HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 26.2.2009 
SEC(2009) 207 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a meghatározott jogi formájú társaságok év es beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi 
irányelvnek a mikrotársas ágok tekintetében történ ő módosításáról 
  
A hatásvizsgálat összefoglalása  
 
 
{COM(2009) 83} 
{SEC(2009) 206}  
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÁS 
1. BEVEZETÉS  
A hatásvizsgálat az üzleti kö rnyezetnek és különösen a mikrotársaságok pénzügyi 
beszámolási követelményeinek egyszer űsítésére irányuló bizottsági 
kezdeményezéseket mutatja be. Leírja a hatályos számviteli irányelvekkel1 
kapcsolatos problémákat, el őterjeszt egy sor sz akpolitikai lehet őséget, megvizsgálja 
ezek kivitelezhet őségét és adott esetben várható hatását. 
1.1. Az európai gazdasági fellendülés terve 
A lisszaboni menetrend szerinti célokkal összhangban a Bizottság kötelezettséget 
vállalt a kis- és középvállalkozások növekedési  potenciáljának felszabadítása mellett, 
amelynek módja az adminisztratív terhek csökkentése. 
A pénzügyi válság nyomán a Bizottság „Az európai gazdasági fellendülés terve” 
címmel közzétette a fogyasztói és az üzleti bizalom helyreállítá sát célzó tervét. A 
terv elkötelezi magát a kkv-k és a mikrovállalkozások terheinek csökkentése mellett, amelynek végrehajtására többek között az a lehet őség kínálkozik, miszerint „meg 
kell szüntetni a mikrovállalkozások köt elezettségét, hogy éves beszámolót 
készítsenek”. 
1.2. Szakpolitikai háttér 
A Bizottság e dokumentumban vizsgált javaslatainak célja, hogy csökkentsék a 
felesleges adminisztratív kötelezettségeket és lehet ővé tegyék a beszámolási 
követelményeknek a felhasználók és a készít ők valós igényeihez való igazítását. 
1.3. Az uniós joganyag a társasági jog, a szám vitel és a könyvvizsgálat területén 
A számvitel területén a negyedik társasági jogi irányelv meghatározza a korlátolt tagi 
felelősséggel rendelkez ő társaságok éves beszámolóira vonatkozó 
minimumkövetelményeket. A számviteli ir ányelvek kidolgozásakor uralkodó nézet 
szerint a kkv-k alapvet ően nem különböznek a nagy társ aságoktól, ezért hasonló 
beszámolási követelményeknek kellene megfelelniük. Ez a nézet a kés őbbiekben 
megváltozott, és elismerte a kkv-k eltér ő igényeit – ezzel létrejött a „gondolkozz 
először kicsiben” elv. Célszer ű lenne megfontolni, hogy a mikrotársaságok 
beszámolási követelményeinek egyszer űsítése érdekében mely követelményeket 
kellene törölni vagy módosítani
2. 
                                                 
1 Az 1978. július 25-i negyedik tanácsi irányelv (78/660/EGK);  
és az 1983. június 13-i hetedik tanácsi irányelv (83/349/EGK). 
2 A hetedik társasági jogi irányelv módosítására nincs szükség, mivel annak már a jelenlegi szövege is 
lehetővé teszi, hogy a tagállamok mentesítsék a ko nszolidált pénzügyi kimutatások elkészítésének 
kötelezettsége alól azokat a konszolid álásba bevont vállalkozásokat, amelyek együttesen nem lépik túl a 
negyedik társasági jogi irányelvben a középvállalk ozásokra megállapított határértékeket (a hetedik 
társasági jogi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése). 
HU 3   HU 1.4. A mikrotársaságok fogalma 
A mikrotársaságok Bizottság szerinti kategóriájába a legkisebb vállalkozások 
tartoznak, amelyekre az alábbi  kritériumok vonatkoznak: 
– kevesebb, mint tíz alkalmazott, – 500 000 eurónál kisebb mérlegf őösszeg, és 
– 1 000 000 eurónál kisebb forgalom. 
1.5. Az Európai Unió f őbb kereskedelmi partnereinek gyakorlata 
Más gazdaságilag releváns ország okban és az Európai Unió f ő kereskedelmi 
partnereinél a pénzügyi beszámolási követe lmények általában kevesebb áldozattal 
járnak a kisvállalkozások számára, mint a számviteli irányelvek követelményei. 
Az USA-ban például jellemz ően nem írnak el ő beszámoló készítésére vagy 
közzétételére vonatkozó j ogi kötelezettséget a t őzsdén nem jegyzett társaságok 
számára. Nincs rá bizonyíték, hogy a ke vésbé szigorú követelmények miatt az 
amerikai társaságok nehezebben jutnának küls ő finanszírozáshoz. 
1.6. A Bizottság hatásvizsgálati testületének véleménye 
A hatásvizsgálat figyelembe veszi a Bizotts ág hatásvizsgálati testületének 2009. 
február 2-án megküldött észrevételeit. 
2. 
ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK , KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL , SZUBSZIDIARITÁS  
A Bizottság már több kezdeményezést indíto tt a kis- és középvállalkozások (kkv-k) 
adminisztratív terheinek csökkentése érdekében. 
2.1. A Bizottság 2007. július 10-i közleménye és  az érdekelt fele kkel folytatott 
konzultáció 
A Bizottság 2005-ben programot indított az adminisztratív költségek mérése 
érdekében, amelynek az is célja volt,  hogy beazonosítsa az EU-s társaságok 
adminisztratív terheinek csökkentése s zempontjából legfontosabb követelményeket. 
A Bizottság 2007 júliusában közleményt tett  közzé, amely meghatározza a számviteli 
irányelvek lehetséges m ódosításait/változtatásait. 
A Bizottság a közleményben azt javasolta, hogy a negyedik irányelvben vezessék be 
az úgynevezett „mikrotársaságok” kate góriáját, amelyet a tagállamok 
mentesíthetnének a számviteli irányelvek hatálya alól. 
A közleményre összesen 18 tagállam kormá nya, egy EGT-ország kormánya, és 110 
érdekelt fél reagált, utóbbiak között eu rópai testületek és szövetségek. Az 
észrevételek összesen 23 ország nézeteit tükrözték, ebb ől 22 tagállam volt. 
A nyilvános konzultációban részt vev ő érdekelt felek 80%-a nyilvánított kedvez ő 
vagy kedvez őtlen véleményt az intézkedéssel ka pcsolatban. Többségük támogatta, 
HU 4   HU hogy a mikrotársaságokat mentesítsék a szám viteli irányelvek követelményei alól. A 
mentesítést a felmérésben részt vev ő társaságok, állami szervek, bankok és biztosítók 
többsége támogatta, a legnagyobb ellenkezés a könyvel ők és a könyvvizsgálók 
részéről volt tapasztalható. 
2.2. A költségek mérése és a mikrotár saságokra vonatkozó határértékek 
Az említett egyszer űsítési kezdeményezéssel öss zefüggésben a Capgemini/Ramboll 
konzorcium felmérte az európai uniós jogszabályokban található információs 
követelmények miatti költségeket. A hatásvizsgálat említést tesz a felmérés vonatkozó el őzetes eredményeir ől. 
2.3. Adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szint ű munkacsoport 
A független érdekképvisel őkből álló, adminisztratív te rhekkel foglalkozó magas 
szintű munkacsoport jelentése – am ely a kisvállalkozások el őtt álló legfontosabb 
akadályokat vizsgálta – arra hívja fel a döntéshozókat, hogy minél el őbb foglalják 
jogszabályba a tagállamok lehet őségét a mikrotársaságok mentesítésére és a 
számviteli irányelveknek a „gondolkozz el őször kicsiben” elv mentén való általános 
átdolgozására. 
2.4. Európai Parlament 
Az Európai Parlament 2008. december 18-i á llásfoglalásában felkéri a Bizottságot, 
hogy terjesszen el ő olyan jogalkotási javaslatot , amely a tagállamok számára 
lehetővé teszi az igen kis méret ű vállalkozások (a mikrotársaságok) mentesítését a 
számviteli irányelvek hatálya alól. 
2.5. A Bizottság egyéb idevágó javaslatai 
2007 végén a Bizottság gyorsított ütem ű jogalkotási intézkedést indított a számviteli 
irányelvek két technikai jelleg ű módosításának bevezetésére. Ezek elfogadása 2009 
elejére várható. 
2.6. Szubszidiaritás 
A szubszidiaritás elvét követve meg kell fontolni, hogy valóban szükséges-e a 
mikrotársaságokra vonatkozó szabályozás uniós szint ű harmonizációja. Az 
adminisztratív terhekkel járó kötelezettség ek többségét európai uniós irányelv írja 
elő, ezért csökkentésükhöz is uniós szint ű fellépés szükséges. 
3. A
 PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A számviteli irányelvek követelményei minden korlátozott tagi felel ősséggel 
rendelkez ő társaságra vonatkoznak, más tényez ők (például az üzemméret, a 
finanszírozás módja vagy a tevékenys égi kör) figyelembevétele nélkül. A 
kisvállalkozásokra többnyi re ugyanolyan szabályok vonatkoznak, mint a nagyobb 
társaságokra. Sok esetben azonban bizonyos adatokat csak a jogi kötelezettségek 
miatt kell feldolgozni, va lós gazdasági érdek nem f űződik hozzájuk. Ez beleillik az 
adminisztratív terhek fogalomkörébe. Az adminisztratív terhek két összetev őjét 
alaposabban is meg lehet vizsgálni: 
HU 5   HU • Adminisztratív költség, amely nincs öss zefüggésben a társaság méretével, így a 
legkisebb vállalkozások eset ében aránytalan a nagyobb vállalkozásokéhoz képest. 
• Az irányelvek követelményei, illetv e a mikrotársaság ok és a pénzügyi 
kimutatások felhasználóinak ig ényei közötti összhang hiánya. 
3.1. Az aránytalan adminisztratív (megfel elési) költség mint  gazdasági teher 
A korlátozott er őforrásokkal rendelkez ő induló és kisvállalkozások sebezhet őek a 
túlzott adminisztratív kötelezetts égekkel szemben, mivel azok az 
alaptevékenységükt ől vonnak el er őforrásokat. 
Az adminisztratív költség jelent ős része állandó, így a mi krotársaságok arányosan 
sokkal több er őforrást kénytelenek a szabályozásokna k való megfelelésre fordítani, 
mint a nagyobb társaságok. Azt is meg kell említeni, hogy a mikrotársaságok 
kötelező pénzügyi kimutatásai általában csekély jelent őséggel bírnak az érdekelt 
felek számára.  
3.2. A számviteli irányelvek követelménye i, illetve a mikrotársaságok és a 
pénzügyi kimutatások felhasználóina k igényei közötti összhang hiánya 
Az igen kis méret ű vállalkozásokat rendszerint tu lajdonosuk vezeti, így a kötelez ő 
pénzügyi kimutatások csekély jelent őségűek a társaság teljesítményének értékelése 
szempontjából. S őt, a mikrotársaságok befektet ői általában kevesen vannak, gyakran 
a társaság m űködtetésében is részt vesznek és köz vetlenül belelátn ak a társaság 
könyveibe. A finanszírozás nem a t őzsdéről, hanem saját forrásokból, banki 
hitelekből vagy más pénzügyi intézményekt ől származik. A pénzügyi információk f ő 
felhasználói (bankok és adóhatóságok) a kötelez ő beszámolási követelményeken 
túlmenően is kérhetnek információkat. Az egyéb érdekelt felek információs igényeit 
rendszerint nem elégítik ki a kötelez ő pénzügyi beszámolók információi. Ennek az az 
oka, hogy a kisvállalkozásokhoz f űződő kapcsolatuk gyakran inkább a kölcsönös 
bizalomra épül, mintsem a pénzügyi info rmációkhoz való hozzáférésre, és mivel a 
számviteli kimutatások jelenlegi összete ttségük miatt sokszor használhatatlannak / 
érthetetlennek bizonyulnak az érde kelt felek jó része számára. 
3.3. Mekkora a probléma? 
A számviteli irányelvekben el őírt beszámolási szabályok 7,2 millió EU-s vállalkozást 
érintenek. Ebb ől mintegy 5,4 millió (körülbelül 75%) mikrotársaság. 
A Ramboll Management által készített ta nulmány megállapította, hogy az irányelvek 
követelményeinek való megfelelés átla gosan 1558 euróba kerül a társaságoknak. 
Ebből az összegb ől 1169 eurót tesz ki az adminisztra tív teher (azaz a valós gazdasági 
érdek nélkül, pusztán jogi kötelezettség miatt gy űjtött és feldolgozott információ) 
nagysága. 
A fentiekb ől az következik, hogy az EU szintjén az adminisztratív terhek összesen 
mintegy 6,3 milliárd eurót tesznek ki. 
HU 6   HU 4. CÉLKIT ŰZÉSEK  
A mikrotársaságok versenyképességének f okozása és növekedési potenciáljuk 
felszabadítása érdekében az adminisztratív terheket a minimumra kell csökkenteni. A 
célkitűzések: 
• A vállalkozások, különösen a kkv-k és mikr otársaságok adminisztratív terheinek 
csökkentése az EU-ban, az érdekelt felek megfelel ő védelme és tájékoztatása 
mellett. 
• A mikrotársaságok beszámolási követelmé nyeinek a felhasználók és a készít ők 
valós igényeihez igazítása. 
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS VÁRHATÓ HATÁSAIK  
5.1. A szakpolitikai lehet őség leírása 
A Bizottság szolgálatai a következ ő szakpolitikai lehet őségeket tárták fel: 
0. lehetőség: az irányelvek változatlanul hagyása. 
1. lehetőség: ösztönzés a számviteli irányelvekben meglév ő lehetőségek teljes 
kihasználására. 
2. lehetőség: a mikrotársaságok kötelez ő mentesítése az irányelvek hatálya alól. 
3. lehetőség: tagállami lehet őség a mikrotársaságok mentes ítésére az irányelvek 
hatálya alól. 
4. lehetőség: egyszer űsített számviteli szabályozás bevezetése a mikrotársaságok 
számára. 
5. lehetőség: a számviteli irányelvek módosítá sa a mikrotársaságok kategóriájának 
bevezetése nélkül. 
5.2. 0. lehetőség: az irányelvek változatlanul hagyása. 
Az alaphelyzeti forgatókönyv szerint nincs szükség intézkedésre, az 5,4 millió igen 
kis méretű társaság pedig továbbra is az irányelvek számviteli szabályai szerint jár el, 
évente mintegy 6 milliárd eurót költve az információs követelmények teljesítésére.  
5.3. 1. lehetőség: ösztönzés a számvite li irányelvekben meglév ő lehetőségek teljes 
kihasználására. 
Jogszabályi változtatások híján a Bizottság  még mindig felhívhatja a tagállamokat az 
irányelvekben engedélyezett összes egyszer űsítési lehet őség kihasználására. 
Az érvényben lév ő határértékek és mentesítések teljes kihasználásával a 
mikroszegmensben elérhet ő megtakarítást 1,8 milliárd euróra becsülik. Ennek az 
összegnek a tényleges elérése azonban nem valószín ű. A hatályos irányelv általános 
követelményeket ír el ő, amelyek némelyike alól a tagállamok eseti alapon adhatnak 
HU 7   HU mentesítést. Általános mentesítésre nincs lehet őség, ami akadályozza e megoldás 
alkalmazását, így azt a tagállamok jellemz ően nem is választják. 
E lehetőség választása emellett nem csökkentené az adminisztratív terheket azokban 
az országokban, amelyek már alkalmazzák ezt  a mentesítési megoldást. Nem adna 
választ továbbá arra a problémára sem, amely a számviteli irányelvek és a legkisebb vállalkozások felhasználói igényei közötti eltérésb ől, és az ennek következtében 
keletkező adminisztratív terhekb ől fakad. 
5.4. 2. lehetőség: a mikrotársaságok kötelez ő mentesítése az irányelvek hatálya 
alól. 
A mikrotársaságok kötelez ő mentesítése minden EU-s szint ű számviteli 
követelményt megszüntetne e csoport számára, ami teljes harmonizációt jelentene. E lehetőség hatása megegyezik a következ ő szakaszban tárgyalt 3. lehet őség maximális 
hatásával. 
A számviteli kultúrák és a beszámolás i hagyományok európai uniós sokfélesége 
miatt azonban igen valószín űtlen, hogy ez a lehet őség egyes tagállamok számára 
politikailag elfogadható lenne. 
5.5. 3. lehetőség: tagállami lehet őség a mikrotársaságok mentesítésére az 
irányelvek hatálya alól. 
A tagállamok meghatározhatnák a mikr otársaságokra vonatkozó legfontosabb 
szabályokat, például a különböz ő beszámolási követelmények egybegyúrásával. 
A mikrotársaságok mentesítése a számviteli irányelvek hatálya alól várhatóan a 
következő hatásokkal járna: 
Az adminisztratív terhek csökkenése.  A legoptimistább forgatókönyv alapján – 
amely szerint minden tagállam kiegészít ő követelmények nélkül mentesíti a 
mikrotársaságokat – a javaslattal elérhet ő megtakarítás maximális összege 6,3 
milliárd EUR (illetve egy 5,9 és 6,9 m illiárd EUR közötti összeg). Ugyanakkor 
valószínű, hogy sok tagállam más számviteli  követelményeket fogalmazna meg, 
miután mentesítette a mikrotársaságokat a negyedik irányelv követelményei alól, 
például az adózási és a pénzügyi beszámol ás összehangolására. Ezek a kiegészít ő 
követelmények valószín űleg visszafognák a társaságok  terheinek csökkenését. E 
ponton azonban még nem lehet számszer űsíteni az uniós szinten elérhet ő hatás 
mértékét. 
Relevánsabb és érthet őbb információk a f
ő felhasználók – köztük az 
adóhatóságok, a hitelez ők és a vezetés – számára.  A beszámolókat jobban az 
érdekelt felek és a mikrocégek ig ényeihez lehetne ig azítani, az érthet őség kritériumát 
is figyelembe véve. 
Nem gyakorolna jelent ős negatív hatást a küls ő érdekelt felek tájékoztatására és 
a hitelezővédelemre.  A mikrotársaságok beszámolóinak f ő felhasználói bankok és 
adóhatóságok. A bankokat általában nem érde klik az irányelvben megkövetelt egyes 
igen kifinomult számviteli információk. A Bizottság által 2007-ben meghirdetett 
konzultáció során mind a bankok, mind az ágazat képvisel ői általában kedvez ő 
HU 8   HU véleménnyel voltak a mikrotársaságoknak a sz ámviteli irányelvek alóli felmentését 
illetően. 
Az egységes piacra és a feltételek egyenl őségére gyakorolt hatás.  Az egységes 
piacra gyakorolt hatás várhatóan jelenték telen lenne, mivel a mikrotársaságok 
pénzügyi beszámolási igényei meglehet ősen alacsonyak, a kötelez ő beszámolók 
számukra általában nem jelentenek f ontos információforrást. Emellett a 
mikrotársaságoknak csupán kis része vesz részt a határokon átnyúló 
kereskedelemben. 
A statisztikai adatszolgáltatást  némileg hátrányosan érintheti , hogy egyes 
tagállamokban valószín űleg meg kell változtatni az adatgy űjtés módszertanát. 
Az adózási adatszolgáltatást nem érinti hátrányos hatás. Az adóhatóságoknak 
megvan a jogkörük a beszámolási követelményeknek megfelel ő adatok bekérésére és 
a pénzügyi információk ellen őrzésére. 
A számviteli szakma csökken ő szerepe a kötelez ő beszámolók készítésében és 
könyvvizsgálatában. Ezt várhatóan részben ellensúlyozza majd, hogy a hivatásos 
könyvszakért ők így más, nagyobb hozzáadott értéket képvisel ő munkát végezhetnek.  
Szociális szempontok.  A mikrotársaságok alkalmazotta i számára némileg kevesebb 
információ lesz nyilvánosan hozzáférhet ő. Mindazonáltal a mikrotársaságok 
alkalmazottai rendszerint közvetlen kapcsolatban állnak a vezetéssel és a tulajdonossal, így a közzétett pénzügyi kimuta tások csak kis szerep et töltenek be az 
információs igények kielégítésében. A helyzet egybevág a hasonló méret ű, korlátlan 
felelősségű társaságokéval. 
Környezeti tényez ők. A beszámolási és dokumentálási követelmények csökkenése 
várhatóan kis mérték ű kedvező hatásokkal jár együtt. 
A nyilvánosság tájékoztatása.  A külső érdekelt felek számára némileg kevesebb 
információ lesz nyilvánosan hozzáférhet ő. Az ilyen jelleg ű érdeklődés azonban 
rendszerint igen alacsony. 
5.6. 4. lehet őség: egyszer űsített számviteli szabályozás bevezetése a 
mikrotársaságok számára. 
Az egyik lehet őség, hogy a számviteli irányelvekbe  a mikrotársaságok igényeihez 
igazított számviteli szabályokat v ezetnek be. A „mentesítési lehet őséghez” képest ez 
az új szabályozás hosszabb el őkészítést és végrehajtást igényelne, ezért a jelenlegi 
időkeretek között nem alkalmas a terhek gyors csökkentésére. 
5.7. 5. lehet őség: a jelenlegi irányelv mó dosítása a mikrotársaságok 
kategóriájának bevezetése nélkül. 
A számviteli irányelvek gyors módosítására  is léteznek megoldások, amelyek rövid 
időn belül korlátozott mérték ű megtakarításokat hozhatn ak. Ezek a megoldások 
azonban nem érintik a számviteli irányelv ek és a felhasználói igények közötti 
eltéréssel kapcsolatos f ő problémát. 
HU 9   HU A kiterjedtebb módosítások hosszabb el őkészítést igényelnének, ezért a jelenlegi 
időkeretek között nem alkalmasak a terhek gyors csökkentésére. 
6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA ÉS A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK INDOKOLÁSA  
A terhek legnagyobb csökkenését ígér ő lehetőség a mikrotársaságok mentesítése. 
Emellett ez a lehet őség valósítható meg a legrövidebb id őn belül. A Bizottság úgy 
ítéli meg, hogy ez a legmegfelel őbb megoldás a kisvállalkozások adminisztratív 
terheinek jelent ős csökkentésére és a beszámolás i követelményeknek a felhasználók 
és a készít ők igényeihez való igazítására. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A javaslat szorosan köt ődik a negyedik és a hetedik társasági jogi irányelv általános 
korszerűsítéséhez és egyszer űsítéséhez. Az intézkedések szoros kapcsolata miatt a 
nyomon követést és az értékelést is összefügg ően kell végezni. A részletes nyomon 
követési terv a számviteli irányelvek általános felülvizsgálatához köt ődő összesített 
nyomon követési stratégia része lesz. 
A mikrotársaságok mentesítésének hatásait és m űködését értékelve a f őbb 
célkitűzések teljesülését is felmérik ma jd, tehát hogy létrejött-e az összhang a 
számviteli szabályok és a pénzügyi be számolókat felhasználók és készít ők igényei 
között, illetve megvaló sult-e az adminisztratív terhek általános csökkentése. Emellett 
azt is figyelembe veszik, hogy a relevá ns pénzügyi információk az érdekeltek 
számára hozzáférhet ők-e, és ha igen, milyen min őségben.