HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.5.13.  
COM(2015) 270 final  
  
Ajánlás  
A TANÁCS AJÁNLÁSA  
Lengyelország 2015.  évi nemzeti reformprogramjáról,  
 
amelyben véleményezi Lengyelország 2015.  évi konvergenciaprogramját  
  
 
HU 2   HU  
 
Ajánlás  
A TANÁCS AJÁNLÁSA  
Lengyelország 2015.  évi nemzeti reformprogramjáról,  
 
amelyben véleményezi Lengyelország 2015.  évi konvergenciaprogramját  
 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,  
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121.  cikke 
(2) bekezdésére és 148.  cikke (4)  bekezdésére,  
tekintettel a költségvetési egyenleg  felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997.  július  7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és 
különösen annak 9.  cikke (2)  bekezdésére,  
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira3, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,  
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,  
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,  
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság v éleményére,  
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,  
mivel:  
(1) Az Európai Tanács 2010.  március  26-án elfogadta a Bizottság „ Európa 2020 ” 
elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a 
foglalkoztatást célzó új  stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség 
annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a 
versenyképesség terén.  
(2) A Tanács  a Bizottság javaslatai alapján 2010.  július  13-án elfogadta a tagállamok és 
az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást 
(2010 –2014), 2010.  október  21-én pedig elfogadta a tagállamok 
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó irá nymutatásokról szóló határozatot. Ezek 
együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, 
hogy nemzeti gazdaság - és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.  
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o.  
2 COM(2015)  270. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
HU 3   HU (3) A Tanács 2014.  július  8-án ajánlást fogadott el L engyelország 2014.  évi nemzeti 
reformprogramjáról, valamint véleményezte Lengyelország 2014.  évi aktualizált 
konvergenciaprogramját.  
(4) A Bizottság 2014.  november  28-án elfogadta az éves növekedési jelentést4, amely 
elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 
2014.  november  28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a 
riasztási mechanizmus keretében készült jelentést5, amelyben Lengyelországot azon 
tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.  
(5) Az Európai Tanács 2014.  december  18-án meghatározta a beruházások fokozásához, 
a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát 
költségvetési konszol idációhoz szükséges prioritásokat.  
(6) A Bizottság 2015.  február  26-án közzétette a Lengyelországra vonatkozó 2015.  évi 
országjelentését6. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014.  július  8-án 
elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Lengyelor szág által elért 
eredményeket.  
(7) Lengyelország 2015. április 29 -én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 
2015. április 30 -án pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok 
figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidej űleg került sor.  
(8) [A túlzotthiány -eljárás 2015.  júniusi megszüntetését követően] Lengyelország 
jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi 
konvergenciaprogramjában közölt tervei szerint a kormány az államháztartási hi ányt 
a GDP 3,2  %-áról 2015 -re fokozatosan a GDP 2,7  %-ára, majd 2018 -ra a GDP 
1,2 %-ára csökkenti. A Bizottság 2015.  tavaszi előrejelzése alapján úgy tekinthető, 
hogy a túlzott hiány korrekciója már 2014 -re – azaz egy évvel a határidő előtt – 
megvalósult, mivel a GDP 3  %-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó 
hiányt a rendszerszintű nyugdíjreformmal járó költségvetési kiadások indokolják. A 
kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1  %-ának 
megfelelő strukturális hiányként megh atározott – középtávú költségvetési célt 2019 -
re teljesítenék. A GDP -arányos államadósság 2015 -ben 51,7  %-on tetőzik, majd 
annak mértékét a kormány 2018 -ra 49,1  %-ra tervezi csökkenteni. A költségvetési 
előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókön yv 2015 -re vonatkozóan 
megalapozott, 2016 -ra vonatkozóan optimista. Az átfogó értékelés alapján 
Lengyelország 2015 -ben várhatóan eleget fog tenni a középtávú költségvetési cél 
eléréséhez szükséges kiigazításnak, mivel a nettó kiadásnövekedés a referenciaér ték 
alatt marad. A 2016 -tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató 
intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015.  tavaszi 
előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2016 -ban némileg eltérnek az 
előírt kiigazítás tól, mivel a strukturális kiigazítás mértéke elmarad a követelménytől. 
Ezért 2016 -ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram 
értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a 
Tanács véleménye szerint Lengyelország várhatóan nagyrészt meg fog felelni a 
Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A csökkentett héamértékek 
jelenlegi kiterjedt alkalmazásának korlátozása és az adóigazgatás hatékonyságának 
fokozása révén növelhetők lennének az adóbevé telek.  
                                                 
4 COM(2014)  902. 
5 COM(2014)  904. 
6 SWD(2015) 40 final.  
 
HU 4   HU (9) Lengyelország költségvetési kerete számára kedvező lenne egy, a költségvetési 
szabályok betartásának előzetes és utólagos értékeléséért, a makrogazdasági és 
költségvetési előrejelzések értékeléséért, valamint az államháztartás hosszú távú 
fenntartha tóságának vizsgálatáért felelős független testület létrehozása.  
(10) 2013 végén Lengyelország visszafordította a nyugdíjrendszer 1999 -es reformját. Bár 
a nyugdíjrendszer 1999 -es reformjának visszafordítása rövid távon enyhítette a 
költségvetésre nehezedő terhet , nem javítja az államháztartás hosszú távú 
fenntarthatóságát, mivel a magasabb társadalombiztosítási járulékokból és az 
alacsonyabb kamatfizetésekből származó rövid távú előnyöket ellensúlyozzák a 
jövőben az állami nyugdíjpillérből kifizetett magasabb nyu gdíjak terhei. 
Összességében az 1999. évi rendszerszintű nyugdíjreform visszafordítása hosszabb 
távon kockázatot jelent a lengyel államháztartásra.  
(11) A mezőgazdasági termelők és a bányászok részére biztosított társadalombiztosítási 
kedvezmények továbbra is hátráltatják a szakmai mobilitást, és jelentős költséget 
jelentenek az államháztartás számára. Ezek a kedvezményes rendszerek visszatartják 
az embereket attól, hogy a termelékenyebb ágazatokra váltsanak, rejtett 
munkanélküliséget generál, és az alacsony já rulékok miatt nagy mértékben 
megterheli az adófizetőket. A lengyel mezőgazdasági ágazat a munkaerő 11,4  %-át 
foglalkoztatja, ami az uniós átlag több mint kétszerese, miközben a bruttó nemzeti 
összterméknek mindössze 3,3  %-át állítja elő. A mezőgazdasági te rmelők 
társadalombiztosítási rendszeréhez nyújtott állami támogatások mértéke a GDP közel 
1 %-ának felel meg, a bányászok nyugdíjaival összefüggő kiadások pedig a GDP 
0,5 %-ának megfelelő mértékűek. A befizetett járulékok és a kapott juttatások közötti 
kapcsolat laza, és többnyire átalánymértéken alapulnak. A magas jövedelemmel 
rendelkező mezőgazdasági termelőket nem lehet szisztematikusan kizárni a 
rendszerből, amely így ki van téve a visszaéléseknek. A mezőgazdasági termelőkre 
vonatkozó társadalombiztosít ási szabályok megújításának legfontosabb első lépése 
egy, a mezőgazdasági termelők jövedelmét nyilvántartó és értékelő rendszer 
bevezetése lenne.  
(12) Lengyelországban továbbra is szegmentált a munkaerőpiac. Az Unión belül 
Lengyelországban a legmagasabb a határ ozott időre szóló munkaszerződéssel 
foglalkoztatottak aránya, miközben alacsony a határozottból a határozatlan idejű, 
azaz állandó munkaviszonyba átkerülők aránya, és a bérkülönbségek az Unión belül 
itt a legmagasabbak. A merev elbocsátási szabályok, a hos szadalmas 
igazságszolgáltatási eljárások és a munkáltatókat sújtó egyéb terhek a munkaadókat a 
határozott idejű szerződések és az atipikus foglalkoztatási formák alkalmazása felé 
terelik. Emellett a munka törvénykönyve szerinti munkaviszony magasnak tartot t 
költségei a polgári jogi szerződések ( umowy cywilno -prawne ) alapján történő 
foglalkoztatás túlságosan kiterjedt alkalmazásához vezetnek, ami a munkaadók 
számára az alacsonyobb társadalombiztosítási költségek miatt előnyös. Az ezen 
típusú – alacsonyabb já rulékfizetési kötelezettséggel járó – szerződések magas 
aránya ugyanakkor lerontja az elérhető munkalehetőségek minőségét, különösen a 
fiatalok foglalkoztatása esetében. Az ifjúsági munkanélküliség magas, ennek részben 
egyfelől a jelentkezők végzettsége és  készségei, másfelől a munkaerő -piaci igények 
közötti eltérések az okai. Folytatni kell tehát a szakoktatás és -képzés rendszerének 
megújítására irányuló erőfeszítéseket, és növelni kell az egész életen át tartó 
tanulásban részt vevők arányát. A nők munkae rő-piaci részvétele továbbra is 
alacsony. E probléma megoldása érdekében Lengyelország javította az iskola -
előkészítő oktatás létesítményeinek elérhetőségét, ugyanakkor a koragyermekkori 
 
HU 5   HU szolgáltatások elérhetősége tekintetében Lengyelország továbbra is az  Unió 
legrosszabbul teljesítő országai között van.  
(13) A vasúti ágazat a magas pályahasználati díjak és az elégtelen nemzeti finanszírozás 
miatt szenved. A szabályozási és igazgatási feltételek miatt a projektek megtervezése 
és végrehajtása jellemzően hosszada lmas és körülményes. Bár az elmúlt időszakban 
hozott jogszabályi változások pozitív fejleményeket hozhatnak a vasúti 
közlekedésben, vélhetően nem lesznek hatással a 2007 –2013 között elindított 
beruházási projektekre. Ugyanakkor a 2014 –2020 közötti időszakb an jelentősen 
megnövelték a vasúti ágazatra fordított uniós finanszírozást.  
(14) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lengyelország 
gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015.  évi 
országjelentésben. A Bizottság értékelte t ovábbá a konvergenciaprogramot és a 
nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett 
ajánlások nyomon követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a 
programoknak Lengyelország fenntartható költségvetési, valamin t társadalom - és 
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok 
megfelelnek -e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az 
Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli 
nemzet i döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1 –4. ajánlás 
tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.  
(15) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Lengyelország 
konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét7 mindenekelő tt az alábbi 1. 
ajánlás tükrözi,  
AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2015 –2016 -ban tegyen intézkedéseket a következők 
érdekében:  
1. A túlzott hiány korrekcióját követően a középtávú költségvetési cél elérése 
érdekében mind 2015 -ben, mind 2016 -ban hajtson végre a G DP 0,5  %-ának 
megfelelő költségvetési kiigazítást. Hozzon létre független költségvetési tanácsot. 
Korlátozza a csökkentett héamértékek alkalmazását.  
2. A mezőgazdasági termelőkre és a bányászokra vonatkozó nyugdíjrendelkezéseket 
kezdje el hozzáigazítani a többi munkavállalóra vonatkozó rendelkezésekhez, és 
fogadjon el egy menetrendet a progresszív módon megvalósuló teljes körű 
hozzáigazításra. Dolgozza ki a mezőgazdasági termelők jövedelmének értékelésére 
és nyilvántartására szolgáló rendszert.  
3. Hozzon mu nkaerő -piaci intézkedéseket a határozott idejű szerződésekre és a polgári 
jogi szerződésekre épülő foglalkoztatás túlzott mértékű alkalmazásának 
visszaszorítása érdekében.  
4. Szüntesse meg a vasúti beruházási projektek akadályait.  
Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részéről  
 az elnök  
                                                 
7 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9.  cikkének (2) bekezdése szerint.