2017-ben a szociálpolitika továbbra is kulcsfontosságú területet jelentett az európai szemeszter számára. A szociális jogok előmozdítása a társadalmi igazságosság és egyenlőség előmozdítását célzó strukturális reformok kulcsfontosságú része. 2017-ben a Bizottság szorosan nyomon követte a tagállamok erőfeszítéseit a nők munkaerőpiaci részvételének javítására és növelésére, valamint a hátrányos helyzetű csoportok – például a romák – megkülönböztetésének leküzdésére, valamint az iskolai szegregáció elleni küzdelemre az inkluzív oktatási reform előmozdítására. Ez azt mutatta, hogy egyes tagállamok még mindig kihívásokkal szembesülnek a roma gyermekek magas színvonalú inkluzív többségi oktatásba való bevonása és a fiatal romák munkaerőpiaci integrációja terén. A Bizottság különösen azt javasolta, hogy a Tanács tegyen országspecifikus ajánlásokat ezen a területen Bulgária, Magyarország, Románia és Szlovákia számára. A Bizottság szorosan figyelemmel kísérte a Cseh Köztársaság munkáját is e téren.

A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat is felülvizsgálták a pillérhez való igazodás érdekében. A foglalkoztatási iránymutatások a Bizottság által javasolt, a nemzeti kormányok és a Tanács által elfogadott foglalkoztatási és szociális politikák közös prioritásai és célkitűzései. Ezek képezik az európai szemeszter keretében végzett országértékelések és országspecifikus ajánlások alapját. A felülvizsgálat a minimumjövedelemre, a megfelelő álláskeresési ellátásokra és a foglalkoztatás aktív támogatására vonatkozó pillérelvekre helyezte a hangsúlyt.

Ezenkívül 2017. április 26-án a Bizottság kezdeményezést fogadott el a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására. A kezdeményezés olyan jogalkotási tartalmaz, amelyek biztosítják a gondozási feladatokat ellátó férfiak és nők számára a munka és a magánélet közötti jobb egyensúlyt, valamint a szabadságok és a rugalmas munkafeltételek nemek közötti kiegyensúlyozott alkalmazását. Olyan szakpolitikai intézkedéseket is előirányoz, amelyek támogatják a tagállamokat a hozzáférhető, megfizethető és színvonalas hivatalos gondozási szolgáltatások nyújtásában, valamint a nőket a munkavállalástól visszatartó gazdasági tényezők kezelésében (a Charta 21., 23., 24., 25., 26. és 33. cikke).

Az uniós tagállamok feladata, hogy a szociális partnerekkel és a civil társadalommal együttműködve megvalósítsák a pillért. Az uniós intézmények segítik a keret meghatározását. 2017-ben például a Bizottság irányelvjavaslatot terjesztett elő az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről. A javaslat kiegészíti a meglévő kötelezettségeket, és új minimumszabályokat hoz létre, hogy valamennyi munkavállaló – beleértve a bizonytalan foglalkoztatási formákban foglalkoztatottakat is – számára kiszámíthatóbbá és egyértelműbbé tegye a munkafeltételeiket (a Charta 31. cikk).

Az alapvető jogok terén azonban 2017-ben is jelentkeztek kihívások az EU-ban. Veszélybe került az igazságszolgáltatás függetlensége, ami a jogállamiság kulcsfontosságú eleme, valamint az alapvető jogok hatékony érvényesítésének és élvezetének előfeltétele. Ennek következtében a Bizottság első alkalommal tett javaslatot a Tanácsnak az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (1) bekezdése szerinti határozat elfogadására. Emellett megkérdőjelezték és megnehezítették az alapvető jogok területén tevékenykedő társadalmi szervezetek munkáját. A nők jogait szintén támadták, amint azt a 2017. évi Éves Alapjogi Kollokvium is tárgyalta.

Ez a jelentés azt mutatja, hogy 2017-ben is relevánsak az alapvető jogok Unión belüli kultúrájának előmozdítására, valamint annak biztosítása létrehozott struktúrák és eszközök, hogy a Charta valóságosan érvényesüljön az emberek életében. A szociális jogok európai pillérének 2017. novemberi kinyilvánítása további előrelépést jelentett az egyenlőség és a kirekesztés csökkentése felé.

Az Európai Unió az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében megfogalmazottak szerint „az értékek uniója”, amit Juncker elnök is hangsúlyozott az Unió helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i beszédében. Az Európai Unió három pillérre épül: az emberi jogokra, a demokráciára és a jogállamiságra. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) iránymutatásul kell szolgálnia valamennyi uniós intézkedéshez. A Charta rögzíti az uniós intézmények és a tagállamok által az uniós jog végrehajtása során kötelezően tiszteletben tartandó alapvető jogok korszerű katalógusát.

2017. december 4-én a Bizottság közleményt fogadott el az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia nyomon követéséről, amellyel az alapvető jogokra alapuló, a nemek közötti egyenlőség és a gyermekek iránt érzékeny megközelítést biztosított.

A demokrácia és az alapvető jogok előmozdítása egészséges nyilvános vita és élénk civil társadalom révén

A Bizottság 2017-ben Juncker elnök bejelentésének megfelelően az álhírekről és az online információk online terjesztéséről szóló kezdeményezést indított el. E kezdeményezés – amely az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalását is nyomon követi – célja, hogy azonosítsa a hamis tartalmak terjesztése hatásának korlátozására és az egészséges nyilvános vita előmozdítására vonatkozó megfelelő módszereket. A Bizottság magas szintű szakértői csoportot hozott létre, és széles körű konzultációkat indított. A Tanács 2017 októberében a digitális kori tömegtájékoztatásának sokszínűségére és a jogállamiságra összpontosító, harmadik jogállamisági párbeszédében foglalkozott ezekkel a kérdésekkel.

Az emberijog-védők – köztük az alapvető jogok és a demokrácia terén tevékenykedő társadalmi szervezetek – munkája különösen nehéz volt 2017-ben. Szerepük kulcsfontosságú abban, hogy mindenki számára valósággá váljanak az alapvető jogok és értékek, és lehetővé kell tenni számukra, hogy biztonságos és támogató környezetben végezhessék munkájukat. A jogvédők további támogatása érdekében 2017 decemberében az Európai Parlament a 2018. évi uniós költségvetés részeként előkészítő intézkedést fogadott el „Uniós alap a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok megsértésével kapcsolatos ügyekre irányuló peres eljárásokban nyújtott pénzügyi támogatáshoz” címmel.





A rasszizmustól, a megkülönböztetéstől és az erőszaktól mentes EU előmozdítása

A kisebbségekről és a megkülönböztetésről szóló második uniós felmérés (EU-MIDIS II), amelyet az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2017 decemberében tett közzé, azt mutatta, hogy Unió-szerte továbbra is jelen volt az intolerancia, az erőszak és a gyűlölet. Ezek az aggodalmak álltak a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formáinak leküzdésével foglalkozó magas szintű munkacsoport 2017-es munkájának középpontjában.

Megerősítették az informatikai vállalatokkal, a nemzeti hatóságokkal és a társadalmi szervezetekkel való együttműködést annak érdekében, hogy a jogellenes online gyűlöletbeszéd gyorsan azonosítható és törölhető legyen. A jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex végrehajtásának nyomon követése azt mutatta, hogy az informatikai vállalatok figyelemreméltó haladást értek el ezen a területen. 2017. szeptember 28-án a Bizottság közleményt fogadott el a jogellenes online tartalmak elleni fellépésről a jogellenes tartalom megelőzésére, felderítésére, eltávolítására és letiltására irányuló bevált gyakorlatok végrehajtása érdekében. Ugyanakkor biztosítékokat vezetett be a túlzott eltávolítás elkerülése, az átláthatóság biztosítása és a véleménynyilvánítás szabadságának védelme érdekében.

A magas szintű munkacsoport irányadó elveket állított össze a bűnüldöző és büntető igazságszolgáltatási hatóságok számára a gyűlölet-bűncselekményekre, valamint a gyűlölet-bűncselekmények áldozatainak az igazságszolgáltatáshoz való jogára, védelmére és támogatására vonatkozóan. Emellett iránymutatást dolgozott ki a gyűlölet-bűncselekmények bűnüldöző hatóságok általi nyilvántartásának javítására, amelyet jelenleg több tagállamban vizsgálnak.

2017 májusában a muzulmán és a zsidó szervezetek közös fellépést szerveztek az antiszemitizmussal és muzulmánellenes gyűlölettel és megkülönböztetéssel szemben, és foglalkoztak olyan konkrét kihívásokkal, mint például a zsidó közösségek biztonsági szükségletei és a muzulmánokra vonatkozó előítéletek a médiában. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által szeptember 21-én közzétett, a muzulmánokra vonatkozó megállapításai és az antiszemitizmussal kapcsolatosan készített 2017. évi áttekintése azt mutatta, hogy sürgős és nyomós aggályokat kell kezelni.

2017. augusztus 30-án a Bizottság közzétette a 2020-ig tartó nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének félidős értékelését. Az értékelés bemutatja, hogyan mozgósították az európai jogi, szakpolitikai és finanszírozási eszközöket a megkülönböztetés elleni küzdelem és a romák integrációjának előmozdítása érdekében. Az oktatás terén haladás jelei mutatkoznak, bár a szegregáció még mindig jelen van, és egyes esetekben még fokozódott is. A nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő roma fiatalok aránya is nőtt. 2017-ben a Bizottság mélyreható értékelést és nyilvános konzultációt indított e keretrendszerről, hogy a visszajelzéseket be tudja csatornázni a 2020 utáni szakpolitikai alternatívákba.

2017-ben a Bizottság folytatta az LMBTI-személyek egyenlőségének előmozdítására irányuló intézkedések listáját. A Jogok, egyenlőség és polgárság program keretében olyan projekteket támogatott, amelyek felhívták a figyelmet az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés és az intolerancia elleni küzdelemre.

Az igazságszolgáltatáshoz való jog és a hatékony jogorvoslatok előmozdítása

Az igazságszolgáltatáshoz való jog és a Charta 47. cikk szerinti hatékony jogorvoslathoz való jog előmozdítása előfeltétele annak, hogy az uniós jog – beleértve a Chartát is – alapján biztosított valamennyi jog ténylegesen érvényesüljön. A Bizottság segíti a tagállamokat abban, hogy eleget tegyenek az uniós jog által szabályozott területeken a hatékony bírói jogvédelem biztosítására vonatkozó kötelezettségüknek.

Az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című közlemény 2017-es elfogadását követően a Bizottság segítette a tagállamokat abban, hogy az egyének és vállalkozások javára erőfeszítéseket tegyenek az uniós jog érvényesítésének fokozása érdekében. Magas szintű párbeszédeket szervezett, valamint elősegítette a bevált gyakorlatok cseréjét a nemzeti hatóságokkal és bíróságokkal. Emellett az ombudsmanok európai hálózatával is együttműködött, és segített a tagállamoknak abban, hogy felhívják a figyelmet a polgárok uniós jog szerinti jogaira, valamint a nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló problémamegoldó eszközökre.

A nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek minőségének, függetlenségének és hatékonyságának javítása továbbra is kulcsfontosságú prioritás az európai szemeszter keretében, ahol a Bizottság öt tagállamnak címzett országspecifikus ajánlásokat, hogy segítse őket igazságszolgáltatási rendszereik javításában. A Bizottság olyan esetekben is eljárt, amikor a nemzeti jog nem biztosít hatékony jogorvoslatot az uniós jog megsértése esetén, vagy megakadályozza, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyan alkalmazzák az uniós jogot a jogállamisággal és a Charta 47. cikkével összhangban.

A környezeti ügyekben a Bizottság 2017. április 28-án közleményt fogadott el az igazságszolgáltatáshoz való jogról, amely egyértelművé teszi, hogy a magánszemélyek és a szervezetek milyen módon támadhatják meg nemzeti bíróság előtt a közigazgatási szervek által hozott határozatokat, jogi aktusokat, és mulasztás esetén hogyan vonhatják e szerveket felelősségre. A közlemény segít a polgároknak eldönteni, hogy keresetet indítsanak-e a nemzeti bíróságok előtt, vagy sem. Tanácsot ad továbbá a nemzeti bíróságoknak az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) esetjogáról, amelyet célszerű figyelembe venniük az igazságszolgáltatáshoz való joggal kapcsolatos kérdések kapcsán.

2.2. Az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása

Az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek tevékenységeik során a Chartával összhangban kell eljárniuk. A meg nem felelés bármely esetét az EUB elé lehet terjeszteni. A Bizottság elkötelezett annak biztosítása iránt, hogy valamennyi jogalkotási és szakpolitikai javaslatában teljes mértékben tiszteletben tartsák az alapvető jogokat.

2017. december 12-én a Bizottság javaslatokat fogadott el az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteiről, amelyek az információs hézagok megszüntetésére és az uniós polgárok jobb védelmére irányulnak. A cél az uniós szintű információmegosztási eszközök hatékonyságának és eredményességének javítása az egymással való jobb együttműködésük lehetővé tételével. Az engedéllyel rendelkező felhasználók (például rendőrök, migrációs tisztviselők és határőrök) gyorsabban, zökkenőmentesen és szisztematikusabban férhetnek hozzá a munkájuk elvégzéséhez szükséges információkhoz, az alapvető jogokkal teljes összhangban. A Bizottságnak az eszközökről készített átfogó értékelése kiterjed majd az alapvető jogokra gyakorolt hatásuk vizsgálatára is.