1.

A 0., a III., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet a következőképpen módosul: a) a 0. melléklet 3. szakasza a következőképpen módosul: i. a cím helyébe a következő szöveg lép: „3 »EURO III«/»EURO IV«/»EURO V« járművek”; ii. a táblázatban az „»EEV járműre” vonatkozó sort el kell hagyni; iii. a szöveg a következővel egészül ki: „Euro VI kibocsátási határértékek Határértékek CO (mg/kWh) THC (mg/kWh) Metántól különböző szénhidrogének (mg/kWh) CH4 (mg/kWh) NOX (1) (mg/kWh) NH3 (ppm) Részecskék (PM) tömege (mg/kWh) Részecskék (PM) száma (szám/kWh) WHSC (CI) , 130 400 10 10 8,0 x 1011 WHTC (CI) , 160 460 10 10 6,0 x 1011 WHTC (PI) , 160 500 460 10 10 6,0 x 1011 Megjegyzés: PI = Szikragyújtás. CI = Kompressziós gyújtás. b) A III. melléklet a következőképpen módosul: i. A 2. szakasz a következőképpen módosul: — a 2.1. pont hatodik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „— A költségek nehézgépjárművekre egyes gépjárműtípusokra eső arányát objektív és átlátható módon kell megállapítani, figyelembe véve a z egyes gépjárműtípusok hálózaton várható nehézgépjármű-forgalom forgalmának arányát és a járulékos költségeket. Ebből a célból a nehézgépjárművek által megtett járműkilométereket objektíven igazolható, például az ezen melléklet 4. pontjában (*1) meghatározottak szerinti „ekvivalenciafaktorok” alkalmazásával ki lehet igazítani. [Mód. 120] — a 2.2. pontban a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „— Ezen költségeket a nehézgépjárművek és az egyéb forgalom a könnyűgépjárművek között a járműkilométerek tényleges és előre jelzett megoszlása alapján kell megosztani, és objektíven igazolható, például a 4. pontban meghatározottak szerinti ekvivalenciafaktorok alkalmazásával ki lehet igazítani.”; [Mód. 121] ii. A 4. szakasz címe és első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „4. A NEHÉZGÉPJÁRMŰ-FORGALOMBÓL VALÓ RÉSZESEDÉS, EKVIVALENCIAFAKTOROK ÉS KORREKCIÓS MECHANIZMUS — Az autópályadíjakat a nehézgépjárművek járműkilométerekből való tényleges vagy előre jelzett részesedése alapján kell számítani, amely igény esetén – a nehézgépjárművek használatából eredő magasabb infrastruktúra-építési és -javítási költségek számításba vételére szolgáló – ekvivalenciafaktorok alkalmazásával kiigazítható.”; c) A IIIa. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „IIIa. MELLÉKLET A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj kivetésének, valamint adott esetben a legnagyobb külsőköltség-díj kiszámításának minimumkövetelményeit. 1. Az érintett közúthálózat-részek A tagállam köteles pontosan megjelölni, hogy közúthálózatának mely részén vagy részein vet ki külsőköltség-díjat. Ha a tagállam a transzeurópai hálózat saját területéhez tartozó közúthálózatnak csak egy részén vagy bizonyos részein kíván külsőköltség-díjat kivetni, akkor e rész vagy ezen részek kiválasztását olyan elemzésnek kell megelőznie, amelynek során megállapítást nyert, hogy: — azon utak járművek általi igénybevétele, amelyeken a tagállam külsőköltség-díjat vet ki, az átlagosnál nagyobb mértékű környezetkárosítást eredményez, a levegőminőségi jelentéstétellel, a nemzeti emissziókataszterekel, a forgalom mennyiségével, valamint zaj tekintetében a 2002/49/EK irányelvvel összhangban értékelve, vagy — a külsőköltség-díjnak a saját területéhez tartozó közúthálózat más részein való alkalmazása káros hatással lehet a környezetre vagy a közúti közlekedésbiztonságra, vagy ezen utak esetében a külsőköltség-díj kivetése és beszedése aránytalan költséggel járna. [Mód. 122] 2. Az érintett járművek, utak és időszakok Ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, akkor tájékoztatja a Bizottságot a járművek osztályozásáról, amely alapján a külsőköltség-díj összege különbözik. Emellett tájékoztatja a Bizottságot azon közutak helyéről, amelyekre nagyobb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: »külvárosi utak [beleértve az autópályákat is]«), valamint azon közutak helyéről, amelyekre kisebb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: »településeket összekötő utak [beleértve az autópályákat is]«). A tagállam a fentieken túl szükség szerint tájékoztatja a Bizottságot azon éjszakai időszakról, amelyben a nagyobb zajterhelésre való tekintettel nagyobb összegű külsőzajköltség-díj vethető ki. A közutak külvárosi utakként (beleértve az autópályákat is) vagy településeket összekötő utakként (beleértve az autópályákat is) történő osztályozásának, valamint az egyes időszakok meghatározásának olyan objektív kritériumokon kell alapulnia, amelyek a közút és a közút környezete szennyezéssel szembeni kitettségének szintjével állnak összefüggésben, így például figyelembe kell venni a népsűrűséget, a légszennyezés (különösen a PM10 és az NO2) éves mediánját, és (a PM10 esetében) a napok és (az NO2 esetében) az órák számát, amely alatt a szennyezés mértéke meghaladja a 2008/50/EK irányelvben meghatározott értékhatárokat. Az alkalmazott kritériumokat a tájékoztatásban meg kell jelölni. [Mód. 123] 3. A díj összege E szakasz akkor alkalmazandó, ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni. A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság minden egyes járműosztályra, közúttípusra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni. Gondoskodni kell arról, hogy a közzétételre a végrehajtás időpontja előtt kellő időben sor kerüljön. Minden olyan paramétert, adatot és egyéb információt, amely a különböző külső költségelemek kiszámításának megértéséhez szükséges, nyilvánosságra kell hozni. A díjak megállapítása során a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a hatékony árképzés elvét követve jár el, vagyis olyan árakat alakít ki, amelyek a díjfizetésre kötelezett jármű használatából fakadó társadalmi határköltséget közelítik. A díjak megállapítása előtt meg kell fontolni a forgalom más útra terelődésének kockázatát is, valamint a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre és a forgalmi torlódásokra gyakorolt káros hatásokat, valamint az említett kockázatok enyhítésének lehetőségeit is. A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság figyelemmel kíséri, hogy a díjmegállapítási rendszer mennyire hatékony a közúti közlekedésből eredő környezetkárosítás mérséklésében. A tagállam a közlekedés iránti kínálat és kereslet változásainak függvényében szükség esetén kétévente kiigazítja a díjstruktúrát és az adott járműosztályra, úttípusra és időszakra vonatkozó díjtételek összegét. 4. Külsőköltség-elemek 4.1. A közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége Ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, akkor a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés kivethető költségét a következő képlet szerint határozza meg: ahol: — PCVij = az i. járműosztály által a j. úttípuson okozott levegőszennyezés költsége (EUR/járműkilométer), — EFik = az i. járműosztály k. szennyező anyagra vonatkozó kibocsátási tényezője (gramm/járműkilométer), — PCjk = a j. úttípus esetében a k. szennyező anyag pénzben kifejezett költsége (EUR/gramm). A kibocsátási tényezőket az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*2) előírt nemzeti emissziókataszter összeállítása során a tagállamok által alkalmazott értékkel azonos értéken kell figyelembe venni (ehhez az EMEP/EEA által, a légszennyező anyagok emissziókataszterének összeállításához kiadott útmutatót kell használni (*3)). A szennyező anyagok pénzben kifejezett költségét a tagállam vagy adott esetben a 7c. cikk (4) bekezdésében említett független hatóság becsüli meg tudományosan igazolt módszerek alkalmazásával. A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság – a levegőszennyező anyagokra vonatkozó mérési adatok és a levegőszennyező anyagok pénzben kifejezett költségének helyileg érvényes értéke felhasználásával – tudományosan igazolt alternatív módszereket is alkalmazhat a levegőszennyezés költségének kiszámítása során. 4.2. A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége Ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, akkor a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható zajszennyezés kivethető költségét a következő képletek szerint határozza meg: ahol: — NCVj = a j. úttípuson egy nehéz tehergépjármű által okozott zajártalom költsége (EUR/járműkilométer), — NCjk = a j. úttípuson a k. zajszint által okozott zajártalom lakosonkénti költsége (EUR/fő), — POPk = a k. napi zajszintnek kitett lakosok kilométerenkénti száma (fő/kilométer), — WADT = a súlyozott átlagos napi forgalom (személygépkocsi-egyenérték) — a és b a tagállamok által oly módon meghatározott súlyozó tényező, hogy az eredményként kapott jármű kilométerenkénti súlyozott átlagos zajártalmi díj egyezzen az NCVj (napi) értékével. A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom a zajnak a közút környezetében lévő polgárok egészségére gyakorolt hatásával áll összefüggésben. A k. zajszintnek kitett lakosok számát a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 7. cikke alapján elkészített stratégiai zajtérképekből kell átvenni. A k. zajszintnek kitett egyetlen személyre eső költséget a tagállam vagy adott esetben független hatóság becsüli meg tudományosan igazolt módszerek alkalmazásával. A súlyozott átlagos napi forgalom meghatározása során a nehéz tehergépjárművek és a személygépkocsik közötti „e” ekvivalenciafaktor alkalmazandó, amelyet az átlagos személygépkocsik és az átlagos nehéz tehergépjárművek zajkibocsátási szintje alapján, valamint a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 540/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet figyelembevételével származtatták. A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a kevésbé zajos járművek használatának ösztönzése érdekében differenciált zajártalmi díjakat állapíthat meg, feltéve, hogy ez nem vezet a külföldi járművek hátrányos megkülönböztetéséhez. (*2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.)." (*3) Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség módszertana: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016" (*4) Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.)”;" d) A IIIb. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „IIIb. MELLÉKLET A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI MINIMUMÉRTÉKEI Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj referenciaértékeit minimumértékeit , beleértve a lég- levegőszennyezés és zajszennyezés zajártalom költségét. [Mód. 126] 1. táblázat: a nehéz tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei minimumértékei [Mód. 127] Járműosztály eurocent/járműkilométer Külvárosi (2) Településeket összekötő (3) Kevesebb mint 14 tonna megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek EURO 0 13,3 8,3 EURO I 9,1 5,4 EURO II 8,8 5,4 EURO III 7,7 4,3 EURO IV 5,9 3,1 EURO V 5,7 1,9 EURO VI 3,2 0,6 Az EURO VI-nál kevésbé szennyező 2,5 0,3 14 és 28 tonna közötti megengedett legnagyobb össztömegű vagy három tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek EURO 0 23,3 15,1 EURO I 16,4 10,1 EURO II 15,7 10,0 EURO III 13,5 8,2 EURO IV 9,5 5,7 EURO V 8,9 3,7 EURO VI 3,6 0,8 Az EURO VI-nál kevésbé szennyező 2,5 0,3 28 és 40 tonna közötti megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek EURO 0 30,4 19,7 EURO I 22,6 13,9 EURO II 21,3 13,9 EURO III 17,8 11,2 EURO IV 12,2 7,7 EURO V 9,2 4,0 EURO VI 3,5 0,8 Az EURO VI-nál kevésbé szennyező 2,5 0,3 Több mint 40 tonna megengedett legnagyobb össztömegű vagy legalább öt tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek EURO 0 43,0 28,6 EURO I 31,5 19,8 EURO II 29,2 19,4 EURO III 24,0 15,6 EURO IV 16,2 10,6 EURO V 9,8 4,7 EURO VI 3,6 1,0 Az EURO VI-nál kevésbé szennyező 2,5 0,3

2. táblázat: a távolsági buszokra vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei minimumértékei [Mód. 128] Járműosztály eurocent/járműkilométer Külvárosi (4) Településeket összekötő (5) 18 tonna megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező távolsági buszok EURO 0 20,3 13,1 EURO I 16,0 10,4 EURO II 15,6 9,9 EURO III 13,9 8,5 EURO IV 10,0 5,7 EURO V 9,0 5,0 EURO VI 2,8 0,8 Az EURO VI-nál kevésbé szennyező 1,4 0,2 Több mint 18 tonna megengedett legnagyobb össztömegű, vagy legalább három tengellyel rendelkező távolsági buszok EURO 0 24,9 16,2 EURO I 19,2 12,3 EURO II 18,5 12,0 EURO III 15,7 9,8 EURO IV 10,6 6,6 EURO V 10,2 5,2 EURO VI 2,8 0,8 Az EURO VI-nál kevésbé szennyező 1,4 0,2 Az 1. és a 2. táblázatban található értékek hegyvidéki területeken és agglomerációk körül – az alacsonyabb diszperzió, az utak meredeksége, a tengerszint feletti magasság vagy a hőmérsékleti inverzió által indokolt mértékben – legfeljebb kétszeres szorzóval négyszeres referenciaszorzóval kiigazíthatók. Ha van tudományos bizonyíték a hegyvidéki területtel vagy agglomerációval összefüggő magasabb szorzóra, ez a referenciaérték részletes indoklás alapján növelhető. ”; [Mód. 129] 3. táblázat: a járművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei (€ct/vkm) Jármű Motor EURO osztály Külvárosi Településeket összekötő Dízelüzemű személygépkocsi <1,4 l Euro 2 1,9 0,9 Euro 3 1,6 0,9 Euro 4 1,3 0,7 Euro 5 0,9 0,5 Euro 6 0,6 0,3 1,4 -2,0 l Euro 0 3,6 1,0 Euro 1 1,9 0,9 Euro 2 1,8 0,8 Euro 3 1,7 0,9 Euro 4 1,4 0,7 Euro 5 0,9 0,5 Euro 6 0,6 0,3 >2,0 l Euro 0 3,9 1,3 Euro 1 1,9 0,9 Euro 2 1,8 0,9 Euro 3 1,7 0,9 Euro 4 1,4 0,7 Euro 5 0,9 0,5 Euro 6 0,6 0,3 Benzinüzemű személygépkocsi <1,4 l Euro 0 3,7 2,4 Euro 1 1,0 0,4 Euro 2 0,7 0,3 Euro 3 0,5 0,2 Euro 4 0,5 0,2 Euro 5 0,5 0,2 Euro 6 0,5 0,2 1,4 -2,0 l Euro 0 3,9 3,0 Euro 1 1,1 0,4 Euro 2 0,7 0,3 Euro 3 0,5 0,2 Euro 4 0,5 0,2 Euro 5 0,4 0,2 Euro 6 0,4 0,2 >2,0 l Euro 0 4,0 3,0 Euro 1 1,0 0,4 Euro 2 0,5 0,3 Euro 3 0,5 0,2 Euro 4 0,5 0,2 Euro 5 0,4 0,2 Euro 6 0,4 0,2 [Mód. 124] 4. táblázat: a könnyű tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak minimumértékei (€ct/vkm) Jármű EURO osztály Külvárosi Településeket összekötő Benzinüzemű könnyű haszongépjármű Euro 1 2,4 0,7 Euro 2 1,9 0,4 Euro 3 1,8 0,4 Euro 4 1,7 0,3 Euro 5 1,6 0,3 Euro 6 1,6 0,3 Dízelüzemű könnyű haszongépjármű Euro 1 4,0 1,7 Euro 2 4,1 1,7 Euro 3 3,5 1,3 Euro 4 3,0 1,1 Euro 5 2,2 0,8 Euro 6 1,9 0,5 ; [Mód. 125] e) A IV. mellékletben a „Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)” cím helyébe a következő szöveg lép: „JÁRMŰSZERELVÉNYEK (CSUKLÓS JÁRMŰVEK ÉS KÖZÚTI VONTATÓK) Légrugós vagy azzal egyenértékű tengelyfelfüggesztés Egyéb tengelyfelfüggesztési rendszerek Károsodási osztály Tengelyek száma és megengedett legnagyobb össztömeg (tonna) Tengelyek száma és megengedett legnagyobb össztömeg (tonna) Legalább Kevesebb mint Legalább Kevesebb mint 2 + 1 tengelyes 7,5 12 14 16 18 20 22 23 25 12 14 16 18 20 22 23 25 28 7,5 12 14 16 18 20 22 23 25 12 14 16 18 20 22 23 25 28 I 2 + 2 tengelyes 23 25 26 28 25 26 28 29 23 25 26 28 25 26 28 29 29 31 29 31 II 31 33 31 33 33 36 36 38 33 36 III 2 + 3 tengelyes II 36 38 38 40 36 38 38 40 III 3 + 2 tengelyes II 36 38 38 40 36 38 38 40 40 44 III 40 44 3 + 3 tengelyes 36 38 38 40 36 38 I 38 40 II 40 44 40 44 7 tengelyes 40 50 40 50 II 50 60 50 60 III 60 60 8 vagy 9 tengelyes 40 50 40 50 I 50 60 50 60 II 60 60 III”; ea) a IV. melléklet a következő ponttal egészül ki: „Alternatív üzemanyaggal hajtott gépjárművek esetében a megengedett legnagyobb össztömeg az alkalmazott alternatív üzemanyag-technológia esetében szükséges többlettömeggel, de legfeljebb egy tonnával nő.” [Mód. 130]