EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.10.7. COM(2020) 620 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Egyenlőségközpontú Unió:















a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer {SWD(2020) 530 final}



Hol az emberiesség esszenciája, amikor minden egyes nap roma személyeket rekesztenek ki a társadalomból, mások pedig pusztán bőrszínük vagy vallásuk miatt ütköznek korlátokba? Ursula von der Leyen, a Bizottság elnöke, Az Unió helyzete (2020) Európának kötelessége megvédenie a kisebbségeket a rasszizmustól és a hátrányos megkülönböztetéstől. A cigányellenesség helyébe a nyitottságot és az elfogadást, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények helyébe a toleranciát és az emberi méltóság tiszteletben tartását, a megfélemlítés helyébe pedig a holokauszttal kapcsolatos oktatást kell állítanunk. Mindenekelőtt a sokféleséget kell előmozdítanunk, mert ez egy csodálatos ajándék, amely Európát erőssé és ellenállóvá teszi. A Bizottság ezért felkér minden tagállamot arra, hogy csatlakozzon a nagy számú roma etnikai kisebbségeinket szembetűnően sújtó rasszizmus és a hátrányos megkülönböztetés felszámolását célzó vállaláshoz. Sürgetjük a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó új uniós stratégiai keretrendszer mellett, hogy előmozdítsák a társadalmi méltányosságot és a valamennyi értelemben vett nagyobb egyenlőséget. Ursula von der Leyen elnök, Vera Jourová alelnök és Helena Dalli biztos nyilatkozata a 2020. évi roma holokauszt emléknapot megelőzően I. Bevezetés Az egyenlőségközpontú Unió építése a Bizottság egyik fő prioritása. Az EU rendelkezik a valódi egyenlőségközpontú Unió kialakításához szükséges jogi eszközökkel és átfogó szakpolitikákkal. Ugyanakkor, amint azt az EU 2020–2025-ös időszakra vonatkozó, rasszizmus elleni cselekvési terve hangsúlyozza, továbbra is tapasztalható faji vagy etnikai származás alapján történő hátrányos megkülönböztetés. Ez különösen igaz a romákra, akik továbbra is gyakran marginalizált helyzetben vannak. A kontinens 10–12 millió főre becsült roma népességéből sokan szenvednek a mindennapokban hátrányos megkülönböztetéstől, cigányellenességtől és társadalmi-gazdasági kirekesztéstől. A Bizottság 2011-ben elfogadta a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020-ig tartó időszakra szóló uniós keretrendszerét . Ez elsősorban a romák unióbeli és bővítési országokbeli társadalmi-gazdasági kirekesztésének kezelését célozza az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, az egészséghez és a lakhatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítása révén. Felkérte a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti romaintegrációs stratégiákat, jelöljenek ki nemzeti roma kapcsolattartó pontokat és határozzanak meg nemzeti szintű célokat. Két évvel később a Tanács a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló ajánlást fogadott el, amely útmutatást nyújtott a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogyan erősítsék meg nemzeti stratégiáik végrehajtását . A nyugat-balkáni régió önkéntesen vállalta, hogy megfelel a 2020-ig tartó időszakra szóló nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének. Ez a két eszköz fontos volt a tekintetben, hogy kiemelt helyet biztosított a romák társadalmi befogadásának az uniós és nemzeti programokban, valamint mobilizálta az uniós szakpolitikai, jogi és finanszírozási eszközöket. Azonban a roma integráció terén elért haladás az elmúlt 10 évben korlátozott volt, még akkor is, ha jelentős különbségek vannak a szakpolitikai területek és az országok között . A legjelentősebb haladást az oktatás terén sikerült elérni, különösen a korai iskolaelhagyás csökkentésének, valamint a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban és a kötelező nevelés-oktatásban való részvétel növelésének köszönhetően. Ugyanakkor nőtt a roma tanulók oktatási szegregációjával kapcsolatos esetek száma. A romák szegénység kockázatának való kitettsége és saját megítélésük szerinti egészségi állapota javult, de orvosi ellátásuk továbbra is korlátozott. A munkaerőpiacra való belépés nem javult, és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal romák aránya még nőtt is. A lakhatási helyzet továbbra is nehéz, különösen a nem megfelelő és szegregált lakhatás miatt. Úgy tűnik, hogy némileg csökkent a romák hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos tapasztalatainak száma, és javult a romák általános népesség általi elfogadottsága. Azonban a cigányellenesség, a gyűlölet-bűncselekmények, a romákat, különösen a nőket és gyermekeket érintő emberkereskedelem továbbra is komoly aggodalomra ad okot . A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének következtetései lehetőséget nyújtanak e tartós hiányosság kezelésére irányuló fellépések megerősítésére. Ez annál is inkább fontos, hogy a Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a kirekesztett és marginalizált roma közösségek rendkívüli kitettek a negatív egészségügyi és társadalmi-gazdasági hatásoknak. Ez a közlemény a nagyobb és gyorsabb előrehaladás érdekében új uniós romastratégiai keretet határoz meg, és előremozdítja az egyenlőséget, a társadalmi-gazdasági befogadást és a romák hathatós részvételét. Miközben a tagállamok a frontvonalon küzdenek azért, hogy valódi változást érjenek el a romák helyzetében, ami erőteljesebb politikai elkötelezettséget követel meg, az EU abban segítheti őket, hogy hatékony megközelítést dolgozzanak ki, és biztosíthatja számukra a megfelelő eszközöket. Ez a stratégiai keretrendszer az előző keretrendszer értékelésének megállapításaiból, a széles körű konzultációkból , a nemzeti stratégiák végrehajtásának éves értékeléseiből , valamint a korábbi intézkedések korlátozott hatékonysága okainak elemzéséből merít. Választ ad az Európai Parlament, a Tanács és a civil társadalom megerősített, 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós kezdeményezésekre irányuló felhívásaira. Felismeri, hogy nem minden romát érint a társadalmi kirekesztés, de valamennyien szenvedhetnek a hátrányos megkülönböztetéstől és a társadalmi szerepvállalás lehetőségének hiányától. Interszekcionális megközelítést alkalmaz, amely érzékeny az etnikai származásnak az identitás más aspektusaival való kombinációjára és azokra a módokra, amelyeken e metszéspontok hozzájárulnak a hátrányos megkülönböztetés egyedi tapasztalataihoz. Ez az uniós romastratégiai keret több más kezdeményezéshez is hozzájárul. Közvetlenül hozzájárul a rasszizmus elleni uniós cselekvési tervhez, a szociális jogok európai pilléréhez, valamint az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjéhez és a fenntartható fejlődési célokhoz. A méltányosság és a befogadás megvalósítása az erőforrások nagyobb mértékű felhasználását és jobb elosztását, valamint a roma közösségek, valamennyi kormányzati szint, ágazat és érdekelt fél (nemzeti kormányok, uniós intézmények, nemzetközi szervezetek, civil társadalom, valamint az ipar és a tudományos élet) bevonását és partnerségét követeli meg. Különösen fontos az európai és a nemzeti szint közötti szoros együttműködés. Uniós szinten ez a stratégiai keret ambiciózus közös célkitűzéseket és célokat határoz meg. Nemzeti szinten a kormányoknak erős romastratégiai kereteket kell kidolgozniuk, hosszú távú kötelezettségvállalásokat kell tenniük, és szorosan együtt kell dolgozniuk az uniós intézményekkel a romák egyenlősége, társadalmi befogadása és részvétele terén. A 2016-os tanácsi következtetésekben javasoltaknak megfelelően a Bizottság a 2013-as tanácsi ajánlás felülvizsgálatát és felváltását célzó javaslatot fogad el. II. A romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó közös célkitűzések A jelenlegi keretrendszer értékelése, valamint az abból az Európai Parlament, a Tanács, továbbá több európai és nemzeti civil szervezet által levont következtetések rámutattak a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó kötelezettségvállalás mind uniós, mind nemzeti szintű megújításának és megerősítésének szükségességére. Megerősített kötelezettségvállalás szükséges a hátrányos megkülönböztetés – ezen belül a cigányellenesség – leküzdése, valamint a romák oktatás, foglalkoztatás, egészségügy és lakhatás terén megvalósuló befogadásának javítása érdekében . A romákat be kell vonni, az intézkedések tervezésétől azok végrehajtásáig. A fellépésnek egyúttal el kell ismernie a roma népességet alkotó egyes csoportok sokféleségét és azt, hogy szükségleteik sem azonosak. Ezért a Bizottság hét célkitűzést határoz meg uniós szinten a 2030-ig terjedő időszakra. Közülük három célkitűzés horizontális az egyenlőség, a társadalmi befogadás és a részvétel terén. A többi négy célkitűzés ágazati jellegű, és az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügy területét érinti. E célkitűzések hatékony megvalósítása érdekében biztosítani kell, hogy haladás mérhető legyen. Ezért, és most először, a Bizottság kiemelt mennyiségi uniós célokat javasol e célkitűzések elérésének nyomon követésére. Bár ezek a célok 2030-ra minimálisan elérendő előrehaladást határozzák meg, a hosszú távú cél továbbra is a tényleges egyenlőség biztosítása, valamint a romák és az általános népesség közötti különbségek megszüntetése marad. Ezek a célok a roma közösségekben végzett felmérések tapasztalatainak gyümölcsei, és egy, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (FRA), a tagállamokat, valamint a roma és a romákat támogató civil szervezeteket bevonó, részletes konzultációból erednek. Az alábbi ábrák a hét célkitűzést, az uniós szintű célértékeket, az elérendő haladást és a jelenlegi helyzetet mutatják be.

További mutatók állnak feltérképezés alatt.

III. Megújult és megerősített nemzeti fellépés az egyenlőség, a társadalmi befogadás és részvétel érdekében E stratégiai keret célkitűzéseinek eléréséhez mind uniós, mind pedig nemzeti szintű fellépésre szükség van. Ez az egymást kiegészítő megközelítés az egyetlen módja annak, hogy tényleges változást lehessen előidézni. Nagyrészt a tagállamok hatáskörébe tartoznak az e keret által érintett területek, és strukturált megközelítésre van szükség. Bár a romák helyzete országonként eltérő, nemzeti szinten növelni kell az elkötelezettséget és a kiszámíthatóságot, hogy valódi változást lehessen elérni a romák mindennapi életében. Ez magában foglalja a civil társadalom és az összes érdekelt fél bevonását a nemzeti romastratégiai keretek kialakításába. A nemzeti szintű fellépés előmozdítása a nemzeti romastratégiai kereteken keresztül A tagállamoknak nemzeti romastratégiai kereteket kell kialakítaniuk, elfogadniuk és végrehajtaniuk, amelyeknek az alábbiakat kell tartalmazniuk: oközös vonások ominimális kötelezettségvállalások, amelyek mindenkire alkalmazandók olehetséges további kötelezettségvállalások a nemzeti helyzettől függően oambiciózusabb kötelezettségvállalások azon tagállamok esetében, ahol nagy roma közösségek élnek Az e tételekre vonatkozó javaslatok az alábbiakban láthatók. Ahol lehetséges, konkrét nemzeti célszámokat kell meghatározni. A Bizottság minden szükséges iránymutatással segíteni fogja ezt a folyamatot. Ezenkívül támogatja a nemzeti intézkedéseket, beleértve az egyenlőségről szóló jogszabályok végrehajtását, a romák egyenlőségének általános érvényesítését, az integrációt és az uniós szakpolitikai kezdeményezésekben való részvételt, valamint a romáknak szóló és a cigányellenességgel szembeni küzdelmet segítő uniós források mozgósítását. A tagállamoknak 2021 szeptemberéig kell befejezniük e nemzeti keretek kidolgozását, és megosztaniuk azokat a Bizottsággal. E közleménnyel együtt a Bizottság elfogadja a romák egyenlőségéről, társadalmi befogadásáról és részvételéről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, amely meghatározza a tagállamok által az uniós célkitűzések elérése érdekében bevezetendő konkrét intézkedések jegyzékét. A kettő tehát kiegészíti egymást. A javasolt ajánlás segíti az érdekelt felek kapacitásépítését és a köztük lévő partnerséget, beleértve a roma kapcsolattartó pontokat, az egyenlőséggel foglalkozó szervezeteket, a civil társadalmat, valamint a regionális és helyi szereplőket. Továbbá iránymutatást nyújt az uniós és nemzeti források hatékonyabb felhasználásának biztosításához, valamint a nemzeti romastratégiai keretek hatékony nemzeti nyomon követéséhez, jelentéséhez és értékeléséhez. III.1. Iránymutatás a közös, de differenciált megközelítést követő nemzeti fellépésről Annak érdekében, hogy segíteni lehessen a tagállamoknak az érdemi és hatékony nemzeti romastratégiai keretek kialakításában, a Bizottság számos közös vonást, valamint minimális kötelezettségvállalást javasol az összes nemzeti romastratégiai keret tekintetében. Ezenkívül mivel a romák aránya, valamint helyzetük tagállamonként jelentősen eltérő, a Bizottság további és még inkább célzott kötelezettségvállalásokat javasol. Elismeri a tagállamokban fennálló helyzetek sokszínűségét, és lehetővé teszi a közös, mégis differenciált megközelítést. A Bizottság egyrészt azt javasolja, hogy minden nemzeti romastratégiai keret rendelkezzen az alábbi közös vonásokkal: üAz egyenlőségre helyezett hangsúly megerősítése a társadalmi befogadás szempontú megközelítés kiegészítése érdekében: Továbbra is kulcsfontosságú a romák társadalmi befogadása szempontjából, hogy integrált megközelítést alkalmazva foglalkozzanak a négy szakpolitikai területtel (oktatás, foglalkoztatás, egészségügy és lakhatás), azonban egyértelmű hangsúlyt kell helyezni az egyenlőségre is. Különösen a hátrányos megkülönböztetéssel és a cigányellenességgel szembeni küzdelmet kell fő célkitűzésként és átfogó prioritásként kezelni az egyes szakpolitikai területeken, kiegészítve ezzel a társadalmi befogadás szempontú megközelítést. A közös hangsúlynak biztosítania kell, hogy a romák ténylegesen hozzáférjenek a gazdasági és társadalmi igazságossághoz és az esélyegyenlőséghez. üA részvétel előmozdítása a társadalmi szerepvállalás lehetővé tételén, az együttműködésen és a bizalmon keresztül: A romák érdemi részvételét a szakpolitikai döntéshozatal valamennyi szintjén biztosítani kell. Elő kell mozdítani a romák politikai, gazdasági és kulturális szerepvállalását, hogy a társadalom teljes jogú tagjainak érezhessék magukat. Biztosítani kell a társadalmi szerepvállalás elősegítését és a romák, a civil társadalom és a nemzeti hatóságok kapacitásépítését, valamint együttműködést és bizalmat kell kialakítani az érdekelt felek, továbbá a roma és nem roma közösségek között. üA romák közötti sokszínűség tükrözése: A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy stratégiai kereteik kiterjedjenek a területükön élő valamennyi romára, és az interszekcionális megközelítés révén tükrözzék a különböző csoportok szükségleteit. Nem szabad megfeledkezniük arról, hogy az identitás különböző aspektusai összeadódva miként fokozhatják a hátrányos megkülönböztetést. Mennyiségi és/vagy minőségi célokat kell meghatározniuk annak érdekében, hogy az életkorral, társadalmi nemmel, szexuális irányultsággal, mobilitással és egyéb személyes jellemzőkkel kapcsolatos sokszínűség tükröződjön. üA horizontális kezelés, valamint a romák kifejezett, de nem kizárólagos megcélzásának összehangolása: A nemzeti romastratégiai kereteknek össze kell hangolniuk a horizontális kezelést, valamint a kifejezett, de nem kizárólagos célzottságot, ezáltal biztosítva, hogy a teljes népességnek nyújtott szolgáltatások inkluzívak legyenek, és további célzott támogatást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy a romák ténylegesen egyenlő módon férjenek hozzá a különböző jogokhoz és szolgáltatásokhoz. A nemzeti kereteknek tervezési eszközökként kell szolgálniuk, amelyek segítik a nemzeti és uniós források felhasználását a romákat célzó fellépés és az inkluzív általános érvényesítési reform céljaira. üA célmeghatározás, az adatgyűjtés, a nyomon követés és a jelentéstétel javítása: Az uniós szintű kiemelt célok és a vonatkozó mennyiségi és/vagy minőségi nemzeti célok elérésére irányuló munka valós előrehaladást idézhet elő a romák egyenlősége, társadalmi befogadása és részvétele terén. Az adatokat rendszeresen kell gyűjteni, hogy be lehessen őket építeni a jelentéstételbe és a nyomon követésbe, fejleszteni lehessen az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot, valamint elő lehessen mozdítani a szakpolitikai ismeretek átadását és a tanulást. Másrészt a közös vonásoknak minősülő kérdések gyakorlatban való kezelésével és a jelenlegi kerettel kapcsolatos tapasztalatokra és az elmúlt két évben széles körben végzett konzultációkra építve a Bizottság minden tagállamot felkér arra, hogy legalább az alábbi kötelezettségvállalásokat építse be a nemzeti romastratégiai keretébe: A nemzeti stratégiai keretnek meg kell határoznia az alábbiakat: a)nemzeti kiindulási és célértékek az uniós célkitűzések és célok elérése érdekében, átfogó igényfelmérés alapján; b)az egyes csoportokra (roma gyermekek, nők, fiatalok, idősebb romák vagy fogyatékossággal élő romák, mobilis uniós polgárok, nem uniós polgárok, hontalan romák) vonatkozó célok és intézkedések, hogy tükröződjön a romák közötti sokszínűség, beleértve a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő és a gyermekeket/életkort figyelembe vevő intézkedéseket; c)a cigányellenességgel és a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni intézkedések (pl. nemzeti rasszizmus elleni Ftervek révén); d)a marginalizált romák gazdasági-társadalmi integrációját biztosító intézkedések, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy és a lakhatás terén; e)a célzott és általános intézkedések együttes alkalmazása, figyelembe véve a konkrét helyi kihívásokat, és kifejezetten azokra az akadályokra összpontosítva, amelyek megfosztják a romákat a többségi szakpolitikákhoz való egyenlő hozzáféréstől; f)a szociális innovációt és a magántőkét teljes mértékben kiaknázó, külön költségvetés a végrehajtásra és a nyomon követésre; g)mechanizmusok a meghatározott célok érdekében elért előrehaladásra vonatkozó jelentéstétellel, az előrehaladás nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban; h)szakpolitikai szempontból releváns konzultáció és együttműködés rendszere a romákkal és a romákat támogató civil társadalommal, az ágazati minisztériumokkal, az egyenlőséggel foglalkozó szervekkel, egyéb nemzeti emberi jogi intézményekkel és más érdekelt felekkel; valamint i)kapacitásépítés a civil társadalomnak a szakpolitikai döntéshozatal valamennyi szakaszában való aktív részvételének előmozdítása, valamint a nemzeti és uniós platformok folyamataiba való bevonásának biztosítása érdekében. A nemzeti romaintegrációs kapcsolattartó pontoknak: a)biztosítani kell a szükséges jogkört, elegendő erőforrást és személyzetet annak érdekében, hogy garantálni tudják a folyamatos koordinációt és nyomon követést; valamint b)rendszeresen előrehaladási jelentést kell benyújtaniuk és részt kell venniük a nemzeti romaintegrációs kapcsolattartó pontok Bizottság által vezetett hálózatának fő tevékenységeiben. Harmadrészt e közös vonások és minimális kötelezettségvállalások mellett fontosak lehetnek az adott nemzeti környezethez igazodó további nemzeti erőfeszítések. A romák egyenlőségével, társadalmi befogadásával és részvételével kapcsolatos kihívások jelentős mértékben eltérnek az egyes tagállamok között a roma lakosság méretétől és teljes lakosságon belüli arányától, a szélesebb gazdasági kontextustól, valamint a kirekesztés és hátrányos megkülönböztetés hagyományától függően. Ezenkívül attól is függnek, hogy a romák hol és miként élnek (vidéki, városi környezetben, mobilis módon, szegregált területen), továbbá olyan konkrét szempontoktól, mint a nemzetközi mobilitás, migráció vagy az állampolgári dokumentációval kapcsolatos kérdések. Ezeket a különböző kihívásokat lehet tükrözni a nemzeti romastratégiai keretekben a differenciált célkitűzések, a beruházás szintjei és a szakpolitikai megoldások típusai révén. A nemzeti körülmények függvényében (mint például az adatgyűjtési lehetőségek, a célzott vagy többségi uniós finanszírozás használata, a roma lakosság relatív mérete és különleges szükségletei) a Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy az alábbiak szerint tegyenek további kötelezettségvállalásokat: A nemzeti stratégiai keretnek meg kell határoznia továbbá az alábbiakat: a)nemzeti mennyiségi és minőségi célok mind a hét uniós célkitűzés és a kapcsolódó célértékek tekintetében (az adatok rendelkezésre állásától függően); b)hogyan fogják az uniós és nemzeti forrásokat és pénzügyi eszközöket a romák érdekében felhasználni; valamint c)hogyan járulnak hozzá az egyenlőséghez és az integrációhoz az intézményi vagy közigazgatási reformok. A nemzeti romaintegrációs kapcsolattartó pontoknak félidős értékelést is kell végezniük, és felül kell vizsgálniuk a nemzeti stratégiai keretet. Negyedrészt, ahol a romák a lakosság jelentős részét teszik ki (jóval 1 % fölött), az egyenlőségük és integrációjuk előmozdítása nem csupán az alapvető jogok tekintetében fontos, hanem egyértelmű gazdasági jelentősége is van. Azokban az országokban, ahol a roma lakosság aránya nagyobb, ez a csoport az iskoláskorú népesség és a jövőbeli munkaerő egyre nagyobb arányát teszi ki. Hátrányos demográfiai fejlemények idején a romák társadalmi-gazdasági integrációja terén elért haladással lehetőség nyílik a munkaerőpiaci és szakképzési hiányosságok, valamint a szociális kiadások csökkentésére. A jobb oktatásba és a korábban kirekesztett munkaerő továbbképzésébe való beruházás kedvezően hathat a termelékenység növekedésére. Annak biztosítása, hogy a romák ki tudják aknázni a gazdasághoz és társadalomhoz való általános hozzájárulás terén bennük rejlő potenciált, mindenki számára jobb társadalmi és gazdasági eredményekhez vezet. Ez igazolja az intenzívebb kötelezettségvállalások és uniós támogatás szükségességét, különösen az uniós forrásoknak a célzott fellépés és az inkluzív többségi reformok terén történő felhasználása tekintetében. Ezzel kapcsolatban a jelentős roma lakossággal rendelkező tagállamokat arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használják ki az ESZA+-nak az olyan marginalizált közösségek, mint a romák társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdításáról szóló, javasolt egyedi célkitűzését. Ezenkívül célszerű többet tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló finanszírozást valóban a romákra fordítsák. A szakpolitikai tervezés, nyomon követés és felülvizsgálat támogatása érdekében szükség van a nemek és etnikai hovatartozás szerinti felbontásban történő adatgyűjtésre is.

A minimális kötelezettségvállalások, valamint a nemzeti körülményekből eredő kötelezettségvállalások mellett a Bizottság ezért felszólítja a jelentős roma lakossággal rendelkező tagállamokat arra, hogy nemzeti romastratégiai keretükbe ambiciózusabb kötelezettségvállalásokat is építsenek be az alábbiak szerint: A nemzeti stratégiai keretnek továbbá: a)olyan tervet vagy intézkedéscsomagot kell bemutatnia, amely a cigányellenesség és a hátrányos megkülönböztetés, az oktatási és lakhatási szegregáció, a romákkal szembeni előítéletek és sztereotípiák megelőzését és az azokkal szembeni küzdelmet célozza (az online térre is kiterjedően); b)általánosan érvényesítenie kell a romák egyenlőségét és integrációját regionális és helyi szinten; valamint c)meg kell határoznia, hogy az uniós és nemzeti forrásokat és pénzügyi eszközöket hogyan fordítsák a többségi szakpolitikák társadalmi befogadást elősegítő reformjára és célzott fellépésekre. A nemzeti romaintegrációs kapcsolattartó pontok szerepét meg kell erősíteni, hogy azok: a)külön csapatra és intézményi megbízatásra számíthassanak, ami biztosítja számukra a politikai súlyt, a hatékony ágazatközi koordinációt és a romák egyenlőségének és integrációjának regionális és helyi szintű általános érvényesítését; b)részt vegyenek (az uniós forrásokkal való gazdálkodásért felelős hatóságok révén) a romáknak szóló uniós források kiosztásával kapcsolatos kormányközi párbeszédek koordinációjában, és azok felhasználásának rendszeres nyomon követésében (pl. a monitoringbizottságokon, a romák integrációjával foglalkozó hatásvizsgálatokon keresztül); c)biztosítsák a romák társadalmi szerepvállalását segítő nemzeti konzultációt és párbeszédet (különösen a fiatalok és nők esetében); valamint d)biztosítsák, hogy a közpolitikák és az általános szolgáltatások (pl. a vészhelyzeti és középtávú intézkedések válság idején, jogalkotási reform, az oktatással, foglalkoztatással, egészségüggyel, lakhatással kapcsolatos szakpolitikai tervezés, a társadalmi-gazdasági integráció más területei, a szociális szolgáltatások, a közlekedés, a minimálbérrendszerek és a megkülönböztetést tiltó jogalkotás) valóban elérhetők legyenek a romák számára, beleértve azokat is, akik távoli vidéki területeken élnek. Végezetül a nemzeti romastratégiai keretek kialakítása és végrehajtása során a tagállamoknak célszerű figyelembe venniük a romák integrációjára vonatkozó közös uniós alapelveket . Az 1. melléklet további iránymutatást nyújt a cigányellenesség és a több generációs szegénység elleni küzdelemmel , a romák részvételével és társadalmi szerepvállalásának megerősítésével, a romák közötti sokszínűség tükrözésével, valamint és a célzott és a többségi megközelítések összehangolásával kapcsolatos szakpolitikai tervezés és végrehajtás tekintetében. Ezenkívül iránymutatást nyújt az újonnan megjelenő kihívásoknak való hatékonyabb megfeleléssel kapcsolatban, például a Covid19-világjárványhoz hasonló válságok romákra gyakorolt aránytalan hatásának leküzdése, a digitális integráció és a környezeti igazságosság biztosítása terén. Továbbá iránymutatást nyújt a roma művészet, történelem és kultúra, valamint a társadalmi innováció és szakpolitikai kísérletek (és azokkal kapcsolatos tudatosság) előmozdításával kapcsolatban. A Bizottság nem csupán a pénzügyi támogatáson és a kölcsönös tanuláshoz és kapacitásépítéshez hasonló koordinációs intézkedéseken keresztül fogja támogatni a tagállamokat abban, hogy kialakítsák és végrehajtsák nemzeti romastratégiai keretüket, hanem a strukturálisreform-támogató programon keresztül módszertani támogatást és segítségnyújtást is kínál a nyomonkövetési és értékelési rendszerek kialakítása érdekében. A tagállamok az EU Alapjogi Ügynökségétől, az egyenlőséggel foglalkozó szervektől és az egyéb nemzeti emberi jogi intézményektől és nemzeti statisztikai intézményektől is kaphatnak támogatást a nemzeti szintű rendszeres adatgyűjtési kapacitásaik biztosítása/javítása érdekében. Az uniós támogatás a tagállamok kötelezettségvállalásainak szintjéhez fog igazodni. III.2 A nemzeti fellépésre és a célok elérése felé tett előrehaladásra vonatkozó jelentéstétel és annak nyomon követése Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a mindkét uniós céllal, valamint a fent javasolt nemzeti célokkal kapcsolatos hatékony adatgyűjtést, jelentéstételt és az előrehaladás nyomon követését, a Bizottság egy újdonságnak számító mutatóportfólió alkalmazását javasolja (lásd a 2. mellékletet). Ez valós értéket jelentene a tagállamok közötti kölcsönös tanulás szempontjából. Ezt a portfóliót a romamutatókkal és beszámolással foglalkozó, a FRA által koordinált munkacsoport alakította ki, a nemzeti romaintegrációs kapcsolattartó pontok, a nemzeti statisztikai hivatalok és a Bizottság bevonásával. Ezenkívül a portfólió lehetővé fogja tenni a javasolt tanácsi ajánlásban meghatározott intézkedésekről való jelentéstételt is. A nemzeti fellépéssel kapcsolatos jelentéstételre és nyomon követésre mind uniós, mind pedig nemzeti szinten sor kerül majd. 2022-ben a Bizottság számba veszi a nemzeti romastratégiai kereteket, értékeli a tagállamok által tett kötelezettségvállalásokat, és iránymutatást nyújt a szükséges javításokról. A tagállamokat arra kéri a Bizottság, hogy 2023-tól kezdve kétévente tegyenek jelentést a nemzeti romastratégiai keretük végrehajtásáról, beleértve az egyenlőséget, társadalmi befogadást és részvételt előmozdító intézkedéseket és a mutatóportfólió teljes körű kihasználását. A jelentéstétel során a nemzeti keretekben meghatározott kötelezettségvállalások végrehajtására kell összpontosítani, beleértve adott esetben a nemzeti célok elérését. Ezeket a jelentéseket az átláthatóság növelése és a szakpolitikai ismeretek átadásának előmozdítása érdekében nyilvánossá kell tenni. A stratégiai kereteket és a végleges jelentéseket a nemzeti parlamenteknek is meg kell vitatniuk. A Bizottság felkéri a FRA-t, hogy 2020-tól kezdődően négyévente végezze el a rendszeres romafelmérést, hogy a változás méréséhez biztosítsa a szükséges alapértékeket, továbbá félidős és időszak végi adatokat. A Bizottság továbbá felkéri a FRA-t, hogy támogassa a tagállamok adatgyűjtési és jelentéstételi erőfeszítéseit a romamutatókkal és beszámolással foglalkozó munkacsoporton keresztül, és segítse a nemzeti előrehaladás Bizottság általi nyomon követését és elemzését. A nemzeti jelentések a civil társadalom és a FRA adataival kiegészülve a Bizottság kétévente kiadott, rendszeres nyomonkövetési jelentéseinek alapjául szolgálnak. A Bizottság továbbá félidős és utólagos értékelést is végez az uniós romastratégiai keret tekintetében. IV. Uniós intézkedések A tagállamok a fő szereplők a romákkal kapcsolatos változás lehetővé tételében. Az uniós fellépés és támogatás az uniós célkitűzések és célszámok 2030-ig történő elérésére irányuló előrehaladás előmozdítása érdekében kiegészíti a nemzeti erőfeszítéseket. IV.1. Az uniós jogszabályok végrehajtása A cigányellenességgel és a romák elleni hátrányos megkülönböztetéssel szembeni küzdelem a rögzített uniós jogi kereten alapul, beleértve a megkülönböztetésmentesség és egyenlőség Szerződésekben foglalt általános elveit, amelyeket az EU Alapjogi Chartája is megerősít, valamint a faji egyenlőségről szóló irányelvet és a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatot . Ahogyan az EU 2020–2025-re vonatkozó rasszizmus elleni cselekvési terve is hangsúlyozza, a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni átfogó védelemhez elsősorban a jogi keret hatékony végrehajtására van szükség, hogy biztosítani lehessen az egyéni jogok és kötelezettségek gyakorlati betartását. Ez a munka a romáknál szélesebb körre irányul, azonban közvetlen előnnyel jár a roma közösségek számára is. A Bizottság folytatni fogja a faji egyenlőségről szóló irányelv alkalmazásának nyomon követését és végrehajtását a rendszerszerű hátrányos megkülönböztetés vizsgálatával és szükséges esetén a kötelezettségszegési eljárások indításával, hogy változást idézzen elő a nemzeti jogszabályokban és szakpolitikákban. Az elmúlt években külön hangsúlyt kapott a roma gyermekekkel szembeni, oktatáson belüli hátrányos megkülönböztetés. A Bizottság iránymutatást és képzést nyújt, valamint pénzügyi támogatást kínál az egyenlőséggel kapcsolatos adatok gyűjtéséhez, valamint az irányelv hatékony végrehajtásához és érvényesítéséhez, többek közt az áldozatok érdekeinek képviseletén keresztül. Ahogyan az uniós rasszizmus elleni cselekvési tervben szerepel, a Bizottság 2021-ben jelentést fog készíteni az irányelv végrehajtásáról, és 2022-ig esetlegesen új jogszabályokat fog alkotni. Ezenkívül a Bizottság folytatni fogja az egyenlőséggel foglalkozó szervek munkájának támogatását, amelyek munkájuk során előnyben részesítik a romák helyzetének és tapasztalatainak javítását. A Bizottság nyomon fogja követni az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírásokról szóló bizottsági ajánlás végrehajtását. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek szerepe és függetlensége, valamint az e szervek szerepének megerősítésére irányuló új jogszabályok iránti esetleges igény a 2021. évi jelentés fontos témája lesz. A Bizottság továbbá folytatni fogja a rasszizmus és idegengyűlölet megelőzésére és leküzdésére irányuló munkáját, különösen a gyűlölet-bűncselekmények nyilvántartásával és jelentésével a FRA támogatásával, továbbá megerősíti a jogérvényesítéssel kapcsolatos képzési stratégiákat és a gyűlölet-bűncselekmények áldozatainak támogatását. A FRA szerint a romákat nagy arányban éri gyűlöletből fakadó zaklatás (a roma származású válaszadók 30 %-át). A Bizottság megerősíti azon kötelezettségvállalását, hogy biztosítsa a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat teljes körű és megfelelő átültetését és végrehajtását, és ahol szükséges, kötelezettségszegési eljárásokat indítson . A cigányellenességgel szembeni küzdelem előfeltételeként a tagállamok jogszabályaiba teljes mértékben és megfelelően át kell ültetni a gyűlöletbeszéd kriminalizációjára, valamint a holokauszt tagadására, védelmezésére vagy jelentéktelen színben történő feltüntetésére vonatkozó minimum-előírásokat. A kisebbségi etnikai vagy faji háttérrel rendelkező más emberekhez hasonlóan a romákat is érinti az online gyűlöletbeszéd, és a cigányellenesség a gyűlöletbeszéd egyik leggyakrabban jelentett oka. A Bizottság továbbra is együttműködik az IT-vállalatokkal, hogy visszaszorítsa a jogellenes online gyűlöletbeszédet, és hogy ezeket az erőfeszítéseket más közösségi oldalak platformjaira is kiterjessze. A kerethatározatot kiegészíti az áldozatok jogairól szóló irányelv, amely többek között a gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszédek áldozatai számára történő igazságszolgáltatást, valamint az áldozatok védelmét és támogatását célozza. Az áldozatok jogairól szóló (2020–2025. közötti) uniós stratégia a gyűlölet-bűncselekmények áldozatainak – köztük a romáknak a – különleges szükségleteivel foglalkozik . IV.2. A romák egyenlőségének általános érvényesítése az uniós szakpolitikai kezdeményezésekben és uniós források mozgósítása a romák számára A romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének valamennyi vonatkozó bizottsági kezdeményezésben való általános érvényesítése kulcsfontosságú az e stratégiai keretben meghatározott célkitűzések elérése érdekében. A társadalmi-gazdasági integrációtól a mesterséges intelligenciáig, a zöld megállapodástól a digitális integrációig és a gyűlöletbeszédek leküzdésétől a migrációs szakpolitikákig az egyes szakpolitikák kialakítása során az egyenlőségre vonatkozó dimenzió beépítése magában foglalja annak biztosítását is, hogy az uniós és nemzeti szakpolitikák valamennyi roma személy érdekeit szolgálják. A mindenki számára és minden értelemben biztosított egyenlőség előmozdítására irányuló tevékenységei részeként a Bizottság egyenlőséggel foglalkozó belső munkacsoportja annak biztosítására fog törekedni, hogy a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés és a más alapon történő hátrányos megkülönböztetéssel közös metszéspontok elleni küzdelem be legyen építve valamennyi uniós szakpolitikába, jogszabályba és finanszírozási programba. Az EU 2020–2025-re vonatkozó rasszizmus elleni cselekvési tervének végrehajtása során a romák perspektívája mindig érvényesülni fog. Az általános érvényesítésre vonatkozó iránymutatás és képzés segíteni fog mindenkit, aki részt vesz az egyenlőségi perspektívának az uniós beavatkozások minden szakaszába való beépítésében, és emellett aktívabb konzultáció előmozdítására kerül majd sor a romákat képviselő szervezetekkel a Bizottság teljes szakpolitikai ciklusa során. A Bizottság romákkal foglalkozó belső munkacsoportja továbbra is be fogja vonni a különböző bizottsági szolgálatokat a kulcsfontosságú kiemelt területek különböző szintjeibe, például az uniós forrásoknak a romák egyenlőségét és integrációját előmozdító, hatékony használatába. A NextGeneration EU részeként az új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz támogatni fogja a beruházásokat és reformokat, amelyek elengedhetetlenek a tartós helyreállításhoz, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia és kohézió előmozdításához. A támogatáshoz a tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kell készíteniük, amelyek a válság gazdasági és társadalmi hatásait, a digitális és zöld átállást, valamint az európai szemeszter keretében az országspecifikus ajánlásokban azonosított prioritásokat célozzák. Ez a támogatás lehetőségeket nyújt a tagállamok számára, hogy segítsék a marginalizált csoportok integrációját, beleértve a romákat és egyéb, kisebbségi faji vagy etnikai háttérrel rendelkező személyeket. A Bizottság többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatai előmozdítják a romák integrációját és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, különösen az Európai Szociális Alap Pluszon (ESZA+), az Európai Regionális Fejlesztési Alapon (ERFA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapon (EMVA) keresztül. 2019-ben a Bizottság az európai szemeszter számos országspecifikus jelentésében hangsúlyozta a romák integrációjának fontosságát; ennek tükröződnie kell a 2021–2027-re vonatkozó programokban.

A Bizottság közös rendelkezésekről, az ESZA+-ról, ERFA-ról és EMVA-ról szóló rendeletekre vonatkozó javaslatai: üpénzügyi támogatás nyújtása a nemzeti romastratégiai keretek és intézkedések végrehajtására, beleértve az emberi erőforrásokat, az infrastruktúrát és a kapacitásépítési tevékenységeket; üa mindenki számára szóló esélyegyenlőségi programok előmozdítása, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül; üa tematikus (nemzeti romastratégiai szakpolitikai keret, a társadalmi integrációra és a szegénység visszaszorítására irányuló nemzeti stratégiai szakpolitikai keret) és horizontális (Alapjogi Charta) előfeltételeknek a 2021–2027 közötti időszak során történő teljesítésének kérése; üannak előírása, hogy az ESZA+ forrásainak legalább 25 %-a a társadalmi integrációt támogassa, ezáltal biztosítva, hogy egy minimumösszeg a leginkább rászorulókat célozza; valamint üa „partnerségi elv” hangsúlyozása, azaz valamennyi érdekelt fél bevonása a programok és partnerségi megállapodások előkészítésébe és végrehajtásába, valamint a monitoringbizottságokba, beleértve a társadalmi integrációt, a megkülönböztetésmentességet és alapjogokat képviselő szerveket, a civil társadalmi szervezeteket. A tagállamok kulcsfontosságú szerepet játszanak a közpolitikák kialakítása és a romákat támogató finanszírozási programok kihasználásának maximalizálása terén, mivel az uniós költségvetés jelentős részét a tagállamok hajtják végre megosztott irányítás keretében. A Bizottság ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret és a NextGeneration EU szerinti finanszírozást fordítsák a romákkal kapcsolatos kihívások leküzdésére és szükségleteik kielégítésére, hogy végrehajthassák a nemzeti romastratégiai keretekben tett kötelezettségvállalásaikat. A Bizottság célja biztosítani, hogy az európai szemeszter során azonosított, országspecifikus kihívásokat megfelelően kezeljék a következő partnerségi megállapodásokban, és hogy az egyenlőséget és integrációt előmozdító intézkedéseket végrehajtsák az operatív programokon keresztül. A Bizottság szorosan nyomon fogja követni, hogy ezekben a tagállamokban bevezették-e a szolgáltatások inkluzívvá tételére és a marginalizált roma közösségeket célzó programok biztosítására vonatkozó kettős stratégiát, és az tükröződik-e a 2021–2027-re vonatkozó programozási dokumentumokban. A 2021–2027 közötti uniós forrásokra vonatkozó, a Bizottság által javasolt előfeltételek célja, hogy biztosítsák az alapjogokat, valamint a romák egyenlőségét, társadalmi befogadását és részvételét. A romákkal kapcsolatos beavatkozások hatékonysága és eredményessége növelésének érdekében a Bizottság támogatni fogja a szakpolitikákkal és finanszírozással kapcsolatos nemzetközi tanulást, például az irányító hatóságok EURoma hálózatát és a nemzeti romaintegrációs kapcsolattartó pontokat. Az InvestEU program a szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó kereten belül hozzá tud járulni a marginalizált csoportok – köztük a romák – társadalmi-gazdasági integrációjához. Ez megtörténhet az innovatív finanszírozási megközelítéseken keresztül, mint a szociális beruházási kötvények és az eredményorientált projektek, beleértve azoknak az uniós támogatásokkal és/vagy az ágazati programokból származó finanszírozási eszközökkel való vegyítését vagy a különböző uniós finanszírozási források kombinációját. A Bizottság célzott kísérleti kezdeményezéseket fog végrehajtani annak érdekében, hogy tesztelje és bemutassa a konkrét integrációs aspektusokra vonatkozó munkamegközelítéseket (lakhatás, foglalkoztatás, társadalombiztosítás) az innovatív finanszírozási megközelítések alkalmazásával, amelyeket nemzeti vagy uniós szinten nagyobb programokon keresztül át lehet venni/ki lehet bővíteni vagy meg lehet ismételni. A technikai támogatási eszközön keresztül a tagállamok képesek lesznek arra, hogy technikai támogatást kérjenek a romák egyenlőségének szakpolitikai döntéshozatalon és reformfolyamatokon belüli általános érvényesítéséhez. IV.3. A romák részvételének, társadalmi befogadásának és sokszínűségének előmozdítására irányuló uniós fellépés és támogatás A 2020–2025-re vonatkozó, uniós antirasszista cselekvési tervben a Bizottság elkötelezte magát az iránt, hogy intézményként példát mutasson azzal, hogy a toborzásra és kiválasztásra irányuló intézkedésekkel lépéseket tesz a bizottsági személyzet reprezentatív jellegének jelentős fejlesztése érdekében. Ezen intézkedések végrehajtása során a Bizottság biztosítani fogja, hogy azok a romákra is vonatkozzanak. A Bizottság felszólítja a többi uniós intézményt, hogy tegyenek lépéseket a munkahelyi sokszínűség és integráció előmozdítása érdekében. A Bizottság a nagyobb mértékű kölcsönös tanulás érdekében rendszeres találkozókat fog szervezni a tagállamok képviselőivel és az uniós szintű civil társadalmi és nemzetközi szervezetekkel. Ezenkívül biztosítani fogja az érdekelt felek közötti rendszeres párbeszédet. A Bizottság 2021–2027-ben folytatni fogja a kohéziós politikáról szóló találkozók szervezését a civil társadalmi szervezetekkel („strukturált párbeszéd”). Ezenkívül zárt találkozókat fog szervezni a roma civil társadalmi szervezetekkel a kohéziós politika fejleményeiről. Az Európai Parlament javaslatának megfelelően a Bizottság elindítja a roma civil társadalom kapacitásépítésének új ciklusát, hogy a roma civil társadalmi ellenőrzésre irányuló projektből (2017–2020) levont tanulságokra alapozva lehetővé tegye a koordinált független civil társadalmi ellenőrzést és jelentéstételt. A koordinált független civil társadalmi ellenőrzésre vonatkozó jelentésekre a tervek szerint 2022-től kezdődően kétévente kerül sor. A Bizottság célja az lesz, hogy maximalizálja az Európai Roma Platform hatását, összefogva a nemzeti kormányokat, az EU-t, a nemzetközi szervezeteket és a roma civil társadalom képviselőit, valamint az együttműködés és a tapasztalatcsere ösztönzésére törekedve. A roma civil társadalmi ellenőrzésre vonatkozó projekt és a nemzeti ellenőrzési jelentések megállapításai alapján megszervezi a nemzeti stratégiai keretek tematikus, országos és regionális felülvizsgálatát. A nemzeti roma platformoknak nyújtott finanszírozáson keresztül a Bizottság elő fogja mozdítani e platformok reformját, különösen azzal, hogy a nemzeti roma lakosság szempontjából reprezentatívabbá teszi őket. A platformokat ki kell terjeszteni az új érdekelt felekre (pl. a gyermekjogi szervezetekre, a magánszektorra), hogy lehetővé váljon az új ismeretek elsajátítása, ki lehessen aknázni a szociális innovációban rejlő potenciált, meg lehessen változtatni a mentalitást, és tartós társadalmi változást lehessen előidézni. A romák és különösen a nők és fiatalok aktív társadalmi szerepvállalásának ösztönzése érdekében képviselőt kell választani a platformok élére, hogy biztosítani lehessen a nemzetközi kapcsolatépítést a nemzeti és európai roma platformok között, és a roma fiataloknak külön gyakornoki vagy junior pozíciókat kell kínálni a nemzeti roma platformok végrehajtásával kapcsolatos nemzeti szervezetekben. A más uniós, nemzeti vagy nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló szinergiákat, különös tekintettel a civil társadalmi ellenőrzéssel kapcsolatos projektre, arra kell használni, hogy fokozni lehessen a kölcsönös tanulást és a szakpolitikák átadását. IV.4. Az egyenlőség előmozdítására és a cigányellenességgel szembeni küzdelemre irányuló uniós fellépés és támogatás A romák egyenlőségének a cigányellenesség leküzdése révén történő előmozdítása érdekében a Bizottság a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program keretében támogatni fogja azokat a tevékenységeket, amelyek a pozitív narratívákat és a roma példaképeket helyezik előtérbe, küzdenek a negatív sztereotípiák ellen, felhívják a figyelmet a romák történelmére és kultúrájára, valamint előmozdítják az igazságot és megbékélést. A Bizottság az UNESCO-val közös kampányt indít a dezinformáció, a gyűlöletbeszéd és az összeesküvés-elméletek elleni küzdelem érdekében, beleértve azokat, amelyek a romákra vonatkoznak. Folytatni fogja a magánágazat támogatását a sokszínűségi charták uniós platformja révén, és feltárja a médiával való kapcsolatteremtés lehetőségeit, hogy pozitív narratívákat alakítson ki és minden szinten előmozdítsa az egyenlőséget és sokszínűséget. A Bizottság a meglévő tapasztalatokra építve faji és etnikai, például a romákkal kapcsolatos sztereotípiákról szóló szemináriumsorozatokat fog kidolgozni, amelyen újságírók, civil társadalmi szervezetek és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyek képviselői vesznek majd részt. A Bizottság kommunikációs tevékenységei az egyenlőség és sokszínűség előnyeit fogják hirdetni. A Bizottság számos figyelemfelkeltő rendezvényt fog szervezni, amelyek a nagy roma lakossággal rendelkező tagállamokra fognak összpontosítani, hogy küzdjön a sztereotípiákkal szemben, előmozdítsa a kulturális sokszínűséget, megerősítse és hangsúlyozza a roma gyermekek, fiatalok és nők példaképként betöltött szerepét a különböző közösségekben, és összehozza a közösségeket. A roma nők elleni többszörös megkülönböztetés következményeire való figyelemfelhívás össze lesz hangolva a nemi sztereotípiákkal szembeni küzdelemről szóló uniós szintű kommunikációs kampánnyal, amely a nemek közötti egyenlőségről szóló stratégia részeként az élet valamennyire területére irányuló, interszekcionális megközelítést alkalmaz.