HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2008. 08. 01. 
SEC(2008) 2367 végleges  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
az ózonréteget lebontó anyagokról szól ó 2037/2000/EK rendelet felülvizsgálata  
 
„20 év tapasztalatán alapuló jobb szabályozás”  
 
Az Európai Parlament és a Tanács ózonréteget lebontó anyagokról szóló 
rendeletjavaslatát kísér ő hatásvizsgálat összefoglalása (átdolgozás)  
 
 
[COM(2008) 505 végleges] 
[SEC(2008) 2366] 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
az ózonréteget lebontó anyagokról szól ó 2037/2000/EK rendelet felülvizsgálata  
„20 év tapasztalatán alapuló jobb szabályozás”  
Az Európai Parlament és a Tanács ózonréteget lebontó anyagokról szóló 
rendeletjavaslatát kísér ő hatásvizsgálat összefoglalása (átdolgozás)  
 
 
[COM(2008) 505 végleges] 
[SEC(2008) 2366]  
HU 3   HU 1. BEVEZETÉS  
Ez a dokumentum az ózonréteget lebont ó anyagokról szóló 2037/2000/EK rendelet 
(a továbbiakban: a rendelet)1 átdolgozását kísér ő hatásvizsgálat vezet ői 
összefoglalója.  
2. HÁTTÉR  
A sztratoszferikus ózonréteg megvédi a földi él őlényeket a Napból érkez ő káros 
ibolyántúli sugárzástól. Az 1980-as évek elején a tudósok  megfigyelése szerint az 
Antarktisz fölött jelent ősen visszaesett a sztratoszfér a ózonkoncentrációja, s ez a 
jelenség „ózonlyuk” néven az egész világon elhíresült. A válság tet őfokán – az 1990-
es évek végének utolsó tavaszain – az ózonlyuk nagysága a sarkvidékeken volt a 
legaggasztóbb, bár a koncentráció másutt is jelent ősen lecsökkent. Ha megn ő az 
ibolyántúli sugárzás, az károsan hat az emberi egészségre (például b őrrák vagy 
szürke hályog kialakulásához vezet) és az ökoszisztémákra. 
Egyes kormányok már 1987-ben megegyezésre jutottak, s az ózonréteget lebontó 
anyagokról szóló Montreali Jegyz őkönyv megkötése révén az összes aláíró fél 
területén megkezd ődött az ózonréteget lebontó anyagok ( ozone-depleting substances , 
a továbbiakban: ODS) ütemterv szerinti ki vonása. 2007-ben a részes felek (beleértve 
az Európai Közösséget) megünnepelték a Montreali Jegyz őkönyv fennállásának 
húszéves évfordulóját, a vilá g egyik legsikeresebb körny ezetvédelmi megállapodását 
üdvözölve benne. Addigra mind a 191 részes  félnek 95%-kal si került csökkentenie 
ODS-fogyasztását a referenciaszinthez képest2. A csökkentés az iparosodott 
országokban volt a legjelent ősebb (99,2%), és valamivel kisebb mérték ű (80%) volt a 
fejlődő országokban. Ezt az eredményt a f ogyasztás és a termelés közösen 
egyeztetett mérték ű befagyasztásával és határid őkhöz kötött, fokozatos 
csökkentésekkel3 sikerült elérniük. 
2007-ben kiadott legutóbbi jele ntésében a Montreali Jegyz őkönyvvel létrehozott 
tudományos értékel ő testület meger ősítette, hogy a Jegyz őkönyvvel bevezetett 
ellenőrző intézkedéseknek köszönhet ően az ózonréteg lassan helyreáll – noha 
korábbi, 2002-es jelentésének el őrejelzéseihez képe st 10–15 év késéssel. Az átlagos 
és az északi-sarki ózonszint el őreláthatólag 2050-re fog he lyreállni, a déli-sarki 
ózonlyuk pedig 2060–2075-re t űnik el teljesen.  
Az UNEP szerint a Montreali Jegyz őkönyv alapján bevezetett ellen őrzésekkel több 
millió halálos kimenetel ű bőrrákos eset és több tízmillió nem halálos kimenetel ű 
bőrrákos és szürkehályogos eset el őzhető meg. Az Egyesült Államok hatóságainak 
becslése szerint csak az  Egyesült Államokban a b őrrákos megbetegedések száma 
                                                 
1 Lásd SEC(2008) xxx és COM(2008) xxx 
2 A Montreali Jegyz őkönyv 1. cikke értelmében a „fogyasztás” az ellen őrzés alá vont anyagokból 
előállított mennyiség, a behozatallal megnövelve és a kivitellel csökkentve. 
3 A fejl ődő országokban elért csökkentéseket els ősorban a multilaterális alap tette lehet ővé, amely 
mostanáig 2,4 milliárd USD-t juttatott technológiaátadási és kapcsolódó kapacitásb ővítési projekteknek. 
A fejlődő országok ütemtervei jellemz ően néhány év késésben vannak az iparosodott országokéhoz 
képest. 
HU 4   HU várhatóan több mint 6,3 millióval cs ökkenhet. Ezenkívül a Montreali 
Jegyzőkönyvvel bevezetett szabályozás ré vén 1990 és 2010 között több mint 100 
milliárd tonna szén-dioxiddal egyenérték ű üvegházhatású gáz kibocsátása kerülhet ő 
el. 2010-re a globális felmel egedési potenciál alapján súlyozott ODS-kibocsátás a 
teljes becsült szén-dioxid-kibocsátás nak kevesebb mint 5%-áért lesz felel ős, míg 
ugyanez az arány 1990-ben majdnem 50%-os volt4.  
3. AZ ÓZONRÉTEGET LEBONTÓ ANYAGOKRÓL SZÓLÓ 2037/2000/EK  RENDELET  
Ez a rendelet az Európai Közösségek f ő eszköze a Montreali Jegyz őkönyvben 
foglaltak végrehajtására. A szoros ö sszhangban álló és egymást kölcsönösen 
megerősítő nemzetközi és európai uniós politikai keret eddigi teljesítménye 
látványos: a szabályozott ODS-ek fogyasztása és termelése szinte teljesen leállt (lásd az alábbi táblázatot).  
 ODS-termelés és fogyasztás az EU-ban (referenciaszint 2006-ig)
-100000 0 100000 200000 300000 400000 500000 600000 700000 
Referenciaszint1986 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 tonna ODPFogyasztás
Termelés
 
Az Európai Közösség mára felhagyott ered eti ODS-fogyasztásának 99%-ával és az 
ODS-termeléssel. 2010-re az Európai Közösségben teljesen megsz űnik a 
szabályozott ODS-ek felhasználása, alig  évi 1200 tonna ODP kivételével. Ebb ől az 
1200 tonnából mintegy 1000 tonna újrahasz nosított vagy regenerált HCFC-b ől 
(hidroklórfluor-szénhidrogén) származik, melynek fogyasztása a 2015 utáni betiltását követően a Montreali Jegyz őkönyv értelmében mindössze 200 tonnára csökken (míg 
a referenciaszint 400 000 tonna). A rendelet hatálya alá tartozó egyéb „kibocsátást 
eredményez ő ODS-felhasználások” (amelyeket a jegyz őkönyv még nem vesz 
figyelembe fogyasztásként) a 2010 utáni id őszakban becslések szerint összesen 
mintegy 1400 tonna ODP-t eredményeznek  (ha feltételezzük, hogy nem születnek 
további intézkedések és a jelenlegi sz intekkel számolunk). Az Európai Közösség 
ODS-termelése évi 4000 tonna ODS alá csökken 2010-re (a 700 000 tonnás referenciaszinthez képest).  
                                                
 
4 Az éghajlatváltozáshoz való hozzájárulás azért ilyen jelent ős, mert az ózonréteget lebontó anyagoknak 
nagyon magas a globális felmelegedési potenciálja (egyeseké akár 14 000-szerese a szén-dioxidénak). 
HU 5   HU 4. A FELÜLVIZSGÁLAT FOLYAMATA  
Ez a felülvizsgálat a Bizottság 2008. évi jogalkotási és munkaprogramjában 
„Egyszerűsítés” címszó alatt szerepel. El őkészítése 2006 végén indult a tagállami 
hatóságok és az egyéb érintett ügynökségek, vállalatok, ágazati és  civil szervezetek 
körében végzett nagyszabású felméréssel. A felmérés tanúsága szerint a rendelet 
hatékonyságát tekintve általános tets zésnek örvend. A felmérésben résztvev ők 
elsősorban a rendelet bonyolults ágával, illetve az egyszer űsítés és pontosítás 
szükségességével kapcsolatban f ogalmaztak meg észrevételeket.  
A fenti hozzájárulások és más szakért ői források (például a Montreali Jegyz őkönyv 
tudományos, m űszaki és gazdasági értékel ő testületének legfrissebb elemzései és 
ajánlásai) alapján szakpolitikai megoldás ok merültek fel, hatásvizsgálatok készültek 
és elemzések folytak 2008 januárjától kezdve.  
5. A FŐBB PROBLÉMÁK ORVOSLÁSA  
2007. évi jelentésében a Montreali Jegyz őkönyv tudományos értékel ő testülete arra 
figyelmeztette a részes feleket, hogy a sikerek ellenére csak lankadatlan igyekezettel tartható az ózonréteg helyreállításának legújabb ütemterve, figyelembe véve a 
fennmaradó – különösen az égha jlatváltozás ha tását érint ő – bizonytalanságokat is. 
Az egyik legf őbb kihívást annak szüksége jelenti, hogy 2015-ig jelent ősen 
csökkenteni kell a mentesített  felhasználások (például a karantén és a szállítás el őtti 
kezelés céljára felhasznált metil-bromid alkalmazásának) szintjét a jelenlegihez képest, hogy a termékekben és berendezésekben felhalmozódott „ODS-készletek” ne jussanak a légkörbe, illet őleg új ODS ne kerüljön kereskedelmi forgalomba (lásd az 
alábbi 6.3. pontot). Közösségi szinten kül ön problémaként jelentkezik a szabályozás 
és az azzal járó adminisztráció bonyolultság a, valamint az, hogyan számolható fel az 
ODS tiltott kereskedelmének és felhasználásának kockázata a Montreali Jegyzőkönyvben foglaltak maradéktalan teljesítése mellett. A Bizottság saját 
elemzésének eredményei, valamint a tudományos értékel ő testület ajánlásainak és az 
érdekeltek jobbító javaslat ainak figyelembevételével az alábbiakban részletezett 
általános és konkrét célkit űzések fogalmazódtak meg a fennmaradó problémák 
orvoslására.  
A felülvizsgálat általános hosszú távú cél ja továbbra is az ózonréteg késedelem 
nélküli helyreál lítása és kés őbbi védelme a környezeti ártalm ak, kiváltképp az emberi 
egészségre és az ökoszisztémákra gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében. 
Ehhez kapcsolódóan a r övid és középtávú célkit űzés a szabályozási keret 
egyszerűsítése, s ezzel párhuzamosan a szükségte len adminisztratív terhek enyhítése, 
összhangban a Bizottságnak a szabályozás  javításra irányuló törekvéseivel.  
Az általános célok megvalósításához az alábbi konkrét célkit űzések körvonalazódtak, 
a fentiekben ismertetett problémák orvoslásán túl a rendelet elismert er ősségeinek 
hasznosítása érdekében.  
(1) A szabályozás javítása és egyszer űsítése az adminisztratív terhek 
csökkentésével: 
(a) a rendelet pontosítása és egyszer űsítése; 
HU 6   HU (b) a jelentéstétel és az azzal járó adminisztráció ésszer űsítése; 
(c) a mentességi feltételek és a kapc solódó adminisztratív eljárások 
aktualizálása 
(2) A megfelelés fenntartása a 2007 -ben kiigazított Montreali Jegyz őkönyvben 
foglaltak maradéktalan végrehajtásá val és hathatósabb betartatásával: 
(a) A XIX/6 határozat végrehajtása a HCFC-k fokozatos kivonásának 
felgyorsításához; 
(b) a Közösségen belül a megfelel őség biztosítása, illetve az illegális és 
károkat okozó kereskedel em megakadályozása.  
(3) Megoldáskeresés a jöv őbeni kihívásokra a Montreali Jegyz őkönyv által még 
nem szabályozott ODS-ek kezelésével: 
(a) a termékekben és berend ezésekben található (vagy 
„tartalékolt/felhalmozott”) ODS-készletek; 
(b) új és rövid élettartamú ODS; 
(c) metil-bromid felhasználása karantén és szállítás el őtti célokra. 
6. SZAKPOLITIKAI OPCIÓK ÉS VÁRHATÓ HATÁSAIK  
A fent említett hozzászólások és más szakért ői források (például a Montreali 
Jegyzőkönyv tudományos, m űszaki és gazdasági értékel ő testületének legfrissebb 
elemzései és ajánlásai) alapján számos szakpolitikai megoldás merült fel és hatásvizsgálat készül t. Az áttekinthet őség növelését, illetve végs ő soron a 
rendelkezés adminisztratív könnyítésekkel öt vözött végrehajtását szolgáló összes 
lehetséges egyszer űsítési megoldás feltérképezése érdekében gondosan 
megvizsgáltak minden lehet őséget. Különösen az adminisz tratív terhek enyhítésére 
gondolva, a felülvizsgálat nem szabályozási jelleg ű intézkedésekre, így például az 
ODS-sel kapcsolatos jelentés tételi és felügyeleti el járások lehetséges ésszer űsítésére 
is kiterjedt. 
 
A rendelet változatlanul hagyásának (minden marad a régiben), s őt hatályon kívül 
helyezésének lehet őségét is mérgelték, de el kellett vetni, többek között azért, mert 
az Európai Közösség ezzel megs zegte volna a Montreali Jegyz őkönyvet, és nem 
törekedhetett volna egyszer űsítési céljai megvalósítására. 
Az elemzés az alábbiakban vázolt három átfogó szakpolitikai intézkedéstípusra 
terjedt ki:  
1. A szakpolitikai megoldások els ő fontos típusa az egyszer űsítési célkit űzéssel 
kapcsolatban merült fel, és épített az ODS-ek fokozatos kivonásában elért eddigi 
eredményekre, valamint a mára érvényüke t vesztett rendelkezések törlésének 
lehetőségére. A kiválasztott opci ók egyebek mellett a következ ők: 
– a CFC-k nem helyettesíthet ő alkalmazására, illetve a metil-bromid kritikus 
alkalmazására, valamint a CFC-k és HCFC-k egyéb mentességeire vonatkozó rendelkezések és kapcsolódó eljárások elhagyása;  
HU 7   HU – a karantén és a szállítás el őtti kezelés céljára felhasznált metil-bromid 
korlátozásainak egyszer űsítése a 607 tonnás mennyiségi  korlátnak a jelenlegi 300 
tonna ODP-re való csökkentése mellett;  
– a jelentéstétel egyszer űsítése (a tagállamok részér ől időről időre megfogalmazódó 
igényként), bár ebben korlátozott a j ogalkotók mozgástere, mivel a legtöbb, ha 
nem az összes jelentéstételi kötelezettség a jegyz őkönyv, nem pedig a rendelet 
követelménye; 
– egyes mentesítések megszüntetése, amelyek kis számú szerepl őre elenyész ő 
haszon mellett jelent ős adminisztratív költséget rónak; 
– a fogalommeghatározások pontosítása és e gyéb jogalkotási fejlesztések, amelyek 
(az előző intézkedésekkel egyetemben) az érdekeltek részér ől a jogi aktusok 
egyszerűsítésével és rendszerezettebbé téte lével kapcsolatban megfogalmazott 
elvárásokat teljesítik. 
Az egyszer űsítő megoldáscsomag a 2020-ig tartó id őszakban várhatóan közel 4 
millió EUR összeg ű összesített megtakarítást eredményez az adminisztratív 
költségek terén. A megoldások környezetvédelmi hozadéka (még ha kis mérték ű és 
nehezen számszer űsíthető is) a várakozások szerint pozitív lesz, mivel az átdolgozott 
rendelet könnyebben megvalósítható és betart ható, akár a kis és középvállalkozások 
által is. Ugyanezen okból kis mérték ű közvetlen nettó gazdasági nyereséggel 
számolhatnak az ágazat szerepl ői és az ODS-alkalmazók, kiváltképp azok a kis- és 
középvállalkozások, amelyek nehezebben fé rnek hozzá a rendeletben foglaltak 
végrehajtásához szükséges szakismeretekhez.  
2. A szakpolitikai megoldások má sodik típusa a Montreali Jegyz őkönyvvel való 
összhang fenntartását szolgálja. A kivá lasztott megoldások többek között az 
alábbiak:  
– a HCFC-termelés leállí tására korábban kit űzött 2025-ös határid ő előrehozása 
2020-ra, hogy a rendelet összhangba kerü ljön a HCFC-k gyorsított kivonására 
irányuló XIX/6. határozattal;  
– a rendelet betartatásának egyszer űsítése és szigorítása a tiltott közösségi 
kereskedelem és ODS-felhasználás elkerülése érdekében többek között 
hatékonyabb ellen őrzési követelmények felállításával a tagállamokon belül (a 
szúrópróbaszer ű helyett kocká zatalapú ellen őrzésre törekedve), a tiltott 
kereskedelem elleni címkézési követelmények érvényesítésével (az Európai Unión belül is) és válogatott intézkedése kkel az ODS importjának és exportjának 
hatékonyabb felügyelete érdekében. 
A felsorolt szakpolitikai intézkedések könnyítenek az adminisztratív költségeken és 
biztosítják a Montreali Jegyz őkönyvben foglaltak folyamatos teljesítését, kiváltképp 
az tiltott kereskedelem megakadá lyozása révén, az ágazat képvisel ői által a felmérés 
során megfogalmazott aggályokra is válaszul.  
3. A fennmaradó kihívások megfelel ő jövőbeli kezelését a szakpolitikai 
megoldások az alábbi három terüle tre összpontosítva szavatolnák: 
HU 8   HU (a) Az ózonréteget lebontó anyagokból és  az üvegházhatású gázokból képz ődött 
„készletek” kibocsátása a légkörbe  – A jegyz őkönyv eddig az ODS-el őállítás 
és -fogyasztás fokozatos betiltásá ra összpontosított, ezért jelent ős mennyiség ű 
„ODS-készletek” halmozódtak fel term ékekben és berendezésekben (például 
szigetelőhabban, h űtőközegben és légkondicionáló rendszerekben). Ezen ODS-
készletek magas globális felmeleged ési potenciáljukat figyelembe véve 
visszanyerésük és végs ő megsemmisítésük nélkül a globális felmelegedés 
szempontjából is jelent ős kockázati tényez őknek tekinthet ők. Becslések szerint 
az Európai Unióban 2010-ben körülbe lül 700 000 tonna ODP-nek megfelel ő 
ODS-készlet lesz, ami 5 milliárd tonna szén-dioxidnak felel meg, ezt azonban ma még a szakért ők szerint a mérési adatok korláto zott mennyisége miatt csak 
nagy bizonytalansággal lehet el őrejelezni. A 2005-t ől 2015-ig tartó id őszakban 
évente akár 24 000 tonna ODP-nek, vagyis 170 millió tonna szén-dioxid-egyenértéknek megfelel ő kibocsátásra lehet számítani
5. A rendeletjavaslatban 
számos olyan intézkedés is helyet kapott, amely az egyes termékekben és berendezésekben lév ő ODS visszanyerésére és megsemmisítésére vonatkozó 
rendelkezések szigorítására irányul. Az intézkedések 10 éves id őszakot 
tekintve további 14 000 tonna ODP-nek, vagyis 112 millió tonna szén-dioxid-egyenértéknek megfelel ő környezetvédelmi hozadé kkal járhatnak. Ezen 
túlmenően a hulladékokról szóló európai uniós  keretirányelv és az elektromos 
és elektronikus berendezések hulladékairól  szóló irányelv alkalmazása is javul, 
mely révén semlegesíthetik az ózonréteget lebontó anyagokból és az üvegházhatású gázokból származó kibocsá tás egy részét, további 34 000 tonna 
ODP-vel csökkentve azt (ami 270 millió t onna szén-dioxid-egyenértéknek felel 
meg). Figyelembe véve továbbá, hogy a különböz ő termékekhez kapcsolódó 
költségek mértéke rendkívül eltér ő (az egyszer ű megsemmisítés 4,5 EUR 
költséggel jár, szemben például a szigetel őhab ODP-tartalmának 
visszanyeréséért és megsemmisítéséért felszámolt tonnánkénti 100 euróval), a 
nyomonkövetési intézkedéseknek els ősorban arra kell irányulniuk, hogy jól 
átgondolt és megtervezett ösztönz őkkel (jelent ős mértékben) növeljék a 
visszanyerés, újrahasznosítás vagy me gsemmisítés céljára  beszolgáltatott 
termékek és berendezések mennyiségét
6. 
(b) Új ODS-ek forgalomba hozatala  – 2007-ben kiadott legutóbbi jelentésében a 
Montreali Jegyz őkönyvvel létrehozott tudományos értékel ő testület új 
tudományos bizonyítékokat tárt fel arra vonatkozóan, hogy a jegyz őkönyv 
szerinti ellen őrzés hatályán kívül es ő egyes vegyi anyagok ODP-szintje jóval 
magasabb a vártnál, s ennek megfelel ően a részes felek számára azt javasolta, 
az eddigi eredmények meg őrzése érdekében mérlege ljék további szabályozó 
intézkedések bevezetését. Az új ODS-ekb ől származó kibocsátás jelenlegi 
közösségi szintje becslések szerint nem haladja meg az évi 300 tonna ODP-t. 
Annak elkerülésére, hogy kifejl ődjenek olyan piacok, amelyek kés őbb 
szabályozásra szorulnak, el ővigyázatossági intézkedésként a Bizottság az új 
                                                 
5 A becslések alapjául a reakciók özegekkel foglalkozó munkacsoport (TEAP) 2005-ös jelentésének 
elérhető legjobb globális becslései szolgáltak, melyek megállapítják, hogy 2002-ben az ODP világszerte 
felhalmozódott készlete 3,5 millió tonna volt (ami 20 milliárd tonna szén-dioxidnak felel meg), és 
2015-re el őreláthatólag ez 2 millió tonna ODP-re csökken (ami pedig 13,4 milliárd tonna szén-
dioxidnak felel meg).  
6 Például ellentételezési vagy letéti rendszerekkel kapcsolatos el őírások, a megsemmisítés regionális 
alapokból való finanszírozása stb. 
HU 9   HU ODS-eket felsoroló melléklet beépítését javasolja a rendeletbe (például a 
REACH-rendelet értelmében benyújtot t/közölt vállalati adatok alapján), 
valamint kötelezni kívánja a termel őket és az import őröket ezen ODS-ek 
forgalmazott mennyiségének bejelentésér e. Ezek az intézk edések hatékonynak 
bizonyulhatnak az ODS-fogyasztók tudato sságának növelésében, ám várhatóan 
nem gyakorolnak számottev ő gazdasági hatást az ágazatra, amely a 
várakozásoknak megfelel ően fokozatosan felhagy majd az ODS-alkalmazással. 
(c) A karantén és a szállítás el őtti kezelés céljára történ ő metil-bromid-
felhasználás csökkentése  – figyelembe véve, hogy a metil-bromid mérgez ő 
anyag, amely jelent ős kockázatokat hordoz az egészségre nézve (a rendelet már 
ezért is szigorúbb a jegyz őkönyvnél), a legjobbnak tartott megoldás az 
újrabefogás kötelez ővé tétele 2015-ig, és ezt követ ően a vegyi anyag fokozatos 
kivonása. Ez az intézkedés átmeneti id őszakra adna lehet őséget, melynek 
folyamán egyes alternatívák (például a h őkezelés) sok esetben 
versenyképesebbnek bizonyulnának, és a teljes kivonásra pedig akkor kerülne 
sor, ha majd több alternatíva is rendelkezésre áll. Az ágazatot érint ő 
összköltség mintegy 9,5 millió EUR lenne a 2010–2020-as id őszakban, ami 
2000 tonna ODP-vel egyenérték ű metil-bromid megtakarítását eredményezné. 
7. KÖVETKEZTETÉSEK  
A szakpolitikai megoldásjavaslat az alapos elemzésre épül ő egyszerűbb és jobb 
szabályozás iránti na gyfokú elkötelezettségr ől tanúskodik. A javaslatcsomag 
végeredményben a szabályozás jelent ősen egyszer űbb megszövegezéséhez fog 
vezetni, s egyúttal biztosítékokat fog kí nálni az ODS-ek kivonásában eddig elért 
fejlődés visszafordíthatatlanságára és meger ősítésére. A rendeletben foglaltak 
végrehajtásával járó adminisztratív  terhek már a fokozatos kivonás 
eredményességének köszönhet ően is csökkennek, de a te ljes csomag (számolva azzal 
a néhány intézkedéssel is, amely az admini sztratív költségek növekedésével járhat) 
közel 3 millió eurós további tiszta megtakarítást eredményez, melyb ől 2 millió eurót 
az ágazat, 0,7 millió eurót a tagállami hatóságok, a fennmaradó részt pedig az Európai Bizottság könyvelheti el. A csomag nem vezet jelent ős mértékű közvetlen 
többletköltségekhez. A halmozott járulékos  közvetlen gazdasági hatás várhatóan 13 
millió EUR alatt marad, és els ősorban a karantén és a szállítás el őtti kezelés céljára 
történő metil-bromid-felhasználást csökkent ő intézkedéseknek tudható be
7. Az 
egyszerűsítés várhatóan különösen el őnyös lesz a kkv-nak, mivel ez utóbbiak 
nehezebben férnek hozzá a rendelet alkalmazásához szükséges szakismeretekhez. 
A javaslatcsomag legkézzelfoghatóbb környe zetvédelmi hozadéka a fogyasztás 
csökkenése és a visszanyerés mértékének növekedése, legf őképpen a karanténnal és 
a szállítás el őtti kezeléssel, valamint az ODS-készletek hasznosításával és 
megsemmisítésével kapcsolatos szakpolitikai intézkedések révén. Ezzel összesen 16 000 tonna ODP-nek – vagyis 112 millió tonna szén-dioxid-egyenértéknek – megfelelő tiszta nyereség érhet ő el
8.A rák el őfordulási kockázatának csökkenésére 
                                                 
7 Jelent ősen kevesebb költség volna, ha figyelembe vennénk, hogy a metil-bromidot valószín űleg törölni 
fogják a jegyzékb ől egészségügyi okok miatt.  
8 Globális felmelegedési potenciálban kifejezve ez körülbelül az 1990. évi üve gházhatásúgáz-kibocsátás 
2%-ának felel meg. Kizárólag összehasonlításképpen: ez az éghajlattal és energiával kapcsolatos 
HU 10   HU vonatkozóan nem célszer ű hasonló számszer ű következtetésekbe bocsátkozni, 
figyelembe véve, hogy a világméret ű problémához képest kis számról van szó, és 
nem mutatható ki egyértelm űen dózis-válasz összefüggés az ODP tonnányi 
mennyisége és a végs ő emberi egészségkárosodás va gy környezeti ár talom között. 
Az ODP-kibocsátás fent említett tiszta cs ökkenése azonban hozzájárul az ózonréteg 
további lebomlásának kockázatcsökkentéséh ez, és tényleges eredményeket hoz az 
éghajlatváltozás elleni küzdelem terén. A részletek, így például a megvizsgált összes 
megoldási javaslat és hatásaik teljes listája (köztük az elvetett javaslatok is) a 
hatásvizsgálat teljes változatában olvashatók.  
Fokozottabb fellépéssel végül teljesen megszüntethet ő az ODS-ek használata 
azokban az alkalmazásokban, amelyekben hamarosan más alternatívák is rendelkezésre állnak majd. A rendelet átdolgozási javaslatát kísér ő közlemény 
ismerteti az említett fellépést. A felülvizsgál at folyományaként ezzel párhuzamosan a 
Bizottság a tagállamokkal szoros együttm űködésben foglalkozik az ODS-készletek 
lényeges fennmaradó kérdésével. Tevékenységük várhatóan jelent ős további 
környezetvédelmi hozadékkal jár majd. Eme llett a Bizottság a tagállamokkal és a 
jegyzőkönyv egyéb részes feleivel közösen  lépéseket tesz az ODS még létez ő 
alkalmazásainak, különösen a karanténnal és a szállítás el őtti kezeléssel 
összefüggésben végzett felhasználásnak a cs ökkentése és az új ODS-ek forgalomba 
hozatalának megakadályozása irányában.  
                                                                                                                                                        
 
csomagban 2020-ra kit űzött 20%-os üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentés céljának eléréséhez 
szükséges csökkentés tizedének felel meg.