EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2012.1.31.  
SEC(2011) 1546 final 
 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT VEZET ŐI ÖSSZEFOGLALÓJA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén els őbbséginek min ősülő 
anyagok tekintet ében történ ő módosításáról 
 
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final}  
 
HU 2   HU Felelősségi nyilatkozat:  Ez a vezet ői összefoglaló csak az összeállításában részt vev ő 
bizottsági szolgálatokat köti, de nem kötelezi el a Bizottságot kés őbbi határozatainak végleges 
formája tekintetében. 
 
HU 3   HU 1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
1.1. Háttér 
A víz-keretirányelv (2000/60/EK, a továbbiakban:  WFD) a felszíni és talajvíz védelmének 
átfogó keretét állapja meg, és olyan környezetvédelmi célkit űzéseket fogalmaz meg, mint a jó 
kémiai és ökológiai állapot elérése, valamint az állapotromlás megakadályozása. A jó kémiai 
állapotra vonatkozó célkit űzés teljesítéséhez a víztesteknek meg kell felelniük a WFD által a 
vízi környezetre vagy az on keresztül uniós szint ű kockázatot jelent ő anyagként meghatározott 
bizonyos vegyi anyagok – az els őbbségi anyagok – tekint etében megállapított 
környezetmin őségi előírásoknak (EQS). Bizonyos els őbbségi anyagokat azok perzisztenciája, 
bioakkumulációja és/vagy toxicitá sa, vagy egyéb, ezekkel egyenérték ű kockázatok alapján 
elsőbbségi veszélyes anyagként határoztak me g. A jó kémiai állapot követelményén 
túlmenően a WFD az els őbbségi anyagok fokozatos csökk entésére, valamint az els őbbségi 
veszélyes anyagok vízi környezetbe történ ő bevezetéseinek, kibocsátá sának és veszteségeinek 
megszüntetésére vagy fokozatos kivonására irá nyuló szabályozási intézk edések elfogadását 
írja elő. A szabályozási intézkedéseket jelenleg tagállami szinten hozzák, uniós szinten az 
intézkedések más (például a RE ACH-nyilvántartásról, a növényvéd ő szerekről, a biocidekr ől 
szóló) jogszabályokra támaszkodnak. A WFD ezenkívül meghatározott víztestek esetén 
megvalósíthatatlanság, aránytalan költségek vagy természeti viszonyok indokán mentességet 
engedélyez a jó kémiai állapot követelményének teljesítése alól. 
A WFD (16. cikk (4) bekezdés) el őírja a Bizottság számára, hogy legalább négyévente 
vizsgálja felül az els őbbségi anyagok jegyzékét, a környezetmin őségi előírásokról szóló 
irányelv  (2008/105/EK, a továbbiakban  EQSD) (8. cikk) pedig me gköveteli, hogy a Bizottság 
2011-ben beszámoljon els ő felülvizsgálata eredményér ől az Európai Parlamentnek és a 
Tanácsnak. A felülvizsgálat részeként a Bizo ttságnak mérlegelnie kell többek között az 
irányelv III. mellékletében felsorolt anyagoknak a jegyzékbe való lehetség es felvételét. Adott 
esetben ezenkívül új els őbbségi anyagokat és els őbbségi veszélyes anya gokat is meg kell 
határoznia, továbbá megfelel ően meg kell állapítania a felszíni vízre, az üledékre vagy a 
biótára vonatkozó EQS-eket, és fe lül kell vizsgálnia a meglév ő elsőbbségi anyagokat. A 
javasolt új anyagok és meglév ő anyagokra vonatkozó módosítások várhatóan a 2015. évi 
frissített RBMP-k1 és intézkedési programok terén lesznek hatással. 
Az előírt felülvizsgálatot a WFD közös végrehajtási stratégiájának2 keretében a kémiai 
szempontokkal foglalkozó E munkacsoport (WG E) közrem űködésével, továbbá valamennyi 
tagállam és az érdekeltek széles körének3 részvételével végezt ék el. E tudományos/m űszaki 
munka többek között a vegyi anyagok által a vízi környezetre jelentett kockázatok 
meghatározását, továbbá az ezekre vonatkozó EQS- ek megállapítását foglalta magában. Az 
EQS-ek megállapításának módszertanát, va lamint az az alapján kialakított EQS-eket 
véleményezésre megküldték az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos 
                                                 
1 Vízgy űjtő-gazdálkodási tervek 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf  
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , az „Alcsoportok” fül 
„Priority Substances” pontja alatt. 
 
HU 4   HU Bizottságának (SCHER)4. A hatásvizsgálat adottnak ve szi a tudományos/technikai munka 
eredményeit. 
Az elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsg álata során meghatározták az EQSD 
működésének lehetséges fejlesztéseit, valamint egy, a további els őbbségi anyagok jöv őbeni 
felülvizsgálatok során történ ő meghatározását javító mechanizmust, és ezeket külön 
lehetőségcsoportokként fogalmazták meg. Az el őnyben részesített megoldás tehát alternatívák 
csomagja. 
1.2. Mi a cselekvést igényl ő probléma? 
Három fő probléma kapcsán van szükség cselekvésre: 
i. a meglév ő elsőbbségi anyagok és új vegyi anyagok jele ntette kockázatokkal kapcsolatos új 
információk elérhet ősége. Folyamatosan jelennek meg új  vegyi anyagok, így a prioritási 
sorrend els ő meghatározásakor nem vehették figye lembe mindegyiket, azokról pedig, 
amelyeket figyelembe vettek, azóta új információk állhatnak rendelkezésre, ii. az a tény, hogy az els őbbségi anyagok jegyzékében már szerepl ő – vagy az arra való 
felvételre javasolt – legkáros abb vegyi anyagok némelyike
5 mindenütt el őforduló perzisztens, 
bioakkumulatív és toxikus anyag (PBT). Az ezekkel kapcsolatban már megtett intézkedések jelentősen csökkentették azok kibocsátását. Lényegi tulajdonságaik, széles kör ű használatuk 
és nagy távolságokon történ ő terjedésük általános lehet ősége következtében azonban ezek 
némelyike továbbra is a környezetmin őségi előírásokat meghaladó koncentrációban van jelen 
a vízi környezetben – többnyire az üledékben és/va gy a biótában –, és így széles körben vezet 
a jó kémiai állapo tra vonatkozó célkit űzés teljesítésének elmulasztásához. Az alábbi három 
részproblémát kell figyelembe venni: 
• a bemutatás kérdése: az els őbbségi anyagokra vonatkozó EQS-ekben foglalt 
határértékek mindenütt el őforduló PBT-k általi széles kör ű meghaladása elfedi az 
egyéb anyagok tekintetében elért el őrelépéseket, mivel a víztestek WFD szerinti 
kémiai állapotát valamennyi els őbbségi anyag alapjá n kell jelenteni, 
• választás a víz, az üledék és a bióta mint megfigyelési  mátrix között: az EQSD 
szerint a tagállamok jelenleg minden egyes els őbbségi anyag tekintetében 
választhatnak mátrixot. A PBT-k els ősorban az üledékben és/vagy a biótában 
halmozódnak fel, míg a vízben még a legkorszer űbb elemzési technikákkal is 
előfordulhat, hogy alig mutathatók ki. Az ok a tagállamok, amelyek vízre vonatkozó 
EQS-eket alkalmaznak, lehet,  hogy helytelenül osztályozna k bizonyos víztesteket jó 
kémiai állapotúként, miközben az üled ék és/vagy a bióta olyan mennyiség ű 
elsőbbségi anyagot tartalmaz, hogy azok t ovábbra is kockázatot jelentenek, 
• csökkent megfigyelési er őfeszítések a mindenütt el őforduló PBT-k tekintetében: A 
mindenütt el őforduló PBT-k környezeti koncentrációjában valószín űleg csak hosszú 
távon következik be bármilyen változás, és így indokoltnak t űnik a WFD szerinti 
általános szintnél kisebb me gfigyelési gyakoriság és keve sebb megfigyelési helyszín 
alkalmazása, 
iii. az a tény, hogy kis mennyiség ű olyan, célnak megfelel ő megfigyelési adat áll 
rendelkezésre, amelyre a kitettség értékelését – és ezáltal a jöv őbeni felülvizsgálatok során az 
                                                
 
4 A SCHER a Bizottságot független tanáccsal ellátó tudományos bizottságok egyike. 17 tudós alkotja. 
További információk a következ ő weboldalon találhatók: 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm  
5 Az els őbbségi anyagok jegyzékében szerepl ő PBT-k meghatározásuknál fogva els őbbségi veszélyes 
anyagok. 
 
HU 5   HU új elsőbbségi anyagok prioritási sorre ndjét – alapozni lehetne. A prioritási sorrend jelenlegi 
meghatározásához rendkívül nagy megfigyelési ad atbázist állítottak össze, azonban ennél 
többet is lehetne tenni azon ör dögi kör feloldása érdekében, hogy ha egy anyag nem tartozik 
eleve szabályozás hatálya alá, valószín űtlen, hogy széles kör ű megfigyelés alatt álljon, 
ugyanakkor, ha nem áll megfigyelés alatt és  a környezeti koncentr ációja sem modellezhet ő 
megbízhatóan, a becsült uniós szint ű kockázat lehet, hogy nem elég jelent ős ahhoz, hogy 
indokolja a szabályozást. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS VIZSGÁLATA  
A vízszennyezésnek igen jelent ős határokon átnyúló jellege va n. Az EU területének 60%-a 
fekszik közös vízgy űjtőterületeken (Európai Bizottsá g, 2007). A felszíni vizek 
szennyezésének korlátozására irányuló uniós politikát a WFD 16. cikke fogalmazza meg, 
amely – az EQSD 8. cikkével együtt – az els őbbségi anyagok jegyzéke és annak 
felülvizsgálatának alapját adja. Az altern atívák által kezelt, kapcsolódó problémák a 
jogszabályok m űködésével függnek össze. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
Az alábbi táblázat a problémákkal, részproblémákkal és alternatívákkal kapcsolatos általános 
és különös célkit űzéseket ismerteti: 
Probléma Részprobléma Általános célkit űzés Különös célkit űzések Alternatívák 
 
Meglévő 
anyagok A legújabb tudományos 
ismeretek figyelembevétele 
A (kockázatokkal, valamint a 
kibocsátások csökkentése vagy 
kiküszöbölése érdekében tett 
intézkedések hatásosságával 
kapcsolatos) ismeretek 
megfigyelés útján való javítása A2  
A környezetre és az 
emberi egészségre 
jelentett 
kockázatokra 
vonatkozó új 
információk 
 
Javasolt 
anyagok  
A bizonyos anyagok által a 
vízi környezetre vagy azon 
keresztül jelentett kockázatok 
csökkentése 
Új, kockázatot jelent ő anyagok 
meghatározása és EQS-ek 
megállapítása azok számára 
Az ismeretek (lásd fent) 
megfigyelés útján való javítása A3a–A3c 
 
Bemutatási 
problémák A WFD végrehajtásának 
keretében a vízmin őség terén 
elért eredményekkel kapcsolatos 
tájékoztatás javítása B2a–B2b 
 
A mátrix 
kiválasztása A legmegfelel őbb megfigyelési 
mátrix kiválasztására vonatkozó 
jelenlegi jogszabályok 
megerősítése B3a–B3b  
 
A mindenütt 
előforduló PBT-
kkel kapcsolatos 
egyedi nehézségek 
 
Megfigyelési 
erőfeszítések  
 
Az EQSD m űködésének 
javítása 
A tagállamok adminisztrációs 
költségeinek csökkentése a 
mindenütt el őforduló PBT-k 
megfigyelése terén nagyobb 
rugalmasság biztos ítása által, és 
egyúttal a megfigyelés 
hatékonyságának meg őrzése B4a–B4b 
Ismeretalap - Megfelel ő eszközök 
biztosítása a vízi környezetre 
vagy azáltal uniós szinten 
veszélyt jelent ő anyagok 
jövőbeni meghatározásának 
javításához Az ismeretalapot javító és az 
elsőbbségi anyagok jöv őbeni 
meghatározását hatékonyabbá 
tevő mechanizmus biztosítása C2–C3 
 
 
HU 6   HU 4. SZAKPOLITIKAI ALTERNATÍVÁK  
4.1. Az anyagokkal kapcsolatos sz akpolitikai alternatívák 
A szakpolitikai alternatívák els ő csoportja anyagoknak a WFD X. mellékletébe történ ő 
felvételére, azok helyzetének (els őbbségi vagy els őbbségi veszélyes anyag) 
(újra)meghatározására, valamint az azokkal kapcsolatos, uniós szint ű EQS-ek 
felülvizsgálatára vagy kialakítás ára vonatkozik. Az alternatívák  teljes mértékben a technikai 
szakértői munka eredményein alapulnak. Az elméletileg növekv ő hatások alapján kumulatív 
jellegűek, és a gyógyszerekre térnek ki utoljára , mivel azok eddig nem tartoztak a WFD 
hatálya alá. Az A1 alternatíva a jelenlegi jegyzék változatlanul hagyását jelenti. 
Alternatíva Anyag Vízzel 
kapcsolatos EQS módosítása vagy kialakítása?Javasoltak 
biótára vonatkozó EQS-t? Elsőbbségi 
anyagról való átsorolás vagy elsőbbségi 
veszélyes anyagként való meghatározás?
Antracén I N N 
Polibróm-difenil-éter I* I N 
DEHP N N I 
Ólom I N N 
Naftalin I N N 
Nikkel I* N N 
Poliaromás szénhidrogének (PAH)    
 Benz(a)pirén I* 
 Benz(b)fluorantén I* 
 Benz(k)fluorantén I* 
 Indeno(1,2,3-
cd)pirén I* I 
 Benz(g,h,i)perilén I* N N 
Fluorantén I* I  N A2 alternatíva: 
meglévő 
elsőbbségi 
anyagok EQS-einek és/vagy helyzetének módosítása 
Trifluralin N N I 
 
HU 7   HU Alternatíva Anyag Vízzel 
kapcsolatos EQS módosítása vagy kialakítása?Javasoltak 
biótára vonatkozó EQS-t? Elsőbbségi 
anyagról való átsorolás vagy elsőbbségi 
veszélyes anyagként való meghatározás?
Dikofol I I I 
PFOS I I I 
Kinoxifen I N I A3a alternatíva: meglévő 
elsőbbségi 
anyagok módosítása, továbbá (kiválasztott) anyagok a III. mellékletb ől Dioxinok és dioxin 
jellegű PCB-k N I I 
Aklonifen I N N 
Bifenox I N N 
Cibutrin I N N 
Cipermetrin I N N 
Diklórfosz I N N 
HBCDD I I I 
Heptaklór/heptaklór-
epoxid I I I A3b alternatíva: 
meglévő 
elsőbbségi 
anyagok módosítása, (kiválasztott) anyagok a III. mellékletb ől, 
továbbá egyéb új anyagok, kivéve a gyógyszereket 
Terbutrin I N N 
17 alfa-etinil-ösztradiol 
(EE2) I N N 
17 béta-ösztradiol (E2) I N N A3c alternatíva: 
meglévő 
elsőbbségi 
anyagok módosítása, (kiválasztott) anyagok a III. mellékletb ől, 
továbbá egyéb új 
anyagok, beleértve a gyógyszereket Diklofenák I N N 
A meglév ő elsőbbségi anyagok esetén az I* jelölé s az EQS egy nagyságrendnyinél nagyobb 
változására utal. A meglév ő elsőbbségi anyagok EQS-ében történ ő egyéb (csak I-vel jelölt) 
változások csekély mérték űek. 
 
HU 8   HU 4.2. A mindenütt el őforduló PBT-kkel és az ismeretalappal kapcsolatos szakpolitikai 
alternatívák 
A mindenütt el őforduló PBT-kkel összefügg ő három részproblémával a B2a és b, B3a és b, 
valamint a B4a és b részaltern atíva foglalkozik. Ezek  a részalternatívá k, továbbá az anyagokra 
vonatkozó A2–A3c alternatívák és az ismere talappal kapcsolatos C2–C3 alternatívák 
egymástól függetlenek. A B3a és a B3b alternatíva bármely els őbbségi anyagra alkalmazható, 
nem kizárólag a mindenütt el őforduló PBT-kre. 
Alternatíva Leírás 
B1: nincs változás Nem történik változás az EQSD és a WFD jelenlegi 
működésében. 
B2a: a mindenütt 
előforduló PBT-k külön 
bemutatásának megengedése A tagállamok a mindenütt el őforduló PBT-ket a többi 
elsőbbségi/els őbbségi veszélyes anyagtól külön mutathatják be 
az RBMP-értékeléseikben, ugyanakkor a kémiai és általános értékelésükbe továbbra is  belefoglalják azokat. 
B2b: a mindenütt 
előforduló PBT-k kivétele 
a kémiai állapot 
meghatározásának 
köréből A mindenütt el őforduló PBT-ket teljes egészében kiveszik a 
kémiai állapot meghatározásának köréb ől, ugyanakkor 
fenntartják az azok tendenciáinak megfigyelésére és jelentésére 
vonatkozó kötelezettséget. A jó állapot követelménye a többi 
elsőbbségi anyagra vonatkozó EQS- eknek való megfeleléssel 
teljesíthet ő. 
B3a: a mátrix 
kiválasztásának összekapcsolása az analitikai érzékenységgel A tagállamok szabadon választhat nák meg a mátrixot, kivéve 
olyan esetekben, amelyekben a re ndelkezésre álló analitikai 
módszer a mátrixok egyiké re vonatkozóan megfelel a 
teljesítménykritériumoknak
6, míg a másik(ak) esetében nem, 
vagy ha az analitikai módszer ek egyike sem felel meg a 
teljesítménykritériumoknak, de a mátrixok egyikéhez használt 
módszer számottev ően jobb teljesítmény ű a többinél, és 
legalább a „legjobban teljesít ő” mátrixra vonatkozóan áll 
rendelkezésre uniós szint ű EQS. 
B3b: rögzített mátrix A megfigyeléshez és a megfelel őség ellen őrzéséhez 
használandó mátrixot uniós sz inten rögzítenék minden egyes 
anyag tekintetében. 
B4a: a mindenütt előforduló PBT-k 
megfigyelésének feltételekhez kötött csökkentése A mindenütt el őforduló PBT-kre vonatkozó megfigyelési 
kötelezettség enyhítése biz onyos, meghatározott feltételek 
teljesülése esetén: az anyag víztestekben (különösen az 
üledékben és/vagy a biótában) való jelenlétér ől elegend ő 
információ – azaz megbízható megfigyelési alap – áll 
                                                 
6 A 2009/90/EK bizottsági irányelv el őírja a tagállamok számára, hogy az EQS-ek tekintetében bizonyos 
minimális min őségi követelményeknek megfelel ő analitikai módszereket alkalmazzanak. Az ilyen 
minimális kritériumoknak megfelel ő módszerek hiányában az elérhet ő legjobb, nem aránytalanul 
költséges módszereket kell használni. 
 
HU 9   HU Alternatíva Leírás 
rendelkezésre. 
B4b: a mindenütt 
előforduló PBT-k 
megfigyelésének feltétel nélküli csökkentése Az EQSD feltételek nélkül határozna meg enyhített 
megfigyelési kötelezettséget a mindenütt el őforduló PBT-k 
tekintetében. 
C2: ismeretalap: jogi kötelezettség nélküli megfigyelési lista „Dinamikus” (anyagok rendszeres hozzáadásával és 
eltávolításával járó) lista haszná latán alapuló önkéntes, a vízi 
környezetre vagy azon keresztül lehetséges, uniós szint ű 
kockázatot jelent ő anyagok megfigyelé sére szolgáló 
mechanizmus létrehozása magas színvonalú, az Unió egész területére kiterjed ő megfigyelési adatok a prioritási sorrend 
meghatározásának folyamatához való biztosítása érdekében. A lista egyszerre körülbelül 20 anyagot tartalmaz, amelyeket megfigyelését a tagállamok 250–300 reprezentatív, az Unió területét lefed ő helyszínen végzik közösen elfogadott m űszaki 
iránymutatások alapján. 
C3: ismeretalap: megfigyelési lista jogi kötelezettséggel A C2 pontban ismertetett mechanizmus létrehozása, ez esetben 
azonban megfigyelésre vonatkoz ó jogi kötelezettség a 
tagállamok számára történ ő megállapítása mellett. 
5. HATÁSVIZSGÁLAT  
5.1. Az anyagokkal kapcsolatos alternatívák hatásai 
Alternatíva Kedvez ő hatások Kedvez őtlen hatások 
A2 Jobb és megbízhatóbb ismeretalap 
a kockázatok mértékér ől, összhang 
a legújabb tudományos eredményekkel, amely lehet ővé 
teszi a tagállamok és az egyéb szakpolitikák számára, hogy az ezen anyagok jelentette kockázatok csökkentése érdekében megtegyék a szükséges intézkedéseket. 
Az emberi egészség és a vízi 
biodiverzitás hatékonyabb 
védelme. Egyes ipari és települési 
szennyvíztisztító telepek (nikkel szempontjából) a 2 μg/l éves 
átlagértékben kifejezett EQS-nek történő megfelelés érdekében való 
továbbfejlesztésének a helyi körülményekt ől függően jelent ős 
lehetséges költségei. (Az Egyesült Királyság esetén a becsült összeg körülbelül 2 milliárd EUR teljes élettartamra vonatkozó befektetés és 
további, járulékos m űködési 
költségek.) A költségek alacsonyabbak, ha az éves átlagértékben kifejezett EQS-t 4 μg/l-ben határozzák meg. 
 
 
HU 10   HU A3a A fent leírtak, va lamint: további 
információk a további anyagok jelentette kockázatokról és a kapcsolódó intézkedések hatásosságáról. 
Értékes adatok és információk a 
növényvéd ő szerekkel, vegyi 
anyagokkal, ipari kibocsátásokkal és hulladékkal kapcsolatos szakpolitika összefüggésében történő döntéshozatalhoz. 
Az emberi egészség és a vízi 
biodiverzitás további védelme. A helyi körülményekt ől függően 
egyes ipari és települési szennyvíztisztító telepek (nikkel szempontjából történ ő) 
továbbfejlesztésének jelent ős 
lehetséges költségei. 
Uniós szinten további 4–
9,6 millió EUR évi megfigyelési költség. 
A kinoxifen helyettesítésének 
költségei, ha azok meghaladják az alapforgatókönyv szerinti mértéket. 
A3b A fent leírtak, valamint: é rtékes adatok 
és információk a biocidekkel kapcsolatos szakpolitika összefüggésében történ ő 
döntéshozatalhoz. 
Az emberi egészség és a vízi 
biodiverzitás további védelme. Uniós szinten további (az 
A2 alternatíván túlmen ő) 12–
28,8 millió EUR évi kumulatív megfigyelési költség. 
Az A3a alternatíva nem 
megfigyelési költségein kívül: lehetséges helyettesítési költségek (szükség szerint a cibutrin és a terbutrin esetén, valamint esetlegesen a lazactenyésztésben használt cipermetrin tekintetében). 
A3c A fent leírtak, valamint: jobb 
információk a gyógyszerek okozta szennyezés mértékér ől, valamint a 
lehetséges tagállami szint ű 
intézkedésekkel kapcsolatos döntések vonatkoztatási alapjaként szolgáló, uniós szint ű EQS-ek. 
Az emberi egészség és a vízi 
biodiverzitás további védelme. Uniós szinten további (az A2 
alternatíván túlmen ő) 15–
36 millió EUR évi kumulatív megfigyelési költség. 
Az A3b alternatíva nem 
megfigyelési költségein kívül: 
a települési szennyvíztisztító telepek 
további, az E2 eltávolítása – amennyiben az helyben szükséges és meghaladja az A2 alternatíva szerinti költségeket –, valamint a haszonállatok által a vízbe bocsátott E2 csökkentése céljából végzett továbbfejlesztésének lehetséges költségei. 
A megfigyelési költségeket  a több anyagra kiterjed ő alternatívák esetén valószín űleg 
túlbecsülték, mivel például a mintavételi költségek az anyagok s zámának növekedésével 
kevésbé er ősen emelkednek. 
 
HU 11   HU 5.2. A mindenütt el őforduló PBT-kkel és az ismeretal appal kapcsolatos alternatívák 
hatásai 
Alternatíva Kedvez ő hatások Kedvez őtlen hatások 
B2a A tagállamok számára könnyebb bemutatni 
az egyéb els őbbségi anyagok általi 
szennyezés csökkentését a mindenütt előforduló PBT-k terén történ ő mulasztások 
ellenére is. A kémiai állapot fogalmának 
változatlanul hagyása biztosítja a jogbiztonságot. Nem állapítottak meg számottev ő kedvezőtlen 
hatást, ugyanakkor eltérések lehetnek a 
különböző tagállamok által alkalmazott 
megközelítésekben. 
B2b Igen célszer ű módja annak, hogy a 
tagállamok számára lehet ővé tegyék az egyéb 
elsőbbségi anyagok okozta szennyezés 
csökkentésében elért el őrehaladás 
bemutatását. A környezet csökkent mérték ű védelme, mivel ez 
esetben nem lenne uniós szint ű EQS és ösztönz ő 
erő az intézkedések megtételére. Jogi 
bizonytalanság. 
B3a A kémiai állapot értékelésének fokozott 
harmonizációja, pontosabb kép a probléma kiterjedtségér ől. Rugalmasság a megfigyelési 
stratégiák új analitikai módszerekhez való 
hozzáigazítása tekintetében. Lehetséges, korlátozott hozzáigazítási költségek 
azon tagállamok némelyikében, amelyeknek nincs tapasztalatuk bizonyos mátrixok 
megfigyelése és elemzése terén. A jogi 
egyértelm űség hiánya, amennyiben bizonyos 
anyagok vonatkozásában nincsenek 
szabványosított analitikai módszerek. 
B3b A kémiai állapot értékelésének magas szint ű 
harmonizációja és pontos kép a probléma 
kiterjedtségér ől. Jogi egyértelm űség. Lehetséges hozzáigazítási költségek azon 
tagállamok némelyikében, amelyeknek nincs 
tapasztalatuk bizonyos mátrixok megfigyelése és 
elemzése terén. Az új analitikai módszerekhez való gyors hozzáigazítás nem lehetséges. 
B4a Uniós szinten évi 0,8–2,9 millió EUR 
költségmegtakarítás. Nem állapítottak meg számottev ő kedvezőtlen 
hatást. 
B4b Uniós szinten évi 0,8–2,9 millió EUR 
költségmegtakarítás. Bizonyos, nemkívánatos tendenciák vagy 
problémás helyek elkerülhetik a figyelmet. 
C2 A prioritási sorrend meghatározását 
támogató, célnak megfelel ő, az egész Unióra 
kiterjedő megfigyelési adatokra vonatkozó 
célkitűzés valószín űleg legalább részben 
teljesül. Megfigyelési költségek: uniós szinten évi 2–
4 millió EUR. A megfigyelés m űszaki előírásai 
kidolgozásának költségei (az egész EU szintjén 
kevesebb, mint évi 0,2 millió EUR). 
C3 A jogi kötelezettségnek köszönhet ően az 
eredmény nagyobb valószín űséggel 
teljesítené a célkit űzést (anélkül a tagállamok 
a költségvetésükben [más] jogi 
kötelezettségeket részesítenének el őnyben). A fenti C2 alternatívánál leírtak, továbbá 
kismérték ű adminisztrációs többletköltségek az 
Európai Bizottság oldalán. 
6. AZ ALTERNATÍVÁK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
6.1. Az anyagokkal kapcsolatos alternatívák összehasonlítása 
A célkitűzések elérése terén mutatott hatásosság teki ntetében a legtágabb alternatíva (A3c) 
veszi figyelembe legnagyobb mértékben a felülv izsgálatban foglalt legújabb tudományos 
információkat, jelent ősen javítja az összes, újonnan me ghatározott anyag jelentette 
kockázatokkal kapcsolatos ismereteket és optimalizálja az azokkal szembeni védelmet. Uniós szinten nem javasol további intézkedéseket. Bármilyen szükséges intézkedést igen valószín ű, 
hogy helyi szinten hoznának  meg, bár az uniós szint ű, más jogszabályok szerinti cselekvések 
idővel szükségessé válhatnának, ha ezt a megfigyelési információk szükségessé tennék. Az 
alapforgatókönyv figyelembe veszi a más uniós jogszabályok szerinti, meglév ő 
intézkedéseket és várható döntéseket. 
 
HU 12   HU Uniós szinten nem állapítottak meg aránytalan  költségeket. Amennyiben aránytalan költségek 
merülnének fel helyi szinten, a WFD-ben meghat ározott feltételek teljesülése esetén a WFD 
szerinti mentességeket lehetne alkalmazni egyes víztestekre. 
6.2. A mindenütt el őforduló PBT-kre és az ismeretalapra vonatkozó alternatívák 
összehasonlítása 
Alternatíva Hatásosság Hatékonyság  Összhang Általános 
értékelés 
B1 0 0 0 0 
A bemutatással kapcsolatos alternatívák 
B2a ++ 
Kiküszöböli a bemutatási 
problémát, ugyanakkor a 
mindenütt el őforduló PBT-k 
hivatalosan továbbra is 
hatással lennének a kémiai 
állapotra. ++ 
Nincsenek jelent ős költségek, a 
tagállamok adminisztr ációs terhe pedig 
csökken. + 
Összhangban van a 
WFD-vel, 
bemutatás 
tekintetében 
nagyobb 
rugalmasságot 
biztosít. +++++ 
B2b + 
Teljesen kiküszöböli az 
bemutatási problémát, 
azonban aláássa a bizonyos 
anyagok jelentette 
kockázatok csökkentésének 
célkitűzését. ++ 
Nincsenek jelent ős költségek, a 
tagállamok adminisztr ációs terhe pedig 
csökken. -- 
Nincs összhangban 
a WFD-vel és a 
vegyi anyagokra 
vonatkozó 
szakpolitikával. + 
A megfigyelési mátrixszal kapcsolatos alternatívák 
B3a ++ 
Erős ösztönző erő a 
legmegfelel őbb mátrix 
alkalmazására. Hozzájárul 
az anyagok jelentette 
kockázatok és az 
intézkedések 
hatásosságának jobb 
megértéséhez. Lehet őséget 
nyújt a helyi körülmények 
figyelembevételére. 
Nemzetközi analitikai 
szabványok hiányában a 
jogbiztonság lehetséges 
hiánya. + 
Bizonyos mérték ű rugalmasság 
megtartása lehet ővé tenné a tagállamok 
számára, hogy alkalm azkodjanak a helyi 
körülményekhez és 
hagyományokhoz/tapasztalatokhoz. 
Mérsékelt alkalmazkodási költségek 
bizonyos tagállamok számára. + 
Megerősíti a 
2009/90/EK 
irányelv szerepét. 
Hozzájárul a más 
szakpolitikák 
keretében tett 
intézkedések 
hatásosságának 
jobb értékeléséhez. ++++ 
B3b ++ 
Erős ösztönző erő a 
legmegfelel őbb mátrix 
alkalmazására. Hozzájárul 
az anyagok jelentette 
kockázatok és az 
intézkedések 
hatásosságának jobb 
megértéséhez. Nem nyújt 
lehetőséget a helyi 
körülmények 
figyelembevételére. 
Jogbiztonság. - 
Magasabb alkalmazkodási költségek a 
biótában való megfigyelés terén hagyományokkal/tapasztalattal nem 
rendelkez ő tagállamok számára. ≈ 
Kisebb rugalmasság 
az analitikai módszerek 
fejlődéséhez való 
hozzáigazítás terén. 
Hátráltathatja a más 
mátrixokhoz 
használt analitikai 
módszerek 
fejlődését. + 
A csökkent mérték ű megfigyeléssel kapcsolatos alternatívák 
B4a + 
Csökkenti a tagállamok 
adminisztrációs terhét és 
megfigyelési költségeit.  + 
Biztosítja, hogy megbízható megfigyelési 
alap álljon rendelkezésre, és ezáltal 
hozzájárul a mindenütt el őforduló PBT-k 
által a vízi környezetre vagy azon 
keresztül jelentett kockázatok alapos 
ismeretéhez. ≈ ++ 
B4b + 
Csökkenti a tagállamok 
adminisztrációs terhét és ≈ 
Nem minden tagállamban garantál 
megbízható megfigyelési alapot, ezért ≈ + 
 
HU 13   HU megfigyelési költségeit.  nem biztosítja a mindenütt el őforduló 
PBT-k által a vízi környezetre vagy azon 
keresztül jelentett kockázatok alapos 
ismeretét. 
C2 + 
Bővebb ismeretek, azonban 
valószínű hiányosságok a 
fontos adatok terén (hiányos 
tagállami lefedettség), és a 
műszaki előírások 
betartásának hiánya az önkéntes jellegb ől adódóan. + 
A ráfordítás-érték arányt csökkenti az 
adatok hiányosságának valószín űsége. NA ++ 
 
C3 ++ 
Bővebb ismereteket nyújt és 
valószínűleg harmonizált 
módon lefedi az uniós 
tagállamok mindegyikét 
vagy legtöbbjét. ++ 
Célzott, jó min őségű, az elsőbbségi 
anyagok prioritási sorrendjének 
meghatározásához a célnak megfelel ő 
uniós adatkészle teket biztosít. NA ++++ 
 
A hatások mértéke az alapforgatókönyvhöz  viszonyítva (az alapot 0 jelöli): ++ er ősen pozitív, + pozitív, – – 
erősen negatív, – negatív, ≈ jelentéktelen/semleges, NA nem alkalmazható. 
6.3. Az előnyben részesített alternatívák és hatások összegzése 
Az előnyben részesített alte rnatívák a következ ők: 
A3c – minden anyag; B2a – a mindenütt el őforduló PBT-k rugalmas bemutatása; 
B3a – a mátrix kiválasztásának az anal itikai érzékenységhez való kötése; 
B4a – a mindenütt el őforduló PBT-k megfigyelésének fe ltételekhez kötött csökkentése; 
C3 – megfigyelési lista jogi kötelezettség mellett. 
Ezeket az EQSD (2008/105/EK irányelv) és  a WFD X. mellékletének módosításával 
valósítanák meg. Az al apvonalhoz viszonyított el őnyöket, költségeket és elosztási hatásokat 
az alábbi táblázat ismerteti, figyelembe véve  az alternatívák közö tti kölcsönhatásokat. 
Előnyök 
• A felülvizsgált összes, legújabb tudom ányos információt figyelembe vennék; 
• a tagállamokat a biótában való megfigyelésr e ösztönöznék, amennyib en ez a legmegfelel őbb lehetőség; 
• pontosabb képet kapná nak a mindenütt el őforduló PBT-k okozta szennyezésr ől; 
• jelentősen javulnának mind a 15 els őbbségi anyag és a meglév ő elsőbbségi anyagok között található, mindenütt 
előforduló PBT-k jelentette veszélyekkel, valamint az ezen anyagokkal kapcsolatban tett intézkedések 
hatásosságával kapcsolato s információk, ami lehet ővé tenné az intézkedések uniós és tagállami szint ű 
bevezetését/továbbfejlesztését, a célzottabb üledék-helyreállítást, valamint a feltárt kockázatokkal szembeni 
védelem optimalizálását, és mindezek által el őnyökkel járna a biodiverzitás és az emberi egészség szempontjából; 
• rámutatnának, hogy a bizonyos anyagok (pl. a nikkel) je lentette kockázatok csökkentés ére irányuló intézkedések 
a másokból (pl. az E2-b ől) származó kockáza tokat is csökkentik; 
• nagyobb számú anyag EQS-ének ha rmonizációja kiegyenl ítettebb feltételeket eredményezne a különböz ő 
tagállamok vállalko zásai számára; 
• a kémiai állapotra vonatkozó célkit űzés teljesítése a mindenütt el őforduló PBT-k miatti elmulasztásának 
indokolásával kapcsolatos adminisztrációs te her csökkenne, a közvélem ény pedig egyértelm űbb információkat 
kapna; valamint 
• a mindenütt el őforduló PBT-k megfigyelése te rén megtakarítások várhatók, amelyek a prioritási sorrend 
meghatározásának jöv őbeni feladataihoz kapcsolódó információalap javítására – azaz a megfigyelési listára – 
fordíthatók. 
 
HU 14   HU Költségek 
• Megfigyelési többletköltségek a hatóságok oldalán; 
• a nikkel és E2 eltávolítására szolgáló további települé si szennyvíztisztító telepe k költségei a hatóságok és a 
magánvállalatok számára, amelyeket feltehet ően a fogyasztókra hárítanak át, a nikkel pontszer ű ipari 
szennyezőforrásai csökkentésének költségei az ipar számára, valamint az á llatoknak a vízfolyá soktól a vízbe 
történő E2-kibocsátások csökke ntése érdekében történ ő távoltartására szolgáló keríté sek felszerelésének költségei 
az állattenyészt ők számára, jóllehet e költségek némelyike más jogszabályok hatálya alá tartozhat;  
• a kinoxifen helyettesítésének ese tleges – ismeretlen, de valószín űleg nem jelent ős – költségei, ha az engedélyét 
egyébként nem vonják vissza a növényvéd ő termékekre vonatkozó jogszabál yok szerint; ezek a költségek a 
helyettesít ő anyagtól függ ően a gyártókat, a készít őket, a mez őgazdasági termel őket és/vagy a fogyasztókat 
terhelhetik; 
• a megfigyelési lista m űködtetésének költségei. 
Fő elosztási hatások 
Ez a rész a legjelent ősebb elosztási hatásokat foglalja ö ssze, kivéve az általános jelleg ű környezeti és egészségügyi 
előnyöket. Ezek többsége a többi általános célkit űzésre vonatkozó alternatívák he lyett az anyagokra vonatkozó el őnyben 
részesített alternatívához (A3c) kapcsol ódik. Bizonytalan, hogy ezek közül az al apforgatókönyv mennyit valósítana meg. 
Ágazati hatások: 
• négy, jelenleg használatban lév ő növényvéd ő szer az el őnyben részesített cs omagba való felv étele következtében 
bekövetkezhetnek a mez őgazdaság és a növényvéd ő termékek terén, ugyanakkor az esetlegesen szükséges 
intézkedések többsége várhat ó az alapforgatókönyv alapján; 
• a nikkelre vonatkozó szigorúbb EQS- eknek, valamint az E2-re vonatkoz ó EQS-eknek való megfelelés 
szükségességéb ől adódóan bekövetkezhetnek a vízügyben is; 
• a további anyagok megfigyelésének, valamint esetlege sen a települési szennyvíztisztító telepekbe való 
befektetések finanszírozásána k (amelynek költségeit feltehet ően a fogyasztókra hárítanák) szükségessége 
következtében bekövetkeznének a közszférában; 
• bekövetkezhetnek más ágazatokban, pé ldául az akvakultúrában, az épít őiparban, a fémiparban, a közlekedésben 
és a hulladékkezelésben, azonban ezek várhatóan nem lennének jelent ősek. 
Termelő- és felhasználóspecifikus hatások 
• bekövetkezhetnek a peszticidek és biocidek gyártói és készít ői oldalán, megint csak az alapforgatókönyvt ől 
függően; 
• hatással lehetnek bizonyos, az Unióban továbbra is kivitelre el őállított anyagok – köztük a HBCDD és a 
trifluralin – kivitelére, jóllehet ezek kivitele az alapforgatókönyv szerint ett ől függetlenül is megsz űnhet. 
Tagállam- és régióspecifikus hatások 
• Kismérték ű kereskedelmi hatások jelentke zhetnek az exportált és importált an yagok tekintetében, azonban ezek 
többségére az alapforgatókönyv kiterjed; 
• bekövetkezhetnek a növényvéd ő szerekkel kapcsolatban, ugyanis egyes tagállamok ezekb ől többet használnak és 
több ilyen termék van a piacukon; 
• a relatív gyógyszerfogyasztással, a partvonal mértékév el, a városi agglomerációk elterjedtségével és s űrűségével, 
az állattenyésztés intenzitásával, valamint a biológiai hasznosíthatóságot befolyásoló természeti körülményekkel 
kapcsolatos hatások következhetnek be. 
Általánosságban az el őnyben részesített alternatívák érnék el a legtöbb célkit űzést a 
leghatékonyabb módon, és mindeközben biztosítanák a meglév ő jogszabályokkal való 
összhangot és elkerülnék a jelent ős, tisztességtelen elosztási hatásokat. 
 
HU 15   HU 7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A víz-keretirányelv beépített nyo mon követési és értékelési folyamatokat tartalmaz. Az 
irányelv az els őbbségi és els őbbségi veszélyes anyagok környezeti koncentrációjának 
rendszeres nyomon követését irányozza el ő.