A távlati kilátások jobb megértése és előrejelzése révén olyan szakpolitikákat alakíthatunk ki és hajthatunk végre, amelyek segítik Európát, hogy lépéselőnyhöz jusson. Fel kell készülnünk például arra, hogy a várható élettartam növekedése és a globális népességnövekedés milyen hatással lesz a természeti erőforrások rendelkezésre állására vagy a migrációs áramlásokra, a nyugdíjakra és az egészségügyre. Ezzel párhuzamosan az EU nagy részét érintő demográfiai hanyatlással is foglalkoznunk kell, ideértve a vidék elnéptelenedését is.

A munkaprogramunkban meghatározott fellépések megvalósításához az intézmények közös erőfeszítése szükséges. Amint az a politikai iránymutatásban is szerepel, a Bizottság határozottan elkötelezett az Európai Parlamenttel való különleges kapcsolat kiépítése mellett, és ennek szellemében támogatja a Parlament jogalkotási kezdeményezési jogát.

Eddig soha nem tapasztalt kihívások is várnak ránk. Tárgyalnunk kell az Egyesült Királysággal a kialakítandó új partnerségről, hiszen az ország az Unióból való kilépés után is a partnerünk, szövetségesünk és barátunk marad. Készen állunk arra, hogy olyan partnerséget alakítsunk ki, amely jóval túlmutat a kereskedelmi kapcsolaton, és hatókörét tekintve egyedülálló. Nem szabad alábecsülnünk e feladat nagyságrendjét. A kilépésről rendelkező megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz hasonlóan a Bizottság a teljes tárgyalási folyamat során a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot fogja biztosítani a többi uniós intézmény, a tagállamok és a nyilvánosság számára.

A munkát egyre kiszámíthatatlanabb körülmények között kezdjük meg. A jelenlegi világrendet a fokozódó feszültség, a gazdasági bizonytalanság, a felszínre kerülő konfliktusok és a változó geopolitikai viszonyok határozzák meg. A bennünket körülvevő világ bizonytalan jellege nemcsak a világ más részein tapasztalható, hanem a mi kontinensünkön is. Minden eddiginél nyilvánvalóbb és nagyobb súlyú, hogy erős és egységes, valamennyi diplomáciai, gazdasági és politikai eszközét kiaknázó Európai Unióra van szükség. Ezt tükrözi a geopolitikai Bizottság munkaprogramja. Valamennyi tervezett fellépés és kezdeményezés nagy hangsúlyt fog fektetni a külső tevékenységre.

Ez a Bizottság első éves munkaprogramjának mozgatórugója. A program meghatározza azokat a legfontosabb kezdeményezéseket, amelyeket a Bizottság az első évében kíván megvalósítani, beleértve az első 100 napra vonatkozó kötelezettségvállalásokat is. A munkaprogram a von der Leyen elnök politikai iránymutatásában meghatározott hat fő cél köré szerveződik. Ezenkívül tükrözi az Európai Parlament kiemelt prioritásait, valamint az Európai Tanács 2019 és 2024 közötti időszakra szóló stratégiai menetrendjében kijelölt fő prioritásokat.

Az európai gazdaság immáron hetedik éve nő megszakítás nélkül, és ez a tendencia az elkövetkező években folytatódni fog. A foglalkoztatás rekordszintű, a munkanélküliség pedig az ezredforduló óta mért legalacsonyabb szinten van. Egyes tagállamokban azonban továbbra is túl magas a munkanélküliség és a szegénység szintje. Az egyenlőtlenségek továbbra is fennállnak, és nőttek az országokon belüli regionális különbségek. A helyzet – főként a globális gazdasági lassulás miatt – nem teljesen felhőtlen, és jelentős kihívásokkal kell szembenéznünk.

Ahhoz, hogy Európa felkészüljön a digitális korra, elengedhetetlen, hogy a piacok jobban megfeleljenek a fogyasztók, a vállalkozások és a társadalom igényeinek. Egységes piacunk előnyeit csak akkor tudjuk kihasználni, ha a szabályokat a gyakorlatban is tiszteletben tartjuk. A Bizottság ezért a jobb végrehajtás és érvényesítés biztosítása érdekében jelentést tesz az egységes piaci akadályokról, és javaslatot tesz az egységes piac megvalósításáról szóló cselekvési tervre. Emellett a globális piacon is biztosítanunk kell a tisztességes versenyt és az egyenlő versenyfeltételeket. A külföldi támogatásokra vonatkozó eszközről szóló fehér könyv beszámol a lehetséges új eszközökről, amelyekkel az egységes piacon kezelhetők a külföldi támogatások torzító hatásai. Ez elő fogja segíteni a 2021-es jogalkotási javaslat előkészítését.

Az új európai adatstratégia segítségével képesek leszünk a lehető legjobban hasznosítani a nem személyes adatokban rejlő hatalmas értéket, mivel az ilyen adatok folyamatosan bővülő és újrafelhasználható eszközként funkcionálnak a digitális gazdaságban. A Bizottság egy mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvet is elő fog terjeszteni, hogy támogassa a mesterséges intelligencia fejlesztését és elterjedését, valamint biztosítsa az európai értékek és alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartását. A mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségek kiaknázása segít abban, hogy új megoldásokat találjunk a régi problémákra, és hogy számos területen csökkentsük a feladatok elvégzéséhez szükséges időt. Ugyanakkor ki kell alakítanunk egy bizalmi légkört, hogy a mesterséges intelligencia egyértelműen meghatározott etikai keretek között fejlődjön.

A digitális átállás már most is jelentős hatással van életünk és életpályánk minden aspektusára. Új lehetőségeket teremt a kapcsolatteremtésre, a kommunikációra, a társadalmi kérdések megoldására és az üzleti tevékenységre. Az Európai Unió minden eszközzel rendelkezik ahhoz, hogy a lehető legjobban kihasználja ezt az átállást, és minden tekintetben vezető szerephez jusson digitális téren. Az Uniónak először a legnagyobb potenciállal rendelkező jövőbeli technológiákra kell összpontosítania, ugyanakkor biztosítania kell, hogy az európai megközelítés emberi, etikus és értékalapú legyen.

Az európai zöld megállapodásnak az is célja, hogy kezelje a biológiai sokféleség és az egészséges ökoszisztémák riasztó mértékű károsodását, amely veszélyezteti természetünk, jólétünk és gazdaságunk ellenálló képességét. E probléma megoldása érdekében a Bizottság előterjeszti a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2030-ig szóló új uniós stratégiát, hogy megőrizzük és megvédjük a mindannyiunk számára fontos természeti környezetet. A teljes élelmiszerláncra vonatkozó, „a termelőtől a fogyasztóig” elnevezésű stratégia támogatni fogja a mezőgazdasági termelőket abban, hogy az európaiakat fenntarthatóbb módon lássák el jó minőségű, tápláló, megfizethető és biztonságos élelmiszerekkel.

Az átállás hatására változni fognak a termékek felhasználási és előállítási módjai, valamint a fogyasztási szokások is. A körforgásos gazdaságról szóló új cselekvési terv elő fogja segíteni termelési és fogyasztási rendszerünk átalakítását, hozzájárulva a környezeti és szénlábnyom csökkentéséhez.

A legfontosabb intézkedés az első európai éghajlat-politikai jogszabály, amely kötelező erejű célként határozza meg a 2050-re elérendő klímasemlegességet. Az átfogó hatásvizsgálat és a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek elemzése alapján a Bizottság új uniós célkitűzést fog javasolni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére. Az Európai Unió saját ambiciózus célkitűzései mellett továbbra is vezető szerepet vállal a nemzetközi tárgyalásokon az ENSZ 2020. évi glasgow-i éghajlatváltozási konferenciáját megelőzően annak érdekében, hogy a többi jelentős kibocsátó is ambiciózusabb célok megvalósítására vállalkozzon.

A következő évben előterjesztendő új európai gyermekgarancia fontos eszköz lesz a szegénység elleni küzdelemhez és annak biztosításához, hogy a gyermekek hozzáférjenek az alapvető szolgáltatásokhoz. A Bizottság meg fogja erősíteni az ifjúsági garanciát, hogy elérhetővé tegye a fiatalok számára a szükséges oktatást, képzést és munkalehetőségeket.

A közelmúltbeli pénzügyi válság óta jelentős előrelépést tettünk az egységes valutaövezet megerősítése és az európai gazdasági és monetáris unió megszilárdítása terén. Azonban maradtak még hátra fontos lépések. A Bizottság felülvizsgálja a gazdasági kormányzási keretet, és áttekintést nyújt arról, hogy az elmúlt években hogyan működtek a költségvetési szabályok. A felülvizsgálat keretében széles körű konzultáció veszi kezdetét a tagállamokkal és más érdekelt felekkel, hogy feltárjuk az uniós gazdasági kormányzási keret javításának lehetőségeit.

A Bizottság továbbra is nyomon követi Bulgária és Horvátország árfolyam-mechanizmushoz való csatlakozással kapcsolatos szakpolitikai kötelezettségvállalásainak végrehajtását, ami kulcsfontosságú lépés az euró bevezetése felé.

A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv célja, hogy jobban integrálja a nemzeti tőkepiacokat, és Unió-szerte egyenlő hozzáférést biztosítson a beruházásokhoz és a finanszírozási lehetőségekhez a polgárok és a vállalkozások számára, ideértve az EU-n belüli beruházásvédelem megerősítésére irányuló kezdeményezést is. Ez a munka – a bankunió kiteljesítésével együtt – még inkább fontos lesz az Egyesült Királyság kilépését követően, és alapvető szerepet fog betölteni az euró nemzetközi szerepének megerősítésében.

A pénzmosás elleni új cselekvési terv célja a felügyeleti rendszer és a szabályok végrehajtásának javítása, amelynek köszönhetően a terv biztosítaná az európai pénzügyi rendszer integritását, és csökkentené az instabilitás kockázatát.

A technológiai változás és a globalizáció új üzleti modelleket tettek lehetővé. Ez lehetőségeket teremt, de egyben azt is jelenti, hogy a nemzetközi társaságiadó-keretnek lépést kell tartania a változás mértékével. A Bizottság közleményt fog előterjeszteni 21. századi vállalati adózás címmel, amelynek középpontjában az egységes piac szempontjából releváns adózási kérdések állnak. A közleményt az adócsalás elleni küzdelemről, valamint az adózás egyszerűsítéséről és könnyítéséről szóló cselekvési terv egészíti ki.

Ezenkívül a Bizottság a vámunióra vonatkozó cselekvési tervet fogad el, amely a következő három pillérre összpontosít: a határok védelmének biztosítása, a szabályok betartásának előmozdítása és a vámunió irányításának javítása. A Bizottság a határok védelmének megerősítése és a vállalatokra vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítése érdekében el fogja fogadni az egyablakos vámügyintézésről szóló jogalkotási javaslatot.

2.4.Európa globális szerepének erősítése

A szabályokon alapuló multilaterális rendszer a második világháború vége óta elengedhetetlen a béke és a stabilitás fenntartásához. Bár ez a rendszer az utóbbi években példátlanul sok kihívással szembesült, Európa mindig elkötelezett lesz a szabályokon alapuló globális rend fenntartása, korszerűsítése és fejlesztése mellett, hogy a rendszer megfeleljen a mai világ igényeinek. Ugyanakkor Európának geopolitikai szempontból is egységesebbnek és hatékonyabbnak kell lennie, mind gondolkodásában, mind működésében. Értékeink érvényesítése érdekében szövetségeket és koalíciókat kell kialakítanunk, a nyitott és méltányos kereskedelmen keresztül képviselnünk és védenünk kell Európa érdekeit, ezenkívül meg kell erősítenünk a belső és a külső szakpolitikáink közötti kapcsolatot.

Az európai diplomácia továbbra is alapvető fontosságú lesz valamennyi kontinensen, segítve bennünket abban, hogy mind kétoldalú, mind többoldalú keretek között párbeszédet folytathassunk partnereinkkel. A Bizottság e tekintetben teljes mértékben betölti szerepét, többek között azáltal, hogy hatáskörén és megbízatásain belül megállapodásokra irányuló tárgyalásokat folytat.

Európa globális szerepének erősítése azt jelenti, hogy szorosan együttműködünk szomszédainkkal és partnereinkkel. Ennek szellemében a Bizottság és a főképviselő új átfogó stratégiát dolgoz ki Afrikára vonatkozóan annak érdekében, hogy fellendítse a gazdasági kapcsolatokat, munkahelyeket teremtsen mindkét kontinensen, és minden területen elmélyítse a partneri viszonyt. Ezzel párhuzamosan a Bizottság törekedni fog az EU és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti új partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások lezárására, amely a 2020. február végén lejáró Cotonoui Megállapodást váltja majd fel.

Ami a közelebbi területeket illeti, az Európai Unió szeretné szorosabbra fűzni a Nyugat-Balkánnal való partnerségét, hisz olyan régióról van szó, amellyel sok minden összeköti. A régió hiteles csatlakozási perspektívája rendkívüli stratégiai jelentőséggel bír az Unió, valamint a régió számára. A partnerséggel kapcsolatos szándékot megerősíti Bizottság hozzájárulása az EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozóhoz, amelyre 2020 májusában, Zágrábban kerül sor. A Bizottság továbbra is törekedni fog arra, hogy megkezdődjenek a csatlakozási tárgyalások Észak-Macedóniával és Albániával. Ezzel párhuzamosan arra is törekszik, hogy fenntartsa a lendületet azáltal, hogy javaslatokat tesz a csatlakozási folyamat javítására, többek között a bővítési folyamat módszertana és a beruházási keret megerősítése tekintetében.

Európa szoros partneri kapcsolatot alakított ki keleti szomszédaival, egy olyan közös térség kiépítésére törekedve, amelyet a demokrácia, a jólét, a stabilitás és a fokozott együttműködés jellemez. E fontos kapcsolat dinamizmusának fenntartása és további erősítése érdekében elő fogjuk terjeszteni az új, 2020 utáni keleti partnerségre irányuló javaslatot, amely új hosszú távú szakpolitikai célkitűzéseket határoz majd meg.

Az Európai Unió úgy véli, hogy a szabad, tisztességes és nyitott kereskedelemhez elengedhetetlen az erős és hatékony Kereskedelmi Világszervezet (WTO). A Bizottság vezető szerepet kíván vállalni a nemzetközi erőfeszítésekben, és együtt kíván működni a partnerekkel a WTO reformja érdekében. Méltányos, hatékony és érvényesíthető szabályokat szeretnénk kialakítani, amelyek egyenlő versenyfeltételeket teremtenek valamennyi kereskedelmi fél számára. A Bizottság ezért a WTO következő, 2020 júniusában megrendezésre kerülő miniszteri konferenciáját követően átfogó kezdeményezést kíván előterjeszteni a WTO reformjára vonatkozóan azzal a céllal, hogy a reformról átfogó megállapodás szülessen.

Az Európa gazdasági és pénzügyi szuverenitásának megerősítéséről szóló közlemény révén kiállunk a szabályokon alapuló világrend fenntartása mellett. Alapul az egyre erősebb nemzetközi szerepet betöltő euró szolgál majd. A javaslat előkészíti a terepet egy jövőre kialakítandó megerősített szankciós mechanizmus számára is, amely biztosítja majd, hogy Európa ellenállóbb legyen a harmadik országok által bevezetett, területen kívüli szankciókkal szemben, valamint hogy az EU által kivetett szankciókat megfelelően érvényesítsék.

A Bizottság szorosan együtt fog működni a Tanáccsal az emberi jogokról és a demokráciáról szóló cselekvési tervvel kapcsolatban, amelynek fő célkitűzése, hogy az EU vezető szerepet töltsön be az emberi jogi normák meghatározásában és a nemzetközi humanitárius jog érvényre juttatásában. A Bizottság ezenkívül elő fogja terjeszteni A külső kapcsolatokban a nemek közötti egyenlőségről és a nők társadalmi szerepvállalásának növeléséről szóló uniós cselekvési tervet.

2.5.Az európai életmód előmozdítása

Az európai életmód a szolidaritás, egyenlőség és méltányosság értékeire épül. A legfontosabb, hogy az emberek biztonságban és nyugalomban élhessenek, és a rendszer támogassa a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő tagjait, valamint segítse elő a befogadást. Közös megoldásokat kell találni a közös kihívásokra, fel kell vértezni az embereket a szükséges készségekkel, és be kell fektetni egészségük és jóllétük fejlesztésébe. Erősebb, összetartóbb és ellenállóbb európai társadalmakat kell kiépítenünk.

Az Európai Unió fontos szerepet játszik az európai polgárok egészségének megőrzésében. Azt szeretnénk, hogy Európa a rák elleni küzdelem élére álljon. A Bizottság elő fogja terjeszteni a rák elleni küzdelemre irányuló európai tervet, hogy támogassa a tagállamokat a rákos megbetegedések megelőzésének és kezelésének javítására irányuló erőfeszítéseikben. A Bizottság egy európai gyógyszerstratégiát is kezdeményez annak érdekében, hogy továbbra is biztosítsa a gyógyszerek minőségét és biztonságosságát, és megszilárdítsa az ágazat globális versenyképességét. Európának arról is gondoskodnia kell, hogy minden beteg részesülhessen az innováció előnyeiből, ugyanakkor ellen kell állnia a nyomásnak, és nem szabad növelnie a gyógyszerek árát.

Az európai életmód része a készségek, az oktatás és a befogadás támogatása. Ennek köszönhetően az emberek a megfelelő eszközökkel és ismeretekkel fognak rendelkezni ahhoz, boldoguljanak az életben, és teljes mértékben kivegyék részüket a kettős átállásból. A Bizottság teljes mértékben elkötelezett az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítása mellett. Ehhez a gyermekkortól a felnőtt korig az élet minden szakaszát figyelembe vevő megközelítésre van szükség. Új európai készségfejlesztési programot terjesztünk elő, amely segít feltárni és pótolni a szakemberhiányt, ezenkívül támogatja az átképzést. Ezenkívül bemutatjuk az integrációra és befogadásra vonatkozó új cselekvési tervet is, amellyel biztosítani kívánjuk, hogy társadalmaink megvédjék a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőket.