HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 12.07.2004 
COM(2004) 473 végleges 
2004/0146 (COD)   
Javaslat 
Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
közösségi légiforgalmi irányító sz akszolgálati engedély létesítésér ől 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS  
1. B EVEZETÉS  
Az európai légtér a világ egyik legzsúfolt abb légiközlekedési környezete. Az Európai 
Egységes Égbolt Magas Szint ű Munkacsoportja ennek a közle kedési ágazatnak a jelent ős 
mértékű fejlődését akadályozó f ő tényezőként a légiforgalmi irányí tó rendszer, az eljárások, a 
piacok és teljesítményszintek nemzeti szabál yokra széttöredezettségét nevezte meg. Az 
Európai Egységes Égbolt csomag számos k ezdeményezéssel kezeli a széttöredezettség 
különféle megnyilvánulásait: légi  navigációs szolgáltatók s zakszolgálati engedélyeinek a 
tanúsítása, funkcionális légt érblokkok bevezetése, a légter ek osztályba sorolásának 
összehangolása, a berendezések csereszabatos használhatósága stb. A Közösség légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélye szintén ezt a törekvést célozza magasabb képesítési szintek 
elérését eredményez ő közösségi szabályok létesítésével, amelyek európai szinten fokozottabb 
mértékben összehasonlíthatóvá válnak. Ez mindennél fontosabb, hiszen a légiforgalmi 
irányítás egy körülbelül 6 milliárd € nagyságrend ű piaccal rendelkez ő munkaer őigényes 
ágazat. A légiforgalmi költségeknek kb. 60%-a személyzeti vonatkozású. 
2001-ben az európai (15 tagállam) légiforgal mi irányító ágazat mi ndösszesen körülbelül 
33 000 főt foglalkoztatott, ennek a lé tszámnak mintegy 35%-a, 13 500 f ő légiforgalmi 
irányító. A légiforgalmi irányítói munkakör meghatározó fontosságú helyet foglal el a 
biztonsági láncolatban. Az ir ányelv az ezekkel a légiforgalmi irányítókkal, valamint az 
általános légiforgalmi irányításban részt vev ő katonai légiforgalmi irányítókkal kapcsolatos 
kérdéseket szabályozza. 
2. A
Z EURÓPAI EGYSÉGES ÉGBOLT INTÉZKEDÉSCSOMAG ALKOTÓELEME  
Az Európai Egységes Égbolt intézkedéscsoma got alkotó négy rendelet elfogadása alapvet ően 
megváltoztatja a légiforgalmi irányítás arculatát. Ez a közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély bevezetésével kapcsola tos javaslat több szempont miatt is fontos. 
A szakszolgálati engedély hozzájárul az Európai Egységes Égbolt intézkedéscsomag 
különféle alkotóelemei között az egyensúly  megteremtéséhez annak biztosítása céljából, hogy 
az intézkedések ne csak az intézményi, közgazdasági vagy m űszaki szempontokat, hanem a 
szociális szempontokat is érintsék. 
A szakszolgálati engedély az intézkedéscsom ag keretében meghirdetett tágabb értelmezés ű 
biztonságpolitika  részét képezi: lehet ővé kell tennie a légiforgalmi irányítás biztonsági 
szempontjainak a felülvizsgálatát és meger ősítését, és a magas min őségi színvonalú képzési 
rendszer alkalmazásának a bevezetését. 
Az Európai Egységes Égbolt jogszabályok alkalmazásának a bevezetése határok közötti  
légtérblokkok létesítését eredményezi. A légi na vigációs szolgáltatások nyújtóinak egységes 
rendszerbe történ ő összevonása szükségessé tesz i a személyi állomány hatékonyabb 
foglalkoztatását. A szakszolgálati engedély el ő fogja segíteni a nemzetek közötti 
munkavégzés megszervezését. 
 
HU 3   HU A javaslat a képzést  sajátos szolgáltatás nyújtásaként ismeri el és hozzájárul a különféle 
képzéstípusok min őségének biztosításához. Az engedély ek tanúsításának eljárása hatékony 
módon azonos szint ű színteret létesít a képzés i szolgáltatások számára. 
3. E LŐKÉSZÍTŐ MUNKA  
Ennek a törvényhozási kezdeményezésnek az el őkészítése keretében a Bizottság kibocsátott 
egy tanulmányt a tagállamokban jelenleg al kalmazott képesítési gyakorlat bemutatása 
céljából. A tanulmány feltárta azt  a tényt, hogy az ICAO vagy az Eu rocontrol által kibocsátott 
nagy számú nemzetközi egyezmény ellenére  a képesítési eljárás nagy mérték ű 
széttöredezettséget mutat az EU  tagállamaiban. A tanulmány el őterjeszt egy javaslatot, 
amelynek értelmében a Közösség törvén yhozásának szabályoznia kell a következ ő 
területeket: 
– Életkori korlátozások, a szakszolgálati enge délyek megadásának és megtartásának a 
feltételeivel kapcsolatosan személye k és szakszolgálati egységek min ősítésének a 
jóváhagyása. 
– A légiforgalmi irányítók pályaalkalmasságának az ellen őrzése, a képzési eljárásokkal és 
vizsgáztatási renddel kapcsolatos követelmé nyek meghatározása, beleértve a nyelvi 
képesítéseket és a nyelvismeretek felmérését is, a jelöltek képzési és pályaalkalmassági 
normáinak az el őírása. 
– A képző intézmények és egységek mindegyikének akkreditált egységne k kell lennie és a 
foglalkoztatott okta tóknak megfelel ő képesítéssel kell rende lkezniük ahhoz, hogy elismert 
képző intézmények lehessenek. 
– Meg kell határozni a vizsgákon si kertelen jelöltek és a szakma i értékelés során sikertelen 
légiforgalmi irányítók jogai vonatkozásában  érvényes körülményeket és fellebbezési 
eljárásokat. 
– Átlátható és egyértelm ű módon meg kell határozni a szabál yzó hatóságok és a szolgáltatók 
egymástól való elkülönítését. 
– Kifejezetten javasolt a képz ő intézmények elismeréséhez európai normák, valamint egy 
átlátható és folyamatos önértékel ő rendszer meghatározása. 
– Annak ellenére, hogy örvendetes egy közösségi  légiforgalmi irányító szakszolgálati 
engedély alkalmazásának a bevezetése, az irányelvnek gondosan meg kell különböztetnie, hogy mi az, amit EU-szinten kell szabályo zni, illetve amit a nemzeti hatóságok 
hatáskörében kell meghagyni. 
– A biztonságos és hatékony légiforgalmi irá nyító szolgáltatások nyújtásának meghatározó 
alkotóeleme a szociális párbeszéd, és ennek megfelel ően a javasolt irányelvnek utalást kell 
tartalmaznia a szakszolgálati engedélyek érvényességének harmadik országok általi 
elismerésére. 
– A közösségi szakszolgálati engedélyek vagy képesít ő oklevelek kölcsönös elismerése csak 
akkor lehet hatékony, ha a szakszolgálati enge dély megadása azonos ismereteken alapul. 
 
HU 4   HU 4. A Z IRÁNYELV KIDOLGOZÁSA  
A légiforgalmi irányítók szakszolgála ti engedélyeinek a tanúsítása hosszú id ő óta alkalmazott 
gyakorlat alapján történik. Az ICAO tanúsítási szabályzatai tartalmazzák az életkorral, 
szakismeretekkel, min ősítésekkel, szakmai tapasztalatokka l, nyelvismerettel és egészségügyi 
alkalmassággal kapcsolatos követelményeket. Az Eurocontrol elfogadta a légiforgalmi 
irányító szolgálataiban foglalkoztatott s zemélyzet vonatkozásában alkalmazandó saját 5. 
számú Eurocontrol biztonsági szabályz ói követelményeit (ESARR5), az ESARR 
követelmények teljesítéséhez szükséges el fogadott eszközök készletével együtt. A 
légiforgalmi irányítással kapcsolatos követe lmények végrehajtásának a határideje 2003. 
november 10-e volt. Ezeknek a követelménye knek a címzettjei kijelölt szakhatóságok, 
légiforgalmi szolgáltatók és az érintett személyek. A Bizottság javaslata az ESARR vonatkozó rendelkezéseit átü lteti a közösségi jogba. 
Az ESARR5 követelményeinek a végrehajtásá t az Eurocontrol álta l kidolgozott szakmai 
anyagokból összeállított készlet támogatja, megemlítend ő a személyzet szakszolgálati 
engedélyei tanúsításának az európai kézikönyve, amely részletesen isme rteti a képesítések 
minősítésének és jóváhagyásának az eljárásait; a közösen alkalmazandó törzsanyag tartalmát, 
meghatározza a légiforgalmi irányító szaksz olgálati engedélyek megadásának és az 
egészségügyi pályaalkalmassági követelmé nyeknek az Európa egészében közösen 
alkalmazandó alapját. Ennek az anyagnak az értékét Európa egészében széles körben 
elismerik és annak a tartalma ennek a javaslat nak a kidolgozásához lényeges alkotóelemeket 
szolgáltatott, ténylegesen hozzájárult a közösségi  szakszolgálati engedély alkalmazásának a 
bevezetéséhez. Mivel a közösségi joga lkotás és az ESARR5 összeférhet ősége biztosított, az 
Eurocontrol eredményei folytatólagosan szer epet játszhatnak a köz össégi jogszabályok 
hatékony végrehajtásában. 
Az előkészítő tanulmány feltárta azt a tényt, hogy a meglév ő nemzetközi szabályozás ellenére 
a nemzeti hagyományok er ősek, és ez eltér ő minőségi szinteket és egymással nehezen 
összehasonlítható szakismereteket eredményez. Ez a széttöredezettség a Közösség felfogása 
szerint a továbbiakban már nem tartható fenn, mert  az Európa zsúfolt légt erében a biztonságot 
veszélyeztet ő fokozott kockázatot idéz el ő. A légiforgalmi irányítók szakszolgálati 
engedélyeinek az összehangolása növeli a biztonságot, mivel a szakismeretek összehangoltabbakká válnak mind a szolgáltatók s zervezetein belül, mind pedig a szolgáltatók 
szervezetei között, és ez hozzájárul közöttü k a hatékonyabb és biztonságosabb érintkezési 
felület létrehozásához. Ennek következtében hatékonyabbá válik a légiforgalmi irányítói 
szakma munkaer őpiaci szervezete, b ővül a szolgáltatások hozzáférhet ősége és lehet ővé válik 
funkcionális légtéri blokkok létrehozása. A szakszolgálati engedély annak köszönhet ően, 
hogy megszüntet bizonyos tagállamok által gya korolt hatásköröket egymás szakszolgálati 
engedélyeinek a kölcsönös elfogadása tekintet ében, hatékonyabbá teszi a mozgás szabadságát. 
5. A
Z IRÁNYELV ALAPJÁT KÉPEZ Ő ALAPELVEK  
Lévén, hogy a tagállamok legtöbbje már rendelkezik az ICAO alapelveire épül ő megfelel ő 
törvényi szabályozással és már megkezdték az Európai Egységes Égbolt intézkedéscsomag és 
az ESARR5 végrehajtását, mindennél fontosabb annak a biztosítása, hogy ennek az irányelvnek a rendelkezései teljes mértékben következetesek legyenek. 
 
HU 5   HU 5.1. Következetes összefüggés az Európa i Egységes Égbolt intézkedéscsomaggal 
Ugyanolyan módon, mint a légi na vigációs szolgálatok eset ében, a képzések nyújtása 
megfelelő képesítések meglétéhez köt ődik. Mivel egy bizonyos körül határolt képzési piac van 
kialakulóban, különös figyelmet fordítanak a „k épzés halmozását” megakadályozó biztonsági 
tényezők beépítésére. Az ilyen halmozás elkerülését biztosító két f ő eszköz egyike a képzések 
nyújtásának eredményeként elvárt szakismerete k pontos leírása, a másik pedig az európai 
oktatói képesítés megszerzéséhez a követelmé nyek meghatározása. A tanfolyamokat csak 
megfelelő képesítéssel rendelkez ő oktatók tarthatják meg és az oktatási programokat a 
nemzeti felügyeleti szakhatósággal kell jóváhagyatni. 
5.2. Következetes összefüggés a meglév ő szabályzatokkal 
Az Európai Egységes Égbolt törvény, és kül önösen a Szolgáltatási szabályzat 4. cikke 
elrendeli az ESARR követelmé nyek átültetését a Közösség törvényeibe. Ez az irányelv 
biztosítja a légiforgalmi irányí tással kapcsolatos összes kötelez ően alkalmazandó 
követelmény átültetését és támogatja a ta gállamok által az ESARR5 végrehajtásával 
kapcsolatosan már megtett int ézkedéseket. Mivel az irányelv  sokkal több kritikus jelent őségű 
biztonsági elemet tartalmaz, például az oktatók ké pesítésével vagy a teljes  képesítési láncolat 
kötelező teljes kör ű auditálásával kapcsolatos köve telményeket, ezért az ESARR5 
követelmények teljesítése önmagában nem elegend ő az irányelv rendelkezéseinek a 
végrehajtásához. Másrészt, mivel nincs ellentmond ás ennek az irányelvnek a rendelkezései és 
az ESARR5 követelményei között, a tagállam ok választhatják az Eurocontrol rendszer 
eredményeinek az alkalmazását az irányelv  rendelkezéseinek a végrehajtásában. 
5.3. Összehasonlítás más közösségi  szakszolgálati engedélyekkel 
Ez az irányelv túllép a légiközlekedési szaks zemélyzet szakszolgálati engedélyeinek a polgári 
repülés területén történ ő kölcsönös elismerésér ől szóló irányelv (91/67 0/EGK) keretein. Az 
irányelv tárgyát képez ő szakszolgálati engedélyek közelebb állnak a tengerészeti és 
vasútközlekedési ágazatokban használt szak szolgálati engedélyekhez (a COM(2004)142 
dokumentum tartalmát képez ő javaslat), amelyekben a szak ismereti szabályokat európai 
szinten határozzák meg, nem hagyják meg a tagállamok hatáskörében. A tengerészeti szakszolgálati engedélyr ől szóló irányelv (01/25/EK) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 
tengerészek képzésér ől, képesítésér ől és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi 
egyezményét lépteti hatályba. A különbség enne k az irányelvnek a vonat kozásában abban áll, 
hogy a tengerészek szakszolgálati engedélyét szabályzó irányelv annak következtében, hogy a 
Közösség kiköt őit felkeres ő összes hajón szolgálatot teljesít ő személyzet minden tagjától 
megköveteli képzési normák teljesíté sét, szintén a Közösség tenge részeinek a foglalkoztatását 
támogatja. Egyértelm ű, hogy ez a légiforgalmi irányítókr a vonatkozó irányelv a Közösség 
határain kívül es ő területeken szintén hatályos. 
6. A
Z IRÁNYELV FELÉPÍTÉSE ÉS TARTALMA  
Ennek az irányelvnek a célja a képesítési lánc olat minden alkotóelemével kapcsolatosan az 
alkalmazandó szabályok leírása. 
1. cikk  
Ez a cikk határozza meg a javasolt irányelv célkit űzéseit és alkalmazási körét. 
 
HU 6   HU 2. cikk  
Ez a cikk határozza meg az irá nyelvben használt fogalmakat. 
3. cikk  
Ez a cikk hozza létre az Európai Egységes Égbolt jogszabály kereteinek képzési intézményi 
rendszerét. 
4. cikk  
Ez a cikk írja el ő a képesítési rendszer alapelveit: létrehozza a légiforgalmi irányítói 
tevékenységek munkaer őpiacát és el őírja a szakszolgálati e ngedély tulajdonosának a 
szakismereteit, valamint a nemzeti felügyeleti szakhatóság által megadott engedélyt magában foglaló szakszolgálati engedély alapjellemz őit. 
5. és 6. cikkek
 
Ezek a cikkek határozzák meg a szakszolgálati  engedély megszerzésének és megtartásának a 
feltételeit. 
7. cikk  
Ez a cikk biztosítja a min ősítések és jóváhagyások rendszerének el őírásával a légiforgalmi 
irányítók számára engedélyezett típusú szolgáltatások nyújtásá hoz szükséges szakismeretek 
összehangolását. 
8. cikk  
Ez a cikk teszi kötelez ővé az ICAO I. melléklet nyelvisme reti követelményekkel kapcsolatos 
legújabb módosításainak az alkalmazását. 
9. cikk  
Ez a cikk utalást tartalmaz az Eurocontrol által a közelmúltban elfogadott egészségügyi 
pályaalkalmassági követelményekre. 
10. és 11. cikk  
Ezek a cikkek határozzák meg a képesített oktatói min ősítés megszerzésének a feltételeit. Az 
irányelv rendelkezései biztosítják a teljes kör ű következetes összhangot más légi navigációs 
szolgálatok képesítési rendszereivel. 
12. cikk  
Ez a cikk többek között az auditálási köve telmény alkalmazásának és a vizsgáztatók 
jóváhagyatási rendszerének a bevezetésével  további garanciákat nyújt a magas szint ű 
szakismeretek biztosítása terén. 
13. cikk  
Ez a cikk határozza meg a kölcsönös elisme rések kezelésének a módjait, meger ősíti az 
Európai Bíróság elvi állásfogl alásain alapuló alapelveket. 
 
HU 7   HU 14 –18. cikkek  
Ezek a cikkek tartalmazzák a bizottsági  eljárás alkalmazásával kapcsolatos 
alaprendelkezéseket, a büntetéseket és az irá nyelv rendelkezéseinek a nemzeti jogszabályokba 
való beépítésére vonatkozó követelményt. 
I. melléklet  
Ez a melléklet írja el ő a szakismeretek napra kész á llapotban tartásához szükséges 
megkövetelt képzés tartalmát. 
II. melléklet  
Ez a melléklet határozza meg az ICAO szabályz atából átvett nyelvismereti követelményeket. 
III. melléklet  
Ez a melléklet sorolja fel az oktatói képesítés megszerzéséhez szükséges kritériumokat és 
azokat a feltételeket, amelyekkel a nemzeti fe lügyeleti szakhatóságok kiegészíthetik a 
képesítő okleveleket. 
7. K ONZULTÁCIÓS SZAKASZ  
A tanulmány tartalmát képez ő javaslatok alapján bels ő használatra az ICAO, az Eurocontrol 
és a tagállamok megszerzett tapasztalataira építkez ő munkaokmány készült. Ennek a 
munkaokmánynak a tartalmát a szakszervezetek, munkáltatói szervezetek, az Eurocontrol és a 
nemzeti szakhatóságok képvisel őinek a részvételével megtarto tt értekezleteken részletesen 
megvitatták. A dokumentum megfelel ő módon figyelembe veszi a konzultációs szakasz 
folyamán tett észrevételeket. 
8. A Z IRÁNYELV ALKALMAZÁSÁNAK KÖZGAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI KIHATÁSAI  
Az irányelv hatása a tagállamok különféle már megvalósított képzési normáinak megfelel ően 
eltérő lesz. 
A közigazgatást terhel ő költségek: 
A szakszolgálati engedélyek kibocsátása nem jelent többletköltséget a közigazgatások 
számára, mert a tagállamok már rendelkeznek  a szakszolgálati engedélyek kezeléséhez 
szükséges rendszerrel. A rendszer m űködésének figyelemmel kíséréséhez és auditálásához 
alkalmazott eljárások fejlettségi szintjét ől függően előfordulhat, hogy az irányelvben el őírt 
feladatoknak, például jóváhagyás indokoltan elvárható id őn belüli megadásának a 
végrehajtására alkalmassá tétel céljából a közigazgatási szervezeteket meg kell er ősíteni. 
Az irányelv határozottan támogatja bizonyos feladatok elvégzésének küls ő erőforrásokra való 
kihelyezését, például az a uditálások elvégeztethet ők elismert szakmai szervezetekkel. 
A felügyeleti költségek ráterhelhet ők a szolgáltatói képesíté st és jóváhagyást igényl őkre, vagy 
beépíthetők a díjbeszed ő rendszer költségkeretébe. 
 
HU 8   HU A léginavigációs szolgáltatókat terhel ő költségek: 
Ebben az esetben a felmerül ő költségek szintén a képzés i rendszer már megvalósított 
szintjétől függenek. Az irányelv a képzési rendszer  elvárt eredményeit hozzáigazítja ahhoz a 
szinthez, amelynek az elérése szükséges az eu rópai telített és bonyolult forgalmi helyzet 
kezeléséhez. Mivel az el őkészítő tanulmány tanúsága szerint az Unió egészében a helyzetet 
különféle toldozgatások megvalósítása jellemz i, ezért egységes költség/haszon elemzés 
végrehajtása nem lehetséges. Másrészt szinté n nehéz lenne elkülöníteni ennek az irányelvnek 
a végrehajtásához szükséges költségeket a Közösség egyéb jogszabályainak a végrehajtásához, illetve az IC AO vagy az Eurocontrol elvárásainak kielégítéséhez társuló 
költségekt ől. Ezzel kapcsolatosan cs ak bizonyos jelzés érték ű minőségi elemzések állnak 
rendelkezésre. 
Az első képzés nyújtásában magas min őségi színvonal beállításána k és a szakszolgálati 
egységszint ű képzésben foglalkoztatott vi zsgáztatók fokozottabb mérték ű semlegességét és 
tárgyilagosságát biztosító további garanciák be építésének a kikényszerítésével javulnia kell a 
szakszolgálati egységszint ű képzés sikerességének. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy 
egy légiforgalmi irányító szakember teljes ki képzési költsége a becslések szer int 150 000 € és 
400 000 € közé esik. Ezért a képzés le gvégén az eredménytelenség meglehet ősen drága. 
A szakszolgálati egységszint ű képzés vagy továbbképzés maga sabb szintjének eléréséhez 
szükséges többlet személyzeti er őforrások költsége a szubszidi aritás elvének helyes 
alkalmazásával korlátozott, mivel a nemzeti felügyeleti hatóságok vannak a legmegfelel őbb 
helyzetben ahhoz, hogy képzési programok vagy szakismereti rendszerek jóváhagyásakor 
megítéljék a szakszolgálati egységek szükségleteit. 
A képesítési láncolat különféle elemeinek az utólagos figyelemmel kíséréséhez társuló 
költségek szintje enyhén megemelkedhet, aminek az el őidéző oka részben az auditálások 
eredményeinek a nyilvántartása. A kifejeze tten az irányelv végrehajtásához társuló 
többletköltséget megint csak más köve telmények kielégítésé hez, például min őségbiztosítási és 
biztonsági rendszerek fenntartásához sz ükséges költségekkel kell összevetni. 
Az összehangolt szakismeretek növelik a biztonságot és hatékonyabbá teszik a 
munkaszervezést, beleértve a funkcioná lis légtéri blokkok létrehozását is. 
Végkövetkeztetések: 
Mindent összevetve megállapíth ató, hogy a rövid távon jelentkez ő költségnövekedést hosszú 
távon a munkaer ő racionálisabb kihasználásából származó megtakarításnak kell 
ellensúlyoznia. Végezetül, de nem utolsósorban az irányelv végrehajtása fokozza a légi járatok utazóközönségének a biztonságát. 
9. P
ÉNZÜGYI KIHATÁSOK  
Ez a javaslat pénzügyi kimutatást nem tartalmaz. 
A javaslat által bevezetésre kerül ő döntéshozatali eljárás egy meglév ő bizottság (a vonatkozó 
keretrendelet (2004/549/EK) 5. cikke által létrehozott Egységes Égbolt Bizottság) 
illetékességébe tartozik. 
 
HU 9   HU 10. V ÉGKÖVETKEZTETÉSEK  
A Bizottság ezért javasolja, hogy az Európai Parlamen t és Tanács fogadja el a csatolt irányelv 
elfogadására vonatkozó javaslatot. 
 
HU 10   HU 2004/0146 (COD) 
Javaslat 
Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
közösségi légiforgalmi irányító sz akszolgálati engedély létesítésér ől 
(EGT vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó Szerz ődésre, és különösen annak 80. cikke (2) 
bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára,1 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,2 
tekintettel a Régiók Bizottságának a véleményére,3 
A Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelel ően,4 
mivel: (1) Az Európai Egységes Égbolt jogszabály végrehajtása különösen a légiforgalmi 
irányítók képesítésével kapc solatos intézkedések vonatkoz ásában szükségessé teszi 
egy sokkal részletesebb jogszabály kidolgozását  a légiforgalmi irányítók rendelkezésre 
állásának a feljavítása és a szakszolgálati engedélyek kölcsönös elfogadásának az 
előmozdítása érdekében, az az Európai Egységes  Égbolt keretein belül léginavigációs 
szolgáltatások nyújtásáról sz óló, 2004. március 10-i 2004/550/ EK európai parlamenti 
és tanácsi rendelete (a  szolgáltatási rendelet)
5 5. cikkében el őírtakkal összhangban. 
(2) Egy ilyen közösségi szakszolgálati enge dély bevezetése annak a különleges szerepnek 
az elismerését célzó eszköz, amelyet a légiforgalmi irányítók játszanak a légiforgalmi irányítási szolgáltatások nyújtásával. A közösségi szakismereti normák kidolgozása 
szintén csökkenteni fogja az ezen a té ren tapasztalható széttöredezettséget, 
hatékonyabbá teszi a léginavigáci ós szolgáltatók közötti együttm űködés javításával a 
munkák hatékonyabb szervezését. Ez az iránye lv ezért az Európai Egységes Égbolt 
jogszabály lényeges alkotóelemét képezi. 
                                                
 
1 HL  
2 HL 
3 HL 
4 HL 
5 HL L  96., 2004.03.31., 10. o. 
 
HU 11   HU (3) Az irányelv a legalkalmasabb eszköz szakismereti normák el őírásához, amely 
meghagyja a tagállamok hatáskörében a nnak a meghatározását, hogy milyen módon 
kívánják elérni a közösen el fogadott normák teljesítését. 
(4) Ennek az irányelvnek meglév ő nemzetközi normákra kell épülnie. A Nemzetközi 
Polgári Repülési Szervezet (ICAO) elfogadt a a légiforgalmi irányítók képesítésével 
kapcsolatos rendelkezéseket, beleértve a nyelvismerettel kapcsolatos követelményeket 
is. Az 1960. december 13-i Együttm űködés a léginavigációs sz olgálatok biztonságáért 
nemzetközi egyezmény által létrehozot t Európai Szervezet a Légiközlekedés 
Biztonságáért  (Eurocontrol) elfogadta az Euro control biztonsági szabályzói 
követelményeket. Az 550/2004/EK rendelet 4.  cikkével összhangban ez az irányelv 
átülteti a légiforgalmi irányítók vonat kozásában alkalmazandó 5. számú Eurocontrol 
biztonsági szabályzói követelményben el őírt követelményeket a közösségi jogba. 
(5) A Közösség légiforgalmának a sajátos jelle gzetességei szükségessé teszik közösségi 
szakismereti normák hatékony alkalmazásának a bevezetését az általános célú légiforgalomban a léginavigációs szolgált atók által foglalkoztatott légiforgalmi 
irányítók számára. 
(6) Ahol a tagállamok teszik meg a megfelel ő intézkedéseket a Közösség 
követelményeinek való megfelelés biztos ítása érdekében, a fe lügyeleti és megfelel őség 
ellenőrzési feladatokat ellátó szakhatóságokat kielégít ő mértékben el kell különíteni a 
képzési szolgáltatások nyú jtóitól. A szakhatóságoknak képeseknek kell lenniük 
feladataik hatékony ellátására. 
(7) A léginavigációs szolgáltatás ok nyújtása magas szakmai képzettség ű szakszemélyzet 
foglalkoztatását igényli, amelynek szakisme retei többféle eszköz felhasználásával 
bizonyíthatók. A légiforgalmi irányítók esetében a megfelel ő eszköz az egyes 
légiforgalmi irányítóknak személyre sz ólóan kibocsátott di plomának tekintend ő 
közösségi szakszolgálati engedély. A s zakszolgálati engedélyben feltüntetett min ősítés 
jelzi a légiforgalmi irányító számára engedé lyezett légiforgalmi szolgáltatások típusait. 
Ugyanakkor a szakszolgálati engedélybe n feltüntetett jóváhagyások jelzik a 
légiforgalmi irányító megszerzett szakismere teit és a felügyeleti hatóságok engedélyét 
egy bizonyos szektor vagy s zektorcsoport számára történ ő szolgáltatások nyújtására. 
Ezért kell a szakhatóságoknak olyan helyzet ben lenniük, hogy a légiforgalmi irányítók 
szakismereteit felmérhessék a szakszolgá lati engedélyek kibocsátásakor vagy a 
jóváhagyások érvényességének a meghoss zabbításakor; a szakhatóságok számára 
biztosítani kell annak a lehet őségét is, hogy ha a szakismeretek vonatkozásában 
kétségek merülnek fel, felfüggeszthessék a szakszolgálati engedély érvényességét a 
jóváhagyások visszavonása útján. A pártat lan szakmai kultúra kialakítását célzó 
törekvések szellemében ennek az irányelvnek nem szabad automatikus kapcsolatot létesítenie egy esemény bekövetkezése és a szakszolgálati engedély felfüggesztése 
között. A szakszolgálati engedély viss zavonása a legutolsó megoldás, amelynek 
alkalmazására olyan széls őséges esetekben kerül sor, amelyek nem kapcsolódnak a 
kétséges szakismereti szint megállapításához. 
(8) Egymás képesítési rendszerei tekintetében a tagállamok közötti bizalom kiépítésének 
elérése érdekében a szakszolgálati engedé lyek megszerzésének és megtartásának a 
közösségi szabályai elengedhetetlenül  szükségesek. Ezért fontos a légi 
forgalomirányítói szakmába történ ő belépés feltételeinek az összehangolása. Ennek a 
Közösség egészében a szakszolgálati engedély ek elismerését kell eredményeznie, és 
 
HU 12   HU ezáltal növelnie a mozgás szabadságát és a légiforgalmi irányítók rendelkezésre 
állásának a feljavítását. 
(9) A szakismereteknek a Közösség egészére kiterjed ő összehasonlíthatósága eléréséhez 
szükséges a szakismeretek egyértelm ű és általánosan elfogado tt szerkezetbe foglalása. 
Ez nem csak egy adott légiforgalmi irány ító felügyelete alá ta rtozó légtéren belül 
garantálja a forgalom biztonságát, hane m különösen fontos szempont a különféle 
légiforgalmi irányítók közötti érintkezési felületeken is. 
(10) Az els ő képzés nyújtásának a célkit űzéseit az Eurocontrol tagjainak a felkérésére 
kidolgozott tájékoztató anyag tartalmazza és azok a célkit űzések tekintend ők a 
megfelelő normáknak. A szakszolgálati egységszint ű képzés céljaira az általánosan 
elfogadott képzési normák hiányát megfelel ő intézkedéscsomaggal kell áthidalni, 
beleértve a vizsgáztatók jóváhagyását, am elynek garantálnia kell a szakismeretek 
magas szakmai színvonalát. Ez annál is font osabb, mert a szakszol gálati egységszint ű 
képzés rendkívül költséges és a bi ztonság szempontjábó l kritikus jelent őségű. 
(11) Sok esemény és baleset beköve tkezésében a kommunikáció jelent ős szerepet játszik. 
Az ICAO ezért elfogadta a nyelvismerete kkel kapcsolatos követelményeket. Ez az 
irányelv ezeknek a nemzetközileg elfogadott normáknak a végreha jtását kikényszerít ő 
eszköz. 
(12) Az egészségügyi pályaalkalmassági  követelmények kidolgozása az Eurocontrol 
tagállamok felkérésével összhangban történ t, és azok a megfeleltetés elfogadott 
eszközét jelentik. 
(13) A képzések nyújtására jogos ító képesítést a képzés min őségi színvonalához 
hozzájáruló, a biztonság szempontjából egyik legfontosabb tartópillérnek kell 
tekinteni. A képzés a léginavigációs  szolgáltatásokhoz hasonló módon nyújtott 
szolgáltatás, szintén képesítési eljárá shoz kötött. Ennek az irányelvnek lehet ővé kell 
tennie a képzési képesítések képzéstípusonké nti, képzési szolgá ltatáscsoportonkénti, 
valamint képzési- és léginavigációs szol gáltató-csoportonkénti kezelésére a képzés 
sajátos jellegzetességeinek a szem el őtt tartásával. Megfelel ő kezelésben kell 
részesíteni a képz ő intézményeket, fel kell kész ülni a katonai szakszolgálati 
engedélyek megadására a katonai légifo rgalmi irányítás feladatainak a lehet ő 
legnagyobb mérték ű lefedése céljából. 
(14) Ez az irányelv meger ősíti az Európai Bíróság hosszú idej e érvényes jogi állásfoglalását 
a diplomák kölcsönös elismerése és a do lgozók szabad mozgása tekintetében. Az 
arányosság elvének, az egyenérték ű értékelések szüksége sségének, a kiegyenlít ő 
intézkedések indokokkal alátámaszt ott igazolásának és a megfelel ő fellebbezési 
eljárásoknak az alkalmazása olyan alapvet ő fontosságú alapelveket testesít meg, 
amelyeket a légiforgalmi irányító ágazatban szembet űnőbb módon kell alkalmazni. 
(15) A légiforgalmi irányítás a szakismeretek rendszeres frissítését igényl ő műszaki 
újításokkal folyamatosan b ővülő szakma. Ennek az irányelvnek lehet ővé kell tennie a 
műszaki fejlődéshez és tudományos el őrehaladáshoz igazítást a komitológiai eszközök 
használatán keresztül. 
(16) Ez az irányelv befolyásolhatja a légifo rgalmi irányítók mindennapi munkavégzését. A 
szociális partnereket minden olyan intézkedésr ől megfelel ő módon tájékoztatni kell, és 
 
HU 13   HU azokkal kapcsolatosan lehet ővé kell tenni a konzultá ciót, amelyeknek jelent ős mértékű 
szociális kihatásai vannak.  Ezért a szociális partnerek közötti európai szint ű 
párbeszédet el őmozdító ágazati párbeszédbizottsá gok létrehozásáról szóló, 1998. 
május 20-i 1998/500/EK bizottsági határozat6 értelmében létrehozott ágazati 
párbeszédbizottsággal konzu ltációkat kell folytatni. 
(17) A tagállamok kötelesek el őírni az ennek az irányelvnek a hatálya alatt elfogadott 
nemzeti jogszabályaik megsértése eset eiben alkalmazandó büntetéseket, valamint 
minden szükséges megtesznek azoknak a j ogszabályoknak a végreh ajtása érdekében. 
Az alkalmazott büntetésnek hatékonyna k, arányosnak és visszatartó erej űnek kell 
lennie. 
(18) Az irányelv végrehajtásához szüksé ges intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskör gyakorlá sával kapcsolatos eljárásokat el őíró 1999. június 28-i 
1999/468/EK tanácsi határozattal7 összhangban kell elfogadni, 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
1. cikk 
Az irányelv célja és alkalmazási köre 
1. Ennek az irányelvnek a célja a biztonsági normák magasabb szintjének az elérése és 
a közösségi légiforgalmi irányítási rendszer m űködésének a feljavítása a közösségi 
légiforgalmi irányító szakszolgá lati engedély kibocsátásával. 
A szakszolgálati engedélynek el ő kell írnia a légiforgalmi irányító szakma 
hozzáférhet őségének és gyakorlásának a feltételeit. 
2. Ezt az irányelvet kell alkalmazni a légi forgalmi irányító szakszolgálati engedély 
megszerzése céljából képzésben részesül ő gyakornokok és a léginavigációs 
szolgáltatók által els ődlegesen az általános célú légiforgalomban foglalkoztatott 
légiforgalmi irányítók vonatkozásában. 
2. cikk 
Fogalom-meghatározások 
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következ ő fogalommeghatározásokat kell 
használni: 
1. „légiforgalmi irányító” m unkahelyi betanító oktató felügyelete mellett vagy önállóan 
légiforgalmi irányítói szolgált atásokra engedéllyel rendelkez ő személyt jelent; 
2. „légiforgalmi irány ítói szolgáltatás” repül őgépek összeütközésének, a man őverezési 
területen a repül őgépek akadályokba ütközésének a megel őzése, valamint a rendezett 
légi forgalom fenntartása és el ősegítése céljából nyújtott szolgáltatást jelent; 
                                                 
6 HL L 225., 1998.8.12., 27. o. 
7 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 14   HU 3. „léginavigációs szolgáltatók” az általános célú légi forgalom számára léginavigációs 
szolgáltatásokat nyújtó magán- vagy állami tulajdonú j ogalanyt jelent; 
4. „szakszolgálati engedély” ennek az ir ányelvnek a rendelkezéseivel összhangban 
kibocsátott és jóváhagyott,  a tulajdonosát az abban el őírt előjogokkal légiforgalmi 
irányítói szolgáltatások nyú jtására feljogosító képesít ő oklevelet jelenti, az oklevél 
megnevezését ől függetlenül; 
5. „min ősítés” a szakszolgálati engedélybe be vezetett vagy ahhoz csatolt engedélyt 
jelenti, amely a szakszolgálati e ngedély részét képezi, és amely el őírja a 
szakszolgálati engedélyhez társított különleges feltételeket, el őjogokat vagy 
korlátozásokat; a szakszolgála ti engedélyhez társított min ősítésnek legalább az 
alábbiak valamelyikét kell tartalmaznia: 
a) repül őtéri vizuális légiforgalmi irányító; 
b) repül őtéri műszeres légiforgalmi irányító; 
c) repül őtéri bevezet ő eljárás légiforgalmi irányítás végrehajtás; 
d) repül őtéri bevezet ő légiforgalmi irányítás felügyelet; 
e) körzeti légiforgalmi irányítás végrehajtás; f) körzeti légiforgalmi irányítás felügyelet; 
6. „jóváhagyás” a szakszolgálati engedélybe bevezetett engedélyeket jelenti, különös 
tekintettel a következ őkre: 
a) min ősítés jóváhagyása a min ősítéssel kapcsolatosan el őírt különleges 
feltételeket, el őjogokat és korláto zásokat jelenti, 
b) szakszolgálati egység jóváhagyása annak az ICAO helymeghatározó jelzéssel 
megjelölt helyszínnek és szektornak  a jóváhagyását jelenti, amelyben a 
szakszolgálati engedély tulajdonosa számára engedélyezett a munkavégzés, 
c) nyelvismeret jóváhagyása a szaksz olgálati engedély tulajdonosának a 
nyelvismereti szintjét jelzi, és 
d) oktatói képesítés jóvá hagyása a munkahelyi betanító oktatás nyújtására 
feljogosító jóváhagyást jelenti; 
amely a min ősítésre vagy a szakszolgálati engedé lyre vonatkozik és  annak részét 
képezi; 
7. „ICAO helymeghatározó jelzés” az ICAO DOC 7910 jelzés ű kézikönyvében el őírt 
szabályokkal összhangban és egy rögzít ett légiforgalmi állomás helyéhez 
hozzárendelt négybet űs kódot jelenti; 
8. „szektor” egy forgalomirányítási körzet egy részét és vagy egy repüléstájékoztatás 
repüléstájékoztatási régió/fels ő régió egy részét jelenti; 
 
HU 15   HU 9. „képzés” az elméleti képzési tanfolyam ok, gyakorlati és szimulációs képzések, 
valamint munkahelyi betanító képzések egészét jelenti, aminek az elvégzése 
szükséges a biztonságos és magas min őségi színvonalú forgalomirányítói 
szolgáltatások nyújtására jogosító s zakismeretek megszerzéséhez; a következ ő 
részeket tartalmazza: 
a) első képzés alapképzést és min ősítő képzést nyújt, elvégzésének 
eredményeképpen a vizsgázó megkapja a gyakornoki engedélyt; 
b) szakszolgálati egységszint ű képzés tartalmazza az átmeneti, munkahelyi 
előképzést, valamint a munkahelyi betanító  képzést, elvégzésének eredményeképpen 
a vizsgázó megkapja a légiforgalmi ir ányító szakszolgálati engedélyt; 
c) továbbképzés a szakszolgálati enge dély érvényességének megtartásához 
szükséges jóváhagyás megszerzése; 
d) munkahelyi betanító oktatók képzés e, elvégzésének eredményeképpen a 
vizsgázó megkapja a munkahelyi betanító oktatói jóváhagyást; 
e) vizsgáztatók és/vagy kiértékel ők képzése; 
10. „képzés nyújtója” a nemzeti felügyeleti szak hatóság által tanúsított szervezet, amely 
jogosult az ebben a cikkben felsorolt egy vagy több képzéstípus nyújtására, és amely 
ennek keretében jogosult képzési tanfol yamokat szervezni, szakszolgálati 
egységszint ű képzési programokat vagy szakszolgálati egységszint ű szakismereti 
rendszereket összeállítani  jóváhagyatás céljából; 
11. „az Iránymutatás a légiforgalmi irányítók képzése közös törzsanyagának tartalma és 
képzési célkit űzései cím ű kiadvány célkit űzéseiben meghatározott szakismereti 
követelmények” azokat a célkit űzéseket jelenti, amelyeket a tanuló légiforgalmi 
irányítóknak az alapképzés és a min ősítő képzés során el kell érniük az Eurocontrol, 
2001. július 20-i Iránymutatás a légifo rgalmi irányítók képzése közös 
törzsanyagának tartalma és képzési célkit űzései (I. szakasz), HRS/TSP-002-GUI-01, 
második átdolgozott kiadás; valamint az Eu rocontrol 2000. július 20 -i Iránymutatás a 
légiforgalmi irányítók képzése közös törz sanyagának tartalma és képzési célkit űzései 
(II. szakasz), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, els ő kiadás cím ű kiadványaiban 
előírtak szerint; 
12. „a Légiforgalmi irányítók európai 3. os ztályú egészségügyi pályaalkalmassági 
igazolási követelményei” az Eurocontro l 2003. január 31-i Légifo rgalmi irányítók 
európai 3. osztályú egészségügyi pályaa lkalmassági igazolási követelményei, 
HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, els ő kiadás cím ű kiadványában el őírt 
követelményeket jelenti; 
13. „szakszolgálati egység szakismereti rends zer” olyan jóváhagyo tt rendszert jelent, 
amely bemutatja azt a módszert, amelynek alkalmazásával a szakszolgálati egység 
fenntartja a foglalkoztatott szakszolgá lati engedély tulajdonosok szakismereti 
alkalmasságát. 
 
HU 16   HU 3. cikk 
Nemzeti felügyel eti szakhatóságok 
1. A tagállamok megneveznek vagy létrehozna k egy vagy több testületet az irányelv 
értelmében végrehajtandó szakha tósági feladatok ellátására. 
2. A nemzeti felügyeleti szakhatóságokat el kell különíteni a képzési szolgáltatások 
nyújtóitól. A nemzeti felügyeleti szakhatósá gok függetlenségét le galább funkcionális 
szinten megvalósított megfelel ő elkülönítéssel kell bi ztosítani a képzési 
szolgáltatások nyújtóitól. 
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nem zeti felügyeleti szakhatóságaik 
hatásköreiket pártatlan és áttekinthet ő módon gyakorolják. 
3. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemze ti felügyeleti szakhatóságaik nevét és 
címét, valamint azok mindenkori változásait, továbbá a 2. bekezdés rendelkezéseinek 
való megfeleltetés elérésének biztosítása érdekében foganatosított intézkedéseiket. 
4. cikk 
Képesítési alapelvek 
1. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy légiforg almi irányító szolgáltatásokat csak 
megfelelő képesítéssel rendelkez ő légiforgalmi irányítók nyújthatnak. 
2. A szakszolgálati engedélyt megkapja minden olyan személy, aki rendelkezik 
légiforgalmi irányító vagy gyakornok légifo rgalmi irányító feladatok ellátásához 
szükséges szakismeretekkel. 
3. A szakszolgálati engedély megadása az alábbiak valamelyikének a meglétéhez 
kötött: 
(a) egy vagy több min ősítés bejegyzése gyakornok légiforgalmi irányító 
szakszolgálati engedélybe, és 
(b) egy vagy több min ősítés és jóváhagyás bejegyzése a légiforgalmi irányító 
szakszolgálati engedélybe. 
4. A szakszolgálati engedély kérelmez őjének bizonyítékokat kell szolgáltatnia 
légiforgalmi irányítói vagy gyakornok lé giforgalmi irányítói tevékenységek 
végzéséhez szüksége szakismereteir ől. A szakismeretek ilyen bizonyítékainak a 
szakmai tudást, tapasztalatokat, szakérte lmet és nyelvismeretet kell igazolniuk. 
5. A szakszolgálati engedély annak a személynek a tulajdona marad, akinek a 
szakszolgálati engedélyt megadták. A szaksz olgálati engedélyt árvételkor alá kell 
írni. 
Abban az esetben, ha a légi forgalmi irányító szakismereteivel kapcsolatosan 
kétségek merülnek fel, vagy súlyos gondatl anság elkövetése estén a szakszolgálati 
engedély érvényessége felfüggeszthet ő. A szakszolgálati engedély visszavonására 
csak visszaélés esetén kerül sor. 
 
HU 17   HU 6. A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély arra jogosítja fel 
tulajdonosát, hogy munkahelyi betanító okt ató felügyelete mellett légiforgalmi 
irányító szolgáltatást nyú jtson. A gyakornok szakszolgálati  engedélyben erre a célra 
fel kell tüntetni annak a légiforgalmi irányítói szolgáltatástípusnak megfelel ő 
minősítést, amelynek a nyújtásával kapcsola tosan a szakszolgálati engedély 
tulajdonosának a képzése folyamatban van. 
7. A szakszolgálati engedély csak napra kész érvényesség ű egészségügyi 
pályaalkalmassági igazolással együtt érvényes. 
5. cikk 
A szakszolgálati engedély me gszerzésének a feltételei 
1. Legalább egy min ősítést tartalmazó gyakornok légifo rgalmi irányító szakszolgálati 
engedélyt meg kell adni azoknak a kérelmez őknek, akik: 
(a) legalább középiskolai végzettséget igazoló bizonyítvánnyal vagy egyetemi 
felvételre jogosító bizo nyítvánnyal rendelkeznek; 
(b) sikeresen elvégezték a min ősítéshez vagy min ősítés jóváhagyásához szükséges 
első képzési tanfolyamot beleértve a gyakorlati képzést és szimulátoros képzést is az 
irányelvhez csatolt I. melléklet A. részében el őírtak szerint; 
(c) érvényes egészségügyi pályaalkalma ssági igazolással re ndelkeznek; és 
(d) bizonyítékát adják megfelel ő szintű nyelvismeretüknek a II. mellékletben el őírt 
követelmények szerint. 
2. A sikeresen elvégzett kép zési tanfolyamoknak megfelel ő minősítéseket és a 
szükséges jóváhagyásokat tartalmazó légifo rgalmi irányító szakszolgálati engedélyt 
meg kell adni azoknak a kérelmez őknek, akik: 
(a) betöltötték a 21. életévüket; ugyan akkor azonban a tagállamok megfelel ő 
eljárás alkalmazásával e ltérhetnek ennek a követelménynek a teljesítését ől különösen 
olyan esetekben, ha a kérelmez ő a képzési tanfolyamon bizonyította, hogy 
rendelkezik a tevékenységek biztonságos végzéséhez szükséges szakismeretekkel. 
(b) gyakornok szakszolgálati engedély tu lajdonosai, elvégezték a jóváhagyott 
szakszolgálati egységszint ű képzési tanfolyamot és si keresen letették a megfelel ő 
vizsgákat vagy felmér ő értékeléseket az irányelvhez cs atolt I. melléklet B. részében 
előírtak szerint; 
(c) érvényes egészségügyi pályaalkalma ssági igazolással re ndelkeznek; és 
(d) bizonyítékát adják megfelel ő szintű nyelvismeretüknek a II. mellékletben el őírt 
követelmények szerint. 
3. A munkahelyi betanító oktatói munkakör e llátására jogosító szak szolgálati engedély 
jóváhagyását meg kell adni légiforgalmi  irányító szakszolgálati engedéllyel 
rendelkez ő olyan személyek számára, akik: 
 
HU 18   HU (a) a nemzeti felügyeleti hatóság által meghatározott id őtartamon keresztül 
közvetlenül a kérvény beadását megel őző időszak folyamán gyakorolták ahhoz a 
minősítéshez és jóváhagyáshoz társított el őjogokat, amellyel ka pcsolatosan oktatási 
szolgáltatásokat nyújthatnak anná l a szakszolgálati egységnél; 
(b) sikeresen elvégeztek eg y jóváhagyott munkahelyi betanító oktatói tanfolyamot, 
amelynek keretében megszerzett megkövetelt szakmai ismereteiket és pedagógiai 
gyakorlatukat el őírásos vizsgák letételével bizonyították. 
6. cikk 
A minősítések megtartásának és a jóváhagyások érvényessége meg őrzésének a feltételei 
1. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a jóváhagyás meghosszabbítása a következ ő 
12 hónapos id őszakra megtörténjen, ha a légina vigációs szolgáltatás nyújtója 
bizonyítja, hogy: 
(a) a kérelmez ő az elmúlt 12 hónapos id őszak folyamán a szakszolgálati 
engedélyben megadott el őjogokat a szakszolgálati egység  jóváhagyott szakismereti 
rendszerében meghatározott mini mális óraszámban gyakorolta; 
(b) a kérelmez ő szakismereteit a jóváhagyás megadásának tárgyát képez ő előjogok 
gyakorlásához az I. melléklet C. részében el őírt követelmények szerint kiértékelték; 
és 
(c) a kérelmez ő rendelkezik érvényes egészségügyi pályaalkalmassági igazolással. 
2. Az 1. bekezdés rendelkezései érvényességének az érintése nélkül a munkahelyi 
betanító oktatók számára megadott jóváhagyás 36 hónapos id őszakonkénti 
megújítással érvényes. 
3. Olyan min ősítés tulajdonosa, aki azzal a min ősítéssel kapcsolatos jóváhagyással öt 
éves időszakon keresztül nem végzett légiforg almi irányító tevékenységet, nem 
jogosult az ahhoz a min ősítéshez társított el őjogokat gyakorolni mindaddig, amíg ki 
nem elégíti azokat a vizsgáztatási és kép zési követelményeket, amelyek biztosítják, 
hogy a min ősítés tulajdonosa alkalmas annak a min ősítésnek megfelel ő 
szakszolgálati egységszint ű képzésnek a megkezdésére. 
4. A 3. bekezdés rendelkezései érvényességének az érintése nélkül a megadott 
jóváhagyás érvényét veszti abban az es etben, ha a jóváhagyás tulajdonosa a 
szakszolgálati egység szakisme reti rendszerében meghatározott id őszak folyamán az 
előírt minimális óraszámban nem végzett légiforgalmi irányító tevékenységet. 
5. A munkahelyi betanító oktatók szaksz olgálati engedélye jóváhagyásának az 
érvényessége a jóváhagyás meg őrzéséhez szükséges minimális oktatási óraszám a 
nem oktatási feladatok ellátásával tölt ött munkaórák számával részarányosan 
csökkenthet ő. 
 
HU 19   HU 7. cikk 
Légiforgalmi irányító min ősítések és jóváhagyások 
1. A szakszolgálati engedélyekben fel kell tü ntetni a (2)–(7) bekezdésekben feltüntetett 
minősítéseket azoknak a szolgáltatástípus oknak a jelzése cé ljából, amelyek 
nyújtására a szakszolgálati engedély tulajdonosa engedéllyel rendelkezik. A 
minősítéseknek ebben a cikkben említett jóváhagyásain kívül, a min ősítéseket a 
nyelvismereteket, az ICAO helymeghatározó jelzést, szakszolgálati egységet, munkahelyet, szektort va gy szektorcsoportot jelz ő jóváhagyással is érvényesíteni 
kell. 
2. A vizuális repül őtéri légiforgalmi irányító min ősítés (ADV) azt jelzi, hogy a 
szakszolgálati engedély  tulajdonosa olyan repül őtérre rendelkezik légiforgalmi 
irányító szolgáltatások nyújtására j ogosító szakismeretekkel, amelyhez m űszeres 
közelítési vagy indulási eljá rásokat nem tettek közzé. 
3. A m űszeres repül őtéri légiforgalmi irányító min ősítés (ADI) azt jelzi, hogy a 
szakszolgálati engedély  tulajdonosa olyan repül őtérre rendelkezik légiforgalmi 
irányító szolgáltatások nyújtására j ogosító szakismeretekkel, amelyhez m űszeres 
közelítési vagy indulási eljárás okat közzétettek, és ehhez a min ősítéshez az alábbi 
minősítés jóváhagyásoknak legalább az egyikét társítani kell: 
(a) A légiforgalmi irányítótorony jóváhagyás (TWR) azt jelzi, hogy a 
szakszolgálati engedély tula jdonosa rendelkezik olyan repül őtérre vonatkozó 
légiforgalmi irányító szolgáltatások nyú jtására jogosító szakis meretekkel, ahol a 
repülőtéri irányítást egy m űveleti helyiségb ől biztosítják; 
(b) A földi mozgásirányítás jóváhagyás (GMC) azt jelzi, hogy a szakszolgálati 
engedély tulajdonosa rendelkezik földi mozg ásirányítási szolgá ltatások nyújtásához 
szükséges szakismeretekkel; 
(c) A felügyeleti rendszerrel támogatott földi mozgásirányítá s jóváhagyás (GMS) 
a földi mozgásirányítás jóváhagyás vagy a torony légiforgalmi irányító jóváhagyás 
kiegészítéseképpen azt jelzi,  hogy a szakszolgálati engedé ly tulajdonosa rendelkezik 
repülőtéri felszíni mozgásirányító rendszerekkel támogatott földi mozgásirányítási 
szakismeretekkel; 
(d) A légi irányítási jóvá hagyás (AIR) azt jelz i, hogy a szakszol gálati engedély 
tulajdonosa rendelkezik légi ir ányítási szakismeretekkel; 
(e) A repül őtéri radarirányító jóváhagyás (RAD) a légi irányítási jóváhagyáshoz 
vagy légiforgalmi irányító torony j óváhagyáshoz társítva azt jelzi, hogy a 
szakszolgálati engedély tulajdonosa rende lkezik radarfelügyelettel támogatott 
repülőtéri légiforgalmi irányító sz olgáltatások nyújtásához szükséges 
szakismeretekkel. 
4. A közelítési légiforgalmi irányító min ősítés (APP) azt jelzi,  hogy a szakszolgálati 
engedély tulajdonosa rendelkezik a repül őtérre érkez ő, onnan induló vagy áthaladó 
repülőgépek számára radarfelügyeleti támogatás nélküli légforgalmi szolgáltatások 
nyújtásához szükséges szakismeretekkel. 
 
HU 20   HU 5. A felügyeleti rendszerrel támogatott közelítési légiforgalmi irányító min ősítés (APS) 
azt jelzi, hogy a szaksz olgálati engedély tulajdonosa rendelkezik a repül őtérre 
érkező, onnan induló vagy áthaladó repül őgépek számára radarfelügyeleti 
támogatással légforgalmi szol gáltatások nyújtásához szükség es szakismeretekkel, és 
ehhez a min ősítéshez legalább az alábbi min ősítés jóváhagyások egyikét társítani 
kell: 
(a) Radarkezel ői jóváhagyás (RAD) azt jelzi, hogy a szakszolgálati engedély 
tulajdonosa rendelkezik primer és/vagy s zekunder radarberendezéssel támogatott 
közelítési légiforgalmi irányító szolgáltatások nyújtásához szükséges 
szakismeretekkel; 
(b) A precíziós közelítési radarkezel ői jóváhagyás (PAR) a radarkezel ői 
hozzájárulás kiegészítéseképpen azt jelzi,  hogy a szakszolgálati engedély tulajdonosa 
rendelkezik a kifutópálya megközelítésének a végs ő szakaszában precíziós közelítési 
radarberendezés használatával támogatott földi szolgáltatások nyújtásához szükséges 
szakismeretekkel; 
(c) A radarfelügyelettel támogatott közelítési jóváhagyás (SRA) a radarkezel ői 
jóváhagyás kiegészítéseképpen azt jelzi, hogy a szakszolgálati engedély tulajdonosa 
rendelkezik a kifutópálya megközelítésének a végs ő szakaszában precíziós közelítési 
radarberendezés nélküli sz olgáltatások nyújtásához szükséges szakismeretekkel; 
(d) Az automatikus alárendelt felügyeleti rendszerrel támogatott légiforgalmi 
irányító jóváhagyás (ADS) azt jelzi, hogy a szakszolgálati en gedély tulajdonosa 
rendelkezik automatikus alárendelt fel ügyeleti rendszerrel támogatott közelítési 
légiforgalmi irányító szolgáltatások n yújtásához szükséges szakismeretekkel; 
(e) A terminálirányító jóváhagyás (TCL) a radarkezel ői vagy automatikus 
alárendelt felügyeleti jóváhagyáshoz társítv a azt jelzi, hogy a szakszolgálati engedély 
tulajdonosa rendelkezik egy meghatáro zott terminálterület és/vagy annak 
szomszédos szektorai számára bármilyen felügyeleti rendszerrel támogatott légiforgalmi irányító szolgáltatások nyújtásához. 
6. Az eljárásszint ű körzeti légiforgalmi irányító min ősítés (ACP) azt jelzi, hogy a 
szakszolgálati engedély tula jdonosa rendelkezik légijárm űvek számára felügyeleti 
rendszertámogatás nélküli légiforgalmi irá nyító szolgáltatások nyújtásához szükséges 
szakismeretekkel. 
7. A felügyeleti rendszerrel támogatott körzeti légiforgalmi irányító min ősítés (ACS) 
azt jelzi, hogy a szakszol gálati engedély tulaj donosa rendelkezik légijárm űvek 
számára felügyeleti rendszerrel támogatott légiforgalmi irányító szolgáltatások 
nyújtásához szükséges szakismeretekkel,  és ahhoz legalább az alábbi min ősítés 
jóváhagyások egyikét társítani kell: 
(a) Radarkezel ői jóváhagyás (RAD) azt jelzi, hogy a szakszolgálati engedély 
tulajdonosa rendelkezik felügyeleti rada rberendezéssel támogatott közelítési 
légiforgalmi irányító szolgáltatások n yújtásához szükséges szakismeretekkel; 
(b) Automatikus alárendelt felügyeleti rendszerrel támoga tott légiforgalmi irányító 
jóváhagyás (ADS) azt jelzi, hogy a szakszol gálati engedély tulajdonosa rendelkezik 
 
HU 21   HU automatikus alárendelt felügyeleti rends zerrel támogatott körzeti légiforgalmi 
irányító szolgáltatások nyújtásához szükséges szakismeretekkel; 
(c) A terminálirányító jóváhagyás (TCL), radarkezel ői vagy automatikus 
alárendelt felügyeleti rendszerrel támogato tt jóváhagyáshoz társ ítva azt jelzi, hogy a 
szakszolgálati engedély tulajdonosa rende lkezik meghatározott te rminál területen 
és/vagy annak közelében lev ő szektorokban m űveletező légijárm ű számára 
légiforgalmi irányító szolgáltatások n yújtásához szükséges szakismeretekkel; 
(d) Az óceáni légiforgalmi jogosítvány (OCL) azt jelzi, hogy a szakszolgálati 
engedély tulajdonosa rendelkezik óceáni légiforgalmi körzetben tartózkodó légijárm ű 
számára légiforgalmi irányító sz olgáltatások nyújtá sához szükséges 
szakismeretekkel; 
8. Az 1. bekezdés rendelkezései érvényességé nek az érintése nél kül a tagállamok abban 
az esetben, ha az ellen őrzésük alatt álló légtérben a légiforgalom sajátosságai azt 
szükségessé teszik, nemzeti j óváhagyásokat dolgozhatnak ki. 
9. A munkahelyi betanító oktató szakszolgá lati engedély jóváhagyásának megfelel ő 
jelzést kell tartalmaznia arra vonat kozóan, hogy a szaksz olgálati engedély 
tulajdonosa érvényes min ősítés által lefedett területeken m űködő munkahelyeken 
jogosult képzési és felügyel eti feladatoka t ellátni. 
10. Ennek a cikknek a módosításait a m űszaki vagy tudományos fejl ődéshez igazítás 
tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében el őírt eljárással kell elfogadni. 
8. cikk 
Nyelvismerettel kapcso latos követelmények 
1. A tagállamok gondoskodnak a légiforgalmi irányítók kielégít ő normáknak megfelel ő 
angol nyelv ű beszédkészségének és szöve gértésének a kiértékelésér ől. Az előírt 
nyelvismereti szintnek legalább a II. mellékletben található nyelvismereti kiértékel ő 
táblázatban feltüntetett 4. szintnek meg kell felelnie. 
2. Ennek a cikknek és a II. mellékletnek a módosításait a m űszaki vagy tudományos 
fejlődéshez igazítás tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében el őírt eljárással kell 
elfogadni. 
3. A 6. nyelvismereti szintet elér ő jelöltek kivételével a jelöltek nyelvismeretét 
rendszeres id őközönként hivatalos formában kiértékelik. 
Ez a kiértékelési id őszak 4. nyelvismereti szint ű jelölt esetében nem lehet hosszabb, 
mint 3 év, és 5. nyelvismereti szint ű jelölt esetében 5 év. 
4. Ha biztonsági szempontból szükségesn ek tartják, a tagállamok helyi szint ű 
nyelvismereti követelmények alkalmazását írhatják el ő. Ugyanakkor azonban az 
ilyen helyi követelmény nem lehet magasa bb, mint az ICAO nyelvismereti vizsga 4. 
szintjének megfelel ő nyelvismereti szint. A nyelvismeretet a képzés nyújtója, vagy 
nyelviskola által kibocsátott bi zonyítvánnyal kell igazolni. 
 
HU 22   HU 5. A nyelvismeret bizonyítékát a szakszol gálati engedélyben külön nyelvismereti 
jóváhagyás formájában be kell vezetni. 
9. cikk 
Egészségügyi pályaalkalmassági követelmények 
1. Egészségügyi pályaalkalmassági igazolás ok kibocsátása a Légiforgalmi irányítók 
európai 3. osztályú egészségügyi pályaalk almassági igazolási követelményei cím ű 
kiadványban el őírt rendelkezések szerint történik. 
A nemzeti felügyeleti hatóság által jó váhagyott egészségügyi pályaalkalmassági 
vizsgálók jelentéseiket ezekne k a követelményeknek megfelel ően állítják ki. 
A jelöltek egészségügyi pályaalkalmassá gi vizsgálatában az arányosság elvének 
érvényesítésével megfelel ő módon figyelembe kell ve nni a jelöltek életkorát, 
valamint munkahelyük jellegzetességeit. 
2. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megvizsgált személyekkel a tisztességes 
elbánást biztosító fellebbezési eljáráso kat alkalmazzanak, és a léginavigációs 
szolgáltatók kötelesek gondoskodni ol yan mechanizmusok kiépítésér ől, amelyek 
garantálják a szakszolgálati engedélyek olyan tulajdonosaival szemben a tisztességes 
bánásmód alkalmazását, akiknek az egészségügyi pályaalkalmassági igazolását nem adták meg. 
3. A tagállamok gondoskodnak megfelel ő eljárások alkalmazásáról a csökkent 
egészségügyi pályaalkalmassági esetek kezeléséhez, és amelyek keretében a 
szakszolgálati engedélyek tulajdonosai tájékoztathatják munkáltatójukat, ha 
tudomásukra jut egészségügyi pályaalkalmassági állapotuk romlása, vagy ha bármiféle olyan pszichoaktív anyag va gy gyógyszer hatása alatt állnak, aminek 
hatására nem képesek bi ztonságos és megfelel ő módon ellátni a szakszolgálati 
engedélyben el őírt feladataikat, hogy ezáltal a lé ginavigációs szolgáltatók 
figyelemmel kísérhessék a légiforgalmi ir ányítók pszichoaktív anyagokkal elkövetett 
visszaéléseit és tanácsot adhassanak a lé giforgalmi irányítók számára a gyógyszerek 
szedésével kapcsolatosan. 
4. A 2. cikk (12) pontjában említett utalás módosításait a m űszaki vagy tudományos 
fejlődéshez igazítás tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében el őírt eljárással kell 
elfogadni.  
10. cikk 
A képzések nyújtóinak képesítése 
1. A légiforgalmi irányítók oktatóinak a ké pesítéseit a Közösségen belül a nemzeti 
felügyeleti szakhatóságok adják meg. 
2. A képesítés megadásának a követelményeit a m űszaki és operatív szakismeretekhez 
kell kapcsolni, valamint a képzési tanfolyamok pedagógiai szempontból hatékony megszervezésének a képességéhez kell kö tni a III. melléklet (1) pontjában el őírt 
rendelkezések szerint. 
 
HU 23   HU 3. A képesítés megkapására irányuló kére lmet a annak a tagállamnak a nemzeti 
felügyeleti szakhatóságánál kell benyújtani, amelyikben a kérelmez ő elsődlegesen 
tevékenységeit végzi, illetve amelyik ta gállamban a bejegyzett irodája található. 
A nemzeti felügyeleti hatóságok a képesíté seket abban az esetben adják meg, ha a 
kérelmező kielégíti a I II. melléklet (1) pontjában el őírt követelményeket. 
Képesítő oklevelek minden képzéstípushoz külön kiállíthatók a 2. cikk (9) pontjában 
előírtak szerint, vagy másik léginavigációs szolgáltatásokkal kombinálva, amely 
esetben a képzéstípust és léginavigációs szolgáltatás típusát sz olgáltatáscsoportként 
kell tanúsítani. 
4. A képesít ő oklevelekben meg kell határozni a képzések nyújtóinak jogait és 
kötelességeit. 
 A képesítés megadása csak a III. me lléklet (2) és (3) pontjában feltüntetett 
feltételekhez köthet ő. Ezeknek a feltételeknek pártatlan módon indokoltaknak, 
hátrányos megkülönböztetésekt ől menteseknek, részarányosaknak és 
áttekinthet őknek kell lenniük. 
5. A nemzeti felügyeleti hatóságok figyelemmel kísérik a képesít ő oklevelekhez 
társított követelményeknek és feltételeknek való megfelelést. Ha egy a nemzeti 
felügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy egy képesít ő oklevél tulajdonosa már nem 
elégíti ki az ilyen követelményeket és  feltételeket, megteszi a megfelel ő 
intézkedéseket, ami magával vonhatja a képesít ő oklevél visszavonását. 
6. A tagállamok elismerik a másik tagá llamok által kibocsátott képesítéseket. 
11. cikk 
A képzések nyújtói által vezetett pénzügyi elszámolások kezelése 
1. Képzések nyújtói függetle nül attól, hogy milyen tula jdonosi szerkezetben vagy 
törvényes formában m űködnek, kötelesek pénzügyi nyil vántartásokat vezetni, 
benyújtani auditálás céljából  és nyilvánosságra hozni. 
A pénzügyi kimutatásokat a Közösség által elfogadott nemzetközi számviteli 
standardok  (IAS) szerint kell elkészíteni. Ahol a képzés nyújtójának a jogállása miatt 
a nemzetközi számviteli szabályoknak való teljes kör ű megfeleltetés nem lehetséges, 
az ilyen képzést nyújtó kötel es a megfeleltetés lehet ő legnagyobb mérték ű elérésére 
törekedni. 
2. A képzések nyújtói minden esetben kötelesek éves beszámolót közzétenni és vállalni 
független auditorok általi auditálás végrehajtását. 
3. Eltér ő típusú képzések nyújtása es etén a képzések nyújtói bels ő könyvelésükben 
kötelesek a képzési szolgáltatások bevételeir ől és kiadásairól elkülönített tételes 
nyilvántartást vezetni, és ahol szükséges, az egyéb, nem a képzéshez kapcsolódó számlákat összesítve vezetni, mint ahogy azokat akkor kellene csinálni, ha a kérdéses szolgáltatásokat külön vá llalkozások nyújtanák. 
 
HU 24   HU 4. A tagállamok kijelölik azokat az ille tékes hatóságokat, amelyek jogosultak 
hozzáférni a képzések nyújtói könyveléséhez. 
5. A tagállamok alkalmazhatják az Európa i Parlament és a Tanács 1606/2002/EK 
rendeletének8 9. cikkében el őírt átmeneti intézkedéseket  képzések olyan nyújtói 
számára, akik annak a rendeletnek a hatálya alá tartoznak. 
6. Azok az oktatók, akik katonai szakszol gálati engedély megadását eredményez ő 
képzést nyújtanak, mentesülnek az 1., 2. és 3. bekezdés rendelkezéseiben el őírt 
kötelezettségek alól. 
12. cikk 
A szakismereti normáknak való  megfelelés garantálása 
1. Annak érdekében, hogy a légiforgalmi  irányítók munkájának a végzéséhez 
elengedhetetlenül fontos szakismeretek maga s biztonsági szintje biztosított legyen, a 
tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti felügyeleti szakhatóságok felügyeljék és kísérjék figyelemm el a képzési tevékenységeket. 
A vonatkozó felügyeleti feladatoknak ta rtalmazniuk kell az alábbiakat: 
(a) a szakszolgálati engedélyek kibocsá tásának, fenntartásának, felfüggesztésének 
és visszavonásának az eljárásait; 
(b) a képzések nyújtóinak képesítéseit; (c) képzési tanfolyamokat, szakszolgálati egységszint ű képzési programokat és 
szakszolgálati egységszint ű szakismereti rendszereket; 
(d) a vizsgáztatók alkalma sságának a jóváhagyását; 
(e) a képzési rendszer figyelemmel kísérését és auditálását; és (f) megfelel ő fellebbezési és értesítési mechanizmusok létesítését. 
2. A nemzeti felügyeleti szakhatóságok létr ehoznak egy adatbázist  a szakszolgálati 
engedélyek tulajdonosainak és a birtokukban lev ő jóváhagyások adatainak a tárolása 
céljából. Ennek megfelel ően a léginavigációs szolgálta tókon belül szakszolgálati 
egységek kötelesek a szektorokban, s zektorcsoportokban vagy a szakszolgálati 
engedélyek minden tulajdonosa által a sz akszolgálati egység munkahelyeinél 
teljesített tényleges munkaórákat rögzíte ni és ezeket felszólításra a nemzeti 
felügyeleti szakhatóságoknak megküldeni. 
3. A nemzeti felügyeleti szakhatóságok ha gyják jóvá a vizsgáztatóknak, és a 
szakszolgálati egységszint ű és továbbképzések értékel őinek a szakszolgálati 
engedélyeit. A jóváhagyás három évente megújítható id őszakra érvényes. 
                                                
 
8 HL L 243., 2002.9.1., 1. o. 
 
HU 25   HU 4. A nemzeti felügyeleti szakhatóság ok rendszeresen auditálják a képesít ő rendszer 
minden elemét az irányelvben el őírt normáknak való me gfeleltetés hatékony 
garantálása céljából. 
A rendszeres auditáláson túlmen ően a nemzeti felügyeleti szakhatóságok helyszíni 
látogatások alkalmával ellen őrizhetik az irányelv végreha jtásának a hatékonyságát és 
az irányelvben el őírt normáknak való megfelelést. 
A nemzeti felügyeleti szakhatóságok év es gyakorisággal beszámolót küldenek a 
Bizottság számára az irányelv alkalmazásáról , beleértve az auditálások alkalmával 
feltárt tényeket is. 
5. A nemzeti felügyeleti szakhatóságok a 4. bekezdésben említett  auditálási és 
ellenőrzési feladataikat az 550/2004/EK rende let 3. cikkében említett elismert 
szervezetekre ruházhatják át. 
13. cikk 
A légiforgalmi irányító szakszolgálat i engedélyek kölcsönös elismerése 
1. Minden tagállam elismeri ennek az irányelvnek a rendelkezéseivel összhangban a 
másik tagállamok nemzeti felügyeleti ható ságai által kibocsátott szakszolgálati 
engedélyeket és az azokhoz társított min ősítéseket és jóváhagyásokat. 
2. A kérelmezett jóváhagyások megadásához a nemzeti felügyeleti szakhatóságok 
megkövetelik, hogy a kérelmez ő teljesítse a jóváhagyás megadásához társított 
követelmények teljesítését, valamint a kérd éses szakszolgálati e gység, szektor vagy 
munkahelyi beosztás megadását. A már a kérelmez ő tulajdonában lev ő és a 
megszerezni kívánt jóváhagyások egyenérték űségének a kiértékelésekor a 
léginavigációs szolgáltatónak a szakszol gálati egység képzési programjának az 
összeállításában megfelel ő módon figyelembe kell vennie a kérelmez ő megszerzett 
szakismereteit és szakmai tapasztalatait. 
3. Ha a kérelmez ő harmadik ország szakhatósága által jóváhagyott szakszolgálati 
engedéllyel, vagy egy tagállam katonai szakszolgálati engedélyével rendelkezik, 
akkor az illetékes nemzeti felügyeleti  hatóság megkövetelheti, hogy a kérelmez ő 
teljesítse a kérdéses min ősítés és jóváhagyás megszerzéséhez el őírt követelményeket. 
Az egyenérték űség kiértékelését a megszer zett szakismeretek megfelel ő 
figyelembevételével a nemzetközi nor mákkal összhangban kell elvégezni. 
4. A nemzeti felügyeleti szakhatóságok a kérelmez ő számára javasolt képzést 
tartalmazó szakszolgálati egységszint ű képzési tervet a bizonyítékok bemutatását 
követő négy héten belül hagyja jóvá, az esetleges fellebbezés miatt bekövetkez ő 
késedelem érintése nélkül. A határozat meghozatalában a nemzeti felügyeleti 
szakhatóságok gondoskodnak a hátrányos megkülönböztetést ől mentes és 
részarányos bánásmód elveinek az érvényesítésér ől. 
 
HU 26   HU 14. cikk 
A bizottság 
1. A Bizottságot az 549/2004/EK rendelet 5. cikke által létrehozott Egységes Égbolt 
Bizottság segíti. 
2. Ahol erre a cikkre utaló hivatkozás ta lálható, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. 
cikkét kell alkalmazni a 8. cikkben el őírt rendelkezés figyelembevételével. 
Az 1999/468/EK határozat 5. ci kke (6) bekezdésében el őírt időszak helyébe egy 
hónap lép. 
3. A bizottság elfogadja eljárási szabályait. 
15. cikk 
Büntetések 
A tagállamok el őírják az ennek az irányelvnek az értelmében elfogadott nemzeti 
jogszabályaik megsértése esetén alkalmazandó büntetések szabályait és minden szükséges 
intézkedést megtesznek a szabályok végrehaj tásának biztosítása érdekében. Az alkalmazott 
büntetéseknek hatékonyaknak, részar ányosaknak és visszatartó erej űeknek kell lenniük. A 
tagállamok legkés őbb a 16. cikkben el őírt határid őig közlik a Bizottsággal hazai azoknak a 
szabályoknak a rendelkezései t és minden azokat érint ő későbbi módosításról haladék nélkül 
értesítést küldenek.  
16. cikk 
Átültetés 
1. A tagállamok legkés őbb ……-ig9 elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, 
amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az azok és ezen irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktal anul közlik a Bizottsággal. 
Amikor a tagállamok elfogadják azokat a re ndelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre va gy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 
2. A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a f őbb rendelkezéseit, 
amelyeket az ezen irányelv által sz abályozott területen fogadnak el. 
17. cikk 
Hatálybalépés 
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követ ő huszadik 
napon lép hatályba. 
A 8. cikket [az (1) bekezdésben el őírt naptól számított két év eltelte után] kell alkalmazni. 
                                                
 
9 Huszonnégy hónap a hatálybalépés napját követ ően.  
 
HU 27   HU 18. cikk 
(Címzettek) 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, ……-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök   
 
HU 28   HU I. MELLÉKLET  
Képzési követelmények  
A. RÉSZ  
LÉGIFORGALMI IRÁNYÍTÓK ELS Ő KÉPZÉSÉVEL KAPCSOLATOS 
KÖVETELMÉNYEK 
Az első képzés azt hivatott biztosítani, hogy a ta nuló légiforgalmi irányító legalább az 
Iránymutatás a légiforgalmi irányítók képzés e közös törzsanyagának tartalma és képzési 
célkitűzései cím ű kiadványban meghatározott követelményeknek megfelel ő szakismereteket 
sajátítsa el olyan szinten, hogy  a légiforgalmi irányító képes legyen a légiforgalom 
biztonságos, gyors és hatékony irányítására . A 2. cikkben található utalás szerinti 
hozzáigazítást a m űszaki vagy tudományos fejl ődéshez a 14. cikk (2) bekezdésének a 
rendelkezéseiben el őírt eljárással kell biztosítani. 
Az első képzésnek a következ ő témaköröket kell tartalmaznia : légügyi jog, légiforgalmi 
irányítás, beleértve a polgári–katonai légiforgalmi irányítás közötti együttm űködést is, 
meteorológia, navigáció, légijárm ű-ismeret és a repülés alapelve i, beleértve a légiforgalmi 
irányító és a pilóta feladatai közötti eltérések ismeretét, az emberi tényez ők, berendezések és 
rendszerek, szakmai környezet, szokatlan/vészhelyzeti körülmények, állagromlásos rendszerek, nyelvismeret, beleértve a rádiótelefon szaknyelv ismeretét. 
Ezeknek a témaköröknek az oktatása olyan m ódon történik, hogy felkés zítsék a jelöltet 
különféle légiforgalmi szolgáltatástípus ok kezelésére és a biztonsági szempontok 
kihangsúlyozott fontosságára. Az els ő képzés elméleti és gyakorla ti tanfolyamokat tartalmaz 
a szimulátoros képzés t is beleértve, id őtartamát a jóváhagyott els ő képzés nyújtási tervben 
rögzíteni kell. A megszerzett szakismereteknek bi ztosítaniuk kell, hogy a jelölt képes legyen 
tekinthető bonyolult és zsúfolt forgalmi helyzetek kezelésére, és el ő kell segíteni az átmenetet 
a szakszolgálati egységszint ű képzésre. Az els ő képzésben elsajátított szakismereteket 
megfelelő vizsgáztatással kell kiértékelni. 
B. RÉSZ
 
LÉGIFORGALMI IRÁNYÍTÓK SZAKSZOLGÁLATI EGYSÉGSZINT Ű 
KÉPZÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK 
A szakszolgálati egységszint ű képzési programoknak részletesen tartalmazniuk kell azokat az 
eljárásokat és határid őket, amelyek lehet ővé teszik, hogy a légiforgalmi irányító 
szakszolgálati engedély kérelmez ője gyakorolhassa a szakszolgála ti egység által lefedett 
helyi körzettel kapcsolatos e ljárásokat munkahelyi betanító oktató felügyelete mellett. A 
jóváhagyott programnak tartalmaznia  kell a szakismeret kiértékel ő rendszer minden 
alkotóelemét, beleértve a munkabeosztást, a fejl ődés értékelését, és a vizsgáztatást a nemzeti 
felügyeleti hatóság tájékoztatásához ha sznált eljárás ismertetésével együtt. 
A szakszolgálati egységszint ű képzés id őtartamát a szakszolgálati egységszint ű képzési 
programban kell meghatározni. A megkövet elt szakismeretek felmérése megfelel ő 
vizsgáztatással vagy folyamatos kiértékelé ssel történik jóváha gyott vizsgáztatók vagy 
 
HU 29   HU kiértékelő által, akiknek semleges és tárgyi lagos döntést kell hozniuk. Ezért a nemzeti 
felügyeleti szakhatóságoknak a jelöltekkel szembe ni tisztességes eljárás biztosítása érdekében 
a megfelel ő fellebbezési eljárá sokat kell kidolgozniuk. 
C. RÉSZ  
A LÉGIFORGALMI IRÁNYÍTÓK TO VÁBBKÉPZÉSÉVEL KAPCSOLATOS 
KÖVETELMÉNYEK 
A légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyeinek min ősítéseinek és jóváhagyásainak az 
érvényességét jóváhagyott tová bbképzésekkel kell fenntartani, am i a légiforgalmi irányító 
foglalkoztathatóságát bizt osító képzést, felfrissít ő tanfolyamokat, vész helyzeti képzést és 
szükség esetén nyelvi képzést tartalmaz. 
A továbbképzésnek elméleti és gyakorlati képzést is tartalmaznia kell, a szimulációs képzést 
is beleértve. Ennek a követelménynek a ki elégítése céljából ké pzés nyújtójának 
szakszolgálati egységszint ű szakismereti rendszereket kell kidolgoznia, amelyeknek 
részletesen ismertetniük kell a megfelel ő továbbképzés nyújtásához  szükséges eljárásokat, 
személyzeti követelményeket és id őigényt, és be kell mutatnia  az oktatás tárgyát képez ő 
szakismereteket. Ezeket a rends zereket legalább három éves id őszakonként felül kell 
vizsgálni és jóvá kell ha gyatni. A továbbképzés id őtartamát a szakszolgálati egységben 
dolgozó légiforgalmi irányító funkcionális szükségleteihez illesztve kell meghatározni, 
különös tekintettel a tervekben szerepl ő eljárások vagy berendezések változásaira, valamint 
az átfogó biztonsági követelményekre. Minden e gyes légiforgalmi irán yító szakismereteit 
legalább három évente megfelel ő módon ki kell értékelni. A léginavigációs  szolgáltató 
köteles gondoskodni olyan mechanizmusok kiépítésér ől, amelyek garantálják a szakszolgálati 
engedélyek olyan tulajdonosaival szemben a tisztességes bánásmód alkalmazását, akiknek a 
jóváhagyásai érvényességét nem hosszabbították meg. 
 
HU 30   HU II. MELLÉLET  
A NYELVISMERETTEL KAPC SOLATOS KÖVETELMÉNYEK 
A 8. cikk rendelkezéseiben a nyelvismerettel kapcsolatosan el őírt követelmények mind a 
hivatalos kifejezéstár használatát, mind a köznapi beszédkészséget érintik. Az el őírt 
nyelvismerettel kapcsolatos köv etelmények kielégítéséhez a szakszolgálati engedélyt 
megkapni kívánó jelöltnek vagy a szakszolgálati engedély tula jdonosának legalább az ebben 
a mellékletben alább találh ató nyelvismereti értékel ő táblázatban feltüntetett használható 
szint (4. szint) elsajátítását igazoló vizsgát le kell tennie. 
A megfelel ő beszédkészséggel rendelkez őnek a következ ő követelményeket kell kielégítenie: 
a) hatékony kommunikáció mind a csak hallott  (telefon/rádiótelef on) szövegek mind a 
szemtől-szemben helyzetekben; 
b) pontos és tisztán érthet ő kommunikáció általános, konkrét  és munkával kapcsolatos 
témákban; 
c) megfelel ő kommunikációs straté giák használata üzenetváltásokban, valamint 
félreértések felismerése és megoldása (például az információ ellen őrzésével, meger ősítésével 
vagy tisztázásával) általános  vagy munkakörnyezetekben; 
d) bonyolult helyzetekben vagy az események váratlan fordulat ának bekövetkezése 
esetén a olyan nyelvi kihívások viszonylagos könnyedséggel való kezelése, amelyek rutinjelleg ű munkahelyzetekben vagy egyébként ismer ős területet érint ő kommunikációs 
feladatok ellátásában el őfordulhatnak; és 
e) olyan dialektus és akcentus használata, amely a légiközlekedési közösség számára 
érthető. 
 
HU 31  
 HU Nyelvismereti értékel ő táblázat: szakért ői, bővített és használható szintek.  
SZINT  KIEJTÉS  
ELFOGADOTT OLYAN 
DIALEKTUS ÉS /VAGY 
KIEJTÉS , AMELY A REPÜL Ő 
KÖZÖSSÉGBEN A 
SZÖVEGÉRTÉST NEM 
ZAVARJA . NYELVSZERKEZET  
A VONATKOZÓ NYELVTANI 
SZERKEZETEKET ÉS 
MONDATMINTÁKAT A FELADATNAK MEGFELEL Ő 
NYELVI FUNKCIÓK 
HATÁROZZÁK MEG
.. SZÓKINCS  B ESZÉDKÉSZSÉG  B ESZÉDÉRTÉS  K ÖLCSÖNHATÁS  
 
SZAKÉRT ŐI 
6 Kiejtés, hangsúlyozás, 
beszédritmus és hanglejtés annak ellenére, hogy 
valószínűleg a beszél ő első 
nyelvének vagy regionális jellemzőinek a hatásai által 
befolyásolt, úgyszólván 
soha nem gátolja a könny ű 
szövegértést. Mind az alapszint ű, mind a 
bonyolult nyelvtani szerkezeteket és 
mintamondatokat 
következetes helyességgel használja.  A szókincs terjedelme és 
pontossága kielégít ő mind 
ismerős, mind ismeretlen 
témák széles választékában a 
hatékony kommunikációhoz. A szókincs a nyelvi 
kifejezésmódhoz illeszkedik, 
árnyalt, és érzékeny hangterjedelm ű. Képes hosszadalmasan 
erőlködés nélkül természetes 
folyékonysággal beszélni. 
Stílushatások érzékeltetése – 
például valaminek a kihangsúlyozása céljából – 
képes a beszédmódján 
változtatni. Képes spontán módon szónoki jegyeket és 
kötőelemeket használni. A beszédértés következetesen 
pontos úgyszólván minden szempontból, és kiterjed a nyelvi és 
kulturális finomságok értésére is.  Úgyszólván minden helyzetben 
kész a könnyed együttműködésre. Érzékenyen 
reagál a szóbeli és nem szóbeli 
célzásokra és megfelel ő 
reakciókat produkál.  
 
BŐVÍTETT  
5 Kiejtés, hangsúlyozás, 
beszédritmus és hanglejtés annak ellenére, hogy a 
beszélő első nyelvének 
vagy regionális jellemzőinek a hatásai által 
befolyásolt, csak ritkán 
gátolja a könny ű 
szövegértést. Az alapszint ű nyelvtani 
szerkezeteket és mintamondatokat 
következetes helyességgel 
használja. A bonyolult szerkezetek használatát 
megkísérli, de hibákat követ 
el, amelyek néha befolyásolják a szövegértést. A szókincs terjedelme és 
pontossága kielégít ő 
szokásos, konkrét és 
munkával kapcsolatos 
témákban a hatékony kommunikációhoz. 
Következetesen és sikeresen 
körülír. A szókincs eseti jelleggel a nyelvi 
kifejezésmódhoz illeszkedik. Képes ismer ős témákról 
hosszadalmasan viszonylagos könnyedséggel beszélni, de a 
beszédmódját stílusérzékeltetés 
céljaira nem képes megváltoztatni. Gyakran 
használ megfelel ő szónoki 
jegyeket vagy köt őelemeket.  A beszédértés pontos általános, 
konkrét és munkával kapcsolatos témák esetében, és majdnem pontos 
amikor a beszél ő nyelvi vagy 
helyzetből fakadó akadályokba 
ütközik, illetve az események 
váratlan fordulatának 
bekövetkezése esetén. Képes megérteni különféle beszédmódok 
(dialektusok és akcentusok) vagy 
hangterjedelmek egy bizonyos választékát. A reakciói azonnaliak, 
megfelelőek és 
információérték űek. 
Hatékonyan kezeli a beszél ő-
hallgatóság kapcsolatot 
HASZNÁLHATÓ  Kiejtés, hangsúlyozás, 
beszédritmus és 
hanglejtés a beszél ő első Az alapszint ű nyelvtani 
szerkezeteket és 
mintamondatokat kreatív Szókincs terjedelme és 
pontossága általában 
elegendő szokásos, konkrét Megfelelő ritmusban képes 
szövegnyújtásokkal 
kommunikálni. Id őnként A beszédértés nagy részben 
pontos általános, konkrét és 
munkával kapcsolatos Reakciói általában 
azonnaliak, megfelel őek és 
információérték űek. 
 
HU 32  
 HU SZINT  KIEJTÉS  
ELFOGADOTT OLYAN 
DIALEKTUS ÉS /VAGY 
KIEJTÉS , AMELY A REPÜL Ő 
KÖZÖSSÉGBEN A 
SZÖVEGÉRTÉST NEM 
ZAVARJA . NYELVSZERKEZET  
A VONATKOZÓ NYELVTANI 
SZERKEZETEKET ÉS 
MONDATMINTÁKAT A FELADATNAK MEGFELEL Ő 
NYELVI FUNKCIÓK 
HATÁROZZÁK MEG
.. SZÓKINCS  B ESZÉDKÉSZSÉG  B ESZÉDÉRTÉS  K ÖLCSÖNHATÁS  
4 nyelvének vagy regionális 
jellemzőinek a hatásai 
által befolyásolt, de csak 
időnként gátolja a könny ű 
szövegértést.  módon és általában 
helyesen használja. Hibák 
előfordulnak, különösen 
váratlan vagy szokatlan 
helyzetekben, de a 
szövegértést csak ritkán 
befolyásolják.  vagy munkával kapcsolatos 
témákban a 
kommunikációhoz. A 
megfelelő szókincs hiánya 
esetén szokatlan vagy 
váratlan helyzetekben 
gyakran képes a körülírást 
alkalmazni. előfordul a beszédkészség 
kimaradása hallott szövegb ől 
vagy szabályos beszédb ől 
spontán reakciókra való 
átálláskor, de ez a hatékony 
kommunikációt nem gátolja. 
Korlátozott mértékben képes 
szónoki jegyeket vagy 
kötőelemeket használni. 
Hézagtölt ő szavai nem 
zavaróak. témakörökben, amikor az 
akcentus vagy beszédmód eléggé 
érthető nemzetközi hallgatóság 
számára. Amikor a beszél ő nyelvi 
vagy helyzetb ől fakadó 
akadályokba ütközik vagy az 
események váratlan fordulatának 
bekövetkezésekor a beszédértése 
lassabb, tisztázási stratégiákat 
igényel.  Információcserét 
kezdeményez vagy folytat az 
események váratlan fordulata 
esetén is. Megfelel ően kezeli a 
nyilvánvaló félreértéseket 
ellenőrzéssel, meger ősítéssel 
vagy tisztázással.  
 
HU 33  
 HU Nyelvismereti értékel ő táblázat: szakért ői, használható szintet megel őző szint, alapszint és alapszintet megel őző szint. 
SZINT  K IEJTÉS  
ELFOGADOTT OLYAN 
DIALEKTUS ÉS /VAGY 
KIEJTÉS , AMELY A REPÜL Ő 
KÖZÖSSÉGBEN A SZÖVEGÉRTÉST NEM 
ZAVARJA
.. NYELVSZERKEZET  
A VONATKOZÓ NYELVTANI 
SZERKEZETEKET ÉS 
MONDATMINTÁKAT A 
FELADATNAK MEGFELEL Ő 
NYELVI FUNKCIÓK 
HATÁROZZÁK MEG . SZÓKINCS  B ESZÉDKÉSZSÉG  B ESZÉDÉRTÉS  K ÖLCSÖNHATÁSOK  
 
HASZNÁLHATÓ 
SZINTET MEGELŐZŐ 
SZINT
 
3 Kiejtés, hangsúlyozás, 
beszédritmus és hanglejtés 
a beszélő első nyelvének 
vagy regionális 
jellemzőinek a hatásai által 
befolyásolt, és gyakran gátolja a könny ű 
szövegértést.. Előre várt helyzetekhez 
táruló alapszint ű nyelvtani 
szerkezeteket nem mindig helyesen használja. A hibák 
a szövegértést gyakran 
befolyásolják.. Szókincs terjedelme és 
pontossága gyakran elegend ő 
szokásos, konkrét vagy munkával kapcsolatos 
témákban a 
kommunikációhoz, de a szókincskészlet korlátozott 
és a szóhasználat gyakran 
helytelen. A megfelel ő 
szókincs hiánya esetén 
gyakran képtelen a 
körülírásra. Szövegnyújtásokat alkalmaz, de 
a mondatszerkesztése és a 
szünetek tartása sokszor helytelen. A nyelv 
feldolgozásában a habozás vagy 
lassúság gátolhatja a hatékony kommunikációt. Hézagtölt ő 
szavai időnként nem zavaróak. A beszédértés gyakran pontos 
általános, konkrét és munkával 
kapcsolatos témákban, amikor a használt akcentus és beszédmód 
nemzetközi hallgatóság számára 
kielégítően érthető. Amikor a 
beszélő nyelvi vagy helyzetb ől 
fakadó akadályokba ütközik, vagy 
az események váratlan fordulatának bekövetkezésekor a beszédértése 
akadozhat. A reakciói id őnként azonnaliak, 
megfelelőek és 
információérték űek. 
Elfogadható könnyedséggel 
képes információcserét 
kezdeményezni ismer ős 
témakörökben és várható 
helyzetekben. Az események 
váratlan fordulatának bekövetkezésekor általában 
nem megfelel ő. 
 
ALAPSZINT  
2 Kiejtés, hangsúlyozás, 
beszédritmus és hanglejtés 
a beszélő első nyelvének 
vagy regionális jellemzőinek a hatásai által 
erősen befolyásolt, és 
általában gátolja a könny ű 
szövegértést. Csak egy néhány egyszer ű, 
megjegyzett nyelvtani 
szerkezetet képes korlátozott 
helyességgel használni.  Korlátozott szókincs, csak 
elszigetelt szavakból és 
megjegyzett mondatokból 
áll.  Nagyon rövid, elszigetelt, 
megjegyzett kifejezéseket 
rángat elő gyakori szünetek 
tartásával és hézagkitölt ő 
szavak zavaró használatával 
miközben keresi a kifejezéseket 
és megpróbál megfelel ően 
artikulálni.  A beszédértés elszigetelt, 
megjegyzett mondatokra 
korlátozott, amikor azokat lassan, 
jól artikulálva ejtik ki  Reakcióideje lassú, gyakran 
helytelenül reagál. Az 
együttműködése egyszer ű 
rutinkapcsolatokra korlátozódik.  
ALAPSZINTET 
MEGELŐZŐ 
SZINT  
1 Az alapszintet el nem ér ő 
teljesítmény. Az alapszintet el nem ér ő 
teljesítmény. Az alapszintet el nem ér ő 
teljesítmény. Az alapszintet el nem ér ő 
teljesítmény. Az alapszintet el nem ér ő 
teljesítmény. Az alapszintet el nem ér ő 
teljesítmény. 
 
HU 34  
 HU Megjegyzés.— A rádiótelefonos kommunikációho z minimális követelményként legalább a használható  szint (4. szint) szükséges. Az 1–3. szintek, tehát az alapszintet megel őző, az 
alapszint és a használható szintet megel őző szint olyan nyelvismeretet jelent, amel y nem éri el az ICAO által meghatározott nyelvismereti követelmények szintjét. A b ővített és 
szakértői szintek (5. és 6. szint) a minimális el őírt szintnél magasabb nyelvismereti szint ek. Egészében véve ez az táblázat összehas onlító viszonyítási alapként használható kép zési 
és vizsgáztatási célokra, segítséget nyú jt a jelöltek számára az ICAO használható nyelvismereti szint (4. szint) eléréséhez. 
 
HU 35   HU III. MELLÉKLET  
A KÉPZÉSEK NYÚJTÓI SZÁMÁRA MEGADOTT BIZONYÍTVÁNYOKHOZ 
TÁRSÍTOTT KÖVETELMÉNYEK ÉS FELTÉTELEK 
(1) A 10. és 11. cikkekben említett köve telmények különösen az alábbiakra 
vonatkoznak: 
(a) a tanfolyamok tartalmára, megszervezésére és id őtartamára, 
(b) a vizsgáztatások megszervezésének a módjára, (c) az oktató és tanító személyzet tagjainak a min őségére és tapasztaltságára, 
(d) az oktatók felszereléseire, be rendezéseire és elhelyezésére, 
(e) a min őségbiztosítási rendszerekre és eljárásokra, 
(f) a szolgáltatások min őségére, 
(g) a pénzügyi megalapozottságra, (h) a felel ősségre és biztosítási fedezetre, és 
(i) a tulajdonosi szerkezetre és a szervezeti felépítésre  
(2) A bizonyítványokban fel kell tüntetni: 
(a) a bizonyítványt kibocsátó ne mzeti felügyeleti hatóság nevét; 
(b) a kérelmez ő adatait (név és cím); 
c) a tanúsított szolgáltatástípusokat; (d) a jelölt megfelelését meger ősítő nyilatkozatot az 1. pontban meghatározott 
követelmények tekintetében; 
(e) a bizonyítvány kiállításának a napját és érvényességi id őtartamát. 
(3) Az adott esetnek megfelel ő a bizonyítványok a következ ő feltételekkel egészülhetnek 
ki: 
(a) a meghatározott szolgáltatások operatív jellemz ői; 
(b) a szolgáltatások nyújtásához el őírt idő; 
(c) minden egyéb olyan jogi feltétel, amel y nem a léginavigáci ós szolgáltatások 
területét érinti, mint például a bizony ítvány felfüggesztésének vagy visszavonásának 
a feltételei.