Különjelentés A romák integrációjával 
kapcsolatos uniós 
szakpolitikai 
kezdeményezések és 
pénz ügyi támogatás: az 
elmúlt évtizedben jelentős 
előrelépések történtek, 
de a gyakorlatban további 
erőfeszítésekre van sz ükségHU 2016  14 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-5335-4 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/90005 QJ-AB-16-018-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-5314-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/15943 QJ-AB-16-018-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-5334-7 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/380374 QJ-AB-16-018-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
A romák integrációjával 
kapcsolatos uniós 
szakpolitikai 
kezdeményezések és 
pénz ügyi támogatás: az 
elmúlt évtizedben jelentős 
előrelépések történtek, 
de a gyakorlatban további 
erőfeszítésekre van sz ükség
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  14 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a strukturális politikák, a közlekedés és az energia kiadási területeire szakosodott, Henri 
Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést Henri Grethen, a jelentésért felelős számvevő -
széki tag vezette Marc Hostert kabinetfőnök támogatásával; a szűkebb ellenőrző csoport tagjai voltak Emmanuel Rauch 
ügyvezető, valamint Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm és Zhivka Kalaydzhieva számvevők. Nyelvi támogatást nyújtott 
Richard Moore.
03
 Tartalom
Bekezdés
 Glosszárium
I–VII  Összefoglaló
1–14  Bevezetés
1–3 A roma népesség
4–8 Jogi és szakpolitikai keretrendszer
9–12  Hogyan nyújt az Európai Unió pénz ügyi támogatást a romák integrációját célzó intézkedésekhez?
13–14  Más  európai és nemzetközi szervezetek szerepe a romák integrációjában
15–26  Az ellenőrzés hatóköre és céljai
27–120  Észrevételek
27–56  Az uniós és tagállami szinten létrehozott stratégiákat illetően történtek előrelépések, azonban 
a legtöbb fejlesztésre túl későn ker ült sor ahhoz, hogy hatással lehessenek a 2007–2013-as 
programozási időszakra
29–40  A romák társadalmi befogadására irányuló uniós szakpolitikai kezdeményezésekről 2011-ben, az Unió 
2004-es és 2007-es bővítése után sz ületett megegyezés
41–56  Tagállami szinten történt előrelépések: elfogadták a nemzeti romaintegrációs stratégiákat, de továbbra is 
maradtak hiányosságok
57–94  A 2014–2020-as időszak kohéziós politikája keretében a 2007–2013-ashoz képest nagyobb 
hangsúly ker ül a romák integrációját célzó intézkedésekre
59–65  Annak ellenére, hogy a 2007–2013-as időszak jogi keretei nem említik a romák integrációját, a kiválasztott 
tagállamok operatív programjaikban kitértek erre a kérdésre
66–83  A romákkal kapcsolatos kérdésekre irányuló nagyobb figyelem uniós szinten az ESB-alapok 2014–2020-as 
időszakra kidolgozott kereteiben t ükröződik
84–94 A 2007–2013-as időszakban az operatív programok szintjén rendelkezésre álló monitoringeszközök nem 
feleltek meg a romák integrációját célzó intézkedések teljesítményméréséhez
04 Tartalom 
95–120  A legtöbb projekt a terveknek megfelelően valósult meg, azonban a romák sikeres integrációját 
elősegítő, a „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” nem mindig alkalmazták, és a projektek 
teljesítményét nehéz volt figyelemmel kísérni
96–100  Minden vizsgált projekt összhangban volt az operatív programok célkitűzéseivel, de a kiválasztási 
eljárások során nem mindig törekedtek kifejezetten a romák integrációjával kapcsolatos projekteket 
kiválasztani
101–102  A projektek általában a tervek szerint valósultak meg
103 –115  Annak nyilvánvaló jelei, hogy a romák integrációjára vonatkozó kritériumoknak – többek között a romák 
társadalmi befogadására vonatkozó közös alapelveknek – a jobb figyelembevétele kedvezően hat 
a projektteljesítményre
116 –120  A 2007–2013-as időszak eredményeinek értékelését nehezítették a roma népességre vonatkozó 
információk gyűjtésének nehézségei
121–133  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet      –  Vizsgált operatív programok
 II. melléklet     –  A strukturális alapok irányítási szervei a felkeresett tagállamokban
 III. melléklet   –  A romák társadalmi befogadására vonatkozó közös alapelvek
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium
Civilszervezetek : A civilszervezetek kifejezés olyan különböző szervezetekre utal, amelyek általában az alábbi 
jellemzőkkel bírnak:
 ο Céljuk nem nyereség képzése. Bár fizetett alkalmazottakkal rendelkezhetnek és jövedelemtermelő 
tevékenységeket is végezhetnek, a nyereséget nem osztják szét tagjaik között.
 ο A civilszervezetek önkéntes polgárokból álló csoportok.
 ο Bizonyos szintű hivatalos vagy intézményi formával bírnak (pl. feladatukat, céljaikat és hatókörüket alapító 
okirat vagy más szabályozó dokumentum határozza meg), biztosítva a tagok és adományozók felé történő 
elszámoltathatóságot.
 ο A civilszervezetek – különösen a kormányzattól, közigazgatási szervektől, politikai pártoktól és kereskedelmi 
társaságoktól – függetlenül működnek.
Előzetes feltételek : Ezek olyan, partnerségi megállapodásokban foglalt kritériumok, amelyek betartása 
alapvető fontosságú az ilyen megállapodások hatálya alá tartozó uniós támogatások eredményes és hatékony 
felhasználásához. A 2014–2020-as programozási időszakban az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA operatív 
programjainak készítése során a tagállamoknak értékelniük kell e feltételek teljesülését. Amennyiben a feltételek 
nem teljesülnek, cselekvési terveket kell készíteni azok 2016. december 31-ig történő teljesítéséhez.
Eredmény : A közvetlen célcsoportnál a beavatkozásban való részvételük befejeztével azonnal jelentkező változások 
(pl. egy út megépítése révén jobban megközelíthető lesz egy terület; szakmai gyakorlatának köszönhetően állást 
szerez egy gyakornok).
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) : Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) célja az Európai Unión 
belüli gazdasági és társadalmi kohéziónak a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése 
az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – 
pénzügyi támogatásával.
Európai strukturális és beruházási alapok (ESB-alapok) : Az Európai strukturális és beruházási alapok (ESB-
alapok) az Uniónak a területén található különböző régiók fejlettségi szintjei közötti eltérések csökkentésére, 
valamint a kevésbé fejlett régiók felzárkózásának támogatására alkalmazott eszközei. Az EUMSZ 174. cikke alapján az 
ESB-alapok hozzájárulnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítéséhez.
Európai Szociális Alap (ESZA) : Az Európai Szociális Alap (ESZA) célja az Európai Unión belüli gazdasági és 
társadalmi kohézió megerősítése a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések 
keretében történő – javításával, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb 
minőségű munkahely létrehozását.
Hátrányos megk ülönböztetés : A 2000/43/EK irányelv a hátrányos megkülönböztetés két típusát különbözteti meg:
 ο Közvetlen megk ülönböztetés  áll fenn, ha egy személlyel szemben faji vagy etnikai hovatartozása miatt 
kevésbé kedvezően járnak el, mint ahogyan egy másik személlyel szemben hasonló helyzetben eljárnak, 
eljártak vagy eljárnának.
 ο Közvetett megk ülönböztetés  áll fenn, ha egy látszólag semleges rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat egy 
adott faji vagy etnikai származású személyeket más személyekhez képest különösen hátrányosan érint, 
kivéve ha ez a rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat jogszerű céllal objektív módon igazolható, továbbá e cél 
megvalósításának eszközei megfelelőek és szükségesek.
Intézményes megk ülönböztetés : A szervezeti struktúrákban és eljárásokban berögzültté vált megkülönböztetés.
06 Glosszárium 
Irányító hatóság : Az irányító hatóság a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt országos, 
regionális vagy helyi közigazgatási szerv (illetve egyéb közjogi vagy magánjogi szerv). Feladatai közé tartozik 
a támogatandó projektek kiválasztása, a projektek végrehajtásának nyomon követése, valamint beszámolás 
a Bizottságnak a pénzügyi szempontokról és az elért eredményekről.
Közös alapelvek : Közös alapelvek alatt a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos kezdeményezés sikerét 
biztosító tíz kritérium együttesét értjük. Ezek az elvek 2009-ben, a romák társadalmi befogadásával foglalkozó 
Európai Roma Platform első, prágai ülésén kerültek megvitatásra. Ezt követően azokat mellékletként hozzácsatolták 
a 2009. június 8-i Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács ülésén született 
következtetésekhez.
Közreműködő szervezet : A közreműködő szervezet olyan közjogi vagy magánjogi intézmény, amely egy irányító 
hatóság illetékessége alatt jár el, vagy ilyen hatóság nevében hajt végre feladatokat a műveleteket végrehajtó 
kedvezményezettek vonatkozásában.
Nemzeti roma kapcsolattartó pont (NRKP) : A nemzeti roma kapcsolattartó pont (NRKP) egy olyan tagállami 
hatóság, amelynek feladata a nemzeti romaintegrációs stratégia, illetve az integrált szakpolitikai intézkedések 
kidolgozásának és végrehajtásának a koordinálása.
Nemzeti romaintegrációs stratégia (NRIS) : A Bizottság minden roma népességgel rendelkező tagállamot 
felkért arra, hogy dolgozzon ki egy a 2011–2020-as időszakra vonatkozó nemzeti romaintegrációs stratégiát 
(NRIS) – vagy, amennyiben már létezett ilyen stratégia, azt igazítsa a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos 
uniós célokhoz –, célzott intézkedésekkel és az ezek megtételéhez elegendő (tagállami, uniós és egyéb) forrással. 
A stratégiáknak továbbá az uniós források eredményesebb felhasználása előtt álló jelenlegi akadályok kezelésére is 
kell megoldásokat javasolniuk, valamint a romák szempontjából konkrét eredmények biztosítása céljából létre kell 
hozniuk egy hathatós monitoringmechanizmus alapjait. Egyes tagállamok nem rendelkeznek tényleges nemzeti 
romaintegrációs stratégiával, ehelyett „integrált intézkedéseket” hajtanak végre.
Operatív program (OP) : Az operatív program (OP) határozza meg egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, 
valamint azt, hogy a forrásokat (uniós, tagállami és magán-társfinanszírozás) miként használják fel az adott – 
általában hétéves – időszakban a projektek finanszírozására. Ezeknek a projekteknek hozzá kell járulniuk az operatív 
program prioritási tengelyének szintjén meghatározott bizonyos számú célkitűzés teljesüléséhez. A kohéziós 
politika területén minden alaphoz (azaz ERFA, Kohéziós Alap és ESZA) tartozik operatív program. Az operatív 
programot a tagállam készíti el, és azt az uniós költségvetésből történő kifizetések folyósítása előtt a Bizottságnak 
jóvá kell hagynia. Az operatív programokat a tárgyidőszakban csak mindkét fél egyetértésével lehet módosítani.
Országspecifikus ajánlások : Az országspecifikus ajánlások strukturális kihívásokra vonatkozó ajánlások, amelyek 
megfelelő kezelése olyan többéves beruházások révén történik, amelyek az egyes alapokra vonatkozó rendeletek 
értelmében közvetlenül az ESB-alapok hatókörébe tartoznak. Ezeket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
(EUMSZ) 121. cikke (2) bekezdésének és 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság fogadja el.
Output : Mindaz, ami a beavatkozásra fordított források révén elkészül, illetve konkrét formát ölt (pl. gazdálkodók 
támogatásban, munkanélküliek képzésben részesülnek; fejlődő országban út épül).
07 Glosszárium 
Szegregáció/Deszegregáció :
 ο A szegregációt  számos tényező okozhatja, ilyenek pl. a megkülönböztető jellegű intézkedések, a gazdasági 
és demográfiai mechanizmusok. Jellemzői: egy marginalizált csoport tagjainak fizikai és társadalmi 
különválasztása a nem marginalizált csoportok tagjaitól, valamint egyenlőtlen hozzáférés a többségi, befogadó 
és magas színvonalú szolgáltatásokhoz.
 ο A deszegregáció  olyan intézkedést jelent, amely felszámolja a szegregációt. A deszegregációs 
intézkedéseknek létre kell hozniuk az oktatás, lakhatás, munkaerőpiac, egészségügy területén és bármely más, 
releváns területen a magas színvonalú szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés feltételeit.
Társadalmi befogadás : Az egyének és a csoportok számára a társadalomban való részvétel feltételeit javító 
folyamat. A társadalmi befogadás célja, hogy a szegény és marginalizált embereket képessé tegye az előttük nyíló 
globális lehetőségek kiaknázására. Biztosítja, hogy az emberek kifejezhessék véleményüket az életkörülményeiket 
befolyásoló döntések meghozatala során, és hogy egyenlő mértékben hozzáférhessenek a piacokhoz, 
a szolgáltatásokhoz, valamint a politikai, társadalmi és fizikai terekhez.
08
 Összefoglaló
I
Az európai roma népesség azóta részesül hátrányos megkülönböztetésben, amióta több száz évvel ezelőtt a mai 
Európai Unió területére érkezett. Jelenleg a becslések szerint 6,2 millió főt számláló roma népesség az Unió leg -
nagyobb – és döntő részben marginalizált helyzetben élő – etnikai kisebbsége. Azokban a tagállamokban, ahol 
a roma népesség koncentrációja a legnagyobb, a diákok és a munkaerőpiacra újonnan belépők 15–20%-át teszi ki 
a roma népesség.
II
Az általánosságban a társadalmi befogadást célzó – és ezen belül a romák társadalmi befogadását elősegíteni hiva -
tott – intézkedésekre nyújtott uniós pénzügyi támogatás döntő része az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) 
és az Európai Szociális Alap (ESZA) révén kerül folyósításra. A kifejezetten a romák integrációját célzó kezdeménye -
zésekre szánt összegekről nincsenek adatok. A tagállami tervezési dokumentumok alapján azonban látható, hogy 
a 2014–2020-as programozási időszakra mintegy 1,5 milliárd eurót különítettek el a marginalizált közösségek – töb -
bek között a romák – társadalmi-gazdasági integrációjára. A 2007–2013-as időszakra hasonló indikatív adatok nem 
állnak rendelkezésre.
III
Jelentésünkben azt értékeltük, hogy az uniós szakpolitikai kezdeményezések, valamint az ERFA, illetve az ESZA 
révén nyújtott pénzügyi támogatások eredményesen járultak-e hozzá a romák integrációjához. Elsősorban a követ -
kezőket vizsgáltuk:
– az egyes programozási időszakokban az uniós, illetve tagállami roma stratégiák megkönnyítették-e a romák 
társadalmi befogadását célzó intézkedésekre elkülönített ERFA- és ESZA-források eredményes felhasználását,
– az egyes programozási időszakokra az ERFA és az ESZA kereteit úgy alakították-e ki, hogy lehetővé tegyék a ro -
mák integrációját célzó intézkedések eredményes támogatását,
– a 2007–2013-as időszakban az ERFA és az ESZA keretében végrehajtott projektek eredményesen járultak-e hozzá 
a romák integrációjához.
Az ellenőrzést a 2007-től 2015-ig tartó időszakra vonatkozóan, a Bizottságnál, valamint négy tagállamban (Bulgária, 
Spanyolország, Magyarország és Románia) végeztük.
09 Összefoglaló 
IV
Megállapítottuk, hogy a Bizottság jelentős előrelépéseket tett a romák integrációját elősegítő uniós szakpoliti -
kai kezdeményezések létrehozása tekintetében, továbbá, hogy 2012-ig minden felkeresett tagállam kidolgozott 
nemzeti romaintegrációs stratégiát (NRIS), ez azonban túl későn történt ahhoz, hogy a 2007–2013-as programozási 
időszakban befolyásolhassa az ERFA és az ESZA operatív programjainak kialakítását és a projektkiválasztást. E stra -
tégiákat illetően még számos hiányosság maradt fenn. Elsősorban a nemzeti stratégiák nem térnek ki arra, hogy 
milyen mértékű finanszírozásra van szükség a romák társadalmi befogadását célzó javasolt intézkedések megvaló -
sításához. Nem jelzik továbbá azt sem, hogy az ilyen intézkedésekhez a tagállami költségvetésből, illetve – az ERFA 
és az ESZA révén – az uniós költségvetésből mekkora pénzösszegek állnak rendelkezésre. Másodsorban nem kapott 
elég figyelmet a megkülönböztetésmentesség, illetve a cigányellenesség. Harmadszor, a kiválasztott tagállamokban 
a nemzeti romaintegrációs stratégiák kidolgozásakor nem mindig vették figyelembe a civil – és különösen magukat 
a roma közösségeket képviselő – szervezetek tevékeny részvételének szükségességét. Végezetül a nemzeti roma -
integrációs stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának koordinálására létrehozott nemzeti roma kapcsolattartó 
pontok (NRKP) szerepét néha aláásta a források és a feladatok közötti összhang hiánya.
V
A 2014–2020-as időszak tekintetében több szempontból is javulást állapítottunk meg: az európai strukturális és 
beruházási alapokról (ESB-alapok) szóló rendelet például egyértelműen utal a romák integrációjára, és erre a célra 
külön finanszírozási prioritást vezettek be. Továbbá az olyan tagállamok, amelyek országspecifikus ajánlásaiban 
szerepel a romák integrációja, kötelesek ennek elősegítésére pénzösszegeket elkülöníteni. Véleményünk szerint 
azonban mind a Bizottság, mind a tagállamok szintjén további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy e változá -
sok olyan projekteket eredményezzenek, amelyek a helyszínen megfelelőbb mértékben járulnak hozzá a romák 
integrációjához.
VI
Az ellenőrzésünk során megvizsgált legtöbb ERFA- és ESZA-projekt általános célkitűzései megvalósultak, e cél -
kitűzések azonban gyakran nem kifejezetten a romák integrációjára irányultak. Megállapítottuk továbbá, hogy 
azok a projektek, amelyek kiválasztása és végrehajtása a Tanács által elfogadott „legjobb gyakorlat szerinti kritéri -
umoknak” (a romák társadalmi befogadására vonatkozó közös alapelveknek) megfelelően történt, nagyobb való -
színűséggel járultak eredményesen hozzá a roma népesség integrációjához. Emellett úgy találtuk, hogy a romák 
integrációjával kapcsolatos projektek előrehaladásának figyelemmel kísérése, főként a roma résztvevők adatainak 
elérhetőségével és minőségével kapcsolatos hiányosságok miatt, nehézséget okozott. Az átfogó és megbízható 
adatok hiánya nemcsak a projektek vonatkozásában, hanem az uniós és tagállami szintű politikai döntéshozatal 
vonatkozásában is problémát jelent. Gyors fellépés híján ez a helyzet a 2014–2020-as időszakra nézve is fennmarad.
10 Összefoglaló 
VII
Jelentésünkben a következő ajánlásokat fogalmazzuk meg:
1. ajánlás
A tagállamok a nemzeti romaintegrációs stratégia felülvizsgálatakor, illetve módosításakor:
a) adják meg, hogy a stratégiában javasolt, a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos intézkedések végre -
hajtásához milyen mértékű forrásokra van szükség. A stratégia térjen ki arra, hogy az ilyen intézkedésekhez 
a tagállami költségvetésből, illetve – az ERFA és az ESZA révén – az uniós költségvetésből mekkora pénzös z-
szegek állnak rendelkezésre. A tagállamok továbbá hivatalosan vállalják annak biztosítását, hogy a romák 
integráció  ját elősegítő intézkedések végrehajtására való törekvéseket nem hátráltatják a politikai prioritásokban 
bekövetkező rövid távú változások;
b) alkalmazzanak a megkülönböztetésmentességre, illetve konkrétabban, a cigányellenességre vonatkozó mu -
tatókat és célértékeket is. A 2014–2020-as programozási időszakban ezeket a mutatókat – a faji egyenlőségről 
szóló irányelvvel összhangban – az ESB-alapok kereteibe illeszkedő, a marginalizált roma közösségek társadalmi 
befogadását elősegítő intézkedések kialakításakor is figyelembe kell venni;
c) biztosítsák a civilszervezetekkel, köztük a roma képviselőkkel való rendszeres konzultációt, és ezek bevonását 
a romák integrációját célzó intézkedések tervezésének és végrehajtásának folyamatába;
d) pontosabban határozzák meg a nemzeti roma kapcsolattartó pontoknak a nemzeti romaintegrációs stratégiával 
kapcsolatos szerepét, és biztosítsák, hogy e kapcsolattartó pontok hatásköre és feladatai összhangban legyenek 
a rendelkezésükre bocsátott forrásokkal.
2. ajánlás
a) A Bizottság a vonatkozó operatív programok felülvizsgálatakor győződjék meg arról, hogy az ESB-alapok ke -
retében végrehajtott intézkedések inkluzív jellegűek és a szegregáció elleni küzdelmet célzó rendelkezéseket 
is tartalmaznak. A szegregációs gyakorlatokat világosan le kell írni és azokat az ESB-alapok keretében biztosí -
tott finanszírozásból egyértelműen ki kell zárni (nem csak a preambulumbekezdésekben megemlíteni), ezzel 
kapcsolatban külön figyelmet fordítva az oktatási és a lakhatási projektekre. Ez elősegítené az országspecifikus 
ajánlások és az ESB-alapok felhasználása közötti kapcsolódás megerősítését.
b) A Bizottságnak az operatív programok monitoringbizottságainak ülésein teljes mértékben fel kell használnia a ro -
mák integrációját célzó hatékony intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás értelmében a tagállamok által 2016-ig el -
készítendő jelentésekben szereplő információkat, valamint az információk alapján tett megállapításokat. Ennek 
révén biztosítható, hogy a jelentésekben azonosított hiányosságokat az ESB-alapok, illetve a tagállami források 
révén orvosolják (pl. a forrásoknak azokra a területekre történő átirányításával, ahol hiányosságokat állapítottak 
meg).
11 Összefoglaló 
3. ajánlás
A tagállamok a pályázatok kiírásakor és a projektek kiválasztásakor használják a romák társadalmi befogadására 
vonatkozó „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” (köztük a Tanács 10 közös alapelvét). A pályázatokat adott 
esetben úgy kell megszervezni, hogy a marginalizált roma közösségeket segítő hosszú távú projektek kerüljenek 
kiválasztásra. Végezetül az ESB-alapokból biztosított források elkülönítését lehetőség szerint ahhoz a feltételhez 
kell kötni, hogy a projektek befejezésüket követően, uniós finanszírozás folytatása nélkül is fenntarthatók-e. Ezeket 
a szempontokat a 2014–2020-as időszak operatív programjainak módosításakor is szem előtt kell tartani.
4. ajánlás
A Bizottság a következő programozási időszakban, illetve az operatív programok felülvizsgálatakor biztosítsa, hogy 
a nemzeti romaintegrációs stratégiában szereplő, a romák integrációjával kapcsolatos célkitűzések, adott esetben, 
minden operatív szinten megjelenjenek az ESB-alapok kereteiben. Ezzel összefüggésben gondoskodjék továbbá az 
adatgyűjtés megbízhatóságáról is annak lehetővé tétele érdekében, hogy az előrelépés az egyes projektek között, 
illetve minden igazgatási szinten nyomon követhető és értékelhető legyen.
5. ajánlás
A tagállamok az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályokban megadott közös output- és eredménymutatókat adott 
esetben egészítsék ki a romák integrációjára vonatkozó mutatókkal. Ezeknek a mutatóknak összhangban kell 
lenniük a nemzeti romaintegrációs stratégiákban szereplő mutatókkal, és ezeket később a 2014–2020-as időszak 
operatív programjainak nyomon követésekor alkalmazni kell. Ezekhez alapul lehet venni az Alapjogi Ügynökség 
által 2016-ban kidolgozott mutatókat.
6. ajánlás
A tagállamok a következő programozási időszak előkészítésére való tekintettel fontolják meg a közös cselekvés 
lehetőségét és törekedjenek a jogbiztonság szavatolására a társadalmi befogadási intézkedések ESZA-ból történő 
finanszírozásával kapcsolatban, függetlenül attól, hogy ezek az intézkedések kapcsolódnak-e a foglalkoztatáshoz. 
A jogbizonytalanság felszámolása elősegítené a tagállamok számára, hogy teljes mértékben ki tudják használni az 
ESZA-forrásokat a társadalmi befogadás (többek között a megkülönböztetés elleni küzdelmet célzó intézkedések 
révén megvalósítandó) céljára.
7. ajánlás
A Bizottság fontolja meg az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok megváltoztatására irányuló javaslattételt, biz -
tosítandó, hogy a 2020-ban kezdődő programozási időszaktól kezdve a források különböző tagállamok közötti 
el  osztása során figyelembe vesznek kifejezetten a társadalmi befogadásra vonatkozó mutatókat is: elsősorban 
a marginalizált csoportok (pl. a romák) népességen belüli arányát. Gondoskodjék arról is, hogy az e változás követ -
keztében a tagállamok számára elérhetővé váló további ESZA-források kifejezetten a marginalizált közösségek 
támogatásával kapcsolatos célra kerüljenek elkülönítésre.
8. ajánlás
a) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki egységes módszertant, amely releváns adatokat 
nyújt a roma népességről társadalmi befogadásuk figyelemmel kíséréséhez, a nemzeti jogi keretekkel és uniós 
jogszabályokkal – beleértve az esetleges eltéréseket is – összhangban. Ezt legkésőbb a következő programozási 
időszak előkészítésekor meg kell tenni.
b) A Bizottság ösztönözze a tagállamokat arra, hogy az elkövetkező két évben a nemzeti jogi keretekkel és uni -
ós jogszabályokkal – beleértve az esetleges eltéréseket is – összhangban átfogó statisztikai adatgyűjtést 
végezzenek az etnikai hovatartozásról. Az Eurostat erre vonatkozó kérdéseket szerepeltethetne olyan fel -
méréseiben, mint pl. a munkaerő-felmérés vagy az Európai Unió jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó 
statisztikáiban.
12
 Bevezetés
A roma népesség
01 
Az európai roma népesség olyan csoportok leszármazottaiból áll, amelyek 
mintegy 1000 évvel ezelőtt hagyták el az indiai szubkontinenst, és a 14. század -
tól kezdve érkeztek folyamatosan a jelenlegi Európai Unió területére. 1450-re 
a romák már majdnem Európa teljes területét belakták. Közép-Európa ekkor 
már túl volt a romák első deportálásain és kiutasításain. A „roma” kifejezés olyan 
különböző csoportokra utal (lásd: 1. háttérmagyarázat) , amelyek bizonyos közös 
kulturális jellemzőkkel rendelkeznek, és történetükben meghatározó az európai 
társadalmakban való folyamatos marginalizálódás.
Mit ért ünk a „roma” kifejezés alatt?
Az Európa Tanács meghatározása szerint1, a „roma” kifejezés a roma, szinti, káló és más kapcsolódó európai 
csoportokra vonatkozik, beleértve az utazókat és a keleti csoportokat (dom és lom) is, és utal az érintett cso -
portok sokszínűségére, többek között azokra a személyekre is, akik cigányként azonosítják magukat.
Noha e csoportok kulturális és etnikai identitása nem egységes, gyakorlati meggondolásból mindegyikük 
esetében a „roma” szót alkalmazzuk.
1 Európa Tanács, „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues” (A roma kérdések leíró glosszáriuma), 2012.1. háttérmagyarázat
02 
Jelenleg a roma népesség Európa legnagyobb etnikai kisebbsége. A közös -
ség méretének becslései 10 és 12 millió fő között szóródnak. Közülük mintegy 
6,2 millióan élnek az Európai Unióban, legtöbbjük a közép-, illetve a kelet-európai 
tagállamokban. Európában a romák legnagyobb része (80–85%) jelenleg letele -
pedett életmódot folytat2. A vándorló életmódot folytató romákat nem szabad 
összetéveszteni azokkal a romákkal, akik letelepedési szándékkal az egyik uniós 
tagállamból a másikba költöznek. Az 1. ábra  a roma népesség koncentrációját 
mutatja az Európai Unióban, a tagjelölt országokban3 és a potenciális tagjelölt 
országokban4.2 „A nemzeti romaintegrációs 
stratégiák uniós 
keretrendszere 2020-ig”, 
COM(2011) 173 végleges, 2011. 
április 5.
3 Albánia, Macedónia Volt 
Jugoszláv Köztársaság, 
Montenegró, Szerbia és 
Törökország.
4 Bosznia-Hercegovina és 
Koszovó*.
13 Bevezetés 1. ábraA roma népesség becs ült mérete az Európai Unióban, a tagjelölt és a potenciális 
tagjelölt országokban (2012)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Európa Tanács adatai alapján.
Közigazgatási határok: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Térkép: Eurostat – Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
Uniós tagállamok
Tagjelölt országokPotenciális tagjelölt országok
Szám = a roma népesség átlagos becsült mérete.
5–10
1–4,90,4–0,9  0,4 alattA teljes népességen belüli átlagos becsült arány (%):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* E szövegben minden, Koszovóra – az ország területére, intézményeire vagy
népességére – történő hivatkozás az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1244. sz. határozatánakteljes mértékben megfelelve értelmezendő, Koszovó státuszának sérelme nélkül.
14 Bevezetés 
03 
Az Unió becsült roma népességének mintegy négyötöde az 1. táblázatban  fel-
sorolt nyolc tagállamban él. Azokban a tagállamokban, ahol a legnagyobb a roma 
népesség koncentrációja (Bulgária, Szlovákia, Románia és Magyarország), a diá -
kok és a munkaerőpiacra újonnan belépők 15–20%-át romák teszik ki. 1. táblázatA legnagyobb becs ült roma népességgel rendelkező tagállamok
TagállamA roma népesség átlagos becsült mérete
Becsült minimum Becsült maximum
Személyek számaA teljes népességen 
belüli arány
Románia 1 850 000 8,6% 1 200 000 2 500 000
Bulgária 750 000 9,9% 700 000 800 000
Magyarország 750 000 7, 5%  500 000 1 000 000
Spanyolország 750 000 1,6% 500 000 1 000 000
Szlovákia 490 000 9,0% 380 000 600 000
Franciaország 400 000 0,6% 300 000 500 000
Cseh Köztársaság 200 000 1,9% 150 000 250 000
Görögország 175 000 1,5% 50 000 300 000
Összesen 5 365 000 3,0% 3 780 000 6 950 000
Az Európai Unióban összesen 6 197 100 1,2% 4 368 700 8 025 500
Megjegyzés:  „Az Európai Unióban összesen” adat Horvátországot is magában foglalja.
Forrás:  Európa Tanács, „Estimates and official numbers of Roma in Europe” (Becslések és hivatalos adatok az európai romákról), 2012. július.
15 Bevezetés 
05 
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikke továbbá meg -
állapítja, hogy az Európai Unió célja a faji vagy etnikai származáson alapuló 
megkülönböztetés elleni küzdelem, a Tanács fellépése révén (az EUMSZ 19. cikke). 
Az EUMSZ 21. cikke ezenkívül az uniós polgárok EU-n belüli szabad mozgásához 
és tartózkodásához való jogát is megállapítja.
06 
Az alábbi jogi és szakpolitikai eszközök szintén relevánsak a romák integrációját 
célzó intézkedések szempontjából:
– az Európai Unió 2000. évi Alapjogi Chartája5, különösen annak a megkülön -
böztetésmentességre vonatkozó 21. cikke. A Charta rendelkezései a 2009. 
december 1-jén hatályba lépő Lisszaboni Szerződéssel jogilag kötelezővé 
váltak,
– az egyenlő elbánásról szóló két 2000. évi tanácsi irányelv6: a faji egyenlő -
ségről szóló irányelv, amely különböző területeken tiltja a faji vagy etnikai 
származáson alapuló megkülönböztetést; és a foglalkoztatási egyenlőségről 
szóló irányelv, amely több rendelkezést tartalmaz a munkahelyen való egyen -
lő bánásmódról,Jogi és szakpolitikai keretrendszer
04 
Általában a társadalmi befogadást és konkrétan a roma népesség integrációját 
elősegíteni hivatott uniós kezdeményezések legfőbb jogalapját az uniós szerző -
dések képezik. Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke különösen re -
leváns, mivel többek között biztosítja a kisebbségekhez tartozó személyek jogait 
(lásd: 2. háttérmagyarázat ).
5 Az Európai Unió Alapjogi 
Chartája (HL C 364., 
2000.12.18., 1. o.).
6 A Tanács 2000. június 29-i 
2000/43/EK irányelve 
a személyek közötti, faji vagy 
etnikai származásra való 
tekintet nélküli egyenlő 
bánásmód elvének 
alkalmazásáról (a faji 
egyenlőségről szóló irányelv) 
(HL L 180., 2000.7.19., 22. o.), és 
a Tanács 2000. november 27-i 
2000/78/EK irányelve 
a foglalkoztatás és 
a munkavégzés során 
alkalmazott egyenlő 
bánásmód általános 
kereteinek létrehozásáról (a 
foglalkoztatási egyenlőségről 
szóló irányelv) (HL L 303., 
2000.12.2., 16. o.).Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke
„Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, 
valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának érté -
kein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, 
az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában”.2. háttérmagyarázat
16 Bevezetés 
– az uniós polgárok szabad mozgáshoz való jogáról szóló 2004-es európai par -
lamenti és tanácsi irányelv7,
– a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló 2008-as tanácsi 
kerethatározat8, amely egységes büntetőjogi megközelítést határoz meg 
a rasszista és idegengyűlölő beszéd és bűncselekmények elleni küzdelemre,
– a romák integrációját célzó hatékony intézkedésekről szóló 2013-as tanácsi 
ajánlás9,
– a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020-ig érvényes uniós keretrendszeré -
ről szóló 2011-es bizottsági közlemény10, amely ezzel kapcsolatban az Alap -
jogi Ügynökség szerepét is meghatározza11.
07 
A romák társadalmi befogadását előmozdítani hivatott jelenlegi uniós szintű 
szakpolitikai prioritások a 2010-ben elfogadott Európa 2020 stratégián alapulnak, 
amelynek célja intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása 
Európában. Annak méréséhez, hogyan halad az Európa 2020 céljainak elérése, az 
Unió egészére vonatkozóan öt kiemelt célt fogadtak el. Azokban a tagállamok -
ban, ahol jelentős százalékban élnek roma lakosok, a romák társadalmi befogadá -
sát támogató szakpolitika sikere potenciálisan az öt kiemelt célból háromra lehet 
hatással (az oktatással12; a foglalkoztatással13; valamint a szegénység és a társadal -
mi kirekesztés felszámolásával14 kapcsolatos célokra).
08 
Jelentésünkben az „integráció” és a „társadalmi befogadás” kifejezések e  gy-
aránt olyan intézkedésekre vonatkoznak, amelyek célja az uniós tagállamokban 
élő romák életkörülményeinek és emberi jogi helyzetének a javítása15 (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).7 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2004. április 29-i 
2004/38/EK irányelve az Unió 
polgárainak és családtagjaiknak 
a tagállamok területén történő 
szabad mozgáshoz és 
tartózkodáshoz való jogáról, 
valamint az 1612/68/EGK 
rendelet módosításáról, 
továbbá a 64/221/EGK, 
a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, 
a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, 
a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, 
a 90/365/EGK és a 93/96/EGK 
irányelv hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 158., 
2004.4.30., 77. o.). Különösen 
a legfeljebb három hónapig 
tartó tartózkodás jogáról, 
illetve a három hónapot 
meghaladó tartózkodás jogáról 
szóló 6. és 7. cikk.
8 A Tanács 2008. november 28-i 
kerethatározata a rasszizmus és 
az idegengyűlölet egyes formái 
és megnyilvánulásai elleni, 
büntetőjogi eszközökkel 
történő küzdelemről.
9 A Tanács 2013. december 9-i 
ajánlása a romák integrációját 
célzó hatékony tagállami 
intézkedésekről (HL C 378., 
2013.12.24., 1. o.).
10 COM(2011) 173 végleges.
11 Az Alapjogi Ügynökségnek 
a nemzeti romaintegrációs 
stratégiákkal kapcsolatos 
szerepe a következőkből áll: a) 
szakértői támogatás nyújtása 
az uniós intézményeknek; b) 
adatgyűjtés; és c) 
együttműködés 
a tagállamokkal olyan eszközök 
létrehozása céljából, amelyek 
bizonyítékkal szolgálnak az 
elért haladásról.
12 Az oktatással kapcsolatos 
célok: a korai iskolaelhagyók 
arányát 10% alá kell 
csökkenteni, és el kell érni, 
hogy a 30–34 éves korosztály 
legalább 40%-a rendelkezzék 
felsőfokú végzettséggel.
13 A cél: a 20–64 éves korosztály 
75%-a részesüljön 
foglalkoztatásban.
14 A cél: legalább 20 millióval 
csökkenjen a szegénységben 
és kirekesztettségben élők, 
illetve az ezek által 
fenyegetettek száma.
15 Ez a megközelítés összhangban 
van az Európai Unió Tanácsa 
meghatározásával, amely 
a romák integrációját célzó 
nemzeti stratégiák 2020-ig 
17 Bevezetés 
Hogyan nyújt az Európai Unió pénzü gyi támogatást 
a romák integrációját célzó intézkedésekhez?
09 
A társadalmi befogadást célzó uniós pénzügyi támogatás nyújtására nagyobb 
részben elsősorban az Európai Szociális Alap (ESZA) révén kerül sor (a romák 
integrációját elősegítő intézkedések finanszírozásával), de szerepet játszik – az 
uniós kohéziós politikával összefüggésben – az Európai Regionális Fejlesztési 
Alap (ERFA) is. A Bizottság közvetlen irányítása alá tartozó konkrét programok 
keretében más finanszírozási források is rendelkezésre állnak16.
10 
Az ESZA és az ERFA felhasználása nemzeti és regionális többéves operatív progra -
mok (OP) révén történik, amelyeket a tagállami kidolgozást követően a Bizottság 
hagy jóvá. Az egyes operatív programokon belül a rendelkezésre álló források 
teljes összege az OP különböző prioritási tengelyeinek mentén kerül lebontásra.
11 
A 2007–2013-as időszakra az ERFA költségvetése mintegy 201 milliárd euró, az 
ESZA költségvetése pedig 76 milliárd euró volt. A 2014–2020-as programozási 
időszakban az ERFA és az ESZA az Európai Strukturális és Beruházási Alapokhoz 
(ESB-alapok)17 tartoznak; költségvetésük a teljes időszakra összesen mintegy 
197 milliárd  euró (ERFA), illetve 86  milliárd  euró (ESZA).érvényes uniós 
keretrendszeréről szóló 
következtetéseiben szerepel: az 
Európai Unió Tanácsa (2011), 
A romák integrációját célzó 
nemzeti stratégiák uniós 
keretrendszere 2020-ig – 
a Tanács következtetései, 
a Foglalkoztatási, 
Szociálpolitikai, Egészségügyi 
és Fogyasztóvédelmi Tanács 
3089. ülése, Brüsszel, 2011. 
május 19.
16 A foglalkoztatási és társadalmi 
innovációs program (EaSI) 
(2014–2020); ennek elődje, 
a „Progress” közösségi 
foglalkoztatási és társadalmi 
szolidaritási program 
(2007–2013); a „Jogok, 
egyenlőség és polgárság” 
program (2014–2020); ennek 
elődjei, az „Alapvető jogok és 
polgárság” program, 
a „Daphne III” program és 
a „Progress” – 
a megkülönböztetésmentesség 
és nemek közötti egyenlőség 
terén való fellépések 
programja.
17 A 2014–2020-as programozási 
időszakban az ERFA, az ESZA és 
a Kohéziós Alap az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alappal (EMVA) és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alappal 
(ETHA) együtt alkotják az 
európai strukturális és 
beruházási alapokat 
(ESB-alapok).Az „integráció” és a „társadalmi befogadás” kifejezések egymással felcserélhető 
módon való alkalmazása
Az „integráció” és a „társadalmi befogadás” kifejezéseket gyakran egymással felcserélhető módon használják 
az olyan szakpolitikai kezdeményezések átfogó célkitűzéseinek leírásához, amelyek célja a roma népesség 
helyzetének javítása.
Az „integráció” kifejezést inkább – az EUSZ 2. cikkében ismertetett – alapjogok és -értékek védelmét előtérbe 
helyező kezdeményezésekkel kapcsolatban alkalmazzák. A kifejezés a nemzeti romaintegrációs stratégiákban 
is szerepel.
A „társadalmi befogadás” kifejezést inkább társadalmi-gazdasági kezdeményezésekkel összefüggésben hasz -
nálják. Szerepel például az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés megvalósulását célzó Európa 2020 
stratégiában is.3. háttérmagyarázat
18 Bevezetés 
12 
Arról, hogy ezek az összegek milyen arányban finanszíroztak kifejezetten a romák 
integrációjával kapcsolatos kezdeményezéseket, nincs nyilvántartás. A tagállami 
tervezési dokumentumokból azonban arra következtethetünk, hogy a 2014–2020-as 
programozási időszakra mintegy 1,5  milliárd  euró került elkülönítésre a marginalizált 
közösségek, többek között a romák társadalmi-gazdasági integrációjára (lásd még: 
69. bekezdés és 6. táblázat ). A 2007–2013-as programozási időszakra hasonló indika -
tív adatok nem állnak rendelkezésre.
Más európai és nemzetközi szervezetek szerepe 
a romák integrációjában
13 
Az Európa Tanács volt az első olyan intézmény, amely a romák integrációjának 
kérdését európai szinten kezelte. Az Európa Tanács már több mint 40 éve törek -
szik a roma népesség elleni hátrányos megkülönböztetés leküzdésére és a margi -
nalizált roma közösségek integrációjának javítására.
14 
Más nemzetközi szervezetek – többek között a Világbank, az Európai Biztonsági 
és Együttműködési Szervezet (a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok 
Hivatala) és az ENSZ Fejlesztési Programja – más-más szerepet felvállalva, szintén 
tevékenyen felléptek a romák integrációjának területén.
19
 Az ellenőrzés hatóköre és 
céljai
18 A nemzeti romaintegrációs 
stratégiákkal kapcsolatos 
uniós keretek területét érintő 
feladatokat más 
főigazgatóságok is végeznek, 
ezek az Oktatásügyi és 
Kulturális Főigazgatóság, az 
Egészségügyi és 
Élelmiszerbiztonsági 
Főigazgatóság, valamint Az 
Európai Szomszédságpolitika 
és a Csatlakozási Tárgyalások 
Főigazgatósága.15 
Ellenőrzésünk során azt értékeltük, hogy az uniós szakpolitikai kezdeményezések és 
az ERFA, illetve az ESZA révén nyújtott pénzügyi támogatások eredményesen hoz -
zájárultak-e a romák integrációjához. Ellenőrzésünk hatóköre mind a 2007–2013-as, 
mind a 2014–2020-as programozási időszakot magában foglalta. Elsősorban a követ -
kezőket vizsgáltuk:
– az egyes programozási időszakokban az uniós keretek, illetve tagállami roma 
stratégiák megkönnyítették-e a romák társadalmi befogadását célzó intézke -
désekre elkülönített ERFA- és ESZA-források eredményes felhasználását,
– az egyes programozási időszakokra az ERFA és az ESZA kereteit úgy alakí -
tották-e ki, hogy lehetővé tegyék a romák integrációját célzó intézkedések 
eredményes támogatását,
– a 2007–2013-as időszakban az ERFA és az ESZA keretében végrehajtott pro -
jektek eredményesen járultak-e hozzá a romák integrációjához.
16 
A bizonyítékok gyűjtéséhez interjúkat készítettünk bizottsági és tagállami tiszt -
viselőkkel, egyes projektgazdákkal és a projektek néhány részvevőjével. Emellett 
áttekintettük az uniós és tagállami hatóságoktól, valamint a projektgazdáktól 
kapott dokumentációt.
17 
Elsőként a romák integrációját célzó bizottsági támogatást értékeltük. E tá -
mogatás uniós jogszabályokat, szakpolitikai kereteket, az Unió prioritásait és 
céljait bemutató konkrét útmutatást foglalt magában; ezeket a 2007–2013-as és 
a 2014–2020-as programozási időszak kezdeményezéseivel kapcsolatban tekin -
tettük át. Megvizsgáltuk továbbá, hogy a Bizottság hogyan biztosította az alap -
vető jogok tiszteletben tartását. Ellenőrzésünknek ezt a részét a Bizottság azon 
főigazgatóságainál végeztük, amelyek a legbehatóbban foglalkoznak a romák 
integrációjával kapcsolatos szakpolitikákkal, ezek a következők: Jogérvényesü -
lési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóság, A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és 
a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, valamint a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság18.
20 Az ellenőrzés hatóköre és céljai 
18 
Áttekintettük továbbá a romák integrációját elősegítő tagállami stratégiai kerete -
ket, különös tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiákra (NRIS). Úgy véltük, 
hogy az eredményesség maximalizálásához szükséges, hogy a romák integráció -
ját célzó, az ERFA és az ESZA révén támogatott intézkedések szorosan kapcsolód -
janak ezekhez a keretekhez. Megvizsgáltuk még, hogy a felkeresett tagállamok 
megfelelő adminisztratív eljárásokat hoztak-e létre ahhoz, hogy sikeresen alkal -
mazhassák a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos stratégiai kereteket. 
A nemzeti romaintegrációs stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának koordi -
nálása a nemzeti roma kapcsolattartó pontok feladata. Ezért mind a négy felke -
resett tagállamban (Bulgária, Spanyolország, Magyarország és Románia) üléseket 
szerveztünk a nemzeti roma kapcsolattartó pontokkal, de találkoztunk a német, 
a görög, a francia, a szlovák és az egyesült királyságbeli kapcsolattartó pontokkal 
is, hogy szélesebb körű ismereteket szerezzünk a nemzeti stratégiákról és a két 
programozási időszak közötti lehetséges, a stratégiákat, a terveket és a program -
kialakítást érintő módosításokról.
19 
A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan azt is értékeltük, hogyan 
alakították ki, hajtották végre és követték nyomon az ERFA és az ESZA operatív 
programjait, hogy megítélhessük, e programok eredményesen tudják-e támogat -
ni a romák integrációját célzó intézkedéseket. Ebből az időszakból egy projekt -
mintát megvizsgálva értékeltük, hogy e projektek mennyiben járultak hozzá 
a marginalizálódott roma népesség integrációjához. A 2014–2020-as ESB-alapok 
értékelésekor az ERFA és az ESZA azon aspektusainak a kialakítására korlátozód -
tunk, amelyek a romák integrációja szempontjából relevánsak voltak, mivel az 
ellenőrzésre a programozási időszak igen korai szakaszában került sor.
20 
Négy tagállamot választottunk ki (Bulgária, Spanyolország, Magyarország és 
Románia) az itt élő roma lakosok nagy száma alapján, és azért, mert ezek az 
országok nagy összegeket különítettek el olyan szakpolitikai területekre, ame -
lyek potenciálisan a romák társadalmi befogadását célzó kezdeményezéseket is 
támogattak19.
21 
A négy felkeresett tagállamra vonatkozóan hét olyan ERFA, illetve ESZA operatív 
programot választottunk ki a 2007–2013-as időszakból, amelyek véleményünk 
szerint relevánsak a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos kezdeménye -
zések szempontjából, és a programok keretében végrehajtott projektekből 19-et 
ellenőriztünk20 (lásd: I. melléklet ); e projektek kiválasztása a tagállami hatóságok 
által nyújtott információk alapján történt. Elsősorban oktatási, foglalkoztatási, 
egészségügyi és lakhatási projektekre helyeztük a hangsúlyt, de felkerestünk 
más témákkal – társadalmi befogadással és megkülönböztetésmentességgel – 
foglalkozó projekteket is (lásd: 5. táblázat ). A kiválasztott projektek mindegyike 
lezárult 2013-ra. Az ellenőrzésünk keretében vizsgált projektek kiválasztásáért és 
végrehajtásáért felelős szervek listáját a  II. melléklet  tartalmazza.19 A 2007–2013-as programozási 
időszakban e négy tagállam az 
ERFA és az ESZA keretében 
összesen 14,1  milliárd  euró 
támogatást kapott társadalmi 
befogadási intézkedésekre. Ez 
az összeg az ugyanezen 
időszakban valamennyi 
tagállam számára 
a strukturális alapokból 
társadalmi befogadási 
intézkedésekre biztosított 
összeg 20%-ának felel meg.
20 Egy eredetileg kiválasztott 
projektet később relevancia 
hiánya miatt kivettünk 
a mintából.
21 Az ellenőrzés hatóköre és céljai 
22 
Ellenőrzési kritériumaink az EURoma hálózat21 tapasztalatára épültek; a hálózat 
a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos kezdeményezések sikerének 
biztosítása céljából ajánlásokat22 bocsátott ki. Felkerestük ezenkívül az Alapjogi 
Ügynökséget (FRA) is, hogy az adatgyűjtéssel kapcsolatban tájékozódjunk23.
23 
E kritériumok közül a legfontosabb a tíz közös alapelv; ezeket röviden a  2. ábra , 
részletesen pedig a  III. melléklet  mutatja be. Ezek az elvek 2009-ben, a romák 
társadalmi befogadásával foglalkozó Európai Roma Platform első, prágai ülésén 
kerültek megvitatásra. Ezt követően azokat mellékletként hozzácsatolták a 2009. 
június 8-i Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi 
Tanács ülésén született következtetésekhez.
24 
Az általunk a 2007–2013-as programozási időszakból kiválasztott operatív prog -
ramokhoz tartozó, a marginalizált roma népesség integrációját célzó intézkedé -
seket a 2014–2020-as időszakban kilenc új operatív programba építették be. Az új 
keretet, az ESB-alapokat e kilenc új operatív program alapján értékeltük.
25 
Az ellenőrzés során munkánkat a romák integrációjának területén jártas szak -
értők támogatták. Felállítottunk továbbá egy négy tanácsadóból álló testületet 
is, akik az ellenőrzési módszerhez járultak hozzá, továbbá biztosították a romák 
integrációjának kérdésével kapcsolatos fontos szempontok figyelembevételét.
26 
Mivel a különböző szereplők különbözőképpen érzékelhetik a marginalizált 
romák integrációját elősegítő intézkedéseket, illetve azok eredményét, minden 
kiválasztott tagállamban fókuszcsoportokat is létrehoztunk. Ezzel arra töreked -
tünk, hogy a szakértőket és az érdekelt felek képviselőit egybegyűjtve lehető -
séget adjunk nekik a romák társadalmi befogadását célzó intézkedésekről való 
véleménycserére az egyes tagállamokra vonatkozó előzetes megállapításaink 
tükrében. Később 13 különböző érdekelt féllel egy záró fókuszcsoport-ülést 
is tartottunk (ezen tanácsadói testületünk is részt vett). Az ülés célja előzetes 
megállapításaink áttekintése, valamint a lehetséges következtetések és ajánlások 
megvitatása volt.21 Az EURoma hálózat egy az 
uniós tagállamok képviselőit 
egybegyűjtő európai hálózat, 
amelynek célja a strukturális 
alapok használatának 
ösztönzése a roma közösséget 
célzó szakpolitikák 
eredményességének növelése 
érdekében.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, az EURoma hálózat 
technikai titkársága, „Tackling 
Roma Needs in the 2014–2020 
Structural Funds 
Programming Period - Guide 
to improve the planning 
process” (A romákkal 
kapcsolatos szükségletek 
kezelése a 2014–2020-as 
programozási időszakban – 
Iránymutatás a tervezési 
folyamat javításához), 2013. 
május.
23 Az Alapjogi Ügynökséget 
2007-ben hozták létre uniós 
ügynökségként, feladata az 
alapvető jogokkal kapcsolatos 
független, bizonyítékokon 
alapuló tanácsadás. Az FRA és 
az ENSZ Fejlesztési Programja 
(UNDP) külön-külön és 
közösen is készítettek 
felméréseket a roma 
háztartásokról 2004-ben, 
2009-ben, 2012-ben és 
2015-ben.
22 Az ellenőrzés hatóköre és céljai 2. ábraA romák társadalmi befogadására vonatkozó tíz közös alapelv
1.
Konstruktív, gyakorlatias és 
megkülönböztetésmentes 
szakpolitikák10.
A romák aktív 
részvétele
9.
A civil 
társadalom 
részvétele
8.
A regionális és 
helyi önkormány-
zatok bevonása
7.
Európai uniós 
eszközök 
használata
6.
A tényeken alapuló 
szakpolitikák átültetése5.
A nemi vonatkozás 
ﬁgyelembevétele4.
A romák teljes 
körű társadalmi 
integrációja3. 
Interkulturális 
megközelítés2.
Kifejezett, de nem 
kizárólagos célba-
vétel
Forrás:  Európai Számvevőszék.
23
 Észrevételek
Az uniós és tagállami szinten létrehozott stratégiákat 
illetően történtek előrelépések, azonban a legtöbb 
fejlesztésre túl későn ker ült sor ahhoz, hogy hatással 
lehessenek a 2007–2013-as programozási időszakra
27 
Mind uniós, mind tagállami szinten megvizsgáltuk a romák integrációját célzó 
intézkedések célzottságával és támogatásával kapcsolatos szakpolitikai fejlemé -
nyeket. Elsőként uniós szinten értékeltük a szakpolitikai fejleményeket. Másod -
sorban áttekintettük a nemzeti romaintegrációs stratégiákat, és értékeltük, hogy 
azok megfelelő eszköznek tekinthetők-e a romák integrációjával kapcsolatos 
problémák megfelelőbb kezeléséhez.
28 
Megvizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as időszakra létrehoztak-e uniós stratégiai 
keretet a romák integrációját célzó kezdeményezésekhez, valamint, hogy ezt 
később módosították vagy tökéletesítették-e. Ahhoz, hogy az Unió által finanszí -
rozott, a romák integrációját célzó szakpolitika eredményes lehessen, a Bizottság -
nak uniós jogszabályok, szakpolitikai keretek és konkrét iránymutatás rendelke -
zésre bocsátásával kell támogatnia a tagállamok tevékenységét.
A romák társadalmi befogadására irányuló uniós 
szakpolitikai kezdeményezésekről 2011-ben, az Unió 2004-es 
és 2007-es bővítése után szü letett megegyezés
Az uniós szakpolitikai kezdeményezéseket túl későn fogadták 
el ahhoz, hogy azok hatással lehessenek a 2007–2013-as 
programozási időszak kialakítására
29 
A romák társadalmi befogadásának kérdése uniós szinten közvetlenül azt meg -
előzően vált különösen lényegessé, mielőtt számos közép- és kelet-európai 
állam – némelyikük jelentős roma népességgel rendelkezik – 2004-ben, illetve 
2007-ben csatlakozott volna az Európai Unióhoz. A Bulgáriával, a Cseh Köztársa -
sággal, Magyarországgal és Szlovákiával kötött csatlakozási partnerségi meg -
állapodások24 középtávú politikai prioritássá tették a roma népesség további 
integrációját.24 A Bolgár Köztársasággal, 
a Cseh Köztársasággal, 
a Magyar Köztársasággal, 
Romániával, illetve a Szlovák 
Köztársasággal kötött 
csatlakozási partnerségekben 
megfogalmazott elvekről, 
prioritásokról, közbülső 
célokról és feltételekről szóló, 
1998. március 30-i és 1999. 
december 6-i tanácsi 
határozatok.
24 Észrevételek 
30 
A 2004-es, illetve 2007-es csatlakozásokat követően azonban az Unió mégsem ke -
zelte kiemelt politikai prioritásként a romák integrációját. A 2007–2013-as időszak 
rendeleteinek eredeti változatai semmilyen hivatkozást nem tartalmaztak a romák 
integrációjára vonatkozóan. Olyan követelmény sem szerepelt bennük, hogy az 
ERFA, illetve az ESZA operatív programjaiban kiemelt prioritásként szerepeljen ez 
a kérdés. A romák integrációjával kapcsolatos első konkrét hivatkozásra 2010-ben 
került sor, amikor a lakhatási intézkedésekre vonatkozó ERFA-rendeletben szerep -
lő támogathatósági feltételeket módosították25.
31 
A Bizottság 2008 óta törekszik a marginalizált roma közösségek helyzetének 
javítására. A romák helyzetéről szóló 2008-as első uniós csúcstalálkozót követően 
létrehozta a romák társadalmi befogadásával foglalkozó Európai Roma Platfor -
mot, egy szolgálatközi roma munkacsoportot, a nemzeti roma kapcsolattartó 
pontok hálózatát, valamint a romaintegrációs mutatókkal foglalkozó, az Alapjogi 
Ügynökség által koordinált munkacsoportot (lásd: 94. bekezdés). További támo -
gatási struktúrák: a nemzeti roma kapcsolattartó pontok hálózatának keretében 
létrejött két tematikus munkacsoport, valamint civilszervezetekkel, nemzetközi 
szervezetekkel és tudományos hálózatokkal szervezett rendszeres konzultációs 
ülések. A Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóság, az ESB-alapok 
irányításáért felelős főigazgatóságokkal együtt rendszeres tényfeltáró látogatá -
sokat és magas szintű kétoldalú párbeszédeket is szervez a tagállamokkal. Ezek 
a látogatások lehetőséget adnak az országos és helyi hatóságoknak, civilszerve -
zeteknek és minden érintett bizottsági részlegnek a szakpolitikai fejlemények 
személyes megvitatására.
32 
Az első olyan jelentős uniós szintű dokumentumot azonban, amely a romák 
integrációjának kérdésével foglalkozott, 2011 áprilisában adták ki, s ez a nem -
zeti romaintegrációs stratégiák (NRIS) uniós keretrendszeréről szóló bizottsági 
közlemény26 volt. Ezután az EPSCO-Tanács májusban olyan következtetéseket27 
fogadott el, amelyben a tagállamok elkötelezték magukat nemzeti romaintegrá -
ciós stratégiák elkészítése, aktualizálása és továbbfejlesztése mellett. Ez az után 
történt, hogy a Bizottság a jogérvényesülésért, az alapvető jogokért és az uniós 
polgárságért felelős biztoson keresztül nyilatkozatot tett a romák helyzetének 
legutóbbi fejleményeiről, és ebben kijelentette, hogy az etnikai vagy faji alapú 
hátrányos megkülönböztetésnek nincs helye Európában. A biztos hozzátette to -
vábbá, hogy a Bizottság készen áll kötelezettségszegési eljárást indítani az egyik 
tagállam (Franciaország) ellen a szabad mozgásról szóló irányelv diszkriminatív 
módon történő alkalmazásáért, ami nem összeegyeztethető az Európai Unió 
Alapjogi Chartájával. Az Európai Tanács 2011. júniusi következtetései elismerték 
a romák társadalmi befogadásának fontosságát, valamint a tagállami stratégiák 
elkészítésére, aktualizálására és továbbfejlesztésére vonatkozó EPSCO-tanácsi 
következtetések gyors végrehajtását sürgették.25 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2010. május 19-i 
437/2010/EU rendelete az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapról szóló 1080/2006/EK 
rendeletnek a marginalizált 
közösségeket segítő, 
lakásberuházási intézkedések 
támogathatósága 
tekintetében történő 
módosításáról (HL L 132., 
2010.5.29, 1. o.).
26 COM(2011) 173 végleges.
27 A Foglalkoztatási, 
Szociálpolitikai, Egészségügyi 
és Fogyasztóvédelmi Tanács.
25 Észrevételek 
33 
Ez volt az első olyan, kifejezetten a roma közösséget érintő uniós kezdeménye -
zés, amely nyomon követési mechanizmust is magában foglalt, és azt javasolta, 
hogy minden tagállam saját nemzeti romaintegrációs stratégiát készítsen (lásd: 
41. bekezdés). A kezdeményezés stabil kereteket biztosított a romák társadalmi 
be fogadásának támogatásához, és kijelölte azokat a területeket, amelyekben fel -
lépésekre és célok kitűzésére van szükség. Elsősorban kijelölte a beavatkozások 
négy prioritási területét, melyek a következők: oktatás, foglalkoztatás, egészség -
ügy és lakhatás. A tagállamokat felkérték, hogy e területen tűzzenek ki elérhető 
célokat.
34 
Arra azonban nem kérték a tagállamokat, hogy külön a megkülönböztetésmen -
tességre irányuló intézkedésekkel is foglalkozzanak, illetve hogy ehhez kapcso -
lódó külön célokat is kitűzzenek. Ezt a témát mind a négy fenti területen átívelő 
témaként jelölték meg28, a megkülönböztetésmentességre vonatkozó külön mér -
hető mutatókat és célokat azonban ritkán határoztak meg. Ez a jelenlegi szak -
politikai keretrendszer egyik jelentős hiányossága, mivel megnehezíti a Bizottság 
számára az elért eredmények mérését.
A roma népesség társadalmi befogadása 2011 óta: a szakpolitika-
alapú megközelítéstől a politikai elkötelezettségig
A romák integrációjával kapcsolatos, 2013-ban elfogadott tanácsi ajánlás
35 
A Tanács 2013-as ajánlása29 volt az első olyan uniós jogi eszköz, amely kifejezet -
ten a romák integrációjával foglalkozott, és amely alapvető előrelépésre utalt 
a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos uniós hozzáállásban. A korábbi 
szakpolitika-alapú megközelítés alkalmazása helyett az ajánlás a roma népes -
ség társadalmi befogadását az emberi jogok védelméről szóló rendelkezéseket 
tükröző tagállami politikai kötelezettségvállalásként állapította meg. Az ajánlás 
konkrét útmutatást ad a tagállamok számára arról, hogyan javíthatják és gyor -
síthatják fel tevékenységeiket a romák integrációjának elősegítése érdekében 
az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy és a lakhatás területén. Horizontális 
szakpolitikai intézkedésekkel kapcsolatos útmutatást is ad, mégpedig a meg -
különböztetésmentesség kezelésére vonatkozóan. Az ajánlás egyértelműen utal 
a cigányellenességre, a rasszizmus egy konkrét, a történelmi megkülönböztetés 
által táplált formájára is.28 Az egyenlő elbánás az uniós 
keretrendszer olyan 
horizontális alapelve, amelyet 
a keretrendszer mint a romák 
eredményes társadalmi 
befogadásának előfeltételét 
tekinti. Az uniós keretrendszer 
egyértelműen elismeri, hogy 
„először is a tagállamoknak 
biztosítaniuk kell, hogy 
a romákat ne érje hátrányos 
megkülönböztetés, a többi 
uniós polgárral egyenlő 
elbánásban részesüljenek, és 
az Európai Unió alapjogi 
chartájában foglaltaknak 
megfelelően valamennyi 
alapvető jog egyenlő módon 
legyen számukra biztosítva”, 
„A nemzeti romaintegrációs 
stratégiák uniós 
keretrendszere 2020-ig”, 2. o.
29 A Tanács 2013. december 9-i 
ajánlása a romák integrációját 
célzó hatékony tagállami 
intézkedésekről.
26 Észrevételek 2. táblázatA romák integrációjával kapcsolatos országspecifikus ajánlások témája az érintett öt 
tagállam esetében
2012 2013 2014 2015
Bulgária A romák integrációja általában Oktatás Foglalkoztatás/Oktatás Oktatás
Cseh Köztársaság n.a. Oktatás Oktatás Oktatás
Magyarország A romák integrációja általában Szegénység/Oktatás Szegénység/Oktatás Oktatás
Románia n.a.A romák integrációja 
általában/OktatásFoglalkoztatás/Oktatás Oktatás
Szlovákia Oktatás Oktatás Oktatás Oktatás
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
37 
A Bizottság az egyenlő elbánásra vonatkozó két irányelv30 végrehajtását is szorosan 
figyelemmel kísérte (a 3. táblázat  részleteket tartalmaz a faji egyenlőségről szóló 
irányelv végrehajtásáról). A Bizottság 2014-ben a Cseh Köztársaság, 2015-ben pedig 
Szlovákia ellen kezdeményezett kötelezettségszegési eljárást, mindkét esetben 
a roma diákoknak az oktatási rendszerben történő szegregációja okán. A többi 
eset nem áll kifejezetten kapcsolatban a roma népességgel. A Bizottság a rassziz -
mus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi 
eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008-as kerethatározat végrehajtását is 
figyelemmel kíséri. A kerethatározat 2014-től végrehajtható.A Bizottság 2012 óta bocsát ki a romák társadalmi befogadásáról szóló 
országspecifikus ajánlásokat
36 
A romák társadalmi befogadásáról szóló országspecifikus ajánlásokat a Bizottság 
2012 óta bocsátja ki. Mindeddig öt, nagyszámú roma kisebbséggel rendelkező 
tagállamhoz címzett ilyen ajánlásokat: Bulgáriához, Magyarországhoz, Szlovákiá -
hoz, a Cseh Köztársasághoz és Romániához. A  2. táblázat  mind az öt tagállamra 
vonatkozóan, külön-külön részletesen bemutatja az ajánlások témáját.
30 A Tanács 2000/43/EK irányelve 
(„faji egyenlőségről szóló 
irányelv”) és 2000/78/EK 
irányelve („foglalkoztatási 
egyenlőségről szóló irányelv”).
27 Észrevételek 3. táblázatA faji egyenlőségről szóló 2000/43/EK irányelv végrehajtásának nyomon követése
TagállamÁtültetés Kötelezettségszegés1
Határidő Határidőre megtörténtA tagállami jogszabályok 
nincsenek összhangban az 
uniós joggal A tagállam helytelenül 
alkalmazza az uniós jogot
Belgium 2003. júl. 19. √
Bulgária 2007. jan. 1. √ Lezárva
Cseh Köztársaság 2004. máj. 1. √ Lezárva Folyamatban
Dánia 2003. júl. 19. √ Lezárva Lezárva
Németország 2003. júl. 19. √
Észtország 2004. máj. 1. √ Lezárva
Írország 2003. júl. 19. √
Görögország 2003. júl. 19. √
Spanyolország 2003. júl. 19. √ Lezárva
Franciaország 2003. júl. 19. √
Horvátország 2013. júl. 1. √
Olaszország 2003. júl. 19. √
Ciprus 2004. máj. 1. √
Lettország 2004. máj. 1. √ Lezárva
Litvánia 2004. máj. 1. √ Lezárva
Luxemburg 2003. júl. 19. √
Magyarország 2004. máj. 1. √ Lezárva
Málta 2004. máj. 1. √ Lezárva
Hollandia 2003. júl. 19. √ Lezárva
Ausztria 2003. júl. 19. √ Lezárva
Lengyelország 2004. máj. 1. √ Lezárva Lezárva
Portugália 2003. júl. 19. √ Lezárva
Románia 2007. jan. 1. √ Lezárva
Szlovénia 2004. máj. 1. √ Folyamatban
Szlovákia 2004. máj. 1. √ Lezárva Folyamatban
Finnország 2003. júl. 19. √ Lezárva
Svédország 2003. júl. 19. √ Lezárva
Egyesült Királyság 2003. júl. 19. √ Lezárva Lezárva
1 2015. decemberi adatok
Megjegyzés:  Csak a Cseh Köztársaság és Szlovákia esetében került sor kifejezetten a roma népességgel kapcsolatos kötelezettségszegési 
eljárásra.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
28 Észrevételek 
A Bizottság által kiadott útmutatás és megerősített egy üttműködés az 
Európa Tanáccsal
38 
E fő kezdeményezések mellett a Bizottság több szakpolitikai iránymutatást is 
kiadott az uniós forrásoknak a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos 
felhasználásáról. Ezek többek között: tematikus útmutatások a romákról és 
a marginalizált közösségekről, a marginalizált roma közösségek integrációjának 
tematikus előzetes feltételrendszerére vonatkozó dokumentum, valamint a tag -
államok számára készített iránymutató feljegyzés az európai strukturális és beru -
házási alapoknak az oktatási és térbeli szegregáció kezelése érdekében történő 
felhasználásáról.
39 
Továbbá, 2014-ben a Bizottság kiadta az európai partnerségi magatartási kó -
dexet, amely szerint a tagállamoknak a civilszervezeteket is be kell vonniuk 
a partnerségi megállapodásokba, és biztosítaniuk kell, hogy e szervezetek aktív 
szerepet játsszanak az ESB-alapok által támogatott programok kialakításában és 
végrehajtásában31.
40 
A romák integrációjának területén végzett eredményesebb tevékenysége érde -
kében a Bizottság 2011 óta szorosabban működik együtt az e téren nagy tapasz -
talattal rendelkező Európa Tanáccsal (lásd: 13. bekezdés). Külön megemlítendő, 
hogy a Bizottság részt vett az Európa Tanács titkársága által szervezett találkozó -
kon és az Európa Tanács néhány közös programjában (ROMACT32 és ROMED33).
Tagállami szinten történt előrelépések: elfogadták a nemzeti 
romaintegrációs stratégiákat, de továbbra is maradtak 
hiányosságok
41 
2011-ben a tagállamokat arra kérték, hogy a 2011–2020-as időszakra vonatkozóan 
dolgozzanak ki nemzeti romaintegrációs stratégiát (NRIS) vagy, ha a stratégia 
már létezett, azt igazítsák a romák integrációjával kapcsolatos uniós célokhoz. 
A stratégiáknak célzott fellépéseket és az azokhoz szükséges (tagállami, uniós és 
egyéb) finanszírozással kapcsolatos információkat is kell tartalmazniuk. Megoldá -
sokat is kell javasolniuk továbbá az uniós források eredményesebb felhasználása 
előtt álló jelenlegi akadályok leküzdésére, és le kell fektetniük egy megbízható, 
a romák számára konkrét eredményeket biztosító monitoringmechanizmus 
alapjait.31 A Bizottság 2014. január 7-i 
240/2014/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete az európai 
strukturális és beruházási 
alapok keretében 
megvalósított partnerségre 
vonatkozó európai 
magatartási kódexről (HL 74., 
2014.3.14., 1. o.).
32 A ROMACT célja a helyi 
önkormányzatok – különösen 
a választott tisztviselők és 
a vezető köztisztviselők – 
reagálóképességének és 
elszámoltathatóságának 
javítása a marginalizált roma 
közösségek tekintetében. 
Célja mindenekelőtt olyan 
hosszú távú fenntartható 
politikai elkötelezettség, 
amely fenntartható terveket 
és intézkedéseket eredményez 
a romák társadalmi 
befogadása terén (lásd még: 
http://coe-romact.org/ ).
33 A ROMED két szakaszból áll. 
A ROMED első szakaszának 
középpontjában egy olyan 
kezdeményezés áll, amelynek 
célja közösségi közvetítők 
(mediátorok) képzése, akik 
képesek magas szintű 
közvetítői tevékenységet 
végezni a roma közösségek és 
a helyi önkormányzatok 
között. A program 2011-es 
kezdete óta összesen 
22 országban több mint 
1300 mediátor részesült 
képzésben. A ROMED 
2013-ban kezdődő második 
szakasza a helyi környezetre, 
és különösen arra 
összpontosít, hogy 
a közvetítés (mediáció) 
hogyan tudja elősegíteni 
a roma közösségek 
részvételét – az Európa Tanács 
11 tagállamában – 
a kiválasztott önkormányzatok 
inkluzívabb és 
demokratikusabb 
irányításában (lásd még: 
http://romed.coe-romact.
org/ ).
29 Észrevételek 
42 
E romaintegrációs stratégiák tekintetében:
– megvizsgáltuk a felkeresett tagállamok nemzeti romaintegrációs stratégiái -
nak konkrét tartalmát,
– ellenőriztük, hogy a stratégiák végrehajtásához azonosították-e a releváns 
szereplőket, valamint hogy ezzel összefüggésben milyen szerepet játszottak 
a nemzeti roma kapcsolattartó pontok,
– értékeltük a stratégiák végrehajtásával kapcsolatos monitoringeljárásokat,
– áttekintettük, hogy a Bizottság hogyan értékelte a tagállamoknak a nemzeti 
romaintegrációs stratégia végrehajtásáról szóló jelentéseit.
Nemzeti romaintegrációs stratégiák (NRIS)
A felkeresett tagállamok által elfogadott nemzeti romaintegrációs 
stratégiák
43 
Miután a Bizottság kiadta közleményét, amelyben felkérte a tagállamokat nemze -
ti romaintegrációs stratégia elfogadására, valamennyi tagállam eleget tett ennek 
a felkérésnek34. Egyes tagállamok a romák integrációját célzó integrált szakpoli -
tikai intézkedések mellett döntöttek, ezt mi a nemzeti romaintegrációs stratégi -
ákkal egyenértékűnek tekintettük. Mind a négy általunk felkeresett tagállamban 
a nemzeti romaintegrációs stratégiát cselekvési tervek követték. Mindegyikük 
létrehozott nemzeti roma kapcsolattartó pontokat is.
44 
A Bizottság azt nem írta elő, hogy a megkülönböztetésmentességnek a fő 
prioritási területek között kell szerepelnie a stratégiákban. Ennek ellenére 
Bulgária, Magyar  ország35 és Spanyolország stratégiájában a négy fő előírt 
területet (oktatás, foglalkoztatás, egészségügy és lakhatás) egy kifejezetten 
a megkülönböztetés  mentességgel foglalkozó fejezettel is kibővítette. Románia 
nemzeti romaintegrációs stratégiája szintén utalt a megkülönböztetésmentes -
ségre, azonban csak közvetetten, az előírt négy fő terület tárgyalásában. A négy 
kiválasztott tagállam közül csak Bulgária és Magyarország tűzött ki a megkülön -
böztetésmentességgel kapcsolatos célokat.34 Málta kivételével, amely 
kijelentette, hogy nem 
rendelkezik roma 
népességgel.
35 Nemzeti Társadalmi 
Felzárkózási Stratégia – 
mélyszegénység, 
gyermekszegénység, romák 
(mivel Magyarországon 
a stratégia nem csak a romákat 
célozta meg). Az 
egyértelműség érdekében az 
alábbiakban erre mint nemzeti 
romaintegrációs stratégiára 
utalunk.
30 Észrevételek 
45 
A négy stratégiából három tartalmazott célokat az oktatás, foglalkoztatás, 
egészség  ügy és lakhatás területét illetően. A negyedik, a magyar stratégia, álta -
lános célokat tartalmazott, azonban nem szerepeltek benne ezekhez kapcsolódó 
számszerűsített célértékek, és – például a lakhatás területén – nem minden cél 
vonatkozott kifejezetten a roma népességre. Míg a stratégia releváns informáci -
ókat nyújtott a roma népesség magyarországi helyzetére vonatkozóan, ezeket 
nem használták fel a romák integrációjára vonatkozó mutatók, illetve referencia -
értékek kialakításához. Románia nemzeti romaintegrációs stratégiája csak egyes 
mutatókhoz rendelt referenciaértékeket. Ez – mivel nem volt ismert a kiinduló -
pont – megnehezítette a stratégiák keretében elért eredmények értékelését.
Valamennyi nemzeti romaintegrációs stratégia utal a romák társadalmi 
befogadásának 10 közös alapelvére
46 
A stratégiák mindegyike vagy közvetlenül (Bulgária, Magyarország és Spanyol -
ország), vagy közvetetten (Románia) utalt a romák társadalmi befogadásának 10 
közös alapelvére (lásd: 23. bekezdés és 2. ábra ). Megállapítottuk azonban, hogy 
a tagállamok maguk a stratégiák megfogalmazásakor nem mindig alkalmazták 
a 10 közös alapelvet:
 ο Spanyolország és Bulgária írásos bizonyítékot mutatott be egyrészt arról, 
hogy konzultált a civilszervezetekkel, másrészt a nemzeti hatóságoknak 
a civil  szervezetek hozzájárulásával kapcsolatos visszajelzéséről;
 ο Románia és Magyarország csak részben vette figyelembe a 9. (a civil társada -
lom részvétele) és a 10. (a romák aktív részvétele a politikai döntéshozatal -
ban) közös alapelvet:
– Romániában a stratégia elfogadása előtt konzultációra is sor került, 
amelynek keretében több találkozót szerveztek, ezek átláthatóságát és 
számát azonban a civilszervezetek megkérdőjelezték. Kijelentésük szerint 
nem tájékoztatták őket arról, hogy hozzájárulásukat miként építették be 
a stratégiába. Nem találtunk bizonyítékot arról, hogy a román hatóságok 
figyelembe vették-e a civilszervezetek véleményét és ha igen, milyen 
mértékben.
– Magyarországon kevés bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy a nemzeti 
romaintegrációs stratégiával kapcsolatos konzultációs folyamatra miként 
került sor, és a stratégia aktualizált változata nem tartalmazott informáci -
ót arról, hogy a különböző érdekeltek hozzászólásait hogyan vették figye -
lembe. A cselekvési tervet illetően nem került sor konzultációra. Továbbá, 
két szervezetet jelöltek ki arra a feladatra, hogy a stratégia legfontosabb 
intézkedéseit a közigazgatási szervekkel közreműködve végrehajtsák. Ez 
azzal a hatással járt, hogy más civilszervezetek kiszorultak a folyamatból.
31 Észrevételek 
A nemzeti romaintegrációs stratégiákban nem szerepel pontosan, hogy az 
adott tagállamban milyen pénz ügyi támogatás áll rendelkezésre a romák 
társadalmi befogadását támogató intézkedésekre
47 
Elemzésünk rámutatott, hogy a bolgár, a magyar és a spanyol nemzeti romainteg -
rációs stratégia nem tartalmazott információt a romák integrációjára vonatkozó 
intézkedésekre – a tagállami költségvetésből, illetve az uniós költségvetésből 
társfinanszírozott ERFA, illetve ESZA operatív programokból – rendelkezésre álló 
előirányzott összegekről. Bulgária esetében a stratégiában az szerepelt, hogy 
a stratégia végrehajtását jelentő projektek elsősorban uniós forrásokból finanszí -
rozandók. Erre a célra költségvetést csak Románia biztosított, ezzel kapcsolatban 
azonban voltak következetlenségek: a stratégia az ERFA-t nem említette finanszí -
rozási forrásként, noha azt azóta, hogy az ERFA-t 2010-ben (még a nemzeti roma -
integrációs stratégia elfogadása előtt) módosították, finanszírozási forrásként 
használták36. Az azzal kapcsolatos információk hiánya, hogy milyen pénzügyi 
eszközök álltak rendelkezésre a romák társadalmi befogadását érintő problémák 
kezelését célzó intézkedésekre, megnehezíti annak értékelését, hogy a tagállami 
stratégiák kezdettől fogva reálisak voltak-e.
A nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásával kapcsolatos 
felelősségi körök: a nemzeti roma kapcsolattartó pontok (NRKP) 
szerepe
48 
Az elemzésünkben szereplő tagállamok mindegyike – a Bizottság 2011-es közle -
ményében foglalt követelményeknek megfelelően – létrehozott nemzeti roma 
kapcsolattartó pontokat, és meghatározta azok feladatait. A nemzeti roma kap -
csolattartó pontok felelősek a nemzeti romaintegrációs stratégia kidolgozásának 
és végrehajtásának koordinációjáért. Figyelemmel kísérik a nemzeti romainteg -
rációs stratégiák keretében tett előrelépéseket, és az ezzel kapcsolatos informá -
ciókat megosztják a Bizottsággal37. A kapcsolattartó pontok hatáskörei azonban 
korlátozottak. Amiatt, hogy az operatív feladatokkal a tagállami minisztériumokat 
bízták meg, a kapcsolattartó pontok a kiválasztott tagállamokban nem rendel -
keztek hatáskörrel az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás, illetve az egészségügy 
területén. A nemzeti roma kapcsolattartó pontok arról sem dönthettek, hogy 
a finanszírozási forrásokat miként rendeljék az integrációs programokhoz.
49 
A kilenc kiválasztott nemzeti roma kapcsolattartó pont mérete, összetétele és fel -
adatai igen eltérőek voltak. Számos kapcsolattartó pont – más elnevezéssel – már 
létezett a nemzeti roma kapcsolattartó pontok fogalmának bizottsági bevezetése 
előtt is; egyes kapcsolattartó pontok ekkor további feladatokat kaptak, anélkül 
azonban, hogy ez további források biztosítását is jelentette volna38. A bolgár 
kapcsolattartó pont kapacitása – amint az 50. bekezdésben is olvasható – nem 
volt elegendő.36 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2006. július 5-i 
1080/2006/EK rendelete az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapról és az 1783/1999/EK 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 210., 
2006.7.31., 1. o.).
37 COM(2011) 173 végleges, 9. o.
38 A spanyol kapcsolattartó pont 
például a Bizottságnak szóló 
2014-es éves jelentésében 
megjegyezte, kihívást jelent 
az, hogy a nemzeti 
romaintegrációs stratégia 
megfelelő végrehajtásának 
biztosítása céljából több 
forrást juttassanak 
a kapcsolattartó pontnak.
32 Észrevételek 
50 
A stratégiák végrehajtásával kapcsolatos feladatok elosztása tekintetében azonban 
két hiányosságot állapítottunk meg. Elsőként, Romániában és Spanyolországban 
nem volt megfelelő az együttműködés. Másodsorban, Bulgáriában és Spanyol -
országban a források és a feladatok közötti összhang hiányát figyeltük meg:
– Románia esetében megállapítottuk, hogy a Roma Nemzeti Ügynökség és a kü -
lönböző, az adatokat szolgáltató kormányzati hivatalok közötti nem megfelelő 
együttműködés veszélyeztette a nemzeti romaintegrációs stratégia megfelelő 
nyomon követését. Spanyolországban, ehhez hasonlóan, az volt megfigyelhető, 
hogy a meglévő koordinációs szervek (pl. a Technikai Együttműködési Csoport) 
nem végezte eredményesen a megbízható adatszolgáltatást, illetve a külön -
böző szakpolitikák közötti koordinációt, a nemzeti romaintegrációs stratégia 
megfelelő végrehajtásának biztosításához tehát szorosabb együttműködésre 
lett volna szükség. A nem megfelelő koordinációval kapcsolatos mindkét példa 
szemlélteti, hogy a megbízható adatgyűjtés hátráltatása miatt a nemzeti roma -
integrációs stratégia végrehajtásának nyomon követése is nehezebbé vált.
– Bulgáriában a nemzeti roma kapcsolattartó pont korlátozott hatáskört és 
kevés forrást kapott, noha ez az egyik legfőbb szerv a nemzeti romaintegrációs 
stratégia végrehajtása és nyomon követése szempontjából. Bulgáriában több 
nonprofit szervezet is felhívta a figyelmet a politikai akarat hiányára39. Hasonló 
problémát jelzett 2014-es eredményjelentésében a spanyol nemzeti roma kap -
csolattartó pont.
Hiányosságok a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal kapcsolatos 
előrelépések monitoringjában
51 
Megállapítottuk, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal kapcsolatos előre -
lépések nyomon követése és értékelése valamennyi felkeresett tagállam esetében 
nagy kihívást jelentett (lásd még: 74. bekezdés):
– Bulgáriában a nemzeti romaintegrációs stratégia nem rendelkezett konkrét 
monitoring- és elszámoltathatósági eljárásokról. Ezenkívül nem minden intéz -
kedéshez rendeltek számszerűsíthető célokat;
– Magyarországon kidolgoztak ugyan egy mutatórendszert a programmoni -
toringhoz, azonban az ebben szereplő adatokat 2012 óta nem frissítették;
– Romániában a monitoring folyamatát jelentős mértékben gyengítette az, hogy 
nem állt rendelkezésre információ a nemzeti romaintegrációs stratégiában 
meghatározott mutatókról, és a végrehajtási folyamatra vonatkozóan sem 
voltak strukturált pénzügyi adatok. A monitoringjelentések nem tettek említést 
a kitűzött célokról, illetve arról, hogy azokat milyen mértékben sikerült elérni, 
s ez nehezítette annak értékelését, hogy a stratégiák teljesítése mennyire volt 
eredményes;
- Spanyolország 2014–2016-os cselekvési terve csak a 2014-es intézkedések leírá -
sát tartalmazta. A 2015-ös intézkedéseket 2015 közepéig meg sem határozták, 
ami hátráltatta az erre az évre vonatkozó tervezési folyamatot.39 Civil társadalmi 
monitoringjelentés a nemzeti 
romaintegrációs stratégiák 
végrehajtásáról és tízéves 
cselekvési terv (2012, Bulgária), 
9. o.
33 Észrevételek 
A nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásának bizottsági 
értékelése
52 
Az Európai Bizottság értékelte ezeket a nemzeti stratégiákat, azonosította hiá -
nyosságaikat, és 2012 májusában következtetéseit egy közleményben tette közzé 
(Nemzeti romaintegrációs stratégiák: az uniós keretrendszer végrehajtásának első 
lépése). A Bizottság 2013 óta éves értékelések révén állapítja meg, hogy a nem -
zeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása mennyire eredményes. Az éves érté -
kelések részletesen bemutatják, hogy melyek a kezelendő átfogó hiányosságok. 
A tavalyi értékelések fő következtetései arra utaltak, hogy a stratégiák sikeres 
végrehajtásához még nincsenek meg a kellő előfeltételek, ami lassítja a stratégiák 
végrehajtását. Elsősorban a következők hiányoztak: konkrét célok és az azok -
nak megfelelő, az oktatási rendszerben a roma gyerekek szegregációját kezelő 
intézkedések, a végrehajtáshoz rendelkezésre álló világosabb időkeretek és egy -
értelműbben előirányzott összegek, valamint a roma népességet érő hátrányos 
megkülönböztetés és rasszizmus elleni küzdelemhez szükséges intézkedések.
53 
A tagállamok azóta bizonyos további előrelépéseket tettek nemzeti roma -
integrációs stratégiájuk végrehajtásában. A Bizottság 2015-ös jelentése azonban 
rámutatott, hogy bizonyos hiányosságok már legalább 2012 óta fennállnak, és 
2014-re még mindig nem oldódtak meg: egyes, a stratégiák sikeres végrehajtásá -
hoz szükséges feltételek még mindig nem voltak meg. Ez alátámasztotta a négy 
kiválasztott tagállamra vonatkozóan tett észrevételeinket.
54 
A roma gyerekeknek az oktatási rendszerben való szegregációjának kezelésével 
kapcsolatos célkitűzés szerepelt a stratégiákban, de az intézkedések és a konk -
rét célok elégtelen száma mégis megnehezítette ennek elérését. Amennyiben 
léteztek is ilyen intézkedések, sem a megvalósításukhoz szükséges időkeret, sem 
a költségvetési keretek nem voltak egyértelműek. Ezek a hiányosságok lassították 
a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtását. A bolgár eredményjelentés 
a politikai akarat hiányát és a megkülönböztetésmentességre irányuló intézkedé -
sek hatékonyabbá tételének szükségességét is említette.
55 
Ezek a hiányosságok – mindenekelőtt az oktatásban jelen lévő szegregáció 
kérdése – több tagállam esetében is bekerültek az országspecifikus ajánlásba. 
A Cseh Köztársaság és Szlovákia ellen a Bizottság ezek alapján még kötelezett -
ségszegési eljárást is indított (lásd: 37. bekezdés).
34 Észrevételek 
56 
A 2014–2020-as programozási időszak kezdetén a Bizottság ellenőrizte, hogy 
ezekre a tényezőkre kitértek-e a partnerségi megállapodások. A 2014–2020-as 
programozási időszak általunk értékelt operatív programjai monitoringbizottsá -
gainak ülésein betöltött tanácsadói szerepét kihasználva rámutatott arra is, hogy 
a romák integrációjára vonatkozó országspecifikus ajánlások mennyiben releván -
sak az adott operatív programok esetében.
A 2014–2020-as időszak kohéziós politikája keretében 
a 2007–2013-ashoz képest nagyobb hangsúly ker ül 
a romák integrációját célzó intézkedésekre
57 
Megvizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as kohéziós politikai keretekben egyértelmű 
utalás történt-e a romák integrációjára. Ellenőriztük azt is, hogy a romák integ -
rációját célzó kezdeményezésekre ERFA- és ESZA-társfinanszírozásban részesülő 
tagállamok hogyan biztosították, hogy az uniós szinten kidolgozott kezdeménye -
zések beépüljenek a kapcsolódó nemzeti stratégiákba és operatív programokba.
58 
A 2014–2020-as programozási időszakra nézve értékeltük, hogy a romák integ -
rációja egyértelműen szerepelt-e az ESB-alapok jogi kereteiben, valamint hogy 
a Bizottság foglalkozott-e a 2007–2013-as programozási időszakban felmerült 
hiányosságokkal. Mindkét időszakra nézve megvizsgáltuk, hogy a Bizottság és 
a tagállamok eredményes monitoringrendszert hoztak-e létre a romák integráci -
ója területén.
35 Észrevételek 
Annak ellenére, hogy a 2007–2013-as időszak jogi keretei 
nem említik a romák integrációját, a kiválasztott tagállamok 
operatív programjaikban kitértek erre a kérdésre
A vizsgált 2007–2013-as operatív programok általánosságban 
tettek említést a romák integrációjáról
59 
A 2007–2013-as programozási időszak kohéziós szakpolitikai kereteinek kialakítá -
sakor a romák integrációját még nem tekintették külön uniós szintű prioritásnak. 
A 2007–2013-as rendeletekben még nem szerepelt a „roma” szó. Ennek ellenére 
mind a négy felkeresett tagállam rendelkezett legalább egy meglévő regionális 
vagy országos romaintegrációs stratégiával, illetve azzal egyenértékű program -
mal. Valamennyiük foglalkozott legalább néhány operatív programban a romák 
integrációjának kérdésével (hogy milyen módon, azt a  4. táblázat  mutatja be).4. táblázatA romák társadalmi befogadása a 2007–2013-as ERFA és ESZA operatív 
programokban
Konkrét célcsoport Konkrét mutatókA roma közösségre történő hivatkozás
a kiszolgáltatott 
csoportokra irányuló 
intézkedésekbena legkevésbé fejlett terü -
letek támogatását célzó 
intézkedésekben
Bulgária X X X
Spanyolország X X
Magyarország X X X
Románia X X
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
60 
Noha 2010-ben módosították az ERFA-rendeletet, a mintánkban szereplő, a mar -
ginalizált romák szempontjából releváns intézkedések döntő részének társfinan -
szírozása az ESZA keretében történt (lásd: 30. bekezdés). Nagy arányban foglal -
koztatási vonatkozású intézkedésekről van szó (17-ből 7 ilyen intézkedés volt) 
(lásd: 5. táblázat ). Ez azzal magyarázható, hogy az EUMSZ 162. cikke értelmében 
az ESZA-projekteknek és -intézkedéseknek kapcsolódniuk kell a foglalkoztatás -
hoz. Az ESZA-rendelet ezzel szemben lehetővé teszi, sőt bátorítja a társadalmi 
befogadási intézkedések finanszírozását. A hatóságok így nem lehetnek bizto -
sak abban, hogy az ESZA-finanszírozás bármilyen társadalmi befogadási intéz -
kedésre jogszerűen felhasználható, függetlenül attól, hogy az kapcsolódik-e 
a foglalkoztatáshoz.
36 Észrevételek 5. táblázatA vizsgált projektek intézkedési ter ületei
BulgáriaESZA ERFA
1. projekt 2. projekt 3. projekt 4. projekt 5. projekt
Oktatás √
Foglalkoztatás √
Egészségügy √
Társadalmi befogadás √
Szociális infrastruktúra √
Magyaro.ESZA
6. projekt 7. p r o j e k t 8. projekt 9. projekt 10. projekt
Oktatás √
Foglalkoztatás √ √
Egészségügy
Társadalmi befogadás √ √
Szociális infrastruktúra
RomániaESZA ERFA
11. projekt 12. projekt 13. projekt 14. projekt 15. projekt
Oktatás √
Foglalkoztatás √
Egészségügy √
Társadalmi befogadás √
Szociális infrastruktúra √
Spanyolo.ESZA („Megkülönböztetés elleni 
küzdelem” operatív program)ESZA („Andalúzia” operatív program)
16. projekt 17. p r o j e k t 18. projekt 19. projekt
Oktatás √
Foglalkoztatás √ √ √
Egészségügy
Társadalmi befogadás
Szociális infrastruktúra
Megjegyzés:  Magyarországon sor került releváns szociális infrastrukturális projektekre, ezeket azonban nem választottuk ki ellenőrzésre, mert 
2013-ig nem fejeződtek be.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
37 Észrevételek 
A 2007–2013-as ERFA és ESZA operatív programok csak korlátozott 
mértékben utaltak a romaintegrációs stratégiákra és kevés, 
a romák integrációjára vonatkozó mutatót tartalmaztak
61 
A hét vizsgált 2007–2013-as ERFA és ESZA operatív program közül mindössze egy 
utalt a nemzeti romaintegrációs stratégiára és három operatív program határo -
zott meg a romák integrációjára vonatkozó mutatókat:
– Romániában az Emberi Erőforrások Fejlesztése (POSDRU) operatív program 
hatályba lépésekor egyértelműen utalt az érvényben lévő romaintegrációs 
stratégiára. Az integrációs stratégia végrehajtása volt az operatív program 
egyik kifejezett célja. Noha ez az operatív program nem kifejezetten a roma 
közösségre irányult, tartalmazott egy konkrétan a romákra utaló outputmuta -
tót és eredménymutatót is,
– az általunk kiválasztott bolgár ESZA operatív program egyes intézkedések -
re nézve szintén tartalmazott a romák integrációjára vonatkozó output- és 
eredménymutatókat,
– a kiválasztott magyar operatív program egy, a romák integrációjára vonatko -
zó mutatót tartalmazott, az azonban nem vonatkozott közvetlenül egy adott 
intézkedésre.
A fennmaradó négy kiválasztott operatív programhoz nem tartoztak a romák integ -
rációjára vonatkozó mutatók.
A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan vizsgált operatív 
programok nem tartalmaztak információt a romák integrációjára 
biztosított pénz ügyi támogatásról
62 
Az ESZA-források biztosítása prioritási témák, azaz olyan kitűzött célok szerint 
történt, amelyekhez az ESZA hozzá kívánt járulni. A romák integrációját célzó 
kezdeményezések legnagyobb valószínűséggel az ESZA társadalmi befogadással 
kapcsolatos prioritási témáinak céljaihoz járultak hozzá40. A hétéves programo -
zási időszakban a társadalmi befogadás prioritási tengellyel rendelkező ESZA 
operatív programok – uniós és nemzeti forrásból – eredetileg 11,5 milliárd eurót 
különítettek el társadalmi befogadási intézkedésekre. Arról azonban nem állt 
rendelkezésre pénzügyi információ, hogy e forrásoknak mekkora arányát szánták 
a marginalizált roma közösségek integrációjára. A romák társadalmi befogadását 
célzó intézkedések emellett más, általánosabb – például az oktatást vagy a fog -
lalkoztatást érintő – prioritási témák alapján is kaphattak finanszírozást.40 A munkavállalók, vállalkozások 
és vállalkozók 
alkalmazkodóképességének 
növelése, A munkahelyhez 
jutás elősegítése és tartóssága, 
A hátrányos helyzetű 
személyek társadalmi 
befogadásának javítása, 
A humántőke fejlesztése.
38 Észrevételek 
63 
ERFA-forrásokat más prioritási témák szerint is nyújtottak, ezek közül a romák 
integrációja szempontjából a legrelevánsabb a „Szociális infrastruktúra” volt41. 
E prioritási témára összesen 18,6 milliárd eurót különítettek el. Ez leginkább 
általános célú támogatásból állt, konkrét csoport megcélzása nélkül (kifejtve 
a 4. háttérmagyarázatban  olvasható).
Általános célú és célzott támogatás: a romák társadalmi befogadásának egymást 
kiegészítő megközelítései
Általános célú támogatásról a teljes lakosságra irányuló szakpolitikák esetében beszélhetünk, amikor nem tesz -
nek különbséget a kedvezményezettek között faj, etnikai hovatartozás vagy egyéb hasonló tényezők alapján.
Célzott támogatásról azon szakpolitikák esetében beszélünk, amelyek célja kifejezetten – de nem feltétlenül kizá -
rólagosan – egy vagy több konkrét célcsoport, pl. kisebbségi csoport támogatása.
A tapasztalat szerint a romák nagyobb valószínűséggel integrálódnak a társadalomba, ha az általános célú, nem 
kifejezetten őket célzó kezdeményezések keretében nyújtott támogatásokhoz is hozzáférnek. Ennek kezelé -
séhez nincs egységes modell: személyre szabott, a helyi körülményeket is figyelembe vevő megközelítést kell 
alkalmazni42.
42 „How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions” (Hogyan integrálható a romák társadalmi befogadása 
az általános programokba, projektekbe és beavatkozásokba), Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion (A romák társadalmi befogadásával 
kapcsolatos szakpolitikai képzés megerősítése), az Európai Szociális Alap (ESZA) tanulási hálózata.4. háttérmagyarázat
64 
Az ERFA-rendelet 2010-es módosításáig az ERFA keretében nem volt nyújtható 
konkrét csoportoknak célzott támogatás, kivéve – bizonyos körülmények ese -
tén – a 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott uniós tagállamokban. 
A módosítás óta nyolc tagállamban összesen 80 millió euró került elkülönítés -
re a marginalizált közösségeket (köztük a romákat) célzó integrált lakhatási 
megoldásokra43.
65 
Elemzésünk arra is rámutatott, hogy sok tagállam nem gyűjt etnikai hova -
tartozással kapcsolatos adatokat, s emiatt nem képes meghatározni egy adott 
földrajzi területen élő roma népesség méretét, sem azt, hogy az adott csoport 
milyen konkrét nehézségekkel szembesül. Részben ez is megnehezíthette annak 
meghatározását, hogy a romák integrációja milyen szintű finanszírozást tesz 
szükségessé.41 Ez a következő beruházási 
kategóriákat tartalmazza: 
oktatás, egészségügy, 
gyermekgondozás, lakhatás és 
egyéb szociális infrastruktúra.
43 Bulgária, Cseh Köztársaság, 
Görögország, Franciaország, 
Olaszország, Magyarország, 
Románia és Szlovákia.
39 Észrevételek 
A romákkal kapcsolatos kérdésekre irányuló nagyobb 
figyelem uniós szinten az ESB-alapok 2014–2020-as 
időszakra kidolgozott kereteiben t ükröződik
Az ESB-alapok révén nyújtott pénz ügyi támogatás jobban 
igazodik az Európa 2020 stratégiához és a Bizottság 
országspecifikus ajánlásaihoz
66 
Az ESB-alapokról szóló rendeletek44 (azaz a közös rendelkezésekről szóló rende -
let, az ERFA-rendelet és az ESZA-rendelet) kimondják, hogy az ESB-alapoknak 
olyan támogatást kell nyújtaniuk, amely összhangban van az intelligens, fenn -
tartható és inkluzív növekedést kitűző „Európa 2020” stratégiával és a vonatkozó 
országspecifikus ajánlásokkal.
67 
A négy felkeresett tagállamból három (Bulgária, Magyarország és Románia) 
esetében a partnerségi megállapodások hivatkoztak a 2012 óta kiadott, a roma 
közösségekre vonatkozó országspecifikus ajánlásokra. Szlovákiában szintén 
hasonló volt a helyzet. Spanyolországra vonatkozóan nem bocsátottak ki ilyen 
országspecifikus ajánlást.
68 
A romák integrációjára vonatkozó országspecifikus ajánlások elsősorban az 
oktatással foglalkoztak (lásd még: 36. bekezdés és 2. táblázat ). Az operatív 
programok kidolgozásakor azokat a tagállamokat, amelyek e témában kaptak 
országspecifikus ajánlást, a Bizottság arra ösztönözte, hogy az uniós forráso -
kat használják az általános oktatáspolitika megreformálására, és így biztosítsák 
a romák számára az egyenlő hozzáférést az oktatási rendszerhez. Magyar -
országon azonban azok az oktatást érintő deszegregációs intézkedések, amelyek 
a 2014–2020-as programozási időszak általunk vizsgált operatív programjaiban 
szerepeltek, nem voltak kellően részletesek. Ezért kétségeink vannak afelől, hogy 
Magyarország az ESB-alapokból nyújtott támogatással sikeresen tudja kezelni 
a szegregáció kérdését, amely továbbra is fennáll e tagállam oktatási rendszeré -
ben (lásd: 5. háttérmagyarázat ).44 Mindhárom rendelet 
4. cikkének (1) bekezdése.
40 Észrevételek 
Konkrét beruházási prioritás a marginalizált közösségek (pl. 
romák) esetében 12 uniós tagállamban
69 
Az ESB-alapok 2014–2020-as keretei annak biztosítására is nagyobb hangsúlyt 
helyeznek, hogy az ESB-alapokból társfinanszírozott operatív programok cél -
kitűzései összhangban legyenek az uniós prioritásokkal. Az ESZA operatív progra -
mok esetében egy konkrét beruházási prioritást tartalmaznak, amely egyértelmű 
említést tesz a romákról. Ez a beruházási prioritás (9.2. „A marginalizálódott kö -
zösségek – például a romák – társadalmi-gazdasági integrációja”) összekapcsolta 
az országspecifikus ajánlásokban szereplő szakpolitikai prioritásokat és az uniós 
finanszírozási prioritásokat, továbbá célzott módja volt az összegek e területre 
való elkülönítésének.
70 
Emellett az előzetes feltételek45 – az olyan kritériumok, amelyektől az ESB-alapok 
keretei függővé teszik a társfinanszírozást – egyike kifejezetten utal erre a be -
ruházási prioritásra, biztosítva, hogy az operatív programok során megfelelő 
figyelem irányuljon rá. A romák integrációjával kapcsolatos előzetes feltétel a 9.2. 
beruházási prioritás esetében: „[…] a romák befogadására vonatkozó nemzeti 
stratégiai szakpolitikai keret van érvényben”.Magyarországon az ESB-alapok keretéből hiányoztak a deszegregációs 
intézkedések az oktatás ter ületén
A 2007–2013-as magyarországi „Társadalmi megújulás” operatív program, amelynek 3. prioritása foglalkozott 
az oktatással, mutatóként az oktatásban végrehajtott aktív helyi deszegregációs programok számát alkalmaz -
ta. A „deszegregáció” egy közvetett utalás volt a roma célcsoportra. Ez a mutató a hátrányos helyzetű régiókra 
és kistérségekre vonatkozott, célértékként 100, 2013-ig megvalósított programmal (2007-es referenciaérték: 
2 program).
Az operatív program legutóbb frissített változatába azonban ez a mutató nem került bele. Ebből adódóan nem is 
mérték és a programozási időszak végén sem fogják mérni. Arról sincs részletes leírás, hogy Magyarország mely 
oktatási deszegregációs intézkedéseket szándékozik megvalósítani a 2014–2020-as programozási időszakban. 
Ez az oktatásban jelen lévő szegregáció problémájának a strukturális alapok használata révén történő kezelésére 
vonatkozó elkötelezettség hiányát mutatja.5. háttérmagyarázat
45 Az 1303/2013/EU rendelet 
2. cikkének (33) pontja: 
„alkalmazandó előzetes 
feltételrendszer”: olyan 
konkrét és előzetesen 
pontosan meghatározott 
kritikus tényező, amely 
valamely beruházási 
prioritással vagy uniós 
prioritással kapcsolatban 
kitűzött konkrét cél 
eredményes és hatékony 
teljesítésének előfeltétele, 
azzal közvetlen és tényleges 
kapcsolatban áll, és arra 
közvetlen hatást gyakorol 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).
41 Észrevételek 
71 
Mind az öt olyan tagállam (Bulgária, Cseh Köztársaság, Magyarország, Románia 
és Szlovákia), amely országspecifikus ajánlásokat kapott a romák társadalmi be -
fogadásával kapcsolatban, a 9.2. beruházási prioritást a 2014–2020-as időszakban 
legalább egy operatív programba beépítette (lásd: 6. táblázat ). Ez az öt tagállam 
korábban a partnerségi megállapodásokban javaslatokat fogalmazott meg arról, 
hogyan lehetne felhasználni az uniós forrásokat a romák társadalmi befogadásá -
nak elősegítése érdekében.
72 
Másik hét tagállam (Belgium, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olasz -
ország, Ausztria és Lengyelország) szintén legalább egy operatív programba 
beépítette a 9.2. beruházási prioritást. Más szóval az a 12 tagállam, amely együt -
tesen az Unió becsült roma népessége több mint 90%-ának ad otthont, legalább 
egy operatív programba integrálta a 9.2. beruházási prioritást. Amint a  6. táblá -
zat mutatja, a 2014–2020-as programozási időszakra a 9.2. beruházási prioritásra 
összesen 1,5 milliárd eurót különítettek el. 6. táblázatA 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamok rendelkezésére bocsátott 
összegek a 9.2. beruházási prioritás („A marginalizálódott közösségek – például 
a romák – társadalmi-gazdasági integrációja”) keretében
TagállamÖsszeg  
(millió euró)A tagállam összes ESZA-támoga -
tásán belüli arányA 9.2. beruházási prioritás 
keretében nyújtott összes 
finanszírozáson belüli arány
Magyarország1470    10,0%
85%Románia1372    7, 8 %
Cseh Köztársaság1200    5,8%
Bulgária1143    9,4%
Szlovákia199    4,6%
Görögország 73    2,0%
15%Olaszország 71    0,7%
Spanyolország 48    0,6%
Lengyelország 19    0,1%
Belgium 10    1,0%
Franciaország 8    0,1%
Ausztria 4    0,9%
Összesen 1518 n.a. 100%
1 A romák kérdése tekintetében országspecifikus ajánlásokat kapott tagállamok.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
42 Észrevételek 
73 
Ezekben a tagállamokban azonban nem minden, a nagyszámú roma népességgel 
rendelkező földrajzi területeket lefedő operatív program integrálta a 9.2. be -
ruházási prioritást, illetve az ahhoz tartozó mutatók bármelyikét. Ez igaz volt 
egyes olyan operatív programokra is, amelyek jelentős összegeket különítettek el 
a roma népesség integrációja szempontjából releváns fő területekre. Két pél -
da erre: az andalúziai regionális operatív program, ahol a spanyolországi roma 
népesség közel 50%-a él, és a magyarországi „Gazdaságfejlesztési és Innovációs” 
operatív program, amelynek keretében számos foglalkoztathatósági intézkedés 
végrehajtására kerül sor.
74 
Négy tagállam (Bulgária, Cseh Köztársaság, Görögország és Szlovákia) az ellen -
őrzés időpontjában csak részben felelt meg a 9.2. beruházási prioritásra alkal -
mazandó, a közös rendelkezésekről szóló rendeletben meghatározott előzetes 
feltételeknek, főként amiatt, hogy nem voltak megfelelő monitoringeszközök, 
illetve nem volt a nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtásával kapcsolatos 
módszertan (lásd: 51. bekezdés). Horvátország, Olaszország, Magyarország és 
Szlovákia nem teljesítette a megkülönböztetésmentességre vonatkozó általános 
előzetes feltételt. Az említett tagállamok mindegyike később cselekvési tervet 
nyújtott be a Bizottságnak, amelyben kifejtették, hogyan kívánják teljesíteni az 
előzetes feltételeket. A Bizottság ezután értékelte ezek tartalmát. A kapott infor -
mációk alapján a Bizottság megállapította, hogy a benyújtott cselekvési terveik 
alapján Magyarország teljesítette a megkülönböztetésmentességi kritériumot és 
Szlovákia teljesítette a 9.2. beruházási prioritásra vonatkozó előzetes feltételt.
75 
A 9.2. beruházási prioritás hasznos innováció ugyan, de az ESB-alapok irányítási 
módja jelenleg nem veszi figyelembe, hogy a roma népesség aktuális helyzete 
szempontjából milyen különbségek vannak a tagállamok között. Az ESB-források 
a tagállamok között olyan mutatók alapján kerülnek elosztásra, amelyek nem jel -
zik kifejezetten a roma népesség helyzetét (pl. teljes népesség, munkanélküliségi 
arány vagy GDP). Véleményünk szerint ezek a mutatók nem a legmegfelelőbbek 
annak megállapításához, hogy a romák integrációjára mennyi uniós forrás elkülö -
nítésére van szüksége az egyes tagállamoknak.
43 Észrevételek 
A romák integrációjára szánt pénz ügyi támogatás nyújtásának 
integrált megközelítését szintén alkalmazta mind a négy 
felkeresett tagállam
76 
Az integrált megközelítés alkalmazása pozitív hatással jár a romák integrációját 
az ESB-alapok felhasználása révén ösztönző törekvésekre. Mind a négy kiválasz -
tott tagállam az egy vagy több alapból finanszírozott46 operatív programok közül 
legalább egy esetében integrált – több különböző területet egy időben kezelő47 – 
megközelítést alkalmazott. E tekintetben Románia gyakorlata követendő példá -
nak minősül (lásd: 6. háttérmagyarázat ). Spanyolország azonban az andalúziai 
regionális operatív programban nem élt a lehetőséggel, és nem alkalmazott 
integrált megközelítést meghatározó intézkedéseket.
Jó példa integrált megközelítésre: közös kiválasztási bizottság Romániában
A strukturális alapok forrásainak hatékonyabb felhasználása érdekében Románia két operatív program (az 
emberierőforrás-fejlesztési ESZA operatív program és a regionális ERFA operatív program) esetében integrált 
megközelítést alkalmazott. Az egyik operatív program az ERFA-tól, a másik az ESZA-tól kapott társfinanszíro -
zást. Egyik prioritási tengelyük közös volt. Románia egy közös kiválasztási bizottságot is létrehozott, amelyben 
a két operatív program irányító hatósága, és három másik közös szervezet – köztük a nemzeti roma kapcsolat -
tartó pont és a megkülönböztetésmentesség ügyével foglalkozó nemzeti tanács – vett részt. A két operatív 
programhoz közös pályázati felhívást tettek közzé, ugyanazon támogathatósági feltételekkel és ugyanazon 
fellépési területeken. Az operatív programok egymást kiegészítő társfinanszírozási lehetőséget is biztosítottak 
(azaz a különböző, egymáshoz kapcsolódó vagy egymás után következő projekttevékenységekhez az ERFA 
vagy az ESZA forrásait lehetett használni).6. háttérmagyarázat
A megkü lönböztetésmentességre vonatkozó intézkedésekre 
irányuló finanszírozás
77 
Az ESZA-rendelet 8. cikke értelmében a tagállamoknak az ESZA forrásait fel -
használva támogatniuk kell a kifejezetten a megkülönböztetés elleni küzdelmet 
célzó kezdeményezéseket. Az ESZA 9.3. beruházási prioritása („A megkülönböz -
tetés valamennyi formája elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása”) 
az ilyen kezdeményezésekre nyújt támogatást.
78 
A 2014–2020-as programozási időszakra tizenegy tagállam integrálta a 9.3. be -
ruházási prioritást legalább egy operatív programjába. A 9.3. beruházási prioritás 
keretében összesen 414 millió euró összegben különítettek el forrásokat (lásd: 
7. táblázat ).46 A romák integrációja esetében 
a releváns területek 
a következők: lakhatás, 
oktatás, egészségügy, szociális 
ügyek, foglalkoztatás és 
biztonság, valamint 
a deszegregációs 
intézkedések.
47 Magyarország.
44 Észrevételek 
79 
Az általunk megvizsgált négy tagállam közül Spanyolország hét operatív prog -
ramjába integrálta a 9.3. beruházási prioritást. A Cseh Köztársaság és Szlovákia 
ezt a beruházási prioritást egy-egy operatív programba építette be (mindkét 
ország ellen indult kötelezettségszegési eljárás a roma diákok oktatási rend -
szerben való szegregációja miatt, lásd: 37. bekezdés). Bulgária, Magyarország és 
Románia operatív programjaiban ez a beruházási prioritás nem jelent meg. Nem 
éltek azzal a lehetőséggel, hogy a megkülönböztetésmentességre vonatkozó 
intézkedéseket a 9.2. beruházási prioritáshoz tartozó intézkedésekkel integrált 
módon támogassák, és így növeljék a romák társadalmi befogadásával kapcsola -
tos kezdeményezések eredményességének esélyeit (ugyanis sok esetben a meg -
különböztetésmentességre vonatkozó intézkedések hiánya az a fő ok, ami miatt 
a romák társadalmi befogadását célzó intézkedések meghiúsulnak). 7 . táblázatA 9.3. beruházási prioritás („A megk ülönböztetés valamennyi formája elleni 
küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása”) keretében tagállamonként 
elkü lönített összegek
TagállamÖsszeg  
(millió euró)A tagállam összes ESZA-támoga -
tásán belüli arányA 9.3. beruházási prioritás 
keretében nyújtott összes 
finanszírozáson belüli arány
Spanyolország  145   1,9%
91%Görögország  99   2,7%
Portugália  51   0,7%
Szlovákia1 40   1,8%
Cseh Köztársaság1 22   0,6%
Lengyelország  19   0,1%
Ciprus  14   10,8%
9%Írország  11   2,0%
Franciaország  8   0,1%
Belgium  4   0,4%
Németország  1   0,0%
Összesen 414 n.a 100%
1 A romák kérdése tekintetében országspecifikus ajánlásokat kapott tagállamok.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
45 Észrevételek 
Jelentős finanszírozási összegeket szántak az oktatási, 
foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú intézkedésekre
80 
Az ESB-alapok keretein belül jelentős pénzösszegek kerülnek elkülönítésre általá -
nos célú társadalmi befogadási intézkedésekre; a tapasztalat szerint ezek a romák 
integrációját sikeresen támogató, alapvető fontosságú eszközök: ezt bizonyítja az el -
ismert spanyol modell („a romák társadalmi befogadásának spanyol modellje”)48 is. 
A Bizottság által 2016 februárjában közzétett adatok szerint a 2014–2020-as időszak -
ra összesen 100 milliárd euró összegű ERFA- és ESZA-finanszírozás került elkülöní -
tésre az oktatási, foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú intézkedésekre49.
81 
A romák társadalmi befogadására vonatkozó országspecifikus ajánlást kapott 
öt tagállam (Bulgária, Cseh Köztársaság, Magyarország, Románia és Szlová -
kia) a teljes összeg egyötödével, azaz mintegy 20 milliárd euróval rendelkezik. 
A marginalizált romáknak a megcélzott különböző népességi csoportokban (pl. 
a szegénység és kirekesztettség által fenyegetettek) megfigyelhető arányából 
adódóan, egyenlő hozzáférés biztosítása esetén az ESB-alapokból támogatott 
általános célú programok keretében a célcsoportokban a romák részére legalább 
évi mintegy 500 millió eurót kellene ezen országok rendelkezésére bocsátani50. 
Ugyanezen időszakra, ugyanezen öt tagállamnak évi 183  millió  euró összegű 
támogatás áll majd rendelkezésére a 9.2. beruházási prioritás keretében (azaz 
célzott kezdeményezésekre). Ez jól mutatja, mennyire fontos az általános célú 
szakpolitikákat eredményesen alkalmazni a romák társadalmi befogadásával 
kapcsolatos kezdeményezésekre.
A közigazgatási szervek és a civilszervezetek közötti konzultációt 
és egy üttműködést fejlesztő új eszközök
82 
A civilszervezeteknek az ESB-alapok tervezési és végrehajtási folyamatába 
történő bevonását ösztönző legfontosabb eszköz az európai partnerségi maga -
tartási kódex51. A dokumentum iránymutatásokat tartalmaz a tagállamok szá -
mára partnerségi megállapodásoknak és operatív programoknak az ESB-alapok 
keretében történő kidolgozásáról. Az iránymutatásokban egy ajánlás is szerepel 
átlátható eljárások alkalmazásáról a potenciális partnerek felkutatása és a ve -
lük való együttműködés során. Emellett előírják azt is, hogy a pályázatok, az 
eredmény  jelentések, valamint a programmonitoring és az értékelési eljárások 
legyenek átláthatók. Az iránymutatások számos követendő példát is tartalmaznak 
a partnerségi tagság szabályaival és a monitoringbizottságok belső eljárásaival 
kapcsolatban.48 Rodríguez Cabrero, G. 
„Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain” (A romák 
társadalmi befogadásának 
támogatása. Tanulmány 
a tagállami szakpolitikákról. 
Spanyolország), Alcalái 
Egyetem, az Európai Bizottság 
(A Foglalkoztatás, a Szociális 
Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatósága) 
megbízásából, 2011. július.
49 Ebből becslés szerint 
33 milliárd eurót rendeltek az 
oktatási intézkedésekhez, 
34 milliárdot a foglalkoztatási 
intézkedésekhez, 33 milliárdot 
pedig a társadalmi befogadási 
intézkedésekhez.
50 Adam Kullmann, „Litmus Test 
of Effective Use of Structural 
Funds, Supporting Structural 
Reforms of Basic Public 
Services to Promote Roma 
Inclusion” (A strukturális 
alapok eredményes 
felhasználásának próbája, 
a romák társadalmi 
befogadásának 
előmozdítására szolgáló 
alapvető közszolgáltatások 
strukturális reformjainak 
támogatása), EStIF, 2015, 
231. o.
51 A 240/2014/EU 
felhatalmazáson alapuló 
bizottsági rendelet.
46 Észrevételek 
83 
Abból a kilenc 2014–2020-as időszakra kiválasztott operatív programból, amelyek 
integrálták a 9.2. beruházási prioritást, hét esetben szerveztek monitoringbizottsági 
ülést. Összesen 14 ülésre került sor, ebből 10 esetben roma képviselők is részt vettek 
az ülésen. Az ESZA operatív programok minden monitoringbizottsági ülésén (egy 
magyarországi esetet kivéve52) jelen volt roma szervezeti képviselő, Bulgária eseté -
ben a nemzeti roma kapcsolattartó pont képviselője is.
A 2007–2013-as időszakban az operatív programok 
szintjén rendelkezésre álló monitoringeszközök nem 
feleltek meg a romák integrációját célzó intézkedések 
teljesítményméréséhez
A 2007–2013-as időszak tekintetében a monitoringrendszerek nem 
nyújtottak megfelelő alapot a romák integrációjával kapcsolatos 
beszámoláshoz
Egyes tagállamokban a közigazgatási szervek csak korlátozottan gyűjthetnek 
az etnikai hovatartozással kapcsolatos adatokat
84 
Egyes tagállamokban a közigazgatási szervek adatgyűjtési tevékenysége alkotmá -
nyos korlátokba ütközik (lásd: a  7. háttérmagyarázatban  található két példa). Ez 
megnehezíti a romák integrációjára vonatkozó mutatók monitoringját.
Adatgyűjtés az etnikai hovatartozásról: jogi nehézségek
Németország a második világháború vége óta nem gyűjtött társadalmi-gazdasági és népességi adatokat 
etnikai hovatartozás alapján: nemzeti roma kapcsolattartó pontja megerősítette, hogy semmilyen nemzeti 
kisebbség esetében nem tudnak konkrét adatokról.
A francia jog kifejezetten megtiltja az államnak az etnikai jellegű személyes adatok gyűjtését.7 . háttérmagyarázat52 Magyarországon 
a monitoringbizottsági ülésen 
nem volt jelen roma képviselő, 
ezt és az ilyen képviselő 
jelenlétének szükségességét 
az ülés keretében megvitatták.
47 Észrevételek 
85 
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az 
ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelv és a személyes adatok kö -
zösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének 
védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet 
ugyanakkor a faji vagy etnikai hovatartozásra utaló személyes adatok kezelésé -
nek tilalma tekintetében több kivételt is felsorol, különösen „ha az érintett kifeje -
zett hozzájárulását adta a szóban forgó adatok feldolgozásához”. Ezek a rendel -
kezések benne maradtak az általános adatvédelmi rendelet tervezetében53.
86 
Az Alapjogi Ügynökség szerint az európai adatvédelmi biztos és az említett uniós 
adatvédelmi jogi rendelkezések megfelelő szabályozást biztosítanak a személyes 
és bizalmas adatok feldolgozásához. Ellenőrzésünk idején emellett több testület 
(köztük a Bizottság, az Alapjogi Ügynökség és az EURoma hálózat) is megerősítet -
te, hogy az etnikai hovatartozásra vonatkozó, részekre bontott adatok feldolgo -
zása egyik uniós tagállamban sem jogellenes54. Arra is felhívták a figyelmünket, 
hogy azokban az esetekben, ha a résztvevők etnikai hovatartozásáról valóban 
nehéz adatokat gyűjteni, léteznek alternatív megoldások, pl. anonim felmérések 
végzése, ahol a véletlenszerűen kiválasztott válaszadókat egyértelmű hozzájáru -
lás alapján kérik fel önbevallásra.
87 
Ugyanakkor, még ha jogszerűen is gyűjthetők az etnikai hovatartozással kapcso -
latos adatok, nem garantált, hogy azok megbízhatóak vagy hasznosak lesznek. 
Romániában például népszámláláskor gyűjtöttek etnikai hovatartozással kapcso -
latos adatokat is. Ezeket az adatokat azonban a román nemzeti romaintegrációs 
stratégia céljára nem használták fel, mert a román hatóságok inkább az Európa 
Tanács becsléseire hagyatkoztak. Ez azt jelezte, hogy a tagállam saját roma né -
pességére vonatkozó ismeretei nem voltak megbízhatóak.53 2012 januárjában a Bizottság 
javaslatot tett az uniós 
adatvédelmi szabályok átfogó 
reformjára, amelynek központi 
eleme az általános 
adatvédelmi rendelet. 2015. 
december 18-án az Állandó 
Képviselők Bizottsága 
jóváhagyta a rendeletet; majd 
2016. február 12-én a Tanács 
megerősítette ezt 
a megállapodást. Az általános 
adatvédelmi rendelet 2018. 
május 25-én lép majd 
hatályba. A bizalmas adatok 
kérdését tekintve az irányelv 
és a rendelet közötti egyik 
különbség az, hogy ez utóbbi 
a bizalmas adat 
meghatározását kiterjeszti 
a genetikai, a biometrikus, 
illetve a szexuális irányultságra 
vonatkozó adatokra is. Másik 
különbség, hogy a „jelentős 
közérdek” kifejezés nem 
jelenik meg benne. A rendelet 
hivatkozik arra a kivételre, ha 
az adatkezelés „közérdekből 
elvégzendő feladat 
végrehajtásához” szükséges 
és ezt összefüggésbe helyezi 
az „érintett jogos érdekeinek 
védelmét szolgáló megfelelő 
intézkedések”-ről való 
rendelkezéssel.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, az EURoma hálózat 
technikai titkársága, „Tackling 
Roma Needs in the 2014–2020 
Structural Funds 
Programming Period – Guide 
to improve the planning 
process” (A romákkal 
kapcsolatos szükségletek 
kezelése a 2014–2020-as 
programozási időszakban – 
Iránymutatás a tervezési 
folyamat javításához), 2013. 
május, 65. o.
48 Észrevételek 
Projektszinten sor ker ül a résztvevők etnikai hovatartozására vonatkozó 
adatok gyűjtésére, azokat azonban nem továbbítják az operatív program 
monitoringrendszere felé
88 
A projektszint tekintetében azonban azt állapítottuk meg, hogy az ellenőrzés ke -
retében felkeresett négy tagállam mindegyikében számos projektgazda gyűjtött 
adatokat a résztvevők etnikai hovatartozásáról, azokat azonban nem továbbítot -
ta az irányító hatóságoknak, illetve a közreműködő szervezeteknek (lásd még: 
118. bekezdés). Más szóval a projektek szintjén rendelkezésre álló roma vonatko -
zású adatok nem jutottak el az operatív programok monitoringrendszerébe.
89 
Ez történt például Spanyolországban. Az andalúziai regionális operatív program 
közreműködő szervezete még arról sem tudott, hogy mely projektek irányultak 
a roma népességre, pedig ez az információ a projektek szintjén rendelkezésre állt. 
A közreműködő szervezet csak egy listát tudott a rendelkezésünkre bocsátani 
azokról a projektekről, amelyek általában véve a hátrányos helyzetű csoportokra 
irányultak, függetlenül attól, hogy voltak-e roma résztvevőik. Hasonló volt a hely -
zet Magyarországon.
A négy tagállamból háromban az operatív programok monitoringját 
hátráltatta, hogy projektszinten következetlen volt a mutatók 
meghatározása és nyilvántartása
90 
Ezenkívül a felkeresett négy tagállamból háromban (Bulgáriában, Magyar -
országon és Romániában) az operatív programok monitoringját hátráltatta, hogy 
projekt  szinten következetlen volt a mutatók meghatározása és nyilvántartása. 
Romániában a projektek végrehajtásakor háromféle mutatót alkalmaztak (prog -
ram-, kiegészítő és egyéb mutatók) és az ezekről való beszámolás nem volt köte -
lező jellegű: mindezek miatt feleslegesen bonyolulttá vált a monitoring folyama -
ta és nehezen összehasonlítható eredmények keletkeztek.
91 
Magyarországon a  II. mellékletben  említett öt vizsgált projekt közül négyre 
vonatkozóan nem született hivatalos jelentés az elért céleredményekről, mivel 
a projekt nem tartalmazott céleredményeket (ezeket kitűzték ugyan, de hely -
telenül az outputcélokhoz sorolták, így az eredményeknél nem szerepeltek 
a beszámolókban).
49 Észrevételek 
A 2014–2020-as programozási időszakra nézve történtek 
a monitoring fejlesztésére irányuló törekvések, továbbra is 
vannak azonban korlátok
92 
A romák integrációjának nyomon követése a 2014–2020-as időszakban továbbra 
is kihívást jelent. A közös mutatók elérhetősége segítheti a romák integrációját 
célzó intézkedések előrehaladásának mérését; az egyes alapok külön szabályokat 
alakítottak ki a közös mutatók meghatározásáról, és minden, az adott alapból 
finanszírozott programnak ezeket kell alkalmaznia. Az ESZA-rendelet 1. mellék -
lete például egy sor szabványosított mutatót határoz meg, amelyek relevánsak 
a romák integrációjával kapcsolatos programok esetében:
– 15. közös outputmutató: „Migránsok, külföldi származású személyek, ki -
sebbségek (beleértve a társadalom peremére szorult közösségeket, például 
a romákat)”,
– 28. közös azonnali eredménymutató: „Fogyatékossággal élő résztvevők, akik 
a program elhagyásának időpontjában munkát keresnek, oktatásban/kép -
zésben vesznek részt, képesítést szereznek, foglalkoztatásban – beleértve az 
önfoglalkoztatást – vannak”,
– 32. közös hosszabb távú eredménymutató: „Fogyatékossággal élő résztvevők, 
akik a program elhagyása után hat hónapon belül foglalkoztatásban – bele -
értve az önfoglalkoztatást – vannak”.
Ezek a mutatók kiegészíthetők releváns programspecifikus mutatókkal is.
93 
Ha azonban nem határoznak meg kifejezetten a romák integrációjára vonatko -
zó mutatókat is, ezek a közös mutatók nem nyújtanak tényleges alapot a romák 
integrációját célzó kezdeményezések monitoringjához. Ezenkívül továbbra is 
fennállnak a monitoringeszközökkel kapcsolatos hiányosságok, és ezek miatt 
a kapcsolódó előzetes feltételek csak részben teljesültek (lásd: 74. bekezdés). Ez 
jól mutatja, hogy a romák integrációja területén milyen nehéz pontos monitorin -
got végezni.
50 Észrevételek 
94 
E nehézségeket enyhítendő a Bizottság felkérte az Alapjogi Ügynökséget55, hogy 
hozzon létre munkacsoportot a romák integrációjával kapcsolatosan használandó 
mutatók kidolgozására. A mutatók, a terveknek megfelelően, 2016. január 1-jére 
készültek el; ennek alapján létrejöhet a megállapodás a nemzeti roma kapcsolat -
tartó központokkal (amelyek mindegyike részt vett a munkacsoportban) arról, 
hogy minden részt vevő tagállamban összehasonlítható beszámolási struktúra le -
gyen használatban. Ennek révén bizonyos mértékig lehetővé válna az ESB-alapok 
által a nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtására gyakorolt hatás mérése 
is, különösen azokban a tagállamokban (pl. Görögország és Szlovákia), amelyek 
az ESB-alapokból finanszírozott intézkedéseket és ezek mutatóit a romainteg -
rációs stratégiához igazították (lásd: 8. háttérmagyarázat ). 2016 márciusában 
a Bizottság szerint 21 tagállam vállalta ezeknek a mutatóknak a tesztelését, de 
egyelőre még nem világos, hogy a Bizottság sikeresen közvetít-e majd egy ilyen 
célú, az összes tagállam között megkötendő megállapodás létrejöttében, mivel 
a tagállamok nem kötelesek változtatni jelenleg alkalmazott rendszerükön.
A romák társadalmi befogadását célzó kezdeményezések nyomon követésének 
javítása – jó példa az operatív programok monitoringjának a nemzeti 
romaintegrációs stratégiákkal való összehangolására
A Bizottság azt javasolta Szlovákiának, hogy a Humán Erőforrás Operatív Programjának (HR OP) forrásait 
használja fel a nemzeti romaintegrációs stratégiában elfogadott intézkedések 2020-ig tartó végrehajtásához. 
A szlovák nemzeti roma kapcsolattartó pont, amely a Bizottsággal szervezett valamennyi szakmai és hivatalos 
ülésen részt vett, a HR OP keretébe tartozó minden olyan intézkedés kialakításában részt vett, amely kifejezet -
ten a marginalizált roma közösségekre irányult. Ezek az intézkedések összhangban vannak a nemzeti roma -
integrációs stratégiával; ez megkönnyíti annak mérését, hogy mennyiben sikerült elérni a stratégia céljait, 
mivel azok magában az operatív programban is tükröződnek. Ezt követően a Szlovákia által létrehozott moni -
toring és értékelési projekt mind a nemzeti romaintegrációs stratégia, mind a HR OP alá tartozó intézkedések 
végrehajtásának nyomon követését szolgálja majd.8. háttérmagyarázat55 Ezt a feladatot a nemzeti 
romaintegrációs stratégiák 
uniós keretrendszeréről 
szóló bizottsági közlemény 
(COM (2011) 173 végleges) 
határozta meg.
51 Észrevételek 
A legtöbb projekt a terveknek megfelelően valósult 
meg, azonban a romák sikeres integrációját elősegítő, 
a „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” nem 
mindig alkalmazták, és a projektek teljesítményét 
nehéz volt figyelemmel kísérni
95 
Ellenőrzésünk során felkerestünk 19, a romák integrációjára irányuló projektet 
is, és megvizsgáltuk azok előkészítését, kiválasztását és végrehajtását, valamint 
eredményeik nyomon követését (amennyiben arra sor került). Minden vizsgált 
projektet a 2007–2013-as programozási időszakban hajtottak végre. E projektek 
mindegyikében megvizsgáltuk a következőket:
– a kiválasztási eljárások összhangban voltak-e az operatív programban meg -
határozott, a romák integrációjával kapcsolatos konkrét célkitűzésekkel és 
prioritásokkal,
– a projektek végrehajtása terv szerint történt-e,
– a projektek elérték-e a várt eredményeket,
– voltak-e érvényben monitoringintézkedések annak nyomon követéséhez, 
hogy a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos projektek milyen ered -
ményeket értek el.
Minden vizsgált projekt összhangban volt az operatív 
programok célkitűzéseivel, de a kiválasztási eljárások során 
nem mindig törekedtek kifejezetten a romák integrációjával 
kapcsolatos projekteket kiválasztani
Egyes operatív programok esetében a kiválasztási eljárások 
nem a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos projektekre 
összpontosítottak
96 
A négy tagállamban megvizsgált operatív programok mindegyike esetében 
elmondható, hogy a kiválasztási eljárások biztosították, hogy minden projekt 
összhangban legyen a kapcsolódó operatív program célkitűzéseivel. Az álta -
lunk ellenőrzött 16 pályázati felhívásból56 kilenc – Bulgáriában az ötből három, 
Spanyolországban mindkettő, Magyarországon az ötből három, Romániában 
pedig a négyből egy – egyértelműen utalt a roma népességre mint célcsoportra. 
A többi hét pályázati felhívás általában véve a hátrányos helyzetű csoportokat 
célozta meg. Egy további spanyol operatív program részben kapcsolódott a roma 
népességhez. Ennek alapján érthető, hogy a vizsgált projektek némelyikének 
pályázati dokumentációja miért nem hivatkozott mindig a romákra: gyakran az 
operatív program célkitűzéseinek megfelelően egy szélesebb csoportra – pl. 
általában véve a kiszolgáltatott csoportokra – irányultak.56 A 19 projekt kiválasztása e 16 
pályázat révén történt.
52 Észrevételek 
97 
Az értékelők általában nem rendelkeztek konkrét tapasztalattal a romák társa -
dalmi befogadásával kapcsolatban, leginkább a társadalmi befogadással kap -
csolatos általános ismereteik voltak. A spanyolországi „Megkülönböztetés elleni 
küzdelem” operatív program kivétel volt; ebben az esetben az értékelők rendel -
keztek a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos konkrét ismeretekkel.
A projektek teljesítményének nyomon követéséhez nem 
szisztematikusan írják elő a kifejezetten a romák integrációjára 
vonatkozó mutatók alkalmazását
98 
Elemzésünk rámutatott, hogy félreértések voltak azzal kapcsolatban, hogy a pro -
jektek teljesítményének nyomon követéséhez milyen módon kell meghatározni 
a mutatókat. Magyarországon a pályázati felhívásokban nem mindig írtak elő 
eredménycélokat (pl. „munkahelyen való elhelyezkedés a projektben való rész -
vétel után legkésőbb hat hónappal”). Spanyolországban szintén nem volt köte -
lező eredményalapú célok meghatározása. Bulgáriában az outputcélokat három 
pályázatban hibásan sorolták be az eredménycélok közé, és a hibát a kiválasztási 
folyamat során nem korrigálták (lásd még: 118. bekezdés).
99 
Az eredménymutatók, ha elő is írták őket, nem mindig utaltak kifejezetten a roma 
népességre. Ehelyett egy tágabb csoportra, pl. a „kiszolgáltatott csoportokra” vo -
natkoztak. Ez volt tapasztalható egy bolgár ERFA operatív program, és a magyar, 
illetve andalúziai ESZA operatív programok esetében.
A releváns érdekképviseleti csoportokat nem mindig vonják be 
megfelelően
100  
Valamennyi releváns érdekelt bevonása – vagy a projekt előkészítési szakaszá -
ba vagy projektpartnerként – jelentősen növelheti a projektek sikerét és fenn -
tarthatóságát. A projektkiválasztási eljárások azonban általában nem ösztönözték 
az ilyen széles körű bevonást. A mintánkban szereplő projektek esetében ez 
a probléma elsősorban a bulgáriai szociális lakhatási projekteket érintette. A helyi 
lakosságot nem vonták be a projektbe, figyelemfelhívó kampányokat sem szer -
veztek, emiatt a pályázatok végül társadalmi elutasításba ütköztek.
53 Észrevételek 
A projektek általában a tervek szerint valósultak meg
A 19 vizsgált projektből 14 esetében output, költségvetés, 
határidők és tartalom szempontjából megvalósultak 
a célkitűzések
101  
Output, költségvetés, határidők és tartalom szempontjából a 19 vizsgált projekt -
ből 14 megvalósította a támogatási megállapodásban meghatározott célkitűzé -
seket. Négy projekt végrehajtása nem a tervek szerint történt, vagy késedelem 
(két bulgáriai projekt), vagy a projektek tartalmának módosulása (egy bulgáriai 
és egy romániai projekt) miatt. Egy magyarországi projekt esetében a rendelke -
zésre álló mutatók és adatok olyan összetettek voltak, hogy azokat nem lehetett 
összeegyeztetni és azt sem lehetett értékelni, hogy elérték-e az outputcélokat. 
A roma résztvevők számát outputként rögzítették két kivétellel minden vizsgált 
projekt esetében. 1. képInformatikai terem egy közösségi szolgáltatási központ látogatói számára, 
Nagybánya (Románia)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
54 Észrevételek 
Azon 13 projektből, amelyek esetében rendelkezésre álltak 
monitoringadatok, 10 projekt elérte az eredménycéljait is
102  
A 19 vizsgált projektből 17 esetében az eredménycélokat kitűzték ugyan, de azok 
nem feltétlenül vonatkoznak konkrétan a roma népességre. A célokat mindössze 
13 esetben kísérték figyelemmel. A 13 projektből 10 összességében megvalósí -
totta céljait. A 17 olyan projektből, amelyhez rendeltek eredménycélokat is, négy 
esetben határoztak meg külön a roma népességre vonatkozó célokat is. E négy 
projektből három érte el a céljait (egy bulgáriai, két romániai és egy spanyol -
országi projekt).
Annak nyilvánvaló jelei, hogy a romák integrációjára 
vonatkozó kritériumoknak – többek között 
a romák társadalmi befogadására vonatkozó közös 
alapelveknek – a jobb figyelembevétele kedvezően hat 
a projektteljesítményre
103  
A kiválasztott projektek vizsgálata alapján úgy véljük, hogy a romák integrációjá -
ra vonatkozó kritériumok jobb figyelembevétele növelte volna annak valószínű -
ségét, hogy e projektek némelyike kedvezően járul hozzá a romák fenntartható 
integrációjához. A 19 vizsgált projektből 17 végrehajtására azt követően került 
sor, hogy a Tanács 2009 júniusában elfogadta a romák társadalmi befogadására 
vonatkozó közös alapelveket (lásd: 23. bekezdés). A következő példák jól szem -
léltetik, hogy a közös alapelvek kiválasztási szakaszban történő alkalmazásával 
a projekt sikere mennyiben befolyásolható.
2. közös alapelv: A romák integrációját célzó szakpolitikáknak és 
projekteknek kifejezetten (de nem kizárólag) a roma népességre 
kell irányulniuk
104  
A 2. közös alapelv szerint a romák integrációját célzó szakpolitikáknak és projek -
teknek kifejezetten (de nem kizárólag) a roma népességre kell irányulniuk. Nagy -
részt olyan célokra kell irányulniuk, mint pl. a „hátrányos helyzetű csoportok”; 
egyértelműen meg kell említeniük, hogy e csoportokba roma személyek is tartoz -
nak; és konkrét intézkedéseket kell ismertetniük annak érdekében, hogy a projek -
tek sikeresen elérjék a roma népességet. Az alapelv alkalmazására jó példát nyúj -
tott az egyik spanyolországi foglalkoztatási program (lásd: 9. háttérmagyarázat ).
55 Észrevételek 
3. közös alapelv: Interkulturális megközelítésre van sz ükség, 
mediátorok alkalmazásával és figyelemfelhívó kampányokkal
105  
A 3. közös alapelv értelmében interkulturális megközelítésre van szükség, medi -
átorok alkalmazásával és figyelemfelhívó kampányokkal. Ennek az alapelvnek az 
alkalmazása alapvető fontosságú a projektek (különösen a lakhatással kapcso -
latos projektek) sikere szempontjából. Az ismerethiány az egyébként sikeresen 
teljesítő projekteket is végzetesen alááshatja (lásd: a  10. háttérmagyarázatban  
található példa).A kifejezett, de nem kizárólagos célbavétel elősegítette, hogy egy foglalkoztatási 
program sikeresen érje el a roma népességet (Spanyolország, 16. sz. projekt)
A spanyolországi „Megkülönböztetés elleni küzdelem” operatív program egyik foglalkoztatási programjának 
célja a roma népesség munkaerőpiacra történő integrálása volt. A résztvevők interjúkon vettek részt, majd 
a következő három cselekvési irányvonal valamelyikét javasolták számukra: 1) munkahelykeresés, 2) szakmai 
képzésben való részvétel vagy 3) a munkahelykereséshez szükséges készségek elsajátítása érdekében speciá -
lis képzésben való részvétel. Ezt követően vállalatokat kerestek fel, és tájékoztatást kértek betöltendő állás -
helyekről, illetve szakmai gyakornoki lehetőségekről.
A hátrányos helyzetű roma népességet más, hasonló társadalmi-gazdasági helyzetben lévő személyekkel 
együtt kezelték. Spanyolország egészére nézve azt a célt tűzték ki, hogy a résztvevők 70%-a legyen roma szár -
mazású. A roma részvételt ösztönző más kezdeményezéseknek (pl. figyelemfelhívó kampányoknak) köszönhe -
tően a célt elérték, és az eredmények a program működése során végig fenntarthatóak voltak.
A célcsoport meghatározására fordított hangsúly hiánya, valamint a kulturális 
tényezők nem megfelelő figyelembevétele hátrányosan érintette az egyik 
egészség ügyi projekt végrehajtását (Bulgária, 4. sz. projekt)
Bulgáriában egy egészségügyi szűrővizsgálatok végzésével kapcsolatos projekt végrehajtására a „Társadalmi 
befogadás” prioritási tengely keretében került sor. A projekt szerepelt a nemzeti romaintegrációs stratégia 
végrehajtásához készült cselekvési tervben is, a célcsoportra mint „kiszolgáltatott népességre” utaló muta -
tókat azonban nem tartalmazott. A projekt három célcsoportot határozott meg. Ezek a következők voltak: 
„kiszolgáltatott népesség” (olyan csoportok, akiknek az egészsége konkrét kockázatnak van kitéve; fogyaté -
kossággal élő személyek; a társadalomból kirekesztett csoportok és közösségek; valamint hátrányos helyzetű 
etnikai csoportok), „munkaképes korú személyek”, valamint „a peremterületeken élő lakosság”.
A szűrővizsgálatra mintegy 620 000 személyt hívtak be; kb. 56 000 jelent meg ténylegesen. Arról nincs in -
formáció, hogy e személyek közül hányan tartoztak a célcsoportokhoz. A roma népesség, illetve maga a cél -
csoport („kiszolgáltatott népesség”) egyértelmű említésének hiánya arra utal, hogy a projekt nem fordít kellő 
hangsúlyt arra, hogy e csoportból toborozzon résztvevőket.
A roma népesség szélesebb körű bevonását két tényező akadályozta. Az egyik az volt, hogy a meghívókat 
levélben küldték el: a roma népesség körében az írástudatlanság viszonylag jelentős mértékű. A másik ténye -
ző, hogy a roma nők – történelmi okokból – általában tartanak az egészségügyi szolgálatoktól. A problémát 
enyhíthette volna, ha a projekt során mediátorokat is alkalmaznak.9. háttérmagyarázat 10. háttérmagyarázat
56 Észrevételek 
4. közös alapelv: A romáknak a többségi társadalomba való 
integrálása elősegítésének fontossága
106  
A 4. közös alapelv kimondja annak fontosságát, hogy elősegítsük a romák több -
ségi társadalomba való integrálását. Azon vizsgált projektek közül, amelyek 
eredmény  célként a romák általános munkaerőpiacra való integrálását tűzték ki, 
tíz jó eredményeket ért el annak révén, hogy a projektek végrehajtásakor mind 
köz-, mind magánszervezeteket bevont. E tekintetben négy projekt nem valósí -
totta meg a célkitűzéseit:
– Magyarországon három vizsgált projekt a végrehajtási szakaszban nem vont 
be magánszférához tartozó munkaadókat; ez végül hiányosságnak bizonyult, 
mivel a résztvevők később nem találtak állást az elsődleges munkaerőpiacon. 
Akik találtak egyáltalán állást, azokat közigazgatási szervek alkalmazták.
– egy bulgáriai projekt szintén nem érte el azt a célt, hogy a résztvevők leg -
alább 8%-a elhelyezkedjék az elsődleges munkaerőpiacon.
107  
Másfelől, a spanyolországi „Megkülönböztetés elleni küzdelem” operatív prog -
ram keretében végrehajtott intézkedéseket, amelyek a romák integrációja terüle -
tén belül elsősorban a foglalkoztatásra irányultak, nem úgy alakították ki, hogy az 
általános célú szakpolitikákkal létrejöhessen az együttműködés. A spanyol állami 
foglalkoztatási szolgálatot (SEPE) 2014 decemberéig nem vonták be ezek kialakí -
tásába és végrehajtásába, így az nem volt olyan helyzetben, hogy megossza saját 
tapasztalatait az intézkedések tervezése során. A projekt során nyert tapasztala -
tokat szintén nem tudta beépíteni saját szakpolitikáiba.
108  
Ezzel ellentétben az öt vizsgált romániai projektből hármat közszervezettel part -
nerségi kapcsolatban álló civilszervezet hajtott végre. Ez biztosította, hogy a pro -
jektpartnerek kölcsönösen felhasználhassák egymás tudását, és lehetővé tette 
a közintézmények számára a projekteredményeknek az általános célú szakpoli -
tikák kialakítása és végrehajtása során történő felhasználását. Az ERFA-  projekt 
eredményeit például a közreműködő szervezet a projekt lezárását követően 
széles körben terjesztette.
57 Észrevételek 
5. közös alapelv: A nemi vonatkozás figyelembevétele
109  
Az 5. közös alapelv a nemi vonatkozású kérdéseket érinti. A roma nők sokkal 
nagyobb valószínűséggel tapasztalják meg a többségi társadalomból való kire -
kesztést, mint általában véve a nők, illetve mint a roma férfiak. Gyakran kettős – 
egyrészt nemi, másrészt etnikai alapú – megkülönböztetésnek is ki vannak téve. 
A roma nők azonban – többek között a gyermekeknek az oktatási rendszerbe 
való integrálása révén – alapvető szerepet játszanak a társadalmi befogadás elő -
segítésében. A romák integrációjának általános céljait nagyon nehéz lesz meg -
valósítani, ha nem vesszük figyelembe a nemi vonatkozású kérdéseket, illetve ha 
a nőket nem érik el a programok.
110  
Spanyolországban mind a négy vizsgált projekt egyértelműen foglalkozott 
a nemi vonatkozású kérdésekkel is. A projektek sikeresek voltak a nők elérésében, 
a női résztvevők aránya 50% és 70% között mozgott. Két projekt a munkaerő-  
piaci integráció tekintetében is komoly sikereket könyvelhetett el. Közülük az 
egyik esetben a nők és a férfiak elért foglalkoztatási aránya megegyezett (kb. 
24%), egy másik esetben a nők munkaerő-piaci integrációja elérte a 90%-ot. 
A 11. háttérmagyarázat  egy másik sikeres példát mutat be.
Nők részvétele egy egészség ügyi projektben: a társadalmi befogadás hatásainak 
megsokszorozása (Románia, 12. sz. projekt)
Egy romániai egészségügyi projekt egyik fő célkitűzése a roma közösségek számára egy egészségügyi közve -
títőkből álló hálózat létrehozása volt. A projekt végrehajtására a román közegészségügyi intézettel partner -
ségben került sor.
A projekt általános célkitűzése a roma nők foglalkoztatási arányának növelése és számukra a munkaerő -
piachoz való jobb hozzáférés biztosítása volt, a társadalmi kirekesztés elkerülése és az esélyegyenlőség elő -
mozdítása érdekében.
A projekt keretében többek között 100 roma nő képzésére került sor, akiknek később 100 olyan roma közös -
ségben kellett dolgozniuk, ahol korábban soha nem volt egészségügyi közvetítő.
A projekt sikere abban rejlett, hogy a roma nők integrációját szakképzés és foglalkoztatás révén segítette elő. 
Ezenkívül további hozadékkal jár, hogy a roma nők közvetítőként nagy valószínűséggel megsokszorozzák az 
integráció hatásait.11. háttérmagyarázat
58 Észrevételek 
6. közös alapelv: A korábbi tanulságok levonásának jelentősége
111 
A 6. közös alapelv kiemeli a korábbi tanulságok levonásának jelentőségét. Ezt az 
alapelvet 19 esetből 14-ben tiszteletben tartották: a projektek végrehajtásának 
korábbi tapasztalatai kimutathatóan növelték a projektgazdák kapacitását, akik 
közül néhányan a későbbi projektekre is alkalmazták ezt a szaktudást.
112  
Spanyolországban a „Támogatás” oktatási projekt egy 2000 óta sikeresen mű -
ködő foglalkoztatási programon („Hozzáférés”) alapult. A programokat közre -
működő szervezetként irányító civilszervezet saját szakmai tapasztalatait más, 
a „Megkülönböztetés elleni küzdelem” operatív programban közreműködő 
szervezetként fellépő civilszervezetekkel is megosztotta. Az egyes civilszerveze -
tek különböző kiszolgáltatott csoportokra összpontosítottak, és közöttük rend -
szeresen sor került tapasztalatcserére. Az andalúziai operatív program vizsgált 
projektjei növelték a projekteket végrehajtó közintézmények tudását és informá -
cióit azáltal, hogy minden, a projektgazdák által gyűjtött adat bekerült az állami 
foglalkoztatási szolgálat nyilvántartásába. Ez a közintézmények számára értékes 
eszközt jelentett a szakpolitika további alakításához és tervezéséhez; a program 
2004-es kezdete óta alkalmazták.
7. közös alapelv: Az uniós eszközök használata
113  
A 7. közös alapelv az uniós eszközök használatára vonatkozik. A vizsgált projektek 
mindegyike értelemszerűen alkalmazott bizonyos mértékben uniós eszközöket, 
mivel részesültek ERFA-, illetve ESZA-finanszírozásban. Négy projekt még ennél 
is tovább ment, és a két alapot kombinálva használt fel uniós finanszírozást; vé -
leményünk szerint ez egy jó módszer integrált támogatás nyújtására. Erre példa 
a 12. háttérmagyarázatban  bemutatott, Bulgáriában megvalósult projekt.
59 Észrevételek 
Integrált megközelítés alkalmazása mind az ERFA, mind az ESZA bevonásával 
(Bulgária, 5. sz. projekt)
Az ERFA-projekt (lásd: 2. kép ) célja a hátrányos és kiszolgáltatott helyzetű személyek társadalmi befogadá -
sának jobbítása volt, és ezt életszínvonaluk növelésével és általában véve a településen lévő lakóépületek 
minőségének javításával kívánta elérni. A szociális lakások célja az volt, hogy megközelítőleg 165 szociálisan 
kiszolgáltatott helyzetben lévő személy számára teremtsék meg az alapvető életkörülményeket, akik olyan 
lepusztult és túlzsúfolt lakásokban éltek, amelyek nem feleltek meg a lakóépületek építésére és tervezésére 
vonatkozó jogszabályi előírásoknak.
Bulgáriában a lakhatási projekteket szociális szolgáltatások nyújtásával kellett integrálni. A projektkiválasz -
tási kritériumok értelmében tehát a projektgazdáknak az új lakások lakói számára állást, valamint oktatási és 
egészségügyi szolgáltatásokat is kellett nyújtaniuk. A szociális szolgáltatások az INTEGRA nevű programhoz 
tartoztak, amelyet a lakhatási intézkedésekkel egy időben, ESZA-forrásokból finanszíroztak.12. háttérmagyarázat 2. képA szociális lakásokból álló, felújított épü lettömb hátsó homlokzata Devnyában 
(Bulgária)
Forrás:  Európai Számvevőszék.

60 Észrevételek 
8. közös alapelv: A regionális és helyi önkormányzatok bevonása
114  
A 8. közös alapelv a regionális és helyi önkormányzatok bevonására vonatkozik, 
mivel ezek alapvető szerepet játszanak a szakpolitikák gyakorlati végrehajtásá -
ban. Hosszú távú hatás eléréséhez a projekteknek gyakran tartós finanszírozási 
forrásra, sőt néha magánszférából érkező projektgazda vagy közigazgatási szerv 
támogatására is szükségük van. Erre jó példát találtunk Romániában, ahol egy 
projekt egyik fontos elemét a nemzeti közegészségügyi intézetnek – az adott 
projekt egyik végrehajtási partnerének – adták át (lásd: 11. háttérmagyarázat ).
115  
A 19 vizsgált projektből 10 nagymértékben függött a hosszú távú közfinanszíro -
zás további rendelkezésre állásától, mert a projektgazdák non-profit szervezetek 
voltak. Négy másik projektet közigazgatási szervek vettek át és finanszíroztak; ezt 
mindegyikük esetében már az elejétől fogva így tervezték. Három további pro -
jekt hosszú távú fenntarthatóságát – a projektleírás szerint – egy közigazgatási 
szervnek kellett volna garantálnia, de ez nem így történt, vagy a projektirányítás 
hiányosságai (egy bulgáriai eset), vagy a helyi szintű tartós pénzügyi támogatás 
hiánya miatt (lásd: 13. háttérmagyarázat ).
A helyi szintű fenntartható pénz ügyi támogatás hiánya miatt egyes sikeresen 
végrehajtott projektek nehezen tudtak tartós hatást elérni (Románia, 12. sz. és 
14. sz. projekt)
Az egyik projekt 210 roma személy roma helyi szakértőként történő képzésére és felvételére irányult. A projekt 
idején a szakértők fizetés nélkül dolgoztak helyi önkormányzatoknál. A tervek szerint a helyi önkormányzatok -
nak a projekt végeztével állandó, fizetett állásba kellett volna felvenniük a szakértőket. Nem sokkal a projekt 
lezárását követően azonban a helyi önkormányzatok a gazdasági körülményekre hivatkozva kijelentették, 
hogy ezt nem áll módjukban megtenni. Emiatt 2015-ben mindössze 67 roma helyi szakértő helyezkedett el 
önkormányzatoknál.
A második projektben 100 roma nő egészségügyi közvetítőnek való képzésére került sor. A projekt keretében 
helyi szinten lobbitevékenység végzésére is sor került annak népszerűsítésére, hogy milyen előnyökkel jár 
a közösség számára az egészségügyi közvetítők alkalmazása, valamint a helyi közigazgatásban ezeknek meg -
felelő állások létrehozása érdekében. Noha a lobbitevékenység általában pozitív reakciót váltott ki, a helyi ön -
kormányzatok végül a vártnál kisebb mértékben támogatták az egészségügyiközvetítő-programot. Ez jelentős 
mértékben befolyásolta a projekt hatását, és általában az egészségügyi közvetítők biztosítását: 2015-ben ös z-
szesen csak mintegy 350 egészségügyi közvetítőt alkalmaztak Romániában, míg 2009-ben ez a szám 860 volt.
Noha mindkét projekt végrehajtása sikeres volt, a helyi önkormányzatok részéről a fenntartható pénzügyi és 
intézményi támogatás hiánya csökkentette a projekteknek a roma népesség integrációjára gyakorolt potenciá -
lis hatását.13. háttérmagyarázat
61 Észrevételek 
A 2007–2013-as időszak eredményeinek értékelését 
nehezítették a roma népességre vonatkozó információk 
gyűjtésének nehézségei
116  
Értékeltük azt is, hogy a projektgazdák hogyan követték nyomon a projektek 
eredményeit, különösen ami a roma népesség integrációját illeti, valamint hogy 
a Bizottság és a tagállamok végeztek-e – elsősorban tematikus – értékelése -
ket a roma népesség vagy a kiszolgáltatott csoportok társadalmi befogására 
vonatkozóan.
Projektszintű monitoring: az adatgyűjtési módszerek és a mutatók 
meghatározásának következetlenségei
117  
A romák integrációját célzó projektek sikerének nyomon követése nem egyszerű 
feladat, mert a romákkal kapcsolatos információgyűjtés módszertani és gyakorla -
ti nehézségekbe ütközik. Ezeket a nehézségeket alább részletesebben tárgyaljuk. 
A legtöbb (17) esetben ugyanakkor a projektgazdáknak sikerült információkat 
gyűjteniük arról, hogy projektjükben hány roma résztvevő volt, sőt, néha még 
arról is, hogy e résztvevők milyen eredményeket értek el, például a munka -
helyhez jutás terén. Erre a típusú monitoringra általában a projekt végén került 
sor, de egyes hosszú távú projektek esetében a projektvégrehajtás folyamán is 
elvégezték.
118  
E 17 projektből 14 esetében az etnikai hovatartozással kapcsolatos adatokat ön -
bevallás alapján gyűjtötték. Egy további projekt egyáltalán nem nyújtott informá -
ciókat arról, hogy a miként gyűjtöttek adatokat a résztvevőkről. Két másik projekt 
(egy bulgáriai és egy romániai) pedig ilyen adatokat egyáltalán nem gyűjtött. 
A monitoring minőségét a következő főbb hiányosságok rontották:
- elsőként: a 19 vizsgált projektből 13-nál a nyilvántartott eredmények nem 
kifejezetten a romák integrációjára vonatkoztak, hanem egy szélesebb 
célcsoport – pl. általában véve vett „kiszolgáltatott csoportok” (amennyi -
ben egyáltalán meghatároztak célcsoportot) – szempontjából megvalósult 
előnyökre. Valójában volt adat a romák részvételéről, azt azonban az irányító 
hatóság vagy a közreműködő szervezet nem mindig kapta meg (lásd: 88. be -
kezdés). Ez arra utal, hogy a marginalizált roma népesség társadalmi befoga -
dása szempontjából az irányító hatóságoknak benyújtott adatok nem tettek 
lehetővé megbízható betekintést a projektek konkrét hozadékára,
62 Észrevételek 
– másodsorban, ha a projektek gyűjtöttek is adatokat az etnikai hovatartozás -
ról, a mögöttes módszertan nem volt egységes a tagállamok között, sőt, még 
egy tagállamon belül a projektek között sem. Hat esetben a résztvevőket kér -
ték meg arra, hogy igennel vagy nemmel válaszoljanak arra a kérdésre, hogy 
roma származásúak-e. Hat másik esetben a résztvevők egy kiszolgáltatott 
csoportokból álló listán jelölhették be, hogy melyikhez tartoznak. Két továb -
bi esetben pedig a résztvevők kétféle identitás (etnikai vagy nemzeti) közül 
egyet választhattak. A résztvevők tehát nem vallhatták azt, hogy pl. magya -
rok és romák is, pedig ha lett volna rá lehetőségük, adott esetben mindkét 
csoporthoz tartozónak is vallhatták volna magukat. Ezt azt jelentette, hogy az 
így gyűjtött adatok nem feltétlenül voltak hiánytalanok,
– harmadsorban a mutatókat eltérő módon sorolták be a különböző tag -
államok, sőt, ez néha még egy tagállamon belül is előfordult. Az ellenőrzött 
magyar projektek közül négy például nem rendelkezett formális eredmény -
mutatóval. Ugyanakkor a projektek outputmutatói között olyan mutatók is 
szerepeltek, amelyeket helyesen inkább az eredménymutatókhoz kellett vol -
na sorolni: ilyen volt pl. a képzési tanfolyamok sikeres befejezése. Bulgáriában 
három projekt eredménymutatói teljesen megegyeztek ugyanezen projektek 
outputmutatóival; pl. az adott projekt keretében megrendezett kampányok 
száma vagy az elvégzett egészségügyi szűrések száma. Romániában az egyik 
foglalkoztatási mutatót egy esetben outputmutatóként, egy másik esetben 
pedig eredménymutatóként sorolták be.
Az operatív programok szintjén az értékelések részben 
ellensúlyozták a romák integrációjára vonatkozó monitoring 
hiányát
119  
Az értékelések, noha nem mindig nyújtanak teljes képet, alapul szolgálhatnak 
bizonyos következtetések levonásához. Az ERFA- és az ESZA-forrásokból nyújtott, 
a marginalizált romák integrációjára irányuló támogatásokat (esetenként ugyan 
egy a hátrányos helyzetű csoportokra vonatkozó szélesebb körű értékelés része -
ként) mind a négy felkeresett tagállam és a Bizottság is elvégezte.
63 Észrevételek 
120  
Ezek az értékelések olyan információkkal is szolgáltak, amelyeket a monitoring -
jelentések nem tartalmaztak, s ezek alapján hasznos információkat lehetett kapni 
a megtett előrelépésekről:
– 2011-ben A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigaz -
gatósága által elvégzett értékelés például arra a következtetésre jutott, hogy az 
ESZA-finanszírozású intézkedések esetében a romák részvétele 100 000 roma 
származású főről (a teljes 2000–2006-os időszak adata) a 2007–2013-as progra -
mozási időszak első két évére 110 000 főre nőtt57. Ennek azonban még annak 
ellenére sem volt tartós hatása a roma népesség körében jelen lévő munka -
nélküliség csökkenésére, hogy a munkaerőpiacon való részvételt az ESZA 
nagyobb mértékben támogatta. Az értékelés rámutatott, hogy az egyedül 
a foglalkoztatást célzó intézkedések önmagukban valószínűleg nem tud -
ják elmozdítani a romák társadalmi befogadása előtt álló számos akadályt. 
Hangsúlyozta továbbá a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos olyan 
holisztikus megközelítés fontosságát, amely a befogadás előtt álló szélesebb 
körben vett akadályokkal foglalkozik, elsősorban az oktatás, az egészségügy 
és a lakhatás területén.
– 2013-ban Spanyolországban értékelést végeztek a „Megkülönböztetés elleni 
küzdelem” operatív program 2006 és 2011 között elért hatásának megál -
lapítása érdekében58. Ennek következtetése az volt, hogy a kiszolgáltatott 
csoportok munkaerőpiacra való integrálásába történő befektetés számos 
kedvező – többek között gazdasági – eredménnyel jár. Az értékelés megál -
lapította, hogy minden egyes ilyen intézkedésbe való befektetés összesen 
1,38  euró megtérülést eredményez.57 A Foglalkoztatás, a Szociális 
Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatósága 
megbízásából 201 1-ben 
készült Roma tematikus 
jelentés. A jelentés az 
„Evaluation of ESF support for 
Enhancing Access to the 
Labour Market and the Social 
Inclusion of Migrants and 
Ethnic Minorities” (Az 
ESZA-forrásokból 
a munkaerőpiachoz való 
hozzáférés javítására, valamint 
a migránsok és az etnikai 
kisebbségek társadalmi 
befogadására nyújtott 
támogatás értékelése) című 
szélesebb körű tanulmány 
része.
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión 
social rentable (A 
kiszolgáltatott csoportokhoz 
tartozó személyek 
foglalkoztatása: megtérülő 
szociális befektetés). 
A „Megkülönböztetés elleni 
küzdelem” multiregionális 
operatív program hatásának 
értékelése, Gregorio 
Rodríguez Cabrero 
vezetésével, 2013.
64
 Következtetések és 
ajánlások
121  
A 2007–2013-as programozási időszakban nehéz volt megítélni, hogy a struktu -
rális alapok milyen mértékben járultak hozzá a marginalizált roma közösségek 
társadalmi befogadásához, mivel a célkitűzések gyakran nem kapcsolódtak 
egyértelműen a romák integrációjához, következésképpen a kiválasztott tagálla -
mok nem tartottak nyilván megbízható és összehasonlítható adatokat kifejezet -
ten a roma kedvezményezettekről, a rendelkezésre bocsátott forrásokról, illetve 
a megtett előrelépésekről. Amennyiben rendelkezésre álltak adatok, a struktu -
rális alapok keretében finanszírozott projekteknek a roma népesség integráció -
jához való hozzájárulása bizonyos mértékig attól függött, hogy a romák integrá -
ciójával kapcsolatos konkrét sikertényezőket figyelembe vették-e a szakpolitika 
kialakítása, illetve a projektek kialakítása, kiválasztása és végrehajtása során.
122  
A 2014–2020-as programozási időszakban a finanszírozási prioritások kialakítása 
és kritériumai javultak. Az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok egyértelműen 
utalnak a romák integrációjára. Az egyik beruházási prioritás hivatkozik erre 
a témakörre, illetve a romák integrációjára vonatkozó országspecifikus ajánlást 
kapott tagállamok kötelesek forrásokat elkülöníteni ennek a területnek a támoga -
tására. Végezetül az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok új eredményorientált 
megközelítése olyan monitoringkereteket vezet be, amelynek révén javulhat 
a gyűjthető adatok minősége. Ahhoz azonban még korán van, hogy ennek végre -
hajtásáról érdemi értékelést készíthessünk.
123  
Az eddig megtett előrelépések ellenére még továbbra is vannak akadályok és 
dilemmák, amelyek miatt az ESB-alapok nehezebben maximalizálják a romák in -
tegrációjával kapcsolatos hatásukat. A hiányosságokat alább ismertetjük, az azok 
orvoslását célzó ajánlásainkkal együtt.
Az uniós és tagállami szinten létrehozott stratégiákat illetően 
történtek előrelépések, azonban a legtöbb fejlesztésre túl későn 
került sor ahhoz, hogy hatással lehessenek a 2007–2013-as 
programozási időszakra
124  
A Bizottság az elmúlt évtizedben jelentős előrelépéseket tett a romák integráció -
ját elősegítő szakpolitikai kezdeményezések kidolgozása terén. 2011 óta a Bizott -
ság nagyobb figyelmet fordított a romák integrációjának területére: minden tag -
állam számára előírta nemzeti romaintegrációs stratégia kidolgozását, valamint 
nemzeti roma kapcsolattartó pontok létrehozását. Ez azonban túl későn történt 
ahhoz, hogy még a 2007–2013-as programozási időszakban hatással lehessen az 
ERFA és ESZA operatív programok kialakítására és a projektkiválasztásra (lásd: 
29–34. és 38–40. bekezdés).
65 Következtetések és ajánlások 
125  
A nemzeti romaintegrációs stratégiák és később a 2013-as tanácsi ajánlás a romák 
integrációját egy kizárólag szakpolitikák révén kezelt kérdésből az emberi jogok 
védelmében létrejött rendelkezéseket tükröző tagállami politikai kötelezettség -
vállalássá alakították. E változás révén a megkülönböztetésmentesség mint 
olyan fő terület jött létre, ahol kötelező volt a tagállami fellépés (lásd: 35–37. és 
43–45. bekezdés).
126  
A stratégiák tekintetében ellenőrzésünk során számos hiányosságot állapítottunk 
meg:
– elsőként: a nemzeti stratégiák nem térnek ki arra, hogy milyen mértékű 
finanszírozásra van szükség a romák társadalmi befogadását célzó javasolt 
intézkedések megvalósításához. Azt sem jelzik, hogy az ilyen intézkedé -
sekhez a tagállami költségvetésből, illetve – az ERFA és az ESZA révén – az 
uniós költség  vetésből mekkora pénzösszegek állnak rendelkezésre (lásd: 
47. bekezdés),
– másodsorban nem kapott elég figyelmet a megkülönböztetésmentesség, 
illetve a cigányellenesség. Az általunk vizsgált nemzeti romaintegrációs 
stratégiák egyike sem utalt a cigányellenességre mint a megkülönbözte -
tés egyik formájára. Az ellenőrzött operatív programok egyike sem tért ki 
egyértelműen erre a problémára, és alig volt olyan projekt, amely konkrétan 
figyelembe vette volna ezt a szempontot. A Bizottság mindeddig nem írta elő 
a tagállamok számára, hogy tűzzenek ki a megkülönböztetésmentességgel 
kapcsolatos, mérhető célokat. Az ilyen célok hiánya teret hagy annak, hogy 
az intézményes megkülönböztetés még tovább erősödjék, illetve ellenőrizet -
lenül folytatódjék; ez jelentős mértékben alááshatja a romák integrációjára 
irányuló – köztük az uniós költségvetésből társfinanszírozott – projektek 
eredményességét (lásd: 34–44. és 54. bekezdés),
– harmadszor, a kiválasztott tagállamokban a nemzeti romaintegrációs stra -
tégiák kidolgozásakor nem mindig vették figyelembe a civil – és különösen 
magukat a roma közösségeket képviselő – szervezetek tevékeny részvéte -
lének szükségességét. Ha a civilszervezeteket és a roma közösséget nem 
sikerül bevonni a folyamat minden szakaszában, akkor fennáll a kockázata, 
hogy a szakpolitikák és a projektek nem lesznek kellően eredményesek (lásd: 
46. bekezdés),
– végezetül a nemzeti roma kapcsolattartó pontok szerepét néha aláásta a for -
rások és a feladatok közötti összhang hiánya (lásd: 48–50. bekezdés).
66 Következtetések és ajánlások 
127  
2012 óta országspecifikus ajánlások alkalmazásával igyekeznek felhívni a figyel -
met a különböző problémákra; többek között az oktatási rendszerben jelen lévő 
szegregációra. A 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamoknak az 
ESB-alapok forrásainak felhasználásakor be kell tartaniuk ezeket az ajánlásokat. 
A romák integrációját célzó hatékony intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás értel -
mében továbbá a tagállamok 2016-tól kezdve a megkülönböztetés és a cigány -
ellenesség elleni küzdelemről is kötelesek lesznek információkat nyújtani. Az így 
szerzett adatok alapján a Bizottság még több információval rendelkezik majd az 
egyes tagállamokban elért eredményekről (lásd: 36. bekezdés).
1. ajánlás
A tagállamok a nemzeti romaintegrációs stratégia felülvizsgálatakor, illetve 
módosításakor:
a) adják meg, hogy a stratégiában javasolt, a romák társadalmi befogadásával 
kapcsolatos intézkedések végrehajtásához milyen mértékű forrásokra van 
szükség. A stratégia térjen ki arra, hogy az ilyen intézkedésekhez a tagállami 
költségvetésből, illetve – az ERFA és az ESZA révén – az uniós költségvetésből 
mekkora pénzösszegek állnak rendelkezésre. A tagállamok továbbá hivatalo -
san vállalják annak biztosítását, hogy a romák integrációját elősegítő intézke -
dések végrehajtására való törekvéseket nem hátráltatják a politikai prioritá -
sokban bekövetkező rövid távú változások;
b) alkalmazzanak a megkülönböztetésmentességre, illetve konkrétabban, 
a cigányellenességre vonatkozó mutatókat és célértékeket is. A 2014–2020-as 
programozási időszakban ezeket a mutatókat – a faji egyenlőségről szóló 
irányelvvel összhangban – az ESB-alapok kereteibe illeszkedő, a marginalizált 
roma közösségek társadalmi befogadását elősegítő intézkedések kialakítása -
kor is figyelembe kell venni;
c) biztosítsák a civilszervezetekkel, köztük a roma képviselőkkel való rendszeres 
konzultációt, és ezek bevonását a romák integrációját célzó intézkedések 
tervezésének és végrehajtásának folyamatába;
d) pontosabban határozzák meg a nemzeti roma kapcsolattartó pontoknak 
a nemzeti romaintegrációs stratégiával kapcsolatos szerepét, és biztosítsák, 
hogy e kapcsolattartó pontok hatásköre és feladatai összhangban legyenek 
a rendelkezésükre bocsátott forrásokkal.
67 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás
a) A Bizottság a vonatkozó operatív programok felülvizsgálatakor győződjön 
meg arról, hogy az ESB-alapok keretében végrehajtott intézkedések inkluzív 
jellegűek és a szegregáció elleni küzdelmet célzó rendelkezéseket is tar -
talmaznak. A szegregációs gyakorlatokat világosan le kell írni és azokat az 
ESB-alapok keretében biztosított finanszírozásból egyértelműen ki kell zárni 
(nem csak a preambulumbekezdésekben megemlíteni), ezzel kapcsolatban 
külön figyelmet fordítva az oktatási és a lakhatási projektekre. Ez elősegítené 
az országspecifikus ajánlások és az ESB-alapok felhasználása közötti kapcso -
lódás megerősítését.
b) A Bizottságnak az operatív programok monitoringbizottságainak ülésein 
teljes mértékben fel kell használnia a romák integrációját célzó hatékony 
intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás értelmében a tagállamok által 2016-ig 
elkészítendő jelentésekben szereplő információkat, valamint az információk 
alapján tett megállapításokat. Ennek révén biztosítható, hogy a jelentések -
ben azonosított hiányosságokat az ESB-alapok, illetve a tagállami források 
révén orvosolják (pl. a forrásoknak azokra a területekre történő átirányításá -
val, ahol hiányosságokat állapítottak meg).
A 2014–2020-as időszakban a 2007–2013-ashoz képest nagyobb 
hangsúly ker ül a romák integrációját célzó intézkedésekre
128  
Annak ellenére, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban kevés figyelem 
irányult a romák integrációjának kérdésére, a kiválasztott operatív programok -
ban szerepelt utalás arra, hogy szükség van a roma népesség társadalmi be -
fogadásának elősegítésére. Hasonlóképpen, a legtöbb vizsgált pályázat vagy 
célcsoportként hivatkozott a roma népességre, vagy utalt arra, hogy szükség 
van a roma népesség társadalmi befogadásának támogatására. Összességében 
azonban a 2007–2013-as programozási időszakban az ERFA és az ESZA kialakítása 
csak kis mértékben felelt meg a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos 
intézkedéseknek: az operatív programok kevés, a romák integrációjára vonatko -
zó mutatót tartalmaztak, és a megvizsgált pályázati felhívásokban, noha azok 
gyakran irányultak a marginalizált roma népességre mint célcsoportra, nem úgy 
határozták meg a kiválasztási eljárásokat, hogy azok során figyelembe lehessen 
venni a roma projektek konkrét követelményeit, pl. a romák társadalmi befoga -
dására vonatkozó „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” (köztük a Tanács 10 
közös alapelvét) vagy a hosszú távú projektek finanszírozásának szükségességét. 
Az általunk megvizsgált ERFA és ESZA operatív programok egyikében sem állt 
rendelkezésre pénzügyi információ a romák integrációjára nyújtott támogatásról 
(lásd: 59., 61–65. és 96. bekezdés).
68 Következtetések és ajánlások 
129  
A 2014–2020-as időszakra e hiányosságok közül sokat orvosoltak. Konkrétan: az 
ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok egyértelműen utalnak a romák integráci -
ójának kérdésére, és a konkrét finanszírozási prioritásokat is továbbfejlesztették. 
A Bizottság által rendelkezésre bocsátott legfrissebb információk alapján a margi -
nalizált közösségekre (köztük a romákra) irányuló intézkedésekre becslés szerint 
mintegy 1,5  milliárd  euró áll majd rendelkezésre. További javulások: a romák 
integrációjára vonatkozó országspecifikus ajánlások kibocsátása, az ESB-alapok 
kereteinek jobb összehangolása az uniós – többek között a romák integrációjára 
vonatkozó – szakpolitikai prioritásokkal, a romák integrációja szempontjából 
releváns programok esetében közös mutatók bevezetése, illetve útmutatások 
kibocsátása a Bizottság által, pl. az ESB-alapoknak a térbeli és oktatási szegregá -
ció kezelésére történő felhasználásáról. Továbbá azok a tagállamok, amelyekre 
vonatkoznak a romák integrációjával kapcsolatos országspecifikus ajánlások, 
kötelesek az ERFA- és az ESZA finanszírozás egy részét ennek a területnek a támo -
gatására fordítani (lásd: 66–83. és 92–94. bekezdés).
130  
Véleményünk szerint ugyanakkor a Bizottság és a tagállamok szintjén is erőfeszí -
tésekre van szükség annak biztosításához, hogy ezek a változások valóban olyan 
projekteket eredményezzenek, amelyek a gyakorlatban is hatékonyabban segítik 
elő a romák integrációját: ez elsősorban azokra a kritériumokra vonatkozik, ame -
lyek a romák társadalmi befogadása szempontjából legjobb projektek kiválasz -
tását tennék lehetővé, valamint a 2014–2020-as időszak operatív programjainak 
monitoringrendszereire (lásd: 88., 89. és 92–94. bekezdés).
131  
Ezenkívül az ESB-alapok – és különösen az ESZA – kialakítása nem teszi lehetővé 
a romák társadalmi befogadása terén elért hatás maximalizálását. Az ESB-alapok 
forrásainak tagállamok közötti elosztásához használt mutatók nem veszik figye -
lembe a roma népesség helyzetében jelenleg mutatkozó különbségeket (lásd: 
60–75. bekezdés).
3. ajánlás
A tagállamok a pályázatok kiírásakor és a projektek kiválasztásakor használják 
a romák társadalmi befogadására vonatkozó „legjobb gyakorlat szerinti krité -
riumokat” (köztük a Tanács 10 közös alapelvét). A pályázatokat adott esetben 
úgy kell megszervezni, hogy a marginalizált roma közösségeket segítő hosszú 
távú projektek kerüljenek kiválasztásra. Végezetül az ESB-alapokból biztosított 
források elkülönítését lehetőség szerint ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a pro -
jektek befejezésüket követően, uniós finanszírozás folytatása nélkül is fenntart -
hatók-e. Ezeket a szempontokat a 2014–2020-as időszak operatív programjainak 
módosításakor is szem előtt kell tartani.
69 Következtetések és ajánlások 
4. ajánlás
A Bizottság a következő programozási időszakban, illetve az operatív programok 
felülvizsgálatakor biztosítsa, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiában sze -
replő, a romák integrációjával kapcsolatos célkitűzések, adott esetben, minden 
operatív szinten megjelenjenek az ESB-alapok kereteiben. Ezzel összefüggésben 
gondoskodjék továbbá az adatgyűjtés megbízhatóságáról is annak lehetővé 
tétele érdekében, hogy az előrelépés az egyes projektek között, illetve minden 
igazgatási szinten nyomon követhető és értékelhető legyen.
5. ajánlás
A tagállamok az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályokban megadott közös 
output- és eredménymutatókat adott esetben egészítsék ki a romák integráci -
ójára vonatkozó mutatókkal. Ezeknek a mutatóknak összhangban kell lenniük 
a nemzeti romaintegrációs stratégiákban szereplő mutatókkal, és ezeket később 
a 2014–2020-as időszak operatív programjainak nyomon követésekor alkalmazni 
kell. Ezekhez alapul lehet venni az Alapjogi Ügynökség által 2016-ban kidolgozott 
mutatókat.
6. ajánlás
A tagállamok a következő programozási időszak előkészítésére való tekintettel 
fontolják meg a közös cselekvés lehetőségét, és törekedjenek a jogbiztonság sza -
vatolására a társadalmi befogadási intézkedések ESZA-ból történő finanszírozá -
sával kapcsolatban, függetlenül attól, hogy ezek az intézkedések kapcsolódnak-e 
a foglalkoztatáshoz. A jogbizonytalanság felszámolása elősegítené a tagállamok 
számára, hogy teljes mértékben ki tudják használni az ESZA-forrásokat a társadal -
mi befogadás (többek között a megkülönböztetés elleni küzdelmet célzó intézke -
dések révén megvalósítandó) céljára.
7. ajánlás
A Bizottság fontolja meg az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok megváltozta -
tására irányuló javaslattételt, biztosítandó, hogy a 2020-ban kezdődő programo -
zási időszaktól kezdve a források különböző tagállamok közötti elosztása során 
figyelembe vesznek kifejezetten a társadalmi befogadásra vonatkozó mutatókat 
is: elsősorban a marginalizált csoportok (pl. a romák) népességen belüli arányát. 
Gondoskodjék arról is, hogy az e változás következtében a tagállamok számára 
elérhetővé váló további ESZA-források kifejezetten a marginalizált közösségek 
támogatásával kapcsolatos célra kerüljenek elkülönítésre.
70 Következtetések és ajánlások 
A legtöbb projekt a terveknek megfelelően valósult meg, azonban 
a romák sikeres integrációját elősegítő, a „legjobb gyakorlat 
szerinti kritériumokat” nem mindig alkalmazták, és a projektek 
teljesítményét nehéz volt figyelemmel kísérni
132  
Az ellenőrzésünk során megvizsgált legtöbb ERFA- és ESZA-projekt általános cél -
kitűzései megvalósultak, e célkitűzések azonban gyakran nem kifejezetten a ro -
mák integrációjára irányultak. Megállapítottuk továbbá, hogy azok a projektek, 
amelyek kiválasztása és végrehajtása a Tanács által elfogadott „legjobb gyakorlat 
szerinti kritériumoknak” (a romák társadalmi befogadására vonatkozó közös alap -
elveknek) megfelelően történt, nagyobb valószínűséggel járultak eredményesen 
hozzá a roma népesség integrációjához (lásd: 104–115. bekezdés).
133  
Emellett úgy találtuk, hogy a romák integrációjával kapcsolatos projektek előre -
haladásának figyelemmel kísérése, főként a roma résztvevők adatainak elérhe -
tőségével és minőségével kapcsolatos hiányosságok miatt, nehézséget okozott. 
Az átfogó és megbízható adatok hiánya nem csak a projektek vonatkozásában, 
hanem az uniós és tagállami szintű politikai döntéshozatal vonatkozásában is 
problémát jelent. Gyors fellépés híján ez a helyzet a 2014–2020-as időszakra néz -
ve is fennmarad (lásd: 51., 84–94. és 117–120. bekezdés).
8. ajánlás
a) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki egységes mód -
szertant, amely releváns adatokat nyújt a roma népességről társadalmi 
befogadásuk figyelemmel kíséréséhez, a nemzeti jogi keretekkel és uniós 
jogszabályokkal – beleértve az esetleges eltéréseket is – összhangban. Ezt 
legkésőbb a következő programozási időszak előkészítésekor meg kell tenni.
b) A Bizottság ösztönözze a tagállamokat arra, hogy az elkövetkező két évben 
a nemzeti jogi keretekkel és uniós jogszabályokkal – beleértve az esetleges 
eltéréseket is – összhangban átfogó statisztikai adatgyűjtést végezzenek az 
etnikai hovatartozásról. Az Eurostat erre vonatkozó kérdéseket szerepeltet -
hetne olyan felméréseiben, mint pl. a munkaerő-felmérés vagy az Európai 
Unió jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó statisztikáiban.
71 Következtetések és ajánlások 
A jelentést 2016. május 4-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
72
 Mellékletek I. mellékletVizsgált operatív programok
Tagállam 2007–2013-as operatív program 2014–2020-as operatív program
Bulgária2007BG161PO001 „Regionális fejlesztési” OP (ERFA)
2007BG051PO001 „Emberi Erőforrás Fejlesztési” OP (ESZA)2014BG16RFOP001 „Növekvő régiók” OP (ERFA)
2014BG05M9OP001 „Emberi Erőforrás Fejlesztési” OP (ESZA)
2014BG05M2OP001 „Intelligens oktatás a fenntartható növekedé -
sért” (ESZA)
Magyarország 2007HU05UPO001 „Társadalmi megújulás” OP (ESZA)2014HU16M0OP001 „Gazdaságfejlesztési és Innovációs” OP (több 
alapból finanszírozott OP – ESZA és ERFA)
2014HU05M2OP001 OP „Emberi Erőforrás Fejlesztési” OP (több 
alapból finanszírozott OP – ESZA és ERFA)
Románia2007RO051PO001 „Emberi Erőforrás Fejlesztési” ágazati OP 
(ESZA)
2007RO161PO001 Regionális OP (ERFA)2014RO05M9OP001 Humántőke OP (ESZA)
2014RO16RFOP002 Regionális OP (ERFA)
Spanyolország2007ES05UP0002 „Megkülönböztetés elleni küzdelem” OP 
(ESZA)
2007ES051P0005 Regionális OP „ESZA 2007–2013 Andalúzia”2014ES05SFOP012  „Társadalmi befogadás és szociális gazdaság” 
OP (ESZA)
2014ES05SFOP022 Regionális OP „ESZA 2014–2020 Andalúzia” 
(ESZA)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
73 Mellékletek 
A strukturális alapok irányítási szervei a felkeresett tagállamokban
BulgáriaESZA ERFA
1. projekt 2. projekt 3. projekt 4. projekt 5. projekt
Irányító hatóságESZA IH
(Munkaügyi és Szociális Ügyi Minisztérium)ERFA IH  
(Regionális Fejlesztési 
és Közmunkaügyi 
Minisztérium)
Közreműködő szervezet(Regionális Fejlesztési 
és Közmunkaügyi 
Minisztérium)Oktatási és Tudomány -
ügyi MinisztériumKözintézmény  
(Szociális Segélyek 
Hivatala)Közintézmény  
(Szociális Segélyek 
Hivatala)Ehhez az ERFA OP-hez 
nem tartozik KSz
Projekt kedvezményezettjeMunkaügyi és 
Szociális  ügyi 
MinisztériumCivilszervezetKözintézmény  
(Dupnicai 
Önkormányzat)Egészségügyi 
MinisztériumKözintézmény  
(Devnyai Önkormányzat)
MagyarországESZA
6. projekt 7. p r o j e k t 8. projekt 9. projekt 10. projekt
Irányító hatóságESZA IH 
(Emberi Erőforrások Minisztériuma)
Közreműködő szervezet nincs
Projekt kedvezményezettjeNemzetgazdasági 
MinisztériumKözintézmény  
(Balassagyarmati Börtön)Közintézmény  
(Ózdi Önkormányzat)Civilszervezet
RomániaESZA ERFA
11. projekt 12. projekt 13. projekt 14. projekt 15. projekt
Irányító hatóságESZA IH  
(Az Uniós Forrásokat Kezelő Minisztérium)ERFA IH
(Regionális Fejlesz -
tési és Közigazgatási 
Minisztérium)
Közreműködő szervezetRegionális 
(Észak-Nyugat) KSz  
(A Munkaügyi Minisztéri -
um Főosztálya)Regionális (Bukarest) 
KSz  
(A Munkaügyi Minisztéri -
um Főosztálya)Oktatásügyi  
Minisztérium  
(KSz-ként működik 
közre)Regionális 
(Észak-Nyugat) KSz  
(A Munkaügyi Minisztéri -
um Főosztálya)Regionális 
(Észak-Nyugat) KSz  
(A Regionális Fejlesztési 
és Közigazgatási Minisz -
térium Főosztálya)
Projekt kedvezményezettje CivilszervezetKözintézmény  
(Nemzeti 
Romaügynökség)Közintézmény  
(Nagybányai Ön-
kormányzat Szociális 
Osztály)
SpanyolországESZA („Megkülönböztetés elleni küzdelem” 
operatív program)ESZA („Andalúzia” operatív program)
16. projekt 17. p r o j e k t 18. projekt 19. projekt
Irányító hatóságESZA IH  
(Munkaügyi és Társadalombiztosítási Minisztérium)
Közreműködő szervezet AlapítványRegionális KSz
(Junta de Andalucia)
Projekt kedvezményezettje Civilszervezet
Forrás:  Európai Számvevőszék.II. melléklet
74 Mellékletek III. mellékletA romák társadalmi befogadására vonatkozó közös alapelvek
A tíz közös alapelv 2009-ben, a romák társadalmi befogadásával foglalkozó Európai Roma Platform első, prágai 
ülésén kerültek megvitatásra. Ezt követően azokat mellékletként hozzácsatolták a 2009. június 8-i Foglalkoztatá -
si, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács ülésén született következtetésekhez.
1. Konstruktív, gyakorlatias és megk ülönböztetésmentes szakpolitikák
A romák társadalmi befogadására irányuló politikák tiszteletben tartják és megvalósítják az Európai Unió 
alapértékeit, azaz az emberi jogokat és az emberi méltóságot, a megkülönböztetésmentességet és az 
esély  egyenlőséget, valamint a gazdasági fejlődést. A romák társadalmi befogadására irányuló szakpolitiká -
kat integrálják a főbb szakpolitikákba, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi ügyek, a lak -
hatás, az egészségügy és a biztonság területén. E szakpolitikák célja, hogy a romák ténylegesen azonos 
esélyekkel rendelkezzenek a tagállamok társadalmában.
2. Kifejezett, de nem kizárólagos célbavétel
A romák kifejezett, de nem kizárólagos célbavétele döntő fontosságú a társadalmi befogadási kezdemé -
nyezések szempontjából. Azt jelenti, hogy a romák alkotják a célcsoportot, ám más, nagyjából hasonló 
társadalmi-gazdasági helyzetű személyek sincsenek kizárva. A megközelítés nem választja el a romákra 
összpontosító beavatkozásokat a szélesebb körű szakpolitikai kezdeményezésektől. Ezenkívül adott eset -
ben fontolóra kell venni a szélesebb körű szakpolitikák és döntések által a romák társadalmi befogadására 
gyakorolt várható hatásokat.
3. Interkulturális megközelítés
Olyan interkulturális megközelítésre van szükség, amely a romákat és a különböző etnikai hátterű szemé -
lyeket is magában foglalja. Elő kell mozdítani a hatékony kommunikációhoz és politikákhoz elengedhetet -
len interkulturális tanulást és készségeket, egyúttal küzdeni kell az előítéletek és a sztereotípiák ellen.
75 Mellékletek III. melléklet4. A romák teljes körű társadalmi integrációja
A társadalmi befogadásra irányuló összes szakpolitika célja az, hogy integrálja a romákat a többségi tár -
sadalomba (a többségi oktatási intézményekbe, állásokba és lakhatási feltételek közé). Ahol részben vagy 
teljesen szegregált az oktatás vagy a lakhatás, ott a romák társadalmi befogadására irányuló politikáknak 
ennek megszüntetésére kell irányulniuk. Kerülendő a mesterséges és szeparált roma munkaerőpiacok 
kialakítása.
5. A nemi vonatkozás figyelembevétele
A romák társadalmi befogadására irányuló kezdeményezéseknek figyelembe kell venniük a roma nők 
szükségleteit és körülményeit. Olyan kérdésekkel kell foglalkozniuk, mint a többszörös megkülönböztetés, 
valamint az egészségügyi ellátáshoz és a gyermekgondozási támogatásokhoz való hozzáférés, másrészt 
a családon belüli erőszak és kizsákmányolás.
6. A tényeken alapuló szakpolitikák át ültetése
Döntő fontosságú, hogy a tagállamok tanuljanak a romák társadalmi befogadására vonatkozó kezdemé -
nyezések terén szerzett saját tapasztalataikból, és megosszák azt más tagállamokkal. Ismert tény, hogy 
a romák társadalmi befogadását célzó szakpolitikák kidolgozásához, végrehajtásához és nyomon követésé -
hez a rendszeresen gyűjtött társadalmi-gazdasági adatok által szolgáltatott megfelelő alapra van szükség. 
Adott esetben más kiszolgáltatott csoportok társadalmi befogadására irányuló – uniós vagy azon kívüli – 
szakpolitikai példákat és tapasztalatokat is figyelembe kell venni.
7. Európai uniós eszközök használata
A romák társadalmi befogadását célzó szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása során döntő, hogy a tag -
államok teljes mértékben felhasználják az európai uniós eszközöket: a jogi eszközöket (a faji egyenlőségről 
szóló irányelv, a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái elleni küzdelemről szóló kerethatározat), 
a pénzügyi eszközöket (Európai Szociális Alap, Európai Regionális Fejlesztési Alap, Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap, előcsatlakozási eszköz) és a koordinációs (nyitott koordinációs módszer) eszközöket. 
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a pénzügyi eszközök használata igazodjék e közös alapelvek -
hez, és hogy a politikák és projektek értékelése során felhasználják az Európai Bizottságon belül meglévő 
szakismereteket. A szakértői értékelést és a bevált gyakorlatok átültetését szakértői szinten az EURoma (a 
strukturális alapok keretében működő, a társadalmi befogadással és a romákkal foglalkozó európai háló -
zat) is megkönnyíti.
76 Mellékletek III. melléklet8. A regionális és helyi önkormányzatok bevonása
A tagállamoknak a regionális és helyi önkormányzatokkal szorosan együttműködve kell megtervezniük, ki -
dolgozniuk, végrehajtaniuk és értékelniük a romák társadalmi befogadására irányuló szakpolitikákat. Ezen 
önkormányzatok döntő szerepet játszanak a szakpolitikák gyakorlati végrehajtásában.
9. A civil társadalom részvétele
A tagállamoknak a civil társadalom szereplőivel, többek között a nem kormányzati szervezetekkel, a szoci -
ális partnerekkel és az oktatókkal/kutatókkal szorosan együttműködve kell megtervezniük, kidolgozniuk, 
végrehajtaniuk és értékelniük a romák társadalmi befogadására irányuló szakpolitikákat. A civil társadalom 
részvétele létfontosságú mind a szaktudás mozgósításához, mind a nyilvános vita kialakításához és a politi -
kaalakítási folyamat során való elszámoltathatósághoz szükséges ismeretek elterjesztéséhez.
10. A romák aktív részvétele
A politikák hatékonyságát fokozza a romáknak a folyamat valamennyi szakaszában történő részvétele. 
A romáknak mind nemzeti, mind európai szinten részt kell venniük a folyamatban egyrészt a roma szak -
értőktől és köztisztviselőktől származó javaslatok révén, másrészt a roma érdekeltek széles körével folyta -
tott konzultációk révén a politikai kezdeményezések kialakítása, végrehajtása és értékelése során. Döntő 
fontosságú, hogy a társadalmi befogadásra irányuló szakpolitikák a nyitottságon és az átláthatóságon 
alapuljanak, valamint megfelelően és hatékonyan kezeljék a nehéz vagy tabunak számító témákat. A romák 
közéletben való teljes körű részvételének támogatása, aktív polgári szerepvállalásuk ösztönzése és emberi 
erőforrásaik fejlesztése is rendkívül fontos.
77 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
II
A Bizottság megjegyzi, hogy az ESZA-alapok 9.2. beruházási prioritásához rendelt összegnek megfelelő 1,5 milli -
árd eurón kívül, a romák társadalmi befogadásának programja további finanszírozáshoz jut az ESZA- és az ERFA-  
alapok számos egyéb beruházási prioritása révén.
IV
A Bizottság emlékeztet rá, hogy a megkülönböztetés tilalma horizontális elv, amelyet az ESB-alapok keretén belül 
megvalósuló valamennyi partnerségi megállapodás és operatív program előkészítésében és megvalósításában 
figyelembe kell venni (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 7. cikkében foglaltaknak megfelelően).
A közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikkében és az Európai magatartási kódexben rögzített partnerségi elv 
megköveteli, hogy az érintett partnereket vonják be az ESZA- és az ERFA-alapok keretén belül megvalósuló operatív 
programok partnerségi megállapodásainak és az operatív programjainak kialakításába és megvalósításába (többek 
között a programok monitoringbizottságaiban való részvételen keresztül is, a 48. cikknek megfelelően).
V
A Bizottság megjegyzi, hogy a közös irányítás szerinti feladatok és felelősségek összefüggésében hasznos lehet, ha 
a tagállamok biztosítják, hogy a 2014–2016-os időszakra elfogadott változtatások eredményeként olyan projektek 
szülessenek, amelyek jobban hozzájárulnak – például az érintett előzetes feltételrendszer megvalósulásának értéke -
lésével, iránymutatással vagy a monitoringbizottságokban betöltött szerepükkel – a romaintegrációhoz.
VI
A Bizottság elismeri, hogy az EU részéről finanszírozott projektek romaintegrációhoz való eredményes hozzá -
járulásának nyomon követése kihívást jelent az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatgyűjtés objektív jogi akadá -
lyai miatt, az explicit, ám nem kizárólagos célzott megközelítés alkalmazása gyakran eredményezi azt, hogy nem 
a romák az egyedüli csoport, amely a marginalizált csoportoknak nyújtott támogatásban részesül.
Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakban a romaintegráció nyomon követése az ESZA-  
alapok 9.2. beruházási prioritása, az ESZA- és az ERFA-alapok keretén belül megvalósuló operatív programok egyedi 
céljai és az ESZA partnerekre vonatkozó közös outputmutatói és a programspecifikus mutatók és célok alkalmazása 
alapján jelentősen fog javulni.
1. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy az ajánlás címzettjei a tagállamok.
A Bizottság válaszai 78
1. sz. ajánlás (a)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a marginalizált közösségek, például a romák érdekében hozott intézkedéseknek 
az Európai Strukturális és Befektetési Alapokból (ESB-alapokból vagy ESBA-ból) juttatott támogatás szintje mind -
össze tájékoztató jellegű, mivel a tagországoknak kizárólag akkor kell pénzügyi adatot szolgáltatniuk, amikor az 
ESZA-alapok célzott 9.2. beruházási prioritását választják és/vagy egyedi célokat/mutatókat jelöltek meg más, az 
ESZA-hoz és ERFA-hoz kapcsolódó tematikus célokban.
1. sz. ajánlás (b)
A Bizottság kiemeli, hogy amennyiben a közös rendelkezésekről szóló rendelet – valamennyi ESB-alapra érvénye -
sen – általános előzetes feltételt tartalmaz a megkülönböztetés tilalmára vonatkozóan, a feltétel teljesítésének 
értékelését az ESBA-rendeletekben megfogalmazott kritériumokra kell korlátozni. Hasonlóképpen a szubszidiaritás 
elvének kell érvényesülnie, amikor egyedi vagy megfelelő szakpolitikai, köztük a stratégiák tartalmára vonatkozó, 
intézkedést kell hozni nemzeti vagy regionális hatáskörben.
A tagállamoknak konkrét célokat kellett megjelölniük operatív programjaikban, amikor az ESZA-alapok célzott 
9.3. beruházási prioritását („A megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem és az esélyegyenlőség elő -
mozdítása”) választották. Ez különösen igaz azokra a tagállamokra, amelyekre országspecifikus ajánlás vonatkozik 
ezen a területen.
1. sz. ajánlás (c)
A közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikke megállapítja, hogy a civil társadalmat képviselő érintett testületek 
a partnerség és többszintű kormányzáson alapuló megközelítés részét alkotják. A közös rendelkezésekről szóló 
rendelet 5. cikkének 2. bekezdésével összhangban, a partnereket, többek között, a partnerségi megállapodások 
elkészítésébe és a programok elkészítésébe és végrehajtásába vonják be.
2. sz. ajánlás (a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és úgy véli, az operatív programok szintjén kell megvalósítani őket. Hangsúlyozza, 
hogy már lépéseket tesz ebben az irányban.
Amint a 38. bekezdés kiemeli, a Bizottság tematikus iránymutatást adott ki 2015-ben „Az európai strukturális és 
beruházási alapoknak az oktatási és térbeli szegregáció kezelése érdekében történő felhasználásáról”. A tagállamo -
kat arra kérik, kövessék az iránymutatás rendelkezéseit a programozás és a megvalósítás során annak érdekében, 
hogy megelőzzék és kezelni tudják a marginalizált közösségek, köztük a romák oktatásban és életkörülményekben 
tapasztalt szegregációját.
A Bizottság teljes mértékben tisztában van vele, hogy a hatékony gyakorlati megvalósítás kiemelt fontosságú. Ezért 
a Bizottság külső szakértőket vesz igénybe, akik segítenek a tagállamoknak, hogy megvalósítsák az iránymutató 
feljegyzést, elsődlegesen a Cseh Köztársaságra, Szlovákiára, Magyarországra, Romániára és Bulgária összpontosítva.
Az operatív programok (OP-k) módosítását és finanszírozásuk átcsoportosítását – általános szabályként – a tagálla -
moknak kell kezdeményezniük.
A Bizottság válaszai 79
2. sz. ajánlás (b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és, véleménye szerint, már lépéseket tesz ebbe az irányba.
A Bizottság maradéktalanul felhasználja a tagországok elért eredményeiről szóló jelentéseket, köztük a monitoring -
bizottságok üléseiről készülteket is, annak érdekében, hogy a tagállamokat az ESB-alapokból támogatott intéz -
kedések megerősítésére kérje és bátorítsa, amikor a romákkal kapcsolatban feltárt kihívások jobb kezelésére van 
szükség. Ezt az egyeztetést követően, a tagállamok benyújthatják az operatív programok módosítására vonatkozó 
kérésüket a közös rendelkezésekről szóló rendelet 30. cikkének 1. bekezdésében foglaltak szerint.
A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének 1. bekezdésében foglaltak 
szerint csupán felkérheti a tagállamot operatív programjai felülvizsgálatára annak érdekében, hogy kezelni tudja 
a romákkal összefüggő, az országspecifikus ajánlásokban megfogalmazott kihívásokat, és abban az esetben, ha 
a finanszírozás átcsoportosítása szükséges kezelésükhöz.
3. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy az ajánlás címzettjei a tagállamok.
A romaintegráció hatékony támogatásához szükséges, fenntartható intézkedések finanszírozásának lehetőségével 
többféleképpen foglalkoznak az ESB-alapokra vonatkozó rendeletek.
Először is a 2014–2020-as programozási időszakban lehetőség nyílik hosszú távú (7 éves) intézkedésekre is. Az egyes 
projektek hosszának arányban kell állnia a tervezett céllal.
Másodszor, az ESZA-rendelet keretet fogalmaz meg a kedvező eredmények nyomon követéséhez a marginalizált 
csoportok (köztük a romák) társadalmi befogadása tekintetében a közös outputok és a hosszabb távú eredménymu -
tatók révén, amelyek célja, hogy a marginalizált roma közösségek érdekében tett, ESZA-finanszírozású intézkedések 
fenntarthatóságát előmozdítsa.
Harmadszor, az ERFA-ból finanszírozott infrastrukturális projektek esetében, és ez igaz valamennyi szektorra, 
a tagállamok vegyék figyelembe, hogyan lehet a projektek fenntarthatóságát biztosítani, amikor erre a lezárásukat 
követően szükség van (például a működtetés-fenntartás érdekében).
4. sz. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást és, amennyire lehet, figyelembe veszi azt a következő programozási időszakban.
A 2014–2020-as finanszírozási időszakot illetően megjegyzendő, hogy a romaintegráció céljai tükröződnek 
az ESB-alapok keretében a tagállamok azon operatív programjainak kialakításától kezdve, amelyek esetében 
a romaspecifikus előzetes feltételrendszer érvényes.
Az operatív programok felülvizsgálatát főképp a tagállamok kezdeményezik. A közös rendelkezésekről szóló ren -
deletnek megfelelően a tagállamok által benyújtott programmódosítási kérelmeket megfelelően indokolni kell, és 
e kérelmek tartalmazzák különösen a program módosításainak az intelligens, fenntartható és befogadó növeke -
désre vonatkozó uniós stratégia és a programban meghatározott egyedi célkitűzések elérésére gyakorolt várható 
hatását.
A 2014–2020-as időszak jogi keretén belül, az ellenőrzések függvényében, az érintett operatív program irányító 
hatósága köteles olyan rendszert kialakítani, amely számítógépes formában tud adatokat rögzíteni és tárolni vala -
mennyi szükséges műveletről, többek között, nyomon követési és értékelési céllal. Ez vonatkozik a pénzügyi, az 
output- és az eredményadatokra is.
A Bizottság válaszai 80
5. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy a javaslat címzettjei a tagállamok, továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az egyes 
tagállamokra az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatgyűjtésre érvényes jogi korlátokon kívül, valamennyi roma -
specifikus mutató védett, érzékeny adat (a 95/46/EK rendelet 8. cikke). Az érintettek megtagadhatják hozzájárulá -
sukat az adatgyűjtéshez. Ebből következően az ESB-alapokból finanszírozott tevékenységekben részt vevő romák 
számára főként önbevallásokból lehet következtetni.
6. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy az ajánlás címzettjei a tagállamok.
A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ennek maradéktalan megvalósításához – a társadalmi befogadással 
összefüggő, a foglalkoztatáshoz nem kapcsolódó intézkedések ESZA-finanszírozásának lehetőségét illetően – az 
ESZA céljára vonatkozó szerződésmódosítás szükséges a 162. cikkben foglaltaknak megfelelően.
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az ESZA-rendelet – jelenlegi formájában és az EUMSZ 162. cikkének megfelelő 
értelmezésben – jogilag megfelelően tudja kezelni a romaintegráció kérdését a társadalmi befogadás tematikus 
célján keresztül.
Ebben az összefüggésben az ESZA akkor tudja finanszírozni a romaintegrációra irányuló intézkedéseket, ha ezek az 
intézkedések integrált intézkedések részét képezik, amelyek célja, hogy – még ha közvetve is, de – növeljék a romák 
munkapiaci esélyeit.
A romaintegrációs intézkedések ESZA alatti támogathatóságának jogi értelmezéséről a tagállamok 2015 novembe -
rében tájékoztatást kaptak.
Emiatt, a Bizottság véleménye szerint, nem lehet szó jogbizonytalanságról.
7. sz. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást és – a következő többéves pénzügyi keret elkészítésének összefüggésében, 
a finanszírozás elosztása kritériumainak vizsgálatakor, figyelembe veszi azt a szerepet, amelyet a társadalmi befoga -
dás kihívásai játszanak és azt, hogy a marginalizált közösségek támogatása érdekében a források további céljainak 
meghatározására van szükség.
8. sz. ajánlás (a)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
Bár mindig hajlandó együttműködni a tagállamokkal, tekintetbe véve helyzetük és megközelítéseik sokféleségét, 
továbbá azt, hogy a szubszidiaritás elvét tiszteletben kell tartani, a Bizottság véleménye szerint ez az ajánlás nem 
alkalmas közös módszertan kialakítására ezen a területen.
8. sz. ajánlás (b)
A Bizottság nem fogadja el a javaslatot, mivel – véleménye szerint – ez a kérdés, a szubszidiaritás elvének megfele -
lően, a tagállamok mérlegelési jogkörébe tartozik.
Ezenkívül a Bizottság nem tervezi statisztikai adatok gyűjtését az etnikai hovatartozásról sem a munkaerő-piaci fel -
méréshez, sem a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztikához. A roma népességre vonatkozó 
adatgyűjtés technikailag és jogilag egyaránt rendkívül nehéz és költséges.
A Bizottság válaszai 81
Bevezetés
12
A Bizottság megjegyzi, hogy az ESZA-alapok 9.2. beruházási prioritásához rendelt összegnek megfelelő 1,5 milli -
árd eurón kívül, a romák társadalmi befogadásának programja további finanszírozáshoz jut az ESZA- és az ERFA-  
alapok számos egyéb beruházási prioritása révén.
Észrevételek
30
A 2007–2013-as időszakban az ESZA-rendelet – elsődleges megközelítésben – nem kifejezetten a romákat, hanem 
általánosabban a hátrányos helyzetű csoportokat célozta meg. Ezért a romaintegrációra „a hátrányos helyzetűek 
társadalmi befogadásának megerősítése” prioritás vonatkozott.
Bizonyos tagállamok ugyanakkor kifejezetten a romaintegrációra vonatkozó fejezetet is beépítettek a strukturális 
alapok programozásának nemzeti stratégiai referenciakeretébe a 2007–2013-as időszak vonatkozásában.
34
A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós keretrendszer egyértelműen elismeri, hogy „először is a tagállamoknak biz -
tosítaniuk kell, hogy a romákat ne érje hátrányos megkülönböztetés, a többi uniós polgáréval megegyező bánás -
módban részesüljenek, és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltaknak megfelelően, valamennyi alapvető jog 
egyenlő módon legyen számukra biztosítva”. Az egyenlő bánásmód tehát horizontális elv, amely az eredményes 
romaintegráció előfeltétele. Bár az EU intézményeinek és a tagállamok közös felelőssége a romák társadalmi befo -
gadásának javítása a hatáskörükbe tartozó valamennyi eszköz és politika segítségével, a tagállamok – a szubszidia -
ritás elvének megfelelően – elsődleges felelősséggel tartoznak és elsődleges jogkörrel rendelkeznek a marginalizált 
népesség helyzetének megváltoztatásához.
39
A partnerség és a többszintű kormányzás a közösen kezelt alapok régi fontos alapelve, amely a korábbi programo -
zási időszakokban is érvényesült, és amelyet az ESZA-ra irányadó közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikke is 
rögzít a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan. A Bizottság felhatalmazáson alapuló rendeletével elfogadott „Európai 
magatartási kódex” támogatást nyújt a tagállamoknak a partnerség szervezésében, és számos gyakorlati kérdést 
érint, köztük a kiválasztott partnerek reprezentatív jellegét, a kiválasztási folyamatokat és a megfelelő időben tör -
ténő, érdemi és átlátható konzultációk érdekében megfogalmazott eljárási minimumkövetelményeket; foglalkozik 
továbbá azzal a követelménnyel is, hogy a partnereknek képviseltetniük kell magukat a programok monitoringbi -
zottságaiban, a teljes programcikluson keresztül.
40
A Bizottság megjegyzi, hogy jelentős forrásokkal járult hozzá a két említett közös programhoz (ROMACT és ROMED).
A Bizottság válaszai 82
44
Bár nem határozott meg a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó célokat, a spanyol nemzeti romaintegrációs stra -
tégia hangsúlyozza a 2011–2014-es időszakra vonatkozóan elkészített „Az állampolgárság és az integráció második 
terve” és a megkülönböztetés elleni küzdelem konkrét intézkedéseit előre vetítő, a rasszizmus, a megkülönböztetés, 
az idegengyűlölet és a türelmetlenség elleni nemzeti stratégia kiegészítését és a velük való szinergiát.
45
Amint azt a magyarországi nemzeti romaintegrációs stratégia rögzíti, a társadalmi befogadásra vonatkozó szakpo -
litika nemcsak a romákra, hanem szélesebb csoportra is érvényes. Célja a szegénységben vagy társadalmi kirekesz -
tettségben élők arányának csökkentése, a hátrányos helyzetű gyermekek társadalmi leszakadásának és a romák és 
nem romák közötti különbségeknek a csökkentése. Ezekkel a kérdésekkel horizontálisan, a következő öt területen 
foglalkoznak: a gazdaságilag aktív korú, tartósan munkanélküliek munkapiaci esélyeinek javítása, a gyermek -
szegénység csökkentése, a szocializációhoz kapcsolódó és a társadalmi-kulturális hátrányok ellensúlyozása, a roma 
nők oktatásához és elhelyezkedéséhez kapcsolódó hátrányok és a hátrányos területeken kialakult fejlődési szakadék 
kérdésének kezelése.
49
A bolgár nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtásában elért előrehaladásról készült 2015-ös értékelésében 
a Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti roma kapcsolattartó pont (NRKP) „nem tudja sem elvégezni megbízatá -
sát, sem biztos kézzel irányítani az előrehaladást, mivel nincsenek sem emberi, sem politikai erőforrásai”. Az is igaz 
ugyanakkor, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtása nagymértékben az ESB-alapokra támaszkodik. 
Tehát a gyakorlatban az NRKP kiegészítő struktúráktól kap támogatást funkciói elvégzéséhez. Az ESB-alapok kereté -
ben megvalósuló 2014–2020-as intézkedések tervezését és koordinálását végző minisztériumközi munkacsoportot 
hoztak létre az ESBA Központi Koordinációs Egység vezetésével és az NRKP , az érintett (munkaügyi, művelődés -
ügyi, regionális fejlesztési és földművelési) minisztériumok miniszterhelyettesi szintű, (a nemzeti romaintegrációs 
stratégia 6 prioritási területének megfelelő koordinációs) szakértők, továbbá az önkormányzatok képviselőinek 
részvételével.
50 – Második francia bekezdés
A Bizottság megjegyzi, hogy vannak olyan fejlemények a jelenlegi politikai helyzetben, amelyek miatt valószínűleg 
egyre nagyobb figyelem irányul a romák problémáira Bulgáriában.
51 – Első francia bekezdés
Bulgáriában a nemzeti romaintegrációs stratégia éves monitoringja, amely további segítséget kap majd a 2016. 
december végén elkészülő új monitoringrendszertől, valamennyi érintett intézmény és önkormányzat közigazgatási 
jelentése alapján történik.
54
Lásd a Bizottság válaszát az 50. bekezdésben, Bulgáriára vonatkozóan.
A Bizottság válaszai 83
60
A Bizottság nem osztja a Számvevőszék jogbizonytalanságot sugalló véleményét. Az ESZA célja, amint azt az EUMSZ 
162. cikke rögzíti, a belső piacon a munkavállalók foglalkoztatási lehetőségeinek javítása. Ezért a társadalmi befoga -
dásról szóló 9. tematikus célnak az EUMSZ 162, cikkében foglaltak szerinti alkalmazása azzal a következménnyel jár, 
hogy az ESZA finanszírozza valamennyi olyan romaintegrációs intézkedést, amelyek annak az integrált intézkedés -
sorozatnak a részét képezik, amelyek ahhoz járulnak hozzá, ha közvetve is, hogy a romák könnyebben léphessenek 
be a munkapiacra. A romaintegrációs intézkedések ESZA alatti támogathatóságának jogi értelmezéséről a tag -
államok 2015 novemberében tájékoztatást kaptak. Az ESZA-támogatás további olyan egyéb eszközökkel, például 
a „Leg rászorultabbak európai segélyezési alapjá”-val, is kiegészülhet, amelyeket a tagállamok alapvető szükségletek 
kielégítésére és arra tudnak felhasználni, hogy lényeges segítséget nyújtsanak a romáknak.
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék a mintába kizárólag a befejezett, az ERFA keretében megvalósult 
lakásprojekteket választotta be. Tekintettel a rendelet módosításának időpontjára, továbbá az ehhez hasonló pro -
jektek elkészítéséhez szükséges átfutási időre, a vizsgálat idején több projekt is a megvalósítás szakaszában volt.
61
A Bizottság megjegyzi, hogy nem volt a mutatószámokra előírt követelmény a programban. Azonban, ami az ESZA-t 
illeti, a XXIII. melléklet előírja a kisebbségeknek és a hátrányos helyzetű csoportoknak az ESZA-műveletekben való 
tényleges részvételéről szóló jelentéstételt.
A Bizottság megjegyzi, hogy – a 2007–2013-as programozási időszakhoz hasonlóan – az ESZA az általános megköze -
lítést alkalmazta a hátrányos helyzetű csoportok támogatásához, a célcsoportok meghatározása, továbbá a konkrét 
célok és mutatók meghatározása, nemzeti reformprogramokban és a társadalmi befogadás nemzeti akcióterveiben 
ismertetett kihívások alapján, a tagállamokra hárult.
62
A pénzügyi információ hiányát az magyarázza, hogy a roma népesség nem volt az ESZA-támogatás kizárólagos 
címzettje.
64
Például Magyarország és a Cseh Köztársaság az ERFA támogatásával indított – a módosítást megelőzően – a romák 
által lakott, hátrányos helyzetű városnegyedekkel kapcsolatos programokat.
65
A Bizottság megjegyzi, hogy az EU adatvédelemre irányadó jogi kerete értelmében Az érintettek megtagadhatják 
hozzájárulásukat az etnikai hovatartozással összefüggő adatgyűjtéshez. Ennek következtében az etnikai hovatarto -
zásra vonatkozó adatok megbízhatatlannak bizonyulhatnak, amikor a romaintegráció finanszírozásának szükséges 
szintjéről döntenek.
Néhány tagállam (pl. Magyarország és Szlovákia) etnikai vagy társadalmi–gazdasági helyettesítő mutatót vezetett 
be (például szegénységi térkép, a városi és vidéki szegregált városrészek, mélyszegénységben élők) annak érde -
kében, hogy azonosítani lehessen a szükségleteket és meg lehessen határozni a szükséges finanszírozást. A roma 
közösségek bevonását ezek a megközelítések biztosítják.
Lásd még a Számvevőszék jelentésének 87. bekezdését.
Ezenkívül számos tagállamban törvény tiltja az etnikai adatok gyűjtését.
A Bizottság válaszai 84
68
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az adott operatív program egyértelműen és ismételten megállapítja, hogy az okta -
tási intézkedéseknek befogadó oktatást és deszegregációt kell eredményezniük, ideértve a deszegregációs prog -
ramban részt vevő oktatási intézmények számára utaló mutatókat is.
Az operatív programokból kialakított pályázati felhívások több részletet tartalmaznak az oktatási intézkedésekhez 
kapcsolódó egyedi követelményekről. Ezeket a program-monitoringbizottsággal egyeztetik, amelyben – tanácsadó 
tagként – a Bizottság is részt vesz.
Az ESZA-alapok deszegregációs célokra történő felhasználásáról szóló iránymutató feljegyzés követendő módszer -
tani útmutatóval szolgál a pályázati felhívások elkészítéséhez és a projektek végrehajtásához.
Ezenkívül, a tárgyalások során, Magyarország figyelembe vette a meglévő országspecifikus ajánlásokat, majd kivá -
lasztotta azt a beruházási prioritást, amely segítséget nyújt a roma közösségeknek.
2015-ben a Bizottság további információkat kért a közoktatás fejlesztéséhez nyújtott támogatásról és részletesebb 
ismertetést szeretne az e területen rendelkezésre álló finanszírozásról.
5. háttérmagyarázat - Magyarországon az ESB-alapok keretéből hiányoztak a 
deszegregációs intézkedések az oktatás ter ületén
A Bizottság megjegyzi, hogy a méltányos oktatásról szóló helyi terv megléte előfeltétele annak, hogy az ön  -
kormányzatok forrást, köztük az intézkedésekhez szükséges ESZA-finanszírozást igényelhessenek.
A 2014–2020-as ERFA/ESZA humámerőforrás-fejlesztési operatív programban egyértelmű és ismételt elköte -
lezettség található a deszegregáció iránt és számos intézkedés irányul a deszegregációra (pl. az oktatásban és 
a lakhatásban).
Az operatív program ezen intézkedései részleteinek szintjéről lásd a Bizottság 68. bekezdésre adott válaszát.
69
A Bizottság megjegyzi, hogy sok más, ESZA- és ERFA-finanszírozású, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 
foglalkoztatáshoz, társadalmi befogadáshoz és oktatáshoz kapcsolódó 8., 9. és 10. tematikus célja szerinti beruhá -
zási prioritás ugyancsak jelentős összegekkel támogatja a romaintegrációt például a befogadó oktatás, a szociá -
lislakás-építés és a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén. Ahol szükséges ezek is 
hozzájárulnak az országspecifikus (például a bölcsődei-óvodai és az oktatási infrastruktúrára vonatkozó) ajánlások 
megvalósításához.
Ez összhangban áll a 2. és 4. számú közös alapelvvel („Explicit, ám nem kizárólagos célzott megközelítés”, illetve 
„Törekvés a fő áram irányába”). Ezek értelmében a romák társadalmi befogadása az általános társadalmi befogadás 
és a szegénység mérséklését célzó intézkedések része kell, hogy legyen annak érdekében, hogy a roma közösségek 
további elszigetelődését megakadályozhassuk.
Erre jó példát találunk a szlovák humán erőforrás operatív programjában, amint azt a 8. számú háttérmagyarázatban 
a Számvevőszék meg is erősíti. Szlovákia elfogadta a Bizottságnak azt a javaslatát, hogy több alap által finanszíro -
zott operatív programot hozzon létre két prioritási tengellyel: az egyik az ESZA, a másik az ERFA. Mindegyik egy sor 
egyedi, integrált módon megvalósítandó célt tartalmaz.
A Bizottság válaszai 85
73
A Bizottság megjegyzi, hogy a 9.2. beruházási prioritást következetesen választották operatív programjukként 
azok a tagországok, ahol magas a roma népesség aránya (például Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Magyar -
országon, Romániában és Szlovákiában), illetve azok, amelyek országspecifikus ajánlást kaptak a romák társadalmi 
befogadására.
Spanyolországban a társadalmi befogadás nemzeti operatív programja, amely egész Spanyolországban jelen van, 
a 9.2. beruházási prioritás szerinti, a romák társadalmi befogadására irányuló intézkedésekre vonatkozó rendelkezé -
seket tartalmaz.
A cél a befogadó megközelítés alkalmazása. Spanyolország egyetértett a Bizottsággal a különböző veszélyeztetett 
alcsoportokat, köztük a romákat, célzó 9.1. beruházási prioritás szerinti, a társadalmi befogadásra irányuló átfogó 
intézkedések végrehajtásában. Andalúzia esetében a „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad 
e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social” elnevezésű 9.1. beruházási prioritás sze -
rinti regionális ESZA-finanszírozású operatív program részét képező intézkedés konkrét, szegénység és társadalmi 
kirekesztés által sújtott helyi területeket céloz meg és a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a társadalmi integráció -
hoz, az oktatáshoz stb. nyújt támogatást. A Bizottság véleménye szerint az andalúz roma népességgel hatékonyan 
tud foglalkozni a fent említett intézkedés és a nemzeti operatív program.
Magyarországon a humán erőforrás operatív program – amely a 2014–2020-as időszakban Magyarország 6 kon -
vergenciarégióját érintő, kiegészítő összetétellel rendelkezik – forrásokat kapott az 1. prioritás részét képező és az 
5. prioritás szerinti transznacionális együttműködési eszközeként és pénzügyi eszközként szolgáló 9.2. beruházási 
prioritáshoz.
75
A Bizottság megjegyzi, hogy a kohézió szakpolitikájának összefüggésében a tagállamok rendelkezésére bocsátott 
pénzügyi támogatást illetően, a források elosztása az általános kohéziós célhoz kapcsolódó kritériumokra épülő 
elosztási kulcsot követi, ezért főként fejlettségi szintjüket tükrözi. E tekintetben a pénzügyi támogatás szintje is 
a tagállamok és a régiók finanszírozási képességét tükrözi, és támogatást nyújt részükre a legfontosabb kihívások, 
köztük a társadalmi befogadás, kezelésében. Ezenkívül a tagállamok kötelesek bizonyos minimális mértékben 
hozzájárulni az ESZA-hoz (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 92. cikkének 4. bekezdése), a kötelezettség, 
amelynek értelmében minden egyes tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20%-át „a társadalmi befogadás 
előmozdítása és a szegénység, valamint valamennyi megkülönböztetés elleni küzdelem” 9. tematikus célkitűzés 
megvalósítására kell elkülöníteni, továbbá, hogy – az érintett országspecifikus ajánlásokat figyelembe véve – tema -
tikus koncentrációra van szükség, garantálja, hogy elegendő ESZA-finanszírozott támogatás áll rendelkezésre 
a romaintegrációhoz valamennyi olyan tagállamban, ahol ez különösen nagy kihívást jelent.
79
A Bizottság megjegyzi, hogy gyakran előfordul, hogy a megkülönböztetés felszámolását célzó intézkedéseket más 
beruházási prioritás, köztük a 9.2. és a 9.1., intézkedéseinek konkrét céljai és példái tartalmazzák.
Magyarországon a megkülönböztetés felszámolása horizontális eleme a partnerségi megállapodásokhoz vezető 
tárgyalásoknak és az operatív programokhoz rendelt finanszírozás szerkezetének. Ez a tagállam választása.
Bulgáriában, noha nem a 9.3. beruházási prioritást választották beruházási prioritásként, azok az intézkedések, ame -
lyek a megkülönböztetés tilalmára irányítják a közfigyelmet, és amelyek célja a sztereotípiák kezelése és az etnikai 
közösségek kulturális önazonosságának támogatása, fő vonulatként – a megkülönböztetést megakadályozó és az 
egyenlő esélyeket támogató eszközként – jelenik meg az emberierőforrás-fejlesztési és a tudomány és az oktatás az 
okos növekedésért operatív programokban.
Romániában az ESZA-finanszírozású humán tőke operatív program szerint a társadalmi kirekesztés nem az etnikai 
hovatartozáshoz, hanem általában a szegénységhez kapcsolódik. A program ezért kifejezetten a romákat célozza és 
kizár más marginalizált közösségeket és hátrányos helyzetű csoportokat.
A Bizottság válaszai 86
83
Lásd a Bizottság 39. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság 84. és 85. bekezdésre vonatkozó egy üttes válasza  
Amellett, hogy egyes tagállamokban az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatgyűjtésre jogi korlátok vannak 
érvényben, az érintettek megtagadhatják hozzájárulásukat az adatgyűjtéshez. Az ESB-alapokból finanszírozott tevé -
kenységekben részt vevő romák számára főként önbevallásokból lehet következtetni. Ugyanakkor a 9.2. befektetési 
prioritás valamennyi résztvevőjét a romákéhoz hasonló marginalizált közösségek részének tekinthetjük, ami meg -
könnyíti a célcsoportokról szóló jelentéstételt a 2014–2020-as programozási időszak során.
Közös bizottsági válasz a 86. és 87 . bekezdésekre  
A Bizottság megjegyzi, hogy az Alapjogi Ügynökségnek nincs jogköre az európai uniós törvényi rendelkezések 
értelmezésére.
A Bizottság megjegyzi, hogy egyes tagállamokban tilos etnikai adatokat gyűjteni, továbbá, hogy az ilyen adat -
gyűjtés nemzeti hatáskörbe tartozik. Ha az adatgyűjtés jogszabályba ütközik, az adatfeldolgozás nem releváns.
Bár az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatok gyűjtésének a Számvevőszék által említett gyakorlati alternatívájára 
is komoly korlátozások vonatkoznak monitoring szempontjából, minőségi bizonyítékot szolgáltathatnak az ESZA 
roma résztvevőinek nyújtott ESZA-támogatásról.
Mivel az adatok önbevalláson alapulnak és az adatgyűjtéshez hozzájárulás szükséges, az adatok megbízhatósága 
csökkenhet (alacsony válaszadási arány amiatt, hogy a válaszadók vonakodnak maguktól bevallani etnikai hova -
tartozásukat és/vagy amiatt, hogy vonakodnak válaszolni. A mintavételt és az extrapolálást akadályozhatja a meg -
figyelt tényleges populációs univerzum bizonytalansága is.
A román kormány által 2015-ben elfogadott nemzeti romaintegrációs stratégia referenciaértékként a 2011. évi, 
heteroazonosítás-alapú népszámlálás adatait alkalmazza: a magukat romának vallók a népesség 3,3%-át teszik ki. Ez 
621 573 személyt jelent.
A román hatóságok elismerik stratégiájukban, hogy a roma népességről készített becslésekben eltérés tapasz -
talható. A stratégia az Európa Tanács és a Világbank becsléseire hivatkozik, azonban a referenciaértékeket a nép -
számlálás adatainak megfelelően határozzák meg.
Ehelyett az ESZA-val társfinanszírozott humán erőforrás operatív program figyelembe veszi az Európa Tanács becs -
lését, miszerint a romák száma Romániában 1,85 millió. Ezért az alapadatok és az etnikai adatok megbízhatósága 
monitoringtevékenység céljára továbbra is kihívást jelent.
A Bizottság válaszai 87
88
A 2007–2013-as időszak során nem volt követelmény, hogy a romákat külön kategóriaként kezeljék és, következés -
képpen, az ilyen adatok gyűjtése a kedvezményezettektől.
A tagállamoknak kizárólag az ESZA-műveletek résztvevőinek természetéről kell jelentést készíteniük (és adatot 
gyűjteniük). A roma résztvevők adatait a „kisebbségek” vagy „egyéb hátrányos helyzetűek” kategóriákba sorolták 
veszélyeztetett csoportok és az oda soroltak szerinti bontásban, a nemzeti szabályoknak megfelelően.
A 2007–2013-as operatív programokban sem voltak olyan, roma vonatkozású közös outputmutatók, amelyek az érin -
tett operatív programokban programmutatókként jelentek meg, és amelyeket EU-szinten összesítettek.
A romákat külön kategóriaként kizárólag akkor jelezték az éves megvalósítási jelentésben, amikor az ilyen egyedi 
mutatószámot célmeghatározáshoz választották az operatív programban.
89
Spanyolországban a roma népesség nem volt egyedi célcsoport 2007–2013-as programozási időszakban; ebből 
következően nem kellett meghatározni a résztvevők etnikai hovatartozását. Emellett, amint azt a Tanács hatékony 
romaintegrációra vonatkozó ajánlása is elismeri, az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatok gyűjtése érzékeny 
kérdés lehet, továbbá, a szubszidiaritás elvével összhangban, a tagállamokra kell bízni saját minitoringmódszereik 
megválasztását.
90
A 2014–2020-as programozási időszakban az operatív programok az adategységességet biztosító rendelkezéseket 
tartalmaznak. A rendelkezések azt hangsúlyozzák, hogy valamennyi definíciónak valamennyi kedvezményezett 
számára rendelkezésre kell állnia. Ezenkívül a Bizottság gyakorlati iránymutatással szolgál a mutatók meghatározá -
sának egységességére vonatkozóan.
Új követelmény, hogy műveletenként és számítógépes formában kell rögzíteni és tárolni a teljesítés adatait annak 
érdekében, hogy az adatokat összesíteni lehessen, ha – monitoring, értékelés, pénzügyi irányítás, ellenőrzés 
vagy vizsgálat miatt – ez szükséges (a Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete 24. cikkének 2. 
bekezdése).
Romániában a 2014–2020-as emberi erőforrás operatív program, amely programszinten vetíti előre az output- és az 
eredménymutatókat, amelyeket, ezt követően, a pályázati felhívásokat kísérő egyedi iránymutatásokban definiál -
nak, felvetette a három indikátortípus meglétének kérdését, és végül foglalkozott is vele.
91
Ha a cél a különösen veszélyeztettek csoportja, ésszerű, ha (ellentétben az outputcélokkal) nem határozunk meg 
számszerűsített eredménycélokat annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a „szűrési” hatás (azaz kisebb hátrá -
nyos helyzetű csoportokat választanak az intézkedés tárgyául a magasabb sikerarány érdekében).
Ami a 2014–2020-as programozási időszakot illeti, valamennyi érintett mutató vonatkozásában műveleti szinten 
kell meghatározni a célokat (lásd a Bizottság 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének III. 
számú mellékletét.
A Bizottság válaszai 88
92
Bár a 2014–2020-as ESZA-rendelet I. sz. melléklete nem jelez előre a roma résztvevőkre vonatkozó pontos közös 
mutatót, a romaintegráció nyomon követése jelentősen fog javulni azokban az esetekben, ahol az operatív prog -
ramban megállapodás születik az egyedi mutatószámokról vagy ha az egyedi cél kizárólag a romákat célozza.
Ezenkívül az egyes résztvevőkre vonatkozó adatgyűjtés bővíti a műveletekért felelős testületek és az irányító ható -
ságok lehetőségeit a roma résztvevők adatainak – köztük az eredmények – összesítésére és figyelemmel kísérésére 
is.
A kifejezetten a romákat célzó műveletek esetében a társadalmi-gazdasági jellemzőkre és a munkaerő-piaci hely -
zetre és a beruházási prioritással érintett ESZA-résztvevők eredményeire vonatkozó információk gyűjtése közös 
output- és eredménymutatók és az operatív programban elfogadott további egyedi mutatók segítségével valósul 
meg. Ez azokra a nem kizárólag a romákat célzó beruházási prioritásokra is érvényes, amelyek esetében az operatív 
program egyedi mutatót jelez előre a romákkal kapcsolatban. Operatív szinten kell nyilvántartásba venni és tárolni, 
a Bizottság 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének megfelelően.
93
A Számvevőszék által feltárt hiányosságot a jelenlegi szabályozói keret orvosolja.
Azok a tagállamok, ahol a romák társadalmi befogadása jelentős kihívás, külön a marginalizált csoportokra, köztük 
a romákra vonatkozó 9.2. beruházási prioritás keretében foglalkoznak ezzel a kérdéssel. Ez esetben a társadalmi-  
gazdasági jellemzőkre és a munkaerő-piaci helyzetre és a beruházási prioritással érintett ESZA-résztvevők eredmé -
nyeire vonatkozó információk gyűjtése közös output- és eredménymutatók segítségével valósul meg.
Ezenkívül a romákhoz kapcsolódó programspecifikus mutatók egyedi információval szolgálhatnak a romákról. 
A bevezetett operatív programokban 69 programspecifikus mutató hivatkozik a romákra, különösen Horvátország -
ban, Romániában, Szlovéniában és Spanyolországban.
Az előzetes feltételrendszer megléte ezen a területen javítja a tagállamok monitoringtevékenységét. A tagországok 
2016 végéig teljesíthetik az előzetes feltételeket.
96
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kiválasztási kritériumoknak összhangban kell állniuk az operatív programok -
ban rögzített egyedi célokkal. Ezért, amennyiben az operatív programok konkrét céljai nem irányulnak a romákra, 
a kiválasztási kritériumok magukban foglalják az operatív programok konkrét céljai között megnevezett hátrányos 
helyzetűeket.
Ami az ERFA érintett irányító hatóságát illeti Bulgáriában, a célcsoport nem csak a roma népesség volt, mivel 
a pályázati felhívást úgy alakították ki, hogy lehetőséget biztosítson valamennyi marginalizált közösségnek, ne csak 
a romáknak.
A Bizottság válaszai 89
98
A 2014–2020-as programozási időszakban az operatív programok az adategységességet biztosító rendelkezéseket 
tartalmaznak. A rendelkezések azt is hangsúlyozzák, hogy valamennyi definíciónak valamennyi kedvezményezett 
számára rendelkezésre kell állnia. Ezenkívül az operatív program gyakorlati iránymutatást ad a mutatók meghatáro -
zásának egységességére vonatkozóan.
Az ERFA vonatkozásában a programszintű mutatókra vonatkozó jelentéstétel nem volt kötelező a 2007–2013-as idő -
szakban. A projektszintű mutatókat az adott pályázat tartalmazza és a tagállam követi nyomon.
A Bizottság kizárólag jelentősebb projektekre fogad el pályázatokat.
99
A 2007–2013-as programozási időszakban az EU szabályozói követelményei között nem szerepeltek – célcsoporton -
kénti bontásban – közös eredménymutatók.
A „kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok” fogalmát éppen ezért a bizonyos romákéhoz hasonló élethelyzetben 
lévő szélesebb körű népességre lehet alkalmazni, nem szükséges az etnikai alapú megkülönböztetés.
Az említett konkrét esetben a roma népesség nem alkotott külön célcsoportot az ESZA andalúziai operatív prog -
ramjában a 2007–2013-as programozási időszakban, ugyanakkor a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett, 
ki  szolgáltatott helyzetű népesség részeként foglalkoztak vele. Az eredménycélokat a társadalmi kirekesztés kocká -
zatának általában kitett emberek számára vonatkoztatva határozták meg.
100
Bár két önkormányzat Bulgáriában nem tudta megvalósítani a projekteket a kedvezőtlen helyi közvélemény miatt, 
a többi önkormányzat sikeres szociálisbérlakás-projektjének lezárása előtt áll (egy esetben [Devnja] ez már meg is 
történt).
101
A Bizottság megjegyzi, hogy bár egyes esetekben a projektmegvalósítás eltért az eredeti tervtől, nem volt követlen 
hatással a célcsoportokra.
102
Lásd a Bizottság válaszát a szűrési hatásra vonatkozó 91. bekezdésre.
103
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a romaspecifikus kritériumok alkalmazása akkor megfelelő, amikor a pályázati fel -
hívásban rögzített kritériumok konkrétan a romákra vonatkoznak; a Számvevőszék által vizsgált 19 projekt esetében 
ez nem érvényesült következetesen.
A Bizottság válaszai 90
10. háttérmagyarázat - A célcsoport meghatározásában az összpontosítás hiánya, 
valamint a kulturális tényezők nem megfelelő figyelembe vétele hátrányosan érintette 
az egyik egészség ügyi projekt végrehajtását (Bulgária, 4. sz. projekt)
Hogy nem lehetett előzetesen azonosítani a különösen sérülékeny népességet és, ezért, a romákat célcsoportként 
külön nem említették, annak oka a nemzetközi szűrési nyilvántartás adatainak korlátozott volta és az etnikai hova -
tartozásra vonatkozó adatok hiánya.
A bolgár egészségügyi szűrést magában foglaló projekt esetében a kedvezményezett kifejtette, hogy a diszkriminá -
ció tilalmára tekintettel, külön nem céloztak részpopulációt.
107
Bár a spanyol állami foglalkoztatási szolgálatot (SEPE) csak 2014-ben nevezték meg ennek az operatív programnak 
a közreműködő szervezeteként, részvétele az utolsó monitoringbizottságban lehetőséget teremtett a legjobb gya -
korlatok cseréjéhez, amely különösen a mostani programozási időszak számára bizonyult hasznosnak.
118 – Első francia bekezdés
Lásd a Bizottság válaszát a jelentéstételi követelményekről szóló 81. és 88. bekezdésre és a „szűrési” hatásról szóló 
91. bekezdésre.
118 – Második francia bekezdés
A 2014–2020-as programozási időszakban az operatív programok az adategységességet biztosító rendelkezéseket 
tartalmaznak. A rendelkezések azt hangsúlyozzák, hogy valamennyi definíciónak valamennyi kedvezményezett 
számára rendelkezésre kell állnia. Ezenkívül az operatív program gyakorlati iránymutatást ad a mutatók meghatáro -
zásának egységességére vonatkozóan.
Következtetések és ajánlások
121
A Bizottságnak a 30. bekezdésre adott válaszában ismertetett általános megközelítés miatt a kiválasztott projektek, 
számos esetben, nem konkrétan a romákat, hanem általában a hátrányos helyzetűeket és a különösen veszélyez -
tetetteket célozták. Ennek következménye az, hogy az összegyűjtött adatok, ideértve a pénzügyi adatokat is, nem 
romaspecifikusak.
A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a 2007–2013-as regionális operatív programok a különösen veszélyeztetettek, 
köztük a romák lakhatáshoz jutása támogatásának tesztprojektjeire vonatkoztak. E projekteket kifejezetten úgy 
alakították ki, hogy kiemelt figyelmet szenteljenek az integrált megközelítésnek, a társadalmi befogadáshoz kap -
csolódó több dimenzió kérdését is érintve. Sajnos, az Európai Számvevőszék műveletekre irányuló ellenőrzésének 
lezárásáig nem került sor e projektek véglegesítésére.
A Bizottság válaszai 91
124
A Bizottság emlékeztet rá, hogy egyes országok, például Magyarország és Szlovákia a romák társadalmi befogadá -
sát fontos témaként azonosították a 2007–2013-as nemzeti stratégiai referenciakeretükben, és átfogó megközelítést 
alakítottak ki annak kezeléséhez a nemzeti romaintegrációs stratégiának az EU szakpolitikai keretének összefüggé -
sében történt kialakítását megelőzően.
125
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2013. évi ajánlás inkább az EU-keret kiterjesztése, amely a 2011. évi közleményben 
nem említett, új területeket foglalja magában.
126
A Számvevőszék által említett hiányosságokat a Bizottság már azonosította a 2012. évi értékelésében.
1. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy az ajánlás címzettjei a tagállamok.
1. sz. ajánlás (a)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a marginalizált közösségek, például a romák érdekében hozott intézkedéseknek 
az ESB-alapokból juttatott támogatás szintje mindössze tájékoztató jellegű, mivel a tagországoknak kizárólag akkor 
kell pénzügyi adatot szolgáltatniuk, amikor az ESZA-alapok célzott 9.2. beruházási prioritását választják és/vagy 
egyedi célokat/mutatókat jelöltek meg más, az ESZA-hoz és ERFA-hoz kapcsolódó tematikus célokban.
1. sz. ajánlás (b)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy amennyiben az országspecifikus ajánlás a megkülönböztetés tilalmára valamen y-
nyi ESZA-alap vonatkozásában általános előzetes feltételrendszert tartalmaz, a feltételrendszernek a teljesülését az 
ESBA-rendeletben rögzített kritériumoknak megfelelően kell értékelni. Hasonlóképpen a szubszidiaritás elvének kell 
érvényesülnie, amikor egyedi vagy megfelelő szakpolitikai, köztük a stratégiák tartalmára vonatkozó intézkedést 
kell hozni nemzeti vagy regionális hatáskörben.
A tagállamoknak konkrét célokat kellett megjelölniük operatív programjaikban, amikor az ESZA-alapok célzott 9.3. 
beruházási prioritását („A megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdí -
tása”) választották. Különösen igaz ez azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek az országspecifikus ajánlások -
kal rendelkeznek e területen.
1. sz. ajánlás (c)
A közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikke megállapítja, hogy a civil társadalmat képviselő érintett testületek 
a partnerség és többszintű kormányzáson alapuló megközelítés részét alkotják. A közös rendelkezésekről szóló 
rendelet 5. cikkének 2. bekezdésével összhangban, a partnereket, többek között, a partnerségi megállapodások 
elkészítésébe és a programok elkészítésébe és végrehajtásába vonják be.
A Bizottság válaszai 92
2. sz. ajánlás (a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és úgy véli, az operatív programok szintjén kell megvalósítani őket. Hangsúlyozza, 
hogy már lépéseket tesz ebben az irányban.
Amint a 38. bekezdés kiemeli, a Bizottság tematikus iránymutatást adott ki 2015-ben „Az európai strukturális és 
beruházási alapoknak az oktatási és térbeli szegregáció kezelése érdekében történő felhasználásáról”. A tagállamo -
kat arra kérik, kövessék az iránymutatás rendelkezéseit a programozás és a megvalósítás során annak érdekében, 
hogy megelőzzék és kezelni tudják a marginalizált közösségek, köztük a romák, oktatásban és életkörülményekben 
tapasztalt szegregációját.
A Bizottság teljes mértékben tisztában van vele, hogy a hatékony gyakorlati megvalósítás kiemelt fontosságú. Ezért 
a Bizottság külső szakértőket vesz igénybe, akik segítenek a tagállamoknak, hogy megvalósítsák az iránymutató 
feljegyzést, elsődlegesen a Cseh Köztársaságra, Szlovákiára, Magyarországra, Romániára és Bulgária összpontosítva.
Az operatív programok módosítását és finanszírozásuk átcsoportosítását – általános szabályként – a tagállamoknak 
kell kezdeményezniük.
2. sz. ajánlás (b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és, véleménye szerint, már lépéseket tesz ebben az irányban.
A Bizottság maradéktalanul felhasználja majd, például a monitoringbizottságok ülésein, az egyes tagállamokban 
elért előrehaladásról készült jelentéseket annak érdekében, hogy a tagállamokat az ESB-alapokból támogatott 
intézkedések megerősítésére kérje és bátorítsa, amikor a romákkal kapcsolatban feltárt kihívások jobb kezelésére 
van szükség. Ezt az egyeztetést követően, a tagállamok benyújthatják az operatív programok módosítására vonat -
kozó kérésüket a közös rendelkezésekről szóló rendelet 30. cikkének 1. bekezdésében foglaltak szerint.
A Bizottság azt is megjegyzi, hogy, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének 1. bekezdésében foglal -
tak szerint, csak kérheti a tagállamot operatív programjai felülvizsgálatára annak érdekében, hogy kezelni tudja 
a romákkal összefüggő, az országspecifikus ajánlásokban megfogalmazott kihívásokat, és abban az esetben, ha 
a finanszírozás átcsoportosítása szükséges kezelésükhöz.
128
A Bizottság hangsúlyozza, hogy ami az ESZA-t illeti, a romaintegrációra való összpontosítás hiánya a 2007–2013-as 
programozási időszak alatt a hátrányos helyzetűekre vonatkozóan alkalmazott általános megközelítésből eredt 
(lásd „A hátrányos helyzetűek társadalmi befogadásának megerősítése” prioritást). A tagállamokra volt bízva azok -
nak a hátrányos helyzetűeknek – szükségleteik és kihívásaik alapján történő – meghatározása, akiket megcélozni 
kívántak.
Nem volt a romaspecifikus mutatókra vonatkozó szabályozói követelmény.
Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a kiválasztási kritériumoknak összhangban kell állniuk az operatív programok -
ban rögzített egyedi célokkal. Ezért, amennyiben az operatív programok konkrét céljai nem irányultak a romákra, 
a kiválasztási kritériumok magukban foglalták az operatív programok konkrét céljai között megnevezett hátrányos 
helyzetűeket.
A Bizottság válaszai 93
129
A Bizottság megjegyzi, hogy az ESZA-alapok 9.2. beruházási prioritásához rendelt összegnek megfelelő 1,5 milli -
árd eurón kívül, a romák társadalmi befogadásának programja további finanszírozáshoz jut az ESZA- és az ERFA-  
alapok számos egyéb beruházási prioritása révén (lásd a Bizottságnak a 69. bekezdésre adott válaszát is).
130
A Bizottság megjegyzi, hogy a közös irányítás szerinti feladatok és felelősségek összefüggésében hasznos lehet, ha 
a tagállamok biztosítják, hogy a 2014–2020-as időszakra elfogadott változtatások eredményeként olyan projektek 
születnek, amelyek jobban hozzájárulnak – például az érintett előzetes feltételrendszer megvalósulásának értékelé -
sével, iránymutatással vagy a monitoringbizottságokban betöltött szerepükkel – a romaintegrációhoz.
131
A 75. bekezdésben adott válaszára hivatkozva, a Bizottság véleménye szerint az, hogy a tagállamok kötelesek 
bizonyos minimális mértékben hozzájárulni az ESZA-hoz (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 92. cikkének 4. 
bekezdése), a kötelezettség, amelynek értelmében minden egyes tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20%-
át „a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint valamennyi megkülönböztetés elleni küzdelem” 
9. tematikus célkitűzés megvalósítására kell elkülöníteni, továbbá, hogy – az érintett országspecifikus ajánlásokat 
figyelembe véve – tematikus koncentrációra van szükség, garantálja, hogy elegendő ESZA-finanszírozott támogatás 
áll rendelkezésre a romaintegrációhoz valamennyi olyan tagállamban, ahol ez különösen nagy kihívás.
3. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy a javaslat címzettjei a tagállamok.
A romaintegráció hatékony támogatásához szükséges, fenntartható intézkedések finanszírozásának lehetőségével 
többféleképpen foglalkoznak az ESB-alapokra vonatkozó rendeletek.
Először is a 2014–2020-as programozási időszakban lehetőség nyílik hosszú távú (7 éves) intézkedésekre is. Az egyes 
projektek hosszának arányban kell állnia a tervezett céllal.
Másodszor, az ESZA-rendelet keretet fogalmaz meg a kedvező eredmények nyomon követéséhez a marginalizált 
csoportok (köztük a romák) társadalmi befogadása tekintetében a közös outputok és a hosszabb távú eredmény -
mutatók révén, amelyek célja, hogy a marginalizált roma közösségek érdekében tett, ESZA-finanszírozású intézke -
dések fenntarthatóságát előmozdítsa.
Harmadszor, az ERFA-ból finanszírozott infrastrukturális projektek esetében, és ez igaz valamennyi szektorra, 
a tagállamok vegyék figyelembe, hogyan lehet a projektek fenntarthatóságát biztosítani, amikor erre a lezárásukat 
követően szükség van (például a működtetés-fenntartás érdekében).
A Bizottság válaszai 94
4. sz. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást és, amennyire lehet, figyelembe veszi a következő programozási időszakban.
A 2014–2020-as finanszírozási időszakot illetően megjegyzendő, hogy a romaintegráció céljai tükröződnek 
az ESB-alapok keretében a tagállamok azon operatív programjainak kialakításától kezdve, amelyek esetében 
a romaspecifikus előzetes feltételrendszer érvényes.
Az operatív programok felülvizsgálatát főképp a tagállamok kezdeményezik. A közös rendelkezésekről szóló rende -
letnek megfelelően, tagállam által benyújtott, programmódosítási kérelmeket megfelelően indokolni kell, és e kérel -
mek különösen tartalmazzák a program módosításainak az intelligens, fenntartható és befogadó növekedésre 
vonatkozó uniós stratégia és a programban meghatározott egyedi célkitűzések elérésére gyakorolt várható hatását.
A 2014–2020-as időszak jogi keretén belül, az ellenőrzések függvényében, az érintett operatív program irányító 
hatósága köteles olyan rendszert kialakítani, amely számítógépes formában tud adatokat rögzíteni és tárolni vala -
mennyi szükséges műveletről, többek között, nyomon követési és értékelési céllal. Ez vonatkozik a pénzügyi, az 
output- és az eredményadatokra is.
5. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy a javaslat címzettjei a tagállamok, továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy egyes tag -
államokban az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatgyűjtésre érvényben lévő jogi korlátokon kívül, valamennyi 
romaspecifikus mutató védett, érzékeny adat (a 95/46/EK rendelet 8. cikke). Az érintettek megtagadhatják hozzá -
járulásukat az adatgyűjtéshez. Ezért az ESB-alapokból finanszírozott tevékenységekben részt vevő romák számára 
főként önbevallásokból lehet következtetni.
6. sz. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy az ajánlás címzettjei a tagállamok.
A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ennek maradéktalan megvalósításához – a társadalmi befogadással 
összefüggő, a foglalkoztatáshoz nem kapcsolódó intézkedések ESZA-finanszírozásának lehetőségét illetően – az 
ESZA céljára vonatkozó szerződésmódosítás szükséges a 162. cikkben foglaltaknak megfelelően.
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az ESZA-rendelet – jelenlegi formájában és az EUMSZ 162. cikkének megfelelő 
értelmezésben – jogilag megfelelően tudja kezelni a romaintegráció kérdését a társadalmi befogadás tematikus 
célján keresztül.
Ebben az összefüggésben az ESZA akkor tudja finanszírozni a romaintegrációra irányuló intézkedéseket, ha ezek az 
intézkedések integrált intézkedések részét képezik, amelyek célja, hogy – még ha közvetve is, de – növeljék a romák 
munkapiaci esélyeit.
A romaintegrációs intézkedések ESZA alatti támogathatóságának jogi értelmezéséről a tagállamok 2015 novembe -
rében tájékoztatást kaptak.
Emiatt, a Bizottság véleménye szerint, nem lehet szó jogbizonytalanságról.
A Bizottság válaszai 95
7. sz. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást és – a következő többéves pénzügyi keret elkészítésének összefüggésében, 
a finanszírozás elosztása kritériumainak vizsgálatakor, figyelembe veszi azt a szerepet, amelyet a társadalmi befoga -
dás kihívásai játszanak és azt, hogy a marginalizált közösségek támogatása érdekében a források további céljainak 
meghatározására van szükség.
133
A Bizottság megjegyzi, hogy egyes tagállamokban tilos etnikai adatokat gyűjteni, továbbá, hogy az ilyen adat -
gyűjtés nemzeti hatáskörbe tartozik.
Amellett, hogy egyes tagállamokban az etnikai hovatartozásra vonatkozó adatgyűjtésre jogi korlátok vannak 
érvényben, az érintettek megtagadhatják hozzájárulásukat az adatgyűjtéshez. Az ESB-alapokból finanszírozott tevé -
kenységekben részt vevő romák számára főként önbevallásokból lehet következtetni.
Ugyanakkor a 9.2. befektetési prioritás valamennyi résztvevőjét a romákéhoz hasonló marginalizált közösségek 
részének tekinthetjük, ami megkönnyíti a célcsoportokról szóló jelentéstételt a 2014–2020-as programozási időszak 
során.
A 2014–2020-as operatív programok az adategységességet biztosító rendelkezéseket tartalmaznak. A rendelkezések 
azt hangsúlyozzák, hogy valamennyi meghatározásnak valamennyi kedvezményezett számára rendelkezésre kell 
állnia. Ezenkívül az operatív program gyakorlati iránymutatást ad a mutatók meghatározásának egységességére 
vonatkozóan.
Új követelmény, hogy műveletenként és számítógépes formában kell rögzíteni és tárolni a teljesítés adatait annak 
érdekében, hogy az adatokat összesíteni lehessen, ha – monitoring, értékelés, pénzügyi irányítás, ellenőrzés 
vagy vizsgálat miatt – ez szükséges a Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete 24. cikkének 2. 
bekezdése)
A közös rendelkezésekről szóló rendelet 142. cikke megállapítja, hogy felfüggeszthető az időközi kifizetések egésze 
vagy egy része, ha „súlyos hiányosság tapasztalható a monitoringrendszerek minőségében és megbízhatóságában 
vagy az általános és specifikus mutatókra vonatkozó adatokban”.
8. sz. ajánlás (a)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
Bár mindig hajlandó együttműködni a tagállamokkal, tekintetbe véve helyzetük és megközelítéseik sokféleségét, 
továbbá azt, hogy a szubszidiaritás elvét tiszteletben kell tartani, a Bizottság véleménye szerint ez az ajánlás nem 
alkalmas közös módszertan kialakítására ezen a területen.
8. sz. ajánlás (b)
A Bizottság nem fogadja el a javaslatot, mivel – véleménye szerint – ez a kérdés, a szubszidiaritás elvének megfele -
lően, a tagállamok mérlegelési jogkörébe tartozik.
Ezenkívül a Bizottság nem tervezi statisztikai adatok gyűjtését az etnikai hovatartozásról sem a „Munkaerő-piaci 
felmérés”-hez, sem a „Jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó európai uniós statisztikák”-hoz. A roma népes -
ségre vonatkozó statisztikaiadat-gyűjtés technikailag és jogilag is nagyon nehéz és költséges.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése 22.10.2014
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 21.3.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 4.5.2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 14.6.2016
 
A becslések szerint 6,2 millió főt számláló roma népesség 
az Unió legnagyobb etnikai kisebbsége. E népesség nagy 
része jelenleg marginalizált helyzetben él. Jelentésünkben 
azt értékeltük, hogy Bulgáriában, Spanyolországban, 
Magyarországon és Romániában az uniós szakpolitikai 
kezdeményezések, valamint az erre a célra nyújtott 
pénzügyi támogatások eredményesen járultak-e hozzá 
a romák integrációjához. A  2014–2020-as időszakra 
a marginalizált helyzetben élő közösségek, köztük a romák 
integrációjára mintegy 1,5  milliárd  eurót különítettek el. 
Megállapításunk szerint, noha az Európai Bizottság 
jelentős előrelépéseket tett a  romák integrációját 
elősegítő szakpolitikai kezdeményezések létrehozása 
tekintetében, továbbra is vannak még akadályok és 
dilemmák, és mind a Bizottság, mind a tagállamok szintjén 
további erőfeszítésekre van szükség ezen a  téren.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK