A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében

(2022/C 495/03)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

MEGÁLLAPÍTVA A KÖVETKEZŐKET:

1. Az EU ifjúsági stratégiájában a 3. európai ifjúsági cél („Befogadó társadalmak”) a következőkre irányul: „[t]öbb tér, lehetőség, erőforrás és program biztosítása a párbeszéd (1) és a társadalmi kohézió előmozdítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a szegregáció elleni küzdelem érdekében”, a 4. európai ifjúsági cél („Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd”) pedig annak biztosítását célozza, hogy a fiatalok szerepet vállaljanak a részvételen alapuló és konstruktív párbeszédben,

2. Az európai, nemzeti, regionális és helyi szinten meglévő lehetőségekre építve az ifjúság európai éve (2022) keretében megállapításra került, hogy felelősségvállalásra kell ösztönözni a fiatalokat, ki kell nyilvánítani az irántuk való megbecsülést, támogatni kell őket, és ösztönözni kell a szerepvállalásukat annak biztosítása céljából, hogy érdekeiket és szükségleteiket minden szinten megfelelően figyelembe vegyék a politikai intézkedések során, szakpolitikai területeken átívelő módon (2). Az ifjúságpolitikák nemzedékek közötti dimenziója alapvető fontosságúnak bizonyul az ifjúság európai éve célkitűzéseinek megvalósítása és örökségének társadalmilag összetartó módon történő megóvása tekintetében,

3. Az ifjúsági munkában többek között benne rejlik annak lehetősége, hogy elősegítsük a különböző hátterű és életkörülményekkel rendelkező fiatalok – köztük a kevesebb lehetőséggel rendelkezők – szerepvállalását különböző típusú, nemzedékek közötti projektekben és tevékenységekben, továbbá az ifjúsági munka értékes eszközként szolgálhat a nemzedékek közötti párbeszéd, a nemzedékek közötti szolidaritás és a nemzedékek közötti méltányosság előmozdításához, valamint a különböző nemzedékekhez tartozó emberek közötti pozitív kapcsolatok kiépítéséhez,

4. Az ifjúsági tanácsok, az ifjúsági szervezetek, az ifjúsági munka struktúrái, az ifjúsági hálózatok és a fiatalok nem formális csoportjai fontos szerepet tölthetnek be a nemzedékek közötti párbeszéd, méltányosság és szolidaritás előmozdításában, továbbá a fiatalok részéről meglévő hozzáértés (3) és a fiatalok know-how-ja révén teret hoznak létre a kísérletezéshez, valamint képesek hozzájárulni a nemzedékek közötti együttműködés innovatív megoldásainak és módozatainak a felfedezéséhez,

5. A Covid19-világjárvány és az Ukrajna elleni orosz agresszív háború – amely utóbbi 2022-ben az ukrán menekültek Európába történő példátlan beáramlását okozta – rávilágított arra, hogy az önkéntesek minden korosztálya fontos a társadalmak számára a válsághelyzetekkel szembeni társadalmi reziliencia előmozdításában. A világjárvány és a menekültek beáramlása idején a tagállamokban önkéntes tevékenységet végző fiatalok bizonyították: megvan bennük az a képesség, hogy előmozdítsák a nemzedékek közötti szolidaritást, továbbá hogy nemzedékek közötti kötelékeket alakítsanak ki a fiatalok és más korosztályok között (4),

6. A nemzedékek közötti önkéntesség keretében fiatalabb és idősebb személyek olyan jelentőségteljes és kölcsönösen előnyös tevékenységekben, programokban és projektekben vesznek részt közösen, amelyek előmozdítják a nemzedékek közötti szolidaritást, mélyebb megértést és tiszteletet, valamint elősegítik az összetartóbb közösségek létrejöttét,

7. A digitális szakadék jól illusztrálja a készségek fejlesztése és az új technológiákhoz való hozzáférés biztosítása terén régóta fennálló egyenlőtlenséget. A Bizottság az idősödésről szóló zöld könyvében megállapítja, hogy a „digitális készségekbe, a közösségfejlesztésbe és a generációk közötti kohézióba való beruházás megelőzheti a mentális egészség és a jóllét romlását, és csökkentheti az egyenlőtlenségeket” (5). A digitális készségek és ismeretek megosztása olyan terület, ahol a fiatalok vezető szerepet tölthetnek be, és elősegíthetik, hogy mélyebb értelmet nyerjen a náluk idősebb személyekkel kialakított, nemzedékek közötti kapocs (6),

8. Az uniós programokban és kezdeményezésekben, így például az Erasmus+-ban, az Európai Szolidaritási Testületben, az uniós ifjúsági párbeszédben, az ifjúság európai évében (2022), az Európa jövőjéről szóló konferenciában, az új európai Bauhausban, valamint az európai strukturális és beruházási alapokban – köztük az Európai Szociális Alap Plusz keretébe tartozó ALMA-ban („tűzz célt magad elé, tanulj, fejleszd készségeidet, érvényesülj!”) – és az Európai Uniós Helyreállítási Eszközben (NextGenerationEU) megvan az a lehetőség, hogy értékes eszközök legyenek a tekintetben, hogy az ifjúságpolitika terén helyi, regionális, nemzeti és európai szinten elő lehessen mozdítani a nemzedékek közötti párbeszédet, és ösztönözni lehessen a nemzedékek közötti szolidaritást. Az önkéntességen és a szolidaritási tevékenységeken alapuló projektek élő bizonyítékai annak, hogy a fiatalok elkötelezettek többek között amellett, hogy aktív szerepet vállaljanak a nemzedékek közötti párbeszédben és szolidaritásban,

9. Nagyon fontos a nemzedékek közötti méltányosságnak az ifjúsággal kapcsolatos szakpolitikák (7) révén történő előmozdítása minden szinten, különösen a vidéki, a távoli, a perem- és a kevésbé fejlett területeken, valamint a legkülső régiókban. A fiatalabb nemzedékek különböző tagállamokban tapasztalható csökkenő részaránya (8) és az „agyelszívás” komoly kihívást jelent számos ilyen közösség számára, amelyek tekintetében alapvető fontosságú, hogy a kohézió biztosítására irányuló, ifjúsággal kapcsolatos támogató szakpolitikák (9) kidolgozása révén nagyobb prioritást kapjon a nemzedékek közötti méltányosság,

10. A nemzedékek közötti dimenziónak az ifjúsággal kapcsolatos szakpolitikák és az ifjúsági munkavégzés keretében történő elősegítése során biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget (10). Ehhez nemcsak a kormányoknak kell erőfeszítéseket tenniük, hanem a civil társadalomnak – azon belül az ifjúsági szervezeteknek –, valamint az ifjúsági vezetőknek, az ifjúságsegítőknek, a médiának és a magánszektornak is,

11. Az uniós ifjúsági párbeszéd, amely az EU-ban a legnagyobb ifjúsági részvételi mechanizmus, valamint az Európa Tanács társirányítási rendszere teret biztosít a nemzedékek közötti párbeszéd mint olyan folyamat koncepciójának a kialakításához, amelynek keretében a különböző életkorú embereknek lehetőségük van a közös gondolkodásra és közös eredmények létrehozására. A 2022. július 11–13-i prágai uniós ifjúsági konferencián a fiatalok azon véleményüknek adtak hangot, hogy a nemzedékek közötti párbeszédnek nem szabad felváltania a szakpolitikai döntéshozókkal folytatott közvetlen ifjúsági párbeszédet, hanem azzal párhuzamosan kell zajlania,

ÚGY VÉLIK, HOGY:

12. Fontos mind a fiatalok közötti, mind a fiatalok és az idősebb nemzedékek közötti párbeszéd előmozdítása. A különböző nemzedékek tapasztalatainak és kompetenciáinak egyesítéséből származó előnyök jelentősek, továbbá hozzájárulnak a kölcsönös tiszteleten, az empátián, a szolidaritáson és az összes korosztály igényeinek megértésén alapuló békés és összetartó társadalmak létrejöttéhez;

13. A fiataloknak a nemzedékek közötti párbeszédben és nemzedékek közötti szolidaritási projektekben – többek között önkéntes tevékenységekben – való szerepvállalása lehetővé teszi számukra, hogy olyan transzverzális kompetenciákat és szociális készségeket sajátítsanak el, amelyek életük más területein is alkalmazhatók. A különböző nemzedékeknek a nemzedékek közötti párbeszédben való aktív szerepvállalása hozzájárul az interperszonális készségek és a kölcsönös alkalmazkodóképesség fejlesztéséhez, valamint a társadalmi szerepvállaláson, a szociális kapcsolatok ápolásán és a társadalmi elszigetelődés megelőzésén keresztül elősegíti a társadalmi reziliencia és jóllét létrehozását;

14. A nemzedékek közötti méltányosságnak az ifjúsággal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozására irányuló holisztikus és előretekintő megközelítés révén történő előmozdítása hozzájárul a társadalmi kohézióhoz. A szakpolitikai döntéshozóknak – a kutatók, ifjúságsegítők, ifjúsági szervezetek, egyéb szakemberek (11) és más érdekelt felek támogatásával – szilárd politikai elkötelezettséget kell tanúsítaniuk a különböző nemzedékeken belüli és nemzedékek közötti egyenlőtlenségeknek, valamint a nemzedékek közötti kihívásoknak a kezelése iránt. Hozzáféréssel kell rendelkezniük azon meglévő, életkor szerinti bontásban elérhetővé tett nemzeti, illetve európai adatokhoz és tényanyaghoz, amelyekkel nyomon követhetők egyrészt a különböző hátterű és életkörülményekkel rendelkező fiatalok közötti, másrészt pedig a különböző korosztályok közötti egyenlőtlenségek;

15. A szakpolitikai döntéshozóknak, az ifjúsági szervezeteknek – köztük a helyi ifjúsági tanácsoknak –, a fiataloknak, az ifjúságsegítőknek, az ifjúsági vezetőknek, a kutatóknak, az oktatóknak és más érdekelt feleknek adott esetben olyan további intézkedéseket és innovatív megközelítéseket kell mérlegelniük, amelyek keretében a fiatalok és más korosztályok közösen vehetnek részt döntéshozatali folyamatokban;

16. Tiszteletben kell tartani a nemzedékek heterogenitását a különböző egyéni és csoportjellemzők – így például a szellemi és fizikai képességek, a társadalmi-gazdasági körülmények és az általuk képviselt identitások – tekintetében azért, hogy minden nemzedék egyenlő eséllyel rendelkezzen a nemzedékek közötti párbeszédben való teljes körű és tényleges részvételhez, a személyes, a szakmai és a társadalmi életüket érintő döntéshozatal minden szintjén;

17. Fontos, hogy a fizetett és az önkéntes ifjúságsegítők támogatást kapjanak munkájuk nemzedékek közötti dimenziójának előmozdításához és megvalósításához. A fizetett és az önkéntes ifjúságsegítőknek a nemzedékek közötti dimenzió témájával kapcsolatos oktatását és képzését adott esetben a helyzethez kell igazítani annak érdekében, hogy az ifjúsági munkavégzés és az önkéntes tevékenységek terén elő lehessen mozdítani a nemzedékek közötti szolidaritást és méltányosságot;

18. Meg kell vizsgálni a kutatóknak a nemzedékek közötti szolidaritás és igazságosság előmozdítását célzó bevonását a hosszú távú strukturális intézkedések kidolgozásába – például a nemzedékek közötti méltányosságra vonatkozó mutatók kialakítása vagy a nemzedékek közötti méltányosságot vizsgáló időszakos kutatási publikációk révén;

19. A digitális készségek fejlesztését célzó, nemzedékek közötti innovatív párbeszédre irányuló kezdeményezések ösztönözhetik az európai fiatalokat arra, hogy elősegítsék társaiknak és az idősebb személyeknek a digitális átállásba való bevonását. Az ilyen kezdeményezések – amelyek célja, hogy lehetővé tegyék a közösségek számára a digitális jártasságuk javítását – csökkenthetik a közösség tagjainak elhagyatottságát, hozzájárulhatnak jóllétükhöz és fokozhatják társadalmi bevonódásukat, ezáltal pedig összetartó közösségek létrehozását segíthetik elő;

20. A fenntartható fejlődésnek az ENSZ fenntartható fejlődési céljaiban említett koncepciója, valamint a fenntartható fejlődés szociális dimenziója megerősítésének igénye maga után vonja a polgárok minden korosztályának aktív szerepvállalását a biztonságos, inkluzív és összetartó közösségek létrehozásában. A különböző korosztályok eltérő igényeinek és feladatainak társadalmi elismerése olyan rendezvényekkel és önkéntes tevékenységekkel javítható, amelyek keretében különböző korosztályok képviselői találkoznak egymással annak érdekében, hogy a fiatalabb és az idősebb nemzedékek lehetőséget kapjanak a fenntartható Európához kapcsolódó témákra irányuló interakcióra és véleménycserére;

21. A generációs sokszínűség megértése fontos következményekkel jár a nemzedékek közötti egészséges kapcsolatoknak és a társadalmi kohéziónak a fejlesztését célzó kapacitások kiépítése szempontjából. A fiatalabb és az idősebb nemzedékek közötti párbeszéd előmozdítása érdekében a gyermekek számára is lehetőséget kell biztosítani a nemzedékek közötti párbeszédben való részvételre azzal a céllal, hogy a konstruktív párbeszéd tekintetében közös tapasztalatok szülessenek, egyúttal már korai életkortól kezdve kialakítva a kölcsönös tiszteletet és empátiát;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

22. Hívják fel a szakpolitikai döntéshozók figyelmét a nemzedékek közötti méltányosság szempontjaira, valamint biztosítsák számukra azokat a tényanyagokat, információkat, adatokat és egyéb megfelelő erőforrásokat, amelyek az életkori egyenlőségnek a politikai döntéshozatalban való megszilárdításához szükségesek;

23. Vizsgálják meg annak lehetőségeit, hogy az ifjúsági stratégiákba és az ifjúságpolitikákba adott esetben olyan célkitűzések és intézkedések kerüljenek beépítésre, amelyek tükrözik a nemzedékek közötti dimenziót. Ezeket a célkitűzéseket és intézkedéseket az ismeretek, a tényanyag és a bevált gyakorlatok alapján, valamint a fiatalok különböző csoportjaival, a fiatalok képviseleti szervezeteivel és más érdekelt felekkel konzultálva kell kialakítani annak érdekében, hogy válaszképesebb és inkluzívabb szakpolitikai eredmények szülessenek;

24. Az ifjúsági szervezetekkel, az ifjúsági tanácsokkal, valamint a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságokkal és közösségekkel szoros együttműködésben mozdítsák elő és könnyítsék meg a fiatalokkal folytatott konzultációkat, valamint a fiatalok aktív és érdemi részvételét az ifjúsággal kapcsolatos összes szakpolitika nemzedékek közötti dimenziójának kidolgozásában, megvalósításában és értékelésében;

25. Különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiataloknak és a fiatalok alulreprezentált csoportjainak a szerepvállalását lehetővé tevő célzott intézkedések végrehajtása révén segítsék elő lehetőségek és hozzáférhető terek létrehozását a fiatalok számára annak érdekében, hogy a központi döntéshozatali folyamatok keretében minden olyan szakpolitikai területen részt tudjanak venni a nemzedékek közötti érdemi párbeszédben, amely kihatással van életükre és jóllétükre;

26. Térképezzék fel, hogy miként lehetne teret biztosítani a szakpolitikai döntéshozók, a kutatók, az ifjúságsegítők és a fiatalok találkozásához annak érdekében, hogy ki tudják alakítani a nemzedékek közötti párbeszéd eszközeit, így például a nemzedékek közötti párbeszéd eszköztárait, valamint segítsék elő az egyenlő hozzáférést az azzal kapcsolatos információkhoz, hogy a nemzedékek közötti párbeszéd lehetőségei révén a fiatalok miként tudják hallatni a hangjukat;

27. Vegyék igénybe az Európai Szolidaritási Testület és az Erasmus+-programok keretében kínálkozó lehetőségeket arra, hogy támogassák azon ifjúsági szervezetek és fiatalok kapacitásépítési stratégiáinak kidolgozását és végrehajtását, amelyek, illetve akik elősegítik a közösségi önkéntesség kialakítását, mégpedig olyan partnerségek létrehozásával, amelyek tükrözik a közösség egészének sokszínűségét és a különböző nemzedékek igényeit;

28. Tárják fel azokat a lehetőségeket, amelyek révén az ifjúsági munkával kapcsolatos formális és nem formális oktatás, tanulás és képzés meglévő kompetenciaalapú keretei (12) hozzá tudnak járulni ahhoz, hogy az ifjúsági munkával kapcsolatos tevékenységekben tükröződjön a nemzedékek közötti dimenzió;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT TISZTELETBEN TARTVA, SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

29. Vizsgálják meg a meglévő iránymutatások, eszköztárak (13) és mechanizmusok – így például a polgári vitacsoportok (14) – igénybevételét annak támogatása érdekében, hogy az ifjúsági dimenzió beépüljön az ágazati politikákba és ezáltal javuljon a szakpolitikai koherencia, mindennek révén pedig olyan szakpolitikákat és szolgáltatásokat lehessen biztosítani, amelyek jobban reagálnak a fiatalok igényeire;

30. Továbbra is használják a meglévő részvételi mechanizmusokat és platformokat – így például az Ifjúsági Parlament szimulációs üléseit –, valamint a szakpolitikai döntéshozókkal helyi, nemzeti, regionális és európai szinten folytatott szakpolitikai párbeszédet annak érdekében, hogy minden szinten elő lehessen mozdítani a fiatalok és a döntéshozatali megbízatással rendelkező érdekelt felek – mint különböző nemzedékek – közötti párbeszédet;

31. Vegyék igénybe a meglévő hálózatokat és eszközöket – többek között az Eurodesket és az Európai Ifjúsági Portált is – a nemzedékek közötti párbeszédet, a nemzedékek közötti szolidaritást és a nemzedékek közötti méltányosságot támogató projektek és kezdeményezések kidolgozására és végrehajtására irányuló különböző uniós lehetőségekkel kapcsolatos felhasználóbarát tájékoztatás előmozdítására;

32. A helyi közösségekben a társadalmi kohézió fokozása érdekében a meglévő uniós eszközök és platformok révén segítsék elő egyrészt a fiatalabb és az idősebb polgárok szolidaritási tevékenységekben való közös szerepvállalására és a közösségi tervezésre kiterjedő, olyan programok keretében kidolgozott bevált gyakorlatok megosztását, mint például az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület, másrészt pedig az egész életen át tartó tanulást;

33. A nemzedékek közötti párbeszéd, a nemzedékek közötti szolidaritás és a nemzedékek közötti méltányosság előmozdításának témájában szervezzenek a kölcsönös tanulást célzó tevékenységeket, így például szemináriumokat, egymástól való tanulási tevékenységeket, illetve olyan egyéb releváns kooperációs formákat, amelyek a különböző szakpolitikai területeket képviselő érdekelt felek, a fiatalok és az ifjúsági szervezetek között valósulnak meg;

34. A meglévő pénzügyi kereten és programokon belül támogassák és lehetőség szerint vizsgálják meg a fiataloknak szánt terek és kezdeményezések létrehozását. A társadalmi kohézió fokozása érdekében tegyék lehetővé a fiatalok számára, hogy olyan tevékenységeket alakítsanak ki és olyan tevékenységekben vegyenek részt, amelyek előmozdítják a nemzedékek közötti párbeszédet;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN:

35. Ösztönözze az ifjúságpolitika, valamint az ifjúságot érintő egyéb szakpolitikák és programok közötti szinergiákat annak érdekében, hogy megvalósuljanak az uniós ifjúsági stratégia céljai, így például a 3. („Befogadó társadalmak”) és a 4. („Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd”) európai ifjúsági cél – az utóbbi többek között olyan célokat fogalmaz meg, mint a párbeszéd és a társadalmi kohézió, valamint a tiszteletteljes és erőszakmentes párbeszédben való részvétel;

36. Emelje ki az uniós ifjúságügyi koordinátornak az arra való figyelemfelhívásban betöltött szerepét, hogy minden releváns szakpolitikai területen foglalkozni kell a nemzedékek közötti szempontokkal;

37. Segítse elő a nemzedékek közötti párbeszéd és a nemzedékek közötti szolidaritás ösztönzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását a tagállamok között, mégpedig az Európai Ifjúsági Portál, a Youth Wiki, valamint az olyan uniós programok és kezdeményezések igénybevételével, mint például az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület, a Kreatív Európa és az új európai Bauhaus;

FELKÉRIK AZ IFJÚSÁGPOLITIKA TERÉN FOLYTATOTT EURÓPAI EGYÜTTMŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBEN RÉSZT VEVŐ ÖSSZES SZEREPLŐT, HOGY:

38. Mozdítsák elő a generációk közötti szolidaritás európai napját, amelyet 2009 óta minden évben április 29-én ünnepelnek, és amely kiváló lehetőséget kínál arra, hogy az Unió megújítsa a nemzedékek közötti szolidaritás és együttműködés megerősítése iránti elkötelezettségét a tisztességes és fenntartható társadalom előmozdítása érdekében (15);

39. Ösztönözzék a nemzedékek közötti párbeszédet a kor alapján történő megkülönböztetés és az életkorra vonatkozó előítéletek elleni küzdelem érdekében, mégpedig azáltal, hogy összefogják a különböző korosztályokat, és lehetővé teszik számukra, hogy jobban megismerjék egymást, tanuljanak egymástól, és együttműködjenek a mindennapi életük során;

40. Tegyenek közös erőfeszítéseket a 4. európai ifjúsági cél megvalósítása érdekében, a különböző nemzedékek olyan közös tevékenységeken keresztül megvalósuló szerepvállalása révén, amelyek célja, hogy bevonják a helyi közösségeket a célzott dezinformációs és propagandakampányok elleni küzdelembe. Adott esetben meg kell vizsgálni, valamint a formális oktatási és a nem formális tanulási keretek közé történő kiterjesztés céljából mérlegelni kell az olyan médiatudatossági programokat, amelyek a célzott dezinformációs és félretájékoztatási kampányokkal szembeni társadalmi reziliencia kiépítésére irányulnak. Ez különösen fontos az olyan válsághelyzetekben folytatott dezinformációs és félretájékoztatási kampányok összefüggésében, mint például a Covid19-világjárvány és az Ukrajna elleni 2022-es orosz agresszív háború.

(1) E tanácsi következtetések alkalmazásában a »párbeszéd« szót »nemzedékek közötti párbeszéd« értelemben használjuk.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022), HL L 462., 2021.12.28., 1. o.

(3) A fiatalok részéről meglévő hozzáértés alatt azt értjük, hogy a fiatalok rálátással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy mi működik és funkcionál jól.

(4) A tagállamok által adott válaszok a Covid19-világjárvány idején az oktatás és az ifjúságpolitika területén a HR, a DE, a PT és az SI elnökség alatt elfogadott intézkedésekre vonatkozó, rendszeresen frissített kérdőívekben.

(5) A Bizottság zöld könyve az idősödésről: a generációk közötti szolidaritás és felelősség előmozdítása, COM(2021) 50 final, HL C 50., 2021.1.27., 21. o.

(6) Az EURACTIV „Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population” („Aranyévek: lehetőségek Európa idősödő népessége számára”) című, 2022. június 22-i különjelentése, hivatkozással az Edwards Lifesciences „Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity” („A nemzedékek közötti egység megteremtése: a nemzedékek közötti szolidaritáshoz vezető út kiépítése”) című, 2022. június 21-i jelentésére.

(7) Az ifjúsággal kapcsolatos szakpolitikák olyan szakpolitikák, amelyek kihatással vannak a fiatalok életére, valamint amelyek szerves részét képezi a fiatalok életkörülményeinek és lehetőségeinek javítása, a gazdasági, társadalmi és politikai életben való részvétel egyenlő lehetőségeinek a támogatása mellett.

(8) Az ENSZ-EGB-nek az idősödésről szóló, 18. sz. szakpolitikai tájékoztatója, 2017. március.

(9) Az ifjúsággal kapcsolatos támogató szakpolitikák a fiatalok szükségleteinek felmérésén alapulnak, és a közpolitikák olyan különböző aspektusaival – például a jólléttel, a mentális egészséggel, a lakhatással, az infrastruktúrához, illetve a szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel stb. – foglalkoznak, amelyekre nem terjednek ki az általánosabb szakpolitikai dokumentumok.

(10) A 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia keretet biztosít az Európai Bizottság nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos tevékenységéhez, valamint meghatározza a 2020 és 2025 közötti időszakra vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és legfontosabb intézkedéseket. A Bizottság közleménye, COM(2020) 152 final.

(11) E tanácsi következtetések alkalmazásában az „egyéb szakember” alatt olyan személyt értünk, akit – a különböző nemzeti kontextusoktól függően – általában mentornak, oktatónak, tudományos dolgozónak, szakoktatónak vagy trénernek tekintenek, és aki olyan oktatást, illetve képzést nyújt az ifjúságpolitika terén tevékenykedő szakpolitikai döntéshozóknak, ifjúságsegítőknek és önkénteseknek, amelynek célja, hogy képessé váljanak a munkájukhoz, illetve tevékenységeikhez szükséges készségek elsajátítására.

(12) Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2017)4. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása az ifjúsági munkáról.

(13) OECD (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations? („Irányítás az ifjúságért, a bizalomért és a nemzedékek közötti igazságosságért: minden nemzedéknek megfelelő?”), OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Párizs vagy az ENSZ ifjúságpolitikai stratégiája, a „Youth marker” (ifjúságpolitikai mutató) szerinti módszertan, Youth 2030 Working with youth and for young people („Ifjúság 2030 – Munka a fiatalokkal és a fiatalokért”).

(14) COM(2022) 404 final: A polgári vitacsoportok lehetővé teszik, hogy a polgárok együtt gondolkodhassanak a számukra releváns témákról: így például az európai polgári vitacsoportok az Európa jövőjéről szóló konferencia kulcsfontosságú elemei voltak. Ahogy e konferencián is, a résztvevőket véletlenszerűen kellene kiválasztani. Az összetételnek azonban tükröznie kellene Európa sokszínűségét és demográfiáját. A résztvevők egyharmadát fiataloknak kellene alkotniuk. Adott esetben a hatásvizsgálat részét fogja képezni egy „polgári jelentés”, amely összefoglalja e részvételen alapuló és deliberatív folyamatok eredményeit. Kizárólag fiatal részvevők bevonásával ún. „ifjúsági tesztet” is lehetne szervezni. A polgári vitacsoportok ezen új generációja első ízben az az Unió helyzetéről szóló 2022. évi beszéddel összefüggésben fog megrendezésre kerülni.

(15) Az Európai Parlament és a Tanács 940/2011/EU határozata (2011. szeptember 14.) az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012), HL L 246., 2011.9.23., 5. o.