(2)A Horvátországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Horvátországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Horvátország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Horvátországban a köz-, a magán- és a külső adósság magas szintjéhez kapcsolódó makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn, alacsony potenciális növekedés mellett.

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Horvátországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

(22)Újabb erőfeszítésekre került sor az adminisztratív terhek és a szabályozási korlátozások csökkentése érdekében. A vállalkozások működését azonban általában véve továbbra is hátráltatják a még mindig magas szabályozási és adminisztratív terhek, például az engedélyek, a jelentéstételi követelmények és az adózási eljárások tekintetében. Az adminisztratív és pénzügyi terhek azonosítása az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és egy erre a célra létrehozott weboldal révén jól halad, és sor kerül olyan intézkedések bevezetésére, amelyek a legnagyobb terhet jelentő kötelezettségek csökkentésére irányulnak. Rendkívül fontos az is, hogy a szabályozási keret és a kapcsolódó adminisztratív eljárások egyszerűsítése révén biztosított legyen a szakmákhoz való zökkenőmentes hozzáférés és azok gyakorlása, főként a kkv-k, valamint a mikrovállalkozások – köztük az önállóan dolgozók – számára. Sor került az adó jellegű járulékok felülvizsgálatára, és a kormány 2020 májusában elfogadta az első cselekvési tervet.

(21)Horvátországnak támogatnia kell a hitelek és egyéb finanszírozások – beleértve a nem banki finanszírozást is – folyamatos áramlását a válság által negatívan érintett életképes hitelfelvevők számára. Horvátország számos ösztönző és támogatási programot fogadott el a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára. A válság leküzdése és a helyreállításhoz vezető út elegyengetése érdekében folytatni kell az erőfeszítéseket a kölcsönök és garanciák – különösen állami garanciák – révén történő gyors és folyamatos likviditási támogatás nyújtására a vállalkozások részére, különös tekintettel a kkv-kra. A horvát vállalkozások nagy mértékben támaszkodnak a bankhitelekre és a likvid eszközökre finanszírozási szükségleteik kielégítéséhez. A bankrendszert garanciákkal kell támogatni annak érdekében, hogy nyitott legyen új kkv-finanszírozásra, és javítsa a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott megfizetésének, illetve a megfizetésük alóli mentességének lehetővé tétele szintén hozzájárult a vállalkozások likviditásának javításához.

(18)A gazdasági tevékenység lelassulása miatt a munkáltatók nehezen tudják kifizetni a béreket, ami várhatóan a munkanélküliség és a szegénység szintjének növekedéséhez vezet, még markánsabb területi egyenlőtlenségekkel. Az aktív munkaerőpiaci intézkedésekben való részvétel hagyományosan nagyon alacsony, de a jelenlegi körülmények között az ilyen programok egyre nagyobb hangsúlyt kapnak. A munkáltatók támogatása és az elbocsátások számának minimalizálása érdekében meg kell erősíteni az ilyen intézkedéseket, valamint más, határidőhöz kötött támogatási programokat, különösen a csökkentett munkaidős foglalkoztatási programokat. Ezek az intézkedések rövid távon megőrzik a munkahelyeket, de középtávon is lehetőség van a munkaerőpiaci igények előrejelzésének javítására a helyreállítási szakaszban. A horvát állami foglalkoztatási szolgálatnak fokoznia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a munkaerőt a megfelelő (pl. digitális) készségek fejlesztésében, ki kell dolgoznia az inaktív népesség megszólítását célzó stratégiákat, és küzdenie kell a be nem jelentett munkavégzés ellen. A munkanélküli ellátás nem nyújt biztonsági hálót az elbocsátott munkavállalók számára, mivel mind a hatóköre, mind a megfelelősége alacsony szintű. A nagyarányú szegénységgel és társadalmi kirekesztődéssel, a területi egyenlőtlenségekkel, valamint az életkorhoz, nemhez és fogyatékossághoz kapcsolódó kockázati tényezőkkel összefüggésben a foglalkoztatást helyettesítő támogatás szegénységcsökkentési kapacitása szintén gyengének értékelhető.

(16)A világjárványra válaszul Horvátország gyorsan messzemenő intézkedéseket hozott állampolgárai védelme és a vírus terjedésének megfékezése érdekében. A világjárvány (és az annak megfékezésére irányuló intézkedések) súlyos zavarokat okozott az üzleti tevékenységben, negatív hatást eredményezve a munkaerőpiacon. A Bizottság előrejelzése szerint a reál-GDP a becslések szerint 2020-ban 9,1 %-kal csökken, majd 2021-ben 7,5 %-kal javul, míg a munkanélküliségi ráta 2020-ban 10,2 %-ra emelkedik, 2021-ben pedig 7,4 %-ra javul. A horvát gazdaság igen jelentős részét kitevő idegenforgalmi ágazatot súlyosan fogja érinteni. Horvátországnak ugyanakkor kezelnie kellett a 2020. március 22-én Zágrábban bekövetkezett erős földrengés hatásait is. A gazdaságra gyakorolt negatív hatás enyhítése érdekében Horvátország ambiciózus intézkedéscsomagot hajtott végre, amely többek között bértámogatási intézkedéseket, az adók és társadalombiztosítási járulékok halasztását vagy megfizetésük alóli mentességet, a kkv-k támogatását, az exportbiztosításra vonatkozó kiegészítő garanciákat és a hitelek törlesztőrészleteire vonatkozó moratóriumokat, valamint az idegenforgalomra és más, erősen érintett ágazatokra vonatkozó egyedi intézkedéseket tartalmazott.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Horvátországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Azáltalános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy vészhelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden vészhelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(23)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Horvátországnak elő kell mozdítania a növekedést serkentő ágazatokba történő beruházásokat, hozzájárulva a zöld és digitális átálláshoz. A modern és szilárd digitális infrastruktúra kulcsfontosságú a közigazgatás és a vállalkozások digitális átalakulásához. A digitális átállással összefüggésben nélkülözhetetlenek a nagyon nagy kapacitású hálózatokba – többek között az 5G hálózatba – történő beruházások. A beruházásoknak támogatniuk kell a Horvátország nemzeti energia- és klímatervében felvázolt dekarbonizációs és energetikai átállási célkitűzéseket. Horvátországnak különösen jó lehetőségei vannak arra, hogy beruházzon a fenntartható városi és vasúti közlekedésbe, az energiahatékonyságba, a megújuló energiaforrásokba és a környezetvédelmi infrastruktúrába. Emellett a víz- és hulladékgazdálkodás tekintetében Horvátország jelentős mértékben elmarad az uniós átlagtól, és beruházásokra van szükség az ország gazdasági fejlődésének fenntartásához. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Horvátországban a klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Horvátország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(24)A közigazgatás hatékonysága Horvátországban az uniós átlag alatt marad. A szakpolitikák és projektek kialakítására és végrehajtására irányuló kapacitás szűkössége akadályozza a hatékonyságot és a gyorsaságot, amint az a válság alatt nyilvánvalóvá vált a strukturális és beruházási alapok végrehajtása során, ami Horvátország számára fontos lehetőséget jelent a válság következményeinek enyhítésére és a gazdaság helyreállításának támogatására. Az új stratégiai tervezési rendszer és a bejelentett nemzeti fejlesztési stratégia végrehajtása nem halad előre. Továbbá nagy fokú a közigazgatás területi széttagoltsága, és helyi szinten nincsenek egyensúlyban a felelősségi körök és az erőforrások. Ez hozzájárul az országszerte nyújtott közszolgáltatások egyenetlen minőségéhez, és növeli az adminisztratív költségeket.

(25)A polgári és kereskedelmi bíróságok jelentős ügyhátraléka és hosszadalmas eljárásai továbbra is hatással vannak az üzleti környezetre és a fizetésképtelenségi helyzetek hatékony megoldására, míg a büntető igazságszolgáltatás minőségét és hatékonyságát érintő kihívások akadályozzák a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelmet. Előrelépés történt a legrégebbi függőben lévő bírósági ügyek lezárása és a bíróságokon az elektronikus kommunikáció használata terén, de még van mit javítani.

(26)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

(27)Horvátország pénzügyi szektora tőkeerős és nyereséges, míg a bankszektor eszközminősége az elmúlt néhány évben javult. A pénzügyi intézményeknek azonban valószínűleg bizonyos mértékű nyomással kell szembenézniük, mivel ki vannak téve a koronavírus-járvány által leginkább veszélyeztetett ágazatoknak. Intézkedéseket vezettek be annak érdekében, hogy enyhítsék a járvány megfékezésére irányuló intézkedések vállalkozásokra gyakorolt negatív hatását. Alapvető fontosságú, hogy ezek az intézkedések ideiglenesek legyenek, szorosan kapcsolódjanak a járványhoz, és megfelelő segítséget nyújtsanak a pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások életképességének helyreállításához. Ez a megközelítés támogatni fogja a vállalkozásokat anélkül, hogy aláásná a Horvátország által a pénzügyi szektor stabilitásának javítása terén elért eredményeket.

(28)A gazdasági helyreállítás biztosításához, valamint a pénzeszközök és források hatékony, elszámoltatható és átlátható allokációjának és elosztásának az eléréséhez kulcsfontosságú a korrupció megelőzésére és szankcionálására szolgáló keret megerősítésére irányuló erőfeszítések folytatása a Covid19-válságot követően. Több cselekvési terv részleges végrehajtása ellenére a korrupciós és az összeférhetetlenségi problémák továbbra is széles körben jelen vannak a vállalkozásoknál. A közpénzek átlátható és hatékony felhasználásának biztosítása érdekében további erőfeszítésekre van szükség a korrupció megelőzésére és szankcionálására szolgáló keret megerősítése érdekében. Hatékonyabb eszközökre van szükség a korrupció megelőzésére és szankcionálására, különösen helyi szinten. Továbbra is szükség van a helyi tisztviselőkre és az állami tulajdonú helyi társaságok élére kinevezettekre vonatkozó felügyeleti mechanizmusok megerősítésére, valamint annak biztosítására, hogy az összeférhetetlenséggel foglalkozó bizottság betölthesse alapvető megelőző szerepét. Az átláthatóság növelését célzó kezdeményezések – például a bírák és ügyészek vagyonnyilatkozatának közzététele – várhatóan 2020-ban indulnak el.

(29)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Horvátország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

(30)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Horvátország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Horvátországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Horvátország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(31)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

(32)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi konvergenciaprogramot. A jelen ajánlások figyelembe veszik a világjárvány elleni küzdelem kapcsán felmerülő szükségleteket és előmozdítják a gazdaság helyreállítását, ami az első szükséges lépés ahhoz, hogy lehetővé váljon az egyensúlyhiány kiigazítása. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányra közvetlenül irányuló ajánlásokat az 1., 2., 3. és 4. ajánlások tükrözik,

AJÁNLJA, hogy Horvátország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Fokozza az egészségügyi rendszer ellenálló képességét. Mozdítsa elő az egészségügyi dolgozók és létesítmények kiegyensúlyozott földrajzi eloszlását, a közigazgatás valamennyi szintje közötti szorosabb együttműködést és az e-egészségüggyel kapcsolatos beruházásokat.

2.Erősítse meg a munkaerőpiaci intézkedéseket és intézményeket, valamint javítsa a munkanélküli ellátások és a minimumjövedelmi rendszerek megfelelőségét. Javítsa a digitális infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférést. Mozdítsa elő a készségek elsajátítását.

3.Tartsa fenn a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedéseket. Csökkentse az adójellegű járulékokat és a termék- és szolgáltatáspiaci szabályozásra vonatkozó korlátozásokat. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a környezetvédelmi infrastruktúrát, a fenntartható városi és vasúti közlekedést, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a nagysebességű széles sávú rendszert.

4.Erősítse meg a központi és helyi szintű állami projektek és szakpolitikák kialakítására és végrehajtására vonatkozó közigazgatási kapacitást és hatékonyságot. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.