[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.9.2007

COM(2007) 552 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az agrárstatisztikákhoz a légi felmérés és a távérzékelés technikáinak alkalmazásáról szóló 1445/2000/EK határozat végrehajtásáról

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A LUCAS-projekt 3

2.1. Végrehajtás 3

2.2. Felhasznált források 6

2.3. Javaslatok arra, hogyan folytatható a terület-felmérési technikák használata 7

3. A MARS-projekt 10

3.1. A projekt célja 10

3.2. Módszertan 10

3.3. Az eredmények értékelése 12

3.4. Következtetések 12

3.5. I. melléklet 13

1. BEVEZETÉS

Az 1999–2003 közötti agrárstatisztikákhoz a légi felmérés és a távérzékelés technikáinak alkalmazásáról szóló, 2000. május 22-i 1445/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1], amelyet a 2003. november 10-i 2066/2003/EK határozat[2] 2007-ig meghosszabbított, a 2004. április 21-i 786/2004/EK határozat pedig az EU tíz új tagállamára is kiterjesztett , a következőket írta elő a Bizottságnak:

– egy mezőgazdasági statisztikákra vonatkozó, közösségi szintű terület-felmérési projekt végrehajtása (a LUCAS-projekt); valamint

– a távérzékelés használatának folytatása, elsősorban az agrármeteorológiai rendszer működőképessé tételével (a MARS-projekt).

Ez a jelentés az 1445/2000/EK határozat 6. cikkének megfelelően készült, és külön-külön foglalkozik e két intézkedés végrehajtásával, a felhasznált forrásokkal és az arra vonatkozó javaslatokkal, hogy hogyan lehetne folytatni a terület-felmérési és távérzékelési technikák használatát.

2. A LUCAS-PROJEKT

A LUCAS kísérleti projekt fő célja, hogy tesztelje egy közösségi szintű területfelmérés megvalósíthatóságát, konkrétan a következő:

„– a közös agrárpolitika megvalósításához és ellenőrzéséhez szükséges adatok összegyűjtése és a mezőgazdaság, a környezet és a táj kölcsönhatásának elemzése,

– becslések biztosítása a főbb termények termőterületeiről.”

Ezért arra tervezték, hogy – EU-szinten is kielégítő pontossággal – harmonizált információt nyújtson a földhasználatról és a felszínborítottságról, különösen a mezőgazdasági területek esetében. Célja az is, hogy a környezetről területi információkat gyűjtsön.

2.1. Végrehajtás

2.1.1. Elvégzett tevékenységek

2000 óta a következő tevékenységekre került sor:

LUCAS-felmérések: 2001/2002, 2003, 2006 (előkészítő felméréssel 2005-ben) és 2007. A részt vevő tagállamok a 2. táblázatban vannak felsorolva.

A két szakaszra (a területfelmérés tavasszal és a gazdaságok ellenőrző felmérése ősszel) bontott kezdeti LUCAS-felmérést körülbelül 100 000 ponton végezték el.

Új módszertant (egy EU-ra kiterjedő rácshálón alapuló új mintavétel-tervezés, összhangban az INSPIRE-ajánlásokkal; Infrastructure for Spatial Information in Europe, európai térinformációs infrastruktúra) határoztak meg 2004-ben, amikor az a döntés született, hogy a 2001–2003-as negatív tapasztalatok fényében elhagyják a gazdaságok őszi ellenőrző felmérését.

A felmérés mintavételezésének megtervezéséhez (2006-ban 169 197 pont) szükség volt rá, hogy 2005-ben az EU-25 területére kiterjedő 2 km osztású rácshálón fotóinterpretációval rétegezzék a fő mintavételezési pontokat. A felmérés a mezőgazdasági területre összpontosul, szántóterületeknél és állandó kultúráknál 50 %-os, legelőknél pedig 40 %-os kezdeti mintavételezési rátával (ezen kívül az összes nem mezőgazdasági réteget is lefedték, 10-10 %-os mintavételezési rátával).

Ezt a módszertant követve a felmérők minden georeferens felmérési pontnak megfigyelik a paramétereit a helyszínen. A pontok terepen történő lokalizálásához és eléréséhez GPS-technológiát, ortofotókat és térképeket használnak. A felmérés súlypontjától függően a legfontosabb paraméterek mellett más jellemzők is gyűjthetők (például keresztszelvény felvétele vagy talajminták vétele).

2007 tavaszán a 2005/2006-ban lefedett pontok egy almintáján újabb LUCAS-felmérésre került sor, amely olyan környezeti változókra fókuszált, mint az erózióveszély, az öntözés és a táj jellegzetességei.

Számos tanulmány készült a felmérés eredményeinek elemzéséről, a LUCAS-adatokban rejlő lehetőségekről agrár-környezetvédelmi mutatók esetében, az adatgyűjtésben a légifotó-interpretáció lehetőségeiről, a fényképek tájkategorizáláshoz való felhasználásáról, a leendő LUCAS előkészítő munkálatairól és az adatgyűjtési folyamat javítása érdekében a technológiai fejlemények figyelemmel kíséréséről.

2.1.2. Főbb eredmények

A határozat kívánalmaira adott válaszként a tevékenységek főbb eredményei a következőképpen foglalhatók össze:

A tagállamok által a 2001–2007 között elvégzett kísérleti felmérések rámutattak, hogy a projekt közösségi méretekben is megvalósítható. A LUCAS-felmérés módszertani megközelítésének általános előnyei a következők: 1. magas tematikus pontosság, 2. magas reprezentáltság, 3. a felmérés harmonizált megközelítése, 4. a változások pontos érzékelése, 5. rugalmas felmérési struktúra és 6. gyors végrehajtás (naprakész információk)[3].

LUCAS-adatokat a 2. táblázatban felsorolt valamennyi tagállamban gyűjtöttek. Az EU-15-ben elvégzett 2001–2003-as felmérés felszínborítottságot, földhasználatot és környezetvédelmi paramétereket (lineáris elemek keresztszelvények mentén, erózió, zaj és kockázatok) tartalmazott. A 2005. évi felmérés óta alkalmazott új módszertan és a változás okai a LUCAS-ról szóló 2005. évi külön jelentésben[4]részletesen le vannak írva.

A 2001–2007 közötti időszakban gyűjtött adatok lehetővé teszik a közös agrárpolitikát figyelemmel kísérő idősorok elemzését, a módszertani változások és az adatminták korlátozott kiterjedése miatti korlátokon belül. A mezőgazdaság, a környezetvédelem és a vidék közötti kölcsönhatás a felszínborítottság/földhasználat idővel és a felvett keresztszelvények mentén bekövetkező változásainak értékelésével, illetve a felmért környezeti paraméterek (a 2007-ben felmért tájfelismerés, eróziós kockázat, öntözés, strukturális és lineáris elemek) elemzésével tanulmányozható.

A kísérleti szakaszban további lényeges eredményeket is sikerült elérni, köztük:

- szilárd, EU-szinten harmonizált módszertan, amely a csoporthoz nem tartozó pontok kétszakaszos mintavételét javasolja az első szakasz utáni rétegezéssel[5];

- jelentős mennyiségű adat és fénykép (1,2 terabyte), amely felhasználható a földhasználat és a felszínborítás idővel bekövetkező változásainak méréséhez vagy specifikus felmérések mintavételi bázisaként;

- IT-infrastruktúra, amely működőképes és használatra kész a jövőbeli felmérésekhez is. Hardverrendszerekből és egy adattárházból áll, amelyhez rendelkezésre állnak azok a szoftverek is, amelyek az adatgyűjtéshez, az adatok és a fényképi információk összevetéséhez és minőségének ellenőrzéséhez, a minták generálásához és a becslések kiszámításához, valamint az elkészített fényképeken a táj sokféleségének felismeréséhez és a területfelmérésekhez használt különböző rácshálók összehasonlításához szükségesek;

- alapos tapasztalat a területfelmérések irányításában.

2.1.3. A kísérleti projekt és a létrejött tanulmányok tanulságai

A szükséges pontossággal készíthető EU-szintű becslések

A LUCAS az EU egészére következetes formában kínál információkat a mezőgazdasági területekről, illetve más felszínborítottságról és földhasználatról is, mint például városi vagy erdőadatokról. A fő kategóriák – például búza, gabonafélék, szántó, állandó gyepterület, állandó kultúrák, erdők, városi területek vagy belvizek – esetében a pontosság várhatóan 2 %[6] körüli vagy ennél is jobb. A nemzeti statisztikákkal való összehasonlítás a szántóterület esetében általában jó megegyezést mutat. A megegyezés alacsonyabb szinteken is kielégítő marad gabonafélék, közönséges búza, árpa és kukorica esetében (kivéve 2006-ban a késői idény és a késői vetési időszak miatt). Kisebb területeken a különbségek arányosak a gabona területen való szétszóródásával.

1. táblázat – A LUCAS által elért pontosság a fő felszínborítottsági kategóriákban a 2001., 2003. és 2006. évben

2001 | 2003 | 2006 |

Felszín %-ban | Pontossági hiba: relatív szórás (%) | Felszín %-ban | Pontossági hiba: relatív szórás (%) | Felszín %-ban | Pontossági hiba: relatív szórás (%) |

MESTERSÉGES TERÜLET | 4,80 | 2,7 | 4,80 | 2,2 | 5,62 | 1,07 |

SZÁNTÓ | 25,80 | 1,3 | 25,08 | 1 | 30,92 | 0,26 |

ERDŐ | 35,00 | 1 | 35,23 | 0,8 | 28,83 | 0,40 |

CSERJÉS | 8,30 | 2,9 | 8,18 | 2 | 5,69 | 1,35 |

FÜVES TERÜLET | 15,70 | 1,4 | 16,06 | 1,1 | 23,25 | 0,42 |

FEDETLEN FÖLD | 3,10 | 5,3 | 2,49 | 3 | 3,42 | 1,29 |

VÍZ | 7,30 | 3 | 7,29 | 2,1 | 1,70 | 1,76 |

Megjegyzés: A 2001/2003 és 2006 között a felszínborítottsági kategóriákban tapasztalható változások annak tulajdoníthatók, hogy a felmérésekben más-más tagállamok vettek részt. |

Az adatok érvényesítéséhez a helyszíni fényképek különösen fontosak

A különböző felmérések alatt elvégzett minőségi tesztek során nyilvánvalóvá vált, hogy a felmérők által a helyszínen készített fényképek (vagyis a tájról, a pontról és a felszínborítottságról készült fotók) rendkívül hasznosak voltak a terepen gyűjtött adatok ellenőrzéséhez, érvényesítéséhez és esetleges helyesbítéséhez.

Május előtt nehéz elvégezni a felméréseket a terepen

A 2006-os felmérésben kísérlet történt arra, hogy a szokásos május-június közepei felmérési időszakot előrehozzák március-júniusra, és így már június 15-re elkészüljenek a gabonabecslések. Még ha sikerül is június közepére megadni a becsléseket, az eredményeket nagyban befolyásolják az időjárási körülmények és a mezőgazdasági idény állapota. Ellentmondások keletkezhetnek az adatokban: összekeverednek a korai szakaszban lévő gabonák, a fedetlen talaj felül lesz reprezentálva (a késői vetés vagy az ugaroltatott földek miatt), vagy az áradások és a megközelíthetetlenség lehetetlenné teszi egyes pontok felmérését.

A pontok ismételten megtalálhatók a terepen

A GPS-technológia, a korábbi felmérések fényképei, illetve térképek és ortofotók segítségével lehetőség volt rá, hogy a 2006-ban helyesen felmért összes pontot 2007-ben újra meg lehessen találni.

2.2. Felhasznált források

2. táblázat – A LUCAS-felmérések során felmerült költségek (€-ban)

EU-25 rétegzés | 900 000 |

Belgium és Luxemburg | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN |

Cseh Köztársaság | 66 830 | NN |

Dánia | 98 803 | 112 692 |

Németország | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN |

Görögország | 115 499 | 100 084 |

Spanyolország | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN |

Franciaország | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN |

Olaszország | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN |

Lettország | 44 597 | NN |

Litvánia | 45 000 | NN |

Magyarország | 238 727 | NN |

Hollandia | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN |

Ausztria | 157 808 | 129 669 |

Lengyelország | 78 254 | 451 000 | NN |

Portugália | 110 808 | 92 801 |

Szlovák Köztársaság | 94 640 | NN |

Finnország | 248 377 | 197 511 |

Svédország | 511 470 | 329 470 |

Egyesült Királyság és Írország | 255 791 | 156 340 |

Észtország, Magyarország és Szlovénia (Phare 2000) | 447 500 |

ÖSSZESEN | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 |

* A tagállamonkénti bontás még nem áll rendelkezésre

3. táblázat – A LUCAS módszertani elemzések során felmerült költségek (€-ban)

Leírás | KÖLTSÉG |

A 2001-es LUCAS-felmérés eredményeinek módszertani elemzése | 90 200 |

Tanulmány a fotóinterpretáció szerepéről a LUCAS-felmérésben | 50 000 |

Tanulmány a közösségi LUCAS-felmérés adatainak felhasználásáról (2002–2004) | 463 790 |

A minta javítása a 2. szakaszban | 3 000 |

A LUCAS-adatok többdimenziós keresztelemzése (tájosztályozás) | 280 000 |

Előretekintő tanulmány a LUCAS lehetséges felhasználásáról | 150 000 |

Többszörös adatforrások kombinálása | 42 500 |

Technológiai felügyelet | 70 000 |

Összesen | 1 149 490 |

4. táblázat – A LUCAS IT-infrastruktúrájának költségei (€-ban)

Leírás | KÖLTSÉG |

Szerverek, lemezes tárhely és a biztonsági mentéseket végző rendszer | 109 813,22 |

Munkaállomások, képernyők, nyomtatók | 8 203,77 |

Az adatbemeneti eszköz kifejlesztése | 111 830,00 |

Képfeldolgozó szoftver | 36 587,00 |

Adatbázis-fejlesztés, adattárház | 251 732,00 |

Összesen | 518 165,99 |

2.3. Javaslatok arra, hogyan folytatható a terület-felmérési technikák használata

A LUCAS a következő főbb európai uniós politikaterületekhez járulhat hozzá: felszínborítottság/földhasznosítás, a táj sokfélesége és struktúrája, talajerózió és –minőség, illetve területgazdálkodás. Az olyan politikaterületekhez, mint a légszennyezés, a vízminőség vagy az erdők felügyelete, a LUCAS a tagállamok jogi kötelezettségeit támogathatja az adatok harmonizációjával és viszonylag könnyű elérhetőségükkel[7].

2.3.1. A rendelkezésre álló LUCAS-adatok egy sor alkalmazásra felhasználhatók:

a) Mezőgazdasági és környezetvédelmi adatgyűjtés

A LUCAS – a gazdaságok bevallásaitól független – területalapú terménybecslést adhat, amely nagy jelentőséggel bírhat a KAP piacirányításához, miután teljes mértékben érvényesítették és működőképessé vált, és ha a többi terménystatisztika nem alakult ki, vagy nem teljesen megbízható.

Ezen kívül más specifikus mezőgazdasági vagy környezetvédelmi témákhoz kapcsolódó felmérésekhez mintavételi bázisként szolgálhat.

A LUCAS egyike a tájjal és a felszínborítottsággal kapcsolatos agrár-környezetvédelmi mutatók igen kevés adatforrásának. A LUCAS segítségével Európa-szerte áthidalható a lineáris jellemzőknek és a táj sokféleségének meglétéből adódó információs szakadék.

Egyedülálló alapinformáció-forrásnak tekinthető az eróziós kockázat modellezéséhez , az öntözés felhasználásának felméréséhez, a tájelemek feltérképezéséhez és más környezeti változókhoz.

b) Adatok szolgáltatása tájelemzéshez

A tájelemek, környezeti információk és fényképek történeti archívuma értékes alapvető információforrás a jövő tendenciáinak elemzéséhez . A LUCAS európai léptékben kínál adatokat környezetvédelmi és mezőgazdasági kérdések hosszú távú figyelemmel kíséréséhez.

További hozzáadott érték, hogy az egymást követő felmérések megfigyelései pontosan összehasonlíthatók annak érdekében, hogy fel lehessen fedezni a felszínborítottság és a földhasználat különbségeit és változásait.

Ortofotókkal és távérzékelési adatokkal kombinálva a LUCAS betekintést enged a mezőgazdaság térbeli szerveződésébe és a mezőgazdaság, a természet megőrzése, a kulturális örökség, a zöldterületek stb. közötti egyensúlyba. Érthetővé teszi az élőhelyek nagyságát, elhelyezkedését, összekapcsolódását és töredezettségét, és így támogatja a tájak megőrzését és kezelését.

c) Az adatok összekapcsolása a Föld megfigyelésére irányuló projektekkel

Várhatóan a LUCAS lesz a GMES -hez (Global monitoring for environment and security, globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés[8]) szükséges egyik fő in situ adatszolgáltató. A műholdas kutatást támogató, EU-27 szintű in situ adatokra a 7. kutatási keretprogram űrrel foglalkozó munkaprogramjához van szükség.

A CORINE programot az Európai Környezetvédelmi Ügynökség hajtja végre, és nagy mértékben támaszkodik a LUCAS adataira és fényképeire.

A LUCAS az Unió teljes területéről harmonizált információkat szolgáltat a felszínborítottságról és a földhasználatról. Ez a területkezelési információs rendszer a jövőben a leendő európai téradat-infrastruktúra (ESDI, European Spatial Data Infrastructure) gerincévé is válhat.

2.3.2. A LUCAS-felmérés erőssége azon alapul, hogy a kizárólagos terménybecslés helyett a kombinált mezőgazdasági és környezetvédelmi politikai igények kielégítésére kínál adatokat:

A fent felsorolt egyes célok aligha indokolnak önmagukban egy LUCAS-felmérést. Figyelembe kell venni, hogy a legtöbb EU-tagállamban létezik a gazdaságok hagyományos bevallásán alapuló terménybecslés, a tájmutatók még nincsenek megfelelően definiálva, a Tanács pedig felkérte a Bizottságot, hogy gondosan vegye figyelembe a költségvetési és erőforrásbeli kihatásait minden olyan új adatgyűjtési kezdeményezésnek, amely túlmutat a létező jogszabályi követelményeken.

Másrészt viszont a modellezési erőfeszítések vagy a távérzékelés eredményei nem helyettesíthetik az in situ (vagy terepen végzett) ellenőrzést, ahogy azt a LUCAS-projekt teljesítette. A LUCAS az egyik európai in situ -normaként is meghatározható (pl. az INSPIRE-kezdeményezésen belül).

2.3.3. LUCAS-felmérések a jövőben

2008 tavaszán a Phare 2006 részeként terveznek egy LUCAS-felmérést Bulgáriába és Romániában.

További specifikus LUCAS-felmérésekre kérésre kerülhet sor az általános LUCAS-felméréseket mintavételi keretként felhasználva.

A háromévenkénti LUCAS-felméréseket 2009-ben és 2012-ben lehetne elvégezni az EU teljes területére kiterjedően, hogy a terepmunka megkettőződése nélkül meg lehessen felelni a fent meghatározott legtöbb igénynek.

3. A MARS-PROJEKT

3.1. A projekt célja

A terménymegfigyelő és hozam-előrejelző agrometeorológiai rendszert a MARS-projekt (Monitoring Agriculture with Remote Sensing, távérzékeléses mezőgazdasági monitoring) részeként a Közös Kutatóközpont Polgári Biztonsági és Védelem Intézetének mezőgazdasági csoportja fejlesztette ki. Célja, hogy bizonyítékkal szolgáljon annak megértéséhez, milyen hatással járnak az éghajlati jelenségek a betakarításra, illetve előrejelzést adjon a fő termények hozamaira vonatkozóan. A tevékenység fő eredménye az 1998 óta működő MARS terményhozam-előrejelző rendszer (Crop Yield Forecasting System).

Az 1445/2000/EK és a 2066/2003/EK határozatban lefektetett végrehajtási eljárásokkal összhangban a tevékenységek az agro-meteorológiai modell aktiválására, valamint a NOAA-tól és a VEGETATION-től származó alacsony felbontású műholdas adatok feldolgozási láncára irányulnak. Ezeket az adatokat az európai szántóföldi terményhozamok elemzésére, monitoringjára és előrejelzésére használják. A Közös Kutatóközpont vállalta azt a feladatot, hogy karbantartsa a modellt és a szoftvert, valamint átfogó projektfelügyeletet biztosítson. A MARS-tevékenységek a kutatási keretprogram alá tartozó más olyan konkrét feladatokat is tartalmaznak, amelyekről itt nem emlékezünk meg.

3.2. Módszertan

A MARS terményhozam-előrejelző rendszer négy tevékenységet ölel fel:

- időjárási adatok beszerzése, és az így nyert adatok feldolgozása, kiszámítása, interpolálása és tárolása;

- az időjárási adatok felhasználása a terménynövekedési monitoring-rendszer (Crop Growth Monitoring System, CGMS) agrometeorológiai modelljében. Az eredmény egy sor olyan mutató, amely a fő termények növekedését szimulálja. Ezeket a mutatókat egy földrajzi koordinátákkal ellátott adatbázisban tárolják, amely valamennyi termény esetében lehetővé teszi időjárási statisztikákat tartalmazó tematikus térképek és mutatók létrehozását;

- NOAA-AVHRR és SPOT-VEGETATION műholdfelvételek megszerzése és ezen adatok feldolgozása a Közös Kutatóközpont által meghatározott és kifejlesztett rendszerekkel. A vegetációs állapotra vonatkozó mutatókat a CORINE felszín-borítottsági adatainak (CORINE Land Cover, CLC) felhasználásával számítják ki; a CORINE felhasználásával a felszín-borítottsági osztályok szintjén is kiszámíthatók a vegetációs mutatók. Ez alacsony felbontású műholdfelvételek felhasználásával javítja a mezőgazdasági vegetációs osztályok elemzését;

- a Közös Kutatóközpontban egy olyan kutatócsoport felállítása, amely az adatok statisztikai elemzésével, az előző mutatókat felhasználva mennyiségi előrejelzésekkel, illetve rövid távú terményhozam-elemzések és –előrejelzések publikálásával foglalkozik.

Az 1., 2. és 3. pontban említett operatív tevékenységeket privatizálták. A szerződéseket a 2002–2003-as időszakra egy külső konzorciumnak (MARSOP) ítélték oda, amely az új jogalap szerint a MARSOP2-szerződés formájában folytatta tevékenységét 2004–2007-ig. A fent említett negyedik tevékenységet (a statisztikai elemző és mennyiségi előrejelzést készítő kutatócsoport felállítása) a Közös Kutatóközpontban, a Mezőgazdasági Főigazgatósággal összehangolva közvetlenül a Bizottság irányítja. A tevékenység leginkább említésre méltó eredménye a MARS-hírlevél (MARS Bulletin), amelyből az 1999–2006-os időszakban 94 szám látott napvilágot, 2007-re pedig 21-et terveznek. A MARS-hírlevélben rövid távú időjárás-előrejelzéseket tartalmazó elemzések olvashatók az éghajlatnak az EU fő terményeire gyakorolt hatásáról, és a hírlevelet rendszeresen használja a Mezőgazdasági Főigazgatóság elemzőinek előrejelzéssel foglalkozó csoportja is. A szolgáltatott információkat és adatokat a KAP döntéshozatali folyamatának támogatására használják fel: élelmiszeregyenleg-becslések, költségvetési előrejelzések és a kiadások nyomon követése, készletintervenció és készletgazdálkodás, exportra vonatkozó ajánlattételi felhívások, pihentetési kvóták és a pihentetett területek hasznosítása, az EU piacainak támogatása stb. A Mezőgazdasági Főigazgatóság kérésére ad hoc elemzéseket tartalmazó különkiadások is készülnek. Az operatív adatfeldolgozás eredményei nyilvánosan hozzáférhetők a www.marsop.info oldalon.

A bővítési folyamat következményeként, valamint annak érdekében, hogy a MARS terményhozam-előrejelző rendszer több mint 25 országra kiterjedjen, és professzionálisabbá váljék, 2004-ben számos tevékenység indult meg az ASEMARS-projekt keretében (Actions in support of the Enlargement for the MARS Crop Yield Forecasting System, a bővítést támogató intézkedések a MARS terményhozam-előrejelző rendszerhez). Ezek egészen 2008-ig folytatódni fognak. A projekt hét célkitűzésre van osztva, amelyek hét tételnek felelnek meg:

- A CGMS frissítése: a terménynövekedési monitoring-rendszer kiegészítése és megerősítése a 10 új tagállamban, a hiányzó termények beállítása, az új európai talajtérkép beillesztése, a 2000-es CORINE-adatsorok felhasználása és további automatikus eljárások bevezetése a CGMS statisztikai moduljába.

- Új meteorológiai adatsorok: további meteorológiai állomások, numerikus időjárási modellek alapján előállított adatok mind újraelemzés, mind pedig (tíznapos, havi és évszakra szóló) előrejelzés formájában, valamint agrofenológiai adatok az elemzésekhez használt MARS-adatbázis kiegészítéséhez és megerősítéséhez.

- Az elemzésekhez használt MARS-adatbázis kiegészítéseként és megerősítéseként új közepes és alacsony felbontású műholdas adatok, amelyeket pontosabb műholdalapú mutatók kiszámításához, második generációs Meteosat-adatok előállításához, a fagy- és hőhullámok hatására vonatkozó becslések javításához és jobb felbontású (1 km helyett 200–300 m) MODIS- és MERIS-adatok előállításához használnak.

- Új, működő CGMS, amely probabilisztikus időjárás-előrejelzések együttesén alapul, hogy a CGMS intraszezonális és szezonális időjárás-előrejelzések esetében alkalmassá váljék 10 napos terménybecslések futtatására, illetve képes legyen probabilisztikus terményhozam-előrejelzések előállítására.

- CGMS-Wofost és Lingra kalibrációs platform a rendszeres és ellenőrzött módon történő terménybeállítás megvalósításáért annak érdekében, hogy a termények, legelők és gyepterületek modelljei is frissüljenek, és karban legyenek tartva.

- CGMS érzékenységelemző platform, hogy a modellezés javításának céljából létrejöjjön egy érzékenységelemző eszköz a rendszerérvényesítéshez és az érzékenységelemzéshez.

- Végül 2006-ban közzé tettek egy felhívást az érdeklődés kifejezésére azzal a céllal, hogy a létező nemzeti szolgálatoktól agro-fenológiai adatokat gyűjtsenek. Az adatokra a modellek beállításának javításához és az így nyert szimulációk következetes elemzéséhez van szükség.

A MARS-STAT-projektek 2000–2003 és 2004–2007 közötti közösségi finanszírozását az 5. táblázat (I. melléklet) mutatja.

3.3. Az eredmények értékelése

3.3.1. A MARS terményhozam-előrejelző rendszer

A MARS terményhozam-előrejelző rendszer Európa-szerte független és homogén módon tette lehetővé az éghajlat hozamokra gyakorolt hatásának EU-25-szintű értékelését.

A Mezőgazdasági Főigazgatóság a hírlevél hozam-előrejelzéseit használja kiindulási adatként ahhoz, hogy az Európai Unióra és a tagjelölt országokra összeállítsa a szántóföldi növények egyensúlyi becsléseit.

A kibocsátott előrejelzések értékelése állandó feladat a Közös Kutatóközpont MARS-sal foglalkozó csoportjában. A mennyiségi előrejelzések utólagos hibáit a hivatalos végleges adatokból számítják ki. Az 1999–2003 közötti időszakban nem volt több előrejelzési hiba, mint a MARS-rendszerből származó, előző években közzétett hibák átlaga (forrás: QUAMP-jelentés, egy a Közös Kutatóközpont által finanszírozott és egy független külső vállalat által 2003–2004-ben összeállított tanulmány eredménye). A gabonákra kiszámított átlagos négyzetes gyökeltérés a bővítés utáni előrejelzésekben a hiba növekedését mutatta (0,6 q/ha-ról 1,5 q/ha-ra). Az ASEMARS-projektek első pár éve óta viszont meredeken csökken a négyzetes gyökeltérés tendenciája (2005-ben az eltérés 0,1 q/ha-ra csökkent).

3.3.2. A Közös Kutatóközpont saját költségvetéséből végzett további kutatásai, amelyek a felszínborítottság becslésével kapcsolatos módszertanok megerősítéséhez kötődnek (intézményi támogatás az EUROSTAT-nak a LUCAS-projekthez)

Az agrometeorológiai tevékenységek mellett a Közös Kutatóközpont saját költségvetéséből más kutatási projekteket is végez és finanszíroz. Ezek a LUCAS technológiai felügyeletére és módszertani támogatására korlátozódnak.

A LUCAS mintavételezési hatékonyságának azonos költségvetési kényszerek melletti optimalizálása érdekében Görögországban egy módosított módszertant teszteltek, válaszként a görög mezőgazdasági minisztérium felkérésére.

Az eredmények megerősítették a pontosságnak a módosított pontkeret-módszertan (point frame methodology) elfogadását követően elvárt javulását (hármas tényezővel javított relatív szorás). Ennek következtében a felmérés referenciaként szolgált a 2005. és 2006. évi LUCAS-felmérések részleteinek kidolgozásához.

A második tevékenység egy olyan szoftver kifejlesztése volt, amely az új pontkeret-módszertan szerint számítja ki a LUCAS-becsléseket (CAESAR-szoftver). A szoftvert a 2005-ös és 2006-os LUCAS-felmérésekhez is használták.

3.4. Következtetések

Mivel a Közös Kutatóközpont által a MARS-projekttel kapcsolatban az utóbbi években a KAP támogatására rendelkezésre bocsátott információk és adatok hasznosnak bizonyultak, a Bizottság a 2008–2013-as időszakban is folytatni kívánja a tevékenységet.

.

3.5. I. melléklet

5. táblázat – Az agrometeorológiai rendszer (MARS-STAT) kiadás (€-ban)

Tétel/szakasz | 1. szakasz | 2. szakasz | 3. szakasz | Összesen (mindhárom szakasz) |

Időszak | 2000/2001 | 2002 | 2003 | 2000/2003 |

1. TÉTEL | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 |

2. TÉTEL | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 |

3. TÉTEL | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 |

4. TÉTEL | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 |

Koordináció | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 |

Összesen/szakasz | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 |

6. táblázat – MARS-kiadások a Mezőgazdasági Főigazgatóság költségvetési tételéből (kötelezettségvállalási előirányzatok) a tanácsi rendelet 2004–2007-es időszakra történő megújítása, továbbá a MARS OP II. és az ASEMARS-projektmenetrendek alapján |

MARS-kötelezettségvállalások |

Projekt/év | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | ÖSSZESEN |

MARS OP II – 1. szakasz | 850 000 |

MARS OP II – 2. szakasz | 595 751 |

ASEMARS – 1. szakasz | 649 800 |

MARS OP II – 3. szakasz | 557 233 |

ASEMARS – 2. szakasz | 650 000 |

MARS OP II – 4. szakasz | 600 000 |

ASEMARS – 3. szakasz | 551 924 |

ASEMARS – 4. szakasz | 647 492 |

MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 |

ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 |

MARS összesen | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 |

[1] HL L 163., 2000.7.4., 1. o. A legutóbb a 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

[2] HL L 309., 2003.11.26., 9. o.

[3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Prospective Study on potential use of LUCAS (előretekintő tanulmány a LUCAS lehetséges felhasználásáról). A 61103.2005.001-2006.157. sz. szerződés végső jelentése.

[4] A Bizottság jelentése a tagállamoknak a légi felmérés (LUCAS) és a távérzékelési technikák (MARS) mezőgazdasági statisztikai célú megvalósításáról. COM(2005) XXX.

[5] A szisztematikus minta ( alapminta, base sample) egy az INSPIRE-ajánlásokon alapuló 1 km osztású rácshálóhoz kapcsolódik, és az Európai Unió teljes területén nagyjából 4 millió pontnak felel meg.

A LUCAS főmintája (master sample) az alapminta részhalmaza, és egy az alapminta páros pontjait tartalmazó, 2 km-es osztású rácshálónak felel meg, így nagyjából 1 millió pontot tartalmaz.

A főminta minden egyes pontja fotóinterpretáción megy át, majd hozzárendelik a hét réteg egyikéhez („szántóterület”, „állandó kultúrák”, „állandó gyepterület”, „fás/cserjés terület”, „fedetlen föld és csekély vagy ritka vegetáció”, „víz” vagy „mesterséges terület”). A rétegezett főmintából kiválasztanak egy pontokból álló almintát ( terepminta , field sample), és ezt a megállapított nómenklatúra szerint a terepen tett látogatások során osztályozzák.

[6] Hogy lehetővé váljék az összehasonlítás a gabonaféléken kívüli növényi statisztikákról szóló 959/93/EGK tanácsi rendelettel és a gabonafélék statisztikáiról szóló 837/90/EGK tanácsi rendelettel.

[7] Amint erre a következő tanulmányok rámutattak: EFTAS, SADL, LUXspace (2007), lásd fönt.

[8] www.gmes.info