A TANÁCS 11/2010/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló európai parlamenti és tanács irányelv elfogadása céljából

A Tanács által 2010. május 10-én elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/C 203 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

Az információs és kommunikációs technológiáknak a más közlekedési módokra való alkalmazása terén megvalósult előrelépéseknek most a közúti közlekedési ágazat fejlesztésében is meg kell mutatkozniuk, különösen azért, hogy a közúti közlekedés és az egyéb közlekedési módok között magasabb szintű integrációt lehessen biztosítani.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Ez az irányelv keretet hoz létre az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) uniós, különösen a tagállami határokon átnyúló, összehangolt és egységes kiépítésének és használatának támogatására, és meghatározza az e célból szükséges általános feltételeket.

(2) Ez az irányelv rendelkezik az 2. cikkben említett kiemelt területekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó előírások, valamint adott esetben a szükséges szabványok kidolgozásáról.

(3) Ezt az irányelvet a közúti közlekedés területén valamennyi ITS-alkalmazásra és szolgáltatásra, valamint azoknak a más közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjaira kell alkalmazni, a nemzetbiztonsági kérdések vagy a védelmi érdekek szempontjából szükséges megfontolások sérelme nélkül.

2. cikk

Kiemelt területek

(1) Ezen irányelv alkalmazásában a következők minősülnek kiemelt területnek az előírások és a szabványok kidolgozása és alkalmazása tekintetében:

(2) A kiemelt területek hatályát az I. melléklet tartalmazza.

3. cikk

Kiemelt intézkedések

A kiemelt területeken belül a következők minősülnek kiemelt intézkedésnek az I. melléklet szerinti előírások és a szabványok kidolgozása és alkalmazása tekintetében:

4. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

5. cikk

ITS-kiépítés

(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a Bizottság által a 6. cikknek megfelelően elfogadott előírásokat a II. mellékletben foglalt elvekkel összhangban alkalmazzák az ITS-alkalmazásokra és -szolgáltatásokra azok kiépítése során. Ez nem érinti az egyes tagállamoknak az említett alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak a saját területükön való kiépítésére vonatkozó döntéshez való jogát. E jog nem sérti a 6. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott jogalkotási aktusokat.

(2) A tagállamok továbbá erőfeszítéseket tesznek a kiemelt területeken folyó együttműködés érdekében, amennyiben nem kerülnek előírások elfogadásra.

6. cikk

Előírások

(1) A Bizottság először elfogadja az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához szükséges előírásokat a kiemelt intézkedések vonatkozásában.

(2) A Bizottság törekszik arra, hogy …-ig (17) elfogadja az egy vagy több kiemelt intézkedésre vonatkozó előírásokat.

A Bizottság legkésőbb 12 hónappal a kiemelt intézkedésre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően az EUMSz. 294. cikkével összhangban – és adott esetben költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálat elvégzését követően – javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az adott kiemelt intézkedés megvalósítására vonatkozóan.

(3) A kiemelt intézkedésekre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően a Bizottság elfogadja az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához szükséges előírásokat a kiemelt területeken elvégzendő egyéb intézkedések tekintetében.

(4) Adott esetben és az előírás hatályától függően az előírásnak tartalmaznia kell legalább egyet a következő rendelkezéstípusok közül:

(5) A 98/34/EK irányelv szerinti eljárások sérelme nélkül az előírások adott esetben meghatározzák azon feltételeket, amelyek fennállása esetén a tagállamok a Bizottság értesítését követően további szabályokat hozhatnak létre az ITS-szolgáltatásoknak a területükön vagy területük egy részén való nyújtására vonatkozóan, feltéve, hogy az ilyen szabályok nem akadályozzák a kölcsönös átjárhatóságot.

(6) Az előírásoknak adott esetben a 8. cikkben említett szabványokra kell alapulniuk.

Az előírások adott esetben rendelkeznek a 768/2008/EK határozattal összhangban lévő megfelelőségértékelésről.

Az előírásoknak meg kell felelniük a II. mellékletben foglalt elveknek.

(7) Az előírások elfogadását megelőzően a Bizottság egy költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálatot végez.

7. cikk

Felhatalmazáson alapuló aktusok

(1) A Bizottság az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az előírások tekintetében. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel, különösen a 6. cikkel valamint a II. melléklettel, összhangban jár el.

(2) Valamennyi kiemelt intézkedés tekintetében önálló, felhatalmazáson alapuló jogi aktust kell elfogadni.

(3) Az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében a 12., a 13. és a 14. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

8. cikk

Szabványok

(1) A kiemelt területeken és a kiemelt intézkedések vonatkozásában ki kell dolgozni az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához szükséges szabványokat. A Bizottság e célból a 15. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően, és a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban felkéri az érintett szabványügyi testületeket az e szabványok elfogadásához szükséges valamennyi intézkedés mielőbbi megtételére.

(2) A szabványügyi testületek megbízatásának kiadásakor tiszteletben kell tartani a II. mellékletben foglalt elveket és a 6. cikk értelmében elfogadott előírásban szereplő funkcionális rendelkezéseket.

9. cikk

Nem kötelező erejű intézkedések

A Bizottság iránymutatásokat és egyéb nem kötelező erejű intézkedéseket fogadhat el, amelyek lehetővé teszik a kiemelt területeken, a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban folyó tagállami együttműködést.

10. cikk

A magánélet védelmére, a közlekedés biztonságára és az információk újrafelhasználására vonatkozó szabályok

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatoknak az ITS-felhasználások és szolgáltatások működésének összefüggésében történő feldolgozása a magánszemélyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó uniós szabályokkal, különösen a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban történjen.

(2) A tagállamok biztosítják különösen a személyes adatok visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét.

(3) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a magánélet védelme érdekében adott esetben ösztönözni kell az anonim adatok használatát az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások működéséhez.

A 95/46/EK irányelv sérelme nélkül, személyes adatok feldolgozására csak az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben kerül sor.

(4) A 95/46/EK irányelv alkalmazása tekintetében, és különösen abban az esetben, ha az adatfeldolgozás személyes adatok különleges kategóriáit is érinti, a tagállamok biztosítják az e személyes adatok feldolgozásához való hozzájárulásra vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartását is.

(5) A 2003/98/EK irányelvet alkalmazni kell.

11. cikk

A felelősségre vonatkozó szabályok

A tagállamok biztosítják, hogy a 6. cikkel összhangban elfogadott előírásokban meghatározott ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésére és használatára vonatkozó felelősséggel kapcsolatos kérdések kezelése megfeleljen az uniós jognak – beleértve különösen a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelvet (18) valamint a vonatkozó nemzeti jogszabályoknak.

12. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1) A Bizottság felhatalmazást kap a 7. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására …-tól/től (19) hétéves időtartamra. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a …-tól (19) számított ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról.

(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3) A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való felhatalmazására a 13. és a 14. cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni.

13. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a hatáskörök átruházására vonatkozó, 7. cikkben említett felhatalmazást.

(2) Az az intézmény, amely a hatáskörök átruházásra való felhatalmazás visszavonásának eldöntésére irányuló belső eljárást kezdett, a végső döntés meghozatalát megelőző ésszerű időn belül értesíti a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve azokat az átruházott hatásköröket, amelyekre a visszavonás kiterjedhet, valamint a visszavonás lehetséges okait.

(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti a hatáskörök átruházására abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

14. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása

(1) Az Európai Parlament és/vagy a Tanács az értesítés időpontjától számított kéthónapos időtartamon belül kifogásolhatja a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható.

(2) Ha az említett időtartam lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni és az abban megállapított időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az említett időtartam lejárta előtt is ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az hatályba léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt értesítette a Bizottságot azon szándékáról, hogy az ellen nem emel kifogást.

(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásol egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

15. cikk

A bizottsági eljárás

(1) A Bizottság munkáját az európai ITS-bizottság (EIC) segíti.

(2) E bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.

16. cikk

Az európai ITS-tanácsadó csoport

A Bizottság európai ITS-tanácsadó csoportot hoz létre, amely őt az ITS Unión belüli kiépítésének és használatának üzleti és műszaki szempontjaival kapcsolatos tanácsokkal segíti. A csoport az érintett ITS-szolgáltatók, a felhasználói szervezetek, a fuvarozók és a létesítmény-üzemeltetők, a gyártóipar, a szociális partnerek, a szakmai szervezetek, a helyi önkormányzatok és egyéb érintett fórumok magas szintű képviselőiből áll.

17. cikk

Jelentéstétel

(1) A tagállamok …-ig (20) benyújtják a Bizottságnak a kiemelt területekre vonatkozó nemzeti tevékenységeikről és projektjeikről szóló jelentésüket.

(2) A tagállamok …-ig (21) ismertetik a Bizottsággal az elkövetkezendő ötéves időszakra szóló nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveiket.

A tagállamok jelentéstételére vonatkozó iránymutatásokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3) Az első jelentést követően a tagállamok háromévente jelentést tesznek az (1) bekezdésben említett intézkedések végrehajtásában elért haladásról.

(4) A Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtása terén történt haladásról. A jelentés tartalmazza az 5-11. cikk és a 16. cikk alkalmazása és végrehajtása terén elért haladást bemutató elemzést, beleértve a szükséges és a felhasznált pénzügyi forrásokat, valamint adott esetben megvizsgálja az ezen irányelv módosításának szükségességét.

(5) A 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban …-ig (22) a Bizottság munkaprogramot fogad el. Ennek a munkaprogramnak tartalmaznia kell a program évenkénti végrehajtására vonatkozó célokat és időpontokat, és szükség esetén megfelelő kiigazításokat kell javasolnia.

18. cikk

Nemzeti jogba való átültetés

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek …-ig (23) megfeleljenek.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját és szövegét a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

20. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

(1) HL C 277., 2009.11.17., 85. o.

(2) Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja (a Hivatalos lapban még nem tették közzé), a Tanács 2010. május 10-i álláspontja, az Európai Parlament …-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) (és a Tanács …-i határozata).

(3) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(4) HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(5) HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

(6) HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

(7) HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

(8) HL L 124., 2002.5.9., 1. o.

(9) HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

(10) HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

(11) HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

(12) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(13) HL L 166., 2004.4.30., 124. o.

(14) HL L 370., 1985.12.31., 8. o.

(15) HL L 108., 2007.4.25., 1. o.

(16) HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

(17) Kérem illessze be az időpontot, ami az ezen irányelv hatálybalépésétől számított 30 hónap.

(18) HL L 210., 1985.8.7., 29. o.

(19) Kérem illessze be ezen irányelv hatálybalépésének időpontját.

(20) Kérem illessze be a dátumot, ami az ezen irányelv hatálybalépését követő tizenkét hónap.

(21) Kérem illessze be a dátumot, ami az ezen irányelv hatálybalépését követő két év.

(22) Kérem illessze be a dátumot, ami az ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónap.

(23) Kérem illessze be a dátumot, ami az ezen irányelv hatálybalépését követő 18 hónap.

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I. BEVEZETÉS

1. A Bizottság 2008. december 16-án elfogadta az intelligens közlekedési rendszereknek (ITS) az egész EU-ra kiterjedő mielőbbi kiépítésére szolgáló keret létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, valamint az ehhez kapcsolódó cselekvési tervet.

2. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. április 13-án nyilvánított véleményt a javaslatról. A Régiók Bizottságával konzultációt folytattak, azonban az nem adott ki véleményt.

3. Az Európai Parlament 2009. április 23-án elfogadta az első olvasatot követő állásfoglalását (1), melyben 57 módosítást hagyott jóvá. A Bizottság nem nyújtott be módosított javaslatot.

4. Az európai adatvédelmi biztos 2009. július 22-én nyilvánított véleményt a bizottsági javaslatról (2).

5. A Tanács 2010. május 10-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően elfogadta az első olvasat során kialakított álláspontját.

II. A JAVASLAT CÉLJA

6. A javaslat általános célja, hogy megteremtse azokat a feltételeket, és mindenekelőtt létrehozza azokat a mechanizmusokat, amelyek elősegítik az ITS-szolgáltatásoknak és alkalmazásoknak a közúti közlekedésben való felhasználását, valamint más közlekedési módokhoz való kapcsolódását annak érdekében, hogy az ITS teljes mértékben hozzájáruljon a különböző uniós szakpolitikákhoz.

III. AZ ELSŐ OLVASAT SORÁN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

7. Általános megjegyzések

Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének „Tartsuk mozgásban Európát!” című félidei felülvizsgálata (3) rávilágított az intelligens közlekedés fontosságára, és hangsúlyozta, hogy szembe kell nézni a fenntartható közúti közlekedési rendszer előtt álló egyre növekvő kihívásokkal. Az intelligens közlekedési rendszerekben – mivel a legújabb információs és kommunikációs technológiákat alkalmazzák a közlekedésre – megvan a lehetőség, hogy hozzájáruljanak a biztonságos, hatékony, fenntartható, inkluzív és zavartalan személy- és teherszállításhoz Európa közúthálózatán és annak az egyéb közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjain, valamint hogy segítsék az európai ágazat versenyképességének javítását. A bizottsági javaslat célja az volt, hogy kiaknázza az ITS-ben rejlő valamennyi lehetőséget, amellyel az uniós szakpolitikákat a jobb közúti biztonság, a hatékonyabb közlekedés és a környezetre gyakorolt kisebb hatás terén szolgálni tudja, valamint hogy megadja azt a lendületet, amelyre a meglehetősen fejlett ITS-alkalmazások és -szolgáltatások piaci térhódításának felgyorsításához szükség van. Ennek érdekében a javaslat az ITS-eknek az egész EU-ra kiterjedő kiépítésére vonatkozó részletes rendelkezéseket és eljárásokat megállapító, közös és jogilag kötelező előírások létrehozására a komitológiát (ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás) irányozta elő.

A Tanács a javaslat célját tekintve egyetértett ugyan a Bizottsággal, megközelítésében ugyanakkor az eredeti javaslatot jelentősen kiigazította az alábbiakra vonatkozóan:

— azon területek megnevezése és meghatározása, amelyeken előírásokat lehet elfogadni,

— az előírások elfogadása szempontjából bizonyos intézkedések előtérbe helyezése a fenti területeken belül,

— az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésére és használatára vonatkozó tagállami kötelességek tisztázása,

— új „Nem kötelező erejű intézkedések” és „Szabványok” cikkek beillesztése a szövegbe.

E megközelítésből eredően a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja módosítja az eredeti bizottsági javaslatot annak átszövegezése, valamint a szöveg több rendelkezésének törlése és/vagy új rendelkezések beillesztése révén. Az ITS-szolgáltatások és -alkalmazások kiépítésére és használatára a Tanács fokozatos megközelítést javasol, és ezzel finom egyensúlyt teremt: lökést ad egyes

ITS-szolgáltatások és -alkalmazások fejlesztésének, kiépítésének és használatának, anélkül hogy a tagállamokra további adminisztrációs és pénzügyi terheket róna.

8. A fő kérdések

Tárgy és hatály

A Bizottság javasolta az intelligens közlekedési rendszerek Közösségen belüli összehangolt kiépítésére és használatára, valamint az ehhez szükséges előírások kidolgozására vonatkozó keret létrehozását.

Az Európai Parlament nagy vonalakban követte az intelligens közlekedési rendszereknek – beleértve a kölcsönösen átjárható ITS-eket is – az Unión belüli összehangolt és egységes kiépítésére és használatára vonatkozó keret létrehozására irányuló bizottsági javaslatot. A Parlament azt javasolta, hogy az irányelv a közúti közlekedés területén – beleértve a városi közlekedést is – az utazók, a járművek és az infrastruktúra számára szánt valamennyi ITS-re, valamint ezek kapcsolódására vonatkozzon. Indítványozta továbbá, hogy a veszélyeztetett úthasználók is kerüljenek be az irányelv hatálya alá, viszont a közrendhez és közbiztonsághoz kapcsolódó ügyek ne.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja leszögezi, hogy a javasolt keretnek támogatnia kell az ITS – mindenekelőtt a tagállami határokon átnyúló – összehangolt és egységes használatát. A Tanács – az Európai Parlament álláspontjával összhangban – azt irányozza elő, hogy az irányelv ne érintsen nemzetbiztonsági vagy védelmi érdekekkel összefüggő kérdéseket.

Kiemelt területek

A bizottsági javaslat négy olyan kiemelt területet tartalmazott (a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása, a forgalom- és teherforgalom-irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyosókon és konurbációs térségekben, a közúti biztonság és védelem, valamint a járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása), ahol a Bizottságnak különösképpen meg kell határoznia az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésére és használatára vonatkozó előírásokat.

Az Európai Parlament megerősítette a fenti kiemelt területeket, de megszüntette annak lehetőségét, hogy a négy említett területen kívül is lehessen előírásokat elfogadni.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja nagyrészt összecseng az Európai Parlament véleményével, és az alábbi négy kiemelt területtel foglalkozó külön cikket irányoz elő:

I. A közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása;

II. A forgalom- és teherforgalom-irányításhoz kapcsolódó ITS-szolgáltatások folyamatossága;

III. Közúti biztonsággal és védelemmel kapcsolatos ITS-alkalmazások;

IV. A jármű összekapcsolása a közlekedési infrastruktúrával.

Ezen kiemelt területek hatálya az irányelv I. mellékletében kerül meghatározásra.

Kiemelt intézkedések

A Bizottság javaslata nem tartalmazott kiemelt intézkedéseket.

Hasonlóképpen, az Európai Parlament sem nevezett meg kiemelt intézkedéseket. Meghatározott azonban négy olyan területet (az EU egészére kiterjedő valós idejű utazási és forgalmi információs szolgáltatások, az ingyenesen hozzáférhető minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások, az e-segélyhívó egész Európában történő összehangolt bevezetése, illetve a tehergépkocsik és a kereskedelmi járművek számára biztonságos parkolóhelyek, valamint a telematikusan vezérelt parkolási és foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések), ahol a Bizottságnak előírásokat kell meghatároznia az. ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjének kötelező kiépítésére és használatára vonatkozóan.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjába felveszi az Európai Parlament gondolatát, hogy egyes ITS-alkalmazásokat és -szolgáltatásokat előtérbe kell helyezni. Ezért a Tanács a következő hat kiemelt intézkedést fogalmazza meg:

a) az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások;

b) az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások;

c) a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások a felhasználók számára térítésmentesen hozzáférhetően;

d) az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó harmonizált biztosítása;

e) a tehergépkocsik és a kereskedelmi járművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó információs szolgáltatások nyújtása;

f) a tehergépkocsik és a kereskedelmi járművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó foglalási szolgáltatások nyújtása.

Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítése

A bizottsági javaslat előirányozta, hogy a tagállamok hozzák meg a kölcsönösen átjárható ITS-alkalmazások és -szolgáltatások Unión belüli összehangolt kiépítéséhez és használatához szükséges intézkedéseket. Ennek érdekében a Bizottság javasolta, hogy az előírásokat komitológiai eljárással (ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás) fogadják el, amely a tagállamokra az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésére vonatkozó kötelességeket is róhat.

Az Európai Parlament nagy vonalakban követte a bizottsági javaslatot, és megerősítette a vonatkozó szöveget annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások földrajzi töredezettsége és folyamatosságának hiánya. A Parlament előírta, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások visszamenőleges kompatibilitását az Unión belül. Az EP javasolta továbbá, hogy a tagállamoknak valamennyi közlekedési módra és köztük lévő kapcsolódási pontokra is alkalmazniuk kell az ITS-eket, ezzel biztosítva a magas szintű integrációt a közlekedési módok között. Ezenkívül előirányozta, hogy a tagállamoknak meg kell hozniuk azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják a szükségletek értékelésére meghatározott alapelveknek (hatékonyság, költséghatékonyság, földrajzi folyamatosság, kölcsönös átjárhatóság, kiforrottság) való megfelelést. Ennek érdekében a tagállamoknak figyelembe kell venniük a földrajzilag elszigetelt régiók morfológiai sajátosságait és az ezek eléréséhez szükséges távolságokat, szükség esetén kivételt téve a költséghatékonyság fent említett elve alól.

A Tanács tisztázza, hogy a tagállamok döntik el, kiépítik-e területükön az ITS-alkalmazásokat és -szolgáltatásokat. Ha azonban kiépülnek az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások, az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott előírásokat tiszteletben kell tartani. A Tanács előirányozza továbbá, hogy – amennyiben nem került sor előírások elfogadásra – a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük a fenti kiemelt területeken folyó együttműködés érdekében.

Előírások

A Bizottság javaslata az ITS-eknek az egész EU-ra kiterjedő kiépítésére vonatkozó részletes rendelkezéseket és eljárásokat megállapító előírások elfogadására a komitológiát (ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás) irányozta elő. Az előírásoknak továbbá az I. mellékletben meghatározott elveken kell alapulniuk, és legalább a II. mellékletben meghatározott alapvető elemeket tartalmazniuk kell. Az Európai Parlament megszabta azt is, hogy a Bizottságnak négy területen előírásokat kell meghatároznia az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjének kötelező kiépítésére és használatára vonatkozóan (lásd a kiemelt területekről szóló részt). A Bizottságnak továbbá előírásokat kell meghatároznia az ITS-eknek az

ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjén túl szükséges kiépítésére és használatára vonatkozóan a Közösség által társfinanszírozott transzeurópai közúthálózat (TERN) építése vagy karbantartása esetében. Az előírásoknak rögzíteniük kell azon feltételeket is, amelyek fennállása esetén a tagállamok a Bizottsággal együttműködve további szabályokat hozhatnak e szolgáltatások területükön vagy területük egy részén való nyújtására vonatkozóan. Az előírások elfogadását megelőzően a Bizottságnak az ezen irányelv végrehajtási intézkedéseinek költség-haszon elemzését is magában foglaló hatásvizsgálatot kell végeznie. A hatásvizsgálatnak ki kell térnie a gazdasági szereplőkre háruló gazdasági többletköltségekre, illetve az ITS gazdasági ciklusához kapcsolódó paraméterekre.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában továbbviszi az Európai Parlament felvetését, hogy egyes ITS-alkalmazásoknak és -szolgáltatásoknak elsőbbséget kell biztosítani. A Bizottságnak ezért arra kell törekednie, hogy előírásokat fogadjon el a fenti kiemelt intézkedések területén. Ezenkívül a Bizottság legkésőbb 12 hónappal a kiemelt intézkedésre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően adott esetben – és költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálat elvégzését követően – javaslatot nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az adott kiemelt intézkedés megvalósítására vonatkozóan. A Tanács megfogalmazza továbbá, hogy az előírások tartalmazhatnak funkcionális, technikai, szervezési és szolgáltatási rendelkezéseket. A Tanács egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a tagállamok a Bizottság értesítését követően további szabályokat hozhatnak az ITS-szolgáltatásoknak a területükön való nyújtására vonatkozóan. Úgy véli továbbá, hogy az előírásoknak adott esetben szabványokon kell alapulniuk, és hogy a Bizottságnak az előírások elfogadása előtt mindig hatásvizsgálatot kell végeznie. Végezetül a Tanács előirányozza, hogy a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárással is elfogadhat előírásokat. Az irányelv hatálybalépése után hét évvel megszűnik az a lehetőség, hogy ennek az eljárásnak megfelelően lehessen előírásokat elfogadni. Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az előírások elfogadására vonatkozó felhatalmazást. Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül kifogást emelhet az előírásokkal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő két hónappal meghosszabbodhat.

Szabványok és nem kötelező erejű intézkedések

A bizottsági javaslat és az Európai Parlament állásfoglalása nem tért ki szabványokra vagy nem kötelező erejű intézkedésekre.

A Tanács első olvasatban elfogadott javaslatában szerepelnek szabványok, amelyeket a kiemelt területeken és a kiemelt intézkedések vonatkozásában lehet kidolgozni a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban. Ezek a szabványok biztosítanák az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésének és működtetésének kölcsönös átjárhatóságát, kompatibilitását és folyamatosságát. Ezenkívül a Tanács a szöveget kiegészítette egy iránymutatások és más nem kötelező erejű intézkedések Bizottság általi elfogadásáról szóló cikkel annak érdekében. hogy megkönnyítse a kiemelt területekkel kapcsolatos tagállami együttműködést.

Adatvédelem

A bizottsági javaslat általánosságban hivatkozik az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos meglévő uniós szabályozásra.

Az Európai Parlament pontosította az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos rendelkezéseket azáltal, hogy az ITS-alkalmazások és/vagy -szolgáltatások működtetéséhez az anonim adatok használatát szorgalmazta. Személyes adatok feldolgozására csak az ITS-alkalmazások és/vagy szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben kerülhet sor.

Azzal, hogy megerősíti az adatvédelemről és a magánélet védelméről szóló rendelkezéseket, a Tanács első olvasat során elfogadott álláspontja figyelembe veszi mind az EP álláspontját, mind az európai adatvédelmi biztos véleményét.

A felelősségre vonatkozó szabályok

A Bizottság javaslata nem tartalmazott felelősségre vonatkozó szabályokat.

Az Európai Parlament számára a felelősséggel kapcsolatos kérdések az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások gyors kifejlesztésének és telepítésének szükséges előfeltételei.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja figyelembe veszi az EP véleményét, és hivatkozik a vonatkozó meglévő uniós és nemzeti jogszabályokra.

Az ITS előírásaira és kiépítésére vonatkozó elvek

A bizottsági javaslat megállapított bizonyos elveket, amelyeket az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiválasztásakor és kiépítésekor tiszteletben kell tartani.

Az Európai Parlament megerősítette és kibővítette a fent említett elveket azáltal, hogy kiegészítette őket a veszélyeztetett úthasználók védelmével, a Közösség egészében és külső határainál biztosított zavartalan szolgáltatásokkal, valamint az intermodalitással.

Az EP állásfoglalása nyomán a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja továbbfejleszti a vonatkozó rendelkezéseket, és az elvek közé felveszi az arányosságot, a kölcsönös átjárhatóságot, a visszamenőleges kompatibilitást, a meglévő nemzeti infrastruktúrák és hálózati jellemzők tiszteletben tartását, az egyenlő hozzáférést, a jó minőségű idő- és helymeghatározást, valamint a koherenciát.

9. Az Európai Parlament által elfogadott egyéb módosítások

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában nem szereplő további módosítások a következőkre vonatkoznak:

— hivatkozás a különböző közlekedési módokban használt fejlett alkalmazásokra és közösségi mechanizmusokra, például a vasúti közlekedésben (ERTMS és TAF TSI), a nyílt tengeri és belvízi közlekedésben (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), a légi közlekedésben (SESAR), valamint a szárazföldi szállításban, többek között az élőállat-szállításban (2. módosítás);

— hivatkozás a célorientált rövid távolságú kommunikációra (DSRC) (5., 16. és 53. módosítás);

— hivatkozás a „Tárgy és hatály” cikkben a közúti közlekedés terén – beleértve a városi közlekedést is – az utazókra, járművekre és az infrastruktúrára, valamint ezek kapcsolódására (7. módosítás);

— az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjének bevezetése és meghatározása (12., 20. és 21. módosítások);

— „A közúti infrastruktúrához kapcsolódó ITS-berendezések és szoftverek típusjóváhagyására” vonatkozó további rendelkezések (27., 28., 29., 30. és 31. módosítás);

— tizenkét hónapos átültetési idő az irányelv hatálybalépését követően (49. módosítás);

— a tagállamok kötelezése az irányelv és az elfogadott nemzeti rendelkezések közötti megfelelési táblázat elkészítésére (49. módosítás);

IV. KÖVETKEZTETÉS

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja kialakítása során teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasatban elfogadott állásfoglalását. Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy az első olvasatban elfogadott álláspontja a módosítások jelentős részét – elvben, részben vagy teljes egészében – tartalmazza.

(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2) 12479/09

(3) 10954/06