[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.2.24.

COM(2011) 79 végleges

2011/0038 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

SEC(2011) 223 véglegesSEC(2011) 222 végleges

INDOKOLÁS

HÁTTÉR

A pénzügyi válság ismét rávilágított a pénzügyi piacok – ezen belül többek között a vállalatirányítás és az üzleti tevékenység – átláthatóságának fontosságára. A Versenyképességi Tanács 2010. május 25-i következtetései megerősítették, hogy a társaságokra vonatkozó naprakész és hiteles információkhoz való hozzáférés javítása erősíthetné a piacba vetett bizalmat, elősegíthetné a gazdaság élénkítését és növelhetné az európai vállalkozások versenyképességét[1]. A cégnyilvántartások[2] e tekintetben lényeges szerepet játszanak: nyilvántartásba veszik, megvizsgálják, tárolják, és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik a társaságokra vonatkozó információkat, így a társaság jogi formájára, székhelyére, tőkéjére, jogi képviselőire és éves beszámolóira vonatkozó információkat.

Az egységes piac kínálta lehetőségeket kihasználva a vállalkozások egyre inkább országhatárokon túlra terjeszkednek. Az információtechnológia fejlődése révén könnyebb lett a polgárok és a vállalkozások számára az áruk és szolgáltatások külföldön történő vásárlása és értékesítése. A határokon átnyúló csoportokban, valamint számos átalakulási műveletben – egyesülésekben és szétválásokban – az EU különböző tagállamaiból származó társaságok érintettek. Ennek megfelelően a határokon átnyúló összefüggésben egyre növekszik a céginformációkhoz való hozzáférés iránti igény, kereskedelmi célokból és az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítésének megkönnyítésére egyaránt.

A céginformációkhoz való, határokon átnyúló hozzáférés a cégnyilvántartások között is határokon átnyúló együttműködést igényel. Már létezik ilyen fajta együttműködés, de az bizonyos információkra korlátozódik, és nem foglalja magában az összes tagállamot. Ezért nem elegendő megfelelni az egységes piacon folytatott üzleti tevékenységek által támasztott információ iránti igénynek. A cégnyilvántartások közötti hatékony, határokon átnyúló együttműködés azonban nem csak az egységes piac zavartalan működéséhez nélkülözhetetlen: csökkenti a határokon átnyúlóan tevékenykedő társaságok költségeit is.

2007-ben a Bizottság az uniós vállalkozások üzleti környezetének javítása érdekében útjára bocsátotta az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programját[3], amelyet az Európai Tanács tavaszi ülése 2007 márciusában jóváhagyott[4]. 2008-ban nagyszabású adminisztratívköltség-felmérést hajtottak végre, amelyben a társasági jog kiemelt területként jelent meg[5]. A független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport teljes mértékben támogatta a kereskedelmi nyilvántartások közötti kölcsönös átjárhatóság megvalósítását egész Európában[6].

A cégnyilvántartások összekapcsolása az egységes piaci intézkedéscsomagról[7] szóló közlemény egyik javaslata is egyben, amelynek célja, hogy a vállalkozások számára kedvezőbb jogi és pénzügyi környezetet alakítson ki, és amely az egységes piacba vetett bizalom növelése által az Európa 2020 stratégiához[8] is hozzájárulhat.

A JAVASLAT CÉLKITűZÉSEI

E kezdeményezés célkitűzései a következők: az európai egységes piacba vetett bizalom növelése biztonságosabb üzleti környezet biztosítása révén a fogyasztók, a hitelezők és egyéb üzleti partnerek számára annak érdekében, hogy támogassuk az európai vállalkozások versenyképességét az adminisztratív terhek csökkentése és a jogbiztonság növelése révén, valamint a közigazgatás teljesítményének javítása az európai cégnyilvántartások közötti együttműködés ösztönzése által a határokon átnyúló egyesülések, székhelyáthelyezések és a külföldi fióktelepek nyilvántartásának azon frissítési folyamataiban, amely esetekben hiányosak vagy korlátozottak az együttműködési mechanizmusok.

A 2009/101/EK irányelv módosításai ezért arra irányulnak, hogy támogassák a hivatalos üzleti információkhoz való határokon átnyúló hozzáférést a nyilvántartások elektronikus hálózatának kialakítása és a naprakész információk azon minimális körének meghatározása által, amelyeket a harmadik felek számára elektronikus úton valamennyi tagállamban elérhetővé kell tenni.

A 89/666/EGK irányelv[9] módosításai azt kívánják biztosítani, hogy egy társaság cégnyilvántartása naprakész információkkal szolgáljon az adott társaság helyzetéről a külföldi fióktelepek cégnyilvántartásai számára egész Európában.

A 2005/56/EK irányelv[10] módosításai a cégnyilvántartások közötti együttműködési keret javítására irányulnak a határokon átnyúló egyesülési eljárásokban. Noha a 2157/2001/EK[11] és az 1435/2003/EK[12] rendelet a cégnyilvántartások közötti határokon átnyúló együttműködést írja elő az európai részvénytársaságok és szövetkezetek székhelyének áthelyezésével kapcsolatban, helyénvalóbb lenne e jogi eszközöket a rendeletek közelgő felülvizsgálatának részeként módosítani.

Meg kell jegyezni, hogy az európai igazságügyi portál[13] lesz a jogi információk, jogi és közigazgatási intézmények, nyilvántartások, adatbázisok és egyéb szolgáltatások hozzáférési kulcspontja az EU-ban. E javaslat kiegészíti az e-igazságszolgáltatási projektet és hozzájárul a céginformációkhoz a portálon keresztül történő könnyebb hozzáféréshez.

JOGALAP

A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikke (2) bekezdésének g) pontja.

SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

Az európai cégnyilvántartások közötti önkéntes együttműködés majdnem két évtizednyi tapasztalata azt mutatja, hogy az önszabályozás nem elegendő e kezdeményezés célkitűzéseinek eléréséhez. A tagállamok sem tudják e célkitűzéseket elérni, mivel ki kell alakítani a nyilvántartások közötti, határokon átnyúló együttműködés közös szabályait és feltételeit. Ha az ilyen rendelkezéseket nemzeti szinten határoznák meg, előfordulhat, hogy azok összeegyeztethetetlenek és nem alkalmasak a kitűzött célok megvalósítására.

A javasolt módosítások nem lépik túl azt a mértéket, amely az érintett területeken a cégnyilvántartások közötti, működőképes kommunikációs mechanizmusok kialakításához szükséges, és e célkitűzéssel arányosak. Ezért szükséges és indokolt az uniós szintű fellépés.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL

2009. november 5-én az Európai Bizottság elfogadott egy zöld könyvet[14], amelyet a cégnyilvántartások összekapcsolásával foglalkozó, az elért eredményekről szóló jelentés[15] kísért. Az elért eredményekről szóló jelentés feltárta a jelenlegi helyzetet a cégnyilvántartások és egyéb hatóságok között fennálló együttműködési mechanizmusok tekintetében. A zöld könyv kiegészítette a jelentést a különböző jövőbeli szakpolitikai lehetőségek mérlegelésével. A zöld könyv továbbá egy 2009. november 5. és 2010. január 31. között folytatott nyilvános konzultáció alapját képezte. Majdnem minden válaszadó kifejezte támogatását az uniós cégnyilvántartások összekapcsolásának javítását illetően. Arról általános volt az egyetértés, hogy a cégnyilvántartások hálózatának csak akkor van valódi hozzáadott értéke a piac átláthatósága szempontjából, ha mind a 27 tagállam nyilvántartását magában foglalja. Ami a határokon átnyúló eljárásokban (egyesülések, székhelyáthelyezések és a külföldi fióktelepek nyilvántartása) a cégnyilvántartások közötti kommunikáció elősegítését illeti, a legtöbb válaszadó olyan megoldást támogatott, amely lehetővé tenné a cégnyilvántartások közötti automatikus adattovábbítást.

2010. május 25-én a Versenyképességi Tanács következtetéseket fogadott el, amelyek üdvözölték a cégnyilvántartások összekapcsolásának javítására irányuló bizottsági kezdeményezést[16]. A Tanács hangsúlyozta, hogy a kezdeményezésnek biztosítania kell, hogy valamennyi tagállam részt vesz a hálózatban, azon keresztül megbízható, naprakész és standardizált adatokat szolgáltat, továbbá hogy szükség van jogalapra a nyilvántartások közötti együttműködéshez. Emellett a cégnyilvántartások közötti egyértelmű kommunikációs csatornáknak biztosítaniuk kell, hogy zökkenőmentes legyen az együttműködés a határokon átnyúló eljárásokban. Hosszú távon megvizsgálható annak lehetősége, hogy összekapcsoljuk a cégnyilvántartások kibővült hálózatát az átláthatósági irányelv (2004/109/EK) keretében létrehozott, jegyzett társaságokra vonatkozó szabályozott információt tároló elektronikus hálózattal.

Az Európai Parlament 2010. szeptember 7-én állásfoglalást fogadott el, amelyben kifejezte a projekt iránti általános támogatását és hangsúlyozta, hogy az Európai Gazdasági Térség további integrációját szolgáló projekt előnyei csak akkor aknázhatók ki, ha valamennyi tagállam részt vesz a hálózatban[17].

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság[18] és a Régiók Bizottsága[19] is hasonlóan pozitív véleményt fogadott el.

HATÁSVIZSGÁLAT

A hatásvizsgálati testület 2010. szeptember 15-i véleményében jóváhagyta a jelentést. A testület megjegyzései alapján számos javítást eszközöltek a hatásvizsgálati jelentésben, különösen a technológiai megoldásoknak és a kapcsolódó költségeknek az elemzésbe történő eredményesebb beépítése tekintetében. A kezdeményezés költségei azonban a választott IKT-megoldástól függnek. E választásra a projekt végrehajtási szakaszában kell sort keríteni.

A cégnyilvántartások összekapcsolása körüli kérdéseket három szakaszba csoportosították.

A naprakész céginformációk hiánya a külföldi fióktelepek cégnyilvántartásában

A 89/666/EGK irányelv előírja, hogy a társaságoknak bizonyos adatokat és dokumentumokat közzé kell tenniük, amikor fióktelepet nyitnak egy másik tagállamban. A társaságok azonban gyakran elmulasztják ezen információk frissítését. Ez a mulasztás komoly következményekkel járhat a fogyasztók és üzleti partnerek védelme terén, különösen olyankor, ha az a nyilvántartás, amelyben a fióktelep szerepel, nem értesül a társaság megszűnéséről vagy fizetésképtelenségéről. Egyes felmérések szerint a megvizsgált külföldi társaságok fióktelepeinek mintegy 15%-a mögött nem áll létező társaság, azaz jelenleg 16 800 fióktelep lehet ilyen helyzetben.

A cégnyilvántartások közötti együttműködés hiánya adminisztrációs terheket ró a vállalatokra, mivel a külföldi fióktelep nyilvántartásának tartalmát frissíteniük kell. E probléma megoldása akár 69 millió EUR megtakarítást is jelenthet.

A hatásvizsgálat megállapítja, hogy az uniós jogszabályoknak jogi követelményben kell előírniuk a cégnyilvántartások számára, hogy a külföldi fióktelep nyilvántartásának frissítése terén elektronikus eszközökkel történjen az együttműködés, a Bizottságnak pedig felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében kell megállapítania egy ilyen együttműködés technikai részleteit.

A cégnyilvántartások közötti együttműködés nehézségei a határokon átnyúló egyesülések és székhelyáthelyezések eljárásai során

Az uniós jogszabályokban kifejezett követelményként jelenik meg a határokon átnyúló egyesülések és székhelyáthelyezések eljárásai során történő, határokon átnyúló együttműködés a cégnyilvántartások között. Miközben e rendelkezések fel tudják gyorsítani a nyilvántartási eljárásokat és növelhetik a jogbiztonságot, gyakorlati kérdések továbbra is fennmaradnak alkalmazásukat illetően, mivel nem nyújtanak útmutatást az értesítés kiküldésének módszeréről vagy a fordítás kérdéséről. A gyakorlatban a cégnyilvántartások közötti értesítéseket rendszerint postai úton, a kibocsátó hatóság nyelvén továbbítják.

A hatásvizsgálat megállapította, hogy az uniós jogszabályoknak hatásköröket kell átruházniuk a Bizottságra, hogy az felhatalmazáson alapuló jogi aktus formájában meghatározza a határokon átnyúló egyesülések és székhelyáthelyezések eljárásainak technikai részleteit.

Az üzleti információkhoz való, határokon átnyúló hozzáférés bonyolultsága

Jóllehet a társaságokra vonatkozó üzleti információk könnyen hozzáférhetőek a nyilvántartó országban, ugyanezen információk más tagállamból való elérését technikai vagy nyelvi akadályok gátolhatják. Már létezik önkéntes együttműködési mechanizmus a nyilvántartások között (európai cégjegyzék), de ez nem fedi le mind a 27 tagállamot, és a hálózaton keresztül elérhető információk országonként különbözőek.

Ezenfelül az egyedi cégazonosító hiánya megnehezíti a társaságok beazonosítását és nyomon követését a határokon átnyúló helyzetekben (pl. egyesülések vagy csoportok). Továbbá az üzleti információk frissítésének gyakorisága jelenleg nem harmonizált, és nem áll rendelkezésre információ az adathasználók számára az adatok különböző tagállamokbeli jogi értékével kapcsolatban (pl. hogy harmadik felek hivatkozhatnak-e rájuk).

A hatásvizsgálat megállapította, hogy a legjobb megoldás a fennálló helyzet javítására az lenne, ha az uniós jogszabályok meghatároznák a tagállamok számára, hogy kötelezően vegyenek részt a cégnyilvántartások elektronikus hálózatában, továbbá meghatároznák a hálózaton keresztül továbbítandó információk jegyzékét és a nyilvántartásban szereplő információk frissítésének gyakoriságát, valamint azt, hogy a Bizottságnak kell megállapítania az együttműködés technikai részleteit egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében.

A JAVASLAT MAGYARÁZATA

1. cikk A 89/666/EGK irányelv módosítása

Az 1. bekezdés értelmében a fióktelepek (a társaságokhoz hasonlóan) egyetlen európai azonosítóval rendelkeznek, ami lehetővé teszi egyértelmű beazonosításukat és ahhoz a társasághoz kapcsolásukat, amelyhez tartoznak. A (2) bekezdés kötelezően előírja, hogy a külföldi fióktelepet tartalmazó nyilvántartás az abban szereplő adatok változásairól elektronikus úton tájékoztassa a társaság nyilvántartását. Azt viszont továbbra is a tagállamok dönthetik el, hogyan járnak el ilyen értesítés esetén, azaz jogi értéket tulajdonítanak-e neki vagy pusztán információnak tekintik azt. Mindkét esetben biztosítaniuk kell azonban, hogy a megszűnt külföldi vállalatok a lehető leghamarabb kikerüljenek a nyilvántartásból. A (3) és (4) bekezdés tartalmazza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról és az adatvédelemről szóló szükséges szabályokat.

2. cikk A 2005/56/EK irányelv módosítása

A cikk (1) bekezdése kisebb módosítást tartalmaz, amely egyértelművé teszi, hogy az üzleti nyilvántartások elektronikus úton küldenek értesítéseket egymásnak a határokon átnyúló egyesülési eljárások során, és e bekezdés meghatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában határozza meg a nyilvántartások közötti kommunikáció technikai részleteit. A (2) és (3) bekezdésben olvashatók a hatáskör-átruházásra és az adatvédelemre vonatkozó részletek.

3. cikk A 2009/101/EK irányelv módosítása

A cikk (1) bekezdése biztosítja, hogy a tagállami cégnyilvántartásokban szereplő okiratok és adatok mindig naprakészek legyenek. Biztosítani kell, hogy a nyilvántartásban szereplő adatokat a változás bekövetkezését követő 15 naptári napon belül frissítik. E követelménynek való megfelelés érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a társaságok a releváns változásokat időben megküldik, a változás pedig késedelem nélkül regisztrálásra kerül.

A (2) bekezdés célja egyedi azonosítójelet bevezetni valamennyi európai tőkeegyesítő társaságra, ami elősegítené európai szintű beazonosításukat és lehetővé tenné a vállalatok és külföldi fióktelepeik közötti könnyebb azonosítást. Egy ilyen azonosítójelet más nyilvántartások is használhatnák, például a jegyzett társaságok, pénzügyi intézetek vagy multinacionális csoportok beazonosítására.

A (3) bekezdés azáltal javítja a nyilvántartott üzleti információk minimális köréhez való határokon átnyúló hozzáférést, hogy a tagállamokat arra kötelezi: a 2. cikkben felsorolt és az irányelv követelményei szerint nyilvántartott okiratokat és adatokat egy európai elektronikus platformon, pl. egy központi webszolgáltatáson keresztül tegyék elérhetővé, ami valamennyi uniós cégnyilvántartásban lehetővé teszi a keresést. Mivel különbségeket találunk a tagállamok között a 3. cikk (5)–(7) bekezdésének végrehajtása terén, ezért a 2. cikkben felsorolt adatokon felül valamennyi adattovábbításhoz pluszinformációt kell csatolni, amely elmagyarázza a nyilvántartott üzleti információk jogi értékéről szóló, alkalmazandó nemzeti társasági jog rendelkezéseit, különösen azt, hogy a harmadik felek milyen mértékben hivatkozhatnak rájuk („a nyilvánosság bizalma”).

A (4) és (6) bekezdés arra kötelezi a tagállamokat, hogy biztosítsák cégnyilvántartásaik interoperabilitását, és így hozzanak létre elektronikus hálózatot. Ezen együttműködést szakértőknek kell részletesen kidolgozni és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal elfogadni. Az (5) bekezdés határozza meg az adatvédelmi követelményeket.

2011/0038 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésének g) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[20],

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően[21],

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. A belső piac kínálta lehetőségeket kihasználva a vállalkozások egyre inkább országhatárokon túlra terjeszkednek. A határokon átnyúló csoportokban, valamint számos átalakulási műveletben – egyesülésekben és szétválásokban – különböző tagállamokból származó cégek érintettek. Következésképp határokon átnyúló összefüggésben egyre növekszik a céginformációkhoz való hozzáférés iránti igény. A vállalatokról szóló hivatalos információk azonban nem mindig érhetők el könnyen határokon átnyúló alapon.

2. A valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó egyes meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről szóló, 1989. december 21-i 89/666/EGK tanácsi irányelv[22] (tizenegyedik tanácsi irányelv) megállapítja, hogy melyek azok az adatok és okiratok, amelyeket a fióktelepük nyilvántartásában közzé kell tenni. A nyilvántartásokra azonban nem vonatkozik jogi kötelesség, miszerint a külföldi fióktelepekkel kapcsolatos adatok cseréjét le kellene bonyolítaniuk. Ez a harmadik felek számára jogbizonytalansághoz vezet abban az országban, ahol a fióktelep székhelye található, amennyiben a társaságot érintő fontos változások nem jelennek meg a nyilvántartásban.

3. Az olyan műveletek, mint a határokon átnyúló egyesülések vagy székhelyáthelyezések szükségessé tették a cégnyilvántartások napi szintű együttműködését. A tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[23] értelmében a nyilvántartások kötelesek határokon átnyúlóan együttműködni. Nincsenek azonban kialakult kommunikációs csatornák, amelyek felgyorsíthatnák az eljárásokat, segíthetnének leküzdeni a nyelvi akadályokat és fokoznák a jogbiztonságot.

4. Az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[24] többek között biztosítja, hogy a nyilvántartásban tárolt okiratok és adatok papíron és elektronikus úton is hozzáférhetőek legyenek. Mindazonáltal a polgároknak és vállalkozásoknak még mindig országonként kell keresgélniük, különösen, mivel a nyilvántartások közötti jelenlegi önkéntes együttműködés nem bizonyult elégségesnek.

5. Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény[25] a központi, a kereskedelmi és a cégnyilvántartások összekapcsolását olyan intézkedésként azonosította, amelynek célja egy sokkal inkább vállalkozásbarát jogi és pénzügyi környezet kialakítása. Az összekapcsolásnak az adminisztratív terhek csökkentése és a jogbiztonság növelése révén hozzá kell járulnia az európai vállalkozások versenyképességének fokozásához, és így a válságból való kilábaláshoz is, ami az „Európa 2020” stratégia[26] prioritásainak egyike. Az információs és kommunikációs technológia innovációinak alkalmazása révén a nyilvántartások közötti határokon átnyúló kommunikációt is javítania kell.

6. A Tanácsnak a cégnyilvántartások összekapcsolásáról szóló 2010. május 25-i következtetései[27] megerősítették, hogy a társaságokra vonatkozó naprakész és megbízható információkhoz való hozzáférés javítása megerősíthetné a piacba vetett bizalmat, elősegíthetné a gazdaság élénkítését és növelhetné az európai vállalkozások versenyképességét.

7. Az Európai Parlament a cégnyilvántartások összekapcsolásáról szóló 2010. szeptember 7-i állásfoglalásában[28] hangsúlyozta, hogy az Európai Gazdasági Térség további integrációját szolgáló projekt előnyei csak akkor aknázhatók ki, ha valamennyi tagállam részt vesz a hálózatban.

8. Az európai e-igazságszolgáltatási cselekvési terv[29] keretében létrejön az európai e-igazságszolgáltatási portál mint a jogi információk, jogi és közigazgatási intézmények, nyilvántartások, adatbázisok és egyéb szolgáltatások egyetlen hozzáférési pontja; a cselekvési terv lényeges elemként tekint a központi, a kereskedelmi és a cégnyilvántartások összekapcsolására.

9. A céginformációkhoz való határokon átnyúló hozzáférés csak akkor javítható, ha valamennyi tagállam elkötelezi magát a nyilvántartások elektronikus hálózatának kiépítése mellett és standardizált módon továbbítja az információt a céginformációk használóinak (hasonló tartalom és interoperábilis technológiák) az Unió egész területén. A felhasználók számára az elektronikus hálózat részét képező, egyetlen egységes európai elektronikus platformon keresztül kell hozzáférést biztosítani az információkhoz.

10. A személyes adatoknak a tagállamokban történő feldolgozását, beleértve a személyes adatok elektronikus hálózaton keresztüli továbbítását is, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[30] szabályozza.

11. A társaságok meglévő nyilvántartási számán felül egyedi cégazonosítót kell bevezetni, hogy a – például fióktelepeken vagy leányvállalatokon keresztül – több tagállamban is jelen lévő vállalkozások beazonosítását elősegítsük.

12. Ami a társaságokat illeti, a fióktelepeknek is rendelkezniük kell – nyilvántartási számukon felül – egyedi azonosítóval, amely lehetővé teszi az Európai Gazdasági Térségben való egyértelmű beazonosításukat. A 89/666/EGK irányelv módosításának e tekintetben lehetővé kell tennie, hogy a vállalatok és külföldi fióktelepeik között világos kapcsolat jöjjön létre, ami a társaság és külföldi fióktelepének nyilvántartásában szereplő információk rendszeres frissítéséhez szükséges. A nyilvántartott információk koherenciájának biztosítania kell, hogy a harmadik felek tagállamukban is hozzáférhetnek a fióktelepekre vonatkozó naprakész információkhoz. Még ha a tagállamoknak meg is kell hagyni a döntés szabadságát a tekintetben, hogy mely eljárásokat követik a területükön bejegyzett fióktelepekkel kapcsolatban, legalább azt biztosítaniuk kell, hogy a felszámolt vállalatok fióktelepei késedelem nélkül kikerüljenek a nyilvántartásból.

13. A 2005/56/EK irányelvet is módosítani kell annak érdekében, hogy biztosítsuk: a nyilvántartások közötti kommunikáció a nyilvántartások elektronikus hálózatán keresztül történik.

14. Annak érdekében, hogy ne legyenek lényeges különbségek az Unióban nyilvántartott dokumentumok és adatok minőségében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 2009/101/EK irányelv 2. cikke alapján nyilvántartott információkat frissítik, a frissítéseket pedig a nyilvántartott adatokat érintő változás bekövetkezését követő legfeljebb tizenötödik naptári napon közéteszik. Ezenfelül a többi tagállam harmadik feleinek védelmét javítandó, a hálózaton keresztül továbbított valamennyi okiratot és adatot annak jogi értékéről szóló egyértelmű információval kell ellátni.

15. A Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az alábbiak tekintetében: az elektronikus hálózat irányítása, igazgatása, működtetése, képviselete és finanszírozása; az Európai Gazdasági Térségen kívüli országoknak az elektronikus hálózatban való részvételére vonatkozó feltételek; a minimális biztonsági standardok; egyedi azonosító használata; az elektronikus hálózat által használt nyelvek; a nyilvántartások közötti információk továbbításának módszere, biztosítva az információkhoz való határokon átnyúló hozzáférést; az elektronikus hálózat tagjai által használt információs és kommunikációs technológiák közötti átjárhatóság; az okiratok és az adatok tárolására és visszakeresésére vonatkozó formátum, tartalom és korlátok standardjainak meghatározása, ami lehetővé teszi az automatizált adatcserét; a nem teljesítés következményei; a vállalkozás és külföldi fióktelepe közötti kapcsolat beazonosításának módszere; a vállalkozás nyilvántartása és külföldi fióktelepének nyilvántartása közötti információtovábbítás módja és technikai standardjai; a nyilvántartások közötti információtovábbítás technikai standardjai; és a nyilvántartások által használandó, határokon átnyúló egyesülésről szóló standard értesítési űrlapok. A hálózatirányítás keretében visszacsatolási mechanizmust is a felhasználók rendelkezésére kell bocsátani, ami biztosítja, hogy szükségleteiket is figyelembe vegyék. Fontos, hogy a Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kapjon, hogy szükség esetén kiigazíthassa a szabályokat.

16. Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a céginformációkhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítását, annak biztosítását, hogy a fióktelepek nyilvántartásában naprakész információkat tárolnak, valamint a nyilvántartások közötti egyértelmű kommunikációs csatornák létrehozását a határokon átnyúló nyilvántartási eljárásokban a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme és hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

17. A 89/666/EK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk A 89/666/EGK irányelv módosításai

A 89/666/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

1. Az 1. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3) A fióktelepeknek egyedi azonosítóval kell rendelkezniük, amely lehetővé teszi az Európai Gazdasági Térségben történő egyértelmű beazonosításukat.”

2. A szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:

„5a. cikk

(1) A fióktelep nyilvántartása a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 4a. cikkében említett elektronikus hálózaton keresztül késedelem nélkül értesíti a társaság nyilvántartását az ezen irányelv 2. cikkében felsorolt okiratokban és adatokban bekövetkezett bármely változásról.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében és a 2009/101/EK irányelv 4a. cikkének (2) bekezdésében említett értesítések beérkezését követően alkalmazandó jogi eljárást a tagállamok határozzák meg. Ezen eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a megszűnt vagy a nyilvántartásból egyéb okból kikerült társaságok fióktelepeit indokolatlan késedelem nélkül felszámolják.

(3) A 11a. cikknek megfelelően és figyelemmel a 11b. és 11c. cikk feltételeire, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az alábbiak meghatározása érdekében:

a) egy társaság és fióktelepe közötti kapcsolat beazonosításának módszere;

b) a társaság nyilvántartása és a fióktelep nyilvántartása közötti információtovábbítás módszere és technikai standardjai.

______

(*) HL L 258., 2009.10.1., 11. o.”

3. Az irányelv a következő IIIa. szakasszal egészül ki:

„IIIA. SZAKASZ

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

11a. cikk

(1) A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 5a. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 11b. és a 11c. cikk határozza meg.

11b. cikk

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 11a. cikkben említett felhatalmazást.

(2) A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról kíván határozni.

(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

11c. cikk

(1) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(2) Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.”

4. Az irányelv a következő IIIb. szakasszal egészül ki:

„IIIB. SZAKASZ

ADATVÉDELEM

11d. cikk

A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben végzett feldolgozására a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(*) vonatkozik.

______

(*) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

2. cikkA 2005/56/EK irányelv módosításai

A 2005/56/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

1. A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

(1) Azt, hogy a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(*) 3. cikkével összhangban milyen formában kell közzétenni a határokon átnyúló egyesülés lezárulását azon közhitelű nyilvántartásban, amelynél az egyesülésben részt vevő minden egyes társaság okiratait letétbe kellett helyezni, annak a tagállamnak a joga határozza meg – az adott állam területe vonatkozásában –, amelynek joghatósága alá az egyesülő társaságok tartoznak.

A nyilvántartás, amelybe a határokon átnyúló egyesülés útján létrejövő társaságot bejegyzik, a 2009/101/EK irányelv 4a. cikkében említett elektronikus hálózaton keresztül haladéktalanul értesíti a határokon átnyúló egyesülés hatályosulásáról azt a nyilvántartást, amelynél az egyesülő társaságok okiratait letétbe kellett helyezni. A korábbi bejegyzést – adott esetben – legkorábban ezen értesítés beérkezésekor kell törölni.

(2) A 17a. cikknek megfelelően és figyelemmel a 17b. és 17c. cikk feltételeire, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az alábbiak meghatározása érdekében:

a) a nyilvántartások közötti információtovábbítás technikai standardjai;

b) az alkalmazandó, határokon átnyúló egyesülésről szóló standard értesítési űrlapok.”

_____

(*) HL L 258., 2009.10.1., 11. o.”

2. Az irányelv a következő 17a., 17b. és 17c. cikkel egészül ki:

„17a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1) A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 13. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 17b. és a 17c. cikk határozza meg.

17b. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást.

(2) A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról kíván határozni.

(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

17c. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(2) Ha ezen időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.”

3. Az irányelv a következő 17d. cikkel egészül ki:

„17d. cikk

Adatvédelem

A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben végzett feldolgozására a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(*) vonatkozik.”

______

(*) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

3. cikkA 2009/101/EK irányelv módosításai

A 2009/101/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

1. A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az (1) bekezdésben említett okiratokat és adatokat érintő bármely változást 15 naptári napon belül közzétegyék.”

2. A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A társaságoknak egyedi azonosítóval kell rendelkezniük, amely lehetővé teszi az Európai Gazdasági Térségben való egyértelmű beazonosításukat.”

3. A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azokat a 2. cikkben említett okiratokat és adatokat, amelyeket nyilvántartásukban rögzítettek, elektronikus úton bármely kérelmező elérheti az összes tagállamból hozzáférhető egységes európai elektronikus platformon keresztül.

(2) A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a nyilvántartásukban tartott és az (1) bekezdésnek megfelelően továbbított minden egyes okirat és adat mellé a nemzeti jogszabály azon rendelkezéseit elmagyarázó egyértelmű információt csatolnak, amelyek alapján a harmadik felek a 3. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének megfelelően hivatkozhatnak ezekre az okiratokra és adatokra.

(3) Az okiratok és adatok beszerzéséért felszámolt díjak nem léphetik túl annak adminisztratív költségeit.”

4. A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

(1) A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében említett nyilvántartások interoperábilisak legyenek és elektronikus hálózatot képezzenek (a továbbiakban: elektronikus hálózat).

(2) A társaság nyilvántartása az elektronikus hálózaton keresztül késedelem nélkül értesíti fióktelepének nyilvántartását a 89/666/EGK irányelv(*) 2. cikkében felsorolt okiratokban és adatokban bekövetkezett bármely változásról.

(3) A 13a. cikknek megfelelően és figyelemmel a 13b. és 13c. cikk feltételeire, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az alábbi szabályok meghatározása érdekében:

a) az elektronikus hálózat irányítása, igazgatása, működtetése és képviselete;

b) az elektronikus hálózat finanszírozása;

c) az Európai Gazdasági Térségen kívüli országok elektronikus hálózatban való részvételére vonatkozó feltételek;

d) az elektronikus hálózattal kapcsolatos minimális biztonsági standardok;

e) egyedi azonosító használata;

f) az elektronikus hálózat által használt nyelvek;

g) a nyilvántartások közötti információtovábbítás módszere, amely biztosítja az információhoz való, a 3a. cikknek megfelelő határokon átnyúló hozzáférést, beleértve az egységes európai elektronikus platform választását;

h) az elektronikus hálózat tagjai által használt információs és kommunikációs technológiák interoperabilitása, beleértve egy fizetési interfészt is;

i) az okiratok és az adatok tárolására és visszakeresésére vonatkozó formátum, tartalom és korlátok standardjainak meghatározása;

j) az a)–i) pontban meghatározott feltételek nem teljesítésének következményei és a feltételek betartatásának módjai.

_____

(*) HL L 395., 1989.12.30., 36. o.”

5. A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:

„7a. cikk

A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben végzett feldolgozására a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(*) vonatkozik.

______

(*) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

6. Az irányelv a következő, 4a. fejezettel egészül ki:

„4A. FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

13a. cikk

(1) A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 4a. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 13b. és a 13c. cikk határozza meg.

13b. cikk

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13a. cikkben említett felhatalmazást.

(2) A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról kíván határozni.

(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

13c. cikk

(1) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(2) Ha ezen időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.”

4. cikkÁtültetés

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2014. január 1-jéig megfeleljenek. A tagállamok megfelelési táblázatot küldenek a Bizottságnak az ezen irányelv rendelkezései és az általuk kibocsátott nemzeti rendelkezések közötti megfelelésről.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikkHatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

6. cikkCímzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök[pic][pic][pic]

[1] Tanácsi következtetések – A cégnyilvántartások összekapcsolása, 9678/10.

[2] Az indokolásban használt 'cégnyilvántartás' kifejezés az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke szerint magában foglal valamennyi központi nyilvántartást, kereskedelmi nyilvántartást és cégjegyzéket, HL L 258., 2009.10.1., 11. o.

[3] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban” (COM(2007) 23 végleges).

[4] A brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetései, 7224/07.

[5] Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Éves beszámolók / társasági jog prioritási területről szóló záró jelentés.

[6] A független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport („Stoiber-csoport”) 2008. július 10-i, a társasági jog/éves beszámolók prioritási területéről szóló véleménye.

[7] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Úton az egységes piaci intézkedéscsomag felé egy versenyképes szociális piacgazdaság érdekében, COM(2010) 608 végleges.

[8] Az Európai Tanács (EUCO 13/10) 2010. június 17-i következtetései.

[9] A Tanács tizenegyedik irányelve (1989. december 21.) a valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről (89/666/EGK), HL L 395., 1989.12.30., 36. o.

[10] Az Európai Parlament és a Tanács 2005/56/EK irányelve (2005. október 26.) a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről (HL L 310., 2005.11.25., 1. o.).

[11] A Tanács 2157/2001/EK rendelete (2001. október 8.) az európai részvénytársaság (SE) statútumáról (HL L 294., 2001.11.10., 1. o.).

[12] A Tanács 1435/2003/EK rendelete (2003. július 22.) az európai szövetkezet (SCE) statútumáról (HL L 207., 2003.8.18., 1. o).

[13] https://e-justice.europa.eu/home.do

[14] Zöld könyv - A cégnyilvántartások összekapcsolása (COM(2009) 614 végleges).

[15] Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SEC (2009) 1492.

[16] 9678/10

[17] Az Európai Parlament állásfoglalása a cégnyilvántartások összekapcsolásáról (INI(2010) 2055).

[18] CES296-2010_PA.

[19] CdR 20/2010.

[20] HL C […]., […]., […]. o.

[21] ….-i vélemény, HL C ...

[22] HL L 395., 1989.12.30., 36. o.

[23] HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

[24] HL L 258., 2009.10.1., 11. o.

[25] COM(2010) 608 végleges.

[26] Az Európai Tanács (EUCO 13/10) 2010. június 17-i következtetései.

[27] 9678/10

[28] A7-0218/2010

[29] 2009/C 75/01

[30] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.