HU ECB-P UBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2012. május 31.) 
a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényr ől 
(CON/2012/43) 
 Bevezetés és jogalap
 
2012. május 18-án az Európai Központi Bank („EKB” ) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól, hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvényt 
(a továbbiakban: az MNB-törvény) módosító törvényt ervezet módosított változatáról (a továbbiakban: a 
módosított törvénytervezet)1. Az EKB el őzőleg a törvénytervezet korábbi változatára vonatkozó 
álláspontját a CON/2012/26 véleményben fejezte ki. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat2 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
módosított törvénytervezet a Magyar Nemzeti Bankka l („MNB”) kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. 
Az Európai Központi Bank eljárási  szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a 
Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1.  A módosított törvénytervezet célja A módosított törvénytervezet eltér a korábbi változattól, melyet az EKB a CON/2012/26 véleményben 
észrevételezett, és több további módosítást vezet be az MNB-törvénybe. 
A Monetáris Tanács tagjaira vonatkozó felmentési sz abályok tekintetében a módosított törvénytervezet a 
– a módosítás korábbi változatában szerepl ő hatályon kívül helyezés helyett – változásokat vezet be az 
MNB-törvény 46. szakaszának (10) bekezdésébe. A Mone táris Tanács tagjai felmentésére alapot adó két 
konkrét esetkört most a Központi Bankok Eur ópai Rendszere és az Európai Központi Bank 
Alapokmányának (a továbbiakban: a KB ER Alapokmánya) 14.2 cikkére történ ő hivatkozás váltja fel. A 
46. szakasz (12) bekezdésének, a 47. szakasz (5) be kezdésének és a 47. szak asz (6) bekezdésének 
kapcsolódó módosításai tovább pontosítjá k a Monetáris Tanács tagjainak felmentési eljárását. Az MNB-
törvény 77. szakasza módosítja az MNB-törvény 46. szakaszának (12)  bekezdésében és 47. szakaszának 
                                                 
1  Magyar Közlöny , 2011/166., 2011.12.30., 41648. O. 
2 HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
ECB-P UBLIC  
2 (5) bekezdésében említett m unkaügyi bíróság megnevezését3. Az MNB-törvény 77. szakasza módosult 
továbbá a KBER Alapokmányának 14.2 cikkére és az Európai Unió Bíróságának joghatóságára történ ő 
konkrét hivatkozás beillesztésével.  
A módosított törvénytervezet változatlan az MNB- törvény 34. szakaszának és 46. szakasza (17) 
bekezdésének hatályon kívül helyezését illet ően. A 34. szakasz tartalmazza az MNB azon kötelezettségét, 
hogy be kell nyújtania a Monetáris Tanács ülésein ek napirendjét a kormánynak, illetve a kormány 
képviselőjének a Monetáris Tanács ülésein való jelenlé ti jogát. A 46. szakasz (17) bekezdése írja el ő a 
Monetáris Tanácsnak az euro Magyarországon történ ő bevezetésekor való megsz űnését. 
A módosított törvénytervezetben nem szerepel a Ma gyarország Alaptörvénye Átmeneti Rendelkezései 30. 
szakaszának hatályon kívül helyezése, mely lehet őséget biztosított az MNB és a Pénzügyi Szervezetek 
Állami Felügyelete összevonására. Az EKB értelme zése szerint a Magyarország Alaptörvénye Átmeneti 
Rendelkezéseinek 30. cikkét hatályon kívül helyez ő rendelkezés önálló törvényjavaslatként kikerült a 
tervezetből, amelyről a Parlament a módosított törvénytervezettel egyidej űleg fog szavazni. 
 2.  Általános észrevételek Az EKB örvendetesnek tartja, hogy a magyar ha tóságok figyelembe vették az EKB-nak a CON/2012/26 
véleményben az MNB-törvény 46. Szakaszának (10) bekezdésével kapcsolatos észrevételeit, ezzel 
erősítve a jogbiztonságot a Monetáris Tanács tagjainak felmentési okai tekintetében. A módosított 
törvénytervezet azonban továbbra sem old meg az MN B függetlensége tekintetében korábban kiemelt 
számos aggályt. Ennélfogva az EKB fenntartja azt  az álláspontját, hogy az MNB-törvény hatályos 
rendelkezései – a módosított törvénytervezetben szerepl ő, jó irányban tett elmozdulás ellenére – nem 
kellően előrevivőek a központi bank függetlenségének helyreállításához.  
A korábbi EKB-vélemények bírálják az MNB-törvény módosításának gyakoriságát, mivel ez hozzájárul 
az MNB m űködési alapjainak bizonytalanságához. Ilyen el őzmények után az EKB hangsúlyozza, hogy – 
a későbbi szakaszban történ ő további módosítások megel őzésére – el őnyben részesíti az MNB 
függetlenségével kapcsolatban fennmaradt, a kés őbbiekben felsorolt nyitott kérdéseknek az MNB-törvény 
módosítására vonatkozó, jelenlegi parlamenti eljárás részeként történ ő rendezését. 
 3.  A Monetáris Tanács tagjai létszámának változtatási lehet ősége; a harmadik alelnök 
kinevezése 
Az EKB döntéshozó testületeinek összetételével kapcsolatban a CON/2011/104, a CON/2011/106 és a 
CON/2012/26 véleményben kifejezett aggályok tová bbra is érvényesek. Aggályos különösen, hogy a 
Monetáris Tanács tagjainak száma változtatható és kinevezhet ő egy harmadik alelnök, valamint hogy e 
lépések az MNB-vel való konzultáció és sz ükségleteinek figyelembe vétele, illet őleg az MNB véleménye 
ellenére történ ő bővítés alátámasztó ésszer ű érvek nélkül megtehet őek. Ez a helyzet aggályokat vet fel 
                                                 
3  A munkaügyi bíróság elnevezése 2013. január 1-jei hatá llyal közigazgatás i és munkaügyi bíróságra változik. 
ECB-P UBLIC  
3 abban a tekintetben, hogy e rendelkezések felhaszn álhatóak lehetnek a döntéshozatali folyamatok 
központi banki függetlenség kárára történ ő befolyásolására. 
 4.  A Monetáris Tanács vé grehajtási hatáskörei  
Ugyancsak aggályokat kelt az a tény, hogy a M onetáris Tanácsnak mandátuma van a politika 
végrehajtására és az MNB napi ügyvitelére. Ez a mandátum lehet ővé teszi, hogy a Monetáris Tanács ne 
csak a politika meghatáro zásáért legyen felel ős, hanem a) annak végrehajtásáért, és b) saját 
tevékenységének felülvigyázásáért is. Ezeket az  aggályokat súlyosítja az a tény, hogy eltér ő előírások 
vonatkoznak a Monetáris Tanács ügyvezet ő és nem ügyvezet ő tagjainak foglalkoztatási és egyéb 
jogviszonyaira. 
 5.  Az MNB döntéshozó testületeinek javadalmazása  Az EKB továbbra is aggályosnak tartja az MNB döntéshozó testületei tagjai javadalmazásának gyakori 
változtatását. Ezekre a változtatásokra az MNB-vel való el őzetes konzultáció nélkül és álláspontját 
figyelmen kívül hagyva került sor Ez a folyamat  felér az MNB döntéshozó testületeinek tagjaira a 
nemzeti hatóságok részér ől történő nyomásgyakorlással
4. Az EKB megismétli azon álláspontját, hogy az 
MNB-törvény 51. szakaszának – jele nlegi formájában – csak a jöv őben kinevezettekre szabad 
vonatkoznia, az MNB álláspontjának el őzetes mérlegelését követ ően.  
 6. Az MNB-törvényhez kapcsolódó más rendezetlen kérdések  
6.1 A Monetáris Tanács tagjai felmentésének okai  
Az MNB-törvény egyedi kétlépcs ős felmentési eljárást ír el ő a Monetáris Tanács tagjai 
tekintetében. Az els ő lépés az érintett személynek a felmentésére vonatkozó javaslatról való 
értesítése. A felmentési javaslat megtétel ére vonatkozó döntést a Monetáris Tanács küls ő tagjai 
tekintetében a parlament illetékes bizottsága, az elnök és a Monetáris Tanács többi tagja esetében a 
miniszterelnök hozza meg. A felmentési jav aslat ellen a nemzeti jog szerinti bírósági 
felülvizsgálatnak van helye. A második lépésben a felmentési javaslat csak akkor nyújtható be 
Magyarország köztársasági elnökéhez, ha a belföl di bírósági felülvizsgálat iránt keresetet nem 
indítottak, vagy pedig a munkaügyi bíróság joger ős döntését követ ően. A módosított 
törvénytervezet el őírja, hogy a munkaügyi bírósághoz fordulás joga nem érinti a bírósághoz 
fordulásnak a KBER Alapokmány 14.2 cikkében meghatározott jogát.  
Az EKB üdvözli a hivatkozást a KBER Al apokmányának 14.2 cikkére, mely el őírja, hogy a 
nemzeti központi bank hivatalából felmentett  kormányzója a határozatot a Bíróságon 
megtámadhatja. A nemzeti jogszabálynak vagy a KBER Alapokmányára kell hivatkoznia, vagy 
nem szabad kitérnie az ilyen határozat Bíróságon való megtámadásának jogára, mivel a KBER 
                                                 
4  Lásd például a CON/2010/56 EKB-vé lemény 4.3. pontját, a CON/2011/104 vé lemény 8. pontját és a CON/2010/106 
vélemény 4.3. pontját. 
ECB-P UBLIC  
4 Alapokmánya 14.2. cikke  közvetlenül alkalmazandó5. Következésképpen Magyarország 
köztársasági elnökének az MNB elnöke felmentésér ől szóló határozatát felü lvizsgálhatja a Bíróság, 
melynek a központi banki elnök hivatalból való fe lmentése tekintetében kizárólagos joghatósága 
van. Ugyanakkor az MNB m űködése folytonosságának biztosításár a tanácsos, hogy a módosított 
törvénytervezet írja el ő a miniszterelnök számára az MNB el nökére vonatkozó felm entési eljárás 
kezdeményezése el őtt az MNB Igazgatóságával való egyeztetést. Ezen túlmen ően az EKB 
értelmezése szerint a módosított törvényterv ezet a köztársasági elnöknek az MNB-elnökének 
felmentésére vonatkozó jogkörét arra az esetre kívánja korlátozni, ha a munkaügyi bíróság 
helybenhagyta a felmentési javaslatot. Mindazonáltal az eltér ő értelmezési lehet őségek kizárása 
érdekében e rendelkezés megf ogalmazása pontosítható. 
6.2 Az elnök helyettesítése 
Az EKB megismétli a CON/2010/91 vélemény ben az MNB elnökének helyettesítése 
vonatkozásában tett észrevételeit. A törvény 47. szakaszának (8) bekezdése szerint az elnököt 
távollétében a Monetáris Tanács elnökhelyettese helyettesíti. Az MNB-törvénynek – a küls ő eseti 
befolyás megel őzése, és egyidej űleg a Monetáris Tanács zavartalan és folyamatos m űködésének 
biztosítása érdekében – egyértelm űen rendelkeznie kell az MNB elnöke megbízatásának a hivatali 
idő lejárata, lemondás, felmentés vagy halál esetében történ ő megszűnése esetére az új elnök 
kinevezésének eljárásáról6.  
6.3 Az EKB konvergenciajelentései más rendezetlen ké rdéseket is részleteznek, többek között az MNB 
elnöke és alelnökei által teend ő esküt, több magyar jogi aktusban az euro egységes írásmódját, és 
az MNB eurorendszerbe történ ő jogi integrációjának követelményét7. A korábbi EKB-vélemények 
már rámutattak, hogy az MNB-törvény átdolgozása lehet őséget kínált a magyar hatóságok számára 
az annak biztosításához szükséges módosítás ok végrehajtásához, hogy az MNB az euro 
bevezetésekor teljes mértékben in tegrálódjon az eurorendszerbe.  
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. május 31-én. 
[aláírás] 
Az EKB alelnöke 
Vítor CONSTÂNCIO  
                                                 
5  Lásd az EKB 2010. májusi és 2012. máju si konvergenciajelentésének 2.2.3 szakaszát 
6  Lásd a CON/2010/91 vélemény 3.2. pontját. 
7  Az EKB korábbi konverg enciajelentései elérhet őek az EKB weboldalán a www.ecb.europa.eu címen.