[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 9.3.2010

COM(2010) 91 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára történő felszólításáról szóló 2010. február 16-i tanácsi határozat nyomon követéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára történő felszólításáról szóló 2010. február 16-i tanácsi határozat nyomon követéséről

1. Bevezetés

E közlemény célja, hogy a görög stabilitási és növekedési program és a kiegészítő intézkedések végrehajtásáról szóló 2010. márciusi jelentés alapján értékelje a görög hatóságok által a 2010. február 16-i tanácsi határozatra válaszul hozott, a 2010. évi költségvetési célok elérésére irányuló eddigi intézkedéseket. Görögország 2010. március 8-án – a határidő lejárta előtt egy héttel – nyújtotta be a tanácsi határozat 4. cikke (1) bekezdésének megfelelő jelentést. A jelentés nemcsak az államháztartási hiány arányának 2010-es csökkentését célzó költségvetési intézkedéseket részletezi, hanem a stabilitási programban levő strukturális reformokat is.

A görög hatóságok 2010. márciusi jelentését megelőzően a Bizottság szolgálatai – az EKB és az IMF munkatársaival együtt – 2010. február 22. és 24 között szakértői látogatást tettek Athénban és találkoztak a görög hatóságok képviselőivel, hogy megvitassák a stabilitási program és a tanácsi határozatra válaszul tett lépések végrehajtásának állását. Rehn biztos vezetésével 2010. március 1-jén újabb látogatásra került sor.

2. A túlzott hiány esetén követendő eljárás: a görögországi költségvetési válság leküzdése

Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Miközben Görögországban az államháztartás jelenlegi romlását szintén ebben az összefüggésben kell elemezni, a 2008-ig tartó élénk gazdasági tevékenység ellenére több éve magas költségvetési egyensúlyhiány mutatkozik, ami strukturális okokra enged következtetni. Az államháztartás hiánya a közkiadások nem megfelelő ellenőrzését tükrözi, a bevételre vonatkozó előrejelzések pedig rendszeresen túlzottan optimistának bizonyultak. A költségvetési politika hozzájárult a külső egyensúlyhiány súlyosbodásához és a versenyképesség tartós romlásához. Emellett a görög költségvetési elszámolások rögzítésével összefüggő szerkezeti és egyes területeket érintő hiányosságok szintén kedvezőtlen hatással jártak a bevételek és a kiadások megfelelő időben történő és hatékony ellenőrzésére. A tetemes államháztartási hiány az Unió egyik legmagasabb adóssághányadához vezetett, amely már jelentősen meghaladja a GDP 100%-át, és továbbra is meredeken növekvő pályán van.

A Bizottság 2010. február 3-án az EUMSz. 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban javaslatot[1] fogadott el, amelyben felszólítja Görögországot a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára[2]. Ugyanekkor a Bizottság előterjesztette az EUMSz. 126. cikkének (4) bekezdése szerinti, a görögországi gazdaságpolitika és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások közötti összeegyeztethetetlenség, valamint a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését veszélyeztető kockázatok megszüntetéséről szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó tervezetet[3], valamint a görög stabilitási program aktualizálásáról szóló tanácsi vélemény tervezetét[4]. Az Európai Tanács 2010. február 11-én felkérte az ECOFIN-Tanácsot, hogy fogadja el a Bizottság által előterjesztett dokumentumokat és felkérte a Bizottságot, hogy – az EKB-val együttműködve és az IMF szakértelmét felhasználva – szorosan kövesse nyomon a tanácsi határozat és az ajánlás végrehajtását[5].

Az ECOFIN-Tanács 2010. február 16-án elfogadta a fent említett határozatot, ajánlást és véleményt[6]. A Tanács felkérte Görögországot, hogy „ a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2012-ig szüntesse meg a jelenleg fennálló túlzott hiányt ” és kijelölte azt a pályát, amelyet az országnak a hiány megszüntetése érdekében 2010 és 2012 között követnie kell (1. cikk). A görög stabilitási program alapján a tanácsi határozat tartalmazta a 2010. május 15-ig végrehajtandó sürgős költségvetési intézkedések részletes listáját (2. cikk A. rész), valamint a 2010 végéig és 2012-ig elfogadandó egyéb intézkedéseket (2. cikk C. és D. rész). A Tanács a határozatban felkérte Görögországot arra is, hogy fogadjon el intézkedéseket a statisztikák elkészítésére és feldolgozására vonatkozóan (3. cikk). Görögországot felkérték továbbá arra, hogy ha a tanácsi határozatban a 2010. évi hiányra és az adósságra vonatkozóan meghatározott felső értékhatárok veszélybe kerülnek, jelentsen be további intézkedéseket a 2010. évi költségvetési célok teljesítése érdekében. A határozat szerint ezeknek a további intézkedéseknek a kiadáscsökkentésre kell összpontosítaniuk, de bevételnövelő elemeket is tartalmazhatnak (2. cikk B. rész). Az említett további intézkedéseket, valamint a költségvetési intézkedések 2010. évi végrehajtására vonatkozó információkat bele kell foglalni a Tanácsnak és a Bizottságnak benyújtandó és nyilvánosságra hozandó jelentésbe (4. cikk (1) bekezdés). A tanácsi határozat szerint (4. cikk (4) bekezdés) a Bizottság megjelölheti azokat az intézkedéseket, amelyekre a határozatban megállapított, a túlzott hiány megszüntetését célzó kiigazítási pálya tiszteletben tartásához szükség van.

3. a görögország által a tanácsi határozatra válaszul és a 2010. januári aktualizált stabilitási program végrehajtása céljából tett intézkedések

A görög stabilitási program legújabb aktualizált változata, amelyet 2010. január 15-én nyújtottak be, 2010-re a GDP 8,7%-át kitevő költségvetési hiánycélt tűz ki, szemben a GDP 12,7%-át kitevő 2009-es hiánnyal. A program részletes költségvetési konszolidációs intézkedéseket körvonalazott 2010-re, főként az állami bevételek növelésére, kisebb mértékben pedig a közkiadások visszaszorítására összpontosítva. A stabilitási programban 2010-re tervezett nominális költségvetési kiigazítás az államháztartás GDP-hez viszonyított összbevételeinek 2,6 százalékpontos növekedését és a GDP-arányos összkiadás 1,4 százalékpontos csökkenését tükrözi.

Görögország 2010. február 2-án a stabilitási programban tervezetteken kívül egy sor további intézkedést jelentett be, amelyek hiánycsökkentő hatása valamivel kevesebb a GDP ½%-ánál. E további intézkedések közé tartozik a közszféra béreinek teljes befagyasztása (ez a GDP 0,1%-át jelentő további megtakarításokhoz vezet) és az üzemanyagok jövedéki adójának további növelése (ami a GDP körülbelül 0,3%-át kitevő további megtakarítást eredményez). A görög hatóságok ekkor azt is egyértelművé tették, hogy szükség esetén a kormány készen áll további intézkedések bejelentésére és végrehajtására[7].

A 2010. február 16-i tanácsi határozat (2. cikk A. rész) felkéri Görögországot, hogy 2010. május 15-ig hajtson végre „ számos költségvetési konszolidációs intézkedést, beleértve a stabilitási programban meghatározottakat ”. Ezek az intézkedések kormányzati kiadáscsökkentéshez és bevételnövelő politikákhoz kapcsolódnak.

Az I. melléklet összefoglalja, milyen előrelépés történt ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban[8]

4. A 2010. évi hiánycélhoz kapcsolódó, a legújabb szakpolitikai döntések előtti kockázatok felmérése

A Bizottság megállapította, hogy aggályokat vet fel az aktualizált programban körvonalazott 2010. évi költségvetési konszolidációs intézkedések határozott végrehajtásának esetleges késedelme[9]. Ezenfelül az is megállapításra került, hogy a programban körvonalazott költségvetési stratégiához jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak, mivel a program makrogazdasági alapforgatókönyvét alátámasztó növekedési feltételezések optimisták[10].

A Bizottság szolgálatainak becslése szerint fennáll annak a kockázata, hogy a 2010. évi hiánycéltól való eltérés legalább a GDP 1½%-a is lehet[11]. A kockázatbecslés során a következő kérdéseket vették figyelembe:

1. A stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági alapforgatókönyv 2010-ben a reál-GDP 0,3%-os csökkenését feltételezi. A reál-GDP a programban becsült 1,2%-hoz képest 2009-ben 2%-kal csökkent. A vártnál rosszabb 2009-es eredmények automatikusan negatív hatást gyakorolnak a reál-GDP 2010. évi növekedésére, az áthúzódó hatás az év elején -0,9%-ot tett ki. Emellett a rendelkezésre álló főbb mutatók szerint a gazdaság – számos tényező következtében, különösen a pénzügyi piacokon bekövetkező legutóbbi fejlemények és a kellően restriktív költségvetési politika végrehajtása miatt – 2010-ben továbbra sem erősödik. Az éves reál-GDP 2010-ben várhatóan legalább 2¼%-kal tovább csökken, még akkor is, ha azt feltételezzük, hogy az ország már túl van a negyedéves reálnövekedési ráta legrosszabb eredményén (a gazdasági tevékenység legmeredekebb visszaesése 2009 negyedik negyedévében következett be). Ez önmagában is jelentős hatást gyakorol az államháztartásra.

2. A stabilitási program szerint a kamatkiadások 2010-ben várhatóan GDP-arányosan ¼ százalékponttal növekednek 2009-hez képest. Az adósságállomány összetételére és lejáratára, valamint a legutóbbi adósságkibocsátások kamatmértékére vonatkozóan rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a kamatkiadások a hivatalos várakozásoknál nagyobb mértékben emelkednek.

3. Az adóreformot 2010 márciusában vezetik be. Ambiciózus programról van szó, amely várhatóan az év második negyedéve után kezd többletbevételt eredményezni. A hatóságok mindenekelőtt a háztartások jövedelemadó-alapjának és a társasági adó alapjának szélesítésére irányuló erőfeszítésektől (egyedi adómérték bevezetése és a jövedelemadó-mentességek megszüntetése révén) várják az adóbevételek növekedését (GDP-arányosan mintegy ½%-kal). Mindamellett, hogy a Bizottság egyetért az említett intézkedésekre irányuló szándékkal és reméli, hogy azok javíthatják az adóbeszedést, az adminisztratív hiányosságok és a reform kezdeti szakaszában bekövetkező esetleges késedelmek arra intenek, hogy az adóbevételek terén csak óvatos becslésre van lehetőség.

4. Az adórendszer reformjának keretében a kormány számos adminisztratív intézkedést vezetett be, amelyek célja az adó- és járulékfizetési kötelezettség alóli kibúvás elleni küzdelem erősítése, az adóbeszedés és az adózási morál javítása. A kormány várakozásai szerint az állam bevétele az adóelkerülés elleni küzdelem eredményeként már 2010-ben a GDP több mint ½%-ával emelkedik. Hasonló összegre számítanak a társadalombiztosításijárulék-fizetés kijátszásának visszaszorítása révén is. A görögországi és más uniós tagállamokból származó tapasztalatok alapján és figyelembe véve, hogy az ilyen jellegű intézkedések esetében a várt eredmény elérése – különösen recessziós körülmények között – hosszabb időbe telhet, a Bizottság szolgálatainak becslése szerint még ha rövid távon várható is némi eredmény, az a hivatalosan tervezettnél sokkal kisebb lesz.

5. A görög kormány az uniós alapok 2010. évi felhasználásának felgyorsítása tekintetében is ambiciózus célokat tűzött ki. Mindenekelőtt feltételezi, hogy 2010 végére a strukturális alapok felhasználása eléri a 2007 és 2013 közötti időszakra rendelkezésre álló eszközök 15%-át. E várakozások alapján a strukturális alapokból 2010-ben várt bevételek a tervek szerint a GDP több mint ½%-ával fognak növekedni. A Bizottság szolgálatai szerint ez meglehetősen optimista feltételezés.

5. görögország által a február 16-i tanácsi határozat után bejelentett intézkedések

A 2010. február 16-i tanácsi határozat szerint (2. cikk B. rész), ha kedvezőtlen fejlemények következnek be, Görögországnak további intézkedéseket kell bejelentenie.

A görög hatóságok 2010. március 3-án – miután eszmecserét folytattak a Bizottság szolgálataival, valamint az EKB és az IMF képviselőivel – számos további, 2010-ben végrehajtandó hiánycsökkentő intézkedést jelentettek be hivatalosan, amelyek a GDP 2%-át teszik ki (4,8 milliárd EUR)[12]. A március 3-án bejelentett további költségvetési intézkedések ambiciózusak; jelentős kiadáscsökkentést tartalmaznak, különösen a közszféra bértömegében elérendő megtakarítással, ami alapvető fontosságú a tartós költségvetési konszolidációs hatás elérése és a versenyképesség helyreállítása érdekében (II. melléklet).

A bejelentett és a jelentésben bemutatott intézkedések egyenlő arányban állnak tartós bevételnövelő intézkedésekből és a kiadások tartós visszafogásából (a GDP 1%-a vagy 2,4 milliárd EUR). A legtöbb intézkedés bemutatása precíz és a számszerűsített információk megfelelőek. Az összes további költségvetési intézkedést tartalmazó törvénytervezetet a bejelentéssel egy napon terjesztették a parlament elé, amelyet az 2010. március 5-én elfogadott. Ugyanez a tervezet tartalmazott számos korábban bejelentett, de eddig el nem fogadott intézkedést. Az intézkedések egy része, különösen az adómértékek emeléséhez kapcsolódóak, március 15-én lépnek hatályba.

6. Következtetések és a következő lépések

Következtetésként megállapítható, hogy Görögország megkezdte a 2010. február 16-i tanácsi határozat és a görög stabilitási programban körvonalazott intézkedések végrehajtását.

A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a görög hatóságok által 2010. március 3-án bejelentett, a parlament által március 5-én elfogadott és a Bizottság számára március 8-án benyújtott jelentésben foglalt költségvetési intézkedések alkalmasak a 2010. február 16-i tanácsi határozatban és a stabilitási programban levő 2010. évi költségvetési célok teljesítésére.

A határozat 4. cikkének (2) bekezdése szerint „ Görögország legkésőbb 2010. május 15-ig jelentést hoz nyilvánosságra és nyújt be a Tanácsnak és a Bizottságnak az e határozatnak való megfelelés céljából hozott szakpolitikai intézkedésekről ”. A május 15-ig benyújtandó jelentés tartalmának meg kell felelnie a határozat 4. cikke (3) bekezdésének és részleteznie kell a 2010-ben végrehajtandó költségvetési konszolidációs intézkedéseket, a bejelentett összes intézkedés megvalósítására vonatkozó részletes ütemtervvel együtt, továbbá a 2011-ben és 2012-ben esedékes vonatkozó intézkedések előkészítő lépéseit is. A jelentésnek tartalmaznia kell a következőket is: az állami költségvetés havi végrehajtásával kapcsolatos információk, évközi adatok a társadalombiztosítási, önkormányzati és költségvetési körön kívüli alapok költségvetésének végrehajtásáról, adósságkibocsátás és –visszafizetés, a közszférában foglalkoztatottak száma, az állami vállalatok kiadási hátralékai és pénzügyi helyzete. Emellett Görögországot felkérték, hogy negyedévente nyújtsa be és hozza nyilvánosságra ezeket a jelentéseket.

Ezenfelül a február 16-i – az EUMSz. 121. cikkének (4) bekezdése szerinti – tanácsi ajánlással összhangban „ Görögországot felkérik arra, hogy a 2010. február 16-i határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott negyedéves jelentésekben számoljon be az erre az ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről és a stabilitási program 2010. januári változatában vázolt strukturális reformok végrehajtásának ütemtervéről ”, többek között a gazdaság versenyképességének növelésére irányuló reformokról, valamint a nyugdíjak, az egészségügy, a közigazgatás, a termékpiacok működése, a munkaerőpiac, a strukturális alapok felhasználása, a pénzügyi ágazat felügyelete és a statisztika terén végrehajtott reformokról.

Ezért, miközben a Görögország által a Tanács 2010. február 16-i határozatára válaszul hozott intézkedések értékelése ebben a jelentésben azokra a költségvetési intézkedésekre összpontosít, amelyek biztosítják az államháztartási hiánynak a GDP 8,7%-ára való csökkentését 2010-ben, a Bizottság jelenleg zajló értékelése ki fog terjedni a strukturális reformokra és a 2011-re és 2012-re vonatkozó költségvetési tervekre.

I. MELLÉKLET: 2010. MÁJUS 15-IG VÉGREHAJTANDÓ SÜRGŐS KÖLTSÉGVETÉSI INTÉZKEDÉSEK, a 2010. február 16-i tanácsi határozat 2. cikkének A. része szerint

Intézkedés | Előrelépés és egyéb megjegyzések |

Kiadások |

a) [Görögország] átcsoportosítja a minisztériumok költségvetési előirányzatainak (a béreken és nyugdíjakon kívül) 10 %-át a 2010. évi költségvetés rendkívüli tartalékába, a minisztériumok közötti átcsoportosítások és a racionalizálandó kiadási programok meghatározása révén, ezáltal is lényeges mértékben és tartósan csökkentve a kiadásokat; | Aláírták a vonatkozó miniszteri határozatot. A határozat végrehajtása érdekében számos igazgatási intézkedés végrehajtása van folyamatban. Még korai lenne meghatározni a rendkívüli tartalékból adódó konkrét megtakarításokat, és a stabilitási program tervei sem tartalmazzák még a rendkívüli tartalékból adódó megtakarításokat. |

b) csökkenti a bértömeget, különösen az átlagos nominálbér visszafogásával (beleértve a központi kormányzat, helyi önkormányzatok, állami ügynökségek és más állami intézmények által fizetett béreket) és a közszférában foglalkoztatottak számának csökkentésével; 2010-ben leállítja az új munkaerő felvételét és nem tölti be a kormányzati szektorban már meglévő álláshelyeket, még ideiglenes szerződésekkel sem; és különösen nem vesz fel új munkaerőt a nyugdíjba vonuló állandó tisztviselők pótlására; | A miniszterek tanácsa elfogadta a közszféra béreinek adott összeghatár fölötti befagyasztásáról (később a bérbefagyasztást minden bérkategóriára kiterjesztették, lásd lejjebb), a munkaerő-felvétel leállításáról és az ideiglenes szerződések számának csökkentéséről szóló határozatot. Szigorúbb szabályokat fogadtak el a túlórákra és az utazási költségekre vonatkozóan is. A vonatkozó jogszabályt március 5-én fogadta el a parlament, 2010. január 1-jei visszamenőleges hatállyal. A stabilitási programban található tervek szerint azonban a munkaerő-felvétel befagyasztása nem terjed ki a biztonsági személyzetre, betegápolókra és tanárokra. |

c) a közalkalmazotti bérrendszer javításának és a közalkalmazotti bértábla áramvonalasításának első lépéseként mérsékli a kormányzati szektorban a köztisztviselőknek fizetett speciális juttatásokat (beleértve a költségvetésen kívüli számlákról fizetetteket is), ami a kormányzati szektor teljes bértömegének csökkenéséhez vezet; | A miniszterek tanácsa a juttatások 10%-os csökkentése mellett döntött (a családi juttatások és a gyermekek után járó támogatások kivételével). A vonatkozó jogszabályt, beleértve a március 3-án bejelentett 2%-os további csökkentést, március 5-én fogadta el a parlament, január 1-jei visszamenőleges hatállyal. |

d) csökkenti a társadalombiztosítás által fizetett transzferek nominálértékét, valamint a juttatások és kiegészítések indexálásának szigorítására szolgáló intézkedéseket vezet be; | A nyugdíjak befagyasztását és a társadalombiztosítás állami finanszírozásának csökkentését 2010 márciusában hajtják végre, január 1-jei visszamenőleges hatállyal. |

Bevétel |

e) progresszív adósávot vezet be minden jövedelemforrásra vonatkozóan, valamint horizontálisan egységes módon fogja kezelni a bér- és tőkejövedelmet; | A miniszterek tanácsa átfogó reformot fogadott el, a vonatkozó jogszabályt várhatóan 2010 márciusában fogadja el a parlament, január 1-jei visszamenőleges hatállyal; Az örökösödési és hagyatéki adók mértékét a parlament által 2010 januárjában elfogadott jogszabály progresszív adótábla bevezetésével növelte. |

f) megszünteti az adózási rendszerben található mentességeket és autonóm adózási rendelkezéseket, beleértve a köztisztviselőknek fizetett különleges juttatásokból származó jövedelemre vonatkozóakat is; |

g) vélelmezett jövedelemre épülő adózást vezet be az önfoglalkoztató személyekre vonatkozóan; |

h) állandó illetéket vet ki az épületekre és a 2009. december 31-én érvényes adókulcsokhoz képest növeli az ingatlanokra kivetett adókat; |

i) a 2009. december 31-én érvényes adókulcsokhoz képest emeli a dohánytermékekre, szeszesitalokra és üzemanyagokra kivetett jövedéki adó mértékét; | A vonatkozó jogszabályt a parlament 2010 januárjában fogadta el és hirdette ki. A vonatkozó adókulcsokat két alkalommal növelték, először február elején, majd március elején (lásd lent). |

i) 2010. március végéig részletesen kidolgozza és végrehajtja az adórendszer jelenleg tervezett reformját és az esetleges hatékonyságnövelést a hiány további csökkentésére használja fel. | Lásd a fenti e) – h) pontokat. |

II. MELLÉKLET: A 2010. MÁRCIUS 3-ÁN BEJELENTETT TOVÁBBI KÖLTSÉGVETÉSI INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZATA

millió EUR | GDP %-a | Megjegyzés |

(Görögország által bejelentett adatok) |

Bevétel |

A héakulcsok növelése (4,5%, 9% és 19%-ról 5%, 10% és 21%-ra) | 1300 | 0,5% | A héából származó teljes bevétel 2009-ben a GDP mintegy 6,9%-át (16,5 milliárd EUR-t) érte el. A Görögország által adott becslés valósnak tűnik, feltéve, hogy az intézkedés március 15-én hatályba lép. Az intézkedésnek az év egészére kiterjedő hatása a GDP ¾%-át teszi ki. Az adóalap– a belső kereslet szűkülésével kapcsolatos – változása és az adókerülés a vártnál alacsonyabb bevételt eredményezhet. |

Jövedéki adók (a parlament által korábban megszavazottakon túlmenő) növelése, a következők szerint: | 1100 | 0,5% | A görög hatóságok a február 2-i bejelentés és a stabilitási programban bemutatottak szerint már emeltek a jövedéki adókon. |

i. A benzin jövedéki adójának 0,08 euróval (körülbelül 0,10 eurós áremelkedés) és a gázolaj jövedéki adójának 0,03 euróval (körülbelül 0,04 eurós áremelkedés) történő növelése | 450 | 0,2% | Az üzemanyagtermékek jövedéki adójának további növelése közelebb hozza a végfelhasználói árat az EU átlagához, és közel 10%-kal növeli a jövedéki adóból származó bevételeket. A február 2-án és március 3-án bejelentett összevont emeléshez hasonlóan a jövedéki adó emelésére már 2009-ben is sor került, ami közel 20%-os bevételnövekedést eredményezett. A várt eredmények a 2009-ben történt jövedékiadó-emelések hatásaival mérhetők össze, és elérhetőnek tűnnek. Nem szabad alábecsülni azonban a kereslet szűkülése által az adóbevételekre gyakorolt hatás következményeit sem. |

ii. a) a cigaretták jövedéki adójának növelése 63%-ról 65%-ra, és b) szeszesitalok jövedéki adójának 20%-os növelése (üvegenként 1,20 euróval, illetve ouzo és tsipouro esetén 0,60 euróval történő emelés) | 300 | 0,1% | a) A dohánytermékek jövedéki adójának 57,5%-ról 63%-ra történő emelését tavaly januárban nyújtották be a parlamentnek, és a becslések szerint 2010-ben a GDP mintegy 0,1%-ával fogja növelni a bevételeket. A dohánytermékek jövedéki adójának március 3-án bejelentett további, 63%-ról 65%-ra történő (az előző emelés mértékének felét kitevő) emelése várhatóan a GDP mintegy 0,05%-ának megfelelő bevételnövekedést okoz, ami megvalósíthatónak tűnik. b) A szeszesitalok jövedéki adójának növelésére vonatkozóan a parlamentnek januárban benyújtott javaslat (üvegenként 0,9 EUR, hagyományos termékek esetében üvegenként 0,45 EUR) várhatóan a GDP mintegy 0,03%-ának megfelelő bevételnövekedést eredményez 2010-ben. A jövedéki adó március 3-án bejelentett további emelése (üvegenként 1,2 EUR, hagyományos termékek esetében üvegenként 0,6 EUR) várhatóan a GDP mintegy 0,05%-ának megfelelő bevételnövekedést okoz, ami megvalósíthatónak tűnik Rá kell mutatni azonban, hogy a dohánytermékek és szeszesitalok végfelhasználói árának emelkedése jelentős hatással járhat a keresletre (és az adókerülésre), ami a vártnál rosszabb eredményeket okozhat. |

iii. A villamos energia jövedéki adójának bevezetése (2,5 EUR/MWh az ipari fogyasztók és 5 EUR/MWh a háztartási fogyasztók esetében –a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát kivéve) és az Állami Villamosenergia-vállalat gázolajra vonatkozó jövedékiadó-mentességének megszüntetése. | 250 | 0,1% | A villamos energiára kivetett új jövedéki adó várhatóan a GDP mintegy 0,1%-ának megfelelő bevételnövekedést jelent. Mivel ezt az adót a villamosenergia-számlákhoz kapcsolódóan szedik be, az intézkedés végrehajtása biztosítottnak tűnik. A görögországi villamosenergia-fogyasztás 2010-ben az előrejelzések szerint 67 175 GWh-t fog kitenni. A becsült költségvetési hatás valósnak tűnik. |

iv. A luxustermékek jövedéki adójának növelése (a 35 000 EUR értéket meghaladó gépkocsik, jachtok, stb. esetén) | 100 | >0,1% | Az információk hiánya egyelőre nem teszi lehetővé az alapos értékelést, de a becsült többletbevétel elég kicsi. |

Kiadások |

A közszféra nominálbéreinek és nyugdíjainak csökkentése (a már bejelentett bércsökkentésen túlmenően), a következők szerint: | 1700 | 0,7% | A görög hatóságok már korábban bejelentették a közalkalmazottak juttatásainak csökkentését, ami a közszféra teljes bértömegének csökkenését eredményezte. A számos kiegészítő intézkedés a közszférában foglalkoztatottak számát is csökkentette. A március 3-án bejelentett megszorítások túllépnek a programban és a február 2-án tett bejelentésekben szereplő intézkedéseken[13]. |

i) A karácsonyi prémium 30%-os, a húsvéti prémium 30%-os és a nyári szabadságokkal kapcsolatos prémium 30%-os csökkentése | 610 | 0,3% | A (minden közalkalmazott számára járó) 14. havi fizetés teljes megszüntetése körülbelül 1 milliárd EUR megtakarításával járna. A kormány által bejelentett intézkedések becsült költségvetési hatása valósnak tűnik. |

ii. A bérkiegészítő juttatások 2%-os csökkentése (a már bejelentett 10%-on túlmenően) | 130 | >0,1% | A március 3-án bejelentett intézkedéseket megelőzően a hatások már 10%-kal csökkentették a közalkalmazottaknak járó juttatásokat, ami hozzávetőlegesen a GDP 0,3%-ának megfelelő mértékű (650 millió EUR) megtakarítást eredményezett. A március 3-i bejelentés ennél tovább megy, és további 2%-kal csökkenti a juttatásokat. Így a juttatások csökkentésének mértéke eléri a 12%-ot, a becsült költségvetési hatás valósnak tűnik. |

iii. Az állami vállalatok béreinek 7%-os csökkentése, valamint a karácsonyi prémium, a húsvéti prémium és a nyári szabadságokkal kapcsolatos prémium egyaránt 30%-os csökkentése. | 360 | 0,2% | Az állami vállalatok esetében ennek az intézkedésnek nincs közvetlen költségvetési hatása, mivel az állami vállalatok nem képezik részét az államháztartásnak. Ez azonban a költségvetésből az állami vállalatoknak fizetett támogatás csökkentését, és ezáltal a kiadások közvetett csökkentését eredményezheti. |

iv. Az Állami Villamosenergia-vállalat és az OTE (állami távközlési vállalat) nyugdíjalapjai számára fizetett támogatás csökkentése, ami a vonatkozó költségvetési előirányzatok csökkentését eredményezi | 150 | >0,1% | Az intézkedés végrehajthatónak tűnik, de további információkra van szükség a becsült megtakarítások felméréséhez. |

v. A köz- és a magánszféra nyugdíjainak befagyasztása, a költségvetésben már szereplő nyugdíjemelés visszavonásával, ami a költségvetési előirányzatok csökkentését eredményezi | 450 | 0,2% | A hatóságok által korábban tett bejelentések szerint a 2010. évre tervezett nyugdíjemelések meghaladták volna az inflációt (körülbelül 1,5% százalékponttal). A március 3-i bejelentés minden nyugdíjat befagyasztott, ami a GDP körülbelül 0,2%-át kitevő megtakarítást eredményezett (az összeg megfelel a nyugdíjasoknak adni tervezett emelés mértékével). A hivatalosan becsült költségvetési hatás valósnak tűnik. |

A közszféra folyó- és tőkekiadásainak csökkentése | 700 | 0,3% | A görög hatóságok már a stabilitási programban bejelentették a működési kiadások és az állami vállalatoknak folyósított támogatások csökkentését. Korábban 2010-re vonatkozóan a beruházási és oktatási kiadások növelését jelentették be. A március 3-án bejelentett megszorítások túllépnek a programban szereplő intézkedéseken, és törölnek egyes tervezett kiadásnövelő tételeket. |

i. Az állami beruházási program csökkentése | 500 | 0,2% | A stabilitási programnak megfelelően a bruttó állóeszköz-felhalmozás a GDP 0,3%-ával (illetve 800 millió EUR mértékben) nő 2010-ben. A kormányzat döntésére van bízva a vonatkozó előirányzatok tetszőleges összeggel történő csökkentése. Amennyiben megfelelő döntést hoznak, a bejelentett csökkentések megvalósíthatók. |

ii. Az oktatási kiadások csökkentése (100 millió euro az állami beruházási program csökkentésével és 100 millió euro az új oktatási programokra képzett előirányzatok megszüntetésével) | 200 | 0,1% | A stabilitási programnak megfelelően az oktatási kiadások a GDP mintegy 0,2%-ával (illetve 500 millió EUR mértékben) nőnek 2010-ben. A kormányzat döntésére van bízva a vonatkozó előirányzatok, köztük az állami beruházási program tervezett növelésének törlése. Amennyiben megfelelő döntést hoznak, a bejelentett csökkentések megvalósíthatók. |

ÖSSZESEN | 4800 | 2,0% |

[1] COM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). A Görögországban fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] A Görögország esetében jelenleg folyó, túlzott hiány esetén követendő eljárás 2009. február 18-án indult el, amikor a Bizottság az EKSz. 104. cikkének (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el, amely alapján az EKSz. 104. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2009. február 27-én véleményt nyilvánított (SEC(2009) 197). A Bizottság 2009. március 24-én az EKSz. 104. cikkének (5) bekezdésével összhangban elfogadta a SEC(2009) 263 számú véleményt, amelyben megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. 2009. április 27-én a Tanács az EKSz. 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban – a Bizottság ajánlására – úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn – a Tanács 2009/415/EK határozata (HL L 135., 2009.5.30., 21.o.) A Tanács ezzel egyidejűleg és az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlásokat intézett Görögországhoz, megállapítva, hogy Görögországnak 2010-ig meg kell szüntetnie a túlzott hiányt A Bizottság 2009. november 11-én értékelte a Görögország által a Tanács 2009. április 27-i ajánlására válaszul hozott intézkedéseket és megállapította, hogy azok nem voltak megfelelőek és határozat meghozatalára irányuló ajánlást intézett a Tanácshoz. A Tanács – az EUMSz. 126. cikkének (8) bekezdése szerint – 2009. december 2-án ennek megfelelő határozatot hozott.

[3] COM(2010)95.

[4] COM(2010)94. A görög stabilitási program aktualizált változatát 2010. január 15-én nyújtották be a Tanácsnak és a Bizottságnak és ugyanekkor hozták nyilvánosságra.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf és http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf

[7] Ugyanebben az időpontban Görögország bejelentette, hogy a következő hetekben a nyugdíjrendszer átfogó reformjára vonatkozó javaslat kerül a parlament elé.

[8] A Görögország által 2010. március 8-án benyújtott jelentés teljesebb listát tartalmaz a stabilitási program végrehajtása céljából elfogadott intézkedésekről.

[9] Lásd a tanácsi határozatra, ajánlásra és véleményre vonatkozó 2010. február 16-i bizottsági javaslatokat kísérő indokolásokat – COM(2010) 93, 94 és 95.

[10] A központi költségvetés 2010. januári végrehajtásával kapcsolatosan rendelkezésre álló pénzforgalmi adatok szerint mind a bevételi, mind a kiadási eredmények a kitűzött célon belül maradtak, a legígéretesebb az elsődleges kiadások visszaesése. Mindazonáltal januárban befolyt néhány egyszeri bevétel is (a kiemelkedően nyereséges vállalatokra és nagyméretű ingatlanokra kivetett rendkívüli adóból). Ezenfelül a tőkekiadások és a kamatfizetések (pénzforgalmi alapú) csökkenése kapcsolódhat a kiadások szezonális szerkezetének változásához.

[11] A Görögország által március 8-án benyújtott jelentés szerint a költségvetési kiigazítási rés a 2010. március 3-án bejelentett intézkedések előtt a „GDP 1–1,5%-a között” volt.

[12] A Bizottság elnöke örömmel fogadta a görög kormánynak a további konszolidációs intézkedések bevezetésére vonatkozó bejelentését és annak az elkötelezettségnek a megerősítését, hogy megtesz minden szükséges intézkedést a program céljainak teljesítése érdekében. Ezzel az értékeléssel az eurocsoport elnöke is egyetértett. Az EKB rendkívüli elismerését fejezte ki a döntések kapcsán és megfelelőnek ítélte meg azokat, az IMF pedig üdvözölte a 2010-re vonatkozó rendkívül határozott költségvetési csomagot, megjegyezve azt is, hogy a költségvetési program végrehajtása hatalmas lépés a többéves folyamatban.

[13] A központi kormányzat bértömege 2008-ban 22 871 millió EUR volt (a GDP 9,6%-a). Ez 2009-ben 11½%-kal, 25 492 millió EUR összegre nőtt (a GDP 10,6%-a). A görög parlament által 2009. októberben elfogadott 2010. évi költségvetés szerint a központi kormányzat bértömege 2010-ben 2,8%-kal, 26 213 millió EUR-ra nőne (a GDP 10,7%-a). A közszférában ideiglenesen foglalkoztatottak számának csökkenését és a juttatások 10%-os (a stabilitási programban szereplő) csökkentését, a teljes bérbefagyasztást (február 2.), a juttatások további 2%-os csökkentését (március 3.), valamint a húsvéti és a karácsonyi prémiumok (azaz a „13. és 14. havi fizetések”) megszüntetését figyelembe véve a központi kormányzat bértömege 2009-hez képest várhatóan 4,6%-kal csökken. A nominálbérek csökkenése 2009-hez képest 8½%-ot tesz ki, ha figyelembe vesszük, hogy a juttatások korábban alacsonyabb adókulcs alá estek, de azokat ezentúl rendes jövedelemként kezelik, ezáltal magasabb adókulccsal adóznak.