szerződések és megállapodások különösen a Bizottság (vagy annak bármely meghatalmazott képviselője) által végzett – szükség szerint helyszíni – felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék által végzett pénzügyi ellenőrzést kötik ki.

4. Minden intézkedés utoljára teljesített kifizetését követő öt évig a pénzügyi támogatás kedvezményezettje köteles megőrizni a Bizottság számára az intézkedéssel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó teljes dokumentációt.

5. Az (1) és a (2) bekezdésben említett jelentések és szúrópróbaszerű ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság szükség szerint módosítja az eredetileg odaítélt pénzügyi támogatás mértékét és a támogatás nyújtásának feltételeit, illetve a kifizetések időrendjét is.

6. A Bizottság megtesz minden egyéb szükséges intézkedést a finanszírozott intézkedések szabályos és e határozat valamint a költségvetési rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtásának ellenőrzésére.

14. cikk A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

1. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel védjék, gondoskodik ezen belül a hatékony ellenőrzésekről a jogosulatlanul kifizetett összegek behajtásáról, és szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetéseket szab ki a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletnek, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően.

2. Az e program keretein belül finanszírozott közösségi fellépések esetében a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/Euratom, EK rendeletek alkalmazandók a közösségi jog rendelkezésének bármilyen megszegése esetén, beleértve a program alapján meghatározott szerződéses kötelezettségeknek valamely gazdasági szereplő eljárásából vagy mulasztásából eredő megszegését, amely a Közösség általános költségvetésének, vagy a kezelése alá vont költségvetésnek egy indokolatlan kiadási tétel szerepeltetésével kárt okozott vagy okozhatott volna.

3. A Bizottság csökkentheti, felfüggesztheti vagy visszakövetelheti az adott intézkedésre nyújtott pénzügyi támogatást, ha szabálytalanságokat tapasztal, beleértve az e határozat rendelkezéseinek, vagy a szóban forgó pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak, illetve szerződésnek vagy megállapodásnak a be nem tartását, vagy ha kiderül, hogy a projektben a Bizottság jóváhagyása nélkül olyan jelentős változtatás történt, amely az intézkedés jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.

4. A határidők be nem tartása esetén, vagy ha a projekt végrehajtásában elért előrehaladás a kiutalt pénzügyi támogatásnak csak egy részét igazolja, a Bizottság a kedvezményezettet felszólítja, hogy a megadott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a Bizottság visszavonhatja a pénzügyi támogatás hátralévő részét és követelheti a kifizetett összegek visszatérítését.

5. A jogosulatlan kifizetéseket vissza kell téríteni a Bizottságnak. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamat terhel minden olyan összeget, amelyet nem térítettek vissza kellő időben.

15. cikk Értékelés

1. A programot rendszeresen felügyelni kell, figyelemmel kísérve a benne foglalt tevékenységek végrehajtását.

2. A Bizottság biztosítja a program rendszeres, független, külső értékelését.

3. A Bizottság a következőket terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé:

(a) legkésőbb 2011. március 31-ig a program végrehajtásának mennyiségi és minőségi szempontjairól, valamint az elért eredményekről szóló időközi értékelési jelentést;

(b) legkésőbb 2012. augusztus 30-ig a program folytatásáról szóló közleményt;

(c) legkésőbb 2014. december 31-ig egy utólagos értékelést.

16. cikk Átmeneti intézkedések

A gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló közösségi cselekvési program (a Daphne II program) (2004–2008) elfogadásáról szóló 2004. április 21-i 803/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályát veszti.

A 2006. december 31-e előtt megkezdett, a fent említett határozat hatálya alá tartozó intézkedésekre azok befejezéséig az említett határozat irányadó. Az annak 7. cikkében meghatározott bizottság helyébe az e határozat 10. cikkében meghatározott bizottság lép.

17. cikk Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2007. január 1-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, […-án/-én].

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök […] az elnök […]

INDOKOLÁS

1. A határozat háttere

A 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv elkészítését kezdettől fogva politikailag vezérelt megközelítés jellemezte, a politikai célok és a megvalósításukra juttatott összegek közötti megfelelés biztosításának érdekében. Ebben az összefüggésben a következő években a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása tekinthető az Európai Unió egyik fő céljának, amelyet lényegesen megnövelt pénzügyi eszközökkel kell támogatni. A „Közös jövőnk építése - a kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013”[33] és a „Pénzügyi terv 2007–2013”[34] című közleményeiben Bizottság kiemelte a következő pénzügyi tervidőszakok vonatkozásában a jogi eszközök felülvizsgálatának a fontosságát, amelyekkel jelentős előrelépés következhet be a nagyobb fokú egyszerűsítés irányában. Javaslatait három általános és politikailag vezérelt program köré csoportosítva („Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása”, „Alapvető jogok és jogérvényesülés”, „Biztonság és a szabadságjogok védelme”) a Bizottság a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség hármas célkitűzésének támogatása érdekében egyértelmű kereteket határoz meg a közösségi pénzügyi támogatások kidolgozására.

2. Az intézkedés indoklása

2.1. A probléma elemzése

Az európai uniós polgárság elősegítésének célja a kötődés kialakítása egy olyan unióhoz, amely osztozik az alapvető jogokban és értékekben, ugyanakkor megőrzi és tiszteletben tartja Európa népeinek különböző kultúráját és hagyományait. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés meghatározza az uniós polgárság fogalmát, valamint az uniós polgárok jogait és kötelezettségeit; míg az Európai Unióról szóló szerződés és az alapjogi charta az alapvető jogokkal kapcsolatos uniós politika alapja.

A következő pénzügyi terv időszaka alatt e szakpolitikai területtel kapcsolatban a következő, az Unióra váró fő kihívásokat lehet felsorolni:

1. Az Európai Unió alapjogi chartájának integrálása az Alkotmányszerződésbe, az emberi jogokról szóló európai egyezményhez való uniós csatlakozási folyamat megkezdése, valamint az EUSz. 7. cikke szerinti, a Nizzai Szerződéssel már hatályba helyezett felügyeleti mechanizmus együttesen az európai projekt magját képező alapvető jogok jelentős erősítését és fogalmi pontosítását vonja maga után.

2. Az Európai Unió alapjogi chartájának az Alkotmányszerződésbe való integrálását követően az Uniónak jogi kötelezettségévé válik nemcsak e jogok és értékek tiszteletben tartása, hanem, a szubszidiaritás elvét figyelembe véve, minden illetékességi körébe eső (külső és belső) politikai területen a hatékony támogatásuk biztosítása is.

3. Különös tekintettel az egyre nagyobb és sokszínűbb Unióra és az ezáltal jelentkező kihívásokra, nagymértékben növelni kell a felügyeleti tevékenységeket annak érdekében, hogy a tagállamok egységesen járjanak el saját illetékességi területeiken.

4. A nem kormányzati és egyéb társadalmi szervezetek fontos szerepet töltenek be az alapvető jogok Unión belüli elősegítésében és védelmében, valamint abban, hogy az emberek megismerjék és teljes mértékben gyakorolják jogaikat. Ennek következtében igen fontos annak biztosítása, hogy e szervezetek kötelezettségvállalásai és intézkedései az összes tagállamban azonos szinten legyenek. A civil társadalom támogatása és a hálózatok építésének ösztönzése ezért elengedhetetlen.

5. A diszkrimináció elleni küzdelem, valamint az alapvető jogok, a kölcsönös egyetértés és a béke elősegítése fontos eszközeként megjeleníthető vallásközi és multikulturális párbeszéd elősegítése.

2.2. További teendők

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program e speciális programjának célja két meglévő előkészítő intézkedés (az alapvető jogok elősegítése és a civil társadalom támogatása) új célkitűzések – mint például a rasszizmus, idegengyűlölet és antiszemitizmus elleni küzdelem – bevezetésével történő jelentős fejlesztése, mégpedig az uniós szintű vallásközi és multikulturális párbeszéd elősegítése révén.

A civil társadalomnak az alapvető jogokkal kapcsolatos támogatását ki kell terjeszteni az összes tagállamra, hiszen a jelenlegi előkészítő intézkedés csak a tíz új tagállamra vonatkozik.

Különös figyelem irányul az uniós polgárságból eredő, a charta által alapvető jogokként elismert jogokra, mégpedig a demokratikus részvétel ösztönzése érdekében.

E kérdések növekvő fontosságának jelzése és a civil társadalmi szereplők tevékenységének pozitív megerősítése céljából a tervek szerint a pénzügyi keret jelentős emelésére kerül sor.

2.3. A program célkitűzései és vonatkozó mutatói

- Általános, konkrét és működési célkitűzések meghatározása

Az európai uniós polgárságon alapuló és az alapjogi chartában meghatározott alapvető jogokat tiszteletben tartó európai társadalom fejlesztésének elősegítése; | Az alapjogi charta elősegítése és a polgárok tájékoztatása uniós polgárként meglévő jogaikról, valamint buzdításuk az uniós demokrácia életében történő részvételre. | Figyelemfelkeltő intézkedések támogatása. |

Az alapvető jogok Unión és tagállamain belüli helyzetének rendszeres – útmutató dokumentumként az alapjogi chartára támaszkodó – felmérése a közösségi jog hatályán belül, valamint szükség esetén az alapvető jogokkal kapcsolatos speciális kérdésekre vonatkozó állásfoglalások kieszközlése. | Az alapvető jogok Unión belüli helyzetéről szóló rendszeres jelentések vagy állásfoglalások elkészítése. |

Az Európai Unió alapjogi chartájának az Alkotmányszerződésbe való integrálásával és az emberi jogokról szóló európai egyezményhez való uniós csatlakozással járó következményekről nyújtott tájékoztatás. | Az e területeken folytatott felvilágosító kampányok támogatása. |

Az antiszemitizmus, a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem és a polgári társadalom erősítése az alapvető jogok területén. | A nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom egyéb szervei támogatása az alapvető jogok elősegítésében való részvételi képességük javítása céljából. Az antiszemitizmus, a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem az unión belüli jobb megértés és a fokozott tolerancia elősegítése révén. A béke és az alapvető jogok elősegítése az uniós szintű vallásközi és multikulturális párbeszéd révén. | Az alapvető jogokkal kapcsolatos nyitott, átlátható és rendszeres párbeszéd a civil társadalommal. Figyelemfelkeltő intézkedések támogatása. Az általános európai érdekű tevékenységet folytató nem kormányzati vagy egyéb szervezetek számára pénzügyi támogatás nyújtása. E területekre vonatkozó tanulmányok és elemzések elkészítése. |

Az összes célkitűzés összefügg az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program céljával, a szabadságon, a biztonságon, és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításának támogatásával.

- Kiegészítő jelleg/kohézió más eszközökkel

E program tevékenyen törekszik a jövőben felállítandó – a jelenlegi Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjára épülő – Alapvető Jogok Ügynökségével való kiegészítő jellegre, az átfedések elkerülése és szinergiahatás biztosítása érdekében.

E programot kiegészítik az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program egyéb speciális programjai, különösen a „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” speciális program, amely egyértelműen a chartában meghatározott alapvető jogok – különösen a testi épséghez való jog – védelmét képező, erőszak elleni küzdelemmel, valamint a kábítószer-használatal és –kereskedelemmel foglalkozik.

Külön figyelem irányul a „Biztonság és a szabadságjogok védelme” és a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programokra, mivel kiegészítik e programot és biztos szinergiahatás érhető el. A tolerancia és a kölcsönös megértés növelése – és így a harmadik országok állampolgárai integrálásának elősegítése – érdekében külön figyelem irányul a migránsokkal való párbeszédre.

Egyéb programokra is figyelem irányul, különösen a „Foglalkoztatás és társadalmi szolidaritás” (PROGRESS) programra, valamint a tevékeny polgárságról szóló programra az átfedések elkerülése céljából, továbbá a különösen az e program által támogatott – a diszkrimináció elleni küzdelem és az interkulturális párbeszéd elősegítése vonatkozásában kedvező következményekkel járó – intézkedéseket érintő koherencia és kiegészítő jelleg biztosításának érdekében.

A programok végrehajtása során kiegészítő jellegre kell törekedni, hogy szükség esetén koordinálni lehessen egyes tevékenységeiket.

3. Értékelés

3.1. A közbenső / végső értékelésekből levont tanulságok

Két meglévő előkészítő intézkedés foglalkozik az alapvető jogok elősegítésével és s civil társadalom támogatásával.

Az alapvető jogokról szóló első előkészítő intézkedés jelenleg két különböző projektet finanszíroz: a független szakértők hálózata által készített éves jelentést az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban és tagállamaiban, valamint az Európai Unióban lakóhellyel rendelkező összes személynek az alapjogi chartára vonatkozó felvilágosítását és az alapvető jogokkal kapcsolatos uniós jogszabályokra vonatkozó figyelemfelkeltését célzó projektek finanszírozását.

A második előkésztő intézkedés célja a civil társadalom támogatása az Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tagállamokban.

Még ha az előkészítő intézkedések túl újak is ahhoz, hogy értékelni lehessen őket, a civil társadalom lelkes részvétele megerősíti az e tevékenységek szélesebb körű folytatását biztosító összetett program létrehozása iránti igényt.

Emellett a civil társadalommal fenntartott rendszeres kapcsolat megerősítette, hogy a nem kormányzati szervezetekkel az alapvető jogokról folytatott nyílt és rendszeres párbeszédet tovább kell fejleszteni, és kiemelte az alapvető jogokról szóló figyelemfelkeltő kampányok számának növelése iránti igényt, valamint a különböző tagállamok nem kormányzati szervezetei közötti hálózatépítés elősegítése iránti igényt

3.2. Előzetes értékelés

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program előzetes értékelését tartalmazó bizottsági munkadokumentum szerint a tervezett célok elérésére kiválasztott politikai megoldások megfelelőek.

4. A politikai eszköz jogalapja és indoklása

4.1. Jogalap

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program e speciális programja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikkén alapul.

E cikk szerint a Közösség olyan intézkedést is megtehet, amelyre vonatkozó hatáskörrel a Szerződés nem ruházza fel, amennyiben az érintett intézkedés valamely közösségi célkitűzés megvalósításához szükséges.

E program célkitűzéseinek nincsen a Szerződésben foglalt külön jogalapja, mivel nemcsak néhány speciális – külön jogalappal rendelkező – alapvető jog elősegítésére, hanem általánosságban a chartában foglalt alapvető jogok elősegítésére vonatkoznak. Mégis, az uniós polgárok közösségi jogban rögzített alapvető jogaikra vonatkozó figyelmének felkeltése révén hozzájárulnak az uniós hatáskörök és politikák meghatározásához és végrehajtásához.

A javasolt jogalap megfelelő, mivel a program közösségi célkitűzések megvalósításához járul hozzá.

4.2. A program intézkedései

A tervezett különböző intézkedések a következők:

- Speciális bizottsági intézkedések, úgymint tanulmányok és kutatások, közvélemény-kutatások és felmérések, közös módszertanok és mutatószámok kialakítása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és események szervezése, weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok elkészítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok irányítása és támogatása, elemző, felügyeleti és értékelő tevékenységek;

- Az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek szerinti, közösségi érdekeket szolgáló speciális projekteknek nyújtott pénzügyi támogató intézkedések;

- Az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek szerinti nem kormányzati vagy egyéb szervezetek tevékenységeire nyújtott pénzügyi támogató intézkedések;

- Működési támogatás az Európai Unió államtanácsi és legfelsőbb joghatósági szövetségének (Association of the Council of States and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union), amely általános európai érdekű célkitűzést valósít meg a tagjainak igazságügyi és/vagy tanácsadói funkciói – különösen a közösségi jogra vonatkozó – teljesítésével kapcsolatos joggyakorlatukat, szervezetüket és működésüket érintő ügyekre vonatkozó vélemény- és tapasztalatcsere elősegítése révén.

4.3. Szubszidiaritás és arányosság

Jelen előterjesztés úgy került kidolgozásra, hogy tiszteletben tartsa az EK-Szerződés 5. cikkében és csatolt jegyzőkönyvében meghatározott szubszidiaritási és arányossági elveket. Ami a szubszidiaritást illeti, a program nem avatkozik be az egyes tagállamok nemzeti hatóságai által kidolgozott nemzeti programok által lefedett területeken, hanem azokra a területekre összpontosít, amelyeken európai hozzáadott értéket tud létrehozni. A program által támogatott tevékenységek többsége e tekintetben a nemzeti intézkedések kiegészítéseként értelmezhető, valamint a regionális és nemzetközi szinten végrehajtott intézkedésekből eredő szinergia lehető legjobb kihasználására törekszik.

Ami az arányosságot illeti, az előterjesztett új program úgy került kidolgozásra, hogy a lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítéssel járjon nemcsak az intézkedés formai részét tekintve – az intézkedések meghatározásai a lehető legáltalánosabbak a jogszabály szövegében –, hanem a végrehajtás igazgatási és pénzügyi követelményeire vonatkozóan is. A Bizottság a megfelelő egyensúly megteremtésére törekedett egyfelől a rugalmasság és alkalmazhatóság, másfelől a célok egyértelműsége, valamint a helyes pénzügyi és eljárási biztosítékok között.

A két elv alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv útmutatásait követve egyértelmű, hogy a program által megoldani kívánt problémák transznacionális vonatkozásokkal is rendelkeznek és ezért a bizottsági szintű intézkedések a tagállami szintű intézkedéseket meghaladó előnyökkel járnak.

4.4. Egyszerűsítés és ésszerűsítés

A javasolt megközelítés hozzájárul az eszközök egyszerűsítésére irányuló kulcsfontosságú célkitűzések megvalósításához mind jogi, mind igazgatási értelemben, továbbá a költségvetési szerkezet ésszerűsítéséhez. Növeli továbbá az eszközök közötti összefüggést és koherenciát, valamint segít elkerülni a köztük lévő átfedéseket. Noha a jövőbeli bővítések során pótlólagos humán erőforrásokra lesz szükség, a kisebb (aránytalanul nagy erőforrás-igényű) költségvetési tételek felszámolásával és a meglévő programok egyetlen, összefüggő és ésszerűsített szerkezetű programba történő átcsoportosításával megvalósítható a humán erőforrások kedvezőbb allokációja. Ezáltal kedvezőbbé válik a kiadások összege és kezelési költsége közötti arány.

A javasolt ésszerűsítés a felhasználók számára is előnyös, mivel növeli az eszközök áttekinthetőségét, egyértelműségét és összefüggését. A lehetséges kedvezményezettek a szabványosított megközelítésnek és az összehangolt végrehajtási rendelkezéseknek köszönhetően könnyebben kérhetnek támogatást.

A Bizottság – a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint – a költségvetés végrehajtását részben a közösségi jog hatálya alá tartozó hivatalokra bízhatja. E hivatalokat a Bizottság jelöli ki az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 55. és 56. cikkének, valamint a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 37. cikkének rendelkezéseivel összhangban. A Bizottság megvizsgálja a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveinek való megfelelést. A megbízás kiadása előtt a Bizottság előzetes vizsgálatokkal biztosítja, hogy a hivatalok létrehozása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak megfelelően történjen.

A javasolt új eszköz a Bizottság által a 2007-től jelentkező politikai és pénzügyi kihívásokra vonatkozóan kijelölt utat követi. A cél a meglévő eszközök ésszerűsítése, egyszerűsítése és kiegészítése, valamint az új célkitűzések beépítésére vonatkozó szükséges rugalmasságnak és az új jogi keretekhez – amelyek az Alkotmányszerződés hatályba lépésével jönnek létre – való zökkenőmentes alkalmazkodásnak a biztosítása.

5. Költségvetési vonatkozások

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program költsége a 2007–2013 közötti időszakban 543 millió euro; e speciális program számára a következő összeg áll rendelkezésre: 96,5 millió euro.

2005/0038 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

Az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó ”Alapvető jogok és polgárság” speciális program létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[35],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[36],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[37],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[38],

mivel:

(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság alapelvein alapul, amely alapelvek közösek a tagállamokban.

(2) Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az Unió a közösségi jog általános elveiként tartja tiszteletben az alapvető jogokat, ahogyan azokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény biztosítja, továbbá ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek.

(3) Az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett alapjogi chartája azokat az alapvető értékeket fogja össze, amelyekre az Európai Unió épül.[39]

(4) Amint az Európai Tanács 2004. november 4-5-i, brüsszeli ülésén elfogadott hágai program kimondja, a chartának az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésbe való beemelése és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozás az Európai Unió jogi kötelezettségévé teszi, hogy – a szubszidiaritás elvét figyelembe véve – az összes tevékenységi területén gondoskodjon az alapvető jogoknak nemcsak a tiszteletben tartásáról, hanem tevékeny támogatásáról is.

(5) A Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló közleményében[40] a Bizottság kiemeli a civil társadalom alapvető jogok védelmében és elősegítésében betöltött szerepének fontosságát; ennek következtében a Bizottságnak rendszeres párbeszédet kell kialakítania a civil társadalommal.

(6) A Bizottság kiemeli az uniós polgársággal járó jogokra vonatkozó felvilágosítás és kommunikáció fontosságát, hogy a polgárok jobban tudatában legyenek jogaiknak, és könnyen hozzájuthassanak a megbízható információkhoz.

(7) Az Európai Tanács 2004 novemberében felismerte a kommunikáció fontosságát ahhoz, hogy az aktív polgárság ösztönzése révén minden embert megnyerjenek az európai projekt számára.

(8) Az Európai Unió államtanácsi és legfelsőbb joghatósági szövetsége (Association of the Council of States and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union) elősegíti a vélemény- és tapasztalatcserét azon ügyekről, amelyek tagjainak igazságügyi és/vagy tanácsadói funkciói – különösen a közösségi jogra vonatkozó – teljesítésével kapcsolatos joggyakorlatát, szervezetét és működését érintik, ennélfogva általános európai érdekű célkitűzést valósít meg.

(9) E határozat elfogadásához a 308. cikk kivételével a Szerződés nem rendelkezik hatáskörökről.

(10) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a rendellenességek és visszaélések megelőzésére, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, tévesen kifizetett, vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök behajtására.

(11) Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja a pénzügyi keretet, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás[41] 33. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási pont a költségvetési hatóság számára.

(12) A program célkitűzései – nevezetesen az alapjogi charta támogatása (beleértve az uniós polgárságból származó jogokat), a civil társadalmi szervezetek támogatása, valamint a vallásközi és multikulturális párbeszéd elősegítésével a rasszizmus, idegengyűlölet és antiszemitizmus elleni küzdelem – a tagállamok által nem hajthatók végre megfelelően, ezért – a kezdeményezés hatása vagy mértéke miatt – közösségi szinten jobban végrehajthatók. A Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban lévő intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

(13) Az alkalmazandó rendeletek – amelyek a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgálják – a következők: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[42] (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[43], figyelembe véve a következőket: az egyszerűség és következetesség elve a költségvetési eszközök kiválasztásában, azon esetek számának korlátozása, amelyek végrehajtása és irányítása során a Bizottság közvetlen felelősséget vállal, valamint a források nagysága és a használatukhoz fűződő adminisztrációs terhek közötti előírt arányosság.

(14) A költségvetési rendelet értelmében a működési támogatások nyújtásához egy alap-jogiaktus kibocsátására van szükség.

(15) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[44] összhangban, a határozat 3. cikkében leírt tanácsadó bizottsági eljárás használatával kell elfogadni. Ez azért a megfelelő eljárás, mivel a program nincsen számottevő hatással a közösségi költségvetésre,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása

1. E határozat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség erősítéséhez való hozzájárulás céljából, az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében létrehozza az „Alapvető jogok és polgárság” programot (a továbbiakban: a program).

2. A program 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig tart.

2. cikk

Általános célkitűzések

1. E program általános célkitűzései a következők:

(a) Az Európai Unió alapjogi chartájában meghatározott alapvető jogok – beleértve a tagállamok állampolgárai alapvető státuszának szánt uniós polgárságból származó jogokat is – tiszteletben tartásán alapuló európai társadalom fejlesztésének elősegítése.

(b) A civil társadalom erősítése és a vele folytatott, alapvető jogokkal kapcsolatos, nyitott, átlátható és rendszeres párbeszéd ösztönzése.

(c) A rasszizmus, idegengyűlölet és antiszemitizmus elleni küzdelem.

2. A program általános célkitűzései kiegészítik a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának utódja, az Alapvető Jogok Ügynöksége által követett célkitűzéseket.

3. Az Európai Közösség hatáskörének és célkitűzéseinek sérelme nélkül, a program általános célkitűzései hozzájárulnak az alapvető jogokat tiszteletben tartó közösségi politikák kidolgozásához.

3. cikk

Konkrét célkitűzések

A program konkrét célkitűzései a következők:

(a) Az alapjogi charta elősegítése, valamint minden személy tájékoztatása meglévő jogairól, beleértve uniós polgárságából származó jogait is, ezáltal ösztönözve az uniós polgárokat az uniós demokrácia életében történő részvételre.

(b) Az alapvető jogok Unión és tagállamain belüli helyzetének rendszeres – útmutató dokumentumként az alapjogi chartára támaszkodó – felmérése a közösségi jog alkalmazási körén belül, valamint szükség esetén ezen alkalmazási körön belül az alapvető jogokkal kapcsolatos speciális kérdésekre vonatkozó állásfoglalások kieszközlése.

(c) Az Európai Unió alapjogi chartájának az Alkotmányszerződésbe való integrálásával és az emberi jogokról szóló európai egyezményhez való uniós csatlakozással járó következményekről nyújtott tájékoztatás.

(d) A nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom egyéb szervei támogatása az alapvető jogok, a jogállamiság és a demokrácia elősegítésében való részvételi képességük javítása céljából.

(e) A béke és az alapvető jogok elősegítése uniós szintű, vallásközi és multikulturális párbeszéd révén.

4. cikk

Intézkedések

A 2. és 3. cikkben meghatározott általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében e program a következő típusú intézkedéseket támogatja:

(a) Speciális bizottsági intézkedések, úgymint tanulmányok és kutatások, közvélemény-kutatások és felmérések, közös módszertanok és mutatószámok kialakítása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és események szervezése; weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok elkészítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok irányítása és támogatása, elemző, felügyeleti és értékelő tevékenységek; vagy

(b) Az éves munkaprogramokban meghatározott feltételeknek megfelelő, legalább három tagállam által előterjesztett, közösségi érdekű egyedi transznacionális projektek; vagy

(c) A program általános célkitűzéseivel összhangban lévő – az éves munkaprogramokban meghatározott feltételeknek megfelelő – általános európai érdekű célkitűzéseket követő nem kormányzati és egyéb szervezetek tevékenységeinek támogatása.

(d) A tagjainak igazságügyi és/vagy tanácsadói funkciói – különösen a közösségi jogra vonatkozó – teljesítésével kapcsolatos joggyakorlatukat, szervezetüket és működésüket érintő ügyekre vonatkozó vélemény- és tapasztalatcsere elősegítése révén általános európai érdekű célkitűzést megvalósító Európai Unió államtanácsi és legfelsőbb joghatósági szövetsége (Association of the Council of States and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union) állandó munkaprogramjával kapcsolatos társfinanszírozásra nyújtott működési támogatás.

5. cikk

Részvétel

A következő