[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.28.

COM(2009)479 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A jövő internetével foglalkozó magán–állami partnerség

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A jövő internetével foglalkozó magán–állami partnerség

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A közlemény célkitűzései 4

3. A jövő internete – eszköz egy intelligensebb világ létrehozásához 5

3.1. Az intelligens infrastruktúrával kapcsolatos tendenciák 5

3.2. A jövő internetét alakító tendenciák 7

4. A jövő internetének Európai vonatkozása 8

4.1. A jövő internete és a hetedik keretprogram 8

4.2. A tagállamok kezdeményezései a jövő internetével kapcsolatban 8

4.3. Ágazati és innovációs vetület 9

5. A jövő internetével kapcsolatos cselekvési irányvonalak 9

5.1. A jövő internetével kapcsolatos K+F beruházások megerősítése 10

5.2. A tagállamok kezdeményezéseinek jobb kihasználása és a jövő internetével kapcsolatos nemzetközi vonatkozások hangsúlyozása 10

5.3. A jövő internetével foglalkozó magán-állami partnerség kiépítése 11

5.3.1. A PPP tartalma és kiemelt területei 11

5.3.2. A PPP megvalósítása 12

6. Következtetések 13

BEVEZETÉS

Az internet a 21. század legfontosabb, a társadalmi és gazdasági fejlődést elősegítő infrastruktúrái közé tartozik, a vasúti-, a közúti- és a légiközlekedési hálózatoknak a múlt században játszott szerepéhez hasonlóan. Ez nem csak a szolgáltatásokra épülő új gazdaság eszköze, hanem az „ötödik szabadság” és a valódi tudásalapú társadalom megvalósítását támogató eszköz is egyben[1].

Az internet gazdaság- és társadalomalakító hatásai a jövőben még egyértelműbbé válnak az információs és kommunikációs technológiák fejlődésével és az újszerű üzleti és társadalmi alkalmazások kibontakozásával.

A közszolgáltatásokat, mint pl. egészségügy, tömegközlekedés, környezeti megfigyelés vagy energiagazdálkodás, jelenleg komplex, jellemőzen nem az interneten alapuló infrastruktúrák működtetik. Ezeket az infrastruktúrákat „intelligenssé”, azaz hatékonyabbá és fenntarthatóbbá lehetne tenni úgy, hogy az internetet alapvető funkcióikba és folyamataikba integrálják. A hatékonyság és a termelékenységnövekedés új szintjeit azonban csak akkor lehet elérni, ha multidiszciplináris és nyitott innovációs megközelítéssel legyőzik a technológiai akadályokat.

Az internet története során több innovációs hullám is megfigyelhető: először a web bevezetésével, majd a távközlési és audiovizuális szolgáltatások integrációjával (pl. VoIP és IPTV)[2], végül a közelmúltban számos online szolgáltatás és alkalmazás elterjedésével. A különböző technológiák, mint például a megosztott számítási platformok, web 2.0., tartalommegosztó szolgáltatások, különböző szélessávú hozzáférési hálózatok, mobil eszközök és érzékelők („tárgyak”) nagyszabású integrációja azonban az internet több mint harminc éves architektúrájának újragondolását teszi szükségessé. A megbízhatóság és a biztonság jelentik azokat a kulcsfontosságú szempontokat, ahol új válaszokra van szükség. Új, egyre nagyobb teljesítményű, új funkciókra van szükség az újszerű alkalmazások valósidejű követelményeinek teljesítéséhez.

A technológiai kérdéseken túlmenően az üzleti és társadalmi folyamatoknak a jövőbeni internetes infrastruktúra által elősegített szerkezeti átrendeződése az európai érdekeltek számára kiváló lehetőséget nyújt egy új innovációs hullám elindítására és a technológiai és tudományos ismereteikkel arányos pozíció elfoglalására az internetes gazdaságban.

A világ más területein, pl. az Egyesült Államokban, Japánban, Koreában és Kínában a jövő internetét stratégiai prioritásként kezelik. Az Európai Unióban ez a hetedik keretprogramon belül az információs és kommunikációs technológiák kutatási programjának egyik prioritása, amely az e területtel kapcsolatos kutatás-fejlesztési IKT-költségvetés közel 20%-ával rendelkezik. Számos tagállam is ambiciózus kezdeményezéseket indított ezen a téren.

Az európai szinten és a tagállamokban zajló számos erőfeszítést kiaknázó, következetes megközelítésre van szükség ahhoz, hogy Európa vezető régióvá váljon a jövőbeni internetes technológiák és alkalmazások terén.

Az Európai Unió számos lépést tett már az internettel kapcsolatos, szélesebb értelemben vett szakpolitikai megközelítésének keretében, amelynek célja az innovatív internetes technológiák, köztük az IPv6[3] elterjedésének és a „dolgok internetének” (IoT)[4] kialakulásához kedvező környezetek létrehozásának elősegítése, egyúttal az internet kezdetektől követett alapelveit is támogatva, jelesül a végpontok között megvalósuló összekapcsolhatóságot, a nyitottságot és az átjárhatóságot. Nagyon fontos a hosszú távú kutatási beruházások korai fázisban jelentkező eredményeinek kiaknázása olyan rövid és középtávú innovációs kezdeményezésekkel, amelyek elősegítik új ipari szereplők és szolgáltatók megjelenését Európában.

Jelenleg a jövő internetét, mint építőkövet magában foglaló átfogó megközelítésre van szükség a digitális társadalom és gazdaság szempontjából. Ez a megközelítés és a közleményben bejelentett intézkedések a Bizottság által a jövő év során bemutatandó, a valóban egységes digitális piac előtt álló főbb akadályok leküzdését, a gyorsabb internettel kapcsolatos történő beruházások előmozdítását és az elfogadhatatlan digitális szakadék áthidalását célul kitűző átfogó európai digitális menetrend szerves részét képezik majd[5].

A KÖZLEMÉNY CÉLKITűZÉSEI

A jövő internetének várható technológiai fejlesztései és az intelligens (energetikai, tömegközlekedési, egészségügyi, munkaügyi és környezeti, stb.) infrastruktúrák kialakítása felé mutató tendenciák lehetőséget nyújtanak Európának ahhoz, hogy a Bizottság 2008. november 26-án elfogadott gazdasági fellendítési csomagjával[6] összhangban egy fenntartható gazdaság felé mozduljon el.

A jövőbeni internetes technológiáknak az intelligens infrastruktúrákban történő alkalmazása lehetővé teszi Európa számára a versenyképesség javítását a ma még gyermekcipőben járó technológiák és rendszerek, mint pl. az érzékelőhálózatok[7] vagy „számítási felhők” terén, és lehetővé teszi hatalmas mennyiségű információ mérését, nyomon követését és feldolgozását[8].

Ez a közlemény az említett tendenciák minél jobb kiaknázásához kíván kereteket biztosítani, támogatva az „intelligens” társadalom kialakulását, ugyanakkor különösen az alábbi intézkedésekkel növelve az európai IKT-ágazat versenyképességét:

- az uniós szinten végrehajtott intézkedések kiaknázása az internetes technológiák határainak kitolásához;

- a rövid és középtávú megközelítések összehangolása, a kulcsfontosságú szempontok ismételt hangsúlyozása és új kezdeményezések ösztönzése ahhoz, hogy Európa vezető szerepet töltsön be a jövő internetében;

- a jövő internetével foglalkozó , a tagállamok[9] és az ágazat[10] által támogatott magán–állami partnerség előkészítése (PPP) .

Az említett lehetőség kiaknázása a következőket jelenti:

- szoros partnerségek kialakítása a különböző szakterületeken, az IKT-ágazatban és az intelligens infrastruktúrák terén érdekelt felek között,

- a széttagoltság megszüntetése, és a kritikus tömeg elérése uniós szinten,

- a verseny, a nyitottság és a szabványosítás elősegítése, a fogyasztók/állampolgárok bevonása, gondoskodás a bizalom, biztonság és adatvédelem megvalósulásáról a szolgáltatások átlátható és demokratikus irányításával és ellenőrzésével.

Az ágazat által irányított, a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó IKT-munkaprogramok során a keretprogram meglévő mechanizmusaival összhangban megvalósított PPP fog gondoskodni az említett tevékenységek gyors elindításáról. A PPP az öt európai technológiai platform (ETP)[11] munkájára is támaszkodni fog, azok vonatkozó stratégiai kutatási menetrendjeiben található, internettel kapcsolatos kérdések közötti termékeny kölcsönhatások előmozdításával.

A JÖVő INTERNETE – ESZKÖZ EGY INTELLIGENSEBB VILÁG LÉTREHOZÁSÁHOZ

Világszerte számos kezdeményezés zajlik a társadalmi értékeket támogató alkalmazások „intelligensebbé” tételére. Ezek a fenntarthatóbb és hatékony gazdaság felé történő elmozdulás, a természeti erőforrások harmonizált használatának biztosítása, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, valamint a környezet megőrzésének igényére kívánnak választ adni. Ezek a kezdeményezések nagy nyilvánosságot kapnak. Európában az éghajlat- és energiacsomag[12] ambiciózus politikai kereteket ad a közszolgáltatási feladatokat ellátó infrastruktúra újraértékeléséhez.

Az intelligens infrastruktúrával kapcsolatos tendenciák

Az említett kezdeményezések közül néhány messzemenőkig kihasználja az összekapcsolhatóságot és a megosztott információfeldolgozást az üzleti és működési folyamatok áttervezésére valamint azok „intelligenssé” tételére.

Intelligens infrastruktúra például a következő lehet:

- Intelligens energiahálózatok: a világ elektromosenergia-termelése 2030-ig 33,3 trillió kilowatt-órára (kWh), a 2005-ös 17,3 trillió kWh közel kétszeresére fog emelkedni. Ezzel együtt folyamatosan nő az áramkimaradások és az energiahálózatok túlterheltségének a kockázata. Az internetkapcsolat, a számítási teljesítmény, a digitális érzékelők, valamint az átviteli- és elosztórendszer távvezérlése hozzásegít a hálózatok intelligensebbé, környezetbarátabbá és hatékonyabbá tételéhez[13]. Az „intelligens hálózatok” vagy „energia internet” a mai hálózatoknál jobban reagál a változásokra, interaktívabb és átláthatóbb működést tesz lehetővé. Képes az új, megújuló energiaforrások fogadására, koordináltan tudja ellátni az eszközök díjszabását és tájékoztatja a felhasználókat fogyasztásuk mértékéről; lehetővé teszi továbbá a közüzemi szolgáltatók számára hálózataik hatékonyabb irányítását, és hozzásegít az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez. A jelenleg rendelkezésre álló internetes technológiákat alkalmazó kísérleti projektekben a csúcsterhelést több mint 15%-kal tudták csökkenteni.

- Intelligens környezetvédelmi információs rendszerek: egyre növekvő alkalmazási terület az érzékelőhálózatok használata környezetvédelmi adatok valósidejű vagy közel valósidejű gyűjtéséhez. Ez internetkapcsolat meglétét teszi szükségessé a komplex információs rendszerekben tárolt adatok kezeléséhez, terjesztéséhez és integrációjához. Ezek a környezetvédelmi információs szolgáltatások várhatóan számos ágazatot fognak támogatni, például különböző megújuló energiaforrást használó energiatermelő központok helyszínválasztását és működtetését, intelligens épületek hatékony üzemeltetését, biztonságosabb közúti közlekedési rendszereket, illetve a nyilvánosság általános tájékoztatását a környezeti kockázatokról és veszélyekről[14].

- Intelligens szállítási és közlekedési rendszerek: a forgalmi dugók évente 135 milliárd EUR-ba kerülnek Európa számára. A forgalmi dugók csak Németországban naponta 33 millió liter üzemanyagot és 13 millió kiesett órát jelentenek, ami napi 250 millió EUR gazdasági veszteséget okoz[15]. Sok esetben nem jöhet szóba új utak építése. Az utak és autók „intelligenssé” tétele az intelligens közlekedési rendszerek (ITS)[16] használatával – azaz pl. érzékelőhálózatokkal, rádiófrekvenciás azonosító címkékkel és helyzetmeghatározó rendszerekkel történő felszerelése[17] – ígéretes alternatívának tűnik. Az internet megoldást nyújt a különböző technológiák összekapcsolására, és ezen felül az állami és a magán közlekedési erőforrások valósidejű kezelésével, valamint utazási információs és döntéshozatali eszközökkel a jelenlegi megoldásoknál jóval hatékonyabbá teheti a közlekedést[18].

- Intelligens egészségügyi rendszerek: az orvosi ellátás költségeinek csökkentése és a betegek kényelmének javítása érdekében a kórházak helyett egyre inkább a páciensek otthonában nyújtanak orvosi kezeléseket. A jelenlegi kutatások és kísérletek olyan „otthoni” környezetben használható technológiák kidolgozására irányulnak, amelyek támogatni tudják a betegeket, és képesek kielégíteni információs és kommunikációs igényeiket. Ezek a technológiák eszközöket (érzékelők, működtető szervek, speciális hardverek és berendezések), hálózatokat és szolgáltatási platformokat kombinálnak az egészségi állapottal, a beteg kórtörténetével, allergiáival és betegségeivel kapcsolatos információk hasznosítására. Ezeket a hatalmas adatbázisokat ezután orvosi ellátásra, illetve kutatási vagy statisztikai célokra lehet felhasználni.

Ezek a hálózatba kapcsolt infrastruktúrák tipikus példái annak, ahogy az internetes technológiák a létfontosságú mindennapi folyamatok gazdasági és társadalmi hatékonyságát egyaránt támogatják. Európában és a világon számos város indított ezekhez hasonló, de kisebb terjedelmű kísérleti projekteket, mint pl. Stockholm (közlekedési rendszer), Amszterdam (mobilitás és munka), Málta (energiahálózat) és Párizs (egészségügy).

A folyamatot jelentős internetes vállalatok is támogatják. Ez a tendencia a jövőben is folytatódni fog, hatalmas lehetőségeket nyitva az állami és magánszféra szereplői számára. Elérkezett az idő Európa számára, hogy megragadja ezt a lehetőséget, és ambiciózus megközelítést dolgozzon ki az internetkapcsolattal ellátott infrastruktúrák kiépítése felé.

A jövő internetét alakító tendenciák

Az új alkalmazások nagyságrendje és kiterjedése meghaladja a jelenlegi internetes infrastruktúra kapacitását:

- Az internetkapcsolatok sebessége robbanásszerűen nő. Számos EU-tagállam legalább 100 Mb/s sebességű hozzáférést tervez kiépíteni 2015-ig. A világ más országai (pl. Korea) 2012-ig 1 Gb/s sebességű hozzáférés kiépítését tűzték ki célul az ország teljes területén, ami a jelenleg kínált szélessávú hozzáférések sebességének közel 250-szerese.

- Az internet adatforgalma évente 60%-kal növekszik. A tartalommegosztó szolgáltatások, videomegosztás és nagyfelbontású online televíziózás terjedése továbbra is exponenciálisan növeli az adatforgalmat. A szűk keresztmetszeteket tovább fogja súlyosbítani az infrastrukturális beruházásokkal kapcsolatos jelenlegi visszafogottság.

- A mobil szélessáv várható globális elterjedésével 2012-ig az internet felhasználóinak tábora további egymilliárd fővel gyarapodik annak ellenére, hogy az internet kialakításakor nem számoltak a mobil felhasználás támogatásával.

- Szaporodnak az internetes és webes vírusok és támadások. Egyre nőnek az elektronikus személyazonosság eltulajdonításával és a magánszférának a személyes és kritikus üzleti adatok nem megfelelő felhasználásával történő megsértésével kapcsolatos esetek. Az érzékelőkön alapuló infrastruktúra nagyléptékű kiépítésével és az internet-hozzáféréssel rendelkező eszközök számának robbanásszerű növekedésével a biztonsági kockázatok és biztonsági rések is együtt nőnek, a kiberbűnözéssel együtt. A „megbízható környezetek" hiánya tovább rontja a helyzetet.

- Az internetes szolgáltatások[19] egyre népszerűbbé válnak. Ezt az úgynevezett nyitott innovációs modell és a „számítási felhők” elterjedése tovább erősíti[20]. A számítási felhők radikálisan csökkentik a piaci belépés korlátait a szolgáltatók, különösek a kkv-k számára.

- A jövőben különböző eszközök, érzékelők, szolgáltatások és „dolgok” miriádjai csatlakoznak majd az internethez. Az a meglévő infrastruktúrát „intelligensebbé” teszi, és lehetővé teszi az említett szolgáltatások felhasználását az állampolgárok, vállalkozások és a közigazgatás számára. Növelni kell az átfogó megközelítések alkalmazásával kapcsolatos képességünket a társadalmi alkalmazások támogatása érdekében.

A felvázolt tendenciák által támasztott kihívásokat nem elégséges pusztán technológiai eszközökkel megválaszolni. A technológiák fejlesztése során nagyobb hangsúlyt kell fektetni a felhasználók és az alkalmazások követelményeire.

A JÖVő INTERNETÉNEK EURÓPAI VONATKOZÁSA

A jövő internete és a hetedik keretprogram

A Bizottság már felismerte a jövő internetének fontosságát[21].

A hetedik keretprogramban már intézkedések történtek arra vonatkozóan, hogy Európa technológiailag vezető régióvá váljon.

A jövő internetével kapcsolatban jelenleg mintegy 90 európai kutatási projekt zajlik több mint 500 európai intézmény bevonásával, amelyeket átlagosan két éves időszak során összesen körülbelül 400 millió EUR összeggel finanszíroz az Unió. E projektek közé tartozik a „FIRE” kezdeményezés, amely nagyszabású kísérleti platformokat támogat a jövő internetes technológiáinak vizsgálata, a jövőbeni követelmények előrejelzése, valamint a társadalmi és gazdasági hatások felbecsülése érdekében. A GÉANT kutatási hálózat is az internet jövőbeni technológiáinak korai kiépítését, tesztelését és kísérleti üzemeltetését támogatja[22].

Ennek a beruházásnak jelentős egyesítő hatása volt Európa kutatói közösségére, különösen a jövő internetével foglalkozó közgyűlés (Future Internet Assembly, FIA)[23] létrehozásával.

Az eddig elért kutatási eredményeket tovább kell erősíteni:

- a jövőbeni internetes technológiák kialakításához hozzájáruló különböző technológiai területek közötti kapcsolatok bővítésével;

- a társadalmi-gazdasági követelmények és azok technológiai következményeinek átfogóbb megértésével;

- a nagy sebességű kutatási hálózatok, mint pl. a GÉANT használatának fokozásával az internet jövőbeni technológiáinak korai kiépítésének, tesztelésének és kísérleti üzemeltetésének támogatása érdekében.

A tagállamok kezdeményezései a jövő internetével kapcsolatban

Számos tagállam nemzeti kezdeményezéseket indított. 2008-ban a tagállamokat tömörítő munkacsoport megvizsgálta a közös megközelítések kialakításának lehetőségét[24] a témakörök, stratégiák és ágazati politikák sokféleségének fényében. Jelentésükben a tagállamok azonosították az „ Uniós szintű alkalmazások elterjedése és a kísérleti létesítmények és platformok létrehozása elősegítésének” előnyeit .

A jövő internetével foglalkozó fórum (Future Internet Forum, (FIF)[25] megalapításának célja a nemzeti kezdeményezések koordinációja volt, tükrözve a tagállamok elkötelezettségét az internet jövőjének az információk, bevált gyakorlatok valamint viszonyítási alapként szolgáló technológiák és alkalmazások megosztásával történő közös alakításában. Ez a közös követelményeket lehetőleg közbeszerzés útján teljesítő innovatív megoldások elterjedését is serkenti.

Ágazati és innovációs vetület

Az ágazat iparpolitikai szempontjából az Európai Bizottság támogatja az ipari vállalatok és az egyetemek közötti, következetes kutatási útiterveken alapuló partnerségek létrehozását. Az internet jövőjével kapcsolatos technológiák és rendszerek terén jelenleg öt európai technológiai platform (ETP) végzi tevékenységét. Ezek a következők: elektronikus mobilitás, NEM, NESSI, ISI és EPoSS.

Ezek az ETP-k hozzásegítettek az európai szintű kutatási prioritások meghatározásához.

Elérkezett az idő koncentráltabb és integráltabb, közös ágazati célok megvalósítását kitűző partnerségek kialakítására az érintettek között. Ezért Európa vezető IKT-vállalatainak egy csoportja kezdeményezte a magán-állami partnerségek tartalmának és szerkezetének meghatározását.

A JÖVő INTERNETÉVEL KAPCSOLATOS CSELEKVÉSI IRÁNYVONALAK

A jövőbeni internet nem a jelenlegi rendszer nagyobb teljesítményű változata lesz, hanem egy olyan infrastruktúra, amely új technológiák nagyléptékű felhasználásával számos új alkalmazást és üzleti modelleket indít útjára.

Európának a küszöbön álló digitális menetrend keretei között kell foglalkoznia az előtte álló kihívásokkal és prioritásokkal. Ehhez három, egymással kölcsönhatásban álló összetevőt határoztak meg:

- K+F beruházások megerősítése, amely a magánberuházásokat is nagy mértékben serkenteni fogja

- a tagállamok kezdeményezéseinek jobb kihasználása, és

- a magán-állami partnerség kiépítése az ágazati érintettekkel.

Az egyes javasolt cselekvési irányvonalakban a jövő internetét meghatározó alapelvekként a nyitottság, a kritikus erőforrások demokratikus szabályozása, átlátható irányítási modellek, a felhasználók nyitott innovációs rendszerek általi bevonása, bizalom, adatvédelem és biztonság lesznek feltüntetve.

A jövő internetével kapcsolatos K+F beruházások megerősítése

A jövő internete hosszú távú megközelítést igényel, ami folyamatos, de a versenyt nem torzító kutatási beruházásokat tesz szükségessé.

Cselekvési irányvonal: A Bizottság évente legalább 200 millió EUR-t szán a hetedik keretprogramnak a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó IKT-munkaprogramjaira, ezzel támogatva a javasolt PPP-beruházásokon kívüli, közép- és hosszú távú kutatási kérdések megoldását. Szabályozási és kutatási szakpolitikáiban a Bizottság átfogó K+F megközelítést fogad el a jövő internetére vonatkozóan a technológiai akadályok leküzdése valamint a felhasználók bevonása, a szabályozás, a szabványosítás és a szellemi tulajdonjogok megfelelő kezelése céljából. A Bizottság aktívan elő fogja mozdítani a FIA-t, mint a kutatás-fejlesztés összehangolásának, az eredmények terjesztésének, további kutatási/kiépítési prioritások és forgatókönyvek vizsgálatának, az erőfeszítések szétaprózottsága csökkentésének eszközét, és az „intelligens infrastruktúra” megvalósítására irányuló lendület kihasználásával az FI alkalmazását is elő fogja segíteni. |

A tagállamok kezdeményezéseinek jobb kihasználása és a jövő internetével kapcsolatos nemzetközi vonatkozások hangsúlyozása

- Az egyes tagállami kezdeményezésekre – bármennyire jelentősek is azok – pozitív hatással lesz a kölcsönös nyilvánosság és a közös stratégiák. A jövő internetének az érdekelt felek és a szaktudás nagyméretű közösségeit összekapcsoló komplex természete egy strukturált mechanizmust tesz szükségessé ahhoz, hogy az erőfeszítések ne forgácsolódjak szét, és hogy képesek legyünk a közös célok meghatározására. Ezért közös fellépésre van szükség a különböző kezdeményezések összekapcsolása érdekében, és azért, hogy Európa nagyobb befolyásra tegyen szert a nemzetközi színtéren.

Cselekvési irányvonal: A Bizottság aktívan hozzájárul a tagállamok jövő internetével foglalkozó fórumának ambiciózus munkaprogramjához az erőfeszítések szétaprózottságának csökkentése, a bevált gyakorlatok azonosítása, valamint a szociális jellegű jövőbeni internetes alkalmazások elterjedésének maximalizálása érdekében, ha lehetséges, közbeszerzés útján. A Bizottság rendszeresen tájékoztatni fogja a jövő internetével foglalkozó fórumot a PPP által a szétaprózottság csökkentése és a bevált gyakorlatok megosztásának támogatása terén elért haladásról. A Bizottság fokozza erőfeszítéseit az EU más, a jövő internetével foglalkozó vezető kezdeményezésekkel folytatott kétoldalú és többoldalú nemzetközi együttműködéseinek kibővítésére azzal a céllal, hogy a Bizottság erre vonatkozóan elfogadott politikájával[26] összhangban elősegítse a világszerte elismert szabványok kialakítását és a jövőbeni internet műszaki átjárhatóságát. |

A jövő internetével foglalkozó magán-állami partnerség kiépítése

- A jövő internete az új ipari forradalom katalizátora lesz, amelynek során az internet üzemeltetőit, szolgáltatásfejlesztőket és berendezésgyártókat felkérik, hogy az állami érdekeltekkel alkotott partnerségben működjenek együtt. Ezt a tendenciát a hosszú távú kutatások köztes eredményeinek felhasználásával is elő lehet segíteni az intelligensebb szolgáltatások iránti igény kielégítése érdekében.

Ezzel kapcsolatban az ágazat a közelmúltban kezdeményezett[27] és javasolt[28] egy magán-állami partnerséget az internet jövőjével kapcsolatban, amely a 2008 közepe óta folyó együttműködésen alapul. Egy ilyen PPP alapvető jellemzője kell hogy legyen a nyílt, szabványos és ágazatközi szolgáltatási platformok kialakítása.

Az európai szakpolitika szempontjából az új „intelligens” – azaz internethez kapcsolódó – infrastruktúrák, amelyek elősegítik a szolgáltatások több millió felhasználó és fogyasztó általi gyors elterjedését és elfogadását elsősorban olyan ágazatok számára lesznek előnyösek, mint az egészségügy, tömegközlekedés, környezetvédelem és energiagazdálkodás.

A PPP tartalma és kiemelt területei

A javasolt PPP céljai a következők:

1. az üzleti folyamatok és a nagy társadalmi értékkel rendelkező infrastruktúrák és alkalmazások működési hatékonyságának növelése. Ennek ki kellene használnia az újraértékelt internetes architektúrákat, szolgáltatásokat és technológiákat a nagyszabású alkalmazások tekintetében;

2. szolgáltatási architektúrák és platformok kidolgozása az internet hosszabb távú követelményeire építve és arra ösztönözve az európai ipart, hogy foglalkozzon az intelligens infrastruktúrák jelentette kihívásokkal, ugyanakkor az innovációval, a fenntartható fejlődéssel, energiával és környezetvédelmi célokkal kapcsolatban járuljon hozzá az EU szakpolitikáihoz.

3. ágazatokon átívelő, a jövőbeni internet értéklánca köré épülő ipari partnerkapcsolatok előmozdítása, valamint felhasználók és közhatóságok bevonása helyi, regionális és nemzeti szinten;

4. az internet infrastruktúrájának nyitott, biztonságos és megbízható platformként történő felhasználása hálózati alkalmazások felhasználóközpontú, nyitott innovációs rendszerek segítségével történő kialakításához;

5. szabályozási és szakpolitikai kérdések megoldása, mint pl. átjárhatóság, nyitottság, szabványok, adatbiztonság és személyes adatok védelme, a jövőbeni internet komplex és „intelligens” felhasználási forgatókönyveinek kontextusában. Ez kiterjedhet a nemzetek közötti ügyekkel, mint pl. a számítógépes bűnözés megelőzésével kapcsolatos módszertanra, eljárásokra és bevált gyakorlatra, ahol a magán- és a közszféra közötti nagymértékű együttműködésre van szükség. A közszféra részvétele a PPP-ben kulcsfontosságú tényező az említett nem technológiai kérdésekben elérendő haladáshoz.

6. A társadalmi előnyök maximalizálása a civil társadalmi és fogyasztóvédelmi szervezetek szükség szerinti bevonásával.

A PPP megvalósítása

A PPP gyors megvalósítása első sorban a hetedik keretprogram eszközeinek felhasználását igényli, mivel célul tűzték ki a középtávú kilátásokat tükröző korai eredmények 2015 előtt történő bemutatását.

A hetedik keretprogram IKT-témájának utolsó végrehajtási időszaka (2011–2013) alatt a Bizottság 300 millió EUR-t szán a kezdeményezés az érdekeltek, internetes technológiák és alkalmazási forgatókönyvek kritikus tömegével történő beindítására . Ezt az összeget a meglévő IKT-munkaprogram költségvetéséből különítik el, ami ki fogja egészíteni a hosszabb távú kutatási kihívásokkal foglalkozó munkát.

A kutatási közösség és a tagállamok fontos szerepet kapnak a PPP által végzett fejlesztésekben.

A Bizottság megkezdte a közös technológiai kezdeményesek jogi és irányítási struktúráinak felülvizsgálatával kapcsolatos munkát a meglévő kezdeményezések létrehozásából levont tanulságok hasznosítása és a célkitűzések hiánytalan megvalósítása érdekében. Az elért haladás fényében a Bizottság – a magánszférával együttműködve – megvizsgálja az ezzel kapcsolatos jövőbeni közös technológiai kezdeményezések kialakításának lehetőségét. Ez azzal az előnnyel járhat, hogy az elfogadott stratégiai kutatási menetrend alapján strukturáltabb alapokra helyezik PPP-t, jelentős erőforrásokat vonnak be az állami- és a magánszektorból egyaránt, valamint szilárd és kollektív elkötelezettség alakul ki az eredmények elérése iránt.

Cselekvési irányvonal: A Bizottság az ágazati érdekeltekkel együttműködve, a jelenlegi keretprogram mechanizmusainak alkalmazásával kidolgozza az internet jövőjével kapcsolatos PPP munkaprogramját, egyedi értékelését és működési rendjét. A Bizottság 300 millió EUR-t szándékozik a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó jövőbeni IKT-munkaprogramokra fordítani, az első pályázatok kiírása 2010-ben várható. A Bizottság várakozásai szerint az ágazat 2010 közepére meghatározza a PPP-nek a témára összpontosító tartalmát, amely megfelel a következő kettős célkitűzésnek: i) Európa ipari know-how ismereteinek fejlesztése a jövőbeni internetes technológiákkal és rendszerekkel kapcsolatban; és ii) a jövőbeni, a közérdek szempontjából jelentős internetkapcsolattal bővített alkalmazások elterjedésének támogatása. A Bizottság, különösen a jövő internetével foglalkozó fórumon keresztül felkéri a tagállamokat, hogy támogassák az internet jövőjével kapcsolatos PPP-t, és segítsék a szakpolitikai/felhasználási követelmények részletes kidolgozását. A közös technológiai kezdeményezések jogi és irányítási struktúráinak felülvizsgálata után a Bizottság megvizsgálja a jövő internetével kapcsolatos közös technológiai kezdeményezések kialakításának lehetőségét. |

KÖVETKEZTETÉSEK

- A fokozatos változtatás és az egymástól elkülönülő üzleti innovációk már nem elegendők a jövőbeni internet várható előnyeinek kiaknázásához. Az együttműködésen alapuló, átfogó, kutatóintézeteket, IKT-ágazatokat, különböző közszolgálati területek érdekeltjeit és alkalmazásfejlesztőket bevonó válaszcselekvésre van szükség a változtatáshoz és a szükséges új szolgáltatási modellek bevezetéséhez. A rugalmas és nyitott, az új belépők és új ötletek számára kedvező innováció megközelítések a hálózatok erejétől, valamint az internetkapcsolattal rendelkező szolgáltatások teljes potenciáljának kiaknázásától függenek.

Ez a közlemény a jövő internetének kifejlesztéséhez vezető útra tesz javaslatot, ahhoz, hogy az intelligens, a kontinens egészére kiterjedő, internetkapcsolattal rendelkező infrastruktúra kiépítése terén Európa vezető szerepet játsszon, az EU szakpolitikai céljainak támogatásával.

Ebben az összefüggésben az ágazat által irányított magán-állami partnerség gyors kialakítására van szükség a hetedik keretprogram IKT-munkaprogramja által támogatott hosszabb távú kutatások kiegészítése érdekében. A PPP elősegíti az ágazati erők és vállalkozások erőinek egyesítését egy ambiciózus, innováció által vezérelt terv mellett.

A PPP elindításával a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy az erőfeszítés hajtóereje legyen, és felkéri az Európai Parlamentet, a Tanácsot és minden érdekeltet arra, hogy működjenek együtt az említett ígéretes célok elérése érdekében.

[1] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf.

[2] Hangtovábbítás internetprotokollon keresztül, IP-televíziós szolgáltatások

[3] COM(2009) 656 végleges. Cselekvési terv az internetprotokoll 6-os verziójának (IPv6) európai alkalmazására.

[4] COM(2009) 278 végleges. A tárgyak internete – Cselekvési terv Európáért.

[5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_HU.pdf

[6] COM(2008) 800 végleges. Az európai gazdasági fellendülés terve.

[7] Világszerte mintegy 76 millió érzékelőt telepítettek energiahálózatokba. Ez a szám a következő 4 év során várhatóan megduplázódik.

[8] Lásd a COM(2009) 279/4. A közlekedés fenntartható jövője: útban az integrált, csúcstechnológiát képviselő, felhasználóbarát rendszer felé című közlemény 44. pontját.

[9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16616.en08.pdf.

[10] http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf.

[11] Az elektronikus mobilitás, NEM, EPoSS, ISI és NESSI európai technológiai fórumok.

[12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm.

[13] Az előállított energiának akár 40%-a is elveszhet a fogyasztó felé vezető úton.

[14] Lásd pl. az Európai Környezetvédelmi Ügynökség vízminőség-megjelenítési kezdeményezését: http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer

[15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html.

[16] COM(2008) 886 végleges. Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére.

[17] Ezeket globális navigációs műholdrendszerekkel (GNSS) vagy egyéb helyzetmeghatározási technológiákkal lehet együtt alkalmazni.

[18] A közelmúltban végzett városi kísérleti projektek eredményei alapján a jelenlegi technológiák a közlekedési dugók 20%-os, a gázkibocsátás pedig 12%-os mérséklését teszik lehetővé.

[19] Például Gmail, Facebook, Amazon, e-Bay stb..

[20] A számítási felhő egy olyan számítási modell, ahol az erőforrásokat az interneten keresztül szolgáltatásként nyújtják, és azok nincsenek a szolgáltató birtokában és irányítása alatt/kezelésében.

[21] COM(2008)594. Közlemény a jövő hálózatairól és az internetről.

[22] Lásd az Információs és kommunikációs technológiai infrastruktúra az elektronikus tudomány szolgálatában című közleményt a következő internetcímen:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:EN:PDF.

[23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html.

[24] Az nemzeti IKT-kutatási igazgatók az internet jövőjével foglalkozó munkacsoportjának jelentése:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm.

[26] COM(2008)588. A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés európai stratégiai kerete.

[27] Az európai technológiai platformok alapján (elektronikus mobilitás, NEM, NESSI, ISI és EPOSS).

[28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.