Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Lengyelország EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelme) /* COM/2015/013 final */





INDOKOLÁS A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[1] 12. cikke a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül (2011-es árakon) legfeljebb évi 150 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. A 2013. december 31-ig benyújtott kérelmek esetében az EGAA-ból való hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] határozza meg. Lengyelország 2013. október 9-én a Zachem vállalatnál és annak 2 lengyelországi beszállítójánál történt elbocsátásokat követően „EGF/2013/009 PL/Zachem” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2013/009 Tagállam || Lengyelország 2. cikk || a) Elsődlegesen érintett vállalat || Zakladi Chemizne Zachem Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló gyártók || 2 Referencia-időszak || 2013. március 31. – 2013. július 31. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2013. március 4. A kérelem benyújtásának időpontja || 2013. október 9. A referencia-időszakban elbocsátott munkavállalók száma || 615 A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátott munkavállalók száma || 0 Összes támogatható elbocsátás || 615 Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók száma || 50 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 220 410 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 10 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%-ban) || 4,34 % Teljes költségvetés (EUR) || 230 410 EGAA-hozzájárulás (50 %) (EUR) || 115 205 1. A kérelmet 2013. október 9-én nyújtották be a Bizottsághoz, és 2014. június 16-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Lengyelország azzal érvel, hogy az EU jelentős piaci részesedést veszített a vegyiparban, és elveszítette vezető szerepét a vegyi anyagok világkereskedelme terén. Az EU részesedése a vegyi anyagok világpiacán 1992 és 2012 között drasztikusan csökkent, az 1992. évi 35,2 %-ról 2002-re 30,5 %-ra, 2012-re pedig 17,8 %-ra[4] esett vissza. Az elmúlt évek tendenciája azt mutatja, hogy a vegyi anyagok gyártása egyre inkább Ázsiába, ezen belül Kínába települ át. Kínában látványosan bővült a vegyi anyagok gyártása, mivel a feltörekvő piacokon tapasztalt forgalomnövekedés hatására a 2002. évi 8,7 %-ról 2012-re 30,5 %-ra emelkedett a részesedése. Az ázsiai gazdaságok termelését az alacsonyabb munkaerőköltség, a piacokhoz való hozzáférés, valamint a támogatások, az adók és a szabályozás is ösztönzi. Az „A vegyipar jövőképe 2030-ra” című jelentés[5] szerint 2030-ra a vegyi anyagok világkereskedelmi forgalmának mintegy 66 %-át Ázsia fogja bonyolítani, és a világon az első 10 vegyipari vállalat közül 5–8 ázsiai lesz. Különösen Kína gazdasági potenciálja és növekedési üteme igen vonzó, ám a többi ázsiai országot, köztük Indiát, Szingapúrt és Dél-Koreát sem szabad alábecsülni. Forrás: CEFIC 4. Az OECD[6] egy 2012. évi jelentésében azt is kiemelte, hogy egyes ipari ágazatok áthelyezése olyan nem OECD-országokba, amelyek addig alacsony hozzáadott értékű vegyi alapanyagok előállítására szakosodtak, fokozza ezen országok érdeklődését az iránt, hogy a gyártási központok közelében magas hozzáadott értékű vegyi anyagokat gyártsanak. Ezek a piaci tendenciák a toluolt[7] is érintették, amely egy komplex vegyület. Ennek megfelelően változik a toluol piaca, amelynek termelése Nyugat-Európában és Észak-Afrikában 8–17 % közötti mértékben csökkent, míg a világ más részein, különösen a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában nőtt. 5. A Zaklady Chemiczne Zachem (a továbbiakban: Zachem) egy Bydgoszczban működő lengyel vegyipari gyár, egyben a Ciech egyik leányvállalata volt. A Zachem félkész és kész, szerves és szervetlen vegyipari termékeket gyártott az autóipar, a vegyipar, a bútoripar, az építőipar, a textilipar, a papíripar, a bőripar, a kapcsolódó iparágak, valamint az energiaágazat számára és a kábelgyártáshoz. Kiemelt terméke a gyártás 2012. decemberi beszüntetéséig a TDI (toluol-diizocianát) volt, amelynek fő összetevője a toluol. A vállalat ECH-t (epiklórhidrint) is termelt; ezt a tevékenységet néhány hónappal később szüntették be. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 6. Lengyelország e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy négyhónapos időszak alatt egy tagállamban működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc következő szintjein álló termelőket – legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 7. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2013. március 31-től 2013. július 31-ig terjedő négyhónapos referencia-időszakban 615 személyt bocsátottak el a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 20. ágazatba („Vegyi anyag, termék gyártása”) sorolt 3 vállalattól a NUTS 2. szintű Kujawsko-Pomorskie (PL61) tartományban. Valamennyi elbocsátottat az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének harmadik francia bekezdése alapján vették számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 8. A Zachemnél történt elbocsátások nem voltak előre láthatóak, mivel a TDI piaci kínálata hirtelen növekedett. A világ más részein a méretgazdaságosságból származó előnyök kiaknázása és az ellátási lánc további integrálása érdekében megvalósított beruházások lehetővé tették e gyártók számára, hogy alacsonyabb átlagköltségen termeljenek, így 30 %-os túlkínálat alakult ki. Ennek és az alacsony szállítási költségeknek az együttes eredményeként a Zachem nem volt versenyképes ebben a környezetben. Ami a második bevételi forrást, a propilénből előállított ECH (epiklórhidrin) gyártását illeti, míg az ECH ára nem változott, addig a propilén ára körülbelül 160 %-kal nőtt Európában. Az ECH túlkínálatát és a Zachem alacsony termelési szintjét figyelembe véve az ECH értékesítése veszteségessé vált a csoport számára, és a globális ECH-termelési kapacitás ázsiai megnövekedése miatt nem volt várható, hogy a jövőben javulna a helyzet, sőt a termelő üzemek átlagos kihasználtsági aránya még a legújabb előrejelzések szerint is tovább fog csökkenni. 9. Ezek a körülmények vezettek ahhoz a döntéshez, hogy be kell szűntetni a Zachem termelését, át kell szervezni a vállalatot és végül dönteni kel az elbocsátásokról. Ez hirtelen negatív hatást gyakorolt a beszállítók gazdasági helyzetére. A ZACHEM UCR Sp. z o.o. bevételei 92 %-át a Zachemnek nyújtott szolgáltatásokért kapta. A Metalko, amely a Zachemből vált ki, és többek között gépjavítási és -karbantartási szolgáltatásokat nyújtott az anyavállalatnak, súlyos veszteségeket szenvedett. Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 10. A kérelem a Zachemnél és beszállítóinál, a ZACHEM UCR Sp. z o.o.-nál és a Metalko Sp z o.o.-nál történt 615 elbocsátásra vonatkozik. A Zachem beszállítói és az elbocsátások száma ZACHEM UCR Sp. z o.o. || 53 || Metalko Sp. z o.o. || 6 A beszállító vállalatok száma összesen: 2 || Összes elbocsátás: 59 || 11. Az elbocsátott munkavállalók megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 484 || 78,7 Nők || 131 || 21,3 Uniós polgárok || 615 || 100,0 Nem uniós polgárok || 0 || 0,0 15 és 24 év közöttiek || 3 || 0,5 25 és 54 év közöttiek || 460 || 74,8 55 és 64 év közöttiek || 152 || 24,7 64 évesnél idősebbek || 0 || 0 12. A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a következő: Csoport || Szám || Százalék Az illetékes hatóságok képviselői, igazgatási vezetők és vezetők || 10 || 1,6 Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások || 57 || 9,3 Technikusok és hasonló foglalkozások || 68 || 11,1 Irodai foglalkozások || 102 || 16,6 Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások || 54 || 8,8 Gépkezelők, összeszerelők és járművezetők || 324 || 52,7 13. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Lengyelország megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 14. Az elbocsátások által érintett terület a Lengyelország középső részén található NUTS 2 szintű Kujawsko-Pomorskie vajdaság (régió) (PL 61). Alapterülete 18 000 km2, lakossága pedig körülbelül 2,1 millió fő. A vajdaságban 52 város található, köztük két nagyváros: Bydgoszcz és Toruń. Az elbocsátások leginkább Bydgoszcz (367 000 lakos), Toruń (200 000 lakos) és Włocławek (120 000 lakos) városát érintik. A legfontosabb érdekelt felek Bydgoszcz önkormányzati hatóságai, Kujawsko-Pomorskie regionális önkormányzati hatóságai, a központi kormányzati szervek helyi képviselői, továbbá Toruń, Bydgoszcz (ahol a legtöbb elbocsátást jelentették), valamint Naklo és Znin munkaügyi hivatalai. A szociális partnerek a következők: NSZZ „Solidarność” (a bydgoski régió vezetősége) A Lengyel Szakszervezetek Országos Szövetsége (OPZZ) Kujawsko-Pomorskie vajdaságban működő szervezeti egysége Szakszervezeti Fórum (a Kujawsko-Pomorskie vajdaság vezetősége) Vállalkozási Központ Klub Kujawsko-Pomorskie vajdaság kézműves és vállalkozási kamarája Kujawsko-Pomorskie vajdaság Munkaadói és Vállalkozói Szövetsége Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra 15. A Kujawsko-Pomorskie régióban (PL 61), amely Lengyelország középső részén helyezkedik el, az ágazatok széles köre – az agráripar, a vegyipar, a hulladékgazdálkodás, az építőipar és a gépipar – profitált az ipar bővüléséből. 16. A régió legnagyobb városa Bydgoszcz, amely 2012 decemberében 361 254 lakost számlált, és ahol 2013 júniusában 9,1 % volt a munkanélküliségi ráta. Az ország többi részével országos főutak és vasúti hálózatok kötik össze. A második legnagyobb városnak, Toruńnak 2012 decemberében 204 299 lakosa volt, a munkanélküliségi ráta pedig 10,2 % volt 2013 júniusában[8]. 17. A régiónak kedvező gazdasági növekedés ellenére 2013. július végére a régió 17,4 %-os munkanélküliségi rátája volt a legmagasabb az országban. A referencia-időszak alatt a bydgoszczi körzeti munkaügyi hivatal 722 munkanélkülit vett nyilvántartásba, akik közül 426 főt közvetlenül vagy közvetve a Zachemtől küldtek el, amely korábban a mintegy 7 000 munkavállalójával a legnagyobb munkaadó volt. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg 18. Az alábbi intézkedések együttesen egy összehangolt csomagot képeznek, amely az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból áll. A 615 elbocsátott munkavállaló közül az alábbiakban leírt intézkedések az 50 leghátrányosabb helyzetű személyekre fog irányulni, és túlmutatnak azon, amit az ESZA és a nemzeti intézkedések együttesen tehetnek az érintett csoportért. – Munkaerő-felvételi ösztönzők: Ez az intézkedés a Zachemtől elbocsátott 45 munkavállalóra irányul, és azon munkaadóknak biztosít ösztönzőket, amelyek úgy döntenek, hogy alkalmazzák ezeket a munkavállalókat. Az elbocsátott munkavállalókat nyilvántartásba veszik a munkaügyi hivatalnál, és a körzeti munkaügyi hivatal folyamatosan figyelemmel fogja kísérni az újonnan létrehozott munkahelyeket, külön figyelmet szentelve a munkaerő-felvételi ösztönzőkkel támogatott munkanélküliek számára létrehozott új állásoknak. A potenciális munkaadó meghatározott szakképesítést, készségeket és szakmai tapasztalatot ír elő egy adott munkakör tekintetében. Az a munkaadó, amelyik legalább 24 hónapon át alkalmaz valamely, a Zachemtől elbocsátott munkavállalót, munkaerő-felvételi ösztönzőben részesül. E támogatási forma költségét, amelyet a bydgoszczi körzeti munkaügyi hivatal fog nyújtani 45, a ZACHEM S.A. vállalattól és két beszállítójától elbocsátott munkavállalónak, kb. 213 300 EUR-ra (kb. 900 000 PLN-ra) becsülik. – Intervenciós intézkedések: Ennek az intézkedésnek a keretében a bydgoszczi körzeti munkaügyi hivatal fedezi 5 fő fizetését és társadalombiztosítási költségeit, amelyeknek a becsült összege kb. 7 110 EUR. A potenciális munkáltató megállapodást köt a munkaügyi hivatallal. Az intézkedés rendszerint a tartósan munkanélküli személyek, az 50 éves és idősebb munkanélküliek, az alacsony képesítéssel rendelkező munkanélküli személyek, a munkatapasztalattal nem rendelkező munkanélküliek, a 25 évesnél nem idősebbek, az egyedülálló anyák, a fogyatékkal élők, a szociális munkások ügyfelei és a korábbi elítéltek támogatására irányul. A kérelemmel összefüggésben Lengyelország ezt az intézkedést kifejezetten az 50 évesnél idősebb elbocsátottak esetében kívánja alkalmazni. 19. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások előkészítő, irányítási és végrehajtási, tájékoztatási és népszerűsítési, valamint ellenőrzési tevékenységeket fedeznek. 20. A lengyel hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedések. A lengyel hatóságok e szolgáltatások összköltségét 230 410 EUR-ra, ebből a személyre szabott szolgáltatásokat 220 410 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 10 000 EUR-ra (az összköltség 4,34 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 115 205 EUR (az összköltségek 50 %-a). Intézkedések || Az érintett munkavállalók becsült száma || Becsült költségek támogatásra jogosult munkavállalónként (EUR-ban) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Munkaerő-felvételi ösztönzők || 45 || 4 740 || 213 300 Intervenciós intézkedések || 5 || 1 422 || 7 110 A személyre szabott szolgáltatások részösszege || || 220 410 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 2 000 Irányítás || || 2 000 Tájékoztatás és népszerűsítés || || 3 000 Ellenőrzési tevékenységek || || 3 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 10 000 Becsült költségek összesen || || 230 410 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 50 %-a) || || 115 205 21. Lengyelország megerősíti, hogy a fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, továbbá hogy megelőzi a kettős finanszírozást. 22. Az EGAA-társfinanszírozásra javasolt intézkedések kiegészítik az Európai Szociális Alap által különösen a Humántőke operatív program „Regionális humántőke a gazdaság számára” című VIII. prioritása 8.1.2. „A régióban folyó alkalmazkodási és modernizációs folyamatok támogatása” alintézkedésének keretében társfinanszírozott, folyamatban lévő intézkedéseket. A Zachemtől elbocsátott egyes munkavállalók már részt vettek a „III. Visszatérés a munkaerőpiacra – Új karrierterv” című projektben. Ezt a projektet olyan munkavállalók számára indították, akiket korábban szerkezetátalakítás következtében bocsátottak el. 23. A projekt résztvevői képzésben és iránymutatásban, valamint pénzügyi támogatásban – személyenként legfeljebb 10 000 EUR összegű támogatásban, valamint 6 hónapon át személyenként legfeljebb 250 EUR összegű áthidaló támogatásban – részesültek annak érdekében, hogy önálló vállalkozói tevékenységbe kezdjenek. Az önálló vállalkozás iránt érdeklődők lehetőséget kaptak arra, hogy egyedi képzésben, műhelyfoglalkozásokon és tanácsadáson vegyenek részt arra vonatkozóan, hogy hogyan kell üzleti tervet készíteni. A Zachemtől és beszállítóitól elbocsátott munkavállalók közül mintegy 60 fő már részt vett a projektben. 24. Egy további projekt, amelyben a Zachem 190 jelenlegi és korábbi munkavállalója vett részt, a „Következő lépés”, amely egy szakmai aktivációs program a ZACHEM S.A. munkavállalói számára, és amely szakmai és pszichológiai tanácsadást, szakképzést, üzleti képzést, munkaközvetítést, valamint egyszeri beruházási támogatást és áthidaló támogatást nyújt annak érdekében, növelje a résztvevők esélyeit arra, hogy új munkahelyet találjanak. Az érintett munkavállalóknak szánt, személyre szabott szolgáltatások kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja 25. Lengyelország 2013. március 4-én kezdte meg az EGAA-társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Így ez az időpont tekintendő az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 26. A tartomány szociális párbeszédért felelős bizottsága megvitatta a Zachem S.A. vállalattól és beszállítóitól elbocsátott munkavállalóknak nyújtható támogatást. A szakszervezetek, valamint az üzleti, a helyi és a regionális önkormányzatok képviselőit tömörítő bydgoszczi Foglalkoztatási Tanács ülésén megvitatta a személyre szabott szolgáltatások javasolt csomagját. 27. A lengyel hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 28. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a lengyel hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak, · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 29. Lengyelország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is irányítják és ellenőrzik. Az EGAA végrehajtásáért felelős irányító hatóság az Infrastrukturális és Fejlesztési Minisztérium és különösen annak az Európai Szociális Alapért felelős osztálya lesz. Az irányító hatóság egyes feladatokkal a közreműködő szervezetet, a toruńi tartományi munkaügyi hivatalt bízza meg. 30. A kifizető hatóság a Pénzügyminisztérium kifizetési hatósági osztálya lesz. 31. Az igazoló hatóság feladatát az Infrastrukturális és Fejlesztési Minisztériumnak az irányító hatóságtól eltérő osztályán, az igazolási és tanúsítási osztályon látják el. 32. Az ESZA-ért felelős osztály, valamint az igazolási és tanúsítási osztály működését a minisztérium két független vezetője ellenőrzi. Az EGAA-hozzájárulást külön számlán vezeti a Pénzügyminisztérium, amely a forrásokat átutalja az állami költségvetés jövedelemszámlájára. A tevékenységek végrehajtásához szükséges társfinanszírozás nemzeti forrásokból, többek között a foglalkoztatási alapból fog származni. A körzeti munkaügyi hivatalok külön nyilvántartást vezetnek a kiadásokról. A végrehajtást követően a körzeti munkaügyi hivatalok kifizetési kérelmet nyújtanak be a tartományi munkaügyi hivatalnak, amely a kifizetési kérelmet annak jóváhagyását követően továbbítja az irányító hatóságnak. Az irányító hatóság az igazolást és a kiadásokat indokoló nyilatkozatot benyújtja az Európai Bizottságnak. Az irányító hatóság ellenőrzéseket végez, megvizsgálva, hogy a közreműködő szervezet megfelelően hajtotta-e végre az eljárásokat. A közreműködő szervezet ellenőrzi a körzeti munkaügyi hivatalok által nyújtott támogatás során alkalmazott módszert. Az ellenőrzési rendszerek szerint az EGAA égisze alatti finanszírozásra vonatkozó határozat kézhezvételekor megállapodás születik az ellenőrzések ütemtervéről. Amennyiben a fellépések végrehajtása során szabálytalanságokra került sor, a hatóság további ellenőrzési tevékenységek alkalmazásáról határozhat. Az ESZA tekintetében eljáró ellenőrző hatóság lesz ebben az esetben is az ellenőrzési hatóság. Finanszírozás 33. Lengyelország kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatáscsomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás (beleértve az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat) 115 205 EUR, amely az összköltségek 50 %-át teszi ki. A Bizottság által az alap terhére javasolt forrásallokáció a Lengyelország által szolgáltatott információkon alapul. 34. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 12. cikke szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból. 35. Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[9] 13. pontja értelmében. 36. A 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjának megfelelően a Bizottság a 2015. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be. A kifizetési előirányzatok forrása 37. A kérelemben igényelt 115 205 EUR összegre az EGAA költségvetési sorában előirányzott összeg fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Lengyelország EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[10] és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra[11] és különösen annak 13. pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[12], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacon történő ismételt beilleszkedéshez. (2) A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[13] 12. cikke (2011-es árakon) legfeljebb évi 150 millió EUR erejéig teszi lehetővé az EGAA igénybevételét. Lengyelország a Zachem vállalatnál és 2 beszállítónál, illetve az ellátási lánc következő szintjén álló gyártónál történt elbocsátásokra tekintettel 2013. október 9-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2014. június 16-án további információval egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 115 205 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (3) Az Alapot tehát igénybe kell venni a Lengyelország által benyújtott kérelem alapján pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 115 205 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [4] The European chemical industry. Facts & Figures 2013 (Az európai vegyipar. Tények és adatok, 2013), CEFIC (http://www.cefic.org/Facts-and-Figures). [5] Chemical Industry Vision 2030: A European Perspective. (A vegyipar jövőképe 2030-ra: az európai kilátások) [6] OECD Environmental Outlook to 2050 – the consequences of inaction (OECD Környezetvédelmi kilátások 2050-ig: A cselekvések elmaradásának következményei), 2012, 304. o. [7] A toluol a polietilén-tereftalát (PET) szilárd gyanták előállításához használt benzol és p-xilol, valamint a különféle célokra alkalmazott poliuretán előállításához használt toluol diizocianátok (TDI) gyártásához használt aromás vegyület, továbbá széles körben alkalmazott oldószer. [8] http://wbj.pl/wp-content/uploads/2014/09/IiP2014.pdf [9] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [10] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [11] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [12] HL C […]., […]., […]. o. [13] HL L 347., 2013.12.20., 884. o.