A Bizottság az európai jogszabályokban előírt rendszeres jelentések, szakpolitikai javaslatok, végrehajtási jelentések és szakpolitikai elemzések elkészítéséhez használja a migrációról és a nemzetközi védelemről szóló statisztikákat. Az éves migrációról és a menekültügyről készített éves jelentéseiben az Európai Migrációs Hálózat például most is az Eurostat migrációra és nemzetközi védelemre vonatkozó statisztikáinak legnagyobb felhasználója. A jelentés tényszerű áttekintést ad a legális migráció, a nemzetközi védelem, az irreguláris migráció és a visszatérések területén uniós és nemzeti szinten bekövetkező fejleményekről.

Annak érdekében, hogy a rendelet jobban megfeleljen az új és rugalmasabb szabályozási környezetnek, a Bizottság elfogadott egy jogalkotási javaslatot a 862/2007/EK rendeletet módosításról. A javasolt módosítás fő célja az, hogy az informális megállapodásokon alapuló jelenlegi rendszerben elérhetőnél jobban biztosítsa a teljességet, pontosságot, időszerűséget, megbízhatóságot és biztonságot. Ugyanígy meg kell teremteni a migrációs statisztikák rugalmas továbbfejleszthetőségét is annak érdekében, hogy az európai statisztikai rendszer fogékonyabb és a migrációs adatokkal szemben támasztott változó követelmények szempontjából is megfelelőbb lehessen. A módosító indítvány mindenekelőtt meghatározza a jelenlegi önkéntes adatgyűjtések jogalapját, és biztosítja a jövőbeli adatspecifikációk rugalmasságát.

A 2015. évi jelentés óta a Bizottság (az Eurostat) több módszertani fejlesztést is végrehajtott. Ezek fő területei a következők: i. a tévesen besorolt demográfiai események elemzése; ii. a menedékkérők és menekültek figyelembevétele/figyelmen kívül hagyása; iii. a menekültügyi és tartózkodási engedélyekre vonatkozó adatokkal való összhang; iv. megfelelő demográfiai egyensúly biztosítása. Ezek a technikai fejlesztések az adatok hatékonyabb hitelesítését és feldolgozását eredményezték, emellett a minőségre vonatkozó kiterjedt metaadatgyűjtés a beérkező adatok minőségének jobb értékelését is lehetővé tette. Ahol kellett, a jogi kötelezettségek betartásának biztosítása érdekében adminisztratív levelek kiküldésére is sor került.

Az irányelv alapján az adatgyűjtés 2020-ban fog megkezdődni, referenciaéve pedig 2019 lesz. Az irányelv alapján gyűjtött adatokat ugyanakkor önmagukban is értékelni kell, ezért ezek nem szerepelnek e jelentés minőségügyi értékelésében. Ugyanez vonatkozik az „idénymunkás-irányelv és a „vállalaton belüli áthelyezések irányelv” tekintetében a közelmúltban indított adatgyűjtésre is. Ezeknek az adatgyűjtése 2018-ban kezdődött, referenciaévük pedig 2017.

A migrációs statisztikák a legkeresettebb európai statisztikák közé tartoznak. Az Eurostat weboldalának népesség részén megtalálhatók a rendelkezésre álló mutatók, keretszabályok és adatgyűjtési módszerek. 2016 óta első helyen szerepel a weboldal tematikus részei között. 2015 és 2017 között meredeken megnőtt a felhasználók érdeklődése a migrációval, az állampolgárság és születési ország szerinti népességgel, valamint az állampolgárság megszerzésével kapcsolatos adatok iránt. Ebben az időszakban 47 %-kal nőtt a felhasználásuk. A migrációra és a migráns népességre vonatkozó statisztikák oldalán csaknem ugyanilyen (46 %-os) relatív növekedés tapasztalható. 2016 óta az Eurostat-weboldal wiki-szerű Statistics Explained részének leggyakrabban látogatott oldalává vált. Az eredmények azt igazolják vissza, hogy az adatok megfelelőek a felhasználók számára.

5.2.Pontosság

A 2015. évi jelentés óta további javulás tapasztalható a tagállamok által szolgáltatott adatok pontossága terén. Ennek számos oka van. A tagállamokban egyre több integrált és átfogó közigazgatási rendszert vezetnek be, amelyek kiaknázzák a korszerű informatikai és hírközlési módszerek lehetőségeit. Az új rendszerek jobban megfelelnek az Eurostat adatgyűjtései által támasztott módszertani és technikai követelményeknek. A tagállamok folyamatosan tájékoztatták az Eurostatot közigazgatási rendszereik folyamatban lévő változásairól, továbbá tanácsot és megerősítést kértek azzal kapcsolatban, hogy az adatok megfelelnek-e majd a rendelet előírásainak.

Az Eurostat metaadatokat, különösen pedig az adatok pontosságával kapcsolatos információkat gyűjt, egyéb szempontok mellett bemutatja az adatforrásokat és módszereket, az adatokra alkalmazott esetleges számítási vagy modellezési eljárásokat, valamint azt, hogy ezek az eljárások hogyan befolyásolhatják a rendeletben foglalt fogalommeghatározások tekintetében a megfelelés mértékét. Emellett külön minőségbiztosítási kérdőíveken az adatok minőségére vonatkozó konkrétabb információk gyűjtésére is sor kerül.

A 2015. évi jelentés óta tovább csökkent a hiányzó és hiányos adatok mennyisége. Több nemzeti hatóság javított a módszerein annak biztosítása érdekében, hogy a bevándorlással és nemzetközi védelemmel kapcsolatos közigazgatási eljárás során összegyűjtsék a szükséges információkat, illetve számítástechnikai rendszereit is fejlesztette, hogy statisztikai célokból könnyen megszerezhetők legyenek ezek az adatok.

Végezetül az Eurostat részt vesz a menekültek és belső menekültek statisztikai szakértői csoportjának munkájában. A csoport munkájának eredményeként jöttek létre a menekültügyi statisztikákra vonatkozó, az ENSZ által jóváhagyott nemzetközi ajánlások. Ezek az ajánlások a nemzetközi védelmi statisztikák összeállításának mérvadó általános szabványává váltak. A lakóhelyüket elhagyni kényszerülő gyermekek és a kísérő nélküli kiskorúak statisztikáinál például igénylik a hiányosságok megszüntetését és a megfelelő szabványokat.

Minden javulás ellenére a 3. cikk alapján gyűjtött adatok pontosságával kapcsolatban vannak még bizonyos problémák, amelyek ugyanúgy érintik a nem kellő lefedettséget (amikor a polgárok nem jelentik be magukat a tartózkodási helyükön), mint a túlzott lefedettséget (amikor a polgárok nem jelentik ki magukat, mivel gyakran semmi nem kötelezi vagy ösztönzi őket erre). Ezt a problémát enyhítheti az Eurostat által támogatott migrációs adatcsere (lásd 5.5.1 szakasz).

5.3.Időszerűség és pontosság

Az adatok benyújtásának határideje az érintett adatok típusától függően a referencianaptól vagy a referencia-időszak végétől számított 2 és 12 hónap között van.

A 2015. évi jelentés óta javult az adatszolgáltatások pontossága. Az automatizált adatkinyerési eljárások nemzeti szintű bevezetésével és az Eurostat által végzett rendszeres nyomon követéssel pontosabbá vált az adatszolgáltatás. A fennmaradó ügyek nem visszatérő jellegűek – ilyenek például a szabad munkaerő vagy a számítástechnikai rendszer hibái miatt fellépő kivételes zavarok.

A rendelet keretében történő pontosabb és teljesebb körű adatszolgáltatás ugyanakkor az Eurostat számára is lehetővé tette az adatfeldolgozás és -terjesztés időszerűségének és pontosságának javítását. A 2015. évi jelentés óta tovább rövidült az adatok beérkezése és az Eurostat weboldalán a hitelesített adatok közzététele között eltelő idő. Emellett tovább csökkentette a feldolgozási időt az automatizált belső hitelesítési eljárások bevezetése is, amelyek hiba esetén visszajelzést küldenek a nemzeti adatszolgáltatóknak.

5.4.Hozzáférhetőség

Mind a négy terület (Migráció, népességállomány, állampolgárság megszerzése; Menekültügy; A bevándorlásra vonatkozó jogszabályok végrehajtása; Tartózkodási engedélyek) migrációs adatai (és metaadatai) ingyenesen elérhetők az Eurostat weboldalán a „Population (Demography, migration and projections)” Népesség [Demográfia, migráció és előrejelzések] és az „Asylum and managed migration” (Menekültügy és irányított bevándorlás) című témakör alatt. Ezek az adatok szerepelnek továbbá olyan összefoglaló jellegű kiadványokban is, mint az Eurostat Statistics Explained vagy a Key figures on Europe. A 2015. évi jelentés óta az Eurostat a statisztikákról, tendenciákról és ezek értelmezéséről adott részletesebb tájékoztatással fokozta a „Statistics Explained” cikkek alkalmazását. Ezek a cikkek a rendelet alapján gyűjtött adatok alapján készülnek, és rendszeresen frissítik őket.

5.5.Összehasonlíthatóság és összhang

5.5.1.Fogalommeghatározások

Továbbra is a legnehezebb feladatok közé tartozik a rendelet 3. cikkében érintett, a migrációra és az állampolgárság megszerzésére vonatkozó statisztikák speciális fogalommeghatározásainak tagállami alkalmazásával kapcsolatos problémák megoldása. Pontosan ezeknél az adatoknál a legnagyobb a különbség a nemzeti rendszerek között, mivel a tagállamok különböző adatforrásokat használnak, de jelenleg is dolgoznak a meglévő problémák elhárításán. Két tagállam például a kivándorlási áramlás meghatározására nem tudta alkalmazni a 12 hónapos követelményt, mert néhány következő tartózkodási hely szerinti ország esetében a bevándorlási áramlás meghatározására 6 hónapos követelményt alkalmazott; egy tagállam jelenleg sem tudja alkalmazni az állampolgárság megszerzésére „az országban él” követelményt, mivel ez a tagállam a nem a tagállamban élő személyeknek megadott állampolgárságot is ideveszi.

A rendelet 3. cikke szerinti statisztikák továbbra is nagymértékben összhangban vannak és összehasonlíthatók az 1260/2013/EU rendelet szerint gyűjtött demográfiai adatokkal, miután megállapodás született a tagállamokkal az egyforma kormeghatározások és bontások alkalmazásáról, valamint az uniós összesítések fogalommeghatározásáról. A 2011-ben tartott uniós nép- és lakásszámlálás során felvitt hasznos adatoknak, mellette pedig a tükörstatisztikai adatok alkalmazásának köszönhetően sikerült javulást elérni a fogalommeghatározások, módszerek és adatforrások tekintetében: az Eurostat lehetőséget kínál a tagállamoknak a migrációs (kivándorlási és bevándorlási) adatok cseréjére. Ezek a cserék nagyban hozzájárulnak a nyilvántartásba vétellel és a nyilvántartásból való törléssel kapcsolatos problémák csökkentéséhez is (lásd még 5.2 szakasz).

A 4–7. cikk szerinti adatgyűjtések tekintetében nem változtak a 4. szakaszban említett módszertani iránymutatások. Folyamatosan fejlesztik őket annak érdekében, hogy a menekültüggyel, a tartózkodási engedélyekkel és a bevándorlási jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos adatgyűjtésre vonatkozó fogalommeghatározások és fogalmak tekintetében pontosabb és egyértelműbb útmutatással szolgáljanak. Tartalmazzák továbbá az európai jogalkotás legfrissebb újdonságait is (lásd a jelentés 3. szakaszát, illetve a 2015. évi jelentést). A nemzetközi szinten folyó munka egy másik területe a menekültügyi statisztikákra vonatkozó nemzetközi ajánlások kidolgozása (lásd 5.2 szakasz).

5.5.2.Adatforrások

A 3. cikk tekintetében a 2015. évi jelentés óta a tagállamok javították az Eurostatnak szolgáltatott statisztikáik minőségét annak eredményeként, hogy saját nemzeti számítási módszertant dolgoztak ki, és más közigazgatási adatforrásokat is felhasználnak a számításokhoz. A bejelentkezési és kijelentkezési hajlandóság hiányából fakadó lefedettségi hibák kiküszöbölése érdekében néhány tagállam például a partnerországok által jelentett áramlási tüköradatokat is felhasználja. Ezzel megakadályozható a kivándorlási áramlások alábecslése, illetve a népességállomány egy részének kettős számbavétele. Az Eurostat oly módon követi nyomon ezt a munkát, hogy beható tárgyalásokat folytat a nemzeti statisztikai hivatalokkal és más nemzeti hatóságokkal, illetve elősegíti a tagállamok adatcseréjét. Előrehaladás történt a nehéz területet jelentő személyesadat-védelmi kérdésekben és a nemzeti jogszabályokban tapasztalható különbségekben. A személyesadat-védelmi kérdések mellett továbbá az Unióban a mozgás szabadsága súlyosan korlátozta a migrációs statisztikák további minőségjavulását, különösen az uniós polgárok tekintetében.