C 237/1

Szociális közbeszerzés – Útmutató a szociális szempontok figyelembevételéhez a közbeszerzések során – 2. kiadás

(2021/C 237/01)

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezető 4

1. fejezet A társadalmilag felelős közbeszerzés meghatározása, célja és előnyei 4

1.1. A társadalmilag felelős közbeszerzés és annak meghatározása 4

1.2. A társadalmi célok meghatározása és alkalmazása a közbeszerzésben 6

1.3. A TFK célja és előnyei 9

1.4. Kapcsolatok az uniós és a nemzetközi szakpolitikákhoz és jogszabályokhoz 11

2. fejezet Szervezeti stratégia a szociális közbeszerzés jegyében 16

2.1. A TFK napirendre vétele 16

2.2. A célok meghatározása 17

2.3. Egyeztetés az érintettekkel 17

2.4. A kockázatok értékelése, a szerződések rangsorolása és a célok kitűzése 20

2.5. A TFK integrálása a közbeszerzési eljárásokba és politikákba 22

2.6. Az előrehaladás figyelemmel kísérése és felülvizsgálata 23

3. fejezet Az igények felmérése és a közbeszerzés megtervezése 25

3.1. Az igényfelmérés szerepe a TFK-ban 25

3.2. Piaci párbeszéd 27

3.3. Milyen legyen a szerződés? 31

3.4. Az eljárás kiválasztása 33

3.5. Az előírások meghatározása és felülbírálata 35

3.6. Opcionális mezők használata a szabványos űrlapokban 35

4. fejezet A közbeszerzési eljárás 36

4.1. A tárgy meghatározása és a vonatkozó szabályok azonosítása 36

4.2. Az enyhébb szabályozás 38

4.3. Fenntartások 41

4.4. Műszaki előírások 43

4.5. A szociális és munkajogi előírásoknak, valamint a kollektív megállapodásoknak való megfelelés 46

4.6. Kizárási és kiválasztási szempontok 48

4.7. Odaítélési szempontok 51

4.8. Az ajánlatok értékelése és a kötelezettségvállalások ellenőrzése 54

4.9. Kirívóan alacsony összegű ajánlatok 57

5. fejezet A szerződéses feltételek meghatározása és azok érvényesítése 58

5.1. A TFK-kötelezettségvállalások valóra váltása 58

5.2. A szerződés teljesítésének feltételei 59

5.3. A társadalmi eredményekre irányuló szerződéskötés 63

5.4. A megfelelés nyomon követése 64

5.5. Alvállalkozás 65

5.6. A problémák kezelése 67

5.7. A jövőbeni szerződésekre vonatkozó tanulságok levonása 68

Az útmutató második kiadása az Európai Bizottság és az ICLEI – Helyi Önkormányzatok a Fenntarthatóságért között létrejött SI2.801176 – 728/PP/GRO/SME/18/D/021a számú szerződés keretében, a Közbeszerzési Elemzés (PPA) támogatásával készült. Az ebben a kiadványban található információk felhasználásáért sem az Európai Bizottság, sem pedig a nevében eljáró más személy nem felelős. Fontos tájékoztatás Ennek az útmutatónak az a célja, hogy segítse a közbeszerzőket és ösztönözze a bevált gyakorlatokat. Ez egy nem kötelező erejű dokumentum, amely nem érinti az uniós jogszabályokban meghatározott jogokat és kötelezettségeket. Ez az útmutató a közbeszerzési gyakorlatnak és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának alakulásától függ, amely továbbra is az uniós jog hiteles értelmezésére illetékes egyetlen testület. A jelen dokumentumban szereplő fogalmak, ötletek és megoldások nem érintik a nemzeti jogszabályokat, és a nemzeti jogi keret figyelembevétele érdekében az adott helyzethez történő igazításuk válhat szükségessé. Bár a jelen útmutatóban szereplő információkat gondosan ellenőrizték, az Európai Bizottság nem vállal felelősséget az abban említett egyedi esetekkel kapcsolatban. Az Európai Unióról bővebb információkat a http://europa.eu honlapon találhat.

BEVEZETŐ

A társadalmilag felelős közbeszerzés (TFK) lényege az, hogy a közbeszerzési szerződések révén pozitív társadalmi eredményeket érjünk el. A közbeszerzés jelentős számú embert érint: idetartozhatnak a közszolgáltatások felhasználói, a termelésben és a szállításban részt vevők és a közbeszerző szervezet alkalmazottai. A közvetlenül érintetteken kívül a TFK képes befolyásolni a szélesebb piacot mind a kereslet, mind a kínálat oldalán.

A körültekintő beszerzés révén a közbeszerzők elősegíthetik a foglalkoztatási lehetőségeket, a munkaerő tovább- és átképzését, a tisztességes munkát, a társadalmi befogadást, a nemek közötti egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet, az akadálymentességet, az egyetemes tervezést, az etikus kereskedelmet, és a szociális normáknak történő szélesebb körű megfelelésre törekedhetnek. Bizonyos termékek, építési munkák és szolgáltatások esetében a hatás különösen jelentős lehet, mivel a közbeszerzők a piac nagy részére gyakorolnak befolyást az olyan ágazatokban, mint a magas- és mélyépítési munkák, az egészségügy és a közlekedés.

A társadalmi kihívások kezelése érdekében a közszférabeli szervezeteknek fokozniuk kell a fenntarthatóság valamennyi szempontja (szociális/etikai, környezeti és gazdasági) megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseiket. A közbeszerzők jelentős beruházóknak számítanak Európában, akik jelenleg az EU bruttó hazai termékének több mint 14 %-át költik el. Ha vásárlóerejüket felhasználva olyan termékeket és szolgáltatásokat választanak, amelyek pozitív társadalmi eredményeket hoznak, jelentősen hozzájárulhatnak a fenntartható fejlődéshez. Ez az útmutató támogatást nyújt számukra a fenntartható közbeszerzés társadalmi dimenziójának bemutatásával.

A jelenlegi Covid19-világjárvány valószínűleg hatást gyakorol a foglalkoztatásra, növeli az egyenlőtlenségeket, világszerte fokozza a munkavállalók bizonytalanságát és rontja munkakörülményeiket, további nyomást gyakorol bizonyos, személyeknek nyújtott szolgáltatásokra, és kihat a kisebb vállalkozásokra is. Az uniós tagállamoknak helyreállítási stratégiáikban javítaniuk kell a társadalmi befogadást és a méltányosságot az oktatás és a készségek, a foglalkoztatás, valamint a társadalmi és területi kohézió javítása révén, és biztosítaniuk kell, hogy a zöld és digitális átállás munkahelyeket, fenntartható növekedést és társadalmi-gazdasági rezilienciát teremtsen. A társadalmilag felelős közbeszerzési gyakorlatok az uniós tagállamok nemzeti közigazgatás eszköztárának hatékony eszközei e célok elérésében.

Ennek a dokumentumnak az a célja, hogy felhívja a közbeszerzők figyelmét a TFK lehetséges előnyeire, és gyakorlati módon elmagyarázza az uniós jogi keretek által kínált lehetőségeket. Az útmutató elkészítésekor a Bizottság széles körű egyeztetést folytatott a közbeszerzőkkel a bevált gyakorlatok és az elért eredmények példáinak kiválasztása érdekében. Ezek a példák több helyen bemutatásra kerülnek az útmutató szövegében.

Ez az útmutató közbeszerzők számára készült, de célja, hogy a beszerzésben érintett más feleknek is jó példákat, ötleteket nyújtson, legyenek akár beszállítók vagy szolgáltatók, magánszektorbeli beszerzők vagy a szociális gazdaság szereplői, ideértve a szociális vállalkozásokat vagy a civil szervezeteket is.

A jelen útmutató fejezetei a közbeszerzési eljáráson túl a közbeszerzési folyamat minden szempontjával foglalkoznak. Részletesen bemutatják, hogyan lehet társadalmi szempontokat bevezetni az egész folyamat során, és számos példát ismertetnek a közbeszerzők Unió-szerte folytatott tényleges gyakorlatairól. A 2–5. fejezetben a legtöbb részt a „bevált gyakorlatok” felsorolása követi. Ezek célja a szöveg megértésének további megkönnyítése azáltal, hogy konkrétan összefoglalják az egyes részekben szereplő lényeges pontokat és azt, hogy a közbeszerzők mit tehetnek a gyakorlatban, ha társadalmilag felelősségteljes megközelítést kívánnak alkalmazni a közbeszerzési folyamatban.

1. FEJEZET

A társadalmilag felelős közbeszerzés meghatározása, célja és előnyei

1.1. A társadalmilag felelős közbeszerzés és annak meghatározása

A társadalmilag felelős közbeszerzés (TFK) a közszféra által megvásárolt áruk, szolgáltatások és építési munkák társadalomra gyakorolt hatására összpontosít. Elismeri, hogy a közbeszerzők nemcsak a legalacsonyabb áron vagy a legjobb ár-érték arányú vásárlásban érdekeltek, hanem annak biztosításában is, hogy a közbeszerzés társadalmi hozzáadott értéket teremtsen (1), és megakadályozza vagy mérsékelje a szerződés teljesítése során jelentkező káros társadalmi hatásokat. Közbeszerzőként Ön a teljes közbeszerzési folyamat során figyelembe vehet társadalmi célokat, feltéve, hogy ezek megkülönböztetésmentesek és a szerződés tárgyához kapcsolódnak (2). Az Európai Unióban a TFK-t a 2014. évi közbeszerzési irányelveknek (3), valamint az EU-Szerződésben (4) és az Alapjogi Chartában rögzített elveknek, valamint a nemzetközi megállapodásoknak, például a WTO közbeszerzésről szóló többoldalú megállapodásának (GPA) és a közbeszerzési fejezeteket tartalmazó kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásoknak (5), továbbá a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek (UNCRPD) (6) megfelelően kell lefolytatni.

A TFK hatékony eszköz lehet mind a fenntartható fejlődés előmozdításában, mind a nemzetközi, nemzeti, regionális vagy helyi társadalmi célok elérésében. A TFK a közbeszerzést stratégiai eszközének tekinti a közpénzek hatékony és fenntartható elköltése terén. A társadalmi szempontok összekapcsolhatók a zöld (7) és körforgásos (8) közbeszerzés kritériumaival, valamint az innovációs célú közbeszerzéssel (9) a közbeszerzés fenntarthatóságának átfogóbb megközelítése érdekében (10). A professzionalizmus és a közbeszerzők támogatásának javítása nagymértékben segítheti a társadalmi szempontok sikeres érvényesülését és e szempontoknak a fenntarthatósággal és a minőséggel kapcsolatos egyéb aspektusokkal való összekapcsolását (11).

A társadalmilag felelős közbeszerzés segíti a közszférabeli szervezeteket abban, hogy minőségi szolgáltatásokat és termékeket nyújtsanak közösségeiknek, és hogy a költségvetési korlátozások ellenére is további társadalmi és etikai előnyöket érjenek el, ezért hozzájárulhatnak a Covid19-válság negatív hatásainak ellensúlyozásához. A járvány utáni helyreállítás megköveteli, hogy az uniós hatóságok minden rendelkezésre álló eszközt felhasználjanak a negatív társadalmi-gazdasági hatások leküzdésére. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló, példa nélküli pénzügyi forrásokat gyakran közbeszerzés útján kell felhasználni. Ezért kulcsfontosságú, hogy a közbeszerzők teljes mértékben kiaknázhassák a közbeszerzési szabályok rugalmasságát annak biztosítására, hogy ezeket az erőforrásokat a közösségeik számára biztosítható lehető legnagyobb pozitív társadalmi és gazdasági hatás érdekében használják fel. A legalacsonyabb ár logikájától való elszakadás és a társadalmi befogadással, az egyenlőséggel, a tisztességes és inkluzív foglalkoztatással és az etikus beszerzéssel kapcsolatos megfontolások bevezetése kulcsfontosságú az ilyen erőforrások helyreállítási hatásának maximalizálása érdekében.

Ez az iránymutatás számos, Unió-szerte alkalmazott gyakorlati TFK-példát ismertet, bemutatva a különböző megközelítéseket és a valós hatásokat, amelyek inspirációs forrásként használhatók. További példákat találhat az uniós és harmadik országok bevált gyakorlatairól a „Making socially responsible procurement work – 71 good practice cases” („Társadalmilag felelős közbeszerzés a gyakorlatban – 71 bevált gyakorlat”) (12) és a „Buying for social impact – Good practice from around the EU” („Társadalmi hatásra törekvő közbeszerzés – Bevált gyakorlatok az EU-ból”) (13) című két jelentésben, amelyek elérhetők a közbeszerzők segédeszközeiről szóló bizottsági weboldalon (14).

1.2. A társadalmi célok meghatározása és alkalmazása a közbeszerzésben

A közbeszerzők sokféleképpen vonhatják be az egyedi társadalmi szempontokat beszerzési döntéseikbe. Az alábbiakban nem kimerítő módon mutatunk be olyan társadalmi célkitűzéseket, amelyek közbeszerzéssel megvalósíthatók. Ne feledje azonban, hogy a kötelező szociális és munkaügyi szabályok betartása a szerződés teljesítése során nem választás kérdése, hanem a közbeszerzési irányelvek szerinti kötelezettség (15). Az iránymutatás 4. és 5. fejezete azt vizsgálja, hogyan kezelheti ezeket a kérdéseket a közbeszerzési folyamat különböző szakaszaiban. Önnek kell eldöntenie, hogy az alábbi társadalmi szempontok közül melyik releváns a közbeszerzés során, szervezete célkitűzéseitől és a szerződés tárgyától függően.

A tisztességes foglalkoztatási lehetőségek és a társadalmi befogadás előmozdítása

A TFK elősegítheti a következőket:

— foglalkoztatási lehetőségek fiatalok és az idősebb munkavállalók számára,

— a nemek közötti egyenlőség (például a munka és a magánélet egyensúlyának elősegítése, az ágazati és foglalkozási szegregáció csökkentése (16), egyenlő bánásmód biztosítása a munkahelyen),

— a tartós munkanélküliség, hajléktalanság, megkülönböztetés vagy más sérülékeny tulajdonság miatt társadalmi kirekesztettségben szenvedők foglalkoztatási lehetőségei,

— a fogyatékossággal élő személyek társadalmi részvételi és foglalkoztatási lehetőségei, többek között befogadó és hozzáférhető munkakörnyezet révén,

— jobb sokszínűségi politikák, társadalmi befogadás és foglalkoztatási lehetőségek a hátrányos helyzetű csoportokból származó személyek (pl. migráns munkavállalók, faji vagy etnikai kisebbségi háttérrel rendelkező személyek, vallási kisebbségek, alacsony iskolai végzettségűek, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettek) számára, és

— tovább- és átképzési lehetőségek valamennyi munkavállaló részére.

Lehetőségek biztosítása a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások számára

A szociális gazdaság szervezetei és a szociális vállalkozások (17) segíthetnek a fent említett foglalkoztatási lehetőségek és társadalmi befogadás biztosításában, társadalmi megtérülést biztosítva a kiadásaiból. Például a közbeszerzési irányelvek lehetőséget nyújtanak a társadalmi befogadás előmozdítására azáltal, hogy a szerződéseket fenntartják a munkaintegrációs szociális vállalkozásoknak vagy azoknak a gazdasági szereplőknek, amelyek legalább 30 %-os arányban fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalókat foglalkoztatnak (18). Arra is ösztönzik a közbeszerzőket, hogy fontolják meg a szerződések részekre bontását, amelyek hozzáférhetőbbek lehetnek a szociális gazdasági szervezetek és a szociális vállalkozások számára (19).

A tisztességes munka előmozdítása

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a következőképpen határozza meg a tisztességes munkát (20):

„Olyan munka, amely magában foglalja a produktív és méltányos jövedelmet biztosító munka lehetőségeit, a munkahelyi biztonságot és a családok szociális védelmét, jobb kilátásokat a személyes fejlődésre és a társadalmi integrációra, az emberek szabadságát, hogy kifejezzék aggályaikat, szervezkedhessenek és részt vegyenek azokban a döntésekben, amelyek kihatnak az életükre, valamint az esélyegyenlőséget és a nők és férfiak egyenlő bánásmódját.”

E meghatározás szerint és 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrenddel (21) összhangban az EU az Unión belül és a globális ellátási láncokban támogatja (22):

— a biztos foglalkoztatást,

— a tisztességes béreket,

— a biztonságos munkakörülményeket,

— a szociális védelmet,

— az esélyegyenlőséget és a nők és férfiak egyenlő bánásmódját,

— a nemek közötti egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén,

— a szociális párbeszédet, és

— a munkavállalói jogok védelmét.

A szociális és munkajogoknak való megfelelés biztosítása

Az EU célja a társadalmi fejlődés előmozdítása, valamint az európai polgárok élet- és munkakörülményeinek javítása (23). A közbeszerzés annak biztosításával járul hozzá e célok eléréséhez, hogy a beszállítók:

— megfelelnek az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések által az uniós joggal összhangban meghatározott alkalmazandó kötelezettségeknek a szociális és munkajog területén,

— megfelelnek az ILO alapvető egyezményeinek,

— megfelelnek a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének, ideértve az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bér elvét (24) és a nemek közötti egyenlőség előmozdítását (25),

— Megfelelnek a munkahelyi egészségvédelem és biztonsági jogszabályoknak, és

— küzdenek a például nemen, életkoron, fogyatékosságon, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen és egyenlő esélyeket teremtenek.

Akadálymentesség és egyetemes tervezés

A mindenki, ideértve a fogyatékossággal élő személyeket is, számára hozzáférhető áruk, szolgáltatások és építési munkák beszerzése a TFK alapvető eleme, és kötelező a közbeszerzési szerződésekben. A 2014/24/EU irányelv 42. cikke és a 2014/25/EU irányelv 60: cikkének (1) bekezdése szerint: „a megfelelően indokolt esetektől eltekintve a műszaki leírást úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség és az egyetemes tervezés szempontjait is”.

Ez a rendelkezés támogatja a nemzeti hatóságok megfelelését a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménynek (26), amelynek az EU és valamennyi tagállama részes fele. A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény (UNCRPD) az akadálymentességre vonatkozó kötelezettségeket állapít meg, a kapcsolódó UNCRPD bizottság pedig az akadálymentes vételt kulcsfontosságú kérdésként határozta meg a kormányok számára (27).

Az UNCRPD (28) szintén elismeri „a fogyatékossággal élő személyek számára egyéni autonómiájuk és függetlenségük fontosságát, beleértve saját döntéseik meghozatalának szabadságát”, és azt, hogy „a fogyatékossággal élő személyeket tevékenyen be kell vonni a programokkal és politikával kapcsolatos döntéshozatali folyamatokba, különösen az őket közvetlenül érintők vonatkozásában”. Más szavakkal, a közbeszerzőknek:

— törekedniük kell a fogyatékossággal élő személyek igényeinek felismerésére és ezek bevonására a közbeszerzési folyamatba. Ennek az iránymutatásnak a 3. fejezete tárgyalja az igények felmérését és a beszállítók elkötelezettségét az olyan hatékony közszolgáltatások biztosítása érdekében, amelyek figyelembe veszik a társadalmi és szakmai befogadás célkitűzéseit, valamint a felhasználók sajátos igényeit,

— a műszaki előírásokban (29) figyelembe kell venniük az akadálymentességet annak érdekében, hogy biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését például a közszolgáltatásokhoz, a középületekhez, a tömegközlekedéshez, a nyilvános információkhoz és az IKT-termékekhez és szolgáltatásokhoz, beleértve a webalapú alkalmazásokat is, és

— az odaítélési kritériumokat használhatják olyan ajánlatok előnyben részesítésére, amelyek az akadálymentességnek a műszaki előírásokban szereplőnél magasabb színvonalát kínálják,

— alkalmazhatnak a teljesítményre vonatkozó kikötéseket is annak biztosítására, hogy a beszerzett szolgáltatásokat úgy valósítsák meg, hogy az eredmény hozzáférhető legyen, az egyetemes tervezés alapján.

Az emberi jogok tiszteletben tartása és az etikus kereskedelem kérdéseinek kezelése

A közbeszerzés felhasználható az ellátási láncokon belüli olyan társadalmi kérdések kezelésére, mint például az emberi jogok (30) vagy a tisztességes kereskedelem elvei. Az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása egy állam által kötött valamennyi üzleti kapcsolatnak lényeges része, amint azt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek meghatározzák (31). Ezenkívül az Európai Unió Bírósága (EUB) 2012-ben úgy ítélte meg, hogy a tisztességes kereskedelem szempontjai a közbeszerzési döntések részét képezhetik (32), és ezt a közbeszerzési irányelvek is tükrözik (33).

A közbeszerzési szerződések széles köre (34), valamint egyes ellátási láncok globális jellege azzal a kockázattal jár, hogy az Ön által lefolytatott beszerzéshez az emberi jogok megsértése kapcsolódhat. Jól ismertek az olyan esetek, mint a bangladesi Rana Plazában kitört tűz, de veszélyes és embertelen munkakörülmények Európán belül is vannak. A közbeszerzési irányelvek megkövetelik a gyermekmunka és az emberkereskedelem egyéb formái miatt jogerős ítélettel elítélt gazdasági szereplők kizárását, az ILO alapvető egyezményeinek (35) való megfelelést pedig minden közbeszerzőnek ellenőriznie kell. Ez az iránymutatás azt is megvizsgálja, hogyan lehet megvédeni az emberi jogokat a közbeszerzés során:

— az ellátási láncok átláthatóságának növelésével, ideértve az alvállalkozók és azok alvállalkozóinak ellenőrzését is,

— az ellátási láncokon belüli egyedi kockázatok elemzésével,

— annak megkövetelése a vállalkozóktól és alvállalkozóktól, hogy tegyenek intézkedéseket az ellátási láncban dolgozók körülményeinek javítása érdekében, és kezeljék a gyártási folyamat során a lehetséges vagy azonosított emberi jogi jogsértéseket, és

— szigorú beszállítói magatartási kódexek ösztönzése a társadalmi felelősségvállalás érdekében.

Kiváló minőségű szociális, egészségügyi, oktatási és kulturális szolgáltatások nyújtása

A közbeszerzési irányelvek az egyedi szociális, egészségügyi, oktatási és kulturális szolgáltatások számára, különféle egyéb kategóriákkal együtt, „enyhébb szabályozást” határoznak meg (36). A közbeszerzőket arra ösztönzik, hogy vegyék figyelembe „a szolgáltatások magas minőségének, folyamatosságának, hozzáférhetőségének, megfizethetőségének, elérhetőségének és átfogóságának biztosításával kapcsolatos igényt, az igénybevevők különböző kategóriái – köztük a hátrányos helyzetű és veszélyeztetett csoportok – sajátos igényeit, az igénybevevők bevonását és szerephez juttatását, valamint az innovációt” (37). A szociális szolgáltatások beszerzésénél minőségi előírások is alkalmazhatók, például a szociális szolgáltatások 2010. évi önkéntes európai minőségi keretrendszere (38). A 4.2. szakasz azt vizsgálja, a közbeszerzők hogyan választották az enyhébb szabályozás alkalmazását a társadalmi előnyök elérése érdekében.

Intelligens TFK-célok kitűzése és elérése Nantes-ban (Franciaország) Közbeszerzési célkitűzés Nantes nagyvárosi térség 2001 óta folytat társadalmilag felelős közbeszerzéseket (RPP). 2017-ben egy társadalmilag felelős vásárlást ösztönző rendszert (SPAR) fogadtak el, hogy támogassák az elmúlt15 évben kidolgozott számos kezdeményezés koherenciáját, és megerősítsék a közbeszerzési tevékenységek és a kkv-kat támogató kezdeményezések közötti kapcsolatokat. Megközelítés A SPAR egy belső útmutatót hozott létre a társadalmilag felelős beszerzés végrehajtásához, amely kiemelte a helyi térségben elérhető gyakorlati módszereket és támogatást, valamint egy SPAR-irányítási rendszert alakított ki a társadalmilag felelős beszerzési tevékenységek kidolgozásának, végrehajtásának és nyomon követésének felügyeletére: — Politikai szinten a városi tanács minden érintett megválasztott tagját tájékoztatják a közelgő beruházásokról, hogy együttesen dönthessenek az azokban alkalmazandó szociális és környezetvédelmi záradékokról. Ezek a tagok rendszeresen értékelik a SPAR hatását is. — Technikai szinten a közbeszerzési csoport együttműködik az egyes igazgatóságok CSR-nagyköveteinek hálózatával. A vevők támogatják az operatív igazgatóságokat abban, hogy a szociális és környezetvédelmi záradékokat figyelembe vegyék beszerzéseik során, és értékeljék a beérkezett ajánlatok minőségét. Eredmények Az elmúlt két évben Nantes-ban a TFK legfontosabb eredményei a következők: — a befogadásra vonatkozó kikötések beépítése 143 építési és 1 918 szolgáltatási szerződésbe, amelyek 326 448 munkaórát biztosítanak a munkaerőpiaci hozzáférés terén akadályokba ütköző emberek számára, — a befogadásra vonatkozó kikötést tartalmazó szerződések diverzifikációjának hangsúlyozása az érintettek körének kiszélesítése érdekében (pl. az építési szerződések több munkanélküli férfit, mint nőt érnek el), — a megkülönböztetés elleni küzdelemre vonatkozó kikötések alkalmazása számos mintaszerződésben, amelyet a Sokszínűségi díj Nantes-nak történő odaítélésével ismertek el, — fenntartott szerződések alkalmazása, amelyek lehetővé teszik Nantes számára, hogy adott esetben a védett műhelyekre korlátozza a pályázatot. Tanulságok A társadalmilag felelős közbeszerzés sikere szempontjából központi jelentőségű a közbeszerzési politikában szereplő szociális és környezetvédelmi kritériumoknak az összes érdekelt féllel együtt történő meghatározása, nyomon követése és frissítése. Ehhez a hozzárendelt erőforrások azonosítására és megfelelő ellenőrzési eszközök alkalmazására van szükség.

1.3. A TFK célja és előnyei

A legalapvetőbb szinten a TFK célja a társadalmi területen fennálló jogi kötelezettségek betartásának biztosítása. A közbeszerzési irányelvek előírják az uniós tagállamoknak, hogy „megfelelő intézkedéseket” hozzanak annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések teljesítése során megfeleljenek az alkalmazandó európai uniós jogszabályoknak, nemzeti jogszabályoknak, kollektív szerződéseknek, valamint a nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezéseknek (39). Bár a tagállamok ezt a rendelkezést különböző módon hajtották végre, nyilvánvaló, hogy a társadalmi kötelezettségeket nem lehet figyelmen kívül hagyni a közbeszerzésben, nem utolsósorban azért, hogy védelmet biztosítsanak az e szabályokat be nem tartó piaci szereplők magatartásából származó tisztességtelen versennyel szemben.

Az Amszterdami Szerződés fogyatékos személyekről szóló 22. nyilatkozata jelezte, hogy a belső piac fokozatos létrehozását célzó intézkedések kidolgozásakor a Közösség intézményeinek figyelembe kell venniük a fogyatékos személyek szükségleteit (40). A Lisszaboni Szerződés arra kötelezi Európát, hogy egy „magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságot” teremtsen valamint küzdjön „a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen”, (...) mozdítsa elő „a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét” (41). A közbeszerzések nagysága és belső piaci jelentősége értékes eszközzé teszi e törekvések megvalósítása érdekében. A TFK hozzájárulhat a nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz is, például az ENSZ fenntartható fejlődési céljaihoz (42). A fenntartható fejlődés megköveteli, hogy a gazdasági szereplők meghallgassák és figyelembe vegyék az egyének, a közösségek és a civil társadalmi csoportok nézeteit és jogait (43) – ezt a témát a 2. és a 3. fejezet fejti ki részletesebben.

A közbeszerzési irányelvekben és más jogszabályokban meghatározott kötelezettségek mellett a TFK alkalmazása segíti a közbeszerzőket a következőkben:

A szociális és munkajogi megfeleléssel kapcsolatos kockázatok azonosítása

Azok a szervezetek, amelyek aktívan alkalmazzák a TFK-t, nagyobb valószínűséggel azonosítják a közvetlenül rájuk vagy a szállítókra vonatkozó jogszabályok alapján fennálló megfelelési kockázatokat. Egyetlen közszférabeli szerv sem szeretne az ellátási láncaik bármely szakaszában feltárt illegális vagy etikátlan munkamódszerek miatt az újságok címoldalára kerülni. A TFK szakpolitikák és cselekvések segítenek azonosítani az ellátási lánc kockázatait, és minimalizálni azokat a beszerzés és a szerződéskezelés során.

Társadalmilag tudatos piacok ösztönzése

A TFK a felelősségteljesebb és fenntarthatóbb termelésre vonatkozó keresletet és ösztönzőket teremthet. A közbeszerzők ösztönözhetik az innovációt és a fokozott versenyt azáltal, hogy új és társadalmilag fenntarthatóbb megoldások létrehozására vonatkozó kihívást jelentenek a piac számára. Emellett fellendítheti azoknak a vállalkozásoknak, például a szociális vállalkozásoknak a fejlődését, amelyek a gazdasági teljesítményen túl igyekeznek pozitív hatást gyakorolni a társadalom egészére. Például a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhető IKT-termékek meghatározása segíthet a jobb és megfizethetőbb termékek piacra kerülésében.

A társadalmilag felelős kormányzás bemutatása

A TFK segítségével Ön biztosíthatja, hogy reagáljon a közösségi értékekre és szükségletekre, valamint hogy kielégítse azt az egyre növekvő közösségi igényt, hogy a kormányok társadalmi felelősséggel járjanak el cselekedeteik során. Ez így hozzájárulhat a kormányba vetett bizalom szintjének fokozásához. A TFK pozitív hatással lehet a szerződést teljesítő azon személyzetre is, akik hozzáadott előnyöket teremtenek közösségeik számára.

Az integráció és a bevonás támogatása

A TFK ösztönzi a társadalomban gyakran marginalizálódott csoportok (például a fogyatékossággal élő személyek, a szegénység és társadalmi kirekesztés által fenyegetett személyek, kisebbségek) integrálását és bevonását a piaci tevékenységekbe. A TFK lehetőségeket teremthet az ilyen csoportok tulajdonában lévő vállalkozásoknak, valamint képzést és foglalkoztatást biztosíthat számukra. A TFK azt is szemlélteti, hogy a társadalmi és gazdasági megfontolások miként erősíthetik kölcsönösen egymást, például a szociális vállalkozások olyan közszolgáltatásokat nyújtanak, amelyek a társadalmi eredmények és hatások révén további értéket teremtenek.

A közkiadások hatékonyságának biztosítása

A közbeszerzések volumene és a közvetlen társadalmi beavatkozás költségvetési korlátok által szabott határai a beszerzéseket a társadalmi célok előmozdításának vonzó területévé tehetik. A stratégiai közbeszerzés lehetőséget kínál arra, hogy a meglévő, tervezett költségvetéseket használják fel a társadalmi kihívásoknak való pozitív és innovatív megfelelésre.

1.4. Kapcsolatok az uniós és a nemzetközi szakpolitikákhoz és jogszabályokhoz

Ez az iránymutatás a TFK azon követelményeire és lehetőségeire összpontosít, amelyek a közbeszerzési irányelvek alapján merülnek fel. Van azonban számos más, uniós és nemzeti szinten releváns eszköz, amelyek befolyásolják a TFK végrehajtásának módját. Ez a rész a TFK-t érintő legfontosabb jogszabályokat és irányelveket emeli ki.

Az EU munkaügyi és megkülönböztetésmentességi jogszabályait az összes európai munkavállaló védelme érdekében alkották meg. Ezek a jogszabályok biztosítják a munkavállalók egyenlő bánásmóddal és a megkülönböztetésmentességgel (44), a munkakörülményeikre vonatkozó információkkal, a magán- és a szakmai élet összeegyeztetésével (45) kapcsolatos jogait, a szokványostól eltérő munkaszerződésekhez (46), a munkaidő szabályozásához, az egészség és a biztonság védelméhez, valamint a munkavállalók tájékoztatásához és a velük történő egyeztetéshez (47) kapcsolódó jogokat.

Ez a jogszabály kötelezi a vállalkozókat és az alvállalkozókat az EU-ban, és a közbeszerzőknek biztosítaniuk kell, hogy e rendelkezéseket minden munkahelyen végrehajtják. A vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos részletesebb információkat alább, valamint a 4. és 5. fejezetben találja.

Az Európai Bizottság párbeszédet folytat és együttműködik az érdekelt felekkel az EU-tagállamokban a magas minőségű és tisztességes munka gyakorlatának a közbeszerzésben történő előmozdítása érdekében. Az elmúlt években az európai szociális partnerek, így a szakszervezetek és a munkáltatói szervezetek a legjobb ár-érték arányt megvalósító beszerzésről számos ágazati iránymutatást készítettek, amelyeket gyakran a Bizottság támogatott pénzügyileg. Ezek az útmutatók a szerződéses étkeztetési szolgáltatásokra (48), a magán biztonsági szolgáltatásokra (49) és az ipari takarítási szolgáltatásokra (50) vonatkoznak. Ezek a kézikönyvek kiemelik a szolgáltatások minőségi szempontok és a legjobb ár-érték arány alapján történő beszerzésének előnyeit. Az iránymutatások konkrét példákat is tartalmaznak a biztonsági, takarítási és étkeztetési szolgáltatási szerződések területén, bemutatva, hogy a minőségalapú megközelítés hogyan követeli meg az alkalmazottak számára biztosított tisztességes munkakörülményeket. A mérnöki szolgáltatások területén végzett közbeszerzésről is készült iránymutatás, amely a társadalmi szempontok figyelembevételével kapcsolatos jelzéseket tartalmaz (51).

A szociális jogok európai pillére

2017-ben az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság meghirdette a szociális jogok európai pillérét, amelyben meghatározta a tisztességesebb, befogadóbb Európai Unió alapelveit, a szociális prioritásokat az európai napirend középpontjába helyezve (52).

2020 januárjában az Európai Bizottság bemutatta az „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című közleményt (53), amely meghatározza a szociális jogok európai pillérének megvalósítását célzó cselekvési terv első gondolatait. Ez a társadalmilag felelős közbeszerzést is megemlíti, mint a meglévő forrásokat olyan módon felhasználó eszközt, amely támogatja a befogadást és a munkalehetőségeket.

Uniós szinten konkrét jogszabályt is elfogadtak, amely a tisztességesebb, befogadóbb Európai Unió megvalósítására való törekvést átülteti a gyakorlatba, és kihat a közbeszerzési eljárásokra. Az átlátható és kiszámítható munkakörülményekről szóló (EU) 2019/1152 irányelv célja annak biztosítása, hogy minden munkavállaló, beleértve a „nem szokványos” munkafeltételekkel foglalkoztatottakat is, hozzáférhessen a munkafeltételeikre vonatkozó információkhoz, és ne vonatkozzanak rájuk tisztességtelen feltételek. Pontosabban azt írja elő, hogy 2022-ig az EU-ban:

— minden munkavállaló a munkaviszony kezdetétől fogva írásbeli információkhoz jusson a munkájára vonatkozó alapvető szempontokról,

— egy munkavállalóra sem vonatkozhat hat hónapnál hosszabb próbaidő, kivéve, ha rendkívüli körülmények állnak fenn,

— bármely munkavállaló kereshet további foglalkoztatást, amelyekre nem vonatkozhatnak kizárólagossági záradékok, és emiatt nem érheti hátrányos bánásmód, az összeférhetetlenségi záradékok pedig korlátozottak,

— minden munkavállalónak észszerű időben előre kell tudnia, mikor kerül sor a munkavégzésre,

— minden munkavállalónak írásbeli választ kell kapnia az arra vonatkozó kérelmére, hogy másik biztonságosabb munkába helyezzék át, és

— minden munkavállalónak ingyenesen meg kell kapnia azt a kötelező képzést, amelyet a munkáltató köteles biztosítani.

Ezenkívül a tagállamoknak szabályokat kell elfogadniuk annak érdekében, hogy elkerüljék a behívásos munkaviszonyra vonatkozó szerződésekkel való visszaéléseket, például az olyan megállapodásokat, amelyekben a munkáltatók nem garantálnak munkát a munkavállalók számára (ezeket gyakran „nulla órás szerződéseknek” nevezik). A fentiek erőteljes érvényesítését szolgáló rendelkezések is a munkavállalók rendelkezésére állnak abban az esetben, ha a munkáltatójuk nem tartja be ezeket a szabályokat.

A közbeszerzési szerződések tartalmazhatnak olyan feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a munkáltatók betartsák ezeket a feltételeket (mind a vállalkozók, mind pedig az alvállalkozók), és amelyek megfelelő szankciókat írnak elő ezek megszegésének esetére.

A szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúlyról és a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelv, amelyet a tagállamoknak 2022. augusztus 2-ig kell átültetniük, számos új minimális jogosultságot vezet be a családdal járó szabadság és a rugalmas munkavégzés területén, ideértve:

— Apasági szabadság: az apák vagy a velük egyenjogú társszülők jogosultak legalább 10 munkanap apasági szabadságra a gyermek születése alkalmával, amelynek idejére legalább a betegségi ellátásnak megfelelő díjazás jár,

— A négy hónapos szülői szabadsághoz fűződő jog megerősítése azáltal, hogy a négy hónapból kettőt nem lehet átruházni az egyik szülőről a másikra, és azt megfelelő szinten kell díjazni. A szülőknek jogukban áll a szabadság rugalmas igénybevételét is kérni,

— Gondozói szabadság bevezetése azon munkavállalók számára, akik személyes gondozást vagy támogatást nyújtanak rokonuknak vagy a munkavállalóval egy háztartásban élő személynek. A dolgozó gondozók évente öt napot vehetnek igénybe,

— A rugalmas munkafeltételek (csökkentett munkaidő, rugalmas munkaidő és a munkahelyi rugalmasság) igénylése jelenlegi jogának kiterjesztése a legfeljebb nyolc éves gyermekek minden dolgozó szülőjére és az összes gondozóra.

A közbeszerzési szerződések ebben az esetben is tartalmazhatnak olyan feltételeket, amelyek biztosítják, hogy ezeket a feltételeket a munkáltatók, ideértve a vállalkozókat és az alvállalkozókat is, betartsák.

A fenntarthatóság és a munkajogok területén várható további bizottsági kezdeményezések (például az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló irányelvjavaslat (54) a közeljövőben szintén hatással lehetnek a közbeszerzési szerződések teljesítésének módjára.

Európai akadálymentesítési intézkedéscsomag

A termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről szóló (EU) 2019/882 irányelv (55) – más néven európai akadálymentesítési irányelv – közös szabványokat és kötelezettségeket határoz meg bizonyos termékek és szolgáltatások akadálymentesítési követelményeinek harmonizálása érdekében. Ennek eredményeként biztosítja, hogy a fogyatékossággal élő személyek és az idősebb felnőttek hozzáférhessenek a termékekhez és szolgáltatásokhoz. Az irányelv tükrözi a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (UNCRPD) szerinti azon kötelezettséget is, hogy megkönnyítse a részes államok számára az akadálymentesítési kötelezettségek betartását. Annak biztosítását is elősegíti, hogy a fogyatékossággal élő személyek lehetőséget kapjanak a szakpolitikákkal és programokkal kapcsolatos döntéshozatali folyamatokba történő cselekvő részvételre, különösen az őket közvetlenül érintők vonatkozásában. Az irányelv a következő termékekre és szolgáltatásokra terjed ki (56):

— számítógépek és operációs rendszerek

— fizetési terminálok és ATM-ek

— jegyértékesítő és utasfelvételi automaták

— önkiszolgáló információs terminálok

— okostelefonok

— digitális televíziós szolgáltatásokhoz kapcsolódó TV készülékek

— telefónia szolgáltatások és az ehhez kapcsolódó berendezések

— audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz, például televíziós műsorszolgáltatáshoz való hozzáférés és az ehhez kapcsolódó fogyasztói berendezések

— légi, autóbusz-, vasúti és vízi személyszállításhoz kapcsolódó bizonyos szolgáltatások

— lakossági banki szolgáltatások

— e-könyvek

— e-kereskedelem

— az egységes európai segélyhívó 112-es számra adott válasz

Az e termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó kötelező akadálymentességi követelmények 2025-től érvényesek (57).

Az ivókutak megközelíthetőségének javítása Baszkföldön (Spanyolország) Bevezetés/a közbeszerzés célja A műanyaghulladék problémájának kezelése és a palackozott vízre fordított kiadások csökkentése érdekében a szociális szolgáltatásokat és orvosi ellátást nyújtó, Baszkföldön 17 szolgáltató központot működtető Mutualia cég úgy döntött, hogy az ivóvízhálózathoz csatlakozó ivókutakat telepít, és a palackozott víz vásárlása helyet csapvizet kínál. A cél az volt, hogy kiváló minőségű, változó hőmérsékletű ivóvizet kínáljon. Megközelítés Az uniós értékhatár alatt álló szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatnak ítélték oda, ár (50 %) és minőség (50 %) szerint súlyozva. A minőségi kritériumok közé tartoztak az akadálymentesség szempontjai, például az ivókutak magassága és a mozgáskorlátozott személyek általi könnyű kezelhetőségük. A Mutualia több pontot adott annak a cégnek, amely olyan ivókutakat kínált, amelyek könnyen használhatóak voltak látásproblémákkal küzdő, illetve a kezük vagy karjuk használatában korlátozott személyek számára. Eredmények 2019 januárjában a Mutualia 40 új ivókutat létesített 17 szolgáltató központjában, és alkalmazottait újrahasználható vizes palackokkal látta el. A Mutualia a becslések szerint évente 17 000 EUR-t takarít meg a betegek, alkalmazottai és látogatói által fogyasztott víz tekintetében. Az akadálymentességi követelmények beépítésének köszönhetően a nyertes nagyobb gombokat kínált a víz típusának azonosítására. Ezenkívül a poharak elhelyezkedése megkönnyíti a kerekesszékes emberek számára azok elvételét és megtöltését. A poharak helyzetén kívül a Mutualia figyelembe vette a poharak megtöltése helyének magasságát is, több pontot adott azoknak a gépeknek, amelyeknek alacsonyabban van a nyílása. Tanulságok Az akadálymentességi feltételek beépítésével a Mutualia biztosítani tudta, hogy a megvásárolt ivókutak minden az egészségügyi központ minden betege és látogatója számára megfelelőek legyenek. Azáltal, hogy mindenki hozzáférhet a víz utántöltő állomásokhoz, nemcsak abban segítenek az embereknek, hogy kellő mennyiségű vizet fogyasszanak és egészségesek maradjanak, hanem a becslések szerint 17 000 EUR költségeket is megtakarítanak, és jelentősen csökkentik a műanyag hulladékot. Forrás: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf

A 2014/24/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése és a 2014/25/EU irányelv 60. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós jogi aktusokban előírt akadálymentességi követelményeket be kell építeni a műszaki előírásokba, amennyiben a beszerzés tárgyát természetes személyek használják, legyenek akár a nyilvánosság tagjai, akár a közbeszerző alkalmazottai. A 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvek előírják továbbá, hogy amennyiben uniós jogi aktusban kötelező akadálymentességi követelményeket fogadnak el, a műszaki leírást – a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség vagy az egyetemes tervezés szempontjából – e jogi aktusra való hivatkozással kell megállapítani. Az európai akadálymentesítési irányelv a hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások tekintetében kötelező akadálymentességi követelményeket határoz meg. Ezek a kötelező akadálymentességi követelmények biztosítják, hogy a termékeket és szolgáltatásokat úgy tervezzék meg és állítsák elő, hogy maximalizálják a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható használatukat. Ezekben a termékben vagy a terméken, amennyiben lehetséges, hozzáférhető információkat kell nyújtani a működésükről és az akadálymentességi jellemzőikről. A közbeszerzési dokumentumokban hivatkozhat az európai szabványügyi szervezetek által kidolgozott harmonizált szabványokra vagy műszaki előírásokra a termékek vagy szolgáltatások szállításának akadálymentességére vonatkozóan, például az akadálymentességről szóló EN 17161:2019 szabványra.

Azok a termékek és szolgáltatások, amelyek nem tartoznak az európai akadálymentesítési irányelv (EAA) hatálya alá, az EAA akadálymentesítési követelményei nem kötelezőek. Ha azonban az akadálymentesítési irányelv vagy más uniós jogszabály akadálymentesítési szabályokat és kötelezettségeket állapít meg bármely termék vagy szolgáltatás vonatkozásában, ha a jellemzők, elemek vagy funkciók megfelelnek a vonatkozó EAA követelményeknek, akkor eltérő rendelkezés hiányában vélelmezhető, hogy megfelelnek a többi jogszabálynak is. A közbeszerzők bármikor dönthetnek olyan akadálymentességi követelmények alkalmazása mellett, amelyek meghaladják az uniós jogszabályokban meghatározott akadálymentességi követelményeket. Az EAA magában foglalja az EAA irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások ügyfelei által használt épített környezetre vonatkozó önkéntes akadálymentesítési követelményeket is. A tagállamok dönthetnek e követelmények betartásának megkövetelése mellett (58).

A munkavállalók kiküldetéséről szóló felülvizsgált irányelv

Kiküldött munkavállaló az a személy, aki munkáját korlátozott ideig egy, a szokásos munkavégzése szerinti uniós tagállamtól különböző tagállam területén végzi (59). Körülbelül 3 millió kiküldött munkavállaló (60) van az EU-ban, akik közül sokan közszolgáltatások vagy -munkák nyújtásával foglalkoznak. A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvet (PWD) (61) 1996-ban fogadták el először, és 2018-ban jelentősen módosították. Célja az, hogy egyensúlyba hozza a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás szabadságát a munkavállalók védelmével. A 2018. évi felülvizsgálat megerősítette a kiküldött munkavállalók és a fogadó államban dolgozók közötti egyenlőség elvét, ideértve az egyenlő díjazást is. A módosított PWD (62) alapján a kiküldött munkavállalók a fogadó államban az alábbiakkal kapcsolatos minden kötelező (63) foglalkoztatási feltételre jogosultak:

a) maximális munkaidő és minimális pihenőidő;

b) minimális éves fizetett szabadság;

c) díjazás, ideértve a túlmunka díjazását is; ez a pont nem alkalmazandó a kiegészítő foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre;

d) a munkavállalók alkalmazásának feltételei, különös tekintettel a munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó vállalkozások általi munkaerő-kölcsönzésre;

e) munkahelyi egészség, biztonság és higiénia;

f) védintézkedések a várandós vagy gyermekágyas nők, gyermekek és fiatalok munkaviszonyára vonatkozó szabályokat illetően;

g) férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód és más megkülönböztetést tiltó rendelkezések;

h) a munkavállalók elszállásolására vonatkozó feltételek, amennyiben a szokásos munkavégzési helyüktől eltérő helyen munkát végző munkavállalók számára a munkáltató biztosít szállást;

i) az otthonuktól munkavégzés miatt távol lévő munkavállalókat az utazással, az ellátással és a szállással kapcsolatos költségek fedezése céljából megillető juttatások vagy költségtérítés mértéke.

12 hónap – vagy ha a munkáltató indokolja, 18 hónap – elteltével a fogadó állam munkajogának minden kötelező feltételét alkalmazni kell a kiküldött munkavállalóra, kivéve a) a munkaszerződés megkötésére és felmondására vonatkozó bizonyos feltételeket, ideértve a versenytilalmi kikötéseket is; és b) a kiegészítő foglalkoztatói nyugdíjrendszereket.

A közbeszerzőknek tisztában kell lenniük ezekkel a követelményekkel az ajánlatok értékelésekor és a munkajogi előírások betartásának ellenőrzése során.

ILO egyezmények

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeit kifejezetten említik a közbeszerzési irányelvek (64), és a nemzeti közbeszerzési törvények és rendeletek is gyakran előírják az ILO-egyezmények betartását. A 8 alapvető egyezmény a következőkre vonatkozik:

1. az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelme

2. a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jog

3. kényszermunka

4. a kényszermunka eltörlése

5. alsó korhatár

6. a gyermekmunka legrosszabb formái

7. egyenlő díjazás

8. megkülönböztetés (foglakoztatás és munkavégzés) Munkacsoport létrehozása a beszállítói munkakörülmények figyelemmel kísérésére Koppenhága városában (Dánia) Közbeszerzési célkitűzés Koppenhága városa lépéseket tesz a szociális dömping ellen azzal, hogy munkaügyi kikötéseket épít be a szerződésekbe a tisztességes munkakörülményeket biztosítása érdekében a beszállítóinál és azok albeszállítóinál dolgozó valamennyi alkalmazott számára. Megközelítés 1) Tisztességes díjazás és munkafeltételek 2) Tisztességes verseny minden vállalkozás számára 3) Több tanulószerződéses tanulói és munkatapasztalat-szerző hely az oktatásban részt vevő fiatalok számára Koppenhága városának Dániában dolgozó beszállítói és azok alvállalkozói jogosultak a munkaügyi záradékkal és az irányelvvel összhangban álló minimális mértékű díjazásra, ideértve a túlórákat, a maximális munkaidőt és a minimális pihenőidőt, valamint a minimálisan fizetett éves szabadságot. Eredmények Koppenhága létrehozott egy kilenc fős munkacsoportot annak figyelemmel kísérésére, hogy az összes beszállító, beleértve az alvállalkozókat is, betartsa a munkaügyi záradékokat. A munkacsoport bármikor jogosult látogatást tenni Dániában bármely típusú munkahelyen. Szorosan figyelemmel kíséri a különböző területeken, például az építőiparban, a takarításban és a szállításban működő beszállítók díjazását és munkakörülményeit. Évente körülbelül 600 megfelelőségi ellenőrzést végeznek. Ezek körülbelül egyharmada helyszíni ellenőrzés, míg a többi az egyes alkalmazottak körülményeinek vizsgálata a bérezés, a munkaidő, az adózás stb. dokumentációja alapján. A munkacsoport az ellenőrzései során kockázatalapú megközelítést alkalmaz, elsődleges erőfeszítéseit azokra a területekre összpontosítva, ahol a legnagyobbnak ítélik meg a szabálytalanság kockázatát. Jogsértés esetén párbeszédet kezdeményeznek a munkáltatóval. Ha nem tapasztalható javulás, a munkáltatónak büntetést kell fizetnie, végül pedig a városnak joga van felmondani a szerződést. Tanulságok Kiderült, hogy a vállalaton belüli megbízottak által végzett látogatás-alapú megközelítés hatékonyabb, mint a munkakörülmények ellenőrzésének kiszervezése. Főszabályként a fővállalkozó tartozik felelősséggel az ellátási láncban tapasztalt minden jogsértésért. A legtöbb jogsértésre az ellátási láncban kerül sor, az alvállalkozók és azok alvállalkozói által. Ha szerződésszegés gyanúja merül fel, elengedhetetlen a helyszínen alkalmazott munkavállalók személyazonosságáról és pontos munkaidejéről történő adatgyűjtés. Ez sokszor nehéz feladat. Koppenhága városa elindított egy kísérleti projektet, amelynek során a munkavállalóknak személyi igazolvánnyal kell regisztrálniuk magukat, amikor belépnek és elhagyják a munkahelyet. Ez a rendszer megkönnyíti a szociális dömping megnövekedett kockázatával járó szerződésekre való összpontosítást azáltal, hogy információkat szolgáltat a foglalkoztatott munkavállalók számáról, a munka típusáról, a foglalkoztatási formáról, a munkaidőről stb.

A késedelmes fizetésekről szóló irányelv (65)

Az EU-ban a vállalkozások kevesebb mint 40 %-ának fizetnek a szerződésekben megállapított feltételek szerint. A késedelmes fizetések következményei túlmutatnak a konkrét szerződéses kapcsolatokon, mivel az egész gazdaságra kiterjednek. Ha a vállalkozásoknak későn fizetnek, elbocsátásokra kerülhet sor, késik a beszállítóknak történő fizetés és elhalasztják a beruházási terveket. A teljes ellátási láncot veszélyeztetik, ami így kevésbé ellenállóvá válik.

Az időben történő fizetés a késedelmes fizetésekről szóló irányelv értelmében kötelező (66).Ez a kötelezettség egyaránt vonatkozik a közszférabeli szervezetek és a vállalkozások közötti, valamint a vállalkozások közötti kereskedelmi ügyletekre. A közbeszerzőknek biztosítaniuk kell a vállalkozók haladéktalan kifizetését az irányelv által előírt 30 napos határidőn belüli fizetés teljesítésével (ez a határidő, adott esetben, csak a nemzeti egészségügyi szolgálat közintézményei esetében lehet 60 nap) (67). Ezenkívül vannak olyan intézkedések, amelyeket a közbeszerzők megtehetnek a közbeszerzési folyamat során annak érdekében, hogy növeljék a valószínűségét, hogy az alvállalkozókat a szerződés teljesítése során haladéktalanul kifizessék. A témában további információt az 5.5. pontban talál.

2. FEJEZET

Szervezeti stratégia a szociális közbeszerzés jegyében

2.1. A TFK napirendre vétele

A TFK vezetői felelősségvállalást és elkötelezettséget igényel az irányítási struktúrákban, a politikai szinttől kezdve a kulcsfontosságú döntéshozókig és a költségvetésért felelős személyekig. Ez a fejezet azt vizsgálja, hogyan biztosítható ez az elkötelezettség, és példákat mutat szervezeti stratégiákra a TFK terén.

Az előnyök és lehetőségek kiemelése

A TFK kisebb és nagyobb közösségekben egyaránt elősegítheti a mérhető előrelépéseket a társadalmi célok, például az emberi jogok védelme, az egyenlőség előmozdítása, valamint a jó minőségű foglalkoztatás és a befogadás érdekében. Tehát elvileg könnyen lehetne biztosítani a végrehajtásának magas szintű támogatását.

A TFK a globális célkitűzésekhez is hozzájárulhat. Például az ENSZ 12. fenntartható fejlődési célja – „Fenntartható fogyasztási és termelési minták biztosítása” – arra hívja fel a kormányokat, hogy támogassák a közbeszerzési gyakorlatok alkalmazását a fenntartható fejlődési menetrend előmozdítása érdekében (12.7. cél) (68).

A kihívások és aggályok kezelése

Egy TFK-stratégia elfogadtatásához Önnek foglalkoznia kell a felsővezetők, a középvezetők és a költségvetésért felelős személyek esetleges aggályaival, ideértve a társadalmilag felelős közbeszerzésekhez szükségesnek gondolt többletköltségeket és erőforrásokat is.

A TFK gyakorlati bemutatása – akár a saját szervezetéből származó, akár más közbeszerzők példáin keresztül – hatékony módszer az előnyeinek bemutatására. Ez az iránymutatás számos esettanulmányt tartalmaz, amelyek a közbeszerzés költséghatékony, társadalmilag felelős módjait mutatják be.

Emellett célszerű kiemelni a cselekvés elmulasztásának költségeit, például a jó hírnévvel kapcsolatos kockázatokat, a jogszabályok be nem tartását, az el nem ért célokat vagy a társadalmi problémák közvetett költségeit a közszféra számára.

Bevált gyakorlat

— Gondoskodjon a TFK magas szintű támogatottságáról azáltal, hogy kiemeli a TFK-val kapcsolatos kötelezettségeket és lehetőségeket, valamint a fellépés hiányával járó kockázatokat. Támassza alá érvelését a szervezete vagy mások által már végrehajtott társadalmilag felelős közbeszerzések valós példáival.

2.2. A célok meghatározása

Amint azt az 1. fejezetben kifejtettük, számos különféle társadalmi szempont merülhet fel a közbeszerzés során. A TFK-stratégia létrehozása segítheti a szociális beszerzés fő szempontjainak a meghatározását.

A meglévő célok azonosítása

Mérlegelje, hogy a TFK célkitűzéseit meglévő európai, nemzeti, regionális vagy helyi prioritásokra – például a társadalmi befogadásra vagy hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztatási lehetőségeinek megteremtésére – tudja-e alapozni. Határozza meg ezeket a prioritásokat, és vegye figyelembe a közbeszerzés potenciális hozzáadott értékét.

Térképezze fel a közbeszerzési politikákat és tevékenységeket

Közbeszerzőként az Ön szervezete adott esetben már érvényesít közbeszerzési politikákat, például zöld vagy fenntartható közbeszerzési politikát, illetve olyan innovációs vagy ágazati stratégiákat, amelyek meghatározott iparágakat céloznak meg. Vegye számba a meglévő közbeszerzési célokat és tevékenységeket, és azonosítsa a TFK és e célok összehangolásának lehetőségeit.

A meglévő prioritások azonosításával és a jelenlegi közbeszerzési politikák és tevékenységek feltérképezésével meghatározhatja a leginkább releváns társadalmi célokat. A TFK-célkitűzések meglévő politikákkal és prioritásokkal való társítása hozzájárulhat a szociális közbeszerzés legitimálásához, és növelheti a TFK tekintetében elérhető figyelmet és erőforrásokat.

Bevált gyakorlat

— Mérje fel meg szervezete meglévő társadalmi célkitűzéseit, és vizsgálja meg, ezek hogyan igazodnak a jelenlegi közbeszerzési politikájához és gyakorlatához. Határozza meg a társadalmi célok közbeszerzés útján történő megvalósítását érintő lehetséges szinergiákat, hiányosságokat vagy akadályokat.

2.3. Egyeztetés az érintettekkel

A hatékony TFK sok érdekeltet érint, és az egyeztetés kulcsfontosságú lépés a szociális közbeszerzést célzó szervezeti stratégia kidolgozásakor.

Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés a TFK-stratégia kidolgozásáról a Német Szövetségi Belügyminisztérium közbeszerzési hivatalában Közbeszerzési célkitűzés A Szövetségi Belügyminisztérium keretében működő Fenntartható Közbeszerzések Kompetenciaközpontja (KNB) a Német Szövetségi Információgazdasági, Távközlési és Új Média Szövetséggel (Bitkom) együtt dolgozta ki a fenntartható IKT-termékek és -szolgáltatások közbeszerzésének közös stratégiáját. A közös kezdeményezés fő célja az, hogy a közbeszerzők és a beszállítók együttműködjenek a szociális normák és a tisztességes munkakörülmények biztosításában az IKT-termelés globális ellátási láncában. Megközelítés A Bitkom küldöttsége, amely az IKT-szektor különböző méretű és különféle termékportfólióval rendelkező beszállítóiból állt, és a KNB 2017 és 2019 között tárgyalt a nyilatkozat harmadik változatáról. A nyilatkozat értelmében a szövetségi, az állami és a helyi önkormányzatok ajánlatkérői ellenőrizhetik, hogy átláthatóak-e az ellátási lánc harmadik szakaszáig terjedő nagy léptékű szerződések, és ellenőrizhetik, hogy a szociális munkajogi normákat betartották-e a közbeszerzési tétel gyártása során. A nyilatkozat kiterjed az ILO alapvető egyezményeinek, valamint az 1., 102., 131., 155. és 170. számú egyezmények betartására. A tervezet elfogadását követően egyeztetést folyt az érdekelt felekkel. A Bitkom és a KNB szakértői meghívták a civil társadalom, az egyházak és más közbeszerzők több mint 20 képviselőjét, hogy tegyenek észrevételeket a nyilatkozattal kapcsolatban, és vegyenek részt egy nyomonkövetési megbeszélésen. A KNB és a Bitkom közvetlenül végrehajtott néhány javaslatot, néhányat pedig további értékelésre bocsátottak, vagy elutasítottak. Az új nyilatkozat 2019. májusi közzétételét követően a KNB és a Bitkom további találkozóra hívta meg az érdekelt feleket, hogy ismertesse a javasolt észrevételekkel és hozzászólásokkal kapcsolatos döntéseket. Eredmények Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés eredménye a kötelezettségvállalási nyilatkozat frissített változata volt. Ebbe az érdekelt felek számos javaslatát beépítették, és ezek segítettek a nyilatkozat egyes szempontjainak tisztázásában. Mindez a KNB-t és a Bitkom-ot is segítette abban, hogy a nyilatkozatot összekapcsolják a civil társadalom által folytatott nyomonkövetési tevékenységgel. A frissített nyilatkozat, amely a korábbinál szigorúbb ellenőrzési követelményeket tartalmaz a vállalatok számára, mintául szolgál az IKT-termékeknek és -szolgáltatásoknak a németországi közszféra szervezetei által folytatott közbeszerzéséhez, akik a nyilatkozat révén biztosíthatják, hogy a szállítók átlátható, és a szociális munkajogi normáknak megfelelő módon teljesítsék a szerződéseket. Nagyléptékű projektekre irányuló szerződések esetében az átláthatóság követelménye az ellátási lánc harmadik szakaszára is kiterjedhet. Tanulságok Az érdekeltek bevonásának folyamata munkaigényes volt, különös tekintettel a benyújtott észrevételek értékelésére. Ez azonban sok szempontból hasznos volt, különös tekintettel a normák érthetőségével és egyértelműségével kapcsolatos visszajelzésekre. E folyamat révén a felek megérthették az összes érdekelt fél álláspontját és igényeit.

Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés magában foglalhat felméréseket vagy interjúkat, illetve az érintett belső és külső érdekelt felek részvételével tartott munkaértekezleteket, szemináriumokat és konferenciákat, amelyek a részvételi párbeszéd révén ösztönzik a társadalmi felelősségvállalás együttműködésen alapuló megközelítését. Az egyeztetéseket akadálymentesen kell lefolytatni, hogy a fogyatékossággal élő személyeket is be lehessen vonni.

A társadalmilag felelős közbeszerzés jelenlegi szintjének megállapítása

Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés során felmérhető, hogy milyen a társadalmilag felelős közbeszerzés jelenlegi gyakorlata. Például tartalmaznak-e már szociális követelményeket egyes közbeszerzési ajánlattételi felhívások? Képes-e a piac ezeknek megfelelni? Mennyire tükrözik a jelenlegi elvárások a piac legjobb gyakorlatát?

Visszajelzés gyűjtése és szakértői vélemények

Az érdekelt felek bevonása a stratégia kidolgozási folyamatába számos tanulsággal szolgál, és javítja a stratégia tartalmát, valamint megalapozhatja a célok eléréséhez szükséges elkötelezettséget.

Az egyeztetésbe a következő érdekelt felek vonhatók be:

— közbeszerzők – olyan beszerzési szakértők, akik ismereteire szükség van az ajánlatok elkészítéséhez és értékeléséhez,

— felhasználók – ideértve az alkalmazottakat és az állampolgárokat, valamint a civil társadalom képviselőit (pl. fogyatékossággal élő személyek és szervezeteik), akik meghatározzák az áruk és szolgáltatások iránti keresletet, és befolyásolják a társadalmi elvárásokat,

— szociális partnerek – munkáltatói szervezetek és szakszervezetek –, amelyek segíthetnek a munkavállalók legjobb munkakörülményeinek biztosításában, valamint a nemzeti jogszabályok és kollektív szerződések betartásában a szerződések teljesítése előtt és alatt,

— vállalkozások (ideértve a szociális gazdaság szervezeteit és a szociális vállalkozásokat) – potenciális vállalkozók és alvállalkozók, akik betekintést nyújtanak a jelenlegi gyakorlatba, az ellátási láncokba és a javítási lehetőségekbe,

— más szervek, amelyek betekintést nyújthatnak munkaügyi kérdésekbe,

— a nemzetközi szervezetek, például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) útmutatásokat biztosítanak, és tájékozódás céljából megkereshetők,

— kereskedelmi vagy iparági szövetségek, amelyek adott esetben információkat terjeszthetnek, és összegyűjthetik a piaci szereplők véleményét, és

— egyéb releváns külső szervezetek – ideértve a nem kormányzati szervezeteket és az állampolgári csoportokat, amelyek szerepet játszanak a társadalmi felelősségvállalás előmozdításában, technikai szakértők (pl. az akadálymentesítés terén), és amelyek bevonásával növelhető a TFK-stratégia átláthatósága és elszámoltathatósága.

A szociális vállalkozások támogatási lehetőségeinek meghatározása Söderhamn városában (Svédország) Közbeszerzési célkitűzés A városi tanács hivatalos javaslata nyomán Söderhamn városa elkezdte megvizsgálni azt, lehetősége van-e legalább két, a társadalmi szempontokat figyelembe vevő, valamint a társadalmi befogadásra és a szociális vállalkozások támogatására összpontosító közbeszerzés kijelölésére. Megközelítés Igényfelmérést hajtottak végre és párbeszéd kezdődött a szociális vállalkozásokkal annak érdekében, hogy a vevő igényeit összhangba hozzák a szociális vállalkozások által kínált szolgáltatásokkal. Az igényfelmérés és a szociális vállalkozásokkal folytatott párbeszéd eredménye az volt, hogy egy héten egyszer vagy kétszer friss gyümölcskosár-szállításokat vásároltak az önkormányzat alkalmazottai számára. Csak a szociális vállalkozásoknak volt lehetőségük részt venni és ajánlatot tenni erre a szerződésre, amely a közbeszerzési irányelvek alkalmazására vonatkozó értékhatár alatt volt. Eredmények A nyertes ajánlat ökológiai, helyi termelésű gyümölcskosarak szállítását kínálta, amelyeket egy munkaintegrációs szociális vállalkozás szállított. A szállítónak a gyümölcskosarak leszállítására lehetősége volt egy olyan személyt alkalmazni, aki régóta munkanélküli volt. A kosarak költsége teljes mértékben összhangban állt egy magánvállalkozásoknak szállító kereskedelmi cég áraival. Ezenkívül a szállító korábban 60 000 EUR/év összegű pénzbeli juttatást kapott az önkormányzattól, amelyre így már nincs szüksége. 2016-ban a nyertes szállítónak négy, 2019-ben pedig már kilenc alkalmazottja volt. Az eredeti pályázat megnyerése óta a szociális vállalkozás egy központot is létrehozott azzal a céllal, hogy az önkormányzatot több társadalmi vállalkozás beindításának támogatásában segítse, a közbeszerzés, mint az egyik növekedési stratégia révén. Kilenc másik szociális vállalkozással együtt egy nemzeti szövetséget is létrehozott, hogy az összes svéd munkaintegrációs szociális vállalkozást egyetlen weboldalon gyűjtse össze. Tanulságok Egy kis volumenű közbeszerzés is járhat nagy hatással. Ebben az esetben pozitív hatással volt a szállító kereskedelmi és társadalmi sikereire egyaránt. Annak ellenére, hogy kis értékű vásárlásról volt szó, ehhez mégis szükséges a vevő ideje és elkötelezettsége, csakúgy mint a támogató vezetés és az útmutatások.

Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés értékes a stratégia kidolgozásának minden szakaszában, a célok kezdeti meghatározásától a célértékek kitűzéséig, a TFK végrehajtásáig és nyomon követéséig. A TFK szervezeti megközelítése csak akkor meggyőző, ha az érdekelt felek megértik a kihívás jellegét, a megoldásban betöltött szerepüket és a cselekedeteik lehetséges pozitív hatását.

Bevált gyakorlat

— Egyeztessen mind a belső, mind pedig a külső érdekelt felekkel, hogy jobban megértse a szociális közbeszerzés akadályait és lehetőségeit, és növelje az érdekelt felek részvételét a TFK-tevékenységekben.

2.4. A kockázatok értékelése, a szerződések rangsorolása és a célok kitűzése

A legtöbb közbeszerző korlátozott erőforrásai miatt nem lehetséges egyszerre kezelni az összes társadalmi kérdést valamennyi termék és szolgáltatás vonatkozásában. Ráadásul nem minden terméknek és szolgáltatásnak van azonos társadalmi hatása és kockázata. Ezért észszerű lehet prioritásként kezelni egy olyan kisebb termék- és szolgáltatáscsoportot, ahol a TFK a legnagyobb hatást gyakorolhatja az Ön által meghatározott társadalmi célokra.

Kockázatértékelés

Szervezete beszerzésének kockázatértékelése azonosíthatja a különböző vásárlási kategóriákhoz kapcsolódó társadalmi hatásokat. Például egyes ágazatokban nagyobb a kiszolgáltatott munkavállalók aránya vagy nagyobb a nemek közötti egyenlőtlenség. Bizonyos termékek tartalmazhatnak olyan nyersanyagokat vagy összetevőket, amelyeket konfliktusövezetekből vagy alacsony munkaügyi követelményekkel rendelkező régiókból szereztek be.

A kockázatértékelés meghatározza azokat az eseményeket vagy feltételeket, amelyek megakadályozhatják, hogy közbeszerzési tevékenysége elérje a társadalmi célokat. Ez az eljárás két tényező szerint méri a kockázatot: mennyire valószínű ezen események vagy körülmények bekövetkezése? Ha pedig mégis bekövetkeznek, milyen mértékben befolyásolják a társadalmi célokat?

A termékek és szolgáltatások kockázatértékelésénél figyelembe kell venni a következőket:

— Alapvető munkakörülmények – fennáll-e annak a veszélye, hogy az ágazatban nem tartják be az ILO-egyezményeket vagy a vonatkozó nemzeti vagy EU-normákat? A rossz körülmények ismert problémát jelentenek-e a gyártási folyamatban (például textíliák, elektronika, térkövek) vagy a szolgáltatásnyújtásban (például szociális dömping az étkeztetésben, a takarításban és az építőiparban)?

— Munkaerő – milyen munkaerőt használnak a termelésben vagy a szolgáltatás nyújtásában, és ez milyen kockázatokkal jár? Például használ-e egy ágazat általában a szokványostól eltérő munkaszerződések, pl. nulla órás szerződéseket, alkalmaznak-e dokumentumok nélküli vagy migráns munkavállalókat, illetve tesznek-e nemi, faji vagy egyéb tényezők alapján különbségeket a munkavállalókkal szemben?

— A szolgáltatások folyamatossága – fennáll-e annak a kockázata, hogy a szolgáltatónak vagy egy meglévő szerződés feltételeinek a megváltoztatása hátrányosan érintheti a szolgáltatás felhasználóit? Az előny- és kockázatelemzésnek ki kell terjednie a szolgáltatásokat igénybe vevők és gondozóik biztonságára és jólétére gyakorolt lehetséges hatásokra. Ez különösen releváns a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek, az idősebbek vagy a fogyatékossággal élő személyek számára nyújtott szociális szolgáltatások esetében.

— Kapcsolódás a tárgyhoz – a társadalmi elvárásoknak kellőképpen kapcsolódniuk kell a megvásárolt egyedi termékekhez vagy szolgáltatásokhoz (lásd a 4. fejezetet). Ezt a kapcsolatot nehezebb megállapítani az olyan hosszú és összetett ellátási láncok esetében, mint például az IKT-ágazat. Meg kell vizsgálnia, hogy az ellátási láncban mennyire távolra jutva lehet értékelni a kockázatot.

A kockázatok felmérésének egyik modellje a kockázatok bekövetkezése valószínűségének és következményeinek numerikus skála segítségével történő rangsorolása. Ez a rangsor az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés részét is képezheti. A valószínűség és a következmény szempontjából magasan rangsorolt termékeket és szolgáltatásokat prioritásként kell megcélozni, amennyiben egyértelmű kapcsolat áll fenn a közbeszerzés tárgyával.

A kockázatértékelés az egyes pályázatoknál is fontos. Ez segít meghatározni az ellátási lánc vagy a szolgáltatásnyújtás azon pontjait, ahol a kockázatok magasak, és biztosítja az arányosság elvének tiszteletben tartását (vagyis a közbeszerzési felhívásban szereplő követelmények alkalmasak konkrét társadalmi célok elérésére, és nem lépik túl a szükséges mértéket).

A hosszú és összetett globális ellátási láncok nem átláthatóak, és a közbeszerzők számára nehézségekbe ütközhet az információkhoz való hozzáférés. Számos civil szervezet dolgozik azonban ezen információk hozzáférhetőbbé tételén, például az Electronics Watch (69) vagy a Swedwatch (70). Bár ezen információk egy része a kiskereskedelmi és a közfogyasztásra összpontosíthat, mégis nagyon relevánsak a közszféra által beszerzett hasonló termékek esetében. Segíthetnek azonosítani azokat a társadalmi kockázatokat, amelyekre léteznek ellenőrzési eszközök és programok, elkerülve ezzel a verseny indokolatlan korlátozását.

A közbeszerzés kockázatainak értékelése a Közigazgatási és E-kormányzat Ügynökségben (Difi), Norvégia Közbeszerzési célkitűzés A norvégiai Közigazgatási és E-kormányzat Ügynökség (Difi) listát készített a közbeszerzők részére a magas kockázatú termékekről, hogy segítsen nekik az emberi jogok betartásával kapcsolatos kellő gondosság fontosságának tudatosításában. Ez a lista abban segíti a közbeszerzőket, hogy megfelelő erőforrásokat fordítsanak az ajánlatok értékelésére és a TFK szempontok nyomon követésére a szerződéskötés szakaszában. A lista különböző ágazatokat fed le, pl. építőanyagok, elektronika és IKT, bútorok, irodaszerek, textíliák és élelmiszerek, és kiterjed a gyártási folyamat minden szintjére – a nyersanyag-kitermeléstől a végső összeszerelésig. Megközelítés A Difi beszámolókból, cikkekből, filmekből és tudományos kutatásokból származó adatokat használ a kockázatértékelésekhez. Beszállítókat és bizonyos mértékben ágazati szervezeteket/kezdeményezéseket szintén megkérdeztek, hogy információkkal szolgáljanak az ellátási láncok megértéséhez. Kereskedési adatokat használtak fel az ellátási láncok feltérképezéséhez, mivel az átláthatóság és a nyomon követhetőség gyakran korlátozott. Eredmények A Difi magas kockázatú listája hasznos információkat nyújt a termékcsoportokon belüli kockázatokról, valamint kifejezetten a kiválasztott termékkategóriákban is. Ez útmutatóként szolgálhat az arányosság elvének alkalmazása tekintetében azzal kapcsolatban, mely termékcsoportokat és termékkategóriákat kell kiválasztani, amikor a TFK-eszközöket használják a beszerzési tevékenység megtervezéséhez. Segíthet a magas kockázatú termékek szállítóinak abban is, hogy globális ellátási láncaikban prioritásként kezeljék az emberi jogok terén elvárt kellő gondosságot. További információt itt talál a magas kockázatú listáról: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products Tanulságok Az ellátási lánccal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés során számos eredendő nehézség merül fel. Az esetek többségében a beszállítóknak a nyersanyagoktól a gyártásig, illetve az Európába történő megérkezésig terjedő összetett és dinamikus hálója, vagy a hazai és nem hazai szereplők által nyújtott szolgáltatások miatt hiányzik az átláthatóság. A Difi magas kockázatú listája hasznos eszköz a közbeszerzők számára, amikor döntéseket hoznak arról, mely termékeket válasszák a TFK keretében. A lista használata csökkentheti annak kockázatát, hogy emberi jogi jogsértések történtek a magas kockázatú termékek ellátási láncában. A lista azonban nem jelent kimerítő felsorolást. A listán jelenleg nem szereplő termékek is jelenthetnek nagy kockázatot, ezekben az esetekben a közbeszerzőknek további kutatásokat kell folytatniuk az e termékekhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó emberi jogi kockázatokról.

A szerződések priorizálása

Nem minden szerződés nyújt azonos lehetőségeket a társadalmi célok elérésére. A prioritási sorrend meghatározása segíthet a lehető legnagyobb hatású szerződések azonosításában. A szerződések rangsorolásához fontolja meg a következő kérdéseket:

— milyen társadalmi kockázatok vagy potenciális társadalmi juttatások kapcsolódnak a szerződéshez és ezek mennyire fontosak?

— kellő méretűek és időtartamúak-e a szerződések ahhoz, hogy befolyásolják a beszállítói gyakorlatokat? Ha nem, akkor együttműködhet-e más közszférabeli szervekkel a kereslet összevonása érdekében az adott kategóriában?

— a társadalmilag előnyben részesített alternatívák elérhetők és megfizethetők-e? A társadalmi szempontok beépítése indokolatlanul korlátozná-e a versenyt?

— milyen hosszú a termék ellátási lánca? Hogyan tudja a közbeszerzés hatékonyan megcélozni az ellátási lánc azon részét, ahol kockázatok jelentkeznek, vagy előnyök realizálhatók?

— közvetlenül megcélozhatók-e a társadalmi célok az ellenőrizhető beszerzési szempontokkal? Alternatív megoldásként létezik-e hatékonyabb mód a beszerzési politika megvalósítására a közbeszerző számára elérhető egyéb eszközök felhasználásával?

— mennyire lesz látható a társadalmi cselekvés? Segíthet-e a szociális kérdések szélesebb körű tudatosításában az ellátási láncokban érintett dolgozók, a beszállítók és esetleg még a nagyközönség körében is? Kockázattal jár-e a jó hírnév tekintetében, ha nem teszünk lépéseket ezen a területen?

— van-e lehetőség arra, hogy olyan szociális szervezetek számára tartsanak fenn egy szerződést, amelyek közvetlenül támogatják a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek foglalkoztatását?

A szerződések rangsorolásakor, különösen a TFK kötelezővé tétele esetén, egy másik szempont annak a beszerzési értékhatárnak a meghatározása, amely felett Önök társadalmi követelményeket érvényesítenek. A közbeszerzési irányelvek csak azokra a felhívásokra vonatkoznak, amelyek értéke meghaladja a szerződés és a beszerző szerv jellege alapján meghatározott értékhatárt (71). Azonban olyan szerződések esetén is, amelyek ezen értékhatár alatt vannak, vagy amelyek az irányelvek hatályán kívül esnek, szintén alkalmazható a TFK.

A célok kitűzése

A célok kitűzése demonstrálja a társadalmi célok iránti elkötelezettséget, növeli a motivációt, és keretet nyújt az előrehaladás méréséhez.

Minden releváns termék- vagy szolgáltatáskategóriában állítson be minden társadalmi célhoz kapcsolódó egyedi célt. A hatékony célok mérhetők (számszerűsíthetők), elérhetőek (az aktuális alapállapotnak megfelelően vannak beállítva), és meghatározzák a cél elérésének kitűzött időpontját.

Bevált gyakorlatok

— Kockázatértékelés elvégzése útján értse meg beszerzése társadalmi hatásait. Szükség esetén egyeztessen a szervezete más részlegeinek (például a munkaügyi osztály) szakértőivel, a szakszervezetekkel, a beszállítókkal vagy független nem kormányzati szervezetekkel, hogy jobban átlássa a beszerzett termékek és szolgáltatások ellátási láncait és munkakörülményeit.

— Dolgozzon ki egy olyan TFK stratégiát, amely felvázolja a közbeszerzési kategóriákat vagy azokat az egyedi szerződéseket, ahol prioritásként fogja kezelni a TFK-t. Mindegyik prioritáshoz állítson be egy mérhető és elérhető célt, amelyet egy adott időpontig el kell érni.

2.5. A TFK integrálása a közbeszerzési eljárásokba és politikákba

Vegye figyelembe a következőket, amikor a TFK-t beilleszti a közbeszerzési eljárásokba és politikákba:

— a jogi és szabályozási keret – beleértve azt is, hogy a TFK hogyan felel meg az uniós és a nemzeti közbeszerzési jogszabályoknak, valamint az EU nemzetközi kötelezettségeinek,

— az intézményi keret – ideértve azt is, hogy a közbeszerzés központosított vagy decentralizált-e, és mit jelent ez a TFK irányítása és nyomon követése szempontjából,

— az irányítási struktúra – ideértve a TFK integrációjának irányítására szolgáló új struktúrák létrehozását, például a legfontosabb érdekelt feleket bevonó munkacsoport kialakításával, vagy a TFK bajnokainak megnevezésével az érintett szervezeti egységeken belül,

— feladatok delegálása – ideértve a megfelelő pozíciókban lévő olyan vezetők, szakértők és vevők azonosítását, akik képesek cselekvésre ösztönözni és biztosítani a célok elérését,

— hozzáférés a szakértelemhez – ideértve a szervezeten belüli szakértők bevonását a TFK-hoz kapcsolódó kérdésekbe, együttműködést az érintett szervezeti egységekkel vagy szervezetekkel belső vagy külső szinten, valamint kapcsolatfelvétel más olyan szervezetekkel, amelyek tanácsot adhatnak vagy irányíthatják a TFK-intézkedések végrehajtását,

— a szakmai kapacitás és az erőforrások rendelkezésre állása – fontolja meg, hogy szükség van-e kapacitásépítési tevékenységekre, vagy egyértelmű iránymutatások és szempontok meghatározására.

Az integráció kommunikáció útján történő támogatása

Széles körben kommunikálja a TFK céljait, hogy azt integrálja a szervezetbe. Gondoskodjon arról, hogy a teljes szervezeten belül egyértelmű legyen a dolgozók szerepe és felelősségük. A belső kommunikációs tevékenységek szemináriumokat, hírleveleket vagy a szervezet intranetjébe való beépítést foglalhatják magukban.

A külső kommunikáció is elengedhetetlen. Ha a társadalmi célokról még a közbeszerzési felhívások közzététele előtt tájékoztatják a piacot, az időt ad a beszállítóknak, hogy reagáljanak erre. A célok nyilvános közlése növeli az Ön elszámoltathatóságát, és olyan példát mutat, amely szélesebb cselekvésre ösztönözhet. Ez abban is segíthet, hogy egyetértést alakítson ki a társadalmi szempontok alkalmazásával járó gyakorlatokkal kapcsolatban.

Végül pedig a jó gyakorlatokkal (vagy az elkerülhető kockázatokkal) kapcsolatos tudás megosztása más közbeszerzőkkel, elősegítheti a TFK-ra vonatkozó tanulás felgyorsítását. Ez a tudásmegosztás történhet helyi, regionális, nemzeti vagy akár nemzetközi szinten. Különösen az EU-n belüli tudásmegosztás segítheti elő az európai közbeszerzők elvárásai szintjének emelését, ösztönözve azt, hogy a társadalmi felelősségvállalás normává váljon.

A társadalmilag felelős IKT-beszerzésekkel foglalkozó Procura+ hálózati munkacsoport Közbeszerzési célkitűzés A Procura+ hálózat azért hozta létre a társadalmilag felelős közbeszerzéssel foglalkozó érdekcsoportot, hogy elősegítse a közbeszerzési tevékenységekkel kapcsolatos cseréket és támogassa a közbeszerzőket az információs és kommunikációs technológiai (IKT) hardvertermékek beszerzésében. A csoporthoz egész Európából csatlakoztak közbeszerzők, beleértve a Greater London Authorityt, Stockholm városát, a barcelonai városi tanácsot, az Advanced Procurement for Universities and Colleges Scotland (APUC) szervezetet és Haarlem városát. Megközelítés Az érdekcsoport tagjai rendszeres fizikai és virtuális találkozókon keresztül kommunikálnak és osztják meg tudásukat a TFK-ról. Az Electronics Watch és az ICLEI Europe támogatásával a csoport olyan kritériumokat, specifikációkat és előírásokat dolgoz ki, amelyek figyelembe veszik a társadalmi felelősséget az IKT-termékek teljes ellátási láncában. Eredmények Tapasztalataik és a bevált gyakorlatok példáinak megosztásával a résztvevő közbeszerzők fejleszthetik a TFK-ra vonatkozó ismereteiket és szakértelmüket. A csoport emellett platformként szolgál a közelgő közbeszerzési felhívások bemutatásához, valamint megkönnyíti a közbeszerzők, valamint a potenciális beszállítók és viszonteladók közötti cserekapcsolatokat saját szükségleteik és képességeik tekintetében. A csoport közös erőfeszítéssel kidolgozott egy meghatározott feltételcsomagot: „Hogyan szerezzünk be tisztességes kereskedelem útján IKT-hardvereket – a társadalmilag felelős közbeszerzés feltételei”. A dokumentum tartalmazza a kiválasztási feltételeket, a műszaki előírásokat, az odaítélési feltételeket és a szerződésteljesítési kikötéseket. A megállapított feltételcsomag ambiciózus, mivel meghaladja a kohószintet, és a bányászat szakaszában is foglalkozik a kérdésekkel. Tanulságok A közszféra többi vásárlójával való kapcsolatfelvétel és a piaci információk megosztása hasznos, mivel ez lehetővé teszi a közbeszerzők számára, hogy azonosítsák a közös igényeket, és kidolgozzák a társadalmilag felelősségteljesen előállított, az igényeknek leginkább megfelelő termékek megvásárlására vonatkozó stratégiákat.

Bevált gyakorlat

— Integrálja TFK-stratégiáját a közbeszerzési tevékenységeibe. Ossza fel a felelősségeket, fontolja meg egy vezetői csoport létrehozását, és széles körben közölje társadalmilag felelős közbeszerzési céljait, hogy a dolgozók és a beszállítók tisztában legyenek az elvárásokkal, és más közbeszerzőket is hasonló intézkedések megtételére ösztönözzenek.

2.6. Az előrehaladás figyelemmel kísérése és felülvizsgálata

A TFK teljesítményére vonatkozó adatgyűjtés

A TFK hatékony végrehajtásához szükség van egy olyan monitoring rendszer felállítására, amely méri a célokhoz képest megvalósított előrehaladást. A nyomonkövetési rendszerek a társadalmi szempontok alkalmazását rögzítő egyszerű adatbázisoktól az e-beszerzési platformokkal integrált speciális rendszerekig terjednek.

A TFK figyelemmel kísérésének integrálása a meglévő jelentési rendszerekbe Flandriában (Belgium) Közbeszerzési célkitűzés A flamand kormány 2008 óta dolgozik a fenntartható közbeszerzésen (SPP); ekkor azt tűzte ki célul, hogy 2020-ig közbeszerzéseinek 100 % fenntartható legyen. A 2009 és 2015 közötti időszakban két cselekvési tervet fogadtak el az e cél elérése irányában történő előrehaladás érdekében, melyet követően az SPP a közbeszerzés integrált stratégiájának részévé vált. A terv kilenc termékcsoportra vonatkozóan meghatározta a minimális fenntarthatósági feltételeket, valamint további 17 termékcsoportra vonatkozóan útmutatásokat határozott meg és javaslatokat tett a feltételekre. A megvásárolt termékeknek meg kell felelniük ezeknek a feltételeknek ahhoz, hogy Flandria kormánya fenntarthatónak minősíthesse a közbeszerzést. Megközelítés 2017-ben az SPP nyomon követését integrálták a flamand kormány szerződéskezelési rendszerébe. Minden, legalább 30 000 EUR értékű közbeszerzést nyilvántartásba kell venni a szerződéskezelő rendszerben, és a következő kilenc kötelező SPP kérdésre kell választ adni: 1. az alapvető fenntarthatósági szempontok alkalmazása: teljes egészében a közbeszerzési dokumentumba integrálva / nem vagy részben beépítve a közbeszerzési dokumentumba / a közbeszerzés nem egy olyan termékcsoportra vonatkozik, amelyre alapvető feltételeket határoztak meg 2. egyéb fenntarthatósági szempontok alkalmazása: egy vagy több egyéb fenntarthatósági feltétel a közbeszerzési dokumentumban / nincs más fenntarthatósági feltétel a közbeszerzési dokumentumban 3. környezetgazdálkodási igazolások szükségesek: releváns és szerepel a közbeszerzési dokumentumban / releváns, de a közbeszerzési dokumentumban egyedi okok miatt nincs feltüntetve / nem releváns 4. szociális vállalkozások számára fenntartott hozzáférés: igen / nem 5. a szerződés teljesítési szakaszának egy részét szociális vállalkozások számára tartják fenn: igen / nem 6. megkülönböztetésmentességi kikötés alkalmazása: igen / nem 7. foglalkoztatási, oktatási és képzési célú szociális záradék alkalmazása a közbeszerzési dokumentumban: igen / nem 8. etikai kikötés alkalmazása: releváns és szerepel a közbeszerzési dokumentumban / releváns, de a közbeszerzési dokumentumban egyedi okok miatt nincs feltüntetve / nem releváns – a közbeszerzés nem magas kockázatú árukra vonatkozik 9. innovatív közbeszerzés: az innováció a kutatás és fejlesztés kereskedelmi hasznosítás előtti szakaszában helyezkedik el / az innováció mind a kereskedelmi hasznosítás előtti, mind a kereskedelmi szakaszban megtalálható / az innováció a kereskedelmi szakaszban található (PPI) / nincs innovatív szempont Tanulságok Az eszköz használatának figyelemmel kísérése szükséges a hatékonyságának biztosításához. Miután észrevették, hogy 2015 és 2016 között csökkent az SPP jelentett felhasználása, Flandria képes volt leküzdeni a 2020-ra kitűzött cél jelentős akadályait, ideértve a fenntarthatósági feltételek beépítését a pályázati sablonokba és a keretmegállapodások meghatározását, azokban az esetekben ahol jövőbeni fellépésre volt szükség. Források http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf és https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20

A leghatékonyabban a meglévő jelentési rendszerekhez és ellenőrzési eljárásokhoz kapcsolva követhető nyomon a TFK. Valószínűleg módosítania kell majd a meglévő rendszereit, például új adatmezőket kell beillesztenie a nyomonkövetési szoftverbe. Vizsgálja meg azt is, szükség van-e a TFK teljesítményének külső, független ellenőrzésére is, ideértve a közbeszerző összehasonlítását a korábbi teljesítményével vagy más szervezetek teljesítményével.

A TFK felülvizsgálata és fejlesztése

Rendszeresen vizsgálja felül a monitoring eredményeit annak biztosítása érdekében, hogy a célok felé haladjon, és hogy az intézkedések a kívánt mértékben járuljanak hozzá a célok eléréséhez.

Kommunikáljon kollégáival és a külső partnerekkel, amikor a szervezet teljesítette a céljait. Az egyeztetés és a célok kitűzésének folyamata ekkor újrakezdődik – biztosítva a társadalmi célok folyamatos fejlesztését.

Nem lehetséges rendszerszintű piaci változás, ha a jó eredmények elszigetelten jönnek létre. A TFK segíthet bemutatni a piac azon képességét, hogy megfeleljen a magasabb normáknak, és ennek kommunikálása segíthet az érdekelt felek szélesebb körű elvárásainak felkeltésében.

Bevált gyakorlat

— Kísérje figyelemmel a TFK végrehajtását, és rendszeresen vizsgálja felül az eredményeket az előrehaladás biztosítása és a stratégiában vagy a közbeszerzési gyakorlatban szükséges kiigazítások elvégzése érdekében.

3. FEJEZET

Az igények felmérése és a közbeszerzés megtervezése

3.1. Az igényfelmérés szerepe a TFK-ban

Az igények felmérése lehet a TFK beszerzési ciklusának első szakasza, még mielőtt kiírnák a közbeszerzési felhívást. Az igényfelmérés célja annak biztosítása, hogy az áruk, szolgáltatások vagy építési munkák iránt valós kereslet álljon fenn, valamint annak meghatározása, hogy miként lehet kielégíteni az igényeket a társadalmilag leginkább felelős módon. A valós igényeknek az eredmények tekintetében történő felmérése segít meghatároznia követelmények alkalmazási körét és jellegét, és ezekre a piac rugalmasabb és potenciálisan költséghatékonyabb módon válaszolhat. A TFK összefüggésében az igényfelmérés a következőkről szól:

— annak biztosítása, hogy a vásárolt termék megfeleljen a társadalmi igényeknek,

— a közbeszerzések és a szerződések megtervezése annak érdekében, hogy lehetővé váljon az időbeli rugalmasság, és annak biztosítása, hogy a szervezetek széles köre – ideértve a szociális gazdasági szervezeteket és a szociális vállalkozásokat, valamint a nonprofit vagy önkéntes szervezeteket – vehessen részt, és

— a társadalmi hatások és eredmények fokozása: annak ellenőrzése, hogy a közbeszerzés kínál-e lehetőséget a releváns társadalmi és etikai eredmények előmozdítására.

Példák arra, hogy az igényfelmérés miként befolyásolhatja a közbeszerzés társadalmi hatásait és eredményeit:

— egy helyi önkormányzat rugalmasabb és változatosabb mobilitási lehetőségeket választ annak érdekében, hogy az idősebb polgárok és a fogyatékossággal élő személyek számára nagyobb közlekedési szabadságot biztosítson,

— egy helyi önkormányzat az egyének igényeihez igazodó szociális és gondozási szolgáltatásokat nyújt, különös tekintettel a nemek kérdésének szempontjaira (72),

— egy kormányzati szerv rendelkezést vesz fel egy építési szerződésbe a munkanélküliek és a hátrányos helyzetű személyek foglalkoztatási és képzési lehetőségei érdekében,

— egy kórház egy egészségügyi berendezéseket szállító cégtől azt kéri, hogy tegye átláthatóvá az ellátási láncát, annak érdekében, hogy civil társadalmi szervezetekkel együttműködve figyelemmel kísérje és ellenőrizze a munkavállalók munkafeltételeit.

Az igényfelmérés pénzt takaríthat meg, valamint társadalmi megtérülést generálhat, ami az előbeszerzés elengedhetetlen részévé teszi. Ez szükségessé teheti a szervezeten belüli kultúraváltást: el kell szakadnia a megvásárolt egységek számára összpontosító gondolkodástól, és az igények fenntartható kielégítése irányába kell elmozdulnia, szem előtt tartva a szociális hatásokat.

Egyeztetés a felhasználókkal

A termék, a szolgáltatás vagy az építési munka felhasználói gyakran nem ugyanazok a személyek, mint akik ezeket megvásárolják. A felhasználók lehetnek ugyanazon szervezeten belül más személyek, illetve egy másik állami szerv alkalmazottai vagy állampolgárok (pl. kórházi betegek, lakosok, iskolai vagy egyetemi hallgatók). Az egyeztetés során fel lehet tárni társadalmi kérdéseket, és biztosítani lehet a pályázati felhívás olyan kialakítását, hogy az a lehetséges pozitív társadalmi hatások közül a lehető legtöbbet megvalósítsa. A következő technikák alkalmazhatók a felhasználókkal történő egyeztetésre a beszerzés megkezdése előtt:

— kérdőíves vagy online felmérés indítása a felhasználói igények és preferenciák meghatározása érdekében,

— a meglévő felhasználói szokások megfigyelése és elemzése,

— az összes érintett fél meghívása egy találkozóra a meglévő gyakorlatok áttekintése és a következő beszerzés során elérhető jobb társadalmi eredmények közös megtervezése céljából, és/vagy

— az összes felhasználó meghívása az előzetes piaci konzultáció részeként megrendezett beszállítói bemutatókra (lásd a 3.2. szakaszt),

— a kérdőív elérhetővé tétele a fogyatékossággal élő személyek számára.

Mozgáskorlátozott felhasználókkal történő egyeztetés Rotterdam városában (Hollandia) Közbeszerzési célkitűzés Rotterdamban 30 000 sajátos igényű polgár vesz igénybe közlekedési szolgáltatásokat. Különböző szolgáltatások állnak rendelkezésre a különböző célcsoportok számára, ami a múltban széttagolt és néha elégtelen szolgáltatásokat eredményezett. Rotterdam városa úgy döntött, hogy integrálja az összes mobilitási szolgáltatást, hatékonyabban működteti a flottáikat, és ennek eredményeként olyan szolgáltatást nyújt, amely a legjobban szolgálja a használók igényeit. Megközelítés Rotterdamban átfogó, ügyfélközpontú kutatásokat végeztek azon kielégítetlen igények és felhasználói utazások feltárása érdekében, amelyek multidiszciplináris megoldásokat igényeltek. A város egy innovatív határidős kötelezettségvállalási közbeszerzési eljárást alkalmazott, amelynek során a pályázati kiírást megelőzően közölte a piaccal a társadalmi igényeit és a kívánatos eredményeket, és megállapodott abban, hogy az újonnan létrehozott szolgáltatást akkor vásárolja meg, ha az megfelel az előírásoknak. A piaci párbeszéd folyamatában a végfelhasználói csoportok képviselői is részt vettek és közvetlen visszajelzést adtak. Eredmények A nyertes vállalkozó különféle piaci felek, köztük kkv-k konzorciuma, amely most egy felhasználóközpontú szállítási szolgáltatást valósít meg, folyamatos fejlesztési mechanizmusokkal. A szolgáltatás a mobilitás testreszabását kínálja (beleértve a személyes mobilitási költségkeretet is), így Rotterdam napi bontásban számolhat a felhasználók személyes preferenciáival és jellemzőivel. Személyes támogatást és coachingot is nyújt az önállóbb utazás megtanulásához a felhasználók számára az autonómiájuk növelése érdekében. Ezenkívül a járművezetők közvetlen kapcsolatban állnak a jóléti szervezetekkel, hogy figyelemmel kísérjék a használók igényeit. A beszerzett járművek szinte teljesen nulla kibocsátásúak (elektromosak), és az éves beruházás esetében a beruházás társadalmi megtérülése meghaladja a 2 millió EUR-t. Tanulságok Ne becsülje alá az értelmes párbeszéd összetettségét és a hozzá szükséges erőforrásokat. Idejekorán kezdje el a folyamatot, hogy minden szükséges információt részletesen beszerezhessen a felhasználóktól és a beszállítóktól, értékelje a megközelítés jogi szempontjait, és biztosítsa, hogy a testreszabott megoldás a lehető legközelebb álljon a felhasználói igényekhez.

Az igényekre vonatkozó nyilatkozat megalkotása

A felhasználókkal történő egyeztetés során összegyűjtött információk alapján lehetővé kell tenni egy egyszerű igénynyilatkozat megfogalmazását, amely leírja a közbeszerzés okát, és számba veszi a beszerzés alternatíváit.

Az igénynyilatkozat felhasználható mind a közbeszerzés üzleti vonatkozásának fejlesztésére, mind a beszállítók tájékoztatására az előzetes piaci konzultáció és a pályázati kiírás során. A legfontosabb érdekelt felek, például a szolgáltatás felhasználói, az állampolgárok vagy a nem kormányzati szervezetek felkérhetők az igénynyilatkozat társadalmi szempontból történő felülvizsgálatára, a kifogásaik megfogalmazására és annak jóváhagyására.

Bevált gyakorlat

— Tegye az igényfelmérést a közbeszerzési folyamata egyik első tevékenységévé. A munkatársakkal és a végfelhasználókkal folytatott egyeztetés segít abban, hogy megfelelő terméket vagy szolgáltatást vásároljon, és olyan módon, amely pozitív társadalmi eredményeket hozhat.

Példa a TFK-ra egy igénynyilatkozatban A közbeszerző megköveteli az összes önkormányzati épület napi takarításáról szóló takarítási szolgáltatási szerződés megújítását. Szociálpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében, a jelenlegi alkalmazottakkal és más érdekelt felekkel folytatott egyeztetést követően a közbeszerző azt írja elő, hogy a szerződést a következő társadalmi szempontok szerint hajtsák végre: — az alkalmazottak méltányos díjazása, beleértve a ledolgozott túlórákat is, — szakmai előmenetel, beleértve a képzést és a tanfolyamok látogatásához alkalmazkodó szolgálati beosztásokat, — a munka és a családi kötelezettségek kiegyensúlyozása, családbarát szolgálati beosztásokat és műszakokat tartalmazó teljes és részmunkaidős szerződések alkalmazásával, — foglalkozás-egészségügy biztosítása nem káros tisztítószerek használatával.

3.2 Piaci párbeszéd

A pályázati kiírás előtt a piaci konzultációt általában a lehetséges beszállítók, valamint a releváns termékek és szolgáltatások megismerésére használják. A szállítóknak időt és tájékoztatást biztosítanak, hogy felkészülhessenek a pályázatra; például a fősodorbeli és a szociális vállalkozások partnerségeket köthetnek a társadalmi eredmények megerősítése érdekében.

Néhány eljárás – különösen a versenypárbeszéd vagy a tárgyalásos eljárás – szintén több lehetőséget kínálhat az ajánlattevőkkel folytatott párbeszédre a pályázati eljárás során. A pályázati eljárást követően az ajánlattevőket tájékoztatni kell az eredményekről, és fel kell világosítani őket arról, hogyan javíthatják a társadalmi kínálatukat a jövőbeli pályázatok során.

A TFK érdekében végzett piaci konzultáció:

— azonosíthatja a potenciális ajánlattevőket és a pozitív társadalmi hatású megoldásokat,

— kapacitást építhet ki a piacon a társadalmi igények és elvárások kielégítése érdekében,

— információt szolgáltat a közbeszerzés és a szerződés megtervezéséhez, hogy a társadalmi feltételek relevánsak legyenek, a tárgyhoz kapcsolódjanak, valamint elérhetőek és megkülönböztetésmentesek legyenek,

— segíti a beszállítókat olyan ajánlatok benyújtásában, amelyek erős társadalmi elemekkel bírnak, és

— visszajelzést biztosít a beszállítóknak a folyamatot követően.

A piaci párbeszéd előnyei közé tartozik a TFK jobb megtervezése és kezelése, különösen akkor, ha azt egy igényfelmérési folyamat részeként hajtják végre. Ezek a tevékenységek elősegítik azt, hogy a közbeszerzők megértsék a potenciális ajánlattevők társadalmi célok és szándékok teljesítésére való képességét. A párbeszéd növelheti a beszállítók iránti bizalmát és azok hitelességét, és sokan üdvözlik azt a lehetőséget, hogy a beszerzés megkezdése előtt reagálhatnak a társadalmi elvárásokra. Röviden, a piaci párbeszéd elősegítheti a TFK megvalósításához szükséges feltételek megteremtését mind a közbeszerzőn belül, mind pedig a piacon.

3.2.1. Előzetes piaci konzultáció

Az uniós szabályok kifejezetten lehetővé teszik a beszállítókkal folytatott előzetes piaci konzultációt, kijelentve, hogy (73): „A közbeszerzési eljárás megindítása előtt az ajánlatkérő szervek piaci konzultációkat folytathatnak annak érdekében, hogy előkészítsék a közbeszerzést, valamint hogy tájékoztassák a gazdasági szereplőket a beszerzési terveikről és követelményeikről.” Megállapítják továbbá, hogy piaci konzultáció keretében független szakértőktől, hatóságoktól vagy piaci szereplőktől kérhetnek tanácsot, feltéve, hogy ez nem torzítja a versenyt, és nem eredményezi a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértését.

A gyakorlatban elengedhetetlen annak biztosítása, hogy az előzetes piaci konzultációkat átláthatóan és kellő időben előre közzétegyék. Ezenkívül minden olyan információt, amelyet Ön a piaci konzultáció során a résztvevőknek megad, más olyan gazdasági szereplők számára is elérhetővé kell tenni, amelyek nem tudnak részt venni a piaci konzultációban, és hogy elegendő időt kell biztosítani az ajánlatok benyújtására. A közbeszerzők felelősek annak biztosításáért, hogy az összes ajánlattevőt egyenlő bánásmódban részesítsék a közbeszerzési eljárásokban, így a piaci konzultáció egy ajánlattevő számára sem eredményezhet tisztességtelen előnyt vagy hátrányt (74).

3.2.2. Az előzetes piaci konzultáció előkészítése

Minden előzetes piaci konzultációs folyamat első lépése annak megvizsgálása, hogy milyenek legyenek a szerződés kimenetelei – beleértve a társadalmi eredményeket is. Fontos előkészítő tevékenység a piaccal való kapcsolattartásban részt vevő megfelelő csapat kiválasztása a szervezeten belül. A közbeszerzésben részt vevő alkalmazottak, a technikai személyzet és a vezetők, valamint adott esetben a végfelhasználók és a szerződés társadalmi elemeivel kapcsolatos speciális ismeretekkel rendelkező belső vagy külső szakértők bevonása.

A következő lépés a piac elemzése és annak átgondolása, a beszállítók hogyan tudnák kielégíteni a tervezett termékkel, szolgáltatással vagy építési munkával kapcsolatos társadalmi igényeket. Az alábbi kérdéseket kell megvizsgálni:

— elég érett a piac társadalmi követelmények teljesítéséhez? a meglévő szállítók képesek-e kielégíteni a társadalmi igényeket, vagy vannak-e társadalmi innovációkkal piacra lépő új szállítók?

— technikailag képes lesz-e a piac megfelelni a társadalmi követelményeknek? például tudnak-e reagálni a beszállítók az ellátási láncban fennálló munkakörülményekkel kapcsolatos információkérésre vagy a munkahelyteremtéssel kapcsolatos társadalmi hozzáadott értékre vonatkozó záradékokra? hogyan ellenőrizhetők és hajthatók végre az ilyen kötelezettségvállalások?

— hány beszállító tudja biztosítani, amire szükség van? azzal jár-e piaci kapacitás, hogy verseny lesz a pályázatért, vagy a társadalmi igények korlátozhatják az ajánlatok számát?

— össze tudják-e társadalmilag innovatív módon kapcsolni a társadalmi követelmények a különböző üzleti modellek – például a szociális gazdaság szervezetei és a szociális vállalkozások – szállítóit? hogyan működne ez, és mit tehet a pályázat kialakítása ennek elősegítése érdekében?

— a beszállítók másként működnek-e, illetve más termékeket vagy szolgáltatásokat nyújtanak-e a különböző földrajzi területeken, és ez hogyan befolyásolná az ajánlat társadalmi vonatkozásait?

A szakirodalmi kutatás és az adott piac elemzése feltárhatja a már elérhető társadalmilag felelős megoldásokat, vagy a beszállítók olyan új termékeket és megközelítéseket dolgozhatnak ki, amelyek kielégíthetik a társadalmi igényeket.

Végül, mielőtt közvetlenül konzultálna a piaccal, beszéljen olyan szakemberekkel, akik más közbeszerzőknél dolgoznak, hogy megtudja, ők mit vásárolnak a társadalmi problémák megoldása érdekében, és megismerje az általuk levont tanulságokat. Ha megértjük, hogy mi működik (vagy nem működik) egy másik közbeszerzőnél, azzal a döntéshozókat és a kockázatkerülőbb munkatársakat is bevonhatjuk a közbeszerzés új társadalmi megközelítésébe.

3.2.3. Hogyan vonjuk be a piacot

Számos stratégia és módszer létezik a piac bevonására. Sok múlik a rendelkezésre álló erőforrásokon és időn, valamint a szükséges társadalmi innováció szintjén.

A beszállítókat és a piacot felmérő kérdőívek

A kérdőívek hasznos és viszonylag gyors módszert kínálnak az információk megszerzésére, valamint a beszállítók társadalmi megoldások nyújtása iránti érdeklődésének és képességének felmérésére. A kérdőíveket a lehető legszélesebb körben kell hirdetni, ha az az elvárásunk, hogy a beszállítók lehető legszélesebb köre vegyen részt a felmérésben.

A beérkezett válaszok elemzésének elő kell segítenie a közbeszerzési stratégia és folyamat hatókörének és következő lépéseinek kidolgozását. Ügyeljen arra, hogy az adatok felhasználásával még akaratlanul se juttassanak közvetlen vagy közvetett előnyhöz egy potenciális szállítót sem. Az e megközelítés egyik célja az ilyen előnyök átlátható elkerülése kell, hogy legyen.

Előzetes tájékoztató

Az előzetes tájékoztató alkalmazása tipikus módszer a piac előzetes tájékoztatására a szerződés/keretszerződés odaítélésének szándékáról, és felhasználható piaci konzultáció indítására is. Az előzetes tájékoztatót a Tenders Electronic Daily (TED) weboldalon teszik közzé, és az így eljut az Ön régióján kívüli olyan gazdasági szereplők