[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2.10.2006

COM(2006) 565 végleges

2006/0180 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokai és célkitűzései 2005 februárjában a lisszaboni stratégia félidős felülvizsgálatát követően a Bizottság közleményt terjesztett elő a növekedésről és foglalkoztatásról, melyben javaslatot tett a lisszaboni stratégia újraindítására, ismételten két célkitűzést helyezve előtérbe: erőteljesebb, tartós növekedés elérése, valamint több és jobb munkahely megteremtése. Ez magában foglalta az európai foglalkoztatási stratégia irányításának teljes felülvizsgálatát a hatékonyság, valamint a nemzeti intézkedések és a közösségi fellépés közötti szinergiák maximalizálása céljából. Ebben az összefüggésben a jövedelmek központi helyet töltenek be, mivel befolyást gyakorolnak a termelési összköltségekre, a foglalkoztatás és a jövedelem szintjére, továbbá az alkalmazottak és családjuk szociális helyzetére. A bérekre és determinánsaikra vonatkozó információk kulcsfontosságú elemeknek számítanak a gazdasági, foglalkoztatási, oktatási és nemek közötti esélyegyenlőségi szakpolitikák figyelemmel kísérésében, biztosítva, hogy az EU növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló erőfeszítéseinek jótékony hatása a társadalom minden tagját érintse. Emellett hozzájárulnak a 2005–2010 közötti új szociális menetrend értékeléséhez is. E célok eléréséhez a Bizottságnak információkra van szüksége a tagállami jövedelmek szerkezetére és – szociális és gazdasági jellemzők szerinti – eloszlására, valamint a fizetett munkavégzés különböző formáira vonatkozóan is. Ezen információk nélkülözhetetlenek a munkaerőpiac illetve a munkaerő szerkezetében végbemenő változások elemzéséhez és megértéséhez. Annak előnyei széles körben elismertek, hogy rendelkezésre állnak bérekre és keresetekre vonatkozó adatok egyéb foglalkoztatási jellemzőkkel kapcsolatban. A munkaerő-felmérés alapvetően az első és leghitelesebb referenciaforrás a munkaerőpiaci információkat illetően, így a béreket – mint a munkaerőpiaci magatartás magyarázatának alapvető változóját – kötelező változóként fel kell venni ebbe a felmérésbe a munkaerőpiacok teljesebb elemzésének biztosítása érdekében. |

120 | Általános háttér 1998-ban az 577/98/EK tanácsi rendelet a jövedelmet új felmérési jellemzőként vezette be, melyre vonatkozóan munkaerő-felmérés keretében adatokat kell szolgáltatni. Ez azonban csak szabadon választható jellemzőként került bevezetésre ezen információtípus érzékenysége miatt, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy munkaerőpiaci felmérés keretében teszteljék ezen információtípus gyűjthetőségét, hogy megállapítsák ennek leghatékonyabb módszerét az általános nemválaszolási arány növelése nélkül, valamint hogy ellenőrizzék az összegyűjtött információk minőségét. Kezdetben a végrehajtási rendeletben a jövedelem-modul öt változóból állt: a főfoglalkozásból származó havi nettó jövedelem, a főfoglalkozásból származó kiegészítő fizetések, munkanélküli-járadékok, a munkanélküli- és betegjáradékokat kiegészítő fizetések, csökkent munkaképesség és rokkantság utáni járadékok. E javaslat a kért adatokat a „főfoglalkozásból származó havi fizetésre” szűkíti le. E változóval a cél nem az EU-tagállamok fizetési szintjeire vonatkozó adatgyűjtés, hanem egy, a munkaerőpiaci magatartás indokolására szolgáló változó alkalmazása. 1998-ban csupán két tagállam gyűjtött illetve szolgáltatott ilyen információkat az Eurostat részére. Azóta támogatást kapnak azok a tagállamok, melyek készek e változó felméréseikbe történő bevezetését tesztelni vagy megvizsgálni a munkaerő-felmérés eredményei és a közigazgatási források közötti kapcsolatot. A tagállamok mintegy fele gyűjti már a bérekre vonatkozó információkat a munkaerő-felmérésben, méghozzá kielégítő eredményekkel, emellett kijelölésre kerültek az adatgyűjtés legjobb gyakorlatai is. Az ilyen típusú információk szakpolitikai célú gyűjtésének értéke széles körben elismert, és szükséges, hogy kiterjedjen az EU egészére. Egyes tagállamok azonban az előző, szabadon választható változó egyszerűsítését követelték az adatgyűjtés megkezdéséhez, mások pedig csak akkor hajlandók felvenni a változót a munkaerő-felmérést célzó rendszeres kérdőívükbe, amennyiben jogi kötelezettségből eredően ilyen információkat kell szolgáltatniuk. Ennélfogva szükségszerű az 577/98/EK tanácsi rendelet megfelelő módosítása, valamint a főfoglalkozásból származó bérek – mint kötelező változó – munkaerő-felmérésbe történő bevezetése. |

130 | A javaslat által lefedett tárgykörben meglévő rendelkezések Az 577/98/EK tanácsi rendelet a jövedelmet új, szabadon választható felmérési jellemzőként vezette be, melyre vonatkozóan munkaerő-felmérés keretében adatokat kell szolgáltatni. A rendeletjavaslat e feljegyzésben ismertetett céljai a következők: – e felmérési jellemző szabadon választható státuszának megváltoztatása – a jövedelemre vonatkozóan szolgáltatandó információknak a „főfoglalkozásból származó bérekre” történő leszűkítése – az ezen információkat szolgáltató és közigazgatási forrásokat felhasználó tagállamok számára 18 hónapos határidő biztosítása az adattovábbításra és ennek következtében a válaszadási teher csökkentése. |

141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |

AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |

211 | Konzultációs módszerek, a főbb célszektorok és a válaszadók általános jellemzői Konzultációkra került sor a munkaerőpiaci statisztikával foglalkozó munkacsoport tagjaival és a szociális statisztikákért felelős igazgatókkal; véleményüket figyelembe vették. E javaslat széleskörű támogatásra talált a szociális statisztikákért felelős igazgatók és a munkaerőpiaci statisztikával foglalkozó munkacsoport körében. |

212 | A válaszok összegzése és figyelembevételük módja A többletterhek elkerülése érdekében több tagállam kérte, hogy közigazgatási adatok kerülhessenek felhasználásra ezen adatok szolgáltatásának alapjaként. A közigazgatási adatok felhasználása azt jelenti, hogy az adattovábbítás több időt vesz igénybe. Mint az a rendeltjavaslatból kitűnik, a Bizottság elfogadta ezt a helyzetet. Mivel a bérek érzékeny témának minősülnek, a bérekre vonatkozó kérdések esetében általában magas a nemválaszolási arány. A válaszadási arány azonban javítható. Egyes országok meglehetősen jó válaszadási arányokat értek el e változó vonatkozásában, meghatározták és helyes gyakorlatként mutatták be a siker indokait. Egy másik gyakran említett probléma, hogy nehézségekbe ütközik a megállapodás a bérek öszehangolt fogalommeghatározásáról. Egyes országok csak a bruttó fizetéseket tudják megadni, mások a nettó fizetéseket, egyes fogalommeghatározások pedig e két lehetőség közül egyiknek sem felelnek meg. A közös fogalom-meghatározás alapvetően lényeges a fizetések szintjének vagy alakulásának vizsgálatához. A munkaerő-felmérés keretében a bérekre vonatkozóan gyűjtött adatokat viszont kizárólag fizetési besorolások (decilisek) meghatározására vonatkozó háttérinformációként, a bérek munkaerő-piaci magatartásra gyakorolt hatásainak elemzéséhez használják fel. Ebben az esetben a közös fogalom-meghatározás kevésbé lényeges, mivel az nem lesz jelentős hatással a besorolásra. Végezetül egyes tagállamok javasolták az EU-SILC felhasználását a béreken alapuló elemzések támogatása céljából, mivel a fogalommeghatározás és a válaszadási arány problémája kevésbé tűnik súlyosnak, ha e forrás kerül felhasználásra. Mégha a munkaerő-felmérés nem is a legjobb béradatforrás, egyéb társadalmi-gazdasági változók szélesebb köréhez való kapcsolódást és szélesebb körű mintát tesz lehetővé. Ez utóbbi tulajdonság részletesebb keresztbesorolásra ad lehetőséget. E két szempont elégségesnek tekinthető a munkaerő-felmérés ezen össszefüggésben történő alkalmazásának megindoklásához. |

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Az érintett szakvélemények tudományos területei Az Eurostat munkaerőpiaci statisztikával foglalkozó munkacsoportjában részt vevő nemzeti képviselők a jövedelmek és munkaerő-felmérések alapos ismeretének birtokában lévő szakértők. |

222 | Alkalmazott módszer A munkaerőpiaci statisztikával foglalkozó munkacsoport ülésein a szakértők közötti nyílt vita, melynek következtetéseit jegyzőkönyvek rögzítik, valamint kísérleti tanulmányok a legtöbb tagállamban. Támogatást kaptak azok a tagállamok, melyek készek voltak e változó felméréseikbe történő bevezetését tesztelni vagy megvizsgálni a munkaerő-felmérés eredményei és a közigazgatási források közötti kapcsolatot. Az ilyen típusú adatgyűjtés legjobb gyakorlatainak kijelölésére a tagállamok által e támogatások keretében készített technikai jelentésekben került sor. |

223 | A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők A szakértők a nemzeti statisztikai hivatalok munkatársai voltak. |

2249 | A beérkezett és felhasznált javaslatok összefoglalása Nincs említés potenciálisan komoly, visszafordíthatatlan következményekkel járó kockázatokról. |

225 | A munkaerő-felmérés keretében a bérekre vonatkozó adatgyűjtés legjobb gyakorlatai kijelölésre és terjesztésre kerültek. A legjobb gyakorlatok példái a következőkre terjednek ki: – A kérdéseknek könnyen megválaszolhatónak és korlátozott számúak kell lenniük; a kérdezőknek képesnek kell lenniük, hogy a különleges juttatások felvételére vagy kizárására vonatkozó valamennyi szükséges felvilágosítást megadják. – Célszerűbb a pontos fizetésre vonatkozó kérdéssel kezdeni, ellenőrizve lehetőség szerint a fizetési bizonylatot és ha a megkérdezett nem tud válaszolni, akkor fizetési sávokat javasolni. – A kérdező bemutatkozó vagy magyarázó levele kedvező eredményeket hozhat a témára vonatkozó kérdések megválaszolási készségét illetően. Ezen felül számos országban a nemválaszolás imputálással korrigálható más források – mint például közigazgatási nyilvántartások vagy egyéb felmérések (pl. keresetszerkezeti felmérés) – felhasználása mellett. Több ország is próbálkozott ezzel, kedvező eredményekkel. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítására felhasznált eszközök A Circa honlap tartalmazta a munkaerő-felmérés keretében a bérekkel kapcsolatos kérdések tesztelése vagy a közigazgatási forrásoknak a munkaerő-felmérés adataihoz való hozzákapcsolása céljából nyújtott támogatásokra vonatkozó összes végső jelentést. Az imputálással kapcsolatos információkra ugyanez vonatkozik. A hatások és következmények elemzése A következő három lehetőséget vettük figyelembe: A. lehetőség: A jövedelemváltozó szabadon választható státuszának fenntartása és az EU SILC felhasználása a tagállami jövedelmek szerkezetére és – szociális és gazdasági jellemzők szerinti – megoszlására vonatkozó információgyűjtéshez. B. lehetőség: A munkaerő-felmérés „jövedelem” változója (az 577/98 rendeletben meghatározott) szabadon választható státuszának kötelezővé történő átalakítása azáltal, hogy a bérekre vonatkozóan közös fogalommeghatározás és a munkaerő-felmérésben szereplő egyéb változókkal megegyező határidő (vagyis a bázisidőszak végétől számított 12 hét) kerül bevezetésre az adattovábbítást illetően. C. lehetőség: A munkaerő-felmérésben szereplő „főfoglalkozásból származó bérek” változó szabadon választható státuszának kötelezővé történő átalakítása, melynek során rugalmasságot kell biztosítani az alkalmazott fogalommeghatározást illetően és hosszabb, 18 hónapos időszakot kell hagyni az adattovábításra azon országok esetében, melyek közigazgatási forrásokat használnak fel. A C. lehetőség került kiválasztásra, mivel megfelelő kompromisszumot jelent a közösségi politika szükségletei illetve a tagállamokra háruló viszonylag csekély teher között. A bérek rugalmas fogalommeghatározását lehetővé tévő megközelítés elfogadása biztosítja a politikai szükségleteket kielégítő információkat és megkönnyíti a végrehajtást a tagállamokban, mivel kevesebb kérdést kell felvenni a munkaerő-felmérés kérdőívébe. Ezen kívül ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy közigazgatási adatokat használjanak fel, káros hatások nélkül. Az A. lehetőség rendkívül kedvezőtlen a politikai szükségletek tekintetében, mivel nem minden ország képes adatszolgáltatásra a munkaerő-felmérés alkalmazása révén, az EU SILC pedig nem biztosítja ugyanazt az információbőséget. A B. lehetőség túl merev és nagy terheket ró a tagállamokra. Valószínűleg a) számos kiegészítő kérdés munkaerő-felmérésbe történő felvételét tenné szükségessé, b) veszélyeztetné a munkaerő-felmérés általános minőségét a nemválaszolási arány növekedésének magas kockázata miatt, és c) eleve kizárná a közigazgatási adatok felhasználásának lehetőségét. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A fő célkitűzés olyan társadalmi-gazdasági elemzések készítésére irányuló eszközök biztosítása a Bizottság számára, amelyek lehetővé teszik,hogy valamennyi tagállamban összekapcsolhatók legyenek a főfoglalkozásból származó bérek és a munkajellemzők. E célkitűzés elérésének eszköze az a tanácsi és parlamenti rendelet, mely kötelezővé alakítja át a munkaerő-felmérés „főfoglalkozásból származó bérek” változójának eddigi szabadon választható státuszát. Egyidejűleg több időt biztosít az adattovábbításra azon országok számára, melyek készek közigazgatási forrásokat felhasználni. |

310 | Jogalap A közösségi statisztikák számára a 285. cikk jelenti a jogalapot. A Tanács az együttdöntési eljárással összhangban intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. E cikk a közösségi statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmaz meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, az objektivitás, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: |

331 | E javaslat lehetővé teszi közigazgatási források felhasználását a válaszadóra háruló teher enyhítése érdekében. A bérek rugalmas fogalommeghatározását lehetővé tévő megközelítés biztosítja a politikai szükségleteket kielégítő információkat és megkönnyíti a végrehajtást a tagállamokban, mivel kevesebb kérdést kell felvenni a munkaerő-felmérési kérdőívbe. |

332 | A javaslat minimális munkateherrel jár és nincsenek jelentős pénzügyi kihatásai, mivel feltételezi, hogy a nemzeti munkaerő-felmérési kérdőív csupán egy-két kérdéssel egészül ki illetve hogy a béradatokat közigazgatási forrásból imputálják. |

A jogi eszközök megválasztása |

341 | Javasolt eszköz: rendelet. |

342 | Más eszközök nem megfelelőek a következő ok(ok) miatt: Az EP/Tanács fellépésére alkalmas kategória kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Mivel adott az európai szintű információszükséglet, a közösségi statisztikák abba az irányba mutatnak, hogy alap-jogiaktusok céljából irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet előnyt élvez, mivel a Közösség egészének vonatkozásában írja elő ugyanazt a jogszabályt, vagyis nem hagy teret a tagállamok számára, hogy azt csupán részleteiben vagy szelektíven alkalmazzák; a rendelet közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésére. Ezzel ellentétben az irányelvek, melyek célja a nemzeti jogok összehangolása, célkitűzéseiket tekintve kötelezőek a tagállamokra nézve, ugyanakkor a nemzeti hatóságoknak lehetőségük nyílik a közösségi szinten megállapított célkitűzések eléréséhez szükséges forma és módszerek megválasztására. Az irányelveket át kell ültetni a nemzeti jogba. Egy rendelet alkalmazása összhangban áll egyéb olyan statisztikai jogi aktusokkal, melyeket 1998 óta fogadtak el. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

409 | A javaslatnak nincs a Közösség költségvetését érintő vonzata. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre. |

1. 2006/0180 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

az 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat[2] 3. cikkének megfelelően a statisztikai programbizottsággal (SPB) folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[3],

mivel:

(1) A lisszaboni stratégiával összhangban és mint azt annak 2005. évi félidős felülvizsgálata is megerősítette, Európának továbbra is a növekedésre és a foglalkoztatásra kell összpontosítania politikáit a lisszaboni célok elérése érdekében.

(2) A Közösség fejlődése és a belső piac működése növeli az olyan összehasonlítható adatok iránti igényt, melyek lehetővé teszik a bérek szerkezete és eloszlása munkaerőpiacra gyakorolt hatásának vizsgálatát, különösen a gazdasági és társadalmi kohézió fejlődésének elemzésekor.

(3) Kijelölt feladatai ellátása érdekében a Bizottság adatokat kér a bérek szociális és gazdasági jellemzők szerinti besorolásáról, valamint a fizetett munkavégzés különböző formáiról. Ezen információk nélkülözhetetlenek a munkaerőpiac illetve a munkaerő szerkezetében végbemenő változások elemzéséhez és megértéséhez. Ebben a vonatkozásban széles körben elismertek annak előnyei, hogy rendelkezésre állnak bérekre (decilisek) vonatkozó adatok egyéb foglalkoztatási jellemzőkkel kapcsolatban.

(4) A közösségi munkaerő-felmérés alapvetően az első és leghitelesebb referenciaforrás a munkaerőpiaci információkat illetően az Európai Unióban, így a béreknek – mint a munkaerőpiaci magatartás magyarázata alapvető változójának – állandó elemként kell szerepelniük e felmérésben a munkaerőpiacok teljesebb elemzésének biztosítása érdekében.

(5) Az 577/98/EK tanácsi rendeletet[4] ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 577/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. A 4. cikk (1) bekezdésének 1) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1) főfoglalkozásból származó bérek”;

2. A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Az eredmények átadása

A bázisidőszak végétől számított tizenkét héten belül a tagállamok az Eurostat elé terjesztik a felmérési eredményeket a közvetlen azonosítók nélkül.

A ’főfoglalkozásból származó bérek’ elnevezésű felmérési jellemzőnek megfelelő adatok a bázisidőszak végétől számított tizennyolc hónapon belül terjeszthetők az Eurostat elé, amennyiben közigazgatási adatok kerültek felhasználásra ezen információk alátámasztására.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] HL C […]., [ …]., […]. o.

[2] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

[3] HL C […]., [ …]., […]. o.

[4] HL L 77., 1998.3.14., 3. o. A legutóbb a 2257/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 336., 2003.12.23., 6. o.) módosított rendelet.