HU

Brüsszel, 31.7.2007

COM(2007) 416 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a 2004/291/EK bizottsági határozat értelmében Svédország északi régióiban a mezőgazdaságra vonatkozóan megállapított, hosszú távú nemzeti támogatási rendszer végrehajtásáról szóló, 2001–2005. évi jelentés

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a 2004/291/EK bizottsági határozat értelmében Svédország északi régióiban a mezőgazdaságra vonatkozóan megállapított, hosszú távú nemzeti támogatási rendszer végrehajtásáról szóló, 2001–2005. évi jelentés

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

1.1. Háttér 3

1.2. Általános elvek 3

1.3. Az alrégiók 4

1.4. Igazgatás és ellenőrzések 5

2. A skandináv támogatás végrehajtása 2001 és 2005 között 5

2.1. A Bizottság határozatai 5

2.2. A Svédországban kifizetett támogatás 5

2.3. Közösségi támogatás 6

2.4. Támogatott termelési mennyiség 6

3. A skandináv támogatás által érintett régiók mezőgazdaságának fejlődése 7

3.1. Támogatott mennyiség 7

3.2. Az alapvető termelés alakulása az alrégiókban 7

3.3. A földhasználat és a mezőgazdasági üzemek struktúrájának fejlődése 8

3.4. Szocioökonómiai hatás 9

3.5. A környezet állapotára gyakorolt hatás 10

3.6. Az élelmiszerláncra gyakorolt hatás 10

4. Következtetés 11

1. Bevezetés

1.1. Háttér

Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló okmány 142. cikke értelmében a Bizottság felhatalmazta Svédországot hosszú távú nemzeti támogatás nyújtására a mezőgazdasági tevékenység északi régiókban történő megőrzésének biztosítása érdekében. Ez a skandináv támogatásnak nevezett támogatás különösen az éghajlati viszonyoknak természetesen megfelelő hagyományos elsődleges termelés és feldolgozás megőrzését, a mezőgazdasági termékek termelési, forgalmazási és feldolgozási struktúráinak fejlesztését, az említett termékek könnyebb ártalmatlanítását, a környezet védelmét és a táj megóvását célozza.

A skandináv támogatási rendszerrel érintett régiók a 62. szélességi foktól északra találhatók, és ide tartoznak még az említett szélességi foktól délre fekvő egyes szomszédos területek is, melyekre hasonló, a mezőgazdasági tevékenységet különösen megnehezítő éghajlati feltételek vonatkoznak. Az alábbi tényezőket vették figyelembe a területek meghatározása során: alacsony népsűrűség (legfeljebb 10 fő/km2), mezőgazdasági hasznosítású terület (MHT) az összterület százalékában (kevesebb mint 10%), illetve az emberi fogyasztásra szánt termények termesztésére használt mezőgazdasági terület az MHT százalékában. A jelenlegi terület összesen 355 017 hektár MHT, ami Svédország teljes MHT-jának 11%-a. [1]

A Bizottság a Tanács részére a csatlakozást követően egy év elteltével, majd minden ezt követő ötödik évben jelentést nyújt be a megítélt engedélyekről és az ilyen engedélyek szerinti támogatás eredményeiről, a 143. cikknek megfelelően. Korábban 1996-ban és 2002-ben került sor jelentés benyújtására.

E jelentés a svéd hatóságok által nyújtott tájékoztatáson alapul. A jelentés nem vizsgálja, hogy teljesültek-e a támogatási rendszer céljai. Ezzel a kérdéssel kapcsolatban a Bizottság külön tanulmány elkészítésére adott megbízást.

1.2. Általános elvek

A skandináv támogatást régiók szerint differenciálják, és termelési egységek alapján nyújtják, figyelembe véve a közös piacszervezés jelentette korlátozásokat. Az engedélyezett termelési mennyiség korlátozását átfogó nemzeti szinten összesítik, a regionális szinteket pedig az egyértelműség érdekében állapítják meg. A támogatás nem kapcsolódhat jövőbeli termeléshez, nem eredményezheti a termelés növekedését, sem pedig a kombinált támogatás mértékének növekedését a referencia-időszakban nyújtott támogatás vonatkozásában.

A skandináv támogatást mezőgazdasági és kertészeti termelőknek nyújtják tehéntej, sertés, kecske, malac, tojás, bogyós gyümölcsök és zöldségek tekintetében. Emellett támogatást nyújtanak a tehéntejnek az előállítás helye és a begyűjtőhely vagy az első feldolgozási hely közötti szállítására is. A támogatást az állatok száma vagy a hektárszám alapján nyújtják. A tejtermelési és -szállítási támogatások esetében a támogatást a beszállított és összegyűjtött tejmennyiség (kg) tekintetében folyósítják.

A támogatás mértékét és a termelési mennyiségeket a tehéntej-termelésre és a bogyós gyümölcsök és zöldségek termelésére vonatkozóan rendelkezésre álló 1994. évi nemzeti statisztikák alapján számították ki. Ezt az időszakot azért választották, mert ezt nem érintették a későbbi csatlakozás következményei, ugyanakkor pedig ez az időszak reprezentatív volt a mezőgazdasági ágazat 1990-es évek eleji svédországi reformját követő helyzetet illetően. Emellett ez volt az első év, amikor támogatást nyújtottak bogyós gyümölcsök és zöldségek tekintetében. Más termelési ágazatok tekintetében 1993-at választották referencia-időszaknak. Támogatás olyan termelőnek nyújtható, aki (vagy akinek házastársa) betöltötte 18. életévét, de 65 évnél fiatalabb. A támogatás kedvezményezettjeinek legalább három hektár szántóterülettel vagy legalább fél hektár kertészeti műveléssel érintett területtel kell rendelkezniük.

1.3. Az alrégiók

Svédország területét a mezőgazdasági szakpolitikai támogatások és programok végrehajtása tekintetében alrégiókra osztották. Svédország északi régiója négy alrégióból áll: 1., 2a., 2b. és 3. (1. ábra). A régiók tükrözik a természetes hátrányok és termelési feltételek súlyosságának eltérő mértékét.

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

1. ábra – A mezőgazdasági támogatás által érintett területek (az 1–3. alrégiók szerepelnek a skandináv támogatásban)

1.4. Igazgatás és ellenőrzések

A tej-, a sertés- és a tojástermelők nemzeti támogatásának igazgatása és felülvizsgálata, valamint a támogatással kapcsolatos döntéshozatal a svéd Mezőgazdasági Tanács feladata. Annak ellenőrzését, hogy a kedvezményezettek teljesítik-e a támogatás feltételeit, a KAP kifizetési rendszere szerint végzik. Az ellenőrzésekhez az IIER-t és ennek szankciórendszerét alkalmazzák. A svéd Mezőgazdasági Tanács felel a megyei igazgatási tanácsok által elvégzett ellenőrzések koordinálásáért is. Ellenőrzést végeznek az állatokra vonatkozó támogatásra irányuló kérelmek legalább 10%-a és a terület alapú támogatások legalább 5%-a esetében. A vizsgálati anomáliák oka elsősorban a kedvezményezettek alacsony száma volt, ami bizonytalanná tette az eredmények statisztikai jelentőségét.

Svédország éves jelentést továbbított a Bizottság részére a nyújtott támogatás hatásairól, illetve különösen a támogatásra jogosult termelés és a kapcsolódó eszközök fejlődéséről, az érintett régiók gazdasági tendenciájáról és a környezetre gyakorolt hatásokról. A jelentés és más rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság ellenőrzi, hogy a végrehajtás összeegyeztethető-e a vonatkozó rendelkezésekkel.

2. A skandináv támogatás végrehajtása 2001 és 2005 között

2.1. A Bizottság határozatai

A svédországi skandináv támogatási rendszert az 1996. február 28-i 96/228/EGK bizottsági határozat hagyta jóvá. Ezt a határozatot három alkalommal módosították.

Az első jelentéstételi időszakban a 97/557/EK módosítás lényeges hibákat korrigált, lehetővé tette, hogy a mezőgazdasági üzem szintjén a tejtámogatást a tej teljes mennyiségére vonatkozóan fizessék ki a 3950/92/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és (a pontosabb adatok eredményeként) kismértékben növelte a sertéshús-támogatást.

A 2000/411/EK módosítás a tej támogatását részben a szállítás támogatására fordította, ilyen módon csökkentve a tejre vonatkozó támogatás összes mennyiségét, bár még mindig megőrizve a teljes költségvetési semlegességet. A hízósertések, kocák és tojótyúkok tekintetében a referenciaszinteket a referenciaszintek és az eredmények összevetése útján egyesítették.

A visszamenőleg 2003. január 1-jétől hatályba lépő 2004/291/EK határozatban a teljes referenciaszintet 318,67 millió SEK-re növelték. A malacokra vonatkozó támogatást minden támogatási területen növelték, a tejtermelés és a kecske tekintetében nyújtott támogatást pedig az 1. területen. Eltörölték a kilogramm vagy számosállategység alapú termelési referenciaszinteket, és ettől a naptól kezdve a svéd határozat tekintetében csak egy, évente millió SEK-ben meghatározott referenciaszint érvényes.

2.2. A Svédországban kifizetett támogatás

Az 1. táblázat a 2001-ben és 2005-ben nyújtott skandináv támogatást összegzi a referenciaszinthez viszonyítva. Az időszak végén az engedélyezett támogatás 92%-ának felhasználására került sor. A nyújtott támogatás összege egyetlen ágazatban sem haladta meg az engedélyezett mértéket. Kivétel a tojástermelés támogatása, amely 2003-ban, 2004-ben és 2005-ben meghaladta a mértéket. Ez a 2002-ben bevezetett megnövelt támogatási szintet tükrözte. Az előírás meghaladásának mértéke azonban csökken, és 2005-ben mindössze 10% volt (1. táblázat).

1. táblázat – A skandináv támogatás összegeinek összefoglalása, 2001–2005

Termék | Teljes támogatásnyújtás, 2001, millió SEK | Teljes támogatásnyújtás, 2005, millió SEK | Megengedhető skandináv támogatás, 2005, millió SEK |

Tej* | 265,29 | 256,97 | 275,87 |

Hízósertés | 11,96 | 12,63 | 14,17 |

Koca | 1,43 | 1,85 | 4,40 |

Tojótyúk | 1,80 | 2,64 | 2,40 |

Kecske | 0,99 | 0,96 | 1,20 |

Tehéntejszállítás | 17,48 | 16,51 | 18,60 |

Bogyós gyümölcsök és zöldségek | 1,05 | 1,25 | 2,03 |

ÖSSZESEN | 300,00 | 292,81 | 318,67 |

* ideértve a közvetlen értékesítési kvótával érintett tejet |

2.3. Közösségi támogatás

A skandináv támogatási rendszer támogatott területeinek mezőgazdasága az Európai Unió által finanszírozott eszközökből, köztük a közös agrárpolitika két pillérjéből is részesül. A második pillérhez tartozó eszközök közül a kedvezőtlen helyzetű térségek támogatása és az agrár-környezetvédelmi intézkedések különösen fontosak a támogatott területek mezőgazdasága számára. Ezek a támogatások 2001 és 2005 között 10%-kal nőttek (2. táblázat).

2. táblázat – A kedvezőtlen helyzetű térségek támogatása és az agrár-környezetvédelmi intézkedések 2001-ben és 2005-ben

Év | Kompenzációs támogatás, kedvezőtlen helyzetű térségek, millió SEK | Agrár-környezetvédelmi kifizetések, millió SEK | Összesen millió SEK |

2001 | 292,66 | 372,32 | 664,98 |

2005 | 305,88 | 428,2 | 734,08 |

2.4. Támogatott termelési mennyiség

A tej előállított mennyisége csökkent, és ez a szállítási támogatás mértékét is érinti. A kecsketenyésztés, illetve a koca- és malactenyésztés hasonló tendenciákat mutat. A hízósertések és a tojótyúkok tenyésztése 2002 óta fokozatosan nőtt. A gyümölcs és bogyós gyümölcs termelésével érintett, támogatott földterület nagysága szintén nőtt, ennek következtében nőtt a termelés is, de ez még mindig elmarad a referenciaszintek mögött.

3a. táblázat – A teljes mennyiség összefoglalása 2001-ben és 2005-ben

Termék | Az egy hektárra jutó támogatott állatok száma, 2001 | Az egy hektárra jutó támogatott állatok száma, 2005 | Referenciaszintek, 2005 |

Tej (t)* | 458 670 | 437 496 | n. a. |

Vágósertés | 97 940 | 99 691 | n. a. |

Koca | 3 706 | 3 235 | n. a. |

Tojótyúk | 208 256 | 243 522 | n. a. |

A sertésekre, kocákra és tyúkokra vonatkozó teljes SZÁE | 13 100 | 13 472 | 16 532 |

Kecske | 2 299 | 2 090 | 2 577 |

Bogyós gyümölcsök és zöldségek | 387 | 445 | 750 |

3b. táblázat – A 2001 és 2005 között kifizetett szállítási támogatás

Termék | Kifizetett szállítási támogatás, 2001, millió SEK | Kifizetett szállítási támogatás, 2005, millió SEK | Referenciaszintek, 2005 |

Szállítási támogatás, tehéntej | 17,48 | 16,51 | 18,60 |

3. A skandináv támogatás által érintett régiók mezőgazdaságának fejlődése

Az eredmények a svéd hatóságok által a csatlakozási okmány 143. cikke (2) bekezdésének értelmében nyújtott tájékoztatáson alapulnak.

3.1. Támogatott mennyiség

A teljes termelési mennyiség a támogatott területen 2004-ig csökkent, ekkor a folyamat megfordult. A tejtermelés kiegyenlítődött, és növekedést mutatott a hízósertések tenyésztése és a gyümölcsök és bogyós gyümölcsök termelése. 2005-ben azonban az előző évhez viszonyítva csökkent a teljes termelési mennyiség, elsősorban a tejtermelés csökkenése miatt.

3.2. Az alapvető termelés alakulása az alrégiókban

Tej

Svédország északi régióinak fő mezőgazdasági terméke a tej, ami a területen a teljes mezőgazdasági termelés értékének 70%-át képviseli. A 4. táblázat ismerteti a tejtermelés mennyiségét (t) az egyes alrégiókban. A termelés összességében kismértékben csökken, mivel sok kistermelő elhagyja az ágazatot. A támogatott terület Svédország teljes tejtermelésének 14%-át képviseli. A 2005. január 1-jétől érvényes területkiigazítás számos község esetében megváltoztatta a területi hovatartozást, mivel a 2b-ből a 2a-ba kerültek. Ennek eredményeként a 2a. támogatási területen 2005-ben a referenciaszintre vonatkozó előírást 7 millió SEK-val megsértették, ami a támogatott területen az összes tejtermelés 2,6%-ának felel meg. Ez a területkiigazítás ad magyarázatot a 2a. és 2b. szerinti termelés eltéréseire (4. táblázat).

A tejtermelés csökkenésének mértéke jóval kisebb volt, mint a mezőgazdasági üzemek számának csökkenése, ami tükrözi az adott időszakban mind a régióban, mind az ország egészében lezajlott strukturális kiigazítási folyamatot. A jelentéstételi időszakban a régió tejtermelő üzemeinek száma 2 225-ről 1 662-re csökkent, ami a régióban található mezőgazdasági üzemek 25%-a, míg az ország egészében a tejtermelő üzemek száma 28%-kal csökkent. Ha a mezőgazdasági üzemek méretét az egy üzemre jutó tehenek átlagos számával mérve összevetjük, a méret országos szinten gyorsabban változik, mint a régió szintjén. A termelékenységi statisztikák nem teljesek, az ágazat termelékenysége azonban a támogatott régióban a megnövekedett termelési hatékonyság ellenére a becslések szerint csökkent.

4. táblázat – A tejtermelés aránya az egyes alrégiókban (t) 1996-ban és 2001 és 2005 között

Támogatott terület / év | 1996 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Változás 2001-2005 (%) |

1 | 53930 | 47 179 | 45 427 | 43 817 | 43 253 | 41 703 | – 12 % |

2a | 209498 | 216 639 | 217 719 | 218 592 | 220 676 | 230 181 | + 6 % |

2b | 118 970 | 116 050 | 116 926 | 114 797 | 114 299 | 90 596 | – 22 % |

3 | 88 458 | 78 802 | 75 136 | 72 828 | 71 862 | 69 017 | – 12 % |

1–3 | 470 856 | 458 670 | 455 208 | 450 065 | 450 091 | 431 496 | – 6 % |

Svédország | 3 258 000 | 3 290 000 | 3 226 000 | 3 206 000 | 3 229 000 | 3 163 000 | – 4 % |

Hízósertés és koca

Észak-Svédországban a tejelő tehén és a szarvasmarha után a harmadik legfontosabb tenyésztési ág a hízósertés és a malac, a hízósertésre vonatkozó támogatás pedig a rendszeren belül a második legnagyobb mértékű támogatás. Az ország többi részéhez viszonyítva azonban kicsi a termelés mértéke. A támogatott területen a kocák száma az 1995 és 2004 közötti időszakban az egész országban található kocák számának alig több mint 3%-a. A hízósertés tekintetében támogatott mezőgazdasági üzemek száma a 2001. évi 121-ről 2005-re 101-re csökkent, a tenyésztés azonban kismértékben nőtt, a strukturális kiigazítással összefüggésben. A kocák és a malacok tenyésztése azonban csökken úgy a mezőgazdasági üzemek, mint az állatok számát tekintve.

Az egyes alrégiókat vizsgálva a 3. támogatási területen lényegesen csökkent a hízósertések és kocák száma. Ezzel szemben a sertések száma ugyanezen időszakban az 1. és a 2. támogatási területen növekedett. Az összes termelés egészében véve közel ugyanolyan maradt a támogatott régióban (5. táblázat).

5. táblázat – A támogatott hízósertések és kocák száma, 2001–2005

Támogatott terület / év | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Változás 2001-2005 (%) |

1 | 883 | 613 | 614 | 1 087 | 1 390 | + 57 % |

2 | 82 593 | 77 431 | 73 119 | 83 054 | 86 378 | + 4 % |

3 | 18 170 | 18 122 | 15 137 | 14 646 | 15 158 | – 17 % |

1–3 | 101 646 | 96 166 | 88 870 | 98 787 | 102 926 | + 1 % |

3.3. A földhasználat és a mezőgazdasági üzemek struktúrájának fejlődése

Az észak-svédországi mezőgazdasági tájat elsősorban kis mezőgazdasági üzemek alkotják, ahol az állattenyésztés dominál. Az ország többi részéhez hasonlóan azonban folyamatos strukturális kiigazításra kerül a mezőgazdasági üzemek számának csökkentésével, különösen a tejtermelési ágazatban. Ez a méretgazdaságosság felé történő igazodás azonban a támogatott területen lassabb, mint az ország többi részében. Svédország egészében az 1995. évi adatokhoz viszonyítva 2004-ben a mezőgazdasági üzemek 71%-a maradt meg. A támogatott régióban a mezőgazdasági üzemek kisebb hányada marad meg, az arány 47% az 1. támogatási terület esetében, és 63% a 3. támogatási területen. A mezőgazdasági üzemeknek megközelítőleg egyötöde található a támogatott területeken.

A mezőgazdasági üzemeken belüli szállítási költségek az egyes területek közötti távolságok miatt növekednek. A természeti adottságok nem teszik lehetővé nagy, megszakítatlan és egységes területek létrehozását. A parcellaméret kicsi, és ugyanakkor a teljes felülethez képest a mezőgazdasági földterület aránya is viszonylag alacsony.

A mezőgazdasági üzemek számának csökkenése 2005-ben fordult meg, a 2005. évi KAP-reform végrehajtásának révén, ami a mezőgazdasági üzemek számának és a földterületnek a növekedéséhez vezetett. Valódi strukturális változásra azonban nem került sor a mezőgazdasági termelési ágazatban; a számadatok változása az új támogatási szabályok szerinti területekhez tartozó mezőgazdasági üzemek meghatározásának változásából adódik.

6. táblázat – A mezőgazdasági üzemek száma az egyes alrégiókban és Svédország egészében

Terület / év | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | % változás 2001-2004 | % változás 2001-2005 |

1 | 1 661 | 1 537 | 1 400 | 1 374 | 2 106 | – 17 | + 26 |

2a | 4 856 | 4 462 | 4 093 | 4 010 | 5 179 | – 17 | + 7 |

2b | 3 498 | 3 180 | 2 883 | 2 786 | 3 726 | – 20 | + 7 |

3 | 3 330 | 3 133 | 2 886 | 2 810 | 3 661 | – 16 | + 10 |

1–3 | 13 345 | 12 312 | 11 262 | 10 980 | 14 672 | – 18 | + 10 |

Svédország | 74 195 | 70 914 | 66 780 | 65 801 | 74 863 | – 11 | + 1 |

Svédországban a mezőgazdasági földterület egytizede található az 1–3. támogatási területen. A mezőgazdasági földterület csökkenése kisebb mértékű volt, mint a mezőgazdasági üzemek számának csökkenése, ami arra utal, hogy a fennmaradó üzemek mérete növekedett. A támogatott régióban a mezőgazdasági földterület 6–15%-át vonták ki a termelés alól 1995 és 2004 között. A 2005-tel való összehasonlítás értelmetlen a KAP-reform fent említett következményei miatt.

Az északi régiókban a munkaerő tőkeköltsége és a mezőgazdasági építmények költségei általában egyaránt magasabbak, aminek elsősorban a tejelő tehenenként számított nagyobb munkaerő-ráfordítás az oka. A nagyobb munkaerő-ráfordítás részben abból adódik, hogy a készletezés kisebb, és a mezőgazdasági üzemek elhelyezkedése és az éghajlati viszonyok kedvezőtlenebbek. Ennek eredménye az alacsonyabb terméshozam és a magasabb munkaerő-intenzitás a mezőgazdasági üzemek takarmánytermelését illetően.

3.4. Szocioökonómiai hatás

A mezőgazdaságban foglalkoztatottak száma Svédország egészében, illetve a támogatott területeken is viszonylag gyorsan csökken. A támogatott terület alrégiók között nincs sok különbség. A mezőgazdaságtól eltérő ágazatokban a tendencia kissé kedvezőtlenebb az északi területeken. Az északi régiókban sokkal gyengébb a népességnövekedés, mint Svédország többi részén. A lakosság száma Svédországban 1995 és 2004 között 4%-kal nőtt, ugyanakkor a támogatott területeken 5%-kal csökkent (7. táblázat).

A svéd gazdaságföldrajz heterogén jellegű, és a legerősebb és a leggyengébb közösségek közötti növekedési minták nagyban eltérnek. A gyenge népességnövekedés és az alacsony átlagbérek azt eredményezik, hogy Svédország északi részének belső területein a vásárlóerő viszonylag kicsi. Ezzel csökkennek a kereskedelmi és szolgáltatásnyújtási lehetőségek, melyek gyakran a közeli piacok függvényei. Egyes helyeken ezt kompenzálhatja a sok látogató és turista, például a hegyvidéki területeken.

7. táblázat – A vidék változásai az 1–3. támogatási területen, az ország többi részével összehasonlítva

Változók | 1–3. támogatási terület | Svédország többi része |

A népesség változása 1995 és 2005 között | –5% | 4% |

A foglalkoztatottak számának változása 1995 és 2004 között | 1% | 10% |

A mezőgazdaságban, erdészetben, vadászati és halászati területen foglalkoztatottak számának változása 1995 és 2003 között | –19% | –20% |

A bruttó regionális termék (GRP) változása 1995 és 2003 között | 8% | 29% |

3.5. A környezet állapotára gyakorolt hatás

Valószínűleg a tájnak a szántóföldi terület és a mezőgazdasági üzemi terület utóbbi néhány évben bekövetkezett változása miatti átalakulása az a környezeti változás, ami a legmegfoghatóbb, és ami a legnagyobb hatással van a skandináv támogatás által érintett területeken élő lakosságra. Az 1999 és 2003 közötti időszakban a legelők területe az 1–3. támogatási területeken 13%-kal csökkent.

A támogatási területeken alkalmazott mezőgazdasági gyakorlatot kevésbé intenzív termelés jellemzi, és a főbb művelési fajta a legelő. Ez a földrajzi helyzettel együtt kevésbé negatív környezeti hatást eredményez, mint az ország más területein folytatott mezőgazdasági tevékenységek. A fő művelési forma a legelő, ami általában kevésbé műtrágya- és növényvédőszer-igényes. Emellett az éghajlati viszonyok is a visszafogottabb növényvédőszer-használat mellett szólnak. A földterület viszonylag nagy százalékát, vagyis a teljes szántóterület 32,6%-át hasznosítják biogazdálkodás céljára.

Általában elmondható, hogy a kisebb számú és nagyobb méretű üzemek felé mutató tendencia, amely a támogatási régióban is jelentkezik, nem mindig kedvez a környezetnek. A korszerű tejtermelési rendszereket, melyek a nagyobb üzemekben elterjedtebbek, mint a kisebbekben, gyakran kisebb mértékben alapozzák legeltetésre. A legeltetés fontos a biológiai sokféleség és a nyitott táj megőrzéséhez.

3.6. Az élelmiszerláncra gyakorolt hatás

A svéd mezőgazdasági piac fő problémája az, hogy a nagy távolságok miatt magasak a szállítási költségek, és a csekély népesség miatt viszonylag kicsik a piacok. Ez különösen érzékelhető az északi régiókban. A versenyképesség javítása érdekében a támogatási régióban csökkent a mészárszékek és a tejgazdaságok száma, és koncentrálódott a termelés. Az élelmiszer-ipari üzemek csökkenő számával megnőtt a távolság és így a szállítási költség is a mezőgazdasági üzem és az ipari üzem között.

4. Következtetés

E jelentés áttekintést ad a megítélt engedélyekről és az elért eredményekről. A jelentés a svéd hatóságok által a csatlakozási okmány 143. cikke (2) bekezdésének értelmében nyújtott tájékoztatáson alapul. A jelentés alapján a főbb sajátosságok az alábbiak:

(1) A skandináv támogatásban részesülő legtöbb ágazat tekintetében a teljes megengedhető termelési szintet vagy támogatási határértéket a vizsgált időszakban nem lépték túl a tojástermelés (tojótyúkok) kivételével, ahol 2003, 2004 és 2005 során a termelési és a támogatási mértéket is túllépték.

(2) A mezőgazdasági ágazat strukturális fejlődése általában nem tér el az ország egészében az ágazat fejlődésétől.

(3) A tagállam által végzett ellenőrzések bizonyos anomáliákat mutatnak. Meg kell azonban jegyezni, hogy az ellenőrzés korlátozott, ami csökkenti az eredmények statisztikai megbízhatóságát. Az előírt jelentéseket a tagállam a csatlakozási okmányban meghatározottak szerint benyújtotta a Bizottságnak.

(4) A skandináv támogatási rendszer célja annak biztosítása, hogy a régióban fennmaradjon a mezőgazdasági tevékenység. Nehéz azt igazolni, hogy a skandináv támogatás elérte-e ezt a célt, mivel a régióban más, mezőgazdasági célú támogatási rendszereket is alkalmaznak. A rendszert, ideértve a kifizetéseket és az egyes összegeket, illetve az alrégiók kijelölését, bevezetését követően sohasem ellenőrizték. A Bizottság ezért vizsgálatot készíttetett annak érdekében, hogy részletesebb képet kapjon a rendszer és 1995 és 2005 közötti végrehajtásának eredményességéről, hatékonyságáról és jelentőségéről. A vizsgálatnak a közös agrárpolitika reformját is figyelembe kell vennie. E vizsgálat eredményei 2007 őszén állnak rendelkezésre, és ezeket felhasználják a skandináv támogatási rendszer további fejlesztésére.

A svéd hatóságok által nyújtott információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a svéd hatóságok általában megfelelően alkalmazták a 2000/411/EK bizottsági határozatot és a 2004/291/EK bizottsági határozatot az északi régiók támogatása során.

[1] Az MHT meghatározásának módosulása miatt ez a számadat az előző jelentéshez képest csökkent. Csak a legalább 2 hektár méretű mezőgazdasági üzemek szerepelnek az MHT-ban.

--------------------------------------------------