[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.8.2008

COM(2008) 528 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a Kanári-szigeteken alkalmazandó AIEM adóra vonatkozó különleges szabályok alkalmazásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a Kanári-szigeteken alkalmazandó AIEM adóra vonatkozó különleges szabályok alkalmazásáról

TARTALOM

1. Háttér 3

2. Összefoglalás 3

3. Elemzés 4

3.1. Gazdasági növekedés – a tevékenység és a foglalkoztatás változói 4

3.2. Az AIEM-re vonatkozó különleges szabályok folyamatos alkalmazását igazoló, további hátrányok 5

3.3. A közösségi jogrend integritása és koherenciája 6

4. Általános következtetés 7

HÁTTÉR

Az EK-Szerződésnek a Közösség legkülső régióira – ideértve a Kanári-szigeteket is – alkalmazandó rendelkezései lényegében nem tesznek lehetővé különbségeket a helyi termékek és az egyik tagállamból a másikba eladott termékek adóztatása között. Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése azonban e régiók tekintetében különleges intézkedések bevezetésének lehetőségéről rendelkezik, figyelemmel az említett régiók szociális és gazdasági helyzetét sújtó tartós hátrányokra.

Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése alapján meghozott 2002. június 20-i 2002/546/EK tanácsi határozatban a Spanyol Királyság felhatalmazást kapott arra, hogy 2002. január 1. és 2011. december 31. között néhány, a Kanári-szigeteken előállított terméket mentesítsen az AIEM („Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancias en las islas Canarias”) adó alól, illetve hogy részben csökkentse annak mértékét. Az AIEM-et általában a behozott, illetve a Kanári-szigeteken előállított árukra vetik ki. A tanácsi határozat mellékletében szerepel azon termékek listája, amelyekre a fent említett intézkedés alkalmazandó. Az általános adóztatás hatálya alá tartozó, illetve a mentesített vagy részben csökkentett adójú áruk adómértéke közötti különbség az árutól függően nem haladhat meg 5, 15 vagy 25%-ot.

A 2002. június 20-i tanácsi határozat ismerteti a különleges szabályok elfogadásának indokait. A Kanári-szigetek problémáinak fő forrása a piac elszigeteltsége és töredezettsége. Ez különböző, főként a magasabb termelési költségekkel (szállítás, energia, nyersanyag-ellátás, hulladékkezelés stb.) kapcsolatos nehézségeket okoz, és hozzájárul ahhoz is, hogy a szigetek gyengébb és a negatív változásokra az európai vagy a nemzetközi piacokhoz képest érzékenyebb gazdasága csak kismértékben diverzifikált.

A különleges intézkedéseket tehát a Kanári-szigeteket sújtó hátrányok ellensúlyozására vezették be, ezzel lehetővé téve a szigetek gazdaságának fejlődését. Az intézkedések célja különösen a hazai ipar megerősítése volt az elhelyezkedése, szerkezete és mérete miatt hátrányban lévő piac versenyhelyzetének javításával.

A fent említett, 2002. június 20-i tanácsi határozat 2. cikke arra kötelezi a spanyol hatóságokat, hogy legkésőbb 2005. december 31-ig jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak az AIEM-re vonatkozó szabályok alkalmazásáról. Ez a meghozott intézkedések hatásának, valamint annak felméréséhez szükséges, hogy azok mennyire járulnak hozzá a helyi gazdasági tevékenységek előmozdításához vagy fenntartásához, figyelemmel a legkülső régiókat sújtó hátrányokra. A Bizottsághoz 2006. január első napjaiban benyújtott jelentést csatolták e jelentéshez (1. melléklet). E jelentés angol nyelvű összefoglalóját is csatolták (2. melléklet).

Emellett az említett tanácsi határozat 2. cikke értelmében a Bizottság az AIEM-ra vonatkozó különleges szabályok alkalmazásával járó gazdasági és társadalmi hatások elemzését tartalmazó jelentést, és szükség esetén a határozat rendelkezéseinek elfogadására irányuló javaslatot nyújt be a Tanácsnak.

ÖSSZEFOGLALÁS

E jelentés célja a 2002. június 20-i (2002/546/EK) tanácsi határozat alapján hozott intézkedések hatásának vizsgálata, valamint annak felmérése, hogy azok mennyire járulnak hozzá a helyi gazdasági tevékenységek előmozdításához vagy fenntartásához, az e régiót sújtó hátrányok figyelembe vételével.

A régiót sújtó legnagyobb hátrányok a piac elszigeteltségével, kis méretével és töredezettségével kapcsolatosak. A Kanári-szigeteken a fenti korlátok miatt magasabbak a termelési és szállítási, valamint környezeti költségek, emellett nem tudnak előnyt kovácsolni a globalizációból sem. Az AIEM adó célja a Kanári-szigetek piacát sújtó hátrányok csökkentése. A spanyol kormány által megadott adatok azt mutatják, hogy a különleges intézkedések bevezetése után pozitív hatások jelentkeztek, azonban a különleges adórendszer mögött meghúzódó problémák továbbra is fennállnak. Ennélfogva indokolt az különleges intézkedések fenntartása.

A jelentésben foglalt elemzés figyelembe veszi a régió különleges jellemzőit és korlátait, valamint a közösségi jogrend – így a belső piac és a közös politikák – integritásának és koherenciájának a megőrzésére vonatkozó célkitűzést.

A Bizottság a spanyol hatóságok által megadott adatok alapján és az érdekeltek komolyabb panaszainak hiányában azt a következtetést vonta le, hogy az AIEM adó kielégítő módon működik. Ennélfogva a jelenlegi szabályok a határozat rendelkezéseinek módosítása nélkül is hatályban maradhatnak.

ELEMZÉS

Ez az elemzés a spanyol hatóságok által a 2. cikkel összhangban benyújtott jelentés adatai alapján készült. A jelentés különböző tényezőket ismertet, ezek között pedig kitér az AIEM adó tekintetében megállapított különleges intézkedések bevezetését követően bekövetkezett változásokra.

Gazdasági növekedés – a tevékenység és a foglalkoztatás változói

A vizsgált időszakban, az AIEM-re vonatkozó különleges szabályok hatálya idején, számos pozitív tendenciát figyeltek meg.

Először is a Kanári-szigetek gazdaságában növekedést állapítottak meg. A Kanári-szigetek ipari ágazata (különösen az építőipar) gyorsabban növekedett, mint Spanyolország többi részén, vagyis a Kanári-szigetek iparának jelentősége megnőtt a spanyol ipari ágazaton belül. Az üzleti tevékenységek vizsgálata szerint az AIEM-mel érintett vállalkozások (amelyek a 2002. június 20-i tanácsi határozat alapján bevezetett különleges intézkedések hatálya alá tartoznak) száma a 2001 és 2003 közötti időszakban fokozatosan növekedett, míg végül a gyártók közel 60%-a ide tartozott. Hangsúlyozni kell, hogy az AIEM-mel érintett vállalkozások száma nagyobb ütemben nőtt, mint a Kanári-szigetek többi feldolgozóipari vállalkozásának száma. 2001 és 2003 között a csak behozatali vámmal érintett termékeket gyártó vállalkozások száma 12,5%-kal növekedett. Ez a növekedés nagyobb volt, mint a feldolgozóiparé, amely ugyanezen időszakban csak 2,6%-kal növekedett.

Az AIEM-mel érintett vállalkozások nettó árbevétele – különösen 2004-ben – még fokozottabb növekedési tendenciát mutatott a többi gyártó tevékenységnél.

Az AIEM adó bevezetése után a feldolgozóiparban bizonyos mértékű diverzifikáció volt megfigyelhető. A Kanári-szigetek gyáraiban több új gyártósort is üzembe helyeztek. Új termékeket és márkákat is bevezettek: új ital- és dohánymárkákat, palackozott vizet és csomagolóanyagokat.

A beruházások aránya az AIEM adó hatálya alá tartozó vállalkozások esetében 13,7%-kal nőtt 2001 és 2003 között. (Az AIEM-mel érintett vállalkozások nettó beruházása a következőképpen alakult: 2001-ben – 114,44 millió euro, 2002-ben – 125,28 millió euro, 2003-ban – 130,14 millió euro.) A nettó beruházások a feldolgozóipar minden területén nagymértékben növekedtek 2002-ben, 2003-ban azonban csökkentek. (Nettó beruházás a feldolgozóipar minden területén: 2001-ben – 209,58 millió euro, 2002-ben – 260,29 millió euro, 2003-ban – 238,86 millió euro.)

Az AIEM adó a foglalkoztatásra is hatással volt. 2002-ben és 2003-ban az AIEM-mel érintett tevékenységek keretében létrehozott munkahelyek száma nagyobb arányban növekedett, mint a feldolgozóipar többi területén. Az AIEM-mel érintett vállalkozásoknál történő foglalkoztatás a teljes feldolgozóipari foglalkoztatás majdnem 63%-át jelentette. (Az AIEM-mel érintett vállalkozásoknál a munkahelyek száma: 2001-ben – 22 618, 2002-ben – 23 721, 2003-ban – 24 561 / az összes feldolgozóipari munkahely száma: 2001-ben – 37 112, 2002-ben – 38 571, 2003-ban – 39 107.) Az említett évek során az AIEM-mel érintett vállalkozások árbevételének a teljes feldolgozóipar árbevételéhez viszonyított aránya nagyjából változatlan, 51,5%-os szinten maradt (2001-ben – 51,8%, 2002-ben – 51,5%, 2003-ban – 51,3%). A 2004-es évre vonatkozó előzetes eredmények visszaesést mutatnak az AIEM-mel érintett vállalkozásoknál történő foglalkoztatás területén, ám ennek mértéke kevésbé volt erőteljes, mint a Kanári-szigeteken általánosan tapasztalt visszaesésé.

Általánosságban a fogyasztói árindex (CPI) változása kedvezőbb volt a Kanári-szigeteken, mint Spanyolország többi területén. Az inflációs különbözet 2004-ben 0,7% volt. A Kanári-szigetek CPI-jének változása tekintetében – az AIEM-termékkosárral összehasonlítva – az AIEM-tételek jobb eredményeket mutattak. Míg a 2001 és 2004 közötti időszakban a CPI 2,5%-kal növekedett, az AIEM-áruk tekintetében ugyanez csak 1,8%-kal. Az AIEM-áruknál az élelmiszer, az ital és a dohány esetében nagyon alacsony az inflációs ráta.

Az AIEM-ből származó adóbevételt visszaforgatják a Kanári-szigetek gazdaságába, és a helyi tevékenységek előmozdítását magában foglaló gazdasági és társadalmi fejlődési stratégia céljaira használják (a 2002/546/EK tanácsi határozat (23) preambulumbekezdése). A spanyol jelentés szerint a Kanári-szigetek államháztartási szervei által a helyi tevékenységek előmozdítására fordított tényleges kiadások meghaladják az AIEM adó által hozott bevételt.

A fent leírt tendencia azt jelzi, hogy a 2002. június 20-i tanácsi határozat alapján az AIEM adó tekintetében meghozott különleges intézkedések bevezetését követően a Kanári-szigetek gazdaságában pozitív változások történtek. Sok tekintetben (általános növekedés, árbevétel, diverzifikáció, beruházások, foglalkoztatás) javult azon vállalkozások helyzete, amelyeket mentesítettek a helyi szinten gyártott árukra vonatkozó AIEM adó alól, illetve amelyek tekintetében részben csökkentették annak mértékét. Különösen igaz ez az AIEM-ra vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásával nem érintett üzletek helyzetével összehasonlítva.

A bemutatott bizonyíték alapján a 2002. június 20-i tanácsi határozat betölti a célját.

A helyzet azonban kedvezőtlen marad a helyi piacon tevékenykedő vállalkozások számára, és továbbra is szükség van erre az egyedi, célzott intézkedésre. Ez a szempont a következő alpontban kerül elemzésre.

Az AIEM-re vonatkozó különleges szabályok folyamatos alkalmazását igazoló, további hátrányok

A helyi ipar helyzete továbbra is hátrányos.

A régiót több olyan tartós hátrány sújtja, ami akadályozza a Kanári-szigetek gazdasági fejlődését: földrajzi elszigeteltség, töredezettség és kis piac. Ezek a körülmények a térség gazdasági fejlődéséhez kapcsolódó sok fontos szempontot érintenek.

Az egyik legnagyobb hátrány a közlekedési eszközök korlátozottsága (csak légi vagy tengeri út). Ennek következtében a szállítási költségek sokkal magasabbak, mint az átlagos spanyolországi költségek. Ez különösen igaz az áruszállításra, és kisebb mértékben érinti a személyszállítást. Az áruszállítást a gyakorlatban számos, a gyenge árversenyhez és a szállítási késedelmekhez kapcsolódó korlát akadályozza. Ennélfogva a Kanári-szigetek vállalkozásait a szállítás miatt további hátrányok sújtják, mind pénzben, mind pedig időben kifejezve. Az ilyen korlátok alacsony termelési hatékonysághoz és magasabb költségekhez vezetnek a Kanári-szigeteken.

A költségek a termelési folyamathoz kapcsolódó más tényezők miatt is magasabbak. A vállalkozások főként behozott nyersanyagoktól és energiától függenek (ezeket több mint 70%-ban a szigeteken kívülről szerzik be, miközben Spanyolország többi részén ez az arány nem haladja meg a 40%-ot). Gyakorlatilag többletkészleteket kell tartaniuk, és emiatt gyakori a raktárkészlet túlzott mértékű felhalmozódása. Ennek következtében bizonyos nyersanyagoknak magasabbak a költségei. A víz átlagos költsége 1,68 EUR köbméterenként. Spanyolországban a víz itt a legdrágább, miközben országos szinten az átlagos költség 0,68 EUR.

A vállalkozásokat terhelő többletköltségeket okozhatnak a szakosodott karbantartási szolgáltatások, a vezetők és a technikusok képzése, illetve a vállalkozások promóciós tevékenysége. Mivel a piac kicsi, távolabbról kell szakembereket hívni. Ugyanez érvényes olyan esetekre is, amikor a munkavállalóknak képzésen, üzleti vásáron vagy konferencián kell részt venniük, illetve az áruk promóciója vagy új szerződés aláírása céljából üzleti útra kell menniük.

Ezenkívül az ipari hulladék ártalmatlanításával kapcsolatos költségek is magasak. Sok hulladékfajtát (beleértve a mérgező hulladékot is) az újrafeldolgozó létesítmények kis száma miatt nem lehet a Kanári-szigeteken ártalmatlanítani. Emiatt a hulladékot nagyon gyakran el kell szállítani a szigetekről.

Az árszínvonal elemzése szerint az AIEM adó hatálya alá tartozó áruk bizonyos csoportja (élelmiszer, gyógyszer és illatszer) esetében az árszínvonal általában magasabb, mint Spanyolország többi részén. A magasabb árak a Kanári-szigeteken folytatott ipari tevékenységeket sújtó további terheket tükrözik. A védelem csökkentése vagy megszüntetése tehát még jobban csökkentené a Kanári-szigetek ipari termelésének versenyképességét, így a termelés nyereségességét a behozott termékekkel szemben, valamint néhány érintett tevékenység folyamatos fennmaradása közvetlen veszélybe kerülhet.

A földrajzi meghatározottság miatt a Kanári-szigetek piaca jellegénél fogva nagyon korlátozott marad. A kivitel teljes GDP-ben való részesedése valamennyi spanyol autonóm közösség közül itt a legalacsonyabb. Spanyolország többi részével összehasonlítva a Kanári-szigeteken van a legkevesebb olyan vállalkozás, mely exporttevékenységet folytat. Emellett a helyi vállalkozások nagyon függenek egymástól: egy vállalkozás megszűnése kedvezőtlenül hat a többire. Ráadásul a Kanári-szigetek ipari vállalkozásainak munkavállalói létszáma általában alacsonyabb az országban egyébként általánosnál.

A Kanári-szigetek piacának korlátozottsága miatt az egész gazdaság diverzifikációja alacsony szintű. A különböző ipari ágazatok között tehát nincs egyensúly a piacon. A szolgáltatási ágazat (különösen az idegenforgalom) változatlanul dominál, és az elmúlt néhány évben ez a helyzet nem is változott. 2001-ben a szolgáltatási ágazat bruttó hozzáadott értékben való részesedése 79% volt, 2004-ban pedig 78%. Spanyolországban ez az adat mindkét időszakban 66% volt.

Ez a torzulás gyengébb helyzetbe hozza a piacot.

A közösségi jogrend integritása és koherenciája

A jelentésben szereplő elemzés adatai szerint a szóban forgó rendszer megfelel annak a követelménynek, hogy a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése szerinti tanácsi intézkedések nem veszélyeztethetik a közösségi jogrend integritását és koherenciáját.

A 2002. június 20-i (2002/546/EK) tanácsi határozattal összhangban alkalmazott intézkedések szükségesek e határozat céljainak eléréséhez, és azokkal arányosak.

A tanácsi határozat keretében elfogadott intézkedések a kezdetektől fogva csak a legérzékenyebb ipari termékekre irányultak. A spanyol kormány által benyújtott számadatok szerint a meghatározott AIEM-áruk tekintetében alkalmazott megengedett eltérés nem ellensúlyozza túlzott mértékben a legkülső régiókat sújtó hátrányokat. A bevezetett intézkedések ennélfogva a megállapított célokkal arányosak. Az ügy állami támogatással kapcsolatos szempontjaira vonatkozó adatok a 2008. április 16-i bizottsági határozatban szerepelnek[1].

Emellett a spanyol kormány által benyújtott kiegészítő tanulmányból (a 2006. szeptember 26-i, IMPACTO DE LOS APE EN CANARIAS című dokumentum) megállapítható, hogy a Kanári-szigetek és az AKCS-országok közötti kereskedelmi kapcsolatok elhanyagolható mértékűek, ezért az AIEM-re vonatkozó különleges szabályok nem jelenthetnek akadályt az EU és Nyugat-Afrika között zajló tárgyalás tárgyát képező, a kettejük közötti kereskedelem, valamint a befektetések növekedését célzó európai partnerségi megállapodás szempontjából.

Továbbá a Bizottsághoz nem érkezett komoly panasz az AIEM adónak a belső piac működésére gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásával kapcsolatban. Különösen nem érkezett arra vonatkozó információ a Bizottsághoz, hogy az AIEM adó alkalmazása túlzott mértékben ellensúlyozná a Kanári-szigeteket sújtó állandó hátrányokat.

A fenti megállapítások alapján levonható a következtetés, hogy a jelenlegi szabályok megfelelően működnek, és azokat a Kanári-szigetek nehéz helyzetének kiegyensúlyozása céljából hatályban kell tartani.

ÁLTALÁNOS KÖVETKEZTETÉS

A 2002. június 20-i 2002/546/EK tanácsi határozattal bevezetett különleges intézkedések kedvezően hatottak a szigetek gazdasági és társadalmi környezetére. Az adott mutatók tendenciáinak elemzése azt mutatja, hogy a helyi gazdasági tevékenységek előmozdítására vagy fenntartására vonatkozó célkitűzés teljesült.

A Kanári-szigetek különleges helyzetéből adódó hátrányok miatt ezen intézkedések folytatása továbbra is indokolt. Különösen megállapítható, hogy a szigetek helyzete a kedvező tendenciák ellenére sok szempontból még mindig hátrányos.

A rendelkezésre álló információk alapján a közösségi jogrendszer integritását és koherenciáját nem fenyegetik az AIEM-re vonatkozó különleges szabályok. Az intézkedések megfelelően célirányosak (csak a legérzékenyebb árukra vonatkoznak), és a kitűzött célok (a régiót sújtó hátrányok, vagyis a távoli elhelyezkedés, a kis méret és a töredezett piac kiegyensúlyozása) eléréséhez szükséges mértékre korlátozódnak. A belső piac működését nem zavaró jelenlegi szabályokkal minden érintett elégedett. Másrészről e védelem csökkentése vagy megszüntetése drámai mértékben csökkentené az ipari termékek gyártásának nyereségességét a Kanári-szigeteken. Bizonyos esetekben akár a hazai termelés megszüntetését is előidézhetné.

A Bizottság megállapítja, hogy a 2002. június 20-i tanácsi határozattal bevezetett AIEM adó jelenlegi formájában történő fenntartása továbbra is indokolt. Ennélfogva nincs szükség az e tanácsi határozat kiigazítására irányuló bizottsági javaslatra.

[1] NN 22/2008. sz. ügy.