EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.9. 
SEC(2011) 1318 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az Európai Unióban a 2014-2020 közötti id őszakra vámügyi és adóügyi cselekvési 
program (FISCUS) létrehozásáról, val amint az 1482/2007/EK és a 624/2007/EK 
határozat hatályon kívül helyezésér ől 
{COM(2011) 706 végleges} 
{SEC(2011) 1317 végleges}  
 
HU 1   HU I. RÉSZ: VÁMÜGYI ÁGAZAT  
1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A világgazdaságot a változás jellemzi, ami új  problémákat vet fel a vámhatóságoknál. A 
vámuniónak és támogatási eszközeinek alkalmazkodniuk kell ezekhez a változásokhoz.  
1. számú probléma:  A kereskedelem növekv ő mennyiségének feldolgozása nyomást 
gyakorol a vámhatóságokra, és nehézség et okoz a könnyítés és az ellen őrzés közötti 
egyensúly megteremtése.  
2010 közepére a nemzetközi kereskedelem visszatért a recessziót megel őző szintekre, és 
várhatóan tovább n ő. Ez tükröz ődik a szállítmányok és a vámáru-nyilatkozatok számának 
egyértelm ű növekedésében . 
A globalizáció folytán az EU egyr e inkább a világ többi részér ől származó, termeléshez 
szükséges er őforrásokra támaszkodik. Az új üzleti modellek, mint az e-kereskedelem és az e-
üzlet, megváltoztatják a kereskedelem jellegét,  és fokozzák az üzleti él et összetettségét. E 
változások megfelel ő vámellen őrzési intézkedéseket  igényelnek.  
2. számú probléma:  Hiányok a képességek,  kompetenciák, er őforrások, valamint a 
tapasztalatok és a legj obb munkagyakorlatok terén  
A vámhatóságok állnak az élet-, egészség- és környezetvédelem  arcvonalában. Az ilyen 
intézkedések száma és jelent ősége nőtt, így a vámhatóságoknak további specializált 
feladatokat is el kell látniuk.  
A biztonság iránti közö sségi igény szintén megsokszorozódott. A bels ő biztonságot érint ő 
egyes szakpolitikák jelentős biztonsági menetrendet  eredményeznek, amelyet a 
vámhatóságoknak  végre kell hajtaniuk. A vámhatósá gok szembesülnek a számos más 
hatósággal és testülettel való együttm űködés összetettségével, va lamint az arra irányuló 
nyomással, hogy specializált m űszaki eszközöket szerezzenek be és használjanak.  
Jelenleg a vámhatóságok mindkét említett területen gyakorta nélkülözik a fentiek hatékony 
végrehajtásához szükséges képességeket, er őforrásokat és tapasztalatot.  
3. számú probléma:  A biztonsággal és a védelemmel összefügg ő uniós szakpolitikák 
következetlen és nem hatékony végrehajtása  
A folyamatban lév ő modernizáció fényében a vámhatóságok felel ősek az uniós jogalkotás 
végrehajtásáért a biztonság és a védelem  területén, ami nem mindig közvetlenül  
összeegyeztethet ő a fennálló eljárásokkal és folyamatokka l. Ez megnehezíti a végrehajtást, 
valamit következetlen és nem hatékony gyakorlatokat eredményez.  
4. számú probléma:  Hiányosságok az uniós jog 27 EU -vámhatóság általi egységes 
végrehajtásában  
A vámügyi jogszabályok és munkamódszerek egységes végrehajtása  nehéz feladat. A 27 
elkülönült folyamat és eljárás létezése gyakr an nem hatékony és torzítja a versenyt. Ez 
aláaknázza  a Közösség pénzügyi érdekeit , és meggátolja a társadalom védelmét . Az e 
 
HU 2   HU problémákra adott jogalkotási válasz  a Modernizált Közösségi Vámkódex1 és az elektronikus 
vámrendszerek megvalósításáról szóló határozat2 elfogadása volt 2008-ban. 
5. számú probléma:  Nehézségek az összekapcsolt IT-hálózatok egységes 
megvalósításában  
Annak ellenére, hogy a tagállami közigazgatás i szervek hozzáférnek eg y közös biztonságos 
hálózathoz (CCN/CSI)3, amely támogatja a kulcsfonto sságú elektronikus vámkezelési 
rendszereket, a Vámunió az interoperabilitás és a túlzott bonyolultság  problémáival 
szembesül. Az üzleti vállalkozásoknak több rendszerhez kell kapcsolódniuk azokban a 
tagállamokban, amelyekben a vámtevékenységek re sor kerül. Ez növeli az adminisztratív 
terheket, valamint a megfelelési költségeket. A harmadik országokkal folytatott 
információcsere  szintén a biztonságos, köv etkezetes és uniós szint ű IT-megoldások 
kialakítását teszi szükségessé.  
6. számú probléma:  Egyes uniós vámhatóságok számára az Unió érdekeit szolgáló 
szakpolitikák végrehajtása súlyosabb és e gyre inkább fenntarthatatlan terhet jelent  
A tagállamok különböz ő szintű terhekkel szembesülnek a biztonság érdekében végzett 
ellenőrzési tevékenységek tekintetében. Az  egyensúly hiánya különösen jelent ős az 
infrastrukturális kapacitások kiépítésébe  és a technológiába történ ő befektetések terén.  
2. CÉLKITŰZÉSEK  
Általános célkit űzés: az uniós vámszervek támogatása a részt vev ő országok, adóigazgatási 
szerveik, tisztvisel őik és az egyéb releváns érdekeltek közötti együttm űködés fokozása révén. 
A konkrét célkit űzések a következ ők:  
1. az uniós vámszervek támogatása a jogszer ű kereskedelem azáltal való 
megkönnyítésére irányuló szerepükben, hogy automatizálják és felgyorsítják a vámeljárásokat (az 1., 3., 4., 5. s zámú problémához kapcsolódik) 
2. az uniós vámszervek támogatása az eur ópai üzleti vállalkozások versenyképessége, 
valamint a polgárok és a környezet biztonsága és védelme meger ősítésében (a 2., 3., 
4., 5., 6. számú problémához kapcsolódik) 
3. az uniós vámszervek támogatása az EU és a tagállamok pénzügyi és gazdasági 
érdekeinek megvédésében (a 4., 5., 6. számú problémához kapcsolódik) 
4. az uniós jog és kezdeményezések el őkészítésének, végrehajtásának és 
alkalmazásának támogatása, figyelemmel az uniós vámszervek meger ősítésére a 
hatékonyság, az eredményesség és az egységesség szempontjából (az 1., 2., 3., 4., 5., 6. számú problémához kapcsolódik). 
Az operatív célkit űzések a következ ők: 
                                                
 
1 A 2008. április 23-i 450/2008/EK rendelet – HL L 145., 2008.6.4. 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 70/2008/EK határozata (2008. január 15.) a papírmentes vám- és 
kereskedelmi környezetr ől. 
3 CCN/CSI=Közös Hírközlési Hálózat, Közös Kezel őfelület 
 
HU 3   HU 1. a legjobb munkagyakorlatok azonosítása, fejle sztése és alkalmazása a vámeljárások 
minden területén 
2. a páneurópai elektronikus vámkörnyezet támogatása 3. a vámellen őrzések megszervezésének támogatása érdekében az információk és a 
tapasztalatok megosztása 
4. a vámügyi együttm űködés erősítése az EU-n belül, valamint harmadik országokkal 
kapcsolatban, továbbá a vámügyi és má s kormányzati hatóságok, illetve harmadik 
felek közötti együttm űködés erősítése 
5. közös tevékenységek/csoportok kialakítása egyes operatív feladatok közös ellátása 
céljából  
6. az EU vámunió modernizációs folyamatának harmonizált módon történ ő támogatása   
7. az uniós jog és szakpolitikák helyes ér telmezésének és harmonizált alkalmazásának 
fenntartása és ellen őrzése 
8. a képességek és kompetenciák meger ősítése 
9. az infrastruktúra megfelel ő elosztásának biztosítása, figyelemmel a felügyeleti és 
ellenőrzési hatáskörökre 
2.1. Az uniós beavatkozás szükségessége 
Mivel a vámunió az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik, a tagállamok ipso facto  
megállapodtak abban, hogy a vámügyek területén az intézkedések hatékonyabban hajthatók végre uniós szinten. Az uniós jogi keret önmagában nem biztosítja kell őképpen a vámunió 
megfelelő működését. A vámügyi programban szerepl ő intézkedések támogatása  
biztosítja, hogy az uniós vámjogi szabályokat konvergens és harmonizált módon 
alkalmazzák. Emellett a vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jelleg ű, 
ezért azokat az egyes tagállamok nem képesek eredményesen és hatékonyan elvégezni.  
A szolidaritás és a felel ősség megosztása  a vámunió finanszírozását megalapozó alapvet ő 
elvek. Az uniós beavatkozásra az uniós közjó  védelme érdekében van szükség, amennyiben 
az uniós „kereslet” (pl. a bi ztonság iránt) nem elégíthet ő ki megfelel ően az egyes tagállamok 
„kínálatával”. Az uniós intézkedések a technikai kapacitások kiépítésének  közös 
finanszírozásában mutatkoznak meg.  
2.2. Uniós hozzáadott érték  
A továbbiakban is építve a Vám 2013 program er ősségeire, a Vám 2020 programra irányuló 
kezdeményezés f ő uniós hozzáadott értéke az Európa-s zerte hatással járó konkrét eredmények 
elő
írásában rejlik, amelyek nem lennének ennyire eredményesen és hatékonyan elérhet ők az 
egyes tagállamok által. A program: 
(a) fokozza  a tagállamok vámügyi szervei operatív munkájának eredményességét , 
valamint biztosítja a méretgazdaságosságot, 
 
HU 4   HU (b) lehetővé teszi az EU vámunió eredményes és egységes m űködését  hálózatok, a 
legjobb gyakorlatok szinergiái, valamint a források és platformok egyesítése révén, a 
közigazgatási szervek közötti együttm űködés és bizalom er ősítése érdekében.  
Az EU tehát jobb helyzetben van  a vámuniós szakpolitika meger ősítése érdekében történ ő 
fellépés terén . 
3. SZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A hatásvizsgálat során öt lehet őség értékelésére került sor. 
3.1. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv – „Status quo” 
Az alapforgatókönyv a Vám 2013 program foly tatása, a finanszírozást, a célkit űzéseket és a 
rendelkezésre álló eszközöket illet ő változás nélkül. E forg atókönyv szerint a program 
ugyanazokat a tevékenységeket és es zközöket támogatja, mint a múltban. 
3.2. 2. lehetőség: Fokozott támogatás az olyan uniós  jogi kötelezettségekhez, mint a 
Modernizált Vámkódex  
E lehetőség az alapforgatókönyvön ala pul, és kezeli a fejl ődő uniós vámkörnyezetb ől eredő új 
szükségleteket. A lehet őség azzal jár, hogy er ősebb hangsúly kerül a 2., 4., 5., 6. és 8. operatív 
célkitűzések elérésére. 
E lehetőség feltételezi a létez ő európai információs rendszerek fenntartását, és az uniós 
vámjogszabályokban foglaltaknak megfelel ően újak kialakítását, egy az eddigieknél 
fokozottabban megosztott IT-fejlesztési modell fokozatos bevezetése, valamint az irányítás, 
az architektúra és a technológia korszer űsítése révén. 
A lehetőség innovatív közös cselekvési  eszközöket biztosít a célkit űzések hatékonyabb 
eléréséhez. Célként szerepel a korszerűsített együttm űködés  az EU-n belül, valamint a 
nemzetközi szerepl őkkel, a közös képzés meger ősítése, illetve uniós szakért ői csoportok 
felállítása révén. A lehet őség támogatja a vámszervek és más hatóságok közös fellépéseit  a 
közös kockázatkezelés  megerősítése érdekében a vámjoghatóság alá nem tartozó területeken.  
A 2. szakpolitikai lehet őség az 1. lehet őséghez képest nagyobb hatást  gyakorol valamennyi 
megjelölt célkit űzés támogatása tekintetéb en, mivel az rendelkezik a fokozott 
együttműködésről (IT és humán  területeken).  
3.3. 3. lehetőség: A 2. lehet őség a technikai kapacitáso k kiépítésére irányuló 
pénzügyi támogatással  
E lehetőség a 2. lehet őséghez egy pénzügyi támogatási rendszert  biztosít, amely lehet ővé 
teszi a tagállamok számára, hogy támogatást  igényeljenek bármilyen típusú, az ellen őrzési 
tevékenységeket el ősegítő felszerelés beszerzéséhez, a nnak érdekében, hogy kielégítsék az 
ellenőrzés felgyorsításá ra és korszer űsítésére irányuló igényeket a fejl ődő technológiákkal 
összefüggésben. A lehet őség jelent ős költségnövekedéssel jár a 2. lehet őséghez képest.  
3.4. 4. lehetőség: A 2. lehet őség maximálisan megosztott IT-környezettel 
Ez a lehet őség a transzeurópai IT-rendszerek szélesebb kör ű megosztott fejlesztését és 
működtetését  kínálja. Támogatja a hatóságokat a pá neurópai elektronikus vámkörnyezetet 
 
HU 5   HU kiszolgáló rendszerek kifejlesztésében és bev ezetésében, valamint az üzleti vállalkozásokat az 
e rendszerekhez való csatlakozásban.  
A 2. lehet őséghez képest a 4. lehet őség lehet ővé teszi a vámhatóságok számára, hogy 
kiterjesszék a közös fejleszt ések megosztásának képességét valamennyi tevékenységükre. E 
lehetőség kezelné az egymással összekapcsolt IT -rendszerek megvalósításának problémáit, a 
vámeljárások megfelel őbb felgyorsítása érdekében. 
3.5. 5. lehetőség: A program megszakítása 
E lehetőség a vámügyi program félbeszakítását irányozza el ő, ami azt jelenti, hogy nem 
finanszírozzák a létez ő vagy új transzeurópai IT-rendszerek m űködtetését, sem közös 
fellépések, sem közös képzési tevékenységek érdekében. 
4. HATÁSVIZSGÁLAT  
A hatásvizsgálat összehasonlítási alap ja az alapforgatókönyv. Valamennyi lehet őség 
elsődleges hatása a hatóságok m űködését érinti, ugyanakkor az üz leti vállalkozásokat és a 
fogyasztókat érint ő másodlagos hatások azonosítására is sor került. 
4.1. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv – „Status quo” 
E forgatókönyv esetében korlátozott a vámunióna k azon képessége, hogy szembenézzen az új 
problémákkal, valamint a várható uniós jogsza bályok új végrehajtási  igényeivel, ez pedig 
súlyos hiányosságokhoz vezet.  
A célkit űzések ismételt középpontba állítása, új eszközök további bevezetése és 
megnövelt finanszírozás nélk ül a vámügyi program a jöv őben nem fog megfelel ő választ 
nyújtani a felmerül ő problémákra.  
Az új, alakuló szakpolitikai kontextust, valami nt az uniós jog értelmezése és végrehajtása 
területén felmerül ő jelenlegi hiányosságokat, illetve a ne m harmonizált eljárások kérdését az 
alapforgatókönyv feltehet ően nem kezeli megfelel ően.  
Az alapforgatókönyv NEM  teszi lehet ővé a hatékony IT-megközelítést, sem a fokozott 
vámügyi együttm űködést, illetve a források, a tapasztala tok és a képességek egyesítését a 
tagállamok operatív feladataik során történ ő támogatása érdekében.  
A vámszervek el őtt álló problémák  feltehetően súlyosabbá  válnak a program status quo 
alapú folytatása esetén. Ez hatással lesz az EU  költségvetésére (gazdasági hatás), valamint 
súlyosan érinti az EU, valamint annak polgára i és a környezet védelmét és biztonságát. 
4.2. 2. lehetőség: Fokozott támogatás az olyan uniós  jogi kötelezettségekhez, mint a 
Modernizált Vámkódex  
E lehetőség támogatja a tagállamok vámhatóságait az EU és a tagállamok pénzügyi és 
gazdasági érdekeinek megvédésében , a fokozott vámügyi együttm űködés révén. A vámok 
eredményes beszedése közvetlenül befolyásolja az EU költségvetését és a nemzeti költségvetéseket. Közvetve befolyásolja a jövedelemelosztást, valamint a közjavak el őállítását 
is.  
 
HU 6   HU A transzeurópai IT-rendszerek  fokozott megosztott fejlesztési  megközelítéséb ől eredő 
méretgazdaságosság csökkenteni fogja  a tagállamok kormányzatait terhel ő költségeket . A 
megosztott IT-fejlesztési megközelítés hatásai jelentkeznek a  keresked ői kezelőfelület 
harmonizációjában  is. Az automatizált vámeljárások és ellen őrzési intézkedések 
megkönnyítik a jogszer ű kereskedelmet. Az adminisztratív terhek ebb ől következ ő 
csökkenésének mellékhatásai kite rjednek a gazdasági szerepl ők és a fogyasztók költségeire. A 
megerősített együttm űködés  hozzájárul a pénzügyi érdekek jobb védelméhez4. 
A vámhatóságok és egyéb hatóságok közötti megerősített együttm űködés  elősegíti a 
jogszabályok eredményes,  hatékony és egységes végrehajtását , például az EU-ba importált 
termékek biztonságával vagy a szellemitulaj don-joggal kapcsolatos jogszabályok esetében. A 
korszerűbb együttm űködés révén elkerülhet ők a hiányosságok az ellátá si lánc védelmében. A 
közös els őbbségi ellen őrzési területek  fejlesztése el ősegíti az uniós határok megfelel ő 
kezelését, hozzájárulva a polgárok és a környezet védelm éhez a nemzetközi kereskedelem 
által okozott kockázatokkal szemben . 
A vámhatóságok hatékonyabban  végezhetnék a vámügyi fell épést, valamint az uniós 
együttműködést a környezeti  bűncselekmények, az illegális hulladék- és vegyianyag-
szállítás, illetve az álla t- és növény-egészségügyi jogszabályok területein. 
4.3. 3. lehetőség: A 2. lehet őség a technikai kapacitáso k kiépítésére irányuló 
pénzügyi támogatással  
A tagállamok fokozott tec hnikai kapacitásai meger ősített nem adóügyi ellen őrzéseket 
eredményeznek, és ezzel az uniós polgárok fokozottabb védelmét a biztonság és az 
egészség tekintetében . E lehetőség tovább er ősíti az EU és a tagállamok  pénzügyi és 
gazdasági érdekeinek védelmét , csökkenti a verseny torzítását az üzleti vállalkozások 
vonatkozásában , lehetővé téve az árucikkek gyorsabb és korszer űbb ellenőrzését az egész 
EU-ban.  
Az ellenőrzési felszerelések biztosításának elosztási hatása  releváns, mivel az EU küls ő 
határain található tagállamok nagyobb volumen ű befektetésekkel szembesülnek, mint a többi 
tagállam.  
4.4. 4. lehetőség: A 2. lehet őség maximálisan megosztott IT-környezettel 
Ez a lehet őség eredményezi a legmagasabb fokú méretgazdaságosságot , mivel az IT-
erőforrásokat teljesen integráltan használjá k. A közös rendszereket használó tagállamok 
esetében a megtakarított er őfeszítések aránya a rendszerfriss ítések tekintetében 60-80%, míg a 
támogató rendszerek tekintetében 30%. A közös  rendszerek használatának kizárása mellett 
döntő tagállamok esetében a rendszerfrissítések  tekintetében nem lesz megtakarított 
erőfeszítés, ugyanakkor a támogató rendszerek tekintetében ez 30%5. 
Az innovatív technológiák bevezetése csökkenti az üzleti vállalkozások költségeit . tagállam 
használ azonos IT-alkalmazásokat, annál inkább harmonizáltak lesznek az alkalmazott 
vámeljárások , ami közvetlen el őnyökkel jár a gazdasági szerepl ők számára. 
                                                 
4 A Költségvetési F őigazgatóság tematikus jelentése a tagállamok vámellen őrzési stratégiáiról, 
figyelemmel a hagyományos saját források ellen őrzésére.  
5 MCC and eCustoms Master IT Plan Iteratio n 1 Global Estimation Study Document, 53. o. 
 
HU 7   HU E lehetőség alkalmazása esetén az új IT-környezet a vámhatóságok és az üzleti 
vállalkozások teljes kör ű kiszolgálásával  jár.  
4.5. 5. lehetőség: A program megszakítása 
Ez a lehet őség hátrányosan érinti  a vámigazgatási szerveket az uniós jog végrehajtására 
irányuló kötelezettségük kapcsán a vámok területén .  
Csökkenti a csalás megel őzésére és felderítésére való képességet , ami az id ő múlásával 
tovább fog romlani. Az EU és a tagállamok ve szteséget szenvednek az uniós vámok és terhek 
behajtása terén.  
Valószínű, hogy a legjobb gyakorlatok megosztásának, a közös képzés és iránymutatások, 
valamint a digitalizált információk cseréjének hiányában fokozódni fog az eltérés a vámjog értelmezése területén. Ez a keresked őkkel szemben alkalmazott eltér ő bánásmódhoz , 
valamint a jogellenes kereskedelemmel sz embeni elégtelen küzdelemhez  vezet, ami 
hátrányosan hat a versenyképességre, a növekedésre és a foglalkoztatásra. 
Az EU fogyasztói és polgárai kiszolgáltatottabbá válnak a biztonsági és védelmi 
kockázatokkal szemben . Az ellen őrzések színvonala eltér ő lesz, és növekedni fog az EU-ba 
való belépés, vagy az onnan való kilépés legjobb helyszíne utáni „vadászat” lehet őségeinek a 
száma. Károsul a b űnözői tevékenységgel szembeni küzdelem képessége.  
 
HU 8   HU 5. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A 2. lehet őség előnyben részesül, és illeszkedik a következ ő többéves pénzügyi keretbe6. 
 
Kritériumok  Eredményes-e a célkit űzések teljesítésében, illetve a hatások 
tekintetében  Hatékonyság
 
1. célkitűzés 
2. célkitűzés 
3. célkitűzés 
4. célkitűzés 
5. célkitűzés 
6. célkitűzés 
7. célkitűzés 
8. célkitűzés 
9. célkitűzés 
Eredményorient
áltság  
Hatékonyságnövekedés/szolidaritás
 
Öh á
1. lehetőség 
Alapforgatókönyv  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
2. lehetőség 
Fokozott 
támogatás az olyan 
uniós jogi kötelezettségekhez, 
mint a 
Modernizált Vámkódex
 + ++(innovatív
= új IT-
rendszerek + 
megosztott 
fejlesztés)  + ++ +++(innova
tív=EU 
szakértői 
csoportok)  + + +++(innova
tív = 
megerősítet
t képzés)  0 +++ ++ 
3. lehetőség 
A 2. lehet őség és 
technikai kapacitások 
kiépítése
 + ++(mint a 2. 
lehetőségnél)  + ++ +++ (mint 
a 2. 
lehetőségné
l)  + + +++ (mint 
a 2. 
lehetőségné
l) +++ 
(új) +++ +++ 
4. lehetőség 
A 2. lehet őség és 
maximálisan 
megosztott IT-környezet
 + +++ (mint a 
2. 
lehetőségnél 
+ teljes kör ű 
megosztás)  + ++ +++ (mint 
a 2. 
lehetőségné
l) + + +++ (mint 
a 2. 
lehetőségné
l) 0 +++ +++ 
5. lehetőség Nincs 
program  --- --- --- --- --- --- --- --- 0 Nem 
értelme
zhető ALAC
SONY  
 
                                                 
6 COM(2011) 500, 2011. június 29., Az Európa 2020 stratégia költségvetése. 
 
HU 9   HU II. RÉSZ: ADÓÜGYI ÁGAZAT  
1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A nemzeti adóhatóságok egyre inkább „áldozataivá” válnak  az európai integrációs 
folyamatnak: az egymást követ ő bővítések, az egységes piac kiépítése, valamint az 
euróövezetbeli közös európai valuta jelent ősen csökkentették a hatá rokon átnyúló gazdasági 
ügyletek korábbi kockázatait  és költségeit. Ezért az adórendszerek eltérései viszonylagosan 
jelentősebbé váltak . 
A határokon átnyúló ügyletek exponenciális növekedése  mellett az EU egymást követ ő 
bővítései, valamint a 27 jogrendszer egyre bonyolultabb adóügyi szabályai miatt egyre 
nagyobb kihívást jelent az adóügyi j ogszabályok alkalmazását igényl ő, határokon átnyúló 
ügyletek hatékony és eredményes kezelése. ( 1. probléma : Az uniós adójog nem egységes 
alkalmazása és végrehajtása)  
A határokon átnyúló csalás elle ni küzdelem a közelmúlt sike rei ellenére továbbra is er ősen 
aggodalomra okot adó terület. Általánosan el fogadott tény, hogy a csalások szintje gyorsan 
nőne, ha nem kerülne sor az adóhatóságok összehangolt fellépésére. ( 2. probléma : Az 
adócsalásra, adókikerülésre és adókijátszásra adott nem megfelel ő válaszok) 
Az EU területén belül az adóköteles árukra vonatkozó információk többé nem származhatnak 
a belső határokon végzett ellen őrzésekből. Ennélfogva a nemzeti adóhatóságok az uniós 
biztonságos információs hálózatra támasz kodnak az információcsere érdekében, amely 
várhatóan tovább fokozódik a kereskedelmi forgalom er ősödése, valamint a jogszabály-
módosítások következtében, nemcsak a bels ő piacon, hanem harmadik országok 
vonatkozásában is. ( 3. probléma : A nemzeti adóigazgatási sz ervekre gyakorolt nyomás, hogy 
egyre több adatot és információt cs eréljenek, biztonságosan és gyorsan.) 
Egy hatékony adórendszernek biztosítania kell  a fenntartható bevételeket, úgy, hogy nem 
érinti hátrányosan a növekedést  és a foglakoztatást. Jelenl eg a túl sok adóügyi akadály 
bonyolultabbá teszi a határokon átnyúló tevékenységeket, a pol gárok pedig nehézségekkel 
szembesülnek, amikor információkat vagy adókedvezményeket igényelnek a külföldi 
adóigazgatási szervekt ől7. (4. probléma : Az adófizet ők és az adóigazgatási szervek magas 
adminisztratív terhei) 
A technikai fejl ődés drámai módon megváltoztatta a határokon átnyúló ügyletek mögött 
meghúzódó technológiákat. Ugya nakkor a közigazgatásban a t echnikai haladás jellemz ően 
jóval lassúbb, mint a magánszférába n. A változó adóügyi környezet fokozza az eredményes 
és hatékony elektronikus kormányzati szolgáltatások  iránti igényt. ( 5. probléma : Lassúbb 
technikai fejl ődés a közszférában) 
2. CÉLKITŰZÉSEK  
Figyelemmel a következ ő évtized azonosított problémáira, a Fiscalis 2013 program jelenlegi 
céljai továbbra is érvényesek maradnak, azonba n azoknak a csalás elleni küzdelemre és a 
változó adóügyi környezethez való alkalmaz kodásra kell koncentrálniuk. Emellett az új 
                                                 
7 Az uniós polgárok el őtt álló, határokon átnyúló adó zási akadályok megszüntetésér ől szóló közlemény, 
COM(2010) 769 végleges. 
 
HU 10   HU programot két új célkit űzéssel kell kiegészíteni: az adóiga zgatási szervek és az adófizet ők 
(mind magánszemélyek, mind vállalkozások) admini sztratív terheinek csökkentése, valamint 
a harmadik országokkal és harmad ik felekkel folytatott együttm űködés fokozása. 
A program általános célja az adózási rendszerek bels ő piacon való szabályszer ű működésének 
javítása azáltal, ho gy fokozza a részt vev ő országok, azok adóigazgatás i szervei, valamint a 
releváns érdekeltek közötti együttm űködést és az uniós adóügyi szakpolitika támogatását. 
A konkrét célkit űzések (KC) a következ ők: 
(1) Az uniós adójog következetes alkalmazásának és végrehajtásának el ősegítése 
(2) Az uniós adópolitika alkalmazására és vé grehajtására vonatkozó koordinációt és 
következetességet er ősítő együttműködési keret biztosítása 
(3) Az eredményes és hatékony információcsere és igazgatási együttm űködés fokozása 
(4) Az adóigazgatási szervek és az adófizet ők adminisztratív terheinek csökkentéséhez 
való hozzájárulás 
(5) A harmadik országokkal és harmad ik felekkel folytatott együttm űködés fokozása 
(6) Az adóigazgatási szervek admi nisztratív kapacitásának er ősítése, és hatékonyságuk 
növelése 
Az uniós beavatkozás szükségessége 
Az adópolitika els ődlegesen továbbra is a nemzeti szakpolitika számára meg őrzött terület 
marad. A javasolt program ugyanakkor nem tekinthet ő olyan adópolitikai intézkedésnek, 
amely nemzeti hatáskörbe tartozik. A progr am célja az adóigazgatási szervek közötti 
együttműködés javítása és az együttm űködés javításához, valamint a célkit űzések eléréséhez 
szükséges eszközök biztosítása. A ja vasolt intézkedés tehát egyértelm űen belső piaci 
támogatási intézkedés az EUMSZ 114. cikke alapján, amely el őrelépést tesz lehet ővé a belső 
piacon működő különböz ő adórendszerek m űködése terén. 
A nemzeti szint ű helyett uniós szint ű fellépés a következ ő okok miatt szükséges: 
– Nem elegend ő az európai szint ű jogszabályok elfogadása, azt feltételezve, hogy azok 
végrehajtása zavartalan lesz, ha pedig nem, akkor elégséges a kötelezettségszegési 
eljárás. Az uniós és a nemzeti jog hatékony végrehajtása érdekében szükséges az uniós szint ű együttműködés és koordináció. A különböz ő Fiscalis programok révén a 
Bizottság és a tagállamok er ős bizalmi kapcsolatot építette k ki a jelen iránymutatás 
és irányítás biztosítása érdekében.  
– Az azonosított kihívásokat nem lehet kezelni a Bizottság irányító szerepe nélkül, 
illetve anélkül, hogy a tagállamok közigazgatási területük határain túlra tekintenének.  
2.1. Uniós hozzáadott érték 
Gazdasági szempontból az uniós szint ű fellépés sokkal hatékonyabb. A nemzeti vám- ás 
adóigazgatási szervek körülbelül 5000 kapcsoló dási pontban való összekapcsolása biztosítja 
 
HU 11   HU azt, hogy a nemzeti közigazgatási szerveknek csak egyszer kelljen kapcso latot létrehozniuk, 
ne 26-szor, annak érdekében, hogy inform ációkat cserélhessenek egymással.  
További sarokkövek azok a tevékenységek, am elyek összehozzák az adóügyi tisztvisel őket, 
hogy kicserélhessék a legjobb gyakorlatokat, és tanulhassanak egymástól. Hatékonyabb, ha a 
program erny ője alatt a Bizottság a tevékenységek  részt vev ő országok közötti 
közvetítőjeként  lép fel, lehet ővé téve a tevékenységek között i szinergiákat, és biztosítva, 
hogy a tagállamoknak ne kelljen kialakítaniuk sa ját eszközkészletüket és munkamódszereiket, 
valamint fenntartva a következetes végrehajtást az EU szintjén.  
A programban részt vev ők megerősítették, hogy a legtöbb, az adóügyi együttm űködés terén a 
haladás eléréséhez szükséges tevékenységre  egyáltalán nem, vagy csak sokkal kés őbb és/vagy 
magasabb költséggel, továbbá kevésbé optimális eredménnyel került volna sor, ha a program 
biztosította együttm űködési keret nem létezett volna.8
.  
3. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK LEÍRÁSA  
Figyelemmel az átfogó szakpolitikai összefüggésr e, valamint a következ ő évtizedben az 
adóügyi szakpolitika el őtt álló problémákra, több alte rnatív szakpolitikai lehet őség 
vizsgálatára került sor.  
3.1. 1. lehetőség – Alapforgatókönyv: A „status quo” fenntartása 
A jelen hatásvizsgálat alapforgatókönyve a Fisc alis 2013 program folytatása, a finanszírozást, 
a célkitűzéseket és az eszközöket illet ő változás nélkül. E lehet őség szerint a Fiscalis 
programot nem adaptálják a változó gazdasági és technológiai környeze thez, és az nem fordít 
az eddiginél nagyobb figyelmet a csalás elleni küzdelemre, az üzleti vállalkozások és az 
adóigazgatási szervek adminisztratív terhének csökkentésére, valamint a harmadik országokkal és harmadik felekkel folytatott meger ősített együttm űködésre.  
Változatlan költségvetés mellett e lehet őség csak a 2013-tól rendelkezésre álló IT-rendszerek 
üzleti folytonosságát biztosítja. E lehet őség esetén rangsorolni kell a kezelend ő kérdéseket. 
Az alapforgatókönyv nem vezeti be a félid ős értékelésben szerepl ő javítási javaslatokat
9.  
3.2. 2. lehetőség – Az alapforgatókönyv fejlesztése 
E lehetőség az alapforgatókönyv folytatá sa, azonban a konkrét célkit űzések megfelel ő 
átalakításával annak érdekében, hogy a program képes legyen kezelni a problémaleírásban megjelölt összes kihívást.  
A szakpolitikai lehet őség csak csekély mértékben magasabb kö ltségvetéssel jár. Ez azt jelenti, 
hogy e lehet őség esetén rangsorolni kell a kezelend ő kérdéseket, és az csak a jelenlegi 
szakpolitikai összefüggésben támogatja az adóigazg atási szerveket. Bármilyen új szakpolitikai 
kezdeményezés kívül esik e lehet őség hatályán. Kivételt képezhetnek azok a 
kezdeményezések, amelyek csekély költségvetési kihatással járnak, vagyis a program támogatása csak igen alacsony számú köz ös fellépésre korlátozódhat. E lehet őség bevezeti az 
érdekeltek részér ől felmerült javítási javaslatokat,
10 azok alacsony költségveté si hatása miatt.  
                                                 
8 RAMBOLL, A Fiscalis 2013 félid ős értékelése, 396-424. pont 
9 RAMBOLL, A Fiscalis 2013 félid ős értékelése, 268-328. pont. 
10 Ugyanott, 268-328. pont. 
 
HU 12   HU 3.3. 3. lehetőség – Fejlesztés és új szakpolitikák biztosítása 
A 3. szakpolitikai lehet őség stabil keretet biztosít a dóügyekben, annak érdekében, hogy 
kezelni lehessen a következ ő évtized kihívásait. A 2. lehet őség kezelése mellett e 
szakpolitikai lehet őség kiterjeszti az együttm űködést új, a szakpolitikai fejl ődésből fakadó 
területekre. E szakpolitikai lehet őség számottev ően magasabb költségvetéssel jár a jelenlegi 
programhoz képest. E lehet őség biztosítja mind az IT-rendszerek üzleti folytonosságát, mind 
bármilyen olyan IT-rendszer ü zembe helyezését, amelyet az új  jogalkotási kezdeményezések 
előírnak. 
3.4. 4. lehetőség – A program folytatásának elmaradása 
E szakpolitikai lehet őség a Fiscalis program fé lbeszakítását irányozza el ő. 2014-ben nem 
indítanak utódprogramot, és nem finanszírozzák a létez ő transzeurópai IT-rendszereket, nem 
indítanak közös fellépéseket vagy közös ké pzési tevékenységeket az EU-ban fennálló 
adórendszerek m űködtetésének támogatása érdekében.  
4. HATÁSVIZSGÁLAT  
Az alkalmazott értékelési szempontok: ered ményesség, hatékonyság és összhang más uniós 
kezdeményezésekkel, kiegészítve az egyes lehet őségek tagállamok általi elfogadhatóságával, 
mivel a szakpolitikai lehet őségek közvetlen hatássa l vannak a részt vev ő országok 
adóhatóságaira. Közvetett hatás ok azonosítására is sor került.  
Figyelemmel a lehet őségek jellegére, közvetlen környezeti hatások  nem várhatók. A 
közvetett környezeti hatások a papíralapú inform ációk és az energiafog yasztás csökkentésére 
vonatkoznak. A kkv-kre gyakorolt hatás olyan helyzet kialakításában je lentkezik, amely 
lehetővé teszi az üzleti vállalkozásokra nehezed ő adminisztratív terhek csökkentését, és mint 
olyan közvetett jelleg ű, és más tényez ők hatása alatt áll.  
A társadalmi hatás  szintén közvetett, mivel a program alakítja az adóigazgatási szervek 
támogatásának keretét az adóbeszedés ja vítása érdekében, ami közvetetten jobb 
jövedelemelosztást eredményez.  Ugyanakkor a program ebben az összefüggésben is csak 
egyike azon tényez őknek, amelyek elérhetik ezt a hatást. 
4.1. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv 
E szakpolitikai lehet őség nem alkalmas az adóigazgatási szervek el őtt álló valamennyi 
probléma kezelésére , és nem biztosítja az együttm űködésnek és az adóigazgatási szervek 
között a legjobb gyakorlatok cseréj ének a jelenlegi helyzethez képest való fejlesztéséhez 
szükséges eszközöket.  
Az alapforgatókönyv nem változtat egyetlen hiányosságon sem a tagállamok között az 
adóügyi IT-rendszerek használata, a magasa bb adóbeszedési költség ek vagy az adófizet őkre 
nehezedő magasabb adminisztratív teher teré n fennálló különbségek tekintetében11.  
A költségvetés növelésének hiányában az alap forgatókönyv csak a jele nlegi szakpolitika 
összefüggésében támogatja az adóigazgatási szerveket. E lehet őség alapján a kezelend ő 
                                                 
11  RAMBOLL, A Fiscalis 2013 félid ős értékelése, 359. pont. 
 
HU 13   HU prioritások közül választani kell, és az új szakpolitikai kezdeményezések kívül esnek e 
lehetőség hatályán.  
E lehetőség csak a 2013-tól rendelkezésre álló IT-re ndszerek üzleti folyt onosságát biztosítja, 
és nem csökkenti az adóügyi IT-r endszerek használatában fenná lló különbségeket, vagyis a 
rendszerek végfelhasználói számára biztosított különböz ő kezelőfelületeket és a rendszerek 
átültetetésének eltéréseit.  
E lehetőség nem vezeti be a félid ős értékelés javaslatait12, például az együttműködés  
következetesebb  megerősítését, és nem optimalizálja operatív szinten a szakért ők 
alkalmazását a tagállamokban13. 
4.2. 2. lehetőség: Az alapforgatókönyv fejlesztése 
A hatékonyságra irányuló er őfeszítéseket a kiszélesített célkit űzésekkel kombinálva e 
lehetőség új lendületet ad az adóügyi együttm űködésnek a következ ő évtizedben, és támogatja 
az integrált együttm űködést, valamint az adópolitika következetes végrehajtását. Az eszközök 
változása, valamint a célkit űzések szélesítése lehet ővé teszi az adóigazgatási szervek számára, 
hogy megfelel ően szembenézzenek a problémaleírá sban megjelölt kihívásokkal.  
E szakpolitikai lehet őség hozzáigazítja a célkit űzéseket a szükségletekhez, azáltal, hogy a 
változó adókörnyezetre , az adóigazgatási sz ervekre és az adófizet őkre nehezed ő 
adminisztratív terhek csökkentésére14, valamint a harmadik országokkal és harmadik 
felekkel folytatott megerősített együttműködésre  koncentrál.   Tovább építkezve a VIES-a-
weben rendszerben szerzett ta pasztalatokra, e lehet őség eszközöket biztosít az adófizet őkre 
nehezedő adminisztratív terh ek, valamint az adóigazgatási s zerveknél az adók beszedésével 
kapcsolatban felmerül ő költségek csökkentéséhez való hozzájárulásra. 
A csalás elleni küzdelmet meger ősíti az uniós adópolitika alkalmazására és végrehajtására 
vonatkozó koordinációt és következetességet er ősítő együttműködési keret biztosítása. Ez 
többek között az Eurofisc révén szerzett tapasztalatokra épül, ami az ellen őrzés számára új 
működési területeket eredményezhet.  
Az alapforgatókönyvhöz hasonlóan a 2. lehet őség csak a jelenlegi szakpolitika 
összefüggésében rendelkezik költségvetési  eszközökkel az adóigazgatási szervek 
támogatására. Bármilyen új szakpolitikai kezdeményezés kívül esik e lehet őség hatályán. 
A létező IT-rendszerek folytonossága biztosított, és lehet őség nyílik néhány – bár nem 
jelentős – technológiai kiigazításra is. A lehet őség teret nyújt közös el őírások kifejlesztésére, 
és lehetővé teszi a rövidebb telepítési id ővel rendelkez ő megosztott szolgáltatásokat. A 
szakpolitikai fejl ődés által el őírt, és jelent ős költségigény ű új IT-rendszerek üzembe helyezése 
több évvel kitolódik, vagy azok támogatása elmarad.  
4.3. 3. lehetőség – Fejlesztés és új szakpolitikai szükségletek biztosítása 
E szakpolitikai lehet őség teljes mértékben biztosítja az uniós adóigazgatási szervek számára 
az együttm űködést az adózási rendszerek bels ő piacon való m űködésének javítása érdekében, 
és támogatja az uniós adópolitika fejl ődését. E lehet őség bevezeti a szükséges 
                                                 
12 A félid ős értékelés során a Fiscalis 2013 bizottság kereka sztal-találkozója, valamint a júniusi workshop. 
13 DELOITTE, Az adóügyi együttm űködés alternatívái, 39. o. 
14 Ugyanott, 17-18.o. 
 
HU 14   HU hatékonyságnöveléseket, és a prioritások me gadásának szükségessége nélkül kezeli 
valamennyi célkit űzést, továbbá lehet őséget biztosít az együttm űködés új területeinek 
bevonására, szélesebb körben és rövidebb id ő alatt. A szakpolitika fejl ődése által igényelt új 
IT-rendszerek szükség esetén az el őírt idő alatt kifejleszthet ők. A korábbi programok során 
szerzett tapasztalatok alapján az ilyen végrehajtás lényeges költségvetés-növelést  igényel az 
alapforgatókönyvhöz képest. Figyelembe véve  a jelenlegi gazdasági nehézségeket, 
költségvetési megszorításokat és az e gyes tagállamoktól származó egyértelm ű jelzéseket, e 
lehetőség elfogadhatóságát alacsonyra értékelték. E lehet őség kívül esik az Európa 2020 
stratégia költségve tésében szerepl ő rendelkezéseken is15. 
4.4. 4. lehetőség – A program folytatásának elmaradása 
E forgatókönyv szerint a program félbeszakad, és  nem került sor az IT-eszközök, közös 
fellépések és képzési tevékenységek uniós támogatására. Az adóügyi együttm űködés súlyos 
akadályokba ütközik, és ezért annak hatékonyságát  és eredményességét súlyos negatív hatás 
éri. A tagállamoknak alternatív  módszereket kell keresniük a program által irányított 
együttműködés kiváltására16. Az adóhatóságok közötti di gitalizált információcsere 
nehézkesebbé és költségesebbé válik. Közös fellépések nélkül a legjobb gyakorlatok cseréje 
várhatóan töredezettebbé és költségesebbé váli k, a koordinált képzési programok hiánya pedig 
az erőfeszítések megkett őződését eredményezi. Várható, ho gy a tagállamok közötti adóügyi 
tevékenységek hatékonysága és eredményessé ge terén jelenleg fennálló különbségek n őni 
fognak. 
4.5. A program gazdasági hatásai 
A program pozitív gazdasági hatá ssal jár, mivel olyan tevékenységeket támogat, amelyek az 
adminisztratív terhek csökkentését célozzák. Az automatizálás már az alapforgatókönyv szerint is pozitív hatással bí r. E hatás a 2. és 3. lehet őség esetében er ősebb lesz, mivel 
azokban az adminisztratív terhek  csökkentéséhez való hozzájá rulás kifejezetten szerepel.
  
A program keretet biztosít az adóigazgatási szervek számára ahhoz, hogy jobban végezzék az 
adóbeszedést, valamint csökkenti az adócsalást és az adókijátszást, jobb szolgáltatásokat és 
alacsonyabb megfelelési költségeket eredmé nyezve, ugyanakkor fokozza az adóigazgatási 
szervek hatékonyságát és növeli a bevételeket17. E hatást várhatóan meger ősíti a csalás elleni 
küzdelemre a 2. és 3. lehet őség keretében fektetett hangsúly. Az adójogszabályok 
értelmezésében fennálló eltérések csökkentése révén a program mérsékli a tisztességtelen 
versenyt és az adófizet őkkel szemben esetlegesen felmerül ő indokolatlan kett ős adóztatást. 
4.6. Előnyben részesített lehet őség 
A különböz ő lehetőségek hatásait az eredményesség a hatékonyság és az elfogadhatóság 
szempontjából az 1. táblázat foglalja össze. A hatásvizsgálat a következ őt javasolja: 
Az előnyben részesített lehet őség a 2. szakpolitikai lehet őség: Az alapforgatókönyv 
fejlesztése 
A 2. lehet őség részesül el őnyben az eredményesség terén kapott alacsonyabb értékelés 
ellenére, a tagállamok általi elfogadhat ósága ugyanis jóval magasabb. A lehet őség illeszkedik 
a következ ő többéves pénzügyi keret18 előirányzott keretösszegébe. 
                                                 
15 COM(2011) 500, 2011. június 29. 
16 DELOITTE, Az adóügyi együttm űködés különböz ő forgatókönyveinek elemzése, 47-52. o. 
17 DELOITTE, Az adóügyi együttm űködés alternatívái, 21-22. o. 
18 COM(2011) 500, 2011. június 29., „Az Európa 2020 költségvetése” 
 
HU 15   HU 1. táblázat: A lehet őségek összehasonlításának összefoglalása 
Kritériumok  Eredményesség és relevancia  Hatékonyság  Koherencia  Egyéb  Átfogó értékelés  
  
SO 1 
SO 2 
SO 3 
SO 4 
SO 5 
SO 6 
Jövőbeli politikák  
Eredményorientáltsá
g  
Hatékonyságnövekedés
 
Összhang más uniós kezdeményezésekkel
 
Az Európa 2020 
stratégia 
költségvetésében  
Tagállamok általi elfogadhatóság
 
A lehetőségek 
rangsorolása  
1. lehetőség:  
Alapforgatókön
yv 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Igen  KÖZEPES 0 
2. lehetőség:  
Az 
alapforgatóköny
v fejlesztése   ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Igen  MAGAS  +++ = AZ 
ELŐNYBEN 
RÉSZESÍTETT 
VÁLASZTÁSI 
LEHETŐSÉG  
3. lehetőség:  
Fejlesztés és új 
szakpolitikák biztosítása 
 +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Nem  ALACSO
NY ++ 
4. lehetőség:  
Nincs program  -- -- -- -- -- -- 0 Nem 
értelmez
hető ALACS
ONY ALACSO
NY Nem 
értelmezhe
tő ALACSO
NY -- 
 
Jelölés:A feltüntetett hatás mértéke az alapforgatókönyvhöz képest:  
+++ erősen pozitív, ++ meglehet ősen pozitív; + pozitív; 0 mint az al apforgatókönyvben; - negatív; -- meglehet ősen negatív; --- er ősen negatív; NA: 
nem értelmezhet ő 
 
HU 16   HU Forrás: Adóügyi és Vámuniós F őigazgatóság