HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.4.22.  
SWD(2015) 88 final  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM  
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
amely a következő dokumentumot kíséri  
A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a játékkonzolok 
környezettudatos tervezésének önkéntes rendszeréről  
{COM(2015) 178 final}  
{SWD(2015) 89 final}   
 
2 
 Vezetői összefoglaló  
Az „audio - és videokészülékek” kapcsán felmerült, hogy környezettudatos tervezésük 
szabályozást igényel. A termékcsoportba a játékkonzolok, a videolejátszó és -felvevő 
készülékek és a kivetítők tartoznak. A termékek környezettudatos tervezését szabályozó 
2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv1 (a továbbiakban: kere tirányelv) 
meghatározza azt a keretet, amelyhez igazodva vagy a Bizottság rendeletalkotás útján, vagy 
pedig az iparág önkéntes szabályozás útján megállapítja a környezettudatos tervezés 
követelményeit. A lehetséges szakpolitikai intézkedések hatásait a ker etirányelv alapján, 
valamint az energiafogyasztás címkén való jelölését szabályozó 2010/30/EK irányelv2 alapján 
elfogadható intézkedések figyelembevételével kell megítélni.  
A környezettudatos tervezés területén elfogadott más rendeletekhez viszonyítva e 
termékcsoport energiamegtakarítási potenciálja viszonylag mérsékelt. Az audio - és 
videokészülékek esetében évi mintegy 2,5  TWh energiamegtakarítás érhető el; ezzel szemben 
a helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezését szabályozó rendelet alkalmazá sától 
215 TWh, a számítógépek környezettudatos tervezését szabályozó rendelet alkalmazásától 
pedig 16  TWh megtakarítás remélhető. A jelentésben bemutatott elemzésről megállapítható, 
hogy arányos a várt megtakarítással.  
Ez a hatásvizsgálat azt is értékeli, hogy az önszabályozásra irányuló iparági kezdeményezés 
lehetséges szakpolitikai alternatívának tekinthető -e.  
1. A PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA  
A probléma az, hogy lehetne javítani az audio - és videokészülékek környezetvédelmi 
jellemzőin, és az energiahatékonyság szempontjából kedvező termékek piaci részesedése is 
elmarad a lehetségestől. Ennek következtében az innováció nem kap elég bátorítást, a  
berendezések használói pedig a gazdaságilag szükségesnél nagyobb energiaköltségeket 
kénytelenek fizetni.  
A rendelkezésre álló piaci adatok azt mutatják, hogy az EU -ban 2012 -ben mintegy 50 millió 
videolejátszó és -felvevő készüléket, 12 millió játékkonzol t és 2 millió kivetítőt értékesítettek. 
Összesen ezek a készülékek évi mintegy 8,5  TWh villamos energiát fogyasztanak, ami az 
előrejelzések szerint 2020 -ig évi 13  TWh -ra fog nőni. A piaci előrejelzések szerint a 
videolejátszó és -felvevő készülékek és a ki vetítők fokozatosan eltűnnek a piacról. A 
videolejátszó és -felvevő készülékek és a kivetítők eladási adatai jelenleg minden évben 10% -
kal csökkennek, és ez a csökkenés tovább fog folytatódni, mert idővel más technológiák 
veszik át e termékek helyét.  
                                                            
1 HL L 285., 2009.10.31.  
2 HL L 153., 2010.6.18.  
 
3 
  
1. ábra: Beavatkozás nélkül: az összes termék energiafogyasztása az EU -ban 
A játékkonzolokkal kapcsolatban az a legnagyobb probléma, hogy miközben egyre több 
funkciót képesek ellátni és egyre jobb játékélményt nyújtanak, egyre több energiát is 
fogyasztanak. Becslések szerint az éves megtakarítási potenciáljuk 2020 -ra 1,5  TWh -ra nő.  E 
jelentés szempontjából az a legfontosabb kérdés, hogy a játékkonzolok egyre növekvő 
energiafogyasztását mutató jelenlegi tendenciákat egy önkéntes megállapodás képes -e 
érdemben v isszájukra fordítani, vagy pedig kötelező érvényű intézkedések bevezetésére van 
szükség a környezettudatos tervezés és az energiafogyasztás címkézése területén.  
2. CÉLOK  
Az előkészítő vizsgálatok3 és a hatásvizsgálat rámutattak arra, hogy az audio - és 
videokészülékek esetében volna lehetőség az energiafogyasztás költséghatékony 
csökkentésére, és ez a lehetőség jelenleg részben kihasználatlan. A cél tehát ennek 
megfelelően annak elemzése, hogy a környezettudatos tervezés és az energiafogyasztás 
címkézése ter ületén bevezethető – akár önszabályozáson alapuló, akár kötelező jellegű – 
intézkedések hozzájárulhatnak -e az energiapolitika „20/20/20 -as” célkitűzéseinek 
teljesítéséhez.  
A keretirányelv (18) és (19) preambulumbekezdésének, valamint 15. cikke (6) bekezdés ének 
megfelelően meg kell vizsgálni, hogy lehet -e a legkedvezőbb megoldás az önszabályozás. A 
környezettudatos tervezés területén felállított kritériumokat teljesítő audio - és 
videokészülékek esetében az általános cél a piac hiányosságainak kiküszöbölése é s az 
energiafogyasztás csökkentése arányos és költséghatékony módon, az érintett készülékek 
funkcionalitásának megtartása mellett.  
  
                                                            
3 Lásd: http://www.ecomultimedia.org/  
0200040006000800010000120001400016000
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/ évEnergiafogyasztás az EU -ban az összes termékre, beavatkozás nélkül (GWh/ év)
Videolejátszó és
-felvevő
készülékek
Kivetítők
Játékkonzolok
 
4 
 3. MEGOLDÁSI  LEHETŐSÉGEK   
A hatásvizsgálat keretében a következő jogalkotási és nem jogalkotási jellegű intézkedéseket 
elemeztük:  
– első lehetőség: az EU -fellépés mellőzése (alapforgatókönyv),  
– második lehetőség: önszabályozás (önkéntes megállapodás a keretirányelv alapján),  
– harmadik lehetőség: végrehajtási intézkedések a környezettudatos tervezés területén,  
– negyedik lehetőség: intézkedések az energiafogyasztás címkén való jelölése területén.  
Játékkonzolok  
Az első lehetőség nemcsak mint összehasonlítási alap szerepel az elemzésben, hanem mint 
valódi választási lehetőség is. E lehetőség esetében továbbra is akadályozott  a játékkonzolok 
energiahatékonyságának javítása területén meglévő potenciál kihasználása. Bár a 
játékkonzolok viszonylagosan egyre hatékonyabbá válnak, energiafogyasztásuk nő, még ha 
kevésbé gyorsan is, mint ahogyan javul a nyújtott játékélmény.  
Második lehetőség: 2012 -ben három játékkonzolgyártó (a Microsoft, a Nintendo és a Sony) 
átfogó iparági javaslatot terjesztett a Bizottság elé a játékkonzolok területén. A figyelemmel 
kísérésre és a beszámolásra vonatkozó kötelező elemek kivételével ez a javaslat m inden 
alapvető elemet tartalmazott, ezért elegendőnek tekinthető annak értékeléséhez, hogy a 
kezdeményezés mennyiben lehet alternatívája a közvetlen szabályozásnak.  
A javaslat egy egyszerűsített megközelítésmódon alapul, és két működési módra vonatkozóan 
tartalmaz követelményeket: „médialejátszás/videoközvetítés” és „navigáció”. Ezek a 
működési módok egyszerűen tesztelhetők. Az energiafogyasztási követelmény a két módra: 
90 W 2013 -ban, és 70  W 2017 -ben. Az iparági javaslat megfelelő mérőszám hiányában nem 
foglalkozott a játék üzemmóddal.  
A harmadik lehetőség a játékkonzolok környezeti hatásait kötelezően előírt maximális 
energiafogyasztás -értékeken keresztül igyekszik javítani. A lehetőség az iparági javaslat 
műszaki koncepcióján alapul, de szigorúbb energ iafogyasztási határértékeket tartalmaz. A 
követelmény a két működési módra: 70  W 2014 -ben, és 50  W 2017 -ben. Emellett ez a 
lehetőség a tápegységre és az energiagazdálkodásra vonatkozóan is tartalmaz 
követelményeket. A lehetőség elemzése céljából felállítot t modell nem képes figyelembe 
venni a játékkonzolok jövőbeli generációinak bővített működési jellemzőit és 
funkcionalitását, mert ezeket nehéz előre jelezni.  
A negyedik lehetőség keretében kötelező érvényű EU -szintű energiafogyasztás -címkézési 
előírások kerülnek bevezetésre, amelyek alapján a termékek A -tól G -ig terjedő 
energiahatékonysági osztályokba lesznek besorolva 2014 -ig. Azonban csak három fő 
terméktípus/termékmodell létezik, mindegyik gyártó rendelkezik eggyel -eggyel, és a 
termékek felépítése, ill etve a nyújtott játékélmény nagymértékben eltér a három különböző 
termék esetében. Ez azt jelenti, hogy jelentős különbségek vannak a gyártók termékeinek 
funkcionalitásában és energiafogyasztásában, aminek következtében a címkézés nem lenne 
hatékony megold ás. 
A következő táblázat mind a négy megoldási lehetőség esetében összefoglalja a játékkonzolok 
energiafogyasztásának maximális mértékét:  
  
 
5 
  
 Megoldási lehetőség  
  1. A fel -
lépés 
mellő -
zése 2. Iparági javaslat  3. Környezet -
tudatos tervezés  4. Energiafogyasztás 
címkézése  
Követel -
mény (watt, 
maximum -
érték)   
1. ütem  
2013  2. ütem  
2017  1. ütem 
2014  2. ütem 
2017  Címke -
osztály  1. 
ütem 
2014  2. 
ütem 
2017  
Média -
lejátszás 
üzemmód  90 70 70 50 A 30 15 
B 40 25 
C 50 35 
Navigáció 
üzemmód   
90 70 70 50 D 60 45 
E 70 55 
F 80 60 
G 90 70 
1. táblázat: Megoldási lehetőségek a játékkonzolok esetében – összefoglalás  
Videolejátszó és -felvevő készülékek  
Első lehetőség: az alapforgatókönyv  érvényesülése esetén az idő múlásával egyértelműen 
csökken az eladott készülékek száma. Ez a folyamat azért folytatódik tovább, mert a 
technológiai változások miatt a merevlemez/optikai háttértár egyre inkább elválik a terméktől, 
és egyre inkább előtérbe kerülnek az internetes közvetítések fogadására alkalmas kliensek – 
ez pedig azt jelenti, hogy e termékek iránt egyre kisebb lesz a kereslet.  
A második lehetőséget elvetettük, mert az iparág nem javasolt önszabályozást megvalósító 
kezdeményezést.  
Harmadik  lehetőség: az előkészítő vizsgálatok keretében 2010 -ben felvázolt szakpolitikai 
beavatkozási javaslatok most az új műszaki információk és az iparág visszajelzései alapján 
újraértékelésre kerültek. A felülvizsgált, szigorúbb követelményeket tartalmazó java slat a 
működési módokból (például a lejátszás üzemmódból) indul ki, és 2014 -től átütemezi a 
követelmények bevezetését.  
A negyedik lehetőséget szintén elvetettük, mert a videolejátszó és -felvevő készülékek 
energiafogyasztásának címkézése – az érintett kés zülékek eleve alacsony energiafogyasztása 
és a korlátozott csökkentési potenciál miatt – nem tűnik célravezető megoldásnak.  
Kivetítők  
Első lehetőség: az EU fellépése nélküli alapforgatókönyvet az jellemzi, hogy az eladások 
száma egyértelműen folyamatosan csökkenni fog, miközben a kivetítők helyét egyre inkább 
átveszik a nagyképernyős televíziókészülékek.  
A második lehetőséget a kivetítők esetében elvet ettük, mert az iparág nem javasolt ilyen 
kezdeményezést.  
A harmadik lehetőség az előkészítő vizsgálatok újraértékelt és naprakésszé tett szakpolitikai 
forgatókönyveiből indul ki. A követelmények a rendelkezésre álló műszaki megoldások 
 
6 
 értékelésén alapulnak , és könnyen teljesíthető energiahatékonysági követelményeket 
tartalmaznak.  
Negyedik lehetőség: a kivetítők esetében a címke bevezetése összetett feladat, de 
megvalósítható. A címke bevezetését tartalmazó lehetőség az előkészítő vizsgálatok kapcsán 
megfog almazott követelményeken és egyszerűsített alapfeltevéseken alapul. Hatására 2016 -
tól javulna a szóban forgó készülékek energiahatékonysága.  
Az alábbi táblázat az „audio - és videokészülékek” mindhárom terméktípusára vonatkozóan 
áttekinti a részletesebb viz sgálatra alkalmasnak tartott megoldási lehetőségeket.  
 
Játékkonzolok  Videolejátszó és -felvevő 
készülékek  Kivetítők  
 Első lehetőség: Az EU -
fellépés mellőzése  
 Második lehetőség: 
Iparági javaslat – 
önszabályozás  
 Harmadik lehetőség: 
Kötelező követelmények 
a környezettudatos 
tervezés területén  
 Negyedik lehetőség: 
Kötelező követelmények 
az energiacímkék 
területén   Első lehetőség: Az EU -
fellépés mellőzése  
 Harmadik lehetőség: 
Kötelező követelmények 
a környezettudatos 
tervezés területén   Első lehetőség: Az EU -
fellépés mellőzése  
 Harmadik lehetőség: 
Kötelező követelmények 
a környezettudatos 
tervezés területén  
 Negyedik lehetőség: 
Kötelező követelmények 
az energiacímkék 
területén  
 
 
2. táblázat: Részletesebb vizsgálatra alkalmasnak tartott megoldási lehetőségek: 
játékkonzolok, videolejátszó és -felvevő készülékek és kivetítők  
4. A HATÁSOK  ELEMZÉSE  
E szakasz mindent átfogó célja az általában az energiafogyasztás és a szén -dioxid -kibocsátás 
területén elérhető csökkenés érté kelése más paraméterek, köztük a gazdasági és a társadalmi 
hatások tükrében. Az elemzést a keretirányelv 15. cikkének (5) bekezdésében foglalt 
kritériumok alapján, a gyártókra, közöttük is különösen a kis - és középvállalkozásokra 
gyakorolt hatások figyelem bevételével végeztük. A cél egy olyan egyensúly megtalálása, 
amely egyfelől kielégítő mértékű eredményt és előnyöket biztosít a környezet, illetve a 
felhasználók számára, másfelől pedig elfogadható szinten tartja a gyártókra rótt terheket.  
Mivel a videole játszó és -felvevő készülékek, a kivetítők és a játékkonzolok tömeges 
termelése csaknem kizárólag Kínában folyik, az EU -n belüli gyártókra gyakorlatilag nem 
hárul többletteher. A technológia és a gyártás továbbfejlesztésének, valamint a termékek 
újratervez ésének költségeit elsősorban az EU -n kívüli gyártóknak kell viselniük.  
Gazdasági hatások  
Az alábbiakban összefoglaljuk a részletesebb elemzésre alkalmasnak ítélt megoldási 
lehetőségek legfontosabb gazdasági hatásait.  
  
 
7 
 Játékkonzolok  
A második lehetőség (iparági javaslat: önszabályozás) nem jár túlzott többletköltségekkel, 
hiszen a gyártók már végrehajtották gyártási terveiken a szükséges változtatásokat.  
A harmadik lehetőség (kötelező követelmények a környezettudatos tervezés terület én) a 
termékek módosítását igényli, ami ugyan bizonyos esetekben jelentős részét is kiteheti az egy 
készülékre vetített gyártási költségnek, a végtermék árát várhatóan mégsem növeli meg 
számottevően. Ezzel szemben a fogyasztók energiát takaríthatnak meg a hatékonyabban 
működő komponensek révén. A három világpiaci szereplő közötti fokozott verseny miatt a 
jövőre nézve nem állnak rendelkezésünkre részletes adatok. Emiatt nagyon nehéz pontosan 
megbecsülni a vásárlókra és a játékkonzolok megfizethetőségére kife jtett hatásokat.  
A negyedik lehetőség (kötelező követelmények az energiacímkék területén) csekély mértékű 
ráfordítást igényel az energiafogyasztásnak egy címkére való rávezetése miatt, a gyártást 
ugyanakkor nem teszi drágábbá. Ez esetben a gyártók maguk h atározhatják meg az 
energiahatékonyság -javító intézkedések bevezetésének ütemét.  
Videolejátszó és -felvevő készülékek  
A harmadik lehetőség 2014 -es bevezetése esetén a rendeleti úton való rögzítésre javasolt 
energiahatékonyság -szintek nem igényelnék a tömeg piaci termékek jelentős módosítását, 
hiszen kevés már a lehetőség a javításra. A hatások minimális mértékűek lennének, költségek 
pedig alig vagy egyáltalán nem jelentkeznének.  
Kivetítők  
A harmadik lehetőség – a korszerűbb tápegységek és az energiahatékony abb 
világítástechnikai megoldások szükségessége miatt – növekedést idézne elő a gyártási 
költségekben, ami a fogyasztói árakra is kihatna. A követelmények teljesítése nem igényelné 
a termékek jelentős átalakítását. A termékek megfizethetőségét nehéz előre jelezni: mind az 
bizonytalan, hogy a gyártási költségek hogyan jelentkeznének a fogyasztói árakban, mind 
pedig az, hogy hogyan hatna ki mindez a drágább, saját képernyős kivetítőkkel való 
versenyre.  
A negyedik lehetőség a várakozások szerint nem idézne el ő költségnövekedést a szállítási 
láncban.  
Környezeti hatások  
Mindhárom termékcsoport esetében elemeztük és modellek segítségével megbecsültük a 
villamosenergia -fogyasztást. Az alkalmazott modell az egyes termékcsoportok szakértőinek 
javaslatain alapult.  
 
8 
  
2. ábra: A játékkonzolok éves energiafogyasztásának alakulása  
A becslések szerint a játékkonzolok éves energiafogyasztása az EU -27 területén 2010 -ben 
4,6 TWh volt, 2020 -ig pedig várhatóan 11  TWh -ra fog nőni (alapforgatókönyv). A 2. ábra 
bemutatja, hogy az  energiafogyasztás növekedése mindegyik megoldási lehetőség esetében 
egyformán jelentkezik. 2020 -ig az egyes beavatkozási lehetőségek hasonló mértékű 
energiamegtakarítást ígérnek; igen kis különbség mellett a legelőnyösebbnek a 
környezettudatos tervezés te rületén bevezetendő követelmények mutatkoznak. 2025 -ig a két, 
kötelező elemet tartalmazó szabályozási lehetőség 16% energiamegtakarítást eredményez, 
azaz közel kétszer annyit, mint az iparági javaslat, amely 8% energiamegtakarítást ígér.  
Videolejátszó és -felvevő készülékek  
A videolejátszó és -felvevő készülékek alapforgatókönyv szerinti villamosenergia -
fogyasztásának alakulását a korábban bemutatott 1. ábra jelzi. Az előrejelzés szerint a 
villamosenergia -fogyasztás egyenletes ütemben csökkenni fog, és 2025 -re megközelíti a nulla 
szintet. A 3. lehetőség szerinti, a környezettudatos tervezés területén bevezetendő 
követelmények felgyorsítják ezt a folyamatot, és már 2015 -re és 2016 -ra is nagyobb 
csökkenést tesznek lehetővé, hosszabb távon azonban egyre inkább az alapforgatókönyv 
szerinti görbe érvényesülne.  
Kivetítők  
A modellalapú előrejelzések szerint a kivetítők villamosenergia -fogyasztása a videolejátszó és 
-felvevő készülékekhez hasonlóan csökkenni fog. Szabályozás révén nem lehet jelentős hatást 
kiváltani , és nem lehet felgyorsítani az energiafelhasználás csökkenését.  
Társadalmi hatások  
A munkahelyek megszűnésének kockázata mindegyik megvizsgált megoldási lehetőség 
esetében nagyon alacsony. A szabályozást tartalmazó intézkedések esetében a több ütemben 
bevezetendő követelmények és az ütemek megfelelő időzítése biztosítja, hogy a gyártók k ellő 
0200040006000800010000120001400016000
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/ évA játékkonzolok energiafogyasztása (GWh/ év)
Beavatkozás nélkül
Iparági javaslat
Címkézés
Környezettudatos
tervezés (kötelező
követelmények)
 
9 
 időben alkalmazkodni tudjanak a környezettudatos tervezés területén bevezetett 
követelményekhez.  
Az EU területén csak kevés kis - és középvállalkozás érintett közvetett módon, például egyes 
„csúcsminőségű” videolejátszó és -felvevő készülék szoftverei nek fejlesztésében, valamint az 
importban és a kiskereskedelemben; e vállalkozások esetében nem jelentkeznek érzékelhető 
hatások.  
Az árak a várakozások szerint nem módosulnak olyan mértékben, hogy az kedvezőtlenül 
hatna az érintett termékek megfizethetősé gére; különösen így van ez a szűkülő piacok, azaz a 
kivetítők és a videolejátszó és -felvevő készülékek esetében.  
További hatások  
A hatásvizsgálatról készült teljes jelentés további gazdasági költségeket és társadalmi 
hatásokat is részletesebben megvizsgál . Összességében elmondható, hogy a várakozások 
szerint ezek a hatások az EU -n belül marginálisak lesznek.  
5. A MEGOLDÁSI  LEHETŐSÉGEK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az alábbi táblázat összefoglalja az egyes megoldási lehetőségeknek tulajdonítható, a 
villamosenergia -fogyasztásban és a szén -dioxid -kibocsátásban az alapforgatókönyvhöz 
viszonyítva elérhető csökkenéseket.  
  
 
10 
  
Táblázat: A villamosenergia -fogyasztás és a szén -dioxid -kibocsátás (Mt CO 2) éves 
csökkenése az alapforgatókönyvhöz viszonyítva  
 2020  2025  
 A villamos -
energia -
fogyasztás 
csökkenése 
(GW/év)  A szén -
dioxid -
kibocsátás 
csökkenése 
(Mt CO 2 
eq./év)4 A villamos -
energia -
fogyasztás 
csökkenése 
(GW/év)  A szén -
dioxid -
kibocsátás 
csökkenése 
(Mt CO 2 
eq./év)  
Játékkonzolok  
Második lehetőség: iparági 
javaslat  1,020  0,408  1,122  0,449  
Harmadik lehetőség: 
kötelező követelmények a 
környezettudatos tervezés 
területén (rendelet)  1,461  0,584  2,395  0,958  
Negyedik lehetőség: 
kötelező követelmények az 
energiacímkék területén  1,115  0.446 2,124  0,849  
Videolejátszó és -felvevő készülékek  
Harmadik lehetőség: 
kötelező követelmények a 
környezettudatos tervezés 
területén (rendelet)  360 0,145  50 0,020  
Kivetítők  
Második lehetőség: 
kötelező követelmények a 
környezettudatos tervezés 
területén (rendelet)  6 0,002  2 0,001  
Harmadik lehetőség: 
kötelező követelmények az 
energiacímkék területén  62 0,025  23 0,009  
3. táblázat: A mennyiségileg kifejezett éves hatások összefoglalása – 2020 és 2025  
A 3. táblázatból látható, hogy a játékkonzolok  jóval nagyobb megtakarítási lehetőségeket 
hordoznak magukban, mint a másik két termékcsoport.  
5.1. Játékkonzolok  
Hosszú távon (2025 -ig) a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények kötelező 
bevezetését tartalmazó megoldási lehetőség (a harmadik lehetőség) ígéri a legtöbb 
megtakarítást (2,4  TWh/év), és ennélfogva környezeti szempontból ez a legjobb megoldás, de 
a legnagyobb gazdasági és társadalmi hatások is ehhez társulnak. Az energiafogyasztás 
címkézését tartalmazó megoldási lehetőségnek (a negyedik lehetőségnek) hasonlóak a hatásai 
a környezettudatos tervezéséhez, de a környezeti hatások és a megtakarítások  terén némileg 
kevesebbet ígér (2,1  TWh/év). A legkisebb gazdasági és társadalmi hatásai az önszabályozást 
tartalmazó megoldási lehetőségnek (a második lehetőségnek) vannak, de ez esetben a hosszú 
                                                            
4 Feltételezés: 0,4  kg CO 2/kWh (forrás: MEErP).  
 
11 
 távon elérhető éves megtakarítás csupán 1,1  TWh, tehát csak  körülbelül feleakkora, mint amit 
a kötelező szabályozás bevezetése az alapforgatókönyvhöz viszonyítva ígér.  
A második lehetőségnek ugyanakkor előnye, hogy már rövid és középtávon is hoz változást. 
A második lehetőség választásával elérhető 1  TWh éves ene rgiamegtakarítás mintegy 200 
millió euró áramköltség -megtakarítást jelent az európai fogyasztók számára. Mivel az ilyen 
típusú elektronikus termékek esetében a műszaki fejlődés és a piac változásai rendkívül 
gyorsan mennek végbe, talán érdemesebb is a közé ptávú előrejelzésekre támaszkodni, 
semmint a hosszú távúakra.  
5.2. Videolejátszó és -felvevő készülékek  
A környezettudatos tervezésre vonatkozó kötelező követelmények bevezetése hozna némi 
többletmegtakarítást az alapforgatókönyvhöz képest, de általában véve kevés a lehetőség a 
csökkentésre. A legjobbnak mutatkozó megoldási lehetőség ezért e termékcsoport es etében a 
fellépés mellőzése, vagyis az első lehetőség.  
5.3. Kivetítők  
Az elemzés azt mutatja, hogy egyik megoldási lehetőségtől sem remélhető túl sok környezeti 
előny, tehát az alapforgatókönyvvel szemben nem nagyon lehet ésszerű indokot találni 
egyetlen beavatkozási lehetőség mellett sem. A legjobbnak mutatkozó megoldási lehetőség 
ezért ez esetben is a fellépés mellőzése, vagyis az első lehetőség.  
6. KÖVETKEZTETÉSEK  
A játékkonzolok esetében az önszabályozáson alapuló második lehetőség mutatkozik a 
legelőn yösebbnek. Ennek van a legtöbb előnye, ehhez társul a legkedvezőbb költség -haszon 
arány, és ennek hatására javul a legnagyobb mértékben a játékkonzolok energiahatékonysága. 
Ez a lehetőség megoldást kínál az energiahatékonysággal kapcsolatos jelenlegi pozit ív 
tendenciák fenntartására. Ebben a dinamikus ágazatban a második lehetőség az 
alternatívaként megvizsgált, a környezettudatos tervezés vagy az energiafogyasztás címkézése 
területén bevezetett kötelező érvényű rendeleti szabályozással csaknem összemérhető  mértékű 
megtakarítást ígér, miközben nagyobb rugalmasságot biztosít, lehetővé teszi a célszámok 
gyorsabb aktualizálását, és kisebb adminisztrációs teherrel jár. Az önszabályozást tartalmazó 
lehetőség évi 1  TWh energiamegtakarítással járul hozzá a „20/20/2 0-as” célkitűzések 
teljesítéséhez.  
A játékkonzolgyártók által javasolt önszabályozó kezdeményezést végül 2014 novemberében 
a Bizottság összes szervezeti egységének megelégedésére átdolgozták. Azt javasoljuk, hogy 
ezt a javaslatot, és különösen a figyelemme l kísérés rendszerét, az iparág képviselői 2017 -ig 
vizsgálják felül.