A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a 2012/34/EU irányelv 63. cikkének (2) bekezdése szerint, az igazgatási szervezetek közötti együttműködésről /* COM/2015/0140 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a 2012/34/EU irányelv 63. cikkének (2) bekezdése szerint, az igazgatási szervezetek közötti együttműködésről 1. BEVEZETÉS Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-én elfogadta az egységes európai vasúti térségről szóló 2012/34/EU irányelvet (átdolgozás)[1]. A 2012/34/EU irányelv átvette a 2001/14/EK irányelvből[2] a tagállamok azon kötelezettségét, hogy – a kérelmezőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése, valamint az egységes európai vasúti térség megfelelő működésének biztosítása érdekében – igazgatási szervezeteket hozzanak létre a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny alakulásának figyelemmel kísérésére. A 2012/34/EU irányelv 55. és 56. cikke megerősítette az igazgatási szervezetek függetlenségének követelményét, valamint kiterjesztette azok feladatait és hatásköreit. Az 57. cikk struktúrákat és szabályokat állapít meg az igazgatási szervezetek egymás közötti és a Bizottsággal való európai szintű együttműködéséhez, hogy javítsa a döntéshozatal egységességét az unióban. A 2012/34/EU irányelv létrehozta az igazgatási szervezetek európai hálózatát (a továbbiakban: hálózat), amely rendszeres időközönként ülést tart. A hálózat platformot biztosít az igazgatási szervezeteknek, hogy információkat cseréljenek a munkájukról, döntéshozatali elveikről és gyakorlatukról, az eljárásokkal kapcsolatos főbb kérdésekről és az átültetett uniós vasúti szabályozás értelmezésével kapcsolatos problémákról. A hálózat tevékenysége alapul szolgál az ezen irányelv szerinti végrehajtási aktusok elfogadásához[3] is. A hálózat formális struktúrát nyújt a tevékenységek széles skálájához, és felváltja az igazgatási szervezetek munkacsoportját, amely korábban biztosította a szabályozó szervek közötti együttműködést. A 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottság a hálózat tagja, és koordinálja, illetve támogatja annak munkáját. A hálózaton belüli együttműködésen felül a 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (2) bekezdése kötelezi az igazgatási szervezeteket egymás segítésére a piacfigyelési feladataik ellátásában, valamint a panaszok, illetve vizsgálatok kezelésében való együttműködésre, beleértve az együttműködési megállapodásokat is. Ezen együttműködés biztosítása érdekében az 57. cikk (3) bekezdése előírja, hogy egy nemzetközi menetvonallal kapcsolatos hozzáférési vagy díjképzési ügyek kezelése során az igazgatási szervezetnek konzultálnia kell valamennyi olyan tagállam igazgatási szervezeteivel, amelyen a szóban forgó nemzetközi menetvonal keresztülhalad, és határozatának meghozatala előtt meg kell kérnie valamennyi szükséges információt. Az 57. cikk (4) bekezdése ezzel együtt azt is előírja, hogy a konzultációban érintett igazgatási szervezetek átadnak minden kért információt. Ezenfelül a hatékony jogérvényesítés érdekében a 2012/34/EU irányelv előírja, hogy a panaszt fogadó vagy a saját kezdeményezésű vizsgálatot megindító igazgatási szervezet átadja a vonatkozó információkat az az érintett felekkel kapcsolatos intézkedések meghozatalában illetékes igazgatási szervezetnek (57. cikk (5) bekezdés). Az igazgatási szervezetek kérhetik, hogy a Bizottság részt vegyen bármely együttműködési tevékenységükben, annak elősegítése céljából (57. cikk (7) bekezdés). A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló 913/2010/EU rendelet[4] (a továbbiakban: az árufuvarozási folyosókról szóló rendelet) különös együttműködési követelményeket határoz meg az igazgatási szervezetek részére a vasúti árufuvarozási folyosókon zajló verseny ellenőrzésében. A 2012/34/EU irányelvnek az igazgatási szervezetek együttműködésére vonatkozó rendelkezéseihez hasonlóan az árufuvarozási folyosókról szóló rendelet 20. cikke is kötelező konzultációs mechanizmusokat és a vasúti árufuvarozási folyosókat érintő esetekhez kapcsolódó információk nyújtására és továbbítására vonatkozó szabályokat tartalmaz. Ezen szabályok különösen fontosak az árufuvarozási folyosók egyablakos ügyintézési rendszere[5] tevékenységeinek nyomon követése szempontjából (például előre meghatározott nemzetközi menetvonalak elosztása). A fentiekben leírt együttműködési mechanizmusokon túl a 2012/34/EU irányelv tartalmaz egy konkrét kötelezettséget a Bizottság számára, hogy az támogassa az igazgatási szervezetek hálózatának tagjai közötti információcserét. A Bizottság kifejleszthet elektronikus eszközöket erre a célra (57. cikk (1) bekezdés). A 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (8) bekezdése előírja az igazgatási szervezeteknek, hogy közös döntéshozatali elveket és gyakorlatot dolgozzanak ki, és lehetővé teszi a Bizottságnak, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el az ilyen közös elvek és gyakorlatok meghatározása céljából. Az igazgatási szervek létrehozásának és az együttműködésben való részvételnek a kötelezettsége nem vonatkozik Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nincs vasúti hálózat (64. cikk (2) bekezdés). A 2012/34/EU irányelv 63. cikkének (2) bekezdése szerint az igazgatási szervezetek hálózata által szerzett tapasztalatokra figyelemmel a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az igazgatási szervezetek közötti együttműködésről. Ugyanazon rendelkezés alapján a Bizottság szükség esetén az európai vasúti piac és különösen a nemzetközi szolgáltatások integráltabb igazgatási felügyelete érdekében kiegészítő intézkedésekre tesz javaslatot. Adott esetben e célból jogalkotási intézkedéseket is fontolóra vesz. A Bizottság ezennel benyújtja jelentését az említett intézményeknek és szerveknek, hogy teljesítse ezen kötelezettségét. Ez a jelentés bemutatja, hogy az átdolgozás hatálybalépése óta rendszeres együttműködés folyt az igazgatási szervezetek között, elsősorban a döntéshozatali gyakorlatokra és a piacfigyelésre vonatkozó információk cseréje tekintetében. A konkrét esetekre vonatkozó együttműködés azonban korlátozott maradt, és eddig csak kevés, a nemzetközi szolgáltatásokat érintő és az igazgatási szervezetek közötti konzultációt illetve információcserét igénylő eset jutott az igazgatási szervezetek tudomására. A jelentés ezeket a fejleményeket értékeli, és azonosítja azokat a területeket, ahol javítani kell az igazgatási szervezetek közötti együttműködést. 2. AZ IGAZGATÁSI SZERVEZETEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS Noha a 2012/34/EU irányelvet – beleértve annak az igazgatási szervezetek feladataira és szervezeti felépítésére vonatkozó rendelkezéseit is – csak 2015. június 16-ig kell átültetni, az igazgatási szervezetek együttműködésére vonatkozó rendelkezéseket – amelyeket nem szükséges átültetni – az irányelv hatálybalépése után azonnal alkalmazták. Az igazgatási szervezetek hálózata A vasúti igazgatási szervezetek európai hálózatának első ülése 2013. március 13-án és 14-én volt Brüsszelben. Létrejötte óta a hálózat rendszeresen összeült: évente háromszor, ebből két ülés Brüsszelben, egy pedig valamelyik tagállamban volt. A 2013. és 2014. márciusi és novemberi ülésekre Brüsszelben került sor. A 2013. júliusi ülés vendéglátója a francia igazgatási szervezet volt Le Mans-ban, a 2014. júliusié pedig a német igazgatási szervezet Bonnban. Litvánia és Írország kivételével[6] az összes, független igazgatási szervezet létrehozására kötelezett tagállam igazgatási szervezete rendszeresen részt vett a hálózat ülésein. Ezenkívül az üléseken megfigyelőként részt vettek Svájc, Norvégia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság igazgatási szervei is. Általános megjegyzések Az igazgatási szervezetek között a hálózaton belül zajló információcsere alapján megállapítható, hogy az igazgatási szervezetek aktivitásának szintje továbbra is igen különböző, és több tényezőtől is függ, például az ország nagyságától, a kezelt esetek számától, valamint az igazgatási szervezet tapasztalatától, adminisztratív kapacitásától és függetlenségének mértékétől. Néhány igazgatási szervezet már jelentős tapasztalatokat gyűjtött össze (például Ausztria, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Egyesült Királyság), míg mások csak kevés esetet kezeltek, vagy akár egyet sem (például Finnország, Görögország, Litvánia, Luxemburg). Egyes tagállamokban ennek oka a nemzeti piacon folyó verseny alacsony szintje, az, hogy csak nagyon kevés potenciális panasztevő van, vagy nincs egy sem, vagy pedig az, hogy az igazgatási szervezeteknek nincs elegendő személyzete, illetve még nem eléggé függetlenek a döntéshozatalban. Ezenfelül az igazgatási szervezetekre bízott feladatkörök is erősen különböznek az Unión belül: egyes tagállamokban már a szakterületek és végrehajtási hatáskörök széles skálájával rendelkeznek, mint ahogy azt a 2012/34/EU irányelv is előirányozza, míg más tagállamokban ezek korlátozottak maradtak. Ezen fennmaradó különbségek ellenére is, a bevált módszerek hálózaton belüli megosztása és a megbeszélések révén a kevésbé tapasztalt igazgatási szervezetek bátorítást kaptak arra, hogy jogköreiket egyre jobban kihasználják mind a panaszok kezelése, mind a verseny alakulásának saját kezdeményezésű figyelemmel kísérése terén. A hálózatban megvitatott főbb kérdések Az igazgatási szervezetek elsősorban funkcióikról, a döntéshozatallal és végrehajtással kapcsolatos tapasztalataikról, a piac alakulásáról, piacfigyelési tevékenységeikről, valamint az uniós jog tagállamaikban való végrehajtásáról cseréltek információkat. A megvitatott kérdések között különösen a vasúti infrastruktúrához, kiszolgáló létesítményekhez és vasúttal kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, valamint díjszabással kapcsolatos vizsgálatok és döntések szerepeltek. A hálózaton belüli megbeszélések segítettek azonosítani azokat a területeket, ahol az igazgatási szervezetek nehézségekkel szembesültek a 2012/34/EU irányelv értelmezése és alkalmazása kapcsán. Ez különösen azokat a területeket érinti, ahol a 2012/34/EU irányelv módosította vagy kiegészítette a meglévő keretszabályozást, vagy felhatalmazta a Bizottságot a végrehajtást harmonizáló végrehajtási aktusok elfogadására. Ezek magukban foglalják az infrastruktúra használati díjának ellenőrzését, különösen a minimális hozzáférési csomag közvetlen költségeinek kiszámítását (31. cikk (3) bekezdés), felárak alkalmazását, vagy a kiszolgáló létesítményekhez és vasúttal kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférési joggal és díjszabással (különösen az állomások díjaival) kapcsolatos kérdéseket. A Bizottság szerepe A Bizottság a hálózat üléseinek megszervezésével és levezetésével segítette az igazgatási szervezetek közötti együttműködést. Ezen üléseken a Bizottság képviselői részletesen ismertették a Bizottság politikai javaslatait, bemutatták az Európai Közösségek Bíróságának az első vasúti csomag átültetését és végrehajtását érintő ítéleteit, és ajánlásokat tettek a 2012/34/EU irányelv alkalmazási módozataira. Hogy figyelembe vegye az igazgatási szervezetek véleményét, a Bizottság tájékoztatta a hálózatot a 2012/34/EU irányelv szerinti különböző végrehajtási intézkedésekről, többek között az alábbiakról: · új vasúti személyszállítási szolgáltatások (a fő célnak a 10. cikk (3) bekezdése szerinti és a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyának a 11. cikk (2) bekezdése szerinti meghatározása); · a vonatközlekedtetésből közvetlenül eredő költség kiszámítására alkalmazandó módozatok (31. cikk (3) bekezdés); · a keretmegállapodásra vonatkozó eljárások és kritériumok (42. cikk (8) bekezdés); · a vasúti piac nyomon követése (15. cikk (6) bekezdés); · a pályahasználati díjaknak a vonatok egységes európai vonatbefolyásoló rendszerrel (ETCS) való felszerelésének ösztönzése érdekében történő differenciálása (32. cikk (4) bekezdés); · a zajhatásokból eredő költség felszámítása során alkalmazandó módozatok (31. cikk (5) bekezdés); · vasúti infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmezőkre vonatkozó kritériumok (41. cikk (3) bekezdés); · a vállalkozó vasúti társaságok engedélyezési eljárásának bizonyos aspektusai (17. cikk (5) bekezdés); · a vasúttal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozó eljárások és kritériumok (13. cikk (9) bekezdés). Ezen felül a Bizottság a hálózat specifikus alcsoportjainak is szervezett megbeszéléseket, illetve közös munkacsoport-értekezleteket a hálózat és a 2012/34/EU irányelv 62. cikke szerint létrehozott bizottság (SERAC) között, hogy az igazgatási szervezetekkel részletesen megvitassa bizonyos végrehajtási intézkedések tartalmát. A Bizottság arra is létrehozott egy mechanizmust, hogy támogassa a munkájukra, döntéshozatali elveikre és gyakorlatukra, az eljárásokkal kapcsolatos főbb kérdésekre és az átültetett uniós jogszabályok értelmezésével kapcsolatos problémákra vonatkozó információcserét a hálózat tagjai között. Minden igazgatási szervezet évente háromszor, a hálózati ülések előtt kitölt egy kérdőívet. Ezeket a kérdőíveket minden igazgatási szervezet megkapja, és a kérdőíveken felvetett fő problémák a hálózat megbeszéléseinek napirendjére kerülnek. A vasúti árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos együttműködés A vasúti árufuvarozási folyosók (RFC) létrehozásával kapcsolatban az igazgatási szervezetek együtt dolgoztak a vasúti árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos esetek – különösen az árufuvarozási folyosókról szóló rendelet 13. cikke alapján létrehozott egyablakos ügyintézési rendszer által elosztott előre meghatározott nemzetközi menetvonalakat érintő panaszok – kezelésére szolgáló rendszerek és együttműködési megállapodások kidolgozásában. Az egyes vasúti árufuvarozási folyosók melletti igazgatási szervezetek között az árufuvarozási folyosókról szóló rendelet 20. cikkében foglalt együttműködési követelmények teljesítése érdekében kötött együttműködési megállapodások egy bizonyos igazgatási szervezetet jelölnek ki az árufuvarozási folyosó egyablakos ügyintézési rendszere által hozott határozatokkal szembeni panaszok kezelésére. A megállapodások az árufuvarozási folyosókhoz kapcsolódó döntéshozatallal kapcsolatos információcserére és kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznak. A „Rajnai–alpesi”, az „Északi-tengeri–mediterrán”, az „Atlanti”, a „Mediterrán” és a „Keleti/Kelet–Mediterrán” vasúti árufuvarozási folyosó vonatkozásában, amelyek 2013 novemberében léptek működésbe, az igazgatási szervezetek már kötöttek ilyen együttműködési megállapodásokat[7]. A csak 2015 novemberében működésbe lépő „Skandináv–mediterrán”, „Baltikum–Adria” és „Északi-tengeri–balti” folyosóra vonatkozó megállapodások előkészületi fázisban vannak. Sok igazgatási szervezet rendszeres kapcsolatban áll a folyosó menti partnereivel, hogy információkat cseréljenek és megtárgyalják a folyosókra vonatkozó kérdésekhez kapcsolódó témákat, mint például a folyosó egyablakos ügyintézési rendszerének nyomon követése, a kapacitáselosztási keret és a folyosói információs dokumentum, vagy hogy együtt vizsgálják ki az előre meghatározott nemzetközi menetvonalra vonatkozó, a folyosó egyablakos ügyintézési rendszere által kezelt kérelmeket. A folyosók közötti együttműködés szükségleteinek és a különböző folyosók igazgatási szervezeteinek közös érdeklődésére számot tartó témák megvitatása céljából rendszeres megbeszélésekre kerül sor az igazgatási szervek hálózatának ülésszakai alatt, valamint a vasúti árufuvarozási folyosókkal foglalkozó SERAC munkacsoport megbeszélésein, amely évente kétszer kerül megrendezésre az igazgatási szervek képviselői, a tagállamok, a pályahálózat-működtetők és egyéb érdekelt felek részvételével. A megvitatott kérdések többek között: előre meghatározott menetvonalak felajánlásával kapcsolatos kérdések (például terminálkapacitás bevonásának vagy rugalmas előre meghatározott menetvonalak kijelölésének lehetősége); közös kapacitáselosztási keret kifejlesztése az összes folyosó részére; működés-ellenőrzés; végrehajtási tervek; a folyosó egyablakos ügyintézési rendszere és a nemzeti pályahálózat-működtető közötti feladatmegosztás; az igazgatási szervezetek feladatai. Kétoldalú együttműködés és konzultáció Eddig csak kevés olyan eset volt, ahol az igazgatási szervezetek panaszok kezelésén vagy saját kezdeményezésű vizsgálaton együtt dolgoztak és információkat cseréltek, mint ahogy azt a 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (3), (4) és (5) cikke előirányozza. Ezek között vannak nemzetközi személyszállítási szolgáltatásra irányuló menetvonal-kérelemre vonatkozóan a gazdasági egyensúly és az alapvető cél meghatározásával kapcsolatos konzultációk, valamint nemzetközi menetvonalak elosztásával kapcsolatos, szomszédos tagállamok igazgatási szervezetei által végzett közös vizsgálatok. Függetlenül a konkrét esetekben szükséges együttműködéstől egyes igazgatási szervezetek kétoldalú megbeszéléseket szerveztek a 2012/34/EU irányelv végrehajtásával, a szervezéssel, az igazgatási szervezetek finanszírozásával és hatásköreivel kapcsolatos kérdések megvitatására és a döntéshozatallal kapcsolatos tapasztalatok cseréjére. Az együttműködés egyéb formái Az együttműködésnek a 2012/34/EU irányelv által előirányzott különböző formáin kívül a 21 tagállam és négy harmadik ország igazgatási szerve jelenleg az IRG-Rail (Independent Regulators’ Group – Rail, „Független Igazgatási Szervek Csoportja – Vasút”) keretein belül is együtt dolgozik, amely az igazgatási szervek magánkezdeményezése, és nincs semmilyen szerepe az irányelv szempontjából. A csoport tagjai véleménycserét folytattak a feladataikat érintő bizonyos kérdésekről, és számos dokumentumot is kiadtak, többek között a díjszabási gyakorlatok áttekintését és az egyes tagállamok vasúti piacának versenyhelyzetét összehasonlító piacfigyelési jelentést. Kifejlesztettek egy sor közös mutatót is a piacfigyelési tevékenységek harmonizációja céljából[8]. 3. TOVÁBBI FEJLEMÉNYEK E jelentés elemzése bemutatja, hogy az igazgatási szervezetek a hálózaton belül (mint ahogy azt a 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdése előirányozza) szorosan együtt dolgoztak bizonyos területeken, úgy mint a bevált gyakorlatok és a döntéshozatali tapasztalatokra vonatkozó információk cseréje. Ennek ellenére a konkrét esetekre vonatkozó, az 57. cikk (2)–(6) bekezdése által előírt együttműködés csak kevés esetben valósult meg. Ennek egyik oka az, hogy nagyon kevés határon átnyúló dimenziójú eset – mint például nemzetközi menetvonalakkal kapcsolatos panaszok – jutott az igazgatási szervezetek tudomására. Ez azzal is összefügg, hogy a nemzetközi menetvonalakat kérelmező üzemeltetők száma alacsony maradt, mivel a nemzetközi vasúti szolgáltatások sok esetben még mindig nemzeti vasúti társaságok közötti együttműködésben üzemelnek. Az igazgatási szervezetek közötti szorosabb együttműködést igénylő határon átnyúló dimenziójú esetek számának növekedésére lehet számítani a 2013 végén működésbe lépett vasúti árufuvarozási folyosók létrehozásának, az előre meghatározott nemzetközi menetvonalak elosztását először 2014-ben végző, egy folyosóhoz tartozó egyablakos ügyintézési rendszernek, valamint az egységes európai vasúti térség további fejlődésének következményeként. A vasúti árufuvarozási folyosók szintjén bekövetkező újabb változások azt mutatják, hogy a kérelmezők egyre gyakrabban kérnek kapacitást a különböző folyosókon; ez a fejlődés azt jelzi, hogy növekvő igény van az igazgatási szervezetek együttműködésére nem csak egy folyosó mentén, hanem a különböző folyosók között is, például a különböző folyosók egyablakos ügyintézési rendszereinek a menetvonalak elosztásával kapcsolatos döntéseinek nyomon követése terén. Az igazgatási szervezetek közötti együttműködés mértékének és a 2012/34/EU irányelv erre vonatkozó rendelkezései hatékonyságának megítélésénél azt is figyelembe kell venni, hogy az ezen irányelv átültetési időszaka (határidő: 2015. június 16.) alatt a tagállamok jogi keretei különbözőek maradtak az igazgatási szervezetek feladatainak és az uniós szabályozás – például a díjszabás vagy a kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférés terén való – végrehajtásának tekintetében. Miután a 2012/34/EU irányelvet átültették, és minden igazgatási szervezet megkapta az 56. cikkben meghatározott feladatainak teljes skáláját, sok igazgatási szervezet tevékenységének intenzitása várhatóan nőni fog. Az említett irányelv alapján (a jövőben) elfogadott végrehajtási aktusok harmonizált szabályokat fognak létrehozni olyan kulcsfontosságú területeken, ahol az irányelv végrehajtásában nehézségek mutatkoztak az igazgatási szervezetek hálózatának szintjén is. A tagállamok jogi kereteinek és az igazgatási szervezetek hatásköreinek erősebb harmonizációja elősegítheti az igazgatási szervezetek közös döntéshozatali elveinek és gyakorlatainak kialakítását, ahogy azt a 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (8) bekezdése megköveteli. Az ilyen közös elveket és gyakorlatokat meghatározó végrehajtási aktusok hozzájárulhatnak az irányelv végrehajtásának további harmonizációjához a tagállamokban, és biztosíthatják az igazgatási szervezetek döntéshozatalának egységességét olyan esetekben, mint például a minimális hozzáférési csomagra alkalmazott, a közvetlen költségek kiszámításának módszerétől eltérő díjszabásokkal kapcsolatos kérdések. A Bizottság jelenleg dolgozik egy alkalmazás (elektronikus eszköz) kifejlesztésén, amely lehetővé fogja tenni az igazgatási szervezeteknek a döntésekre, függőben levő esetekre és egyéb, funkcióikkal összefüggő kérdésekre vonatkozó információk megosztását egy elektronikus fórumon, és egyszerűsíteni fogja a koordinációt (mint azt a 2012/34/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdése előirányozza). Ez az alkalmazás 2015-től áll az igazgatási szervek rendelkezésére. A – 2012/34/EU irányelv 56. cikkének (3) bekezdése értelmében minden igazgatási szervezetre nézve kötelező – rendszeres együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréje az igazgatási szervezetek hálózatának keretében várhatóan szintén hozzájárul a nemzeti biztonsági és engedélyezési hatóságokkal való információmegosztási keretek fejlesztéséhez. A piacfigyelés területén van némi átfedés a Bizottságnak az irányelv szerinti jelentéstételi kötelezettsége és az igazgatási szervezetek monitoring tevékenysége között, különösen az IRG Rail keretében. Az igazgatási szervezetek és a Bizottság közötti erősödő együttműködés e téren segíthet a megközelítések egységesítésében és elősegítheti a jelentéstételi és monitoring tevékenységek harmonizációját. Ebbe beletartozik az egységes definíciókon és közös mutatókon végzett munka, valamint az adatgyűjtési együttműködés. 4. KÖVETKEZTETÉS A 2012/34/EU irányelv 63. cikkének (2) bekezdése kötelezi a Bizottságot, hogy szükség esetén az európai vasúti piac és különösen a nemzetközi szolgáltatások integráltabb felügyelete érdekében kiegészítő intézkedésekre tegyen javaslatot. A 2012/34/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról szóló 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalásában[9] az Európai Parlament elfogadta az irányelv 57. cikkének módosítását, amely kötelezi a Bizottságot egy olyan jogalkotási javaslat elfogadására, amely 2019. december 31-re felváltaná az igazgatási szervezetek hálózatát egy, a határokon átnyúló ügyekkel és a nemzeti igazgatási szervezetek határozataival szembeni fellebbezésekkel foglalkozó európai igazgatási szervezettel. Az e jelentésben található elemzés tanúsága szerint az igazgatási szervezetek szorosan együttműködtek a munkájukra, bevált gyakorlatokra és döntéshozatalra vonatkozó információk megosztása érdekében, különösen a vasúti igazgatási szervezetek európai hálózatán belül, illetve egyes esetekben saját kezdeményezésükre. Emellett van több olyan terület is, ahol az igazgatási szervezetek közötti koordinációt tovább kell javítani. A meglévő jogi keret számos lehetőséget biztosít a javításra, mint például a közös döntéshozatali elveket és gyakorlatot meghatározó végrehajtási aktusok elfogadása, vagy az igazgatási szervezetek által kezelt esetekre vonatkozó információcserére és azok megvitatására szolgáló elektronikus eszköz kifejlesztése. Mivel csak korlátozott számú határon átnyúló dimenziójú eset jutott az igazgatási szervezetek tudomására, nincs elegendő bizonyíték az igazgatási szervezetek között fennálló együttműködési megállapodások, valamint a 2012/34/EU irányelv 57. cikkében foglalt rendelkezések hatékonyságára vonatkozóan. Újabb változások – különösen a folyosók szintjén, ahol egyre több útvonal keresztez több folyosót is – azonban azt mutatják, hogy integráltabb és hatékonyabb igazgatási felügyeletre lehet szükség a vasúti árufuvarozási folyosók megvalósításának és az egységes európai vasúti térség fejlesztésének további előrehaladtával. A Bizottság ezért továbbra is figyelemmel kíséri az igazgatási szervezetek közötti együttműködés terén megfigyelhető fejleményeket, és szükség esetén felméri az integrált igazgatási felügyelet erősítésének szükségességét. [1] HL L 343., 2012.12.14., 32. o. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2001. február 26-i 2001/14/EK irányelve a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról, HL L 75., 2001.3.15., 29. o. [3] A 2012/34/EU irányelv 11. cikkének (4) bekezdése, 12. cikkének (5) bekezdése, 13. cikkének (9) bekezdése és 42. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy a végrehajtási aktusoknak az igazgatási szervezetek tapasztalatain és a hálózat tevékenységén kell alapulniuk. [4] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. szeptember 22-i 913/2010/EU rendelete a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról, HL L 276., 2010.10.20, 22. o. [5] A 913/2010/EU rendelet előírja, hogy minden vasúti árufuvarozási folyosóhoz kijelöljenek vagy létrehozzanak egy közös szervezetet, amely lehetővé teszi a kérelmezőknek, hogy egy helyen, egyetlen művelettel kérjenek és kapjanak válaszokat az árufuvarozási folyosón legalább egy határon áthaladó árufuvarozó vonatokkal kapcsolatos infrastruktúrakapacitás tekintetében. Ezt a szervet nevezzük „egyablakos ügyintézési pontnak”. [6] Írország a 2012/34/EU irányelv 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján 2013. március 15-ig mentességet kapott a független igazgatási szervezet létrehozásának kötelezettsége alól. Noha a mentesség nem került megújításra, Írország mostanáig nem vett részt az igazgatási szervezeteknek a 2012/34/EU irányelv 57. cikkében előírt együttműködésében. [7] Ezek az együttműködési megállapodások a következő címeken érhetők el: http://bit.ly/1vX0wSH (Rajnai–alpesi RFC), http://bit.ly/1Lbkqec (Északi-tengeri–mediterrán RFC), http://bit.ly/17gsg9p (Atlanti RFC), http://bit.ly/1AFQyXK (Mediterrán RFC) és http://bit.ly/1AQOBYF (Keleti/Kelet–Mediterrán RFC). [8] További információ ezekről a dokumentumokról: http://www.irg-rail.eu/public-documents/. [9] Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról (COM(2013)0029).