A Bizottság egyetért a bizottsági szakértői csoport ajánlásának szellemével, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az az összes, akár uniós szintű kutatási finanszírozási programot érintő általános problémára vonatkozik. A meglévő szereplők dominanciája és a kisebb szereplők által a finanszírozás megszerzése terén tapasztalt esetleges nehézségek a Horizont 2020-at is érintik, bár az utóbbi programban több a pályázati felhívás és lehetőség (pl. kifejezetten a kis- és középvállalkozások számára), mint a sokkal kisebb Euratom-programban. A részvételi adatok azonban azt mutatják, hogy a maghasadási program még mindig jelentős számú és sokféle szereplőt vonz. A nukleáris kutatás esetében további akadályt jelent a kutatási létesítmények költségessége és összetettsége, ami egyes területeken a részvételt a nagyobb, már régóta létező szereplők irányába tolja el. Ezért a Bizottság külön figyelmet fordít arra, hogy támogassa az összes európai kutató kiemelt nukleáris kutatási létesítményekhez való hozzáférését. Mindazonáltal a Bizottság továbbra is elkötelezett az iránt, hogy a tudományos kiválóság maradjon az Euratom-program keretében nyújtandó pénzügyi támogatás legfontosabb tényezője. A Bizottság a tagállami részvétel terén is egyenlőtlenségeket figyelt meg a program által támogatott maghasadási projektekkel kapcsolatban. Ez különösen igaz a 2004-ben vagy később csatlakozott tagállamok esetében, bár kevésbé, mint a Horizont 2020 egyéb területein. E helyzet javítására 2015-ben a Bizottság a nukleáris kutatási és képzési kapacitások építését célzó regionális kezdeményezéseket tartalmazó projekteket támogatott.

Az Euratom-program végrehajtása a Horizont 2020 részvételi szabályainak alapján történik. E szabályok eredményeként a jelenlegi Euratom-programban (maghasadáshoz kapcsolódó közvetett tevékenységek) az átlagos finanszírozási ráta 76 %, míg a 7. Euratom-keretprogramban 56 % volt. Ez azt sugallhatja, hogy a jelenlegi Euratom-programban a Bizottság az összes projektköltségnek nagyobb részét téríti meg, mint korábban, és kisebb esély van nemzeti programokból és az ipartól érkező társfinanszírozás bevonására. Az ilyen összehasonlítás azonban félrevezető, mert nem veszi figyelembe az egyes programokban a közvetett költségek eltérő kezelését. Az Euratom-hozzájárulás most a közvetlen költségek egyszeri megtérítési rátáján (100 % vagy legfeljebb 70 % az innovációs és programhoz kapcsolódó társfinanszírozott tevékenységek esetében), valamint a projekt közvetett költségeinek egyszeri átalányösszegén alapul (a közvetlen költségek 25 %-a). A 7. kutatási keretprogramnál azonban a közvetlen költségeket a szervezeti kategóriák és tevékenység-típusok alapján térítették meg. A közvetett költségek kiszámításának négy módja is volt, ami a „valós” (azaz tényleges) közvetett költségeket is tartalmazta, amelyek többnyire nem haladták meg a jelenlegi 25 %-os határértéket. A Bizottság számításai azt jelzik, hogy amint a közvetett költségeket is figyelembe veszik, kiderül, hogy a jelenlegi Euratom-program és az FP7 teljes finanszírozási rátája lényegében hasonló. Az ajánlásnál további elemzésre van szükség az Euratom-program hatásvizsgálatában (a 2020 utáni időszakra) a következő többéves pénzügyi keret során.

13. ajánlás az EUROfusion által végzett projektmenedzsmentről: Az EUROfusionnek tovább kell erősítenie projektmenedzsmenttel kapcsolatos intézkedéseit, és biztosítania kell, hogy a programmenedzser legyen felelős a végrehajtási stratégiáért.

14. ajánlás a DEMO tervhatóságáról: Az EUROfusionnek sürgősen létre kell hoznia a DEMO tervhatóságát.

15. ajánlás az EUROfusion tudományos és műszaki bizottságáról: Az EUROfusionnek meg kell vizsgálnia annak lehetőségét, hogy a kutatás elősegítése érdekében csökkentse a tudományos és műszaki bizottságra a projektkiválasztási folyamatban betöltött szerepéből adódóan nehezedő terhet.

A fenti négy ajánlás elsősorban az EUROfusionnek szól, és már az EUROfusion félidős felülvizsgálata, valamint irányítási rendszerének értékelése során is felmerült, amelyek még 2016 júliusában lezajlottak. Ezen ajánlások megfontolása folyamatban van, és a Bizottság nyomon fogja követni ezt a folyamatot az Euratom-programmal kapcsolatos szokásos felügyeleti és irányítási tevékenysége részeként.

16. ajánlás a Marie Skłodowska-Curie (MSCA) programnak az Euratom-programra történő alkalmazásáról: A Tanácsnak meg kellene fontolnia, hogy a Marie Skłodowska-Curie programot kiterjessze az Euratom atommaghasadással kapcsolatos kutatási programjaira.

A Bizottság tisztában van azzal, hogy a nukleáris tudomány és technológia területén felhalmozott szaktudást karban kell tartani, és megvizsgál minden lehetséges módot arra, hogy hogyan lehet az oktatási és képzési támogatásokhoz hozzáférést biztosítani területtől függetlenül minden kutató számára. Ebben az összefüggésben a bizottsági szakértői csoportnak az MSCA-program kibővítésére irányuló javaslatát a 2020 utáni Euratom-program előzetes hatásvizsgálata során fogja figyelembe venni a Bizottság.

17. ajánlás az EUROfusion és a „Fusion for Energy” közös vállalkozás közötti koordinációról: A menetrend kutatási szükségleteivel kapcsolatos koherencia javítása érdekében a F4E és az EUROfusion felső vezetése közötti koordinációt meg kell erősíteni.

A Bizottság már tett lépéseket ennek az ajánlásnak a kezelésével kapcsolatban, mivel rendszeres találkozókat vezetett be a EUROfusion és az F4E vezetősége, valamint a Bizottság képviselői között. Két találkozóra már sor került, a Bizottság pedig annak biztosítására törekszik, hogy ilyen találkozókra körülbelül hathavonta sort kerítsenek. A Bizottság és a többi fél szívesen teszik hivatalossá és erősítik meg ezt a keretet szükség szerint, hogy biztosítsák a menetrend esetében az előrehaladás megfelelő nyomon követését, és kezeljék a EUROfusion és az F4E kiemelt közös felelősségi köreit.

18. ajánlás a magfúziós menetrend felülvizsgálatáról: A Bizottságnak hivatalos eljárást kell bevezetnie a magfúziós menetrend felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy az eredeti magfúziós menetrend felülvizsgálatát minden releváns érdekelt fél magáénak érezze.

A menetrend a magfúziós kutatási erőfeszítés alapvető iránymutató stratégiája Európában. E stratégia erőssége az, hogy a menetrendet valamennyi szereplő a reális, ugyanakkor ambiciózus intervallumon belül megvalósuló fúziós villamos energiához vezető legmegfelelőbb útvonalként hagyta jóvá vagy legalábbis fogadja el. A Bizottság annak biztosítására törekszik, hogy a menetrendet a jövőben is széles körben elfogadják, ugyanakkor azt is megértsék, hogy a menetrend felülvizsgálatai és ellenőrzései továbbra is velejárói lesznek a folyamatosan alakuló stratégiának. A jelenlegi – 5 év után az első – felülvizsgálat az ITER új alapkoncepciója miatt szükséges, mivel az „első plazma” megvalósítása most 5 évvel későbbre várható, mint ahogyan az eredeti menetrendben tervezték. Erre ráadásul a menetrenddel foglalkozó különböző missziók keretében végzett kutatások eredményeinek alapján is szükség van. Bár a jelenlegi felülvizsgálatot az EUROfusion kezdeményezte, átlátható folyamat volt, amelyben sok egyéb szereplő is részt vett (többek között az F4E és iparági szereplők is). A felülvizsgált menetrend tervezetére kiterjedt az EUROfusion 2016-os félidős felülvizsgálata is. A felülvizsgált változat megőrzi az eredeti struktúrát (küldetés, kritikus útvonal), ugyanakkor a végrehajtási tervet az ITER új alapkoncepciójával összhangban frissíti. Az EUROfusion közgyűlése és az F4E irányító testülete egyaránt várhatóan 2018 második negyedévében fogadja el a felülvizsgálatot.

4.A Bizottság szakértői csoportjának közvetlen tevékenységekre vonatkozó ajánlásai és a Bizottság válaszai

Ez a rész tartalmazza a Bizottság szakértői csoportja által a közvetlen tevékenységek kapcsán megfogalmazott ajánlásokra adott bizottsági válaszokat.

1. ajánlás az oktatásról és képzésről: A panel azt ajánlja, hogy a JRC folytassa, és lehetőség szerint erősítse meg oktatási és képzési tevékenységét. A gyakorlati képzés és munkatapasztalat, amelyet a JRC hallgatóknak, fiatal kutatóknak, gyakornokoknak és PhD-hallgatóknak kínál saját laboratóriumaiban, elengedhetetlenül fontos annak biztosításához, hogy az Unióban dolgozó nukleáris tudósok és mérnökök elkövetkező generációja rendelkezzen a nukleáris technológia kiemelt területein szükséges ismeretekkel és tudással.

A JRC új, 2030-as stratégiáját 2016 tavaszán fogadták el, ennek következtében a JRC-t 2016 júliusában átszervezték, és a nukleáris biztonsággal és védelemmel foglalkozó új igazgatóság keretében egy új egység jött létre, amely a nukleáris biztonsággal, védelemmel és biztosítéki rendszerrel kapcsolatos ismeretek kezelésével foglalkozik.

A bizottsági szakértői csoport megjegyzése: „A JRC által e területen (képzés és oktatás) elért eredmények a világon valószínűleg a legjobbak.” A JRC folytatja szerepének megerősítését azzal, hogy hozzáférést nyújt kutatási infrastruktúrájához, terjeszti a tudást, tanfolyamokat tart, valamint koordinálja a tudásmenedzsmentet, oktatást és képzést a nukleáris területen mind a tagállamok, mind pedig az Európai Bizottság érintett főigazgatóságai számára.

Erre példa a közelmúltban indított ELINDER projekt (európai tanulási kezdeményezések a nukleáris leszerelés és a környezeti károk felszámolása érdekében), amely megvizsgálja a megfelelő oktatási és képzési programok fejlesztésének, koordinációjának és népszerűsítésének fellendítésére irányuló uniós szintű lehetőségeket a nukleáris leszerelés területén. Figyelmet kell fordítani az érdekelt iparági szereplőkkel való fenntartható kapcsolattartásra. A JRC ezenkívül megerősíti együttműködését az Európai Atomenergetikai Oktatási Hálózattal (ENEN).

A JRC továbbra is kezeli a Nukleárisenergia-ágazatbeli Európai Humánerőforrás-figyelő Központot (EHRO-N), és segíti a képesítéseknek az európai szakképzési kreditrendszeren (ECVET) belül történő meghatározását. Folytatja a nukleáris biztonságról, védelemről és biztosítéki rendszerről szóló tanfolyamok, valamint tantermi előadások szervezését és lebonyolítását, valamint bevonja az MSc- és a PhD-hallgatókat a JRC kutatási programjaiba. A különböző területekhez kötődő európai oktatási és képzési erőfeszítésekhez való hozzájárulásának erősítése érdekében, és a 2030-as stratégiájának megfelelően a JRC több projekt és kezdeményezés révén megnyitja kutatási infrastruktúráját a külső felhasználók előtt.

A nukleáris biztosítéki rendszer és a nonproliferáció területén tudományosan elismert tanfolyamra példa az igen sikeres éves ESARDA tanfolyam, amelyet az elkövetkező években Európán kívülre is exportálnak.

Az EUSECTRA, az Európai Nukleáris Védettségi Képzési Központ most már teljes mértékben működőképes, és támogatást nyújt a tagállami hatóságoknak a nukleáris biztosítéki rendszerek és a nukleáris védelem területén.

A kollaboratív doktori partnerség nevű új kezdeményezés olyan eszköz, amely a felsőoktatási intézményekkel való partnerségek kialakítását célozza meg egyes PhD-témákhoz kapcsolódóan. Ez segít leküzdeni a PhD-hallgatók és a posztdoktori kutatók korábbi támogatási programjainak törléséből adódó kihívást, és fenntartja a korábban nyújtott magas színvonalat az oktatás és képzés terén.