[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.6.30.

COM(2010)346 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A 2008–2012. ÉVI KÖZÖSSÉGI STATISZTIKAI PROGRAM FÉLIDŐS ÉRTÉKELÉSÉRŐL

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A 2008–2012. ÉVI KÖZÖSSÉGI STATISZTIKAI PROGRAM FÉLIDŐS ÉRTÉKELÉSÉRŐL

BEVEZETÉS

A közösségi statisztikai programról (2008–2012) szóló 1578/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot[1] 2007. december 11-én fogadták el. A határozat alapja a jólét, a versenyképesség, az innováció és növekedés, a szolidaritás és humánerő-fejlesztés, a gazdasági, társadalmi és regionális kohézió, a fenntartható fejlődés és a demográfiai kihívások, valamint az Európai Unió (EU) további bővítésének politikai prioritása.

Ez a dokumentum a határozat 6. cikkében előírt időközi jelentésnek felel meg, és az Eurostat éves munkaprogramjaira vonatkozó belső jelentési mechanizmusain, valamint egy néhány egyedi elemet érintő tanácsadói jelentésen alapul. A 2. szakasz összefoglalja a közösségi statisztikai program fő eredményeit, a 3. szakasz a program második felére tekint előre, a 4. szakasz pedig azokkal az egyedi elemekkel foglalkozik, amelyekre a jelentésben ki kell térni. Az 5. szakasz ajánlásokat mutat be a jövőre nézve.

A PROGRAM Fő EREDMÉNYEI

Az alábbiakban a program első két évére összpontosítunk.

Összefoglalás

A közösségi statisztikai program kb. 130 célkitűzést tartalmaz, amelyek nagy része több évre terjed ki, és a program teljes időszaka alatt következetes végrehajtást igényel. A program mindegyik címén[2] belül több célkitűzés (kb. 90 %) jó úton halad, és valószínűleg 2012 végére meg is valósulnak, bár az európai statisztikai rendszer (ESS) forrásbeli korlátozásai miatt ez nehezebb lehet a vártnál. Néhány fontos célkitűzés már 2009 végére megvalósult (az európai statisztikairányítási tanácsadó testület létrejötte, az energiastatisztikáról szóló rendelet elfogadása, felhasználóbarátabb Eurostat-honlap). Azok a célkitűzések, amelyekkel kapcsolatban a munka még csak most kezdődik, többek között a logisztika és az intermodális közlekedés teljesítményének elemzésére irányuló mutatók kifejlesztése, a nemzeti számlákban a NACE rev2 végrehajtása, valamint a regionális adatok minőségének értékelésére módszer kidolgozása.

Ezen túlmenően az európai statisztikai rendszer (ESS) bebizonyította, hogy a makroökonómiai és társadalmi statisztikák terén kezelni tudja a pénzügyi válság statisztikai következményeit. Az állami beavatkozások statisztikai feldolgozásáról határozatokat adtak ki, és hozzá megfelelő gazdasági és munkaerő-piaci mutatókat biztosítottak. A meglévő statisztikai mutatók felülvizsgálat alatt állnak, és több olyan projekt is folyamatban van, amely célja a meglévő adatok jobb felhasználása által a politikaalkotók számára további mutatók biztosítása. Mivel kevesebb forrás fog rendelkezésre állni, számos területen a módszerek, a fogalmak és fogalommeghatározások összehangolásához, valamint a szabványosítás javításához még elszántabb törekvésekre lesz szükség, hogy 2012 végéig a program mindegyik célkitűzése megvalósulhasson.

Több területet érintő kérdések

A statisztika szerepe az európai integrációban

A gazdasági szervezetek regiszteréről szóló új rendelet alapján a multinacionális vállalatok csoportjait tömörítő közösségi nyilvántartás létrehozásán végzett munka jól haladt, mintegy 5000 ilyen csoport adatállományai kerültek validálásra. Rendelettervezet készült az Eurostat és a Központi Bankok Európai Rendszere között a bizalmas adatok áramlásáról azzal a céllal, hogy javuljon a nyilvántartás minősége. Más említésre méltó tevékenység még többek között az adatátviteli eszközök és a metaadatok szabványosítását célzó jelentősebb törekvések, a termelési rendszereket támogató integrált IT-eszközök továbbfejlesztése, a nemzeti számlák új európai rendszerén folytatott tervezési munka és számos statisztikai területen a NACE rev2 sikeres végrehajtása. A statisztikai adatok bizalmas kezelésére szolgáló új irányítási struktúra jött létre, valamint eljárást határoztak meg a releváns kutatási projektekről az ESS számára adott visszajelzés biztosításáról.

Kapcsolat az érdekelt felekkel

Az európai statisztikai rendszer (ESS)

2008-ban kiadták az első jelentést arról, hogy az ESS mennyiben felelt meg az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatnak, azóta az ESS teljes egészében folytatódott a végrehajtás, és az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (ESGAB), amely azért jött létre, hogy e tekintetben az ESS-ről független véleményt alkosson, támogatja a megfelelés rendszeres mérését és a fejlesztési intézkedések nyomon követését. Az európai statisztikai képzési programot most már egy hosszú távú stratégia részeként évente dolgozzák ki.

Együttműködés a felhasználókkal

A felhasználókkal folytatott párbeszédet a nemzeti számlákról és az árstatisztikáról rendezett konferenciák megerősítették, valamint létrejött és megkezdte működését az új felhasználói konzultációs testület (európai statisztikai tanácsadó bizottság), amely egyéb érdekelt felekkel párbeszédet, illetve a Bizottságon belül meghallgatásokat folytat.

Technikai együttműködés a harmadik országokkal és együttműködés a nemzetközi szervezetekkel

A rendszeres konzultációk és koordináció által az ESS és az európai szabványok a nemzetközi színtéren közismertebbé váltak.

Eszközök

Jobb szabályozás és a költség-haszon egyensúly

Az ezirányú tevékenységek arra mutattak rá, hogy nem mindegyik tagállam méri rendszeresen és homogén módon mindegyik statisztikai területen sem a terheket, sem a költségeket. 2008-ban és 2009-ben javaslatokat fogadtak el az energiaüggyel, a közlekedéssel, a migrációval, az Intrastattal, a vállalkozások szerkezeti statisztikáival (SBS) és a mezőgazdasággal foglalkozó jogszabályok egyszerűsítésére és átdolgozására azzal a folyamatosan fennálló céllal, hogy csökkenjen a válaszadókra háruló teher. Mivel a statisztikai követelmények további mechanikus egyszerűsítése zavart okozna a felhasználóknak nyújtandó jó minőségű adatok gördülékeny biztosításában, az Eurostat megkezdte a statisztikai előállítási folyamatok korszerűsítését, miközben áttekintette a statisztikai programot, és átrendezte a prioritásokat.

A megfelelés figyelemmel kísérése

A közösségi statisztikák minőségének javítása érdekében a megfelelést a jelenlegi keret korlátain belül rendszeresen figyelemmel kísérték.

A felhasználói igényekre való reagálási képesség javítása

Több projekt megkezdődött, pl. a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák korszerűsítésével (MEETS) kapcsolatban, hogy kombinálják a különböző statisztikai forrásokat, és megkülönböztessék a követelményeket az európai összesített adatokhoz való hozzájáruláshoz (SBS átdolgozása). A társadalomstatisztika terén az ad hoc modulok használatát kiterjesztették (pl. egészségügy, fogyatékosság, migránsok, iskola és munka közötti átmenet) arra törekedve, hogy jobban reagáljanak az új felhasználók igényeire.

Pénzügyi támogatás a program időszakára

A támogatáskezelési eljárások egyszerűsítése érdekében az Eurostat több kezdeményezést is indított, ilyen pl. partnerségi támogatási keretmegállapodások kidolgozása, a támogatások átalányösszegeinek megvizsgálása és az ESS-hálózatok eljárásainak egyszerűsítése, de további törekvésekre is szükség lesz.

A partnerek szakértelmének hasznosítása a Közösség céljaira

A szakértelem megosztására, valamint az ismeretek és források továbbítására az ESS-ben új típusú együttműködési hálózatok jöttek létre (ESSnets). Ezek a hálózatok néhány tagállam által végzett projektmunkákra terjednek ki, és az eredmény az egész ESS számára rendelkezésre áll. Az ESS-ben ezt a jobb együttműködésre irányuló eszközt több területen is gyakran használják, ami eddig jó eredményeket hozott.

Terjesztés

A megújult Eurostat-honlap jobb hozzáféréssel, navigációs lehetőségekkel és adatkinyeréssel 2009 áprilisában lett elérhető online, és már folyik a felülvizsgált referencia-adatbázis véglegesítése, hogy az adatok és metaadatok kezelésére irányuló funkciók jobban működjenek. A letöltések növekvő száma több más kezdeményezés, mint pl. a Statistics Explained és útmutató kiadványok sikerét támasztja alá.

Keresztmetszeti tevékenységek

A strukturális mutatókat (SI) továbbfejlesztették, amelyeket a lisszaboni stratégia nyomonkövetési rendszere értelmében a nemzeti reformprogramok elemzésére használtak. Az SI és a fenntartható fejlődés mutatói (SDI) számára egyaránt minőségi profilokat és jobb terjesztési csatornákat dolgoztak ki. Az SDI-t az EU fenntartható fejlődési stratégiájának és 2009-es ellenőrző jelentésének frissítésére használták, valamint véglegesítettek egy olyan megvalósíthatósági tanulmányt, amely jóléti mutatókkal ezek kibővítésére törekedett.

A bővítés terén a tagjelölt országoknak és potenciális tagjelölteknek segítséget nyújtottak statisztikai rendszerük korszerűsítéséhez és megerősítéséhez, valamint jó minőségű statisztikai adatok jobb elérhetőségéhez. Külön lépéseket tettek annak érdekében, hogy rendszeresen közzétegyék az adatokat a tárgyalási folyamat elősegítésére és a népszámlálások nemzetközi figyelemmel kísérésére.

A kiegészítő makroökonómiai mutatókról – mint pl. a GDP-t kiegészítő olyan mutatókról, amelyek a fejlődés társadalmi és környezetvédelmi szempontjait tükrözik – folyó megbeszélések „A GDP-n innen és túl: a haladás mérése változó világunkban” című közlemény[3] elfogadásához vezettek.

Statisztikai területek címenként

Az áruk szabad mozgása: az Intrastat és az Extrastat számára új jogszabályokat dolgoztak ki, amelyek célja a válaszadókra háruló terhek csökkentése, és az Extrastat esetében az esetleges adatveszteség kezelése, amikor a szükséges statisztikai adatok a vámáru-nyilatkozatokból nem állnak rendelkezésre. Megvizsgálták a kereskedelmi tükörstatisztikák aszimmetriái csökkentésének a lehetőségeit, valamint rendszeres ellenőrzéssel és a megfelelő ajánlások kiadásával az árukereskedelemre és a fizetési mérlegre vonatkozó statisztikák egymáshoz viszonyítva következetesebbé váltak.

Mezőgazdaság: A tagállamok jelentős támogatást kaptak, és olyan jogszabályokat fogadtak el, amelyek biztosítják a 2009–2010-et is magában foglaló mezőgazdasági összeírás végrehajtását. A földhasználati statisztikák javítására stratégiát dolgoztak ki, és arra törekedtek, hogy eleget tegyenek a Bizottság tengerészeti politikájára vonatkozó statisztikai követelményeknek. Az agrár-környezetvédelmi statisztika, valamint az állat- és termésstatisztika terén a terhek csökkentése érdekében jogi intézkedéseket hoztak.

A személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása: Először gyűjtöttek adatokat a „ külföldi leányvállalatokra ” vonatkozó statisztikák terén, és a minőségről szóló beszámolókról jogszabályokat fogadtak el. Kidolgoztak egy módszert a tartózkodási engedélyek statisztikájáról, és végrehajtási intézkedéseket fogadtak el.

Jogérvényesülés, szabadság, és biztonság: Az éves migrációs statisztikákról végrehajtási intézkedéseket fogadtak el. A migránsok munkaerő-piaci beilleszkedéséről ad hoc modult folytattak. 2007-ben megkezdődött a bűnügyi és büntető igazságszolgáltatásról szóló statisztika éves közzététele, és a 2013. évi uniós biztonsági felmérés (áldozattá válási felmérés) kérdőívének tesztelésére 17 kísérletet hajtottak végre.

Közlekedés: Minden közlekedési módról folyamatosan érkeztek adatok, és a jogalap megszilárdult. A közlekedésbiztonságot illetően más adattermelőkkel együtt egyetértési megállapodást kezdeményeztek.

Gazdaság- és monetáris politika: A nemzeti számlákban az Eurostat hozzájárult az ENSZ nemzeti számlákra vonatkozó rendszeréhez (SNA), amelyet 2009-ben véglegesítettek. Ezzel párhuzamosan az ESA-t (azaz az integrált nemzeti számlák európai rendszerét) naprakésszé teszik, és adatszolgáltatási programja már tárgyalás alatt áll. Megkezdődött a felülvizsgált ESA és az új IMF fizetési mérlegre irányuló kézikönyv koordinált végrehajtása biztosításának megtervezése. Nagy figyelmet kapott a saját forrásokra vonatkozó statisztika igazolása, és adatokat szolgáltattak a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben a költségvetési és adózási felügyelethez, miközben folytatódott a módszertani keretre és az adatok összehasonlíthatóságára irányuló munka. A görög adósság- és hiányadatokkal kapcsolatos rendkívüli helyzet a helyzet elemzése és az ellenintézkedések megtervezése szempontjából különlegesen nagy erőforrás-igényű kihívást jelentett az Eurostat számára. A fizetési mérleg pénzügyi számláinak uniós összesítését először 2009-ben tették közzé. A rövid távú statisztikák tekintetében jelentést tettek közzé a rendelet végrehajtásáról, amelyben kiemelték a helyes gyakorlatokat és az adatok minőségi szempontjait. Folytatódtak a törekvések az európai gazdasági főmutatók lefedettsége, sorhossza és időszerűségének javítása céljából. Az árstatisztikában folytatódott a módszertani munka a harmonizált fogyasztói árindex érdekében, és a megfelelést nyomon követő tevékenységek további országokra is kiterjedtek. A részletesebb árstatisztika összegyűjtésében előrehaladás történt. 2008-tól kezdődően a vásárlóerő-paritásokat az új rendelettel összhangban készítik. A szektorszámlák projektje jó példa a meglévő adatok integrálásán alapuló új statisztika biztosítására.

Foglalkoztatás: A munkaerő-felmérés számára több ad hoc modult hajtottak végre. Elfogadták a későbbi ad hoc modulok jogalapját és a negyedéves álláshely-statisztikáról szóló rendeletet. A munkaerő-felmérésen átfogó minőségi áttekintést végeztek. A 2006. évi jövedelemszerkezeti felmérés eredményeit elterjesztették, többek között a kutatói közösségnek is.

Közös kereskedelempolitika: Haladás történt a különböző, de egymással kapcsolatban álló statisztikai területek adatai, mint pl. kereskedelmi statisztika, fizetésimérleg-statisztika és nemzeti számlák összehangolása terén.

Szociálpolitika, oktatás, szakképzés és ifjúság: 2009-ben a válság kezdetén az információhiány orvoslása céljából elemezték a társadalomstatisztikát. A szociális védelemről és a szociális integrációról összehasonlítható információk lettek elérhetők. A társadalmi felmérésekben szereplő lényegi változókra vonatkozó projekt egyre inkább a fogalmak és a fogalommeghatározások jobb integrációjához vezet a területek között. Az oktatás és egész életen át tartó tanulás statisztikája tekintetében előrehaladás történt, közzétették a felnőttoktatás és szakmai továbbképzés eredményeit. A 2009. évi uniós ifjúsági jelentésen keresztül az ifjúságról széles körű adatokat terjesztettek szét. Áttekintés készült a nemekkel kapcsolatos statisztikákról, és ebből a szempontból külön adatokat készítettek. A nép- és lakásszámlálásról szóló rendeletet elfogadták, és végrehajtási intézkedéseket készítettek. A megfelelő szakpolitikai célokból általános és regionális előrejelzéseket adtak.

Népegészségügy: Keretrendeletet fogadtak el a közegészségügyről és munkahelyi egészségről és biztonságról, végrehajtási intézkedéseket készítettek, és adatokat tettek közzé az egészségügyi ellátásról, a halálozási okokról, a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről. Az európai egészségügyi felmérést 2008-ban végrehajtották.

Fogyasztóvédelem: Az európai fogyasztókról panorámakiadványt, valamint „a tanyától a tányérig” címmel zsebkönyvet adtak ki. Az élelmiszerbiztonságot illetően adatokat terjesztettek el az élelmiszer- és takarmányellenőrzésről és az ellenőrző tevékenységekről.

Ipar: Az üzleti statisztika terén végzett fejlesztési munka a globalizációs és vállalkozási mutatókra összpontosított, ennek érdekében számos felmérést és tesztszámítást végeztek. Elfogadták a MEETS-programot, és jóváhagyták az ezt követő éves munkaprogramokat. Módosították az információs társadalomról szóló rendeletet, és adatokat bocsátottak rendelkezésre az Európa digitális versenyképességéről szóló jelentéshez. Az idegenforgalmi statisztikához több szakpolitikai irányultságú kiadványt is kiadtak, és felülvizsgálták a jogalapot. Az idegenforgalmi szatellitszámlák projektje a további összehangolásra összpontosított. 2008-ban elfogadták az energiaügyi statisztikáról szóló rendeletet, és ennek megfelelően adatokat gyűjtöttek. A módszertani munka többek között az energiahatékonyság mérésére és a megújuló energiára összpontosított.

Gazdasági és társadalmi kohézió: A NUTS területi osztályozásának 2008-as felülvizsgálatát követően minden regionális adatot átkonvertáltak, és megindult egy projekt a NUTS 3. szintű adatok széles körének összegyűjtésére. Az Urban Audit (városfelmérés) számára megindult az adatgyűjtés új fordulója.

Kutatás és technológiafejlesztés: Több felmérést végeztek a közösségi innovációról, a doktorátussal rendelkezők pályaútjáról, valamint a kutatásról és fejlesztésről, fejlődött a módszerük, és javult a minőségük, valamint kibővült az adatokhoz való hozzáférés. A módszertant illetően működésbe léptek a megfelelő külső és belső irányítási struktúrák. Együttműködési projektek indultak az adatok integrálásához, a statisztikai felfedhetőség ellenőrzéséhez és a modellen alapuló megközelítésekhez, és megállapodás született a mikroadatok hozzáférésének kibővítéséről szóló stratégiáról.

Környezetvédelem: Felülvizsgálták a környezeti-gazdasági számlák európai stratégiáját, és jogi javaslatot fogadtak el. Intenzívebbé vált a forráshatékonyság és a környezeti hatások összesített mutatóin végzett munka, és folytatódtak a hulladék-, újrahasznosítási, víz- és talajstatisztikai tevékenységek. Az Eurostat hozzájárult az éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikáról folyó tanácskozásokhoz, cselekvési terveket dolgozott ki hozzájuk, és értékes segítséget nyújtott az üvegházhatást okozó gázok éves uniós nyilvántartásának elkészítéséhez.

Fejlesztési együttműködés: Az együttműködés a támogatások összehangolásának és a statisztika támogatásának elősegítésére koncentrált, különös tekintettel a nemzeti fejlesztési stratégiákra. Iránymutatás készült a közösségi fejlesztési együttműködési statisztikához a fejlődő országokban a statisztikai projekttervezés támogatása érdekében.

Harmadik országokkal folytatott gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködés: Az európai szomszédságpolitikában érintett országok széles körű tanácsokban és támogatásban részesültek, és közzétették az együttműködési projektek eredményeként született adatokat.

Az emberi erőforrások és a pénzügyi források felhasználása

2008-ban némileg nőttek az emberi erőforrások, elsősorban a csatlakozás miatt, de 2009-től az erőforrások stagnálását célzó bizottsági politikát követik, amelyet tervezésre és karrierépítésre kiterjedő stratégiai projektek támogatnak majd.

A program végrehajtására szánt költségvetési kötelezettségvállalások 2008-ban kb. 66 millió EUR-t tettek ki (az Eurostat-források összege 48 millió EUR volt), 2009-ben pedig 80 millió EUR (54 millió EUR Eurostat-forrás), és egyre nagyobb lett az Eurostat költségvetési részesedése, amely a más bizottsági szolgálatokból átruházott költségvetések helyébe lépett.

A KÖZÖSSÉGI STATISZTIKAI PROGRAM MÁSODIK FELÉNEK Fő ELEMEI

Tekintettel az ESS működésére (krakkói/hágai cselekvési terv), 2009-ben rendeletet fogadtak el az európai statisztikáról[4]. A rendelet stabil és átlátható jogi környezet biztosít, amely garantálja az ESS-tagok függetlenségét, integritását és elszámoltathatóságát. Mindenekelőtt elveket fektet le, amelyek lehetővé teszik, hogy mindegyik ESS-tag hatékonyabban készíthessen és terjeszthessen statisztikákat, meghatározza az ESS szerkezetét, a statisztikai rendszerben európai szinten az Eurostat, nemzeti szinten pedig a nemzeti statisztikai intézetek számára koordinációs szerepet biztosít, intézményesíti az együttműködő hálózatokat, és megerősíti az eredmények minőségével szemben támasztott követelményeket. Az ESS-ben a magatartási szabályzat továbbfejlesztése és végrehajtása szintén elengedhetetlen az európai statisztikák minőségének és megbízhatóságának javításához.

Ezen túlmenően 2009 augusztusában a Bizottság közleményt fogadott el az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre[5] címmel, amelyet a 2009. novemberi ECOFIN Tanács örömmel fogadott[6]. A fő hajtóerő az előállítási módszer megváltoztatása által a statisztika-előállítás hatékonyságának javítása. Az innováció és az új fejlesztések által a termékek és szolgáltatások portfóliójában eszközölt folyamatos kiigazításoknak biztosítania kell, hogy az ESS továbbra is a megfelelő szerepet játssza az uniós politikaalkotásban, és a jövőben meg tud felelni a felhasználók elvárásainak. A jövőkép az információs és kommunikációs technológiákat felhasználó eszközök fejlesztésén, valamint holisztikus megközelítésen alapul, és a hagyományos „kályhacsőmodellektől” elmozdulásra ösztönöz egy integrált előállítási modell felé, amelyet a nemrégiben kidolgozott közös végrehajtási stratégia határoz meg.

Az ESS új irányítási struktúrája továbbá továbbfejlesztett modelleket és az ESS-en belül olyan együttműködési formákat tartalmaz, mint pl. igazgatói csoportok az összes statisztikai területen, támogató csoportok az egyes stratégiai jellegű, határozott idejű projektekre, valamint együttműködési hálózatok az ESS-en belül a technikai fejlesztések és a tudásmegosztás megkönnyítésére. A programozási és tervezési folyamat megújítása már folyamatban van.

Annak érdekében, hogy a görög statisztikai rendszer összhangba kerüljön az uniós követelményekkel és az ESS szabványaival, az ESS segítséget nyújt a görög statisztikai hivatalnak a statisztikai rendszer újjáépítésében, hogy megbízható statisztikai adatokat tudjon előállítani, és ez a segítségnyújtás az ESS forrásaiból igen sokat fel fog használni.

Végül megkezdődött az összes terület költséghatékonysági elemzésének folyamata (pl. összefoglaló információs adatlapok kidolgozása, a költségek és terhek mérése), de még további törekvésekre van szükség.

A JELENTÉSTÉTEL EGYEDI SZEMPONTJAI

Az adminisztratív terhek csökkentése által a kkv-k versenyképességére gyakorolt hatás

A kkv-k versenyképességére gyakorolt hatást az ilyen vállalatokra háruló terhek csökkentésének megbecslésével értékelték úgy, hogy áttekintették a vállalatokra a legnagyobb terheket jelentő statisztikai jogszabályokat, azaz az Intrastatot, az SBS-t és a Prodcomot. Amennyiben az uniós jogszabályok – mint pl. a vizsgált statisztikai termékek számának korlátozása, a vállalatoknak az Intrastat-adatok jelentésére vonatkozó küszöbértékének növelése, valamint az SBS keretén belül jelentett egyes változók megszüntetése – beépülnek a tagállamok gyakorlataiba, közel 200-250 millió EUR-t lehet visszaforgatni a kkv-k üzleti tevékenységeibe.

A pénzügyi terhek megosztása az EU és a tagállamok költségvetése között

A pénzügyi terhek megosztása a közösségi statisztikai programban szereplő statisztika előállítása céljából az EU, illetve a tagállam által elköltött költségvetések megosztása. Az EU által nyújtott finanszírozás legnagyobb része a tagállamok új kezdeményezéseire irányuló beruházásokat és kapacitásnövelést támogatja, ami általában nem terjed ki a jogszabályokon alapuló statisztikai tevékenységekre. A közösségi statisztikai program végrehajtásának pénzügyi terhe elsősorban a nemzeti statisztikai hivatalokban a statisztikai információk előállításból származik, és ez következésképpen nagymértékben a tagállam hozzájárulásán alapul. A tagállamok statisztikai munkaprogramjainak 60–90 %-a az EU munkaprogramjaihoz kötődik, ami arra enged következtetni, hogy az európai és a nemzeti statisztikai munkaprogramok között jelentős mértékű szinergia van. Pontosabb becslések előállításához az EU-ra és a tagállamokra háruló költségekről megfelelő információs rendszert kell létrehozni.

A társadalmi és gazdasági hatás objektív elemzéséhez szükséges adatok

Az Eurostat rendszeresen nyomon követi a felhasználók igényeit, ideértve a politikaalkotókét is a szakpolitikák nyomon követése és áttekintése céljából. A felhasználók elégedettségét rendszeres felmérésekkel és más módszerekkel mérik. Ennek megfelelően az ESS biztosítja a társadalmi és gazdasági hatások elfogulatlan és objektív elemzéséhez szükséges adatállományokat.

AJÁNLÁSOK

A korábbi ajánlások nyomon követése

A korábbi értékelésből származó ajánlások olyan mechanizmusok bevezetésével jutottak érvényre, amelyek lehetővé teszik a tervezési és jelentési folyamatok során a közösségi statisztikai program célkitűzéseinek összekapcsolását az éves munkaprogramokkal, ezáltal javítva a program végrehajtásának nyomon követését. A kereslet és források egyensúlyozására irányuló ajánlás segítséget nyújtott a következő évtizedre való kitekintésről szóló közlemény kidolgozásában.

A statisztikai információk új igényének meghatározása

Szakpolitikai célokból valószínűleg folyamatosan új, összetettebb és időszerű adatokra lesz szükség, pl. a „GDP-n innen és túl” című közleménnyel, a gazdasági teljesítmény és társadalmi előrehaladás méréséről szóló bizottsági jelentéssel („Stiglitz-Sen-Fitoussi jelentés”) kapcsolatban, több georeferencia-adatra és a fogyatékossággal kapcsolatos adatra, valamint fogyasztóipiac-mutatókra van szükség, különös tekintettel éves szinten a részletes termékárak nyomon követésére és az Európa 2020 stratégiára. Ezeknek az igényeknek a kielégítésére az ESS számára több és kombinált adatforrásokat felhasználó, valamint a módszertant, fogalmakat és fogalommeghatározásokat összehangoló, integráltabb megközelítésre van szükség.

Az ESS-en belüli partnerségek megerősítése

Az ESS fejlesztései a közösségi statisztikai program további átformálásához vezetnek a jövőbeli kihívásokkal való szembenézés érdekében. Ki kell igazítani az éves tervezési folyamatokat és programokat, valamint értékelni kell a program célkitűzéseit. A tagállamokkal való több és integráltabb együttműködési modellek kialakítása nagyobb interakciót igényel, az ESS-hálózatok szélesebb körű használatát, illetve a rendszer nagyobb hatékonysága érdekében az eszközök megosztását teszi szükségessé.

Költség-teher elemzés és új prioritások felállítása

A program igényi az ezekről a szempontokról való jelentéstételt. Figyelembe kell venni a költségek és terhek eddigi méréseit, és további megfontolást igényel, hogy hogyan lehetne minden tagállamból homogén információkhoz jutni a költségekről és terhekről, valamint a statisztika felhasználásáról. Minden jogszabályhoz az összefoglaló információs adatlapok alapján fogalmi megközelítést kell kidolgozni a tevékenységek újbóli prioritásainak felállításához, és eltökélt törekvésekre van szükség a végrehajtáshoz.

A program végrehajtásához szükséges források elérhetősége

Az ESS szintjén figyelembe kell venni a megfelelő egyensúlyt a közösségi statisztikai program és a jövőkép, valamint több tagállam statisztikai hivatalában a források jelenlegi kedvezőtlen helyzete között. A program második feléről stratégiai véleményt kell kialakítani, és az ESS szintjén a felhasználói igények további átértékelésére van szükség, amelynek célja stratégiai prioritások megállapítása és a statisztika előállításának hatékonyabbá tétele.

[1] HL L 344., 2007.12.28.

[2] A Szerződésekkel összhangban.

[3] COM(2009) 433, 2009.8.20.

[4] A Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete.

[5] COM(2009) 404 végleges, 2009.8.10.

[6] 2972. tanácsi ülés, Gazdasági és pénzügyek, 2009.11.10.