(4)Belgium 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság további iránymutatást nyújtott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan.

(6)Belgium jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik. A 2017. évi stabilitási programja szerint a kormány az államháztartási egyenleget fokozatosan, a 2016-ban a GDP 2,6 %-át kitevő hiányról 2020-ra a GDP –0,1 %-ára tervezi javítani. A strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú költségvetési célt 2019-re tervezik elérni. Ugyanakkor az újraszámított strukturális egyenleg 2019-re továbbra is a GDP 0,3 %-ának megfelelő hiányt mutat. Miután 2014-ben a GDP csaknem 107 %-ának megfelelő értéken tetőzött, majd 2015-re és 2016-ra a GDP mintegy 106 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a stabilitási program szerint 2020-ra várhatóan 99 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2018-tól kezdődően a hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nincsenek kidolgozva, ami a Bizottság – változatlan politikát feltételező – előrejelzése szerint hozzájárul a strukturális egyenleg 2018-ra előre jelzett romlásához.

(7)A Bizottság 2017. május 22-én az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Belgium 2016-ban nem közelített kellő mértékben az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfeleléshez. Az összes releváns tényező vizsgálata nyomán a jelentés megállapította, hogy az adósságkritériumnak való megfelelés jelenleg teljesítettnek tekinthető. Ugyanakkor 2017-ben további költségvetési intézkedéseket kell tenni a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályának való, 2016 és 2017 tekintetében egyaránt érvényesülő átfogó megfelelés biztosítása érdekében.

(8)A 2017. évi stabilitási program azt jelzi, hogy a menekültek rendkívüli beáramlása és a 2016-ban és 2017-ben hozott biztonsági intézkedések jelentős költségvetési hatással bírnak, és a program megfelelő bizonyítékokkal támasztja alá ezen költségvetési többletkiadások mértékét és jellegét. A Bizottság szerint a 2016-ban figyelembe vehető többletkiadások a rendkívüli menekültbeáramlással kapcsolatban a GDP 0,08 %-át, a biztonsági intézkedésekkel összefüggésben pedig a GDP 0,05 %-át tették ki. A biztonsági intézkedéseknek a 2017-ben a 2016-os évhez képest jelentkező többlethatása a jelenlegi becslések szerint a GDP 0,01 %-át teszi ki. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása és a terrorfenyegetettség súlyossága kivételes eseményhez kapcsolódnak, jelentős hatással vannak a belga államháztartásra, és a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyezteti a pénzügyi fenntarthatóságot. Következésképpen a menekültekkel és a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos többletkiadások figyelembevétele érdekében 2016 tekintetében csökkentették a középtávú költségvetési cél teljesítéséhez előírt kiigazítás mértékét. 2017-et illetően a figyelembe vehető összegekre is kiterjedő végső értékelésre a belga hatóságok által benyújtott tényadatok alapján, 2018 tavaszán kerül majd sor.

(9)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Belgiumnak 2017-ben a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy Belgium 2017-ben némileg el fog térni ettől a követelménytől. Ugyanakkor 2016 és 2017 tekintetében (együttesen nézve) továbbra is fennáll a középtávú költségvetési célhoz vezető, ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés kockázata. Ez a következtetés akkor sem változna, ha a rendkívüli menekültbeáramlás és a biztonsági intézkedések költségvetési hatása kivonásra kerülne az előírt kiigazítás mértékéből.

(10)Költségvetési helyzete és különösen adósságállományának szintje fényében Belgiumnak 2018-ban várhatóan további kiigazítást kell végrehajtania a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú költségvetési célja elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 1,6%-os nominális növekedését jelenti 2018-ban. Ez a GDP legalább 0,6 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország 2018-ban jelentősen el fog térni ettől a követelménytől. Az előrejelzés szerint Belgium várhatóan 2017-ben és 2018-ban sem fog megfelelni az átmeneti adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2017-től kezdődően további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és a költségvetés alakulásának értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018-as költségvetésiterv-javaslat, majd azt követően a 2018-as költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a belga államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt. Ezzel összefüggésben a Bizottság – Belgium konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván mérlegelési jogkörével.

(11)A költségvetés hatékony koordinációja alapvető fontosságú egy olyan szövetségi berendezkedésű tagállamban, mint Belgium, ahol a kiadásokkal kapcsolatos döntések jelentős részét szubnacionális kormányzatok hatáskörébe utalták. A belső koordináció javítására és a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés (a „költségvetési paktum”) átültetésére irányuló kísérlet keretében a szövetségi, a regionális és a települési kormányzatok 2013-ban együttműködési megállapodást kötöttek azzal a céllal, hogy összevont és önálló többéves költségvetési pályákat jelöljenek ki, amelyek nyomon követését a Pénzügyi Államtanácsra bízták. E folyamattal azonban nem sikerült formális megállapodásra jutni a költségvetési pályákra vonatkozóan, és nem sikerült a Pénzügyi Államtanács nyomonkövetési hatáskörét garantáló megfelelő biztosítékokat sem kidolgozni. Ily módon a kiigazítási erőfeszítések megosztása tekintetében hiányzó koordináció aláássa az ország egészére vonatkozóan a stabilitási programban meghatározott, a középtávú cél felé mutató pálya megvalósíthatóságát.

(12)A hosszú távú növekedést ösztönző hatása ellenére a közberuházások mértéke európai összehasonlításban rendkívül alacsony, különösen a közkiadások teljes összegéhez viszonyítva. Nem csupán arról van szó, hogy alacsony a közszektorbeli tőkeállomány, hanem a közszektorhoz tartozó infrastruktúra is leromlott. Mivel a költségvetési mozgástér a kormányzat valamennyi szintjén rendkívül szűk, a beruházásokhoz szükséges források biztosítása a közkiadások egészére kiterjedő szerkezetátalakítás függvénye, amelyet a közszolgáltatások és közpolitikák hatékonyságának javításán, továbbá bizonyos kiadási tételek gyors növekedésének megakadályozásán keresztül kell megvalósítani.

(13)Belgium jelentős előrelépést tett bérmegállapítási rendszerének reformja terén. A béralkut szabályozó 1996-os törvény felülvizsgálatának célja a bérmegállapítási rendszer modernizálása terén a közelmúltban tett erőfeszítések nyomán a költség-versenyképesség javulása formájában elért eredmények megőrzése. A konzervatívabb alapforgatókönyvek és a bérnorma kiszámításába beépített előzetes kiigazítások révén a megreformált keret jelentős előrelépést jelent Belgiumnak az euróövezeten belüli legfontosabb kereskedelmi partnereihez viszonyított költség-versenyképessége javítása terén. A reform ezenkívül nagyobb garanciát nyújt arra vonatkozólag, hogy a kormánynak a nem bérjellegű munkaerőköltségek csökkentésére irányuló intézkedései érdemben segítsék a költség-versenyképességet, egyúttal megnöveli a kormány abban betöltött szerepét, hogy megelőzze a túlzott infláció hatására kibontakozó, a költség-versenyképességre nézve káros tendenciákat. A kollektív tárgyalásokra vonatkozó keret a bér- és termelékenységi tendenciák, továbbá a versenyképesség egyéb költség- és nem költségalapú tényezőinek a Központi Gazdasági Tanácsban képviselt szociális partnerek általi szoros figyelemmel kíséréséről rendelkezik. Tekintettel arra, hogy a bérek alakulása továbbra is számos ágazatban az infláció függvénye, egyúttal figyelembe véve a Belgium és a szomszédos országai közötti összehasonlításban egyre szélesedő inflációs különbséget, a fajlagos munkaköltség változásait továbbra is szoros figyelemmel kell kísérni az európai szemeszter keretében.

(14)Némi előrelépés tapasztalható a munkaerőpiac működése terén. A magasabb nyugdíjkorhatár és az előrehozott nyugdíjba vonulás további korlátozásai a munkában maradásra vagy a munkába való visszatérésre ösztönzik az idősebb embereket. Az adóék fokozatos csökkentése hozzájárult a foglalkoztatási ráta növeléséhez. Jelentős volt a munkahelyteremtés, amelyet a gazdasági növekedés és a javuló költség-versenyképesség hajtott. A munkahelyteremtésben a munkát terhelő adók csökkentése és a bérek visszafogása is tükröződik, melyek révén javult a belga vállalkozások költség-versenyképessége. Mindazonáltal jó néhány strukturális hiányosság továbbra is fennáll. A munkanélküliségből vagy inaktivitásból a foglalkoztatásba való átmenet mutatói alacsonyak, és a teljes foglalkoztatási rátát továbbra is lerontja egyes meghatározott csoportok gyenge teljesítménye. Ezen csoportok közé tartoznak az alacsony képzettségűek, a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkezők, azaz az Unión kívül született munkavállalók és a második generációs bevándorlók is. A migráns háttérrel rendelkező személyek foglalkoztatási mutatói – a további egyéni jellemzőknek megfelelő való kiigazítással együtt is – a legrosszabbak közé tartoznak az Európai Unióban. Az Unión kívül született személyek esetében a foglalkoztatási különbség a legmagasabb az EU-ban: a 20–64 év közötti korcsoportban foglalkoztatási rátájuk 2016-ban 49,1 %-volt, szemben a belgiumi születésű személyek 70,2 %-os rátájával, és a mutató értéke még alacsonyabb (39,1 %) volt az Unión kívül született nők esetében. Az Unión kívül született lakosok esetében a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya 50,7 % volt 2015-ben, míg a belga születésű személyek esetében mindössze 17 %. Az egyes népességcsoportok közötti számottevő foglalkoztatási különbségek továbbra is a munkaerő krónikus kihasználatlanságát eredményezik. Jóllehet megvalósítás alatt vannak a foglalkoztatást ösztönző programok racionalizálására és testre szabására irányuló regionális szintű reformok, a szakpolitikai döntések költséghatékonyságát rendszeres időközönként ellenőrizni kell. A célcsoportokra irányuló szakpolitikai intézkedéseknek lehetnek előre nem látható és kiszorító hatásai is. A célzott szakpolitikai intézkedések hatékonyságának további kulcsfontosságú feltétele, hogy a különböző politikai szintek között és az adott szinteken belül működjön a koordináció és a kommunikáció. Az alacsonyabb bérek után fizetendő közterhek – ideértve a társadalombiztosítási járulékokat is – és a szociális ellátásoknak a munkaerőpiacra való belépéssel egyidejűleg történő megvonása vagy a munkaidő növelése inaktivitáshoz vagy szegénységi csapda kialakulásához vezethet.

(15)Az oktatás és képzés területén sikerült némi előrelépést elérni az egyenlőség, a kulcskompetenciák és az oktatás minőségének javítására irányuló reformok terén. Annak ellenére azonban, hogy nemzetközi összehasonlításban a 15 éves diákok átlagos teljesítménye jó, a legjobban teljesítők aránya csökkent, míg a gyengén teljesítők aránya nőtt. Ezen túlmenően a társadalmi-gazdasági háttérhez kapcsolódó oktatási egyenlőtlenségek mértéke meghaladja az EU és az OECD átlagértékeit. A migráns háttér alapján mutatkozó teljesítménybeli eltérés szintén jelentős, és a második generáció – a társadalmi-gazdasági hátteret is figyelembe véve – csak alig valamivel teljesít jobban, mint az első. Az oktatási egyenlőtlenségek kezelése tehát az oktatási rendszeren túlmutató átfogó szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. A tanulólétszám erőteljes növekedése, különösen a migráns háttérrel rendelkező tanulók vonatkozásában (akiknek az aránya a 2012-ben mért 15,1 %-ról 2015-re 17,7 %-ra nőtt) még tovább fogja súlyosbítani az oktatási egyenlőség kérdését. Másrészt Belgiumban hiány mutatkozik képzett tanárokból. Ennek legfőbb okai abban keresendők, hogy nehéz a legalkalmasabb diákokat és jelentkezőket a tanári pálya felé vonzani, magas a pályát elhagyó kezdő tanárok aránya, továbbá a tanárok egy része tanítási feladatokra nem áll rendelkezésre. Emellett jelenleg Belgiumban a tanári alapképzés hossza 3 év, amely viszonylag rövidnek tekinthető. Az oktatási és képzési reformok kulcsfontosságúak az alacsony képzettségű fiatalok munkaerőpiaci részvételének javítása és a tudásintenzív gazdaságba való átmenet támogatása szempontjából.

(16)A versenyképesség nem költségalapú dimenziója terén továbbra is javulásra van szükség. E tekintetben alapvető fontosságú a fokozottabb termelékenységjavulás és a tudásalapú tőkébe való nagyobb volumenű beruházás, amelynek elsősorban a digitális technológiák elsajátítására kell irányulnia. Bár az állami kutatási rendszer magas színvonalú, ahhoz, hogy jobb legyen az innovációs teljesítmény, fokozni kell a tudásáramlást a kevésbé termelékeny ágazatokban. A szövetségi szintű szervezetek mindegyike elismeri ennek szükségességét, és az elmúlt években különböző stratégiákat és intézkedéseket dolgoztak ki az innováció előmozdítása érdekében. Mindazonáltal az ilyen jellegű előrelépés érdekében további intézkedésekre lenne szükség az innováció keretfeltételeinek javítása terén. Úgy tűnik továbbá, hogy a hatékonyság és az eredményesség tekintetében lenne mit javítani a kutatásra és innovációra fordított közfinanszírozású belgiumi támogatások terén, különösen ami az esetleges kiszorítási hatásokat és általában a rendszer további egyszerűsítését illeti.

(17)Korlátozott előrelépés történt a kiskereskedelmi vállalkozások működésére és létrehozására vonatkozó korlátozások megszüntetése terén. A kiskereskedelmi egységek létrehozásával kapcsolatos hatásköröknek a regionális szintre történő áthelyezésével járó reform nyomán új regionális szintű törvényeket hoztak, amelyekkel egyszerűsödött az engedélyezés adminisztratív eljárása. Ugyanakkor bizonyos rendelkezések meglehetősen tág keretek között értelmezhetők, ami miatt felmerül a piacra lépés indokolatlan akadályozásának kockázata. A fogyasztói árak továbbra is magasabbak, mint a környező országokban, és a különbség meghaladja a magasabb munkaerőköltségekkel magyarázható mértéket. Ezen kérdések kezelése átfogó stratégiát tenne szükségessé, amely biztosíthatná, hogy a fogyasztók élvezhessék a versenypiac és az alacsonyabb árak előnyeit.

(18)Belgiumban a hálózatos iparágak és egyes szellemi szabadfoglalkozások szigorú szabályozása korlátozza a versenyt, különösen az ingatlanügynökök, az építészek és a könyvelők esetében. Az építészek esetében az akadályok – egyéb követelmények mellett – a részesedési és társasági formára való korlátozásokat jelentenek egyéb követelmények mellett; a számviteli tevékenységet végzők esetében az összeférhetetlenségi szabályok kizárják bármely egyéb gazdasági tevékenység egyidejű folytatását; az ingatlanügynökök esetében pedig korlátozva van a szakmai hozzáférés, továbbá a részesedési viszonyra és a szavazati jogokra vonatkozó korlátozások érvényesülnek. Ezen akadályok leépítése fokozhatná a versenyt, így több vállalkozás lépne be a piacra, aminek előnyeit a fogyasztók az alacsonyabb árak révén élvezhetnék. Az Európai Bizottság 2017 januárjában egy javaslatcsomagot terjesztett elő a szolgáltatási piacokon fennálló akadályok kezelésére. Ez a csomag különböző Belgiumnak címzett ajánlásokat tartalmaz az említett kihívások kezelésére.

(19)A beruházások elmaradása különösen súlyosan érezteti hatását a közlekedési hálózatoknál. Egyre nagyobb problémát jelent a csúcsidőbeli forgalmi torlódás, amely kevésbé vonzóvá teszi az országot a külföldi befektetők számára, és jelentős gazdasági és környezeti költségekkel jár. Belgium várhatóan elmarad a üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2020-as céljától is, és súlyos légszennyezési problémákkal küzd. A legsürgetőbb feladat az alapvető vasúti és közúti infrastruktúra felfejlesztése, és a fő gazdasági központok közötti hiányzó kapcsolatok megteremtése. Ugyanakkor fontos kezelni a csúcsidőbeli torlódást a tömegközlekedési szolgáltatások javítása, a forgalomirányítás optimalizálása és a piac torzulásainak, valamint a káros adóügyi ösztönzőknek, így például a vállalati autók kedvező kezelésének a megszüntetése révén. Egy másik kihívás a belföldi villamosenergia-termelés megfelelősége és általánosságban az energiaellátás biztonsága. A több nukleáris létesítményben is bekövetkező előre nem tervezett üzemszünetek aggályokat vetettek fel a villamosenergia-kereslet és -kínálat közötti egyensúly biztosításának módját illetően, ugyanakkor a nukleáris létesítmények fokozatos leszerelésére vonatkozó, ismétlődően módosuló ütemterv változatlanul olyan környezetet teremt, amely nem kedvez a hosszú távú beruházási döntéseknek. Noha a rövid távú ellátási kockázatok mérséklődtek, elsősorban a stratégiai tartalék növelésének köszönhetően, és némi előrelépés történt az összeköttetések bővítése terén, a hosszabb távú beruházási szükségletek még mindig számottevőek. Az összeköttetések további bővítése mellett intelligens energiahálózatokra van szükség a keresletoldali szabályozás kialakítása érdekében. Az energiaágazatbeli projektek jelentős átfutási ideje és az elkövetkező évtizedben a helyettesítő kapacitás iránti megnövekedett igény miatt gyors intézkedésre van szükség, különösen az alkalmas jogi keret formájában, amely elősegíti a rugalmas kapacitások kiépítését is (azaz a termelés, a tárolás és a keresletoldali szabályozás terén).

(20)Belgium tett némi előrelépést az adórendszer megreformálása terén, főként az adóknak a munkáról más adóalapokra történő áthelyezésével, ami fokozatosan csökkenti a munka adóékét. A munkát terhelő adókat – ideértve a társadalombiztosítási járulékokat is – több lépésben csökkentik 2016 és 2020 között. Kezdenek testet ölteni a megvalósítás alatt lévő adóreform hatásai. Ettől függetlenül az adórendszer továbbra is összetett, amelyben az egyedi mentességek, levonások és csökkentett adókulcsok erodálják az adóalapokat. Ezek némelyike bevételkieséssel, gazdasági torzulásokkal és számottevő adminisztratív teherrel jár. Az adórendszer átalakítása nem tűnik semlegesnek költségvetési szempontból, hiszen a munkát terhelő adók csökkentését csak részben ellentételezték más adók – elsősorban fogyasztási adók – emelésével. Az adórendszer kialakítása terén továbbra is jelentős javulás lenne elérhető az adóalapok további szélesítésével, ami alacsonyabb adókulcsokat tenne lehetővé, és kevesebb lenne a torzulás. Jelentős potenciál rejlik a „zöld” adóreformban, ami többek között a vállalati autók és üzemanyagkártyák jelenlegi kedvező adóügyi megítélésére vezethető vissza, és ami akadályozza a további előrelépést a forgalmi torlódások, a légszennyezés és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás kezelése terén. A kormány kilátásba helyezte a vállalati autók adóztatási rendszerének megváltoztatását, de ez a reform valószínűleg csak korlátozott környezeti előnyökkel járna.

(21)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Belgium gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Belgiumnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Belgium fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(22)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Belgium 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében: