#2 intézkedés Ahhoz, hogy a magánszektor beruházásainak ugrásszerű növekedése a lehető legnagyobb hatást érje el, meg kell határozni a legígéretesebb nemzeti és regionális szintű értékláncokat. E célból jelenleg a legtöbb afrikai partnerünkkel munkahely-teremtési és növekedési paktumokról folynak egyeztetések a közös erőfeszítések olyan értékláncok köré szervezése érdekében, amelyek a lehető legnagyobb munkahely-teremtési potenciállal rendelkeznek, megragadják a gyártás és a feldolgozóipar előtt nyíló lehetőségeket, felszabadítják a zöld és a kék gazdaságban rejlő jelentős potenciált, támogatják az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens gazdaságokra való átállást, a gazdaság digitális transzformációjában – elsősorban az e-kereskedelemben és az adatgazdaságban – rejlő teljes potenciál kiaknázását, valamint a reformokat igénylő területek kezelését a vállalkozásokat ösztönző környezet javítása érdekében. A munkahely-teremtési és növekedési paktumokkal kapcsolatos munka szükségessé teszi az európai és afrikai magánszektorral folytatott strukturált párbeszédet is, amelyhez a külső beruházási terv keretében létrehozott, az Afrika számára rendelkezésre álló fenntartható üzleti platform szolgál alapul. Biztosított lesz a kapcsolat a G20-ak Afrika-paktumával.

#1 intézkedés Növekedni fog az Afrikának a beruházások vonzása érdekében nyújtott támogatás, melynek során jelentős mértékben és egyre nagyobb összegű fejlesztési támogatás kerül felhasználásra vegyesfinanszírozás és garanciák révén abból a célból, hogy tőkepiaci forrásokat mozgósítson nemzetközi, európai és nemzeti pénzügyi szervezetekkel, a beruházások kockázatának csökkentése és a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése érdekében. A prioritás olyan értéktöbbletet teremtő ágazatokon van, amelyekben a legtöbb lehetőség rejlik a fenntartható munkahelyteremtésre, különösen a nők és a fiatalok számára, és amelyek növelik arra irányuló lehetőségeiket, hogy többek között induló vállalkozások révén megvalósíthassák elképzeléseiket. Ennek során különös figyelmet kell fordítani az instabil helyzetekre is. 2014–2017 között az EU vegyesfinanszírozási műveletekkel közel 35 milliárd EUR-t mozgósított. A külső beruházási terv elindítása és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap 2017. évi létrehozása óta az EU forrásokat mobilizál, melyekkel a vegyesfinanszírozás keretében várhatóan 15 milliárd EUR összegű, a garancia keretében pedig 16 milliárd EUR összegű beruházást fog mozgósítani. Mostantól 2020-ig jó úton halad afelé, hogy megvalósítsa a globális külső beruházási terv azon célkitűzését, amely Afrikában és a szomszédos országokban 2020-ig 44 milliárd EUR értékű beruházás mozgósítására irányul. Konkrét eredményként 30 millió ember és vállalkozás jut majd villamos energiához, és a megújulóenergia-kapacitás 5 gigawattal fog nőni. 24 000 ember vehet majd igénybe minden évszakban járható utakat a közlekedési infrastruktúrába történő tőkeáttételes beruházások révén. 3,2 millió afrikai munkahely létrejöttére lehet számítani a külső beruházási terv keretében csak a kis- és középvállalkozásokra összpontosító beruházási programok révén. Ezek kitűnően példázzák a javasolt szövetség keretében megvalósítandó intézkedések nagyságrendjét és hatását.

#4 intézkedés Az EU támogatni fog egy fontos kezdeményezést, nevezetesen az Afrikai Unió kontinentális szintű afrikai képesítési keretrendszer kialakítását célzó készségfejlesztési kezdeményezését, mely a magánszektor műszaki képzésbe és szakképzésbe való bevonásának előmozdítását, továbbá a munkaerőpiac és a műszaki képzési és szakképzési rendszer elemzését, valamint a diákok és az oktatók mobilitásának irányítását szolgáló eszköz. Támogatni kell a felsőoktatási és kutatási intézmények megfelelő elektronikus infrastruktúrákhoz való hozzáférését. Még könnyebbé kell tenni a diákok, az oktatók és a tudományos dolgozók mobilitását az afrikai kontinensen (afrikai „Erasmus”). A felsőoktatási programok tartalma és az egyetemi hallgatók által elsajátított készségek jobban fognak illeszkedni a munkaerőpiaci igényekhez, és támogatásban részesül a felsőoktatás kontinenst átfogó harmonizációja a végzettségek Afrikán belüli és az EU-ban való elismerésének biztosítása céljából. Az EU a továbbiakban is támogatni fogja az ösztöndíjakat és a csereprogramokat a felsőfokú oktatási intézmények között, valamint a tudásalkotást az egyetemeken, hogy az Erasmus+ keretében teljes értékű szereplőként vehessenek részt a jövő gazdasági fejlődésének és a munkahelyteremtésnek a zálogát jelentő innováció komplex folyamataiban. A Pánafrikai Program keretében nyújtott uniós támogatás 45 millió EUR-ról (a 2014–2017 közötti időszak) 63 millió EUR-ra fog emelkedni a 2018–2020 közötti időszakban, a teljes összeg így 108 millió EUR-t tesz ki.

Az EU és Afrika között régóta partneri viszony áll fenn a kora gyermekkori és alapfokú oktatástól a felsőoktatásig terjedő oktatás területén, ideértve a szakképzést, a vállalkozói ismeretek oktatását, valamint a kutatást és innovációt is. 2014 és 2020 között az EU közel 1,34 milliárd EUR-val támogatja az afrikai kétoldalú oktatási programokat. Ebből az összegből közel 230 millió EUR-t (17 %-ot) tesz ki a szakképzés. 2020-ig 35 000 afrikai hallgató és kutató vehet részt az Erasmus+ programban, ami 2027-ig összesen 105 000 résztvevőt eredményez. 2020-ig 750 000 ember vehet részt műszaki képzésben, szakképzésben és készségfejlesztő szakképzésben. Emellett az „Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért” révén az EU nagymértékben támogatja az olyan gazdaságfejlesztési programokat, amelyek célja a készséghiányok kezelése, a foglalkoztathatóság javítása a szakképzés révén, valamint a munkahelyteremtés és az önfoglalkoztatási lehetőségek támogatása. A Száhel-övezetben és Afrika szarván e programok 2015 óta összesen 1,1 milliárd EUR-t tettek ki. Az EU a 2014–2020 közötti időszakban az oktatást az olyan globális kezdeményezések révén is támogatja, mint a globális partnerség az oktatásért program, amelyhez 475 millió EUR-t biztosít.

Afrika népessége a világ régióit tekintve a legfiatalabb és továbbra is erős demográfiai növekedést mutat, de munkaereje a világon a legkevésbé képzett munkaerő. A műszaki képzésbe és szakképzésbe való beiratkozás Afrikában jelenleg csupán 6 %-a a középfokú oktatásba történő összes beiratkozásnak. Bár a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés bizonyos mértékben természetes és elkerülhetetlen bármely növekvő és a szerkezetét átalakító gazdaságban, Afrikában a műszaki és szakképzés, valamint az általános oktatás keretében sok diplomás végez olyan területeken, amelyek iránt gyenge a munkaerő-kereslet.

A beruházásokat és a munkahelyteremtést fellendítő gazdasági partnerségnek szem előtt kell tartania, hogy a munkaerőpiaci igényeknek megfelelő készségek álljanak rendelkezésre. Több beruházásra van szükség egyrészt annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az emberek, elsősorban a lányok és a nők számára az oktatáshoz – nevezetesen a műszaki képzéshez és szakképzéshez – való hozzáférést, valamint a digitális készségek és kompetenciák fejlesztését, másrészt pedig a fiatalok által a közép- és a felsőfokú oktatás szintjén elsajátított készségek és a munkához szükséges készségek közötti eltérés kezeléséhez. Ez segíteni fogja a fiatalokat abban, hogy elsajátíthassák a jövőjük építéséhez szükséges készségeket, és konszolidálni fogja a legális migrációs lehetőségeket is.

Az Európai Unió által a tunéziai gazdaságnak nyújtott széles körű támogatás (amelynek keretében mikrohitelt nyújtott 60 000 személy számára kisvállalkozások beindításához vagy bővítéséhez) célja annak biztosítása, hogy az ország képes legyen kielégíteni a növekvő számú fiatal, magasan képzett tunéziaiak igényeit, akik készen állnak belépni a munkaerőpiacra. Egy 25 millió EUR összegű új program közel 1000 tunéziai induló vállalkozást fog támogatni a következőkben: i. az induló vállalkozások és a vállalkozók rendelkezésére álló szolgáltatások javítása (pl. közös munkaterek, inkubátorházak vagy akcelerátorok), és ii. az innovatív vállalkozói szellemet és az induló vállalkozásokat támogató szabályozási környezet megvalósításának támogatása. Az ígéretes induló vállalkozások is részesülnek majd magvető finanszírozásban. Az ilyen innovatív program célja, hogy hozzájáruljon Tunézia gazdasági diverzifikációjához és növekedésének felgyorsításához azáltal, hogy új típusú, nagy potenciállal rendelkező vállalkozásokat teremt.

#3 intézkedés Európának és Afrikának érdeke, hogy szorosabban együttműködjön a stratégiai fejlesztések és érdekek terén. Az Európai Bizottság az idei év vége előtt az afrikai és európai köz-, magán- és pénzügyi szereplőkből, valamint tudományos szakemberekből álló szektorális csoportokat fog kialakítani, melyek segítségével megvizsgálja és támogatja az olyan kritikus gazdasági területeken történő stratégiai fejlesztéseket, mint a digitális megoldások, az energia, a közlekedés és a mezőgazdaság. A cél a hosszú távú kihívásokra és stratégiai érdekekre való összpontosítás, a hatások felgyorsításának, a köz- és magánberuházások fellendítésének, valamint a tudás és a know-how legjobb megosztási módjainak vizsgálata révén. Ez segítené az afrikai országokban az ágazati politika és a szabályozási reform előmozdítását és rangsorolását célzó stratégiák meghatározását, valamint a kapcsolódó uniós köz- és magánberuházásokat. 2018 májusában az EU és az Afrikai Unió már létrehozott egy afrikai és európai szakértőkből álló, a vidéki Afrikával foglalkozó munkacsoportot, amely tanácsokat és ajánlásokat fogalmaz meg a mezőgazdaság területén folytatott együttműködésünk prioritásaira és következő lépéseire vonatkozóan, megvizsgálva többek között azt, hogy miként lehet ösztönözni Afrikában a fenntartható mezőgazdaságba irányuló köz- és magánberuházásokat, hogyan lehet elősegíteni az EU felelősségteljes magánberuházásait, az Afrikán belüli kereskedelem és az afrikai országokból származó export fellendítését, valamint azonosítani a mezőgazdaság, az agrárvállalkozások és az agráripar területén dolgozó afrikai fiatalok támogatását célzó legjobb szakpolitikákat. Az Európai Unió–Afrikai Unió 2018 májusában megrendezett bizottságközi találkozóját követően folyamatban van az Európai Unió–Afrikai Unió digitális gazdasági munkacsoport létrehozása. Folyamatban van továbbá az Afrika és az EU közötti közös szakminiszteri találkozók szervezése és megrendezése. A Bizottság támogatni fogja továbbá az említett szövetség megvalósításához hozzájáruló olyan tagállami kezdeményezéseket is, mint pl. az Ausztria által a tanácsi elnöksége keretében szervezett Afrika–Európa magasszintű fórum, amely az év vége előtt kerül megrendezésre.

#6 intézkedés A fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló szövetség keretében a Bizottság megerősített párbeszédet és együttműködést javasol az afrikai partnerekkel a beruházási környezetről és adott esetben a beruházásvédelemről. Ehhez társul az üzleti környezet és az afrikai intézmények technikai és intézményi kapacitásainak – többek között digitális megoldásokkal történő – javítását szolgáló szakpolitikai reformok további támogatása, melynek célja a szilárd alapokra épülő államháztartási gazdálkodás biztosítása, ideértve a közbeszerzések és a kiadások átláthatóságát, a korrupció és a csalás elleni küzdelmet, az elszámoltathatóság javítását, a jogállamiság tiszteletben tartását és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést. Az EU ikerintézményi együttműködési és technikai segítségnyújtási eszközeinek fokozott igénybevétele, valamint az erőteljesebb információcsere javítani fogják a közigazgatási szervek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát. Fokozni kell a partnerek számára a hazai erőforrások mozgósításához nyújtandó támogatásra irányuló erőfeszítéseket is, beleértve az illegális pénzmozgások elleni küzdelmet. Az illegális pénzmozgások következtében évente legalább 50 milliárd USD távozik a kontinensről, mely összeg jóval meghaladja az éves hivatalos fejlesztési támogatás teljes összegét. Ezek a kérdések tárgyát képezik az EU és a partnerországok közötti párbeszédnek, nevezetesen a költségvetés-támogatás és a politikai párbeszéd összefüggésében, továbbá megvitatásra kerülnek a magánszektorral a külső beruházási terv keretében folytatott párbeszédek, valamint az EU üzleti fórumai, továbbá a magánszektorral, a tudományos körökkel és a pénzügyi szereplőkkel folytatott ágazati stratégiai eszmecserék keretében. Biztosított lesz a kapcsolat a G20-ak Afrika-paktumával. 2016-ban az EU és az uniós tagállamok által az afrikai üzleti környezet javítására nyújtott támogatás 200 millió EUR-t tett ki, ebből az uniós támogatás 50 millió EUR volt. A 2018–2020 közötti időszakban a külső beruházási terv 3. pillére az afrikai üzleti és beruházási környezetre irányuló reformokhoz nyújtott uniós támogatás jelentős növekedését irányozza elő, mely összeg évente átlagosan 300–350 millió EUR között mozog, az irányítás javítását, valamint a béke és a stabilitás biztosítását célzó fellépések mellett. Ez az összeg a 2021–2027 közötti időszakban tovább emelkedik a következő többéves pénzügyi keretnek megfelelően.

A magánszektor beruházásai fellendítésének feltétele a béke, a biztonság és a stabilitás, valamint az ösztönző beruházási és üzleti környezet, ideértve a makrogazdasági stabilitást és a nyitott pénzügyi rendszereket a magánszektor hitelállományának növelése érdekében. Magában foglalja továbbá a tágabb értelemben vett olyan kritikus kormányzási kérdések kezelését célzó megfelelő intézkedéseket is, mint például a kormányzati intézmények szilárdsága, a jogállamiság, az átláthatóság és az elszámoltathatóság, valamint a korrupció és az illegális pénzmozgások.

Az EU intézkedések egész sorával támogatja a vállalkozás-alapításhoz és a gazdasági fejlődéshez szükséges környezet javítását, a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz jutásának megkönnyítését, valamint a kulcsfontosságú értékláncokban betöltött szerepük erősítését a gazdaság élénkítése és – különösen a fiatalokra irányuló – munkahelyteremtés céljából. E 75 millió EUR összegű beavatkozás tőkeáttétele várhatóan mintegy 400 millió EUR lesz. Az eszköz célja i. a mikro-, kis- és középvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése, valamint a szellemi tulajdonjogok védelmének erősítése, ii. a mikro-, kis- és középvállalkozások hosszú távú finanszírozáshoz és know-how-hoz való hozzáférésének megkönnyítése, a vállalkozások növekedésének és versenyképességének támogatása, az értékláncok fejlesztésének elősegítése érdekében az üzleti kapcsolatok elősegítése, az innováció ösztönzése a mikro-, kis- és középvállalkozások, köztük a fiatal vállalkozók körében. Etiópia – Az üzleti környezettel kapcsolatos párbeszéd támogatása Az EU induló finanszírozást biztosított az EU etiópiai üzleti fóruma számára, amely támogatja az üzleti környezetről folytatott párbeszédet a különböző kormányügynökségek és az uniós beruházók között, és 2015 óta rendszeres eszmecserét folytatott az etiópiai beruházási bizottsággal. A felvetett kérdések (a 2016-ban frissített 2014. évi üzleti barométer alapján) közé tartozott az adóigazgatás és az adminisztratív teher, a cégbejegyzés/engedélyezés és a vízumkiadás, a logisztika és a Forex rendelkezésre állása. E témák némelyike magasabb szinten is szerepelt a politikai párbeszéd keretében. A fórum hozzájárult a beruházási környezet fejlődéséhez és kommunikációs csatornaként szolgál a kormány és az üzleti közösség között. Az EU etiópiai üzleti fóruma jelenleg önfinanszírozó.

4. A gazdasági integráció és a kereskedelem teljes potenciáljának kiaknázása

Az értéknövelő és munkaerő-igényes ágazatokba történő beruházásokhoz elengedhetetlen a termékek és szolgáltatások piacának megléte. Afrikában a regionális és a kontinentális szintű gazdasági integrációs folyamat előmozdítása és az EU-val való kereskedelmi kapcsolatok fellendítése ezért a koherens gazdasági stratégia alapvető elemei.

Az aktuális helyzet

Az Afrikán belüli kereskedelem továbbra is nagyon alacsony a jelentős növekedési potenciál ellenére; az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája adatai alapján 2000-ben az Afrikán belüli kereskedelem 10 %-ot, 2014-ben 16 %-ot tett ki, Afrika EU-val folytatott kereskedelme viszont jelentős: az EU Afrika legnagyobb kereskedelmi partnere, 2017-ben az afrikai áruexport 37 %-át tette ki 110 milliárd EUR értékben, továbbá az afrikai import 35 %-át 133 milliárd EUR értékben, és az EU továbbra is a legnyitottabb piac és a fő célterület az Afrikában előállított termékek számára. Afrika világviszonylatban az EU kereskedelemösztönző támogatásának legnagyobb kedvezményezettje is, ami 2015-ben 4,8 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalást jelentett. Az EU és Afrika közötti kereskedelem adatai azonban az EU és Svájc közötti kereskedelem adataihoz hasonlóak, ami jól mutatja, hogy az EU és Afrika közötti kereskedelem jelentős növekedési potenciállal rendelkezik mindkét irányban.

Javasolt intézkedés

#7 intézkedés Az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezet 2018. márciusi elindítása, az egységes afrikai légiközlekedési piac elindítása és a személyek szabad mozgásáról szóló jegyzőkönyv aláírása egyértelműen jelzi Afrika további gazdasági integrációra irányuló törekvéseit. Az EU teljes mértékben támogatni fogja az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezetet. Az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezetről szóló tárgyalásokhoz nyújtott támogatás 7 millió EUR-ról (2014–2017) 50 millió EUR-ra (2018–2020) fog emelkedni, és intézményi támogatásra, valamint a (például a kereskedelem technikai akadályairól, az állat- és növényegészségügyi intézkedésekről, a szellemitulajdon-jogról és a földrajzi árujelzőkről, a beruházásokról, a versenyről és az e-kereskedelemről szóló) tárgyalások különböző szakaszainak technikai támogatására, többek között az adatgyűjtés és az adatelemzés támogatására használják fel.

#8 intézkedés Az EU és Afrika közötti kereskedelem megerősítése. Az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezet megvalósítására építve a hosszú távú perspektíva egy kontinensek közötti átfogó szabadkereskedelmi megállapodás létrehozása lehet az EU és Afrika között. Ennek előkészítése érdekében a gazdasági partnerségi megállapodásokat, a szabadkereskedelmi megállapodásokat, beleértve az észak-afrikai országoknak felkínált mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségeket, valamint az EU-val kialakított egyéb kereskedelmi rendszereket, mint az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezetet előmozdító építőelemeket, a legnagyobb mértékben ki kell aknázni. A cél az afrikai export további növelése és – többek között a termelő- és a feldolgozóiparba irányuló – beruházások vonzása, valamint a regionális értékláncok kialakításának ösztönzése rugalmas származási szabályok révén. Ennek támogatása érdekében a szövetség tovább erősíti és célzottabbá teszi a kereskedelemösztönző támogatással kapcsolatos intézkedéseket a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, továbbá a műszaki és minőségi termékszabványok és egyéb szabályozási intézkedések közelítése érdekében.

#9 intézkedés A gazdasági integráció, valamint a regionális, kontinentális és globális rendszerhez kapcsolódó értékláncok fejlesztése szintén megköveteli a konnektivitást, mind Afrikán belül, mind az EU és Afrika közötti stratégiai kapcsolatok tekintetében. Az infrastrukturális beruházások alátámasztják az afrikai országok azon képességét, hogy teljes mértékben kihasználhassák a munkahely-teremtési és növekedési lehetőségeket. A szövetség szakpolitikai keretek és az olyan az alapvető fontosságú infrastruktúrák támogatására fog összpontosítani, mint a széles sávú rendszer és az elektronikus infrastruktúra. Külön figyelmet kell szentelni többek között az olyan ágazatoknak, mint a fenntartható energia, a közlekedés, az adatgazdaság, az infokommunikációs technológiák, a körforgásos gazdaság, a természeti erőforrások fenntartható használata, a hulladék- és vízgazdálkodás, valamint a kék növekedés. Ez kiterjedhet az uniós iparral való partnerségek felkínálásra is, különösen azokban az ágazatokban, amelyekben az EU vezető szerepet tölt be a világban. Ez összekapcsolódik a vegyesfinanszírozás és a garancia révén megvalósuló beruházásokhoz nyújtott támogatással.

Az EU kereskedelemösztönző támogatása Afrika számára Az EU és tagállamai világviszonylatban vezető szerepet töltenek be a kereskedelemösztönző támogatás nyújtása terén 13,2 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalással (ami a globális kereskedelemösztönző támogatás 29 %-a), melyből Afrika továbbra is a legnagyobb részt kapja: 2015-ben ez az összeg 4,8 milliárd EUR volt (az EU együttes kereskedelemösztönző támogatásának 36 %-a). Afrika a vissza nem térítendő támogatások elsőszámú kedvezményezettje; más régiók esetében a támogatások diverzifikáltabbak (vissza nem térítendő támogatások, kölcsönök és saját tőke) rendelkeznek. Ez magában foglalja az EU kereskedelemhez kapcsolódó segítségnyújtását (beleértve a kereskedelempolitikát és a szabályozást, a kereskedelem fejlesztését és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését, továbbá a kereskedelemmel kapcsolatos egyéb igényeket), valamint az olyan tágabb kereskedelemösztönző támogatási kategóriákat, mint például a kereskedelemmel kapcsolatos infrastruktúra (fizikai infrastruktúra, beleértve a közlekedést és a tárolást, a kommunikációt, az energiatermelést és -ellátást), a termelési kapacitások kiépítése (a kereskedelem fejlesztése és az olyan termelési ágazatok, mint a mezőgazdaság, a halászat, az erdőgazdálkodás, az ipar, az ásványi erőforrások és a bányászat), a kereskedelemmel kapcsolatos kiigazítások (a kereskedelempolitikai reformokat végrehajtó országok állami költségvetéséhez való hozzájárulás). Madagaszkár – A gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtási terve A madagaszkári gazdasági partnerségi megállapodás nemzeti végrehajtási terve értelmében a madagaszkári textilipari vállalatok az EU-val kötött gazdasági partnerségi megállapodás és a hozzá kapcsolódó támogatás (mintegy10 millió EUR) előnyeit élvezik. Például az EPSILON madagaszkári textilipari vállalat megragadta az uniós piachoz való vám- és kvótamentes hozzáférés és a kedvezőbb származási szabályok nyújtotta lehetőségeket, amelyek lehetővé tették az egyszeri feldolgozást és a nyersanyagoknak a világ minden tájáról történő beszerzését. A terv gyorsan növelte a vállalat világszintű elismertségét az uniós és nemzetközi normáknak való megfelelésének köszönhetően, és a vállalat a vezető márkákkal együttműködve elősegíti a vállalati társadalmi felelősségvállalást az iparágban. A vállalatot 1999-ben alapították 100 alkalmazottal. Ma 2000 alkalmazottja van. Munkavállalóinak 75 %-a rendelkezik bankszámlával, az alkalmazottak gyermekeinek 100 %-a iskolába jár, az alkalmazottak 50 %-a lakástulajdonos, a vezetők 98 %-a pedig belső előléptetéssel került a pozíciójába.

5. Módszerek és eszközök

#10 intézkedés A szövetség sikeréhez szükséges az európai és afrikai partnerek közötti folyamatos párbeszéd, a magánszektor fokozottabb bevonása és a civil társadalommal folytatott szoros konzultáció. A szövetséget jelentős nagyságú pénzügyi erőforrásokkal is támogatni kell. Az EU és tagállamai már most Afrika elsőszámú partnerei, 2016-ban az Afrikának nyújtott összes hivatalos fejlesztési támogatás 55 %-át adták, ami 23 milliárd EUR-nak felel meg.