EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.3.31. COM(2022) 134 final 2022/0089(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a borokra, a szeszes italokra és a mezőgazdasági termékekre vonatkozó európai uniós földrajzi árujelzőkről és a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről, az 1308/2013/EU, az (EU) 2017/1001 és az (EU) 2019/787 rendelet módosításáról, valamint az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A földrajzi árujelzők olyan termékeket jelölnek, amelyek a származási helyükhöz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek betudható tulajdonságokkal, jellemzőkkel vagy hírnévvel rendelkeznek. A földrajzi árujelző szellemitulajdon-jognak tekintendő, amelynek célja a termelők közötti tisztességes verseny előmozdítása azáltal, hogy megakadályozza az elnevezés rosszhiszemű használatát, valamint a csalárd és megtévesztő gyakorlatokat. A földrajzi árujelző garantálja a fogyasztók számára az eredetiséget, és megkülönbözteti a terméket a piacon a többi terméktől, így azt magasabb áron lehet értékesíteni és exportálni. A földrajzi árujelzők nemzetközi szintű elismerése 1883-ig nyúlik vissza, az Unió pedig az 1970-es évektől (bor) 1992-ig (mezőgazdasági termékek és élelmiszerek) fokozatosan alakította ki a védelmüket, majd 2020-ban teljes körűvé tette a nyilvántartásokat. A földrajzi árujelzők uniós nyilvántartása jelenleg közel 3 500 bor, szeszes ital, mezőgazdasági termék és élelmiszer nevét tartalmazza. A földrajzi árujelzők uniós rendszere szilárd, a szakpolitika értékelése és a hatásvizsgálati folyamat azonban rámutatott arra, hogy van még tere a fejlődésnek, különösen a földrajzi árujelzők rendszerének megerősítése tekintetében, amely kulcsszerepet játszik a jó minőségű élelmiszerek biztosításában és a kulturális, gasztronómiai és helyi örökség védelmében Unió-szerte. Ez főként a következőket érinti: •Hogyan lehet a legjobban érvényre juttatni a termelők azon alapvető jogát, hogy a földrajzi árujelzőik szellemitulajdon-joga oltalmat élvezzen? A földrajzi árujelző egy immateriális eszköz, és az ilyen árujelzővel rendelkező termelők jogosultak annak oltalmára, az Unió pedig ezt a lehető leghatékonyabban és legeredményesebben kívánja megvalósítani napjaink kiterjedt internethasználata mellett is. •Hogyan előzhető meg, hogy a termékneveket rosszhiszeműen használják fel olyan gazdasági szereplők, akik, illetve amelyek nem rendelkeznek jogokkal az eredeti termékre vonatkozóan, vagy nem hozhatók vele kapcsolatba? Felül kell vizsgálni továbbá a jogérvényesítést, különösen az interneten, valamint a megfelelés ellenőrzését. •Hogyan tehetjük fenntarthatóbbá a földrajzi árujelzővel ellátott termékek előállítását? Mivel a földrajzi árujelző olyan termékeknek biztosít többletértéket, amelyek lényegileg kapcsolódnak egy adott terület természeti tényezőihez és az ottani termelők know-how-jához, ezen árujelzőket a jelenleginél sokkal jobban ki lehetne aknázni a fenntartható termelés előmozdítása céljából. •Hogyan lehet a fogyasztókat jobban tájékoztatni az eredeti termékekről az aszimmetrikus tájékoztatás problémájának kezelése érdekében? A fogyasztók közül nagyon kevesen ismerik fel az e termékek jelölésére szolgáló uniós szimbólumokat, ami kommunikációs nehézségekre utal. •Hogyan biztosítható, hogy a termelők tisztességes bevételre tegyenek szert e termékekből, melyek jellemzőit a termelési-előállítási módjuk határozza meg, és hogyan erősíthetik meg pozíciójukat az élelmiszer-ellátási láncban? A hagyományos különleges termékek (HKT) rendszere 30 éves fennállása alatt nem hozta meg a várt előnyöket a termelők és a fogyasztók számára. A hagyományos mezőgazdasági termékek Unión belüli jobb azonosítása és népszerűsítése érdekében egyszerűsíteni és pontosítani kell a HKT-rendszert. A javaslat hozzájárul a közös agrárpolitika (KAP) célkitűzéseihez, különösen ahhoz, hogy az uniós mezőgazdaság jobban tudjon reagálni a mezőgazdasági termelés gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatósági eredményeivel kapcsolatos társadalmi igényekre. Erősíteni fogja a földrajzi árujelzők mint szellemi tulajdonhoz fűződő jogok jelenlegi rendszerét. A javaslat növelni fogja a földrajzi árujelzővel ellátott termékek gazdasági, társadalmi és környezeti eredményeit, nagyobb hatáskört és felelősséget biztosít a termelők számára, visszaszorítja a jogsértések új formáit (internet), javítja a végrehajtás és a termékek eredetiségét garantáló ellenőrzések hatékonyságát, orvosolja a joghézagokat, és hatékonyabbá teszi a bejegyzési eljárásokat. A földrajzi árujelzők mellett a javaslat foglalkozik a HKT-kra vonatkozó szabályokkal is, elsősorban pontosítja azok meghatározását. Másfelől viszont a javaslat nem módosítja a minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozó szabályokat; ezeket ugyanis csak 2012-ben vezették be, és a tagállamoknak először teljes mértékben fel kell tárniuk a bennük rejlő lehetőségeket. Végezetül a javaslat nem foglalkozik a nem mezőgazdasági földrajzi árujelzőkkel; a Bizottság külön jogalkotási aktust kíván javasolni ezekre vonatkozóan. A földrajzi árujelzők rendszerére vonatkozó felülvizsgálat általános célja, hogy Unió-szerte megkönnyítse a földrajzi árujelzőnek mint olyan, szellemi tulajdont biztosító eszköznek az elterjedését, amelyet valamennyi mezőgazdasági termelő és termék-előállító igénybe vehet azon termékei tekintetében, amelyek tulajdonságaik, hírnevük vagy előállítási helyük révén kapcsolódnak egymáshoz. A javaslat nem tartalmaz változtatásokat a földrajzi árujelzők rendszereinek alapvető szerkezetére vonatkozóan, ezáltal fenntartva a tagállamok szerepét a földrajzi árujelzőkkel és a HKT-kal kapcsolatos kérelmezési eljárásokban; a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelmét; a bor- és szeszesital-ágazatban alkalmazott földrajzi árujelzők sajátosságait; valamint a tagállamok általi jogérvényesítést mind a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet, mind a szellemi tulajdonnal kapcsolatos eszközök keretében. Bár a minőségi mezőgazdasági termékek előállítása az európai mezőgazdaság erőssége, a bejegyzett földrajzi árujelzők számát tekintve földrajzi egyenlőtlenségek tapasztalhatók az Unióban. Ezek különböző „kiindulási pontokat” és tapasztalatokat tükröznek a tagállamok gasztronómiai és kulturális örökségének megőrzésében. A földrajzi árujelzők rendszerének felülvizsgálata során különös figyelmet kell fordítani a földrajzi árujelzők használatának ösztönzésére azokban a tagállamokban, ahol használatuk nem eléggé elterjedt. A földrajzi árujelzők jutalmazzák a termelőket azért, hogy minőségi termékek széles skáláját állítják elő, ez pedig a vidéki gazdaság számára is előnyös lehet. Ez különösen igaz a kedvezőtlen helyzetű térségekre, a hegyvidékekre és a legkülső régiókra, ahol a mezőgazdaság a gazdaság egészén belül jelentős arányt képvisel, a termelési költségek magasak és a természeti adottságok jelentős hátrányt okozhatnak. A felülvizsgálat azt a célt is szolgálja, hogy a bejegyzett földrajzi árujelzők számát az uniós átlagra növeljék azokban a tagállamokban, ahol az ilyen árujelzők száma alacsony. A javaslat ezért a következő általános célkitűzésekkel foglalkozik: 1.a szellemitulajdon-jogok hatékony védelmének biztosítása az Unióban, beleértve a hatékony bejegyzési eljárásokat is, a termelők erőfeszítéseinek méltányos ellentételezése érdekében; 2.a földrajzi árujelzők használatának elterjedtebbé tétele Unió-szerte a vidéki gazdaság fellendítése céljából. Ezt a két általános célkitűzést hat egyedi célkitűzés részletezi: 1.a földrajzi árujelzőkre vonatkozó szabályok érvényesítésének hatékonyabbá tétele egyfelől annak érdekében, hogy mind a szellemitulajdon-jogok, mind a földrajzi árujelzők hathatósabb oltalomban részesüljenek az interneten, többek között a rosszhiszemű bejegyzésekkel, a csalárd és megtévesztő gyakorlatokkal és a doménnévrendszerben történő használattal szemben, másfelől a hamisítás elleni küzdelem érdekében;

2.a jogi keret egyszerűsítése és pontosítása az új elnevezések bejegyzésére és a termékleírások módosítására irányuló kérelmekkel kapcsolatos eljárások egyszerűsítése és harmonizálása érdekében; 3.hozzájárulás az uniós élelmiszerrendszer fenntarthatóbbá tételéhez konkrét fenntarthatósági kritériumok beépítése révén; 4.a termelők és a termelői csoportok képessé tétele arra, hogy jobban tudják kezelni a földrajzi árujelzőiket, valamint az élelmiszer-ellátási láncon belüli struktúrák és partnerségek kialakításának előmozdítása; 5.a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos politika és az uniós szimbólumok piaci megítélésének javítása és ismertségük növelése a fogyasztók körében annak érdekében, hogy a fogyasztók megalapozott vásárlási döntéseket hozhassanak; 6.a hagyományos élelmiszer-elnevezések oltalmának biztosítása a hagyományos termékek és előállítási módszerek megőrzése és értékük megfelelő elismerése érdekében. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Az uniós jogszabályok az 1970-es évek eleje óta biztosítják az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát a borok, 1989 óta a szeszes italok, 1992 óta pedig a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek tekintetében. Lehetővé teszik azon értékes terméknevek bejegyzését, amelyek elismert szaktudással rendelkező termelők által egy adott földrajzi területen, meghatározott termékleírás szerint előállított termékeket jelölnek. A javaslat összhangban van a földrajzi árujelzők terén már hatályos szakpolitikai rendelkezésekkel. Célja a meglévő rendelkezések javítása, valamint egyszerűsített szabályrendszer biztosítása, miközben megerősíti a földrajzi árujelzők oltalmának egyes elemeit, különösen a termelői csoportok nagyobb szerepvállalása és az internetes védelem erősítése révén. Arra ösztönzi a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői csoportjait, hogy önkéntes alapon építsenek be a termékleírásba olyan követelményeket, melyek nagyobb gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóságot eredményeznek. A bejegyzés minőségének és a kérelmek kezelésének javítása érdekében a javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy egy ügynökség technikai segítségnyújtását vegye igénybe a kérelmek vizsgálatához, miközben a földrajzi árujelzők bejegyzése és általában véve a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos politika a Bizottság felelősségi körében marad. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A javaslat összhangban van a KAP általános jogi keretével. Kiegészíti az unióbeli mezőgazdasági, bor- és szeszesital-termelés minőségének és változatosságának biztosítását szolgáló egyéb intézkedéseket, méltányosan ellentételezi a termelők munkáját, védi a termelők tulajdonhoz fűződő alapvető jogait, és gondoskodik arról, hogy a polgárok és a fogyasztók tájékoztatást kapjanak a fentebb említett ágazatok termékeinek azonosítható sajátos jellemzőiről, különösen a földrajzi eredetükből fakadó jellemzőkről. A Bizottság a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában kötelezettséget vállalt arra, hogy a földrajzi árujelzőkre vonatkozó jogszabályi keret megerősítése érdekében hozzájárul a fenntartható élelmiszerrendszerre való átálláshoz, és adott esetben konkrét fenntarthatósági kritériumokat vezet be. A földrajzi árujelzőket a stratégia a mezőgazdasági termelők és a termelői csoportok értékláncon belüli helyzetének megerősítését célzó, továbbfejlesztett szabályokkal kapcsolatban is megemlíti. A „termelőtől a fogyasztóig” cselekvési terv a földrajzi árujelzővel ellátott termékeket érintő egyéb kezdeményezéseket is meghirdet, ideértve különösen a fenntartható élelmiszerrendszerek jogszabályi keretének létrehozására irányuló, 2023-ban előterjesztendő javaslatot. A földrajzi árujelzőkre vonatkozó jelenlegi kezdeményezés az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó REFIT-kezdeményezések keretében bekerült a Bizottság 2021. évi munkaprogramjába. Ami a klímasemlegességi célkitűzést, valamint az Unió 2030-ra és 2040-re kitűzött éghajlat-politikai céljait illeti, ez a javaslat nem lesz negatív hatással az éghajlatra. Emellett a Bizottság a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési tervről szóló közleményében bejelentette, hogy megerősíti a földrajzi árujelzők oltalmának rendszerét, hogy hatékonyabbá tegye azt, többek között a szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelemben. A „termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló tanácsi következtetések üdvözölték a fenntartható fejlődés jobb integrációját az európai minőségpolitikába, és felkérték a Bizottságot, hogy erősítse meg az európai minőségrendszerek relevanciáját és jelentőségét, valamint a földrajzi árujelzőkre vonatkozó jogszabályi keretet. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat a KAP (az EUMSZ 43. cikke) és a szellemitulajdon-jogok (az EUMSZ 118. cikke) hatálya alá tartozik. Ami a KAP-ot illeti, a mezőgazdasági termékek, élelmiszerek, borok, ízesített borászati termékek és szeszes italok belső piacon történő forgalomba hozatalára és a belső piac integritásának biztosítására vonatkozó követelmények és szabályok alapvetően uniós hatáskörbe tartoznak. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Az 1308/2013/EU rendelettel, az (EU) 2019/787 rendelettel és az 1151/2012/EU rendelettel az Unió kimerítő rendszert hozott létre az egyes termékek elnevezéseinek oltalmára annak érdekében, hogy támogassa a földrajzi eredetükhöz, valamint a mezőgazdasági termékek, a bor és a szeszes italok területén meglévő hagyományos know-how-hoz kapcsolódó egyedi jellemzőiket. A tagállamok ezért nem járhatnak el egyénileg e szakpolitikai célkitűzés elérése érdekében. A földrajzi árujelzők jelenlegi rendszerének megerősítése csak uniós szintű fellépéssel, nevezetesen e rendeletek felülvizsgálatával érhető el. •Arányosság

A javaslat a földrajzi árujelzőkre vonatkozó jelenlegi jogszabályi keret korlátozott és célzott módosításait tartalmazza, amelyek nem lépik túl a földrajzi árujelzők rendszerének megerősítésére irányuló célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. Megőrzi az ágazatok sajátosságait, miközben harmonizálja az összes ágazatra vonatkozó közös szabályokat, nevezetesen az elnevezés bejegyzésére vagy a termékleírás módosítására vonatkozó eljárásokat, az elnevezések oltalmát, valamint az ellenőrzéseket és a jogok érvényre juttatását. •A jogi aktus típusának megválasztása A földrajzi árujelzőkre vonatkozó politikának a tagállamokban közvetlenül alkalmazandónak kell lennie. A földrajzi árujelzők rendszerének felülvizsgálatára egy európai parlamenti és tanácsi rendelet a megfelelő eszköz, figyelembe véve, hogy a jelenleg hatályos jogszabályi keret a következőkből áll: •a mezőgazdasági termékekre és az élelmiszerekre vonatkozó földrajzi árujelzők – az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről; •a borra vonatkozó földrajzi árujelzők – az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről; •a szeszes italokra vonatkozó földrajzi jelzések – az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/787 rendelete (2019. április 17.) a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről. A javaslat a fent említett első rendelet hatályon kívül helyezését és az utóbbi kettő módosítását vonja maga után. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata Sor került az Unióban oltalom alatt álló földrajzi árujelzőkre és HKT-kre vonatkozó uniós politika értékelésére. Az értékelés során született megállapításokat 2021. december 21-én tették közzé a bizottsági szolgálati munkadokumentumban. Az értékelés összesen közel 3 400 földrajzi árujelzőre és 64 HKT-ra terjedt ki a tagállamokban. Az értékelés célja annak felmérése volt, hogy a földrajzi árujelzőkkel és a HKT-kkal kapcsolatos politika milyen mértékben érte el célkitűzéseit. Az értékelés megvizsgálta a földrajzi árujelzőkre és a HKT-kra vonatkozó szabályozási keret eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós szintű hozzáadott értékét. A földrajzi árujelzők és a HKT-k célkitűzései összességében eredményesen teljesülnek. A földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos szakpolitika számos lehetséges előnnyel jár az érdekelt felek számára, például biztosítja a termelők számára a tisztességes megtérülést és versenyt. Ezek azonban nem minden tagállamban szisztematikusak. A fő korlátok közé tartozik egyrészt az, hogy egyes tagállamokban a fogyasztók kevéssé ismerik és értik a földrajzi árujelzőkre irányuló szakpolitikát, másrészt az értéklánc későbbi szakaszaiban végzett ellenőrzések bizonyos gyengeségei. A többi alapvető szakpolitikai célkitűzés – a földrajzi árujelzők szellemitulajdon-jogként való tiszteletben tartásának és a belső piac integritásának biztosítása, a HKT-k tekintetében pedig a hagyományos termékek előállítóinak segítése a hagyományos termelési módszerek és receptek megóvásában – általában megvalósult. A földrajzi árujelzők/HKT-k keretrendszere az értékelés során hatékonynak bizonyult. A földrajzi árujelzők és a HKT-k számos előnnyel járnak a termelők számára, míg a hatóságok költségei (uniós és nemzeti szinten is) alacsonyak, a becslések szerint a földrajzi árujelző/HKT keretében történő értékesítés teljes értékének 0,12 %-át teszik ki. Lehetne azonban egyszerűsíteni és az adminisztratív terheket csökkenteni, különösen ami a hosszadalmas bejegyzési és módosítási eljárásokat illeti, mind nemzeti, mind uniós szinten. Az értékelés szerint a szakpolitika mind a magánszereplők, mind a hatóságok számára releváns. A földrajzi árujelzőkhöz és a HKT-khoz kapcsolódó célkitűzések a különböző érdekelt felek tényleges igényeit elégítik ki. A földrajzi árujelzők és a HKT-k a vidéki területek egyik nagy erősségét jelentik, és fontos eszközei a regionális identitás előmozdításának. A földrajzi árujelzők és a HKT-k vidékfejlesztési támogatás révén történő megerősítése elsősorban a fokozottabb integráció iránti igényt elégíti ki. Bár a földrajzi árujelzővel ellátott termékek/HKT-k előállításának nem a környezetvédelem és az állatjólét a fő célkitűzései, a megkérdezett termelői csoportok kijelentették, hogy egyes termékleírások környezeti és állatjóléti kérdéseket is figyelembe vesznek. Ami a koherenciát illeti, a földrajzi árujelzők és az uniós védjegyek, a földrajzi árujelzők/HKT-k és a nemzeti/regionális rendszerek, valamint a földrajzi árujelzők/HKT-k és más uniós szakpolitikák tekintetében nem állapítottak meg jelentős összeegyeztethetetlenséget. Emellett a földrajzi árujelzők és a HKT-k egyértelmű uniós hozzáadott értékkel is bírnak, mivel hozzájárulnak mind a belső piac integritásához, mind a harmadik országokkal folytatott tisztességes kereskedelemhez. Ami a levont tanulságokat illeti, az ellenőrzés és jogérvényesítés (értékesítési piac) fent említett hiányosságain, valamint a fogyasztók alacsony szintű tájékozottságán kívül a következő pontok emelhetők ki: •A végrehajtásban mutatkozó különbségek megnehezítik a termelők szellemitulajdon-jogainak a termelés helye szerinti tagállamon kívüli érvényesítését. Emellett a földrajzi árujelzők a termékek széles skáláját fedik le, és e termékeket különböző értékesítési csatornákon keresztül értékesítik (többek között online), ami még inkább akadályozza a szellemitulajdon-jogok hatékony érvényesítését. •Egy másik probléma szorosan kapcsolódik a Bizottság új politikai célkitűzéseihez, különösen az európai zöld megállapodáshoz és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiához. Bár az elmúlt években nagyobb hangsúlyt kaptak a fenntarthatósággal kapcsolatos aggályok, a földrajzi árujelzővel ellátott termékek és a HKT-k előállítása során nem vagy nem szisztematikusan veszik azokat figyelembe. •A termelői csoportok kulcsszerepet játszanak a földrajzi árujelzőkre és a HKT-kre vonatkozó szakpolitika végrehajtásában. Az értékelés azonban megállapította, hogy az általuk ellátható feladatok ágazatonként és tagállamonként igen eltérőek, mivel e feladatokat csak az agrár-élelmiszeripari ágazat esetében határozzák meg uniós szinten, a borok és szeszes italok esetében azonban nem. •A nemzeti és uniós szinten is hosszadalmas és bonyolult bejegyzési és módosítási eljárások tekinthetők a termelőket leginkább akadályozó tényezőnek és az adminisztratív terhek legfőbb forrásának.

•A HKT-ként bejegyzett termékek – amelyek nem hordoznak szellemitulajdon-jogot – száma korlátozott, ami a rendszer iránti érdeklődés hiányára és a hagyományos előállítási módszerek Unión belüli védelmének nehézségére utal. •Konzultációk az érdekelt felekkel Az e kezdeményezéshez kidolgozott konzultációs stratégia a földrajzi árujelzők rendszerének megerősítését célzó kezdeményezés valamennyi aspektusára kiterjedt. Az érdekelt felek számos kategóriáját megszólította: a hatóságokat, a mezőgazdasági ágazat szervezeteit, a feldolgozóipari szervezeteket, az európai, nemzeti és ágazati szövetségeket és a magánvállalkozásokat, a fogyasztói szervezeteket, valamint a kereskedelmi és kiskereskedelmi szervezeteket; továbbá harmadik országokat, tudományos és kutatóintézeteket, a nagyközönséget és másokat. A kommunikációs stratégiában bejelentett valamennyi tevékenységet a terveknek megfelelően hajtották végre: A bevezető hatásvizsgálatra vonatkozó ütemtervvel kapcsolatos visszajelzések, konferencia az érdekelt felekkel, a civil párbeszédért felelős csoport ülései és kérdőívei, tagállami ülések és kérdőívek, valamint célzott konzultációk a nem kormányzati szektor szakértőivel. Ütemterv – Bevezető hatásvizsgálat – visszajelzések Az érdekelt felek összességében üdvözölték a 2020. október 28-án véleményezés céljából közzétett bevezető hatásvizsgálat ütemtervében meghatározott iránymutatásokat. Az ütemterv 51 visszajelzést kapott. A válaszadók nagy többsége üdvözölte a földrajzi árujelzők uniós rendszerének megerősítésére irányuló bizottsági kezdeményezést. A visszajelzések elsősorban azt emelték ki, hogy a termékleírásokat ki kell egészíteni fenntarthatósági szempontokkal, valamint azt, hogy hathatósabb védelemre és pontosabb jogszabályi előírásokra van szükség. Azok, akik észrevételeket tettek a HKT-rendszer jövőjével kapcsolatban, úgy vélték, hogy azt folytatni, pontosítani és egyszerűsíteni kell. A válaszadók kisebb része az egyszerűsítéssel, az ellenőrzésekkel és a jogok érvényre juttatásával, a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői csoportjainak szerepvállalásával, valamint az uniós szimbólumnak a címkén való használatával kapcsolatos kérdéseket vetett fel. Konferencia „A földrajzi árujelzők megerősítése” címmel, 2020. november 25–26. A Bizottság és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) közösen magas szintű konferenciát szervezett, amely közös fórumot biztosított az érdekelt felek számára, hogy kifejtsék véleményüket a földrajzi árujelzők felülvizsgálatának folyamata során tárgyalt témákról. A rendezvényen sokan vettek részt: a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői, az élelmiszer-értéklánc érdekelt felei, tagállami tisztviselők, nemzetközi és civil társadalmi szervezetek, uniós tisztviselők, valamint diákok és érdeklődők. A plenáris nyitó- és záróüléseken kívül tizenöt panelbeszélgetésre került sor, amelyek a földrajzi árujelzők felülvizsgálatának különböző kérdéseit vitatták meg. Megvitatták továbbá a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket és a termelők nagyobb szerepvállalását „a termelőtől a fogyasztóig” kezdeményezés, valamint a földrajzi árujelzők vonzerejének növelése, továbbá a földrajzi árujelzőknek a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési tervvel összhangban történő korszerűsítése és a hozzájuk fűződő jogok hatékonyabb érvényesítése érdekében. A rögzített konferencia és az összes anyag (ppt/video/audio/galéria) 2022 novemberéig érhető el az EUROPA honlapon. Nyilvános konzultáció 2021. január 15. és 2021. április 9. között a Bizottság az EU-SURVEY rendszeren keresztül nyilvános konzultációt folytatott az EU valamennyi hivatalos nyelvén. Célja az volt, hogy összegyűjtse a hatóságok, az érdekelt felek és a nyilvánosság véleményét. 21 tagállamból 302 hozzászólás érkezett a válaszadóktól. A válaszadók azonosították a földrajzi árujelzők felülvizsgálatának fő kihívásait: •A földrajzi árujelzők hírnevének interneten történő fokozott kihasználása miatt meg kell előzni a földrajzi árujelzővel ellátott termékekkel kapcsolatos csalást és hamisítást. •A földrajzi árujelzőkkel ellátott termékek termelői csoportjait nagyobb hatáskörrel és felelősséggel kell felruházni földrajzi árujelzőik kezelése, népszerűsítése és érvényesítése tekintetében. A földrajzi árujelzővel ellátott termékeket forgalmazó termelői csoportok jelenleg nem hozhatnak a tagjaikra nézve kötelező döntéseket. •A logó nem eléggé ismert, ami a földrajzi árujelzők előnyeivel kapcsolatos tájékoztatás és nyilvánosság hiányából ered. Konzultáció a minőségre és promócióra irányuló civil párbeszédért felelős csoporttal E csoport tagjai a termelők, feldolgozók, kiskereskedők, fogyasztók, környezetvédők és mások érdekeit képviselik. A Bizottság az alábbi találkozókon konzultált a minőségre és promócióra irányuló civil párbeszédért felelős csoporttal: •2020. november 5.: tájékoztatás a folyamatról; első vita a földrajzi árujelzők felülvizsgálatáról;

•2021. március 9.: vita a földrajzi árujelzők felülvizsgálatára irányuló főbb igényekről, különös tekintettel néhány elemre, többek között a fenntarthatóságra; •2021. július 1.: a nyilvános konzultáció és a civil párbeszédért felelős csoporttal folytatott célzott konzultáció eredményei; a célkitűzések és lehetőségek megvitatása; •2021. november 30.: a hatásvizsgálati folyamat eredményeinek ismertetése. Hasonlóképpen, a fentiekben részletezettek szerint a Bizottság a 2021. május 5-i és november 8-i ülésén konzultált a borral kapcsolatos civil párbeszédért felelős csoporttal, valamint a 2021. március 9-én és október 29-én a szeszes italokkal kapcsolatos civil párbeszédért felelős csoporttal. A Bizottság a minőségre és promócióra irányuló civil párbeszédért felelős csoporttal a földrajzi árujelzők fenntarthatóságáról, a jelölésről és a HKT-kről is konzultált egy írásbeli kérdőíven keresztül. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A Bizottság a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés minőségével és fenntarthatóságával foglalkozó szakértői csoport keretében konzultált a tagállamok szakértőivel. E szakértői csoport üléseire a következő időpontokban került sor: •2021. február 23.: a kontextus, a kihívások és a célkitűzések, valamint az ütemtervvel kapcsolatos visszajelzések; •2021. április 22.: a nyilvános konzultáció és a szakértői csoporttal folytatott célzott konzultáció eredményei; általános megközelítés; •2021. szeptember 23.: szakpolitikai lehetőségek. Ezeket az üléseket megelőzően a Bizottság az agrárpolitika minőségügyi bizottságának 2020. október 19-i ülésén – többek között egy kérdőív formájában – érdeklődött a HKT-rendszer végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokról. A Bizottság a szakértői csoport tagjaival is konzultált egy írásbeli kérdőíven keresztül a földrajzi árujelzők fenntarthatóságáról, a földrajzi árujelzők rendszerének egyszerűsítéséről – különös figyelemmel a nemzeti folyamatokra –, a vidékfejlesztési politikával való kapcsolatokról és a HKT-rendszerről. A fenntarthatóságot illetően az volt az uralkodó vélemény, hogy a földrajzi árujelzők termelőit nem szabad kötelezni a fenntarthatóságra, hanem inkább ösztönözni és támogatni kell őket. A fenntarthatósággal kapcsolatos meglévő gyakorlatokat el kell ismerni és elő kell mozdítani. A tagállami szakértők különösen a fenntarthatósági követelmények fokozatos integrálásának fontosságát hangsúlyozták. Több támogatásra (pl. fenntarthatósági tanúsítás, releváns beruházások) és az ösztönzők egyéb formáira (pl. a finanszírozás elsőbbsége), valamint tájékoztatási és promóciós intézkedésekre van szükség. Ami a tápláló élelmiszerekkel és az egészséges táplálkozással kapcsolatos aggodalmakat illeti, a fő vélemény az volt, hogy a tápértékre és az étrendi szükségletekre való összpontosítás nem gyengítheti a földrajzi árujelzőkben az eredet fogalmát, azaz az emberi tényezők és az adott földrajzi terület természeti tényezői közötti kapcsolat révén elért minőséget. Bár a szakértők üdvözölték az eljárások további egyszerűsítését és az adminisztratív terhek csökkentését, azt is jelezték, hogy a földrajzi árujelzők iránti kérelmek vizsgálatakor az alaposság és a pontosság fontosabb a gyorsaságnál. Több szakértő támogatta az eljárási szabályok jobb harmonizációját valamennyi ágazatban, és a bevált gyakorlatok terjesztésének megkönnyítése érdekében jobb iránymutatásokat és információcserét szorgalmazott, valamint egy jobban működő informatikai alkalmazást. Ami a nemzeti eljárás fő nehézségeit illeti, két fő elemet érdemes kiemelni. Először is, a termelők aktív szervezetbe tömörítése nehéznek tűnik az idő és az erőforrások korlátozottsága miatt. A termelők vonakodnak együttműködni a földrajzi árujelzők bejegyzésének korai szakaszában, és előfordulhat, hogy nem értenek egyet a termékleírásban szereplő előállítási folyamat meghatározásával kapcsolatban. A termékleírás megszövegezése a második nehézség, amellyel a termelők szembesülnek: nehézséget okoz nekik bizonyítékokat találni annak alátámasztására, hogy a termék megfelel a földrajzi árujelzőre vonatkozó követelményeknek, nem egyértelműen írják le a termék sajátosságait, nem tudják, hogy milyen információt kell megadni stb. Ami a vidékfejlesztési intézkedésekkel való kapcsolatot illeti, a szakértők többsége szorgalmazta, hogy a cél ne csupán a fogyasztók tájékozottságának növelése és a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos szakpolitika előmozdítása legyen, hanem egyúttal a termelők versenyképességének növelése, az oltalom kérelmezésére való ösztönzésük és a fenntarthatóság növelése is. A szakértők kifejtették, hogy a HKT-k bejegyzési eljárását bonyolultnak és nehézkesnek tartják, ezért érdemes lenne tervbe venni a kritériumok pontosítását. Határozottan úgy vélték, hogy a HKT-k származási országukon kívül történő szabad előállításának megengedése visszatartja a termelőket attól, hogy részt vegyenek a rendszerben, mivel nem látják előnyét a bejegyzési eljárással járó terheknek. •Hatásvizsgálat A hatásvizsgálattal kapcsolatos munkára 2020 októbere és 2021 szeptembere között került sor, amelynek során egy szolgálatközi irányítócsoport négy alkalommal ülésezett. A csoportban tizenkét főigazgatóság és bizottsági szolgálat, valamint az EUIPO képviselői vettek részt. A hatásvizsgálat tartalmát továbbfejlesztették a szolgálatközi irányítócsoportban aktívan részt vevő szolgálatok hozzájárulásainak és észrevételeinek segítségével. A Szabályozói Ellenőrzési Testület a 2021. június 30-i ülést követően negatív véleményt adott ki a hatásvizsgálat tervezetéről. A Testület főbb észrevételei többek között a következők voltak:

•A jelentés nem nyújt egyértelmű indokolást és elegendő bizonyítékot a fenntarthatóság, az egészséges étrend, a logók használata és az ellátási lánc egyensúlyhiánya terén történő fellépés szükségességére vonatkozóan. •A jelentés nem fejti ki eléggé egyértelműen a rendelkezésre álló szakpolitikai lehetőségeket. Nem tárja fel eléggé a szakpolitikai intézkedések olyan alternatív kombinációit, amelyek jobb szakpolitikai mixet kínálnának, vagy politikailag a legrelevánsabbak lennének. •A jelentés nem eléggé világos az ügynökség bevonását és a kapcsolódó költségeket illetően. •A jelentés nem különbözteti meg kellőképpen a különböző érdekelt feleknek az alapvető kérdésekről vallott nézeteit. A Szabályozói Ellenőrzési Testület észrevételeit követően 2021. szeptember 10–15-én írásban konzultáltak a szolgálatközi irányítócsoporttal a hatásvizsgálat felülvizsgált változatáról. Az észrevételeiket kellőképpen figyelembe vették a felülvizsgált változatban. A kért pontosításokat és kiegészítéseket beillesztették a hatásvizsgálatba és annak mellékleteibe, majd ezeket 2021. szeptember 25-én újból benyújtották a Testületnek. A Testület 2021. október 24-én pozitív véleményt adott ki, fenntartásokkal. Bár a Testület elismerte a jelentésben tett előrelépéseket, további pontosításokat kért a következő kérdésekben: •Az előnyben részesített szakpolitikai intézkedéscsomag kiválasztása nem áll összhangban a jelentés többi részével. A jelentés nem határoz meg világosan alternatív szakpolitikai intézkedéscsomagokat, és nem tartalmazza azok következetes értékelését és összehasonlítását. •A jelentés nem indokolja meg kellőképpen az ügynökségek bevonásával kapcsolatban előnyben részesített szakpolitikai intézkedéseket. •A fő jelentés nem tükrözi kellőképpen az érdekelt felek különböző kategóriáinak véleményét. A hatásvizsgálat végleges változata és annak vezetői összefoglalója a Testület valamennyi észrevételével foglalkozott. A hatásvizsgálati folyamat három szakpolitikai lehetőséget vizsgált meg a földrajzi árujelzők felülvizsgálatára vonatkozóan. Az első lehetőség – a javítás és a támogatás – célja a már meglévő eszközök javítása, valamint a termelők, a tagállami hatóságok és más érdekelt felek további támogatása. A fő hangsúly az iránymutatáson (pl. a jogok érvényre juttatásával, a dossziék értékelésével és a jogi értelmezéssel/pontosítással kapcsolatban), a tagállamok közötti megerősített együttműködésen és a kapacitásépítési tevékenységeken van, többek között a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódóan. Az eljárások az ágazatok közötti összehangolásuk révén javulni fognak. Az uniós logókkal kapcsolatos rugalmasabb megközelítés célja az, hogy minél több termelő használja azokat. A HKT-rendszer helyébe a hagyományos mezőgazdasági termékek és élelmiszerek tagállami hatóságok által történő hivatalos elismerése lép, uniós szinten meghatározandó kritériumok korlátozott listájával, a tagállamok pedig a hagyományos termékek elnevezését nyilvánosságra hozatal céljából bejelentik a Bizottságnak. A második lehetőség – a pontosabb meghatározás és megerősítés – megerősíti a földrajzi árujelzők védelmét és előmozdítja a gazdasági szereplők közötti egyenlő versenyfeltételeket azáltal, hogy valamennyi ágazatra vonatkozóan egységes ellenőrzési eljárásokat vezet be, és részletes szabályokat dolgoz ki a földrajzi árujelzőknek az internetes értékesítéssel kapcsolatos tiszteletben tartására vonatkozóan. Meghatározza továbbá, hogy a földrajzi árujelzők termelői csoportjai – önkéntes alapon – milyen szerepet játszhatnak egyrészt a fenntarthatósággal kapcsolatos társadalmi aggályok kezelésében azáltal, hogy fenntarthatósági kritériumokat építenek be a termékleírásokba, másrészt a földrajzi árujelzőik hatékonyabb kezelésében és az árujelzőkhöz fűződő jogok hathatósabb érvényesítésében. A földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői csoportjainak a tagállami hatóságok által elismert sajátos szerepét valamennyi ágazatra kiterjesztenék. A logót nem kötelező feltüntetni a termék címkéjén, és a termelők dönthetnek a logó méretéről és a címkén való elhelyezéséről. A jogszabályok számára előnyös lesz a jogi terminológia pontosítása, a termelési folyamattal kapcsolatos beépített rugalmasság és az egyszerűsített eljárási szabályok egységes rendszerének létrehozása. E lehetőség részeként meg kell erősíteni a földrajzi árujelzők értékelésére szolgáló uniós irányítási struktúrákat egy meglévő ügynökségnek a bejegyzési eljárásba való bevonása révén. Míg a nemzeti szintű értékelés a tagállamok hatáskörében maradna, egy ügynökség technikai segítséget nyújtana a Bizottságnak a kérelmek és a felszólalások uniós szintű vizsgálata során. Bár a hatásvizsgálat implicit módon az ügynökség általi határozathozatalt is előirányoz, a szoros jogalkotási ellenőrzés fenntartása érdekében a Bizottság hozza meg az összes jogi határozatot. A harmadik lehetőség – a harmonizáció és a fejlesztés – egyetlen, egységes jogérvényesítési és ellenőrzési szabályokat tartalmazó rendelet létrehozásával biztosítja a teljes harmonizációt. Az oltalomra és az eljárási szabályokra vonatkozó rendelkezéseket is egyetlen alap-jogiaktusba fogják foglalni. Az előírt logók használata minden ágazatban kötelező. A harmonizáció azonban nem érinti a földrajzi árujelzők fogalommeghatározásait, és fenntartja az egyes ágazatok sajátosságait. A földrajzi árujelzővel ellátott termékek előállítására vonatkozó fenntarthatósági kritériumokat uniós jogszabályok határoznák meg, és e kritériumok végrehajtása a termékleírásba való beillesztésük révén valósulna meg, a végrehajtást pedig hatóságilag ellenőriznék. Az előző szakpolitikai lehetőség keretében biztosított intézkedések mellett a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői csoportjainak működésére vonatkozó egyedi iránymutatások megerősítik e csoportok pozícióját a földrajzi árujelzők értékláncában, és lehetővé teszik a földrajzi árujelzőjük hatékonyabb kezelését. Ez a lehetőség azt irányozza elő, hogy a bejegyzési eljárást teljes mértékben szervezzék ki egy már meglévő ügynökséghez, és lehetőséget biztosít a fellebbviteli szervhez való fellebbezésre. Lehetővé teszi a tagállamok különböző mértékű bevonását: a jelenlegi szabályok szerinti kezdeti nemzeti szintű értékelés, a tagállamokkal folytatott konzultáció vagy eltekintés a tagállamok bevonásától. A HKT-rendszert megszüntetnék. Azok a hagyományos élelmiszer-elnevezések, amelyek megfelelnek az OEM vagy OFJ kritériumainak, bejegyezhetők ekként, míg más hagyományos elnevezések védjegyként lajstromozhatók. A hatásvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a második lehetőség járna a legtöbb eredménnyel. A földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelőinél jelentkező költségek és előnyök összehasonlítása tekintetében ez a lehetőség érte el a legmagasabb pontszámot. A termelők számára gyorsabb és jobb védelmet biztosít, a költségek pedig – különösen a bejegyzési eljárás hosszával és a szükséges erőforrásokkal összefüggésben – csökkenni fognak. A földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői csoportja által a termékleírásba önkéntesen beépítendő fenntarthatósági kritériumok további megfelelési és tanúsítási költségeket vonnának maguk után, amelyeket részben ellensúlyoznának a vidékfejlesztési politika keretében hozott támogatási intézkedések; ez megfelelne a fogyasztók azon elvárásainak, hogy e termékek fenntarthatósági szempontból szigorúbb kritériumoknak feleljenek meg. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

A javaslat a szabályozás célravezetőségi vizsgálatán és az egyszerűsítési potenciál elemzésén alapul. A javasolt rendelet egyszerűsíti a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos igazgatási eljárásokat azáltal, hogy valamennyi ágazatra vonatkozóan egyetlen eljárási és ellenőrzési szabályrendszert határoz meg. Továbbá az összes ágazatra vonatkozóan összehangolja a védelmi rendelkezéseket. Ezáltal biztosítja a koherenciát, és érthetőbbé teszi a földrajzi árujelzők rendszerét az érdekelt felek számára. Az egyszerűsítés fő elemei a következők: •a kérelmezési eljárásokra és ellenőrzésekre vonatkozó egységes szabályrendszer, amely biztosítja a szabályok ágazatok közötti koherenciáját, megszüntetve az eljárások jelenlegi eltéréseit; •pontosítások különösen a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatban; •egyszerűbb fogalmak kerülnek bevezetésre, különösen a HKT-rendszerben, hogy a termelők és a fogyasztók számára érthetőbbek legyenek. Az adminisztratív terhek csökkentésével kapcsolatban a javaslat úgy rendelkezik, hogy egy már meglévő uniós ügynökség nyújtson segítséget a bejegyzési eljárásban, és a digitális eszközöket teljes mértékben ki kell használni. A hatásvizsgálat azt mutatja, hogy a technikai segítségnyújtás révén javulás érhető el az időtartam, a kérelmek minősége (a visszajelzési ciklus miatt), az értékelések minősége, valamint a termelőkre és a tagállamokra háruló terhek csökkenése tekintetében. Így kevesebb közigazgatási kapacitásra és erőforrásra lesz szükség, és lerövidül a bejegyzési idő. Az EUIPO által létrehozandó új doménnév-információs és -riasztási rendszer a földrajzi árujelzők kérelmezői számára a kérelmezési folyamat részeként további digitális eszközt biztosít a földrajzi árujelzővel kapcsolatos jogaik hatékonyabb védelméhez és érvényesítéséhez. •Alapjogok Az Unió az Európai Unió Alapjogi Chartája (17. cikk (2) bekezdés) értelmében köteles védeni a szellemi tulajdont. A tervezett intézkedések jobb feltételeket teremtenek a földrajzi árujelzők oltalmához, és csökkentik a földrajzi árujelzőkkel való visszaélés, a földrajzi árujelzők nevének utánzása és az azokra való félrevezető utalás kockázatát, hozzájárulva ezáltal a termelők jövedelmének biztosításához. Az eljárási szabályok összehangoltabb megközelítése valószínűleg hatékonyabb bejegyzési folyamatot eredményez, rövidebb bejegyzési idővel, a termelőkre nehezedő terhek csökkenésével és a bejegyzési eljárások minőségének javulásával, ezáltal teljesítve a Bizottság azon kötelezettségét, hogy a földrajzi árujelzők iránti kérelmeket pártatlanul, tisztességesen és észszerű időn belül kezelje. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslat nincs hatással a költségvetésre. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai Az intézkedések végrehajtását a fő operatív célkitűzésekre vonatkozó, a hatásvizsgálatban felsorolt alapvető monitoringmutatók alapján nyomon fogják követni, és jelentést készítenek róla. A földrajzi árujelzők fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásának nyomon követése és az átláthatóság biztosítása érdekében a GIview minden egyes bejegyzett földrajzi árujelzőre vonatkozóan tartalmaz egy szakaszt, amelyben a tagállami hatóságok feltüntetik a fenntarthatósági nyilatkozatot. A jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. évi intézményközi megállapodás szerint a három intézmény vállalja, hogy minden esetben mérlegelik, hogy a jogszabályok tartalmazzanak-e felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést, valamint figyelembe veszik a végrehajtáshoz és az eredményekre és hatásokra vonatkozó adatok gyűjtéséhez szükséges időtartamot. Ennek alapján a Bizottság legkorábban öt évvel a rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően értékelést végez. Az értékelést a Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatása szerint kell elvégezni. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A javaslatban foglalt szabályok célja a földrajzi árujelzők egységes rendszerének létrehozása, amelynek révén a termelők jobban tudják kommunikálni a földrajzi árujelzővel ellátott termékeik előnyeit és jellemzőit, és a fogyasztók megfelelő tájékoztatásban részesülnek e termékekkel kapcsolatban. Ezenkívül a javaslat pontosítja és javítja a HKT-rendszert, miközben nem változtat a minőségre utaló választható kifejezések rendszerén. A javaslat a következő rendelkezéseket tartalmazza:

I. cím: Általános rendelkezések Az általános rendelkezések meghatározzák a rendelet tárgyát, amely a borok, a szeszes italok és a mezőgazdasági termékek elnevezésének védelmét szolgáló földrajzi árujelzőkre terjed ki. Tartalmazzák továbbá a rendeletben kifejezetten használt fogalmak meghatározását, valamint az adatvédelmi szabályokat. II. cím: Földrajzi árujelzők 1. fejezet: Általános rendelkezések Az általános rendelkezések kifejtik, hogy a földrajzi árujelzők rendszerének célja, hogy egységes és kizárólagos rendszert biztosítson az előállítás helyéhez kapcsolódó jellemzőkkel, sajátosságokkal és hírnévvel rendelkező borok, szeszes italok és mezőgazdasági termékek elnevezéseinek oltalmára. [LS: Tartalmazzák az érintett termékek osztályozását. Tartalmazzák továbbá az e címben kifejezetten használt kifejezések meghatározását. 2. fejezet: A földrajzi árujelzők bejegyzése Ez a fejezet meghatározza többek között a bejegyzés egységes szabályait mind nemzeti, mind uniós szinten, beleértve a felszólalási eljárást is; meghatározza a kérelmezőt és felsorolja a kérelmezőre vonatkozó követelményeket; megállapítja a kérelmezési dokumentumok tartalmát és a nyilvántartás szerepét. Meghatározza az átmeneti oltalmat és az átmeneti intézkedéseket. A termékleírás módosítására és a bejegyzett földrajzi árujelző törlésére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. 3. fejezet: A földrajzi árujelzők oltalma A földrajzi árujelzők oltalmának szintjét e fejezet határozza meg. A fejezet meghatározza továbbá az azon földrajzi árujelzőkre vonatkozó szabályokat, melyeket összetevőként használnak, pontosítja az általános kifejezéseket és az azonos alakú földrajzi árujelzők bejegyzését, valamint a védjegyekkel való kapcsolatot. Szabályokat állapít meg az elismert termelői csoportokra vonatkozóan. Meghatározza az internetes doménnevekben használt kifejezésekhez fűződő kapcsolatot. Végezetül ez a fejezet tartalmazza az uniós szimbólumoknak, megjelöléseknek és rövidítéseknek az érintett termék jelölésén és reklámanyagán való használatára vonatkozó szabályokat. 4. fejezet: Ellenőrzés és a jogok érvényesítése Az ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat e fejezet állapítja meg, beleértve annak ellenőrzését, hogy a földrajzi árujelzővel ellátott terméket a vonatkozó termékleírásnak megfelelően állították-e elő; valamint a földrajzi árujelzők piaci használatának nyomon követését. Előírja továbbá a tagállamok hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtást. Végül rendelkezik arról, hogy jogok érvényesítéséért felelős hatóságoknak a termelő kérésére rendelkezésre kell bocsátaniuk a tanúsítási igazolást. 5. fejezet: A bejegyzési eljárás kiegészítő elemei E fejezet kritériumokat állapít meg az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) teljesítményének nyomon követésére, amely technikai segítséget nyújt a Bizottságnak a kérelmek vizsgálatához. 6. fejezet: Mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzői Ez a fejezet a mezőgazdasági termékek oltalom alatt álló eredetmegjelölésének és oltalom alatt álló földrajzi jelzésének meghatározásáról rendelkezik. Meghatározza a mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzőire vonatkozó egységes dokumentum és termékleírás tartalmát. Emellett olyan szabályokat is tartalmaz, amelyek kifejezetten erre az ágazatra vonatkoznak, különösen a növény- és állatfajtákra, valamint a takarmányok és nyersanyagok beszerzésére vonatkozóan. 7. fejezet: Eljárási rendelkezések E fejezet megállapítja, hogy a Bizottságot a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó bizottság segíti. 8. fejezet: Átmeneti és záró rendelkezések (földrajzi árujelzők) E fejezet megállapítja, hogy a Bizottságot a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó bizottság segíti. Rendelkezik továbbá a nyilvántartások folytonosságáról, és pontosítja az e rendelet hatálybalépése előtt benyújtott kérelmekre vonatkozó szabályokat. III. cím: Minőségrendszerek

1. fejezet: Hagyományos különleges termékek Ez a fejezet a HKT-rendszerre vonatkozó szabályokat állapítja meg. A meglévő szabályokhoz képest pontosítja a HKT-k bejegyzésének kritériumait: a HKT-knak ezentúl nem kell sajátos jellemzőkkel rendelkezniük. Az eljárási szabályokat szintén egyértelműbbé és észszerűbbé teszi. 2. fejezet: A minőségre utaló választható kifejezések Ez a fejezet a minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozó szabályokat állapítja meg. Ezen a területen nem történt változás a hatályos jogszabályokban. 3. fejezet: Eljárási rendelkezések E fejezet megállapítja, hogy a Bizottságot a mezőgazdasági termékek minőségével foglalkozó bizottság segíti. IV. cím: Az 1308/2013/EU, az (EU) 2019/787 és az (EU) 2017/1001 rendelet módosításai [BT: a rendeletek sorrendje] Ez a cím tartalmazza az 1308/2013/EU rendeletet és az (EU) 2019/787 rendeletet módosító rendelkezéseket, melyekre különösen az e rendelet előző fejezeteiben meghatározott, az oltalomra, a bejegyzési eljárásra, valamint az ellenőrzésre és a jogok érvényesítésére vonatkozó új harmonizált szabályok miatt van szükség. Módosítja az (EU) 2017/1001 rendeletet annak érdekében, hogy az EUIPO-ra ruházza a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos adminisztrációs feladatokat. V. cím: Átmeneti és záró rendelkezések A Bizottság az e rendeletben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ez a fejezet pontosítja az átmeneti szabályokat is, nevezetesen azt, hogy az e rendelet hatálybalépése előtt benyújtott kérelmeknek meg kell felelniük a rendelet hatálybalépése előtt alkalmazandó szabályoknak. Meghatározza továbbá, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba. 2022/0089 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a borokra, a szeszes italokra és a mezőgazdasági termékekre vonatkozó európai uniós földrajzi árujelzőkről és a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről, az 1308/2013/EU, az (EU) 2017/1001 és az (EU) 2019/787 rendelet módosításáról, valamint az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére és 118. cikke első bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Az európai zöld megállapodás az uniós gazdaságnak a fenntartható jövő érdekében történő átalakítását célzó szakpolitikák közé sorolta a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszer („a termelőtől a fogyasztóig”) kialakítását. (2)„A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közlemény, amely a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállást szorgalmazta, a földrajzi árujelzőkre vonatkozó jogszabályi keret megerősítésére és adott esetben konkrét fenntarthatósági kritériumok beillesztésére szólít fel. A közleményben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy más szereplők mellett a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelőinek, valamint azok szövetkezeteinek és termelői szervezeteinek pozícióját is megerősíti az élelmiszer-ellátási láncban. (3)„Az EU innovációs lehetőségeinek maximális kiaknázása – A szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv az EU helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében” című, 2020. november 25-i közleményében a Bizottság vállalta, hogy megvizsgálja a mezőgazdasági termékekre, az élelmiszerekre, a borokra és a szeszes italokra vonatkozó földrajzi árujelzők megerősítésének, modernizálásának, racionalizálásának és hatékonyabb érvényesítésének módjait. (4)Az Unió bor-, szeszesital- és mezőgazdasági termelésének minősége és változatossága komoly erősség, amely versenyelőnyt biztosít az Unió termelői számára, és jelentősen hozzájárul az Unió eleven kulturális és gasztronómiai örökségéhez. Mindez annak a szakértelemnek és elkötelezettségnek köszönhető, amellyel az uniós termelőknek sikerült életben tartaniuk a hagyományokat úgy, hogy eközben figyelembe vették az előállítási módszerek és az anyagok terén végbement fejlődést is. (5)Az Unióban a polgárok és a fogyasztók részéről egyre fokozódó igény mutatkozik a kiváló minőség és a hagyományos termékek iránt. A polgárok emellett az uniós mezőgazdasági termelés változatosságának fennmaradását is rendkívül fontosnak tartják. Mindez növekvő keresletet támaszt bizonyos jól meghatározható – és különösen a földrajzi eredetükhöz kapcsolódó – tulajdonságokkal rendelkező borok, szeszes italok és mezőgazdasági termékek iránt. (6)A természetes személyeknek alapvető joga, hogy védelemben részesüljenek a személyes adatok kezelése kapcsán. Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete szabályokat határoz meg a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozóan. A magas szintű védelem biztosítása érdekében egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok szerepét a személyes adatoknak a hatáskörükbe tartozó eljárások során történő kezelésével kapcsolatban. A személyes adatok kezelése akkor jogszerű, ha az közérdekű feladatok ellátásához szükséges. A földrajzi árujelzőknek és a hagyományos különleges termékeknek az e rendelet, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében történő bejegyzésére, módosítására vagy törlésére vonatkozó eljárásokat megfelelően végre kell hajtani. Ezen eljárások megfelelő lebonyolításához szükséges a bejegyzés, módosítás vagy törlés kérelmezőire, a felszólalókra, az átmeneti időszakok kedvezményezettjeire, valamint a bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokkal megbízott szervekre és természetes személyekre vonatkozó hivatkozások kezelése a földrajzi árujelzők és a hagyományos különleges termékek bejegyzési, módosítási vagy törlési eljárásai keretében. Továbbá ezek az eljárások nyilvánosak. Az átláthatóságra a gazdasági szereplők közötti tisztességes verseny lehetővé tétele, valamint az ezen eljárásokhoz kapcsolódó gazdasági magán- és közérdekek nyilvánossá tétele érdekében van szükség. A személyes adatok kitettségének minimalizálása érdekében a vonatkozó eljárások során benyújtandó dokumentumokban lehetőség szerint mellőzni kell a személyes adatok megadásának előírását. Mindazonáltal előfordulhat, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak olyan információkat kell kezelniük, amelyek személyes adatokat, például személyneveket és kapcsolattartási adatokat tartalmaznak. E keretek között, közérdekből és az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban lehetővé kell tenni a Bizottság és a tagállamok számára, hogy kezeljék ezeket a személyes adatokat, és azokat közzétegyék vagy nyilvánosságra hozzák, amennyiben ez a bejegyzési, módosítási vagy törlési eljárás során a kérelmezők, a felszólalási eljárásban felszólalók, a bejegyzett elnevezések oltalmától való eltérésre biztosított átmeneti időszak kedvezményezettjei, valamint a termékleírásnak való megfelelés ellenőrzésére felhatalmazott szervek azonosításához szükséges. (7)Az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazásában a Bizottság az a hatóság, amelynél a személyes adatok tulajdonosai a személyes adatok gyűjtésével és felhasználásával kapcsolatban észrevételek küldésével, kérdések vagy aggályok felvetésével vagy panasz benyújtásával gyakorolhatják a kapcsolódó jogokat. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a Bizottság tekintendő az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében vett adatkezelőnek a személyes adatoknak az e rendelet, az 1308/2013/EU rendelet, az (EU) 2019/787 rendelet és az azok alapján elfogadott rendelkezések alapján a felelősségi körébe tartozó eljárások során végzett kezelése tekintetében. (8)A személyes adatoknak a tagállamok által a vonatkozó eljárások során történő kezelésére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó. Az említett rendelet alkalmazásában az illetékes tagállami hatóság az a hatóság, amelynél a személyes adatok tulajdonosai a személyes adatok gyűjtésével és felhasználásával kapcsolatban észrevételek küldésével, kérdések vagy aggályok felvetésével vagy panasz benyújtásával gyakorolhatják a kapcsolódó jogokat. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok az (EU) 2016/679 rendelet értelmében vett adatkezelőnek tekintendők a személyes adatoknak az e rendelet, az 1308/2013/EU rendelet, az (EU) 2019/787 rendelet és az azok alapján elfogadott rendelkezések alapján a felelősségi körükbe tartozó eljárások során végzett kezelése tekintetében. (9)Az uniós oltalmat élvező elnevezésekhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogok Unió-szerte való egységes elismerésének és védelmének biztosítása olyan prioritás, amelyet kizárólag uniós szinten lehet eredményesen megvalósítani. Az előállítás helyéhez kapcsolódó jellemzőkkel, sajátosságokkal vagy hírnévvel rendelkező borok, szeszes italok és mezőgazdasági termékek elnevezéseinek oltalmát biztosító földrajzi árujelzők az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Ezért biztosítani kell a földrajzi árujelzők egységes és kizárólagos rendszerét. A földrajzi árujelzők olyan kollektív jogot jelentenek, amely egy meghatározott területen működő valamennyi jogosult termelőt megilleti, amennyiben kész betartani a termékleírást. A kollektíven eljáró termelők több hatáskörrel rendelkeznek, mint az egyéni termelők, és kollektív felelősséget vállalnak földrajzi árujelzőik kezeléséért, ideértve a fenntartható termelésből származó termékek iránti társadalmi igények kielégítését is. A földrajzi árujelzők rendszerének működtetése méltányos ellentételezést biztosít a termelőknek a minőségi termékek széles skálájának előállítására irányuló erőfeszítéseikért. Ez egyúttal a vidéki gazdaság számára is előnyös lehet, ami különösen igaz a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken, például a hegyvidéki területeken és a legtávolabbi területeken, ahol az agrárágazat a gazdaság jelentős részét teszi ki, és magasak a termelési költségek. Ily módon a minőségrendszerek hozzájárulhatnak a vidékfejlesztési politikához, valamint a KAP piac- és jövedelemtámogatási politikáihoz és kiegészíthetik azokat. Különösen a mezőgazdaság, illetve a hátrányos helyzetű térségek fejlődését segíthetik elő. A földrajzi árujelzők oltalmát biztosító uniós keret az ezen árujelzők uniós szintű nyilvántartásba való felvételének előírása révén előmozdítja a mezőgazdaság fejlesztését, hiszen egységesebb megközelítést eredményezve egyenlő versenyfeltételeket biztosít az ilyen megjelöléssel ellátott termékek termelői számára, valamint erősíti az e termékek iránti fogyasztói bizalmat. A földrajzi árujelzők rendszerének célja, hogy lehetővé tegye a fogyasztók számára, hogy megalapozottabb vásárlási döntéseket hozzanak, és jelöléssel és reklámozással segítse őket abban, hogy helyesen azonosítsák a földrajzi árujelzővel ellátott termékeket a piacon. A szellemitulajdon-jogok egyik típusaként a földrajzi árujelzők segítik a gazdasági szereplőket és a vállalatokat immateriális javaik hasznosításában. A tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásának elkerülése és a belső piac működésének fenntartása érdekében minden termelő, így a harmadik országok termelői számára is lehetővé kell tenni, hogy bejegyzett terméknevet használhasson és földrajzi árujelzővel ellátott termékeket forgalmazhasson az egész Unióban és az elektronikus kereskedelemben, feltéve, hogy az adott termék megfelel a vonatkozó termékleírás követelményeinek, és a termelő valamely ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik. Az 1308/2013/EU, az (EU) 2019/787 és az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok fényében foglalkozni kell bizonyos jogi kérdésekkel, egyértelművé kell tenni és egyszerűsíteni kell egyes szabályokat, valamint egyszerűsíteni kell az eljárásokat. (10)A mezőgazdasági termékek nemzetközi szintű, azaz a Kereskedelmi Világszervezet általi meghatározásának való megfelelés érdekében a földrajzi árujelzők esetében rendelkezni kell a Kombinált Nómenklatúra használatáról. (11)Az Unió egy ideje a közös agrárpolitika szabályozási keretének egyszerűsítésére törekszik. Ezt a megközelítést a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos szakpolitika területére vonatkozó rendeletekre is ki kell terjeszteni anélkül, hogy ezzel kétségbe vonnánk az egyes ágazatok sajátos jellemzőit. A hosszadalmas bejegyzési és módosítási eljárások egyszerűsítése érdekében a borok, a szeszes italok és a mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzőire vonatkozó harmonizált eljárási szabályokat egyetlen jogi eszközben kell meghatározni, fenntartva ugyanakkor az 1308/2013/EU rendeletben a borra, az (EU) 2019/787 rendeletben a szeszes italokra és e rendeletben a mezőgazdasági termékekre vonatkozó termékspecifikus rendelkezéseket. Az unióbeli földrajzi árujelzők bejegyzésére, a termékleírás módosítására és a bejegyzés törlésére vonatkozó eljárásokat – beleértve a felszólalási eljárásokat is – a tagállamoknak és a Bizottságnak kell lefolytatnia. A tagállamoknak és a Bizottságnak az eljárások más-más szakaszaiért kell felelősséget vállalniuk. A tagállamok felelősségi körébe kell, hogy tartozzon az eljárás első szakasza, amely a termelői csoporttól származó kérelem kézhezvételéből, értékeléséből – ezen belül a nemzeti felszólalási eljárás lefolytatásából –, valamint – az értékelés eredménye után – a kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtásából áll. A Bizottságnak kell felelnie a kérelemnek az eljárás második szakaszában történő vizsgálatáért, beleértve az egész világra kiterjedő felszólalási eljárás lefolytatását, valamint a földrajzi árujelző oltalmának megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozat meghozatalát. A földrajzi árujelzőket csak uniós szinten szabad bejegyezni. Azonban a tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – a belső piaci és a nemzetközi kereskedelmet nem sértve – átmeneti jelleggel nemzeti oltalmat nyújtsanak az uniós szintű oltalom iránti kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának időpontjától kezdődő hatállyal. A bejegyzésből eredő, e rendelet által biztosított oltalmat biztosítani kell olyan harmadik országbeli földrajzi árujelzők számára is, amelyek teljesítik a vonatkozó előírásokat, és a származási országban oltalom alatt állnak. A Bizottságnak kell lefolytatnia a harmadik országból származó földrajzi árujelzőkre vonatkozó megfelelő eljárásokat is. (12)A fenntartható élelmiszerrendszerre történő átálláshoz való hozzájárulás, valamint a fenntartható, környezet- és éghajlatbarát, az állatjólétet biztosító, erőforrás-hatékony, társadalmilag és etikailag felelős termelési módszerek iránti társadalmi igények kielégítése érdekében a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelőit arra kell ösztönözni, hogy a kötelező előírásoknál szigorúbb és a bevált gyakorlatokon túlmutató fenntarthatósági normákat alkalmazzanak. Ilyen egyedi követelményeket a termékleírásban lehetne meghatározni. (13)Az oltalom iránti kérelmekkel és az ellenük irányuló, nemzeti eljárás keretében benyújtott bírósági jogorvoslati kérelmekkel kapcsolatos következetes döntéshozatal biztosítása érdekében a Bizottságot időben és rendszeresen tájékoztatni kell a tagállam által a Bizottsághoz továbbított bejegyzési kérelemmel kapcsolatban a nemzeti bíróságok vagy más szervek előtt indított eljárásokról és azok végeredményéről. Ugyanezen okból, amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy az oltalom iránti kérelem alapjául szolgáló nemzeti határozat egy nemzeti bírósági eljárás eredményeként valószínűleg érvénytelenné válik, erről tájékoztatnia kell a Bizottságot. Amennyiben a tagállam a kérelem uniós szintű vizsgálatának felfüggesztését kéri, a Bizottságot mentesíteni kell az abban meghatározott vizsgálati határidő betartására vonatkozó kötelezettség alól. A kérelmezőnek a rosszhiszemű keresetektől való megvédése érdekében, és a kérelmező azon jogának megőrzése érdekében, hogy a földrajzi árujelző oltalmát észszerű határidőn belül elnyerje, a mentességet azon esetekre kell korlátozni, amelyekben a bejegyzés iránti kérelmet nemzeti szinten egy azonnal alkalmazandó, de nem jogerős bírósági határozattal érvénytelenítették, vagy amelyekben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy a kérelem érvényességének megtámadására irányuló kereset megalapozott indokokon alapul. (14)Annak érdekében, hogy azok a gazdasági szereplők, akiknek, illetve amelyeknek érdekeit egy elnevezés bejegyzése érinti, korlátozott ideig továbbra is használhassák az elnevezést – sértve ezzel a 27. cikkben megállapított oltalmi rendszert –, az elnevezések használatára vonatkozóan átmeneti időszakok formájában egyedi eltéréseket kell biztosítani. Ilyen időszakokat az átmeneti nehézségek leküzdése céljából is engedélyezni lehet, valamint azzal a hosszú távú céllal, hogy biztosítsák, hogy valamennyi termelő megfeleljen a termékleírásnak. (15)Az átláthatóság és a tagállamok általi egységes alkalmazás biztosítása érdekében létre kell hozni és fenn kell tartani az oltalom alatt álló eredetmegjelölésként vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzésként bejegyzett földrajzi árujelzők uniós elektronikus nyilvántartását. A nyilvántartásnak a fogyasztók és a gazdasági szereplők számára egyaránt tájékoztatással kell szolgálnia. A nyilvántartásnak információs rendszerben tárolt elektronikus adatbázisnak kell lennie, és a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell lennie. (16)Az Unió kereskedelmi partnereivel többek között az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmára vonatkozóan is törekszik nemzetközi megállapodások megkötésére. Annak megkönnyítése érdekében, hogy a fogyasztók információkhoz jussanak az e nemzetközi megállapodások alapján oltalmat élvező elnevezésekről, különösen pedig annak biztosítása érdekében, hogy oltalomban lehessen részesíteni ezeket az elnevezéseket és ellenőrizni lehessen azok használatát, az elnevezéseket be lehet jegyezni a földrajzi árujelzők uniós nyilvántartásába. Az elnevezéseket oltalom alatt álló földrajzi jelzésként kell nyilvántartásba venni, kivéve, ha az említett nemzetközi megállapodások kifejezetten rögzítik, hogy oltalom alatt álló eredetmegjelölésről van szó. (17)A belső piac optimális működése érdekében fontos, hogy a termelők és más érintett gazdasági szereplők, a hatóságok és a fogyasztók gyorsan és könnyen hozzáférjenek a bejegyzett oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel kapcsolatos releváns információkhoz. Ennek az információnak adott esetben tartalmaznia kell a nemzeti szinten elismert termelői csoport kilétére vonatkozó információkat is. (18)Az elnevezések tisztességes használatának garantálása és a fogyasztók félrevezetésére alkalmas gyakorlatok megelőzése érdekében a földrajzi árujelzők uniós nyilvántartásába bejegyzett elnevezések számára oltalmat kell biztosítani. A földrajzi árujelzők oltalmának megerősítése és a hamisítás elleni hatékonyabb küzdelem érdekében az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát az internetes doménnevekre is alkalmazni kell.

(19)Annak megállapításához, hogy a termékek hasonlóak-e a földrajzi árujelzőként bejegyzett termékekhez, minden releváns tényezőt figyelembe kell venni. E tényezők közé kell tartoznia annak, hogy a termékek rendelkeznek-e olyan közös objektív jellemzőkkel, mint az előállítás módja, a fizikai megjelenés vagy ugyanazon nyersanyag felhasználása; milyen körülmények között használják a termékeket az érintett vásárlóközönség szempontjából; gyakran ugyanazon csatornákon keresztül terjesztik-e azokat; és hogy hasonló forgalmazási szabályok vonatkoznak-e rájuk. (20)A kereskedelmi gyakorlat és az uniós ítélkezési gyakorlat fényében egyértelműen kell szabályozni a földrajzi árujelzők olyan feldolgozott termék kereskedelmi megnevezésében való használatát, amelynek a földrajzi árujelzővel ellátott termék az egyik összetevője. Biztosítani kell, hogy az ilyen használat a tisztességes kereskedelmi gyakorlatnak megfelelően történjen, valamint ne gyengítse és ne csorbítsa a földrajzi árujelzővel ellátott termék hírnevét. Az ilyen használat engedélyezéséhez elő kell írni az érintett földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői nagy többségének hozzájárulását. (21)A köznevesült elnevezések további használatára vonatkozó szabályokat pontosítani kell annak érdekében, hogy az olyan köznevesült elnevezések, amelyek hasonlítanak egy oltalom alatt álló elnevezésre, illetve annak részét képezik, fenntarthassák köznévi státuszukat. (22)Az e rendelet alapján biztosított oltalom hatályát pontosítani kell, különösen az (EU) 2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelvben az új védjegyek lajstromozására vonatkozóan meghatározott azon korlátozások tekintetében, amelyek ellentétesek a földrajzi árujelzők bejegyzésével. E pontosításra szükség van a korábbi keletkezett szellemitulajdon-jogok, így különösen a védjegyek és a földrajzi árujelzőként bejegyzett azonos alakú elnevezések jogosultjai tekintetében is. (23)A termelői csoportok alapvető szerepet játszanak a földrajzi árujelzők bejegyzésére irányuló kérelmezési folyamatban, valamint a termékleírás módosítására és a bejegyzés törlésére irányuló kérelmek esetében. Rendelkezniük kell az ahhoz szükséges eszközökkel, hogy a termékeik sajátos jellemzőit pontosabban tudják azonosítani az eredményesebb forgalmazás érdekében. Ezért tisztázni kell a termelői csoport szerepét. (24)Mivel a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelői többnyire kis- vagy középvállalkozások, az élelmiszer-ellátási lánc más szereplőivel kell versenyezniük, ami tisztességtelen versenyt teremthet a helyi termelők és a nagyobb léptékben működő gazdasági szereplők között. Ebben az összefüggésben valamennyi érintett termelő érdekében lehetővé kell tenni, hogy egyetlen termelői csoport a termelők nevében egyedi intézkedéseket hajthasson végre. E célból meg kell határozni az elismert termelői csoport kategóriáját, az elismert termelői csoportnak minősítéshez szükséges kritériumokkal és a kapcsolódó konkrét kiegészítő jogokkal együtt, különösen annak érdekében, hogy az elismert termelői csoportok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy szellemitulajdon-jogaikat jobban érvényesíthessék a tisztességtelen gyakorlatokkal szemben. (25)Tisztázni kell az internetes doménnevek és a földrajzi árujelzők oltalma közötti kapcsolatot a korrekciós intézkedések alkalmazási köre, a földrajzi árujelzők vitarendezési eljárás keretében történő elismerése és a doménnevek tisztességes használata tekintetében. Azokat a személyeket, akiknek jogos érdeke fűződik egy földrajzi árujelzőhöz, melynek bejegyzési kérelmét a doménnév bejegyzését megelőzően nyújtották be, fel kell hatalmazni arra, hogy ütközés esetén kérelmezhessék a doménnév visszavonását vagy átruházását. (26)A védjegyek és a földrajzi árujelzők közötti kapcsolatot tisztázni kell a védjegybejelentések elutasításának kritériumaival, a védjegyek érvénytelenítésével, valamint a védjegyek és a földrajzi árujelzők egyidejű létezésével kapcsolatban. (27)A tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásának elkerülése érdekében minden termelő, így a harmadik országok termelői számára is lehetővé kell tenni a bejegyzett földrajzi árujelzők használatát, feltéve, hogy az adott termék megfelel a vonatkozó termékleírás vagy egységes dokumentum, vagy ez utóbbival egyenértékű dokumentum – azaz a termékleírás teljes körű összefoglalója – követelményeinek. A tagállamok által létrehozott rendszernek azt is garantálnia kell, hogy a szabályoknak megfelelő termelők jogosultak legyenek a termékleírás megfelelőségének ellenőrzésére. (28)A bejegyzett földrajzi árujelzővel ellátott termékek megkülönböztetésére szolgáló szimbólumokat, megjelöléseket és rövidítéseket, továbbá a hozzájuk kapcsolódóan az Uniót megillető jogokat mind az Unióban, mind a harmadik országokban védeni kell annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó szimbólumok, megjelölések és rövidítések kizárólag az eredeti termékeken kerüljenek feltüntetésre, és a fogyasztókat ne vezethessék félre a termék minőségét illetően. (29)A borok, szeszes italok és mezőgazdasági termékek jelölésére alkalmazni kell az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt általános szabályokat, különösen a fogyasztók félrevezetésére és megtévesztésére alkalmas jelölés kizárását szolgáló rendelkezéseket. (30)Az uniós szimbólumoknak vagy megjelöléseknek a földrajzi árujelzővel ellátott termékek csomagolásán történő használatát kötelezővé tenni, egyrészről azért, hogy a fogyasztók így jobban ismerjék ezt a termékcsoportot és a hozzá kapcsolódó garanciákat, másrészről azért, hogy e termékek a piacon könnyebben azonosíthatóak, ezáltal pedig könnyebben ellenőrizhetők legyenek. Tekintettel azonban az e rendelet hatálya alá tartozó termékek sajátos jellegére, a borok és a szeszes italok jelölésére vonatkozó különleges rendelkezéseket fenn kell tartani. A harmadik országok eredetmegjelölései és földrajzi jelzései esetében az ilyen szimbólumok vagy megjelölések használatának továbbra is önkéntesnek kell lennie. (31)A földrajzi árujelzők hozzáadott értéke a fogyasztói bizalmon alapul. A földrajzi árujelzők rendszere jelentős mértékben a termelők önellenőrzésére, kellő gondosságára és egyéni felelősségére épül, míg a tagállamok illetékes hatóságainak az a feladata, hogy megtegyék a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák vagy megszüntessék a földrajzi árujelzőkre vonatkozó szabályokat sértő terméknevek használatát. A Bizottság feladata az, hogy beavatkozzon az uniós jog alkalmazásának rendszerszintű elmulasztása esetén. A földrajzi árujelzőkre az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott elvekkel összhangban hatósági ellenőrzési rendszert kell alkalmazni, amelynek a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi szakaszára kiterjedő ellenőrzési rendszert kell magában foglalnia. Minden gazdasági szereplőt olyan ellenőrzési rendszernek kell alávetni, amely ellenőrzi a termékleírásnak való megfelelést. Figyelembe véve, hogy a borra az ágazati jogszabályokban meghatározott különleges ellenőrzések vonatkoznak, e rendeletnek kizárólag a szeszes italok és a mezőgazdasági termékek ellenőrzését kell meghatároznia. (32)A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzésére kijelölt illetékes hatóságoknak – pártatlanságuk és eredményességük biztosítása érdekében – egy sor működési kritériumot kell teljesíteniük. Az ellenőrző hatóságok feladatainak megkönnyítése és a rendszer eredményesebb működése érdekében mérlegelni kell annak előírását, hogy bizonyos, meghatározott ellenőrzési feladatok elvégzésével kapcsolatos hatásköröket terméktanúsító szervekre kell átruházni. (33)Az illetékes hatóságokra és a terméktanúsító szervekre vonatkozó információkat nyilvánosságra kell hozni az átláthatóság biztosítása és annak érdekében, hogy az érdekelt felek kapcsolatba léphessenek velük. (34)Az ellenőrző szervek akkreditációjára az Európai Szabványügyi Bizottság által kidolgozott európai szabványokat) és a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által kidolgozott nemzetközi szabványokat kell alkalmazni; e szabványok alkalmazandóak az ellenőrző szervek által saját működésükre is. E szervek akkreditációját a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell elvégezni. (35)A földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogoknak a piacon történő érvényesítése fontos a csalárd és megtévesztő gyakorlatok megelőzése érdekében, biztosítva ezáltal, hogy a termelők megfelelő ellentételezésben részesüljenek a földrajzi árujelzővel ellátott termékeik hozzáadott értékéért, és hogy e földrajzi árujelzők illegális felhasználói ne értékesíthessék termékeiket. Az ellenőrzéseket kockázatértékelés vagy a piaci szereplőktől származó értesítések alapján kell elvégezni, és megfelelő közigazgatási és jogi lépéseket kell tenni az elnevezéseknek az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőket sértő termékeken vagy szolgáltatásokon történő használatának megakadályozása vagy megszüntetése érdekében. (36)Az online platformokat egyre gyakrabban használják termékek – többek között földrajzi árujelzővel ellátott termékek – értékesítésére, és egyes esetekben fontos teret jelenthetnek a csalás megelőzése szempontjából. E tekintetben e rendeletnek olyan szabályokat kell megállapítania, amelyek biztosítják az online platformokon keresztül értékesített termékek megfelelő jelölését, és hatáskört biztosítanak a tagállamoknak arra, hogy letiltsák a szabályokat sértő tartalmakhoz való hozzáférést. E szabályok nem sérthetik az (EU) 2022/XX európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltakat. (37)Figyelembe véve, hogy az egyik tagállamban előállított, földrajzi árujelzővel ellátott termék értékesíthető egy másik tagállamban, a hatékony ellenőrzések lehetővé tétele érdekében biztosítani kell a tagállamok közötti adminisztratív segítségnyújtást, és meg kell határozni annak gyakorlati vonatkozásait. (38)Az egységes piac optimális működése érdekében fontos, hogy a termelők számos különböző helyzetben gyorsan és könnyen bizonyíthassák, hogy jogosultak az oltalom alatt álló elnevezés használatára, például vámellenőrzések vagy piaci ellenőrzések során, vagy a kereskedelmi szereplők kérésére. E célból a termelő rendelkezésére kell bocsátani a földrajzi árujelzővel ellátott termék előállítására való jogosultságra vonatkozó hatósági bizonyítványt vagy a tanúsítás egyéb bizonyítékát.

(39)A földrajzi árujelzők bejegyzésére, módosítására és törlésére vonatkozó eljárásokat, beleértve a vizsgálatot és a felszólalási eljárást, a leghatékonyabb módon kell végrehajtani. Ez az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) által a kérelmek vizsgálatához nyújtott segítség igénybevételével érhető el. Bár szóba került az EUIPO-hoz történő részleges kiszervezés, a közös agrárpolitikával való szoros kapcsolat, valamint a bor, a szeszes italok és a mezőgazdasági termékek sajátosságainak megfelelő értékeléséhez szükséges szakértelem miatt továbbra is a Bizottság lenne felelős a bejegyzésért, a módosításért és a törlésért. (40)Az EUIPO teljesítményének értékelésére kritériumokat kell meghatározni. Ezeknek a kritériumoknak biztosítaniuk kell a nyújtott támogatás minőségét, koherenciáját és hatékonyságát. A Bizottságnak jelentést kell készítenie a Parlament és a Tanács számára e feladatok EUIPO általi végrehajtásának eredményeiről és az ezzel kapcsolatos tapasztalatokról. (41)A jelenlegi gyakorlat alapján megállapítható, hogy az egyes termékek és földrajzi származásuk közötti kapcsolat jelzésére szolgáló kétféle eszközt, nevezetesen az eredetmegjelölést és a földrajzi jelzést célszerű fenntartani. Pontosítani kell a növény- és állatfajtákra vonatkozó szabályokat és fogalommeghatározásokat annak érdekében, hogy a szabályok ütközése esetén jobban meg lehessen érteni a földrajzi árujelzőkhöz való kapcsolódásukat. A takarmány és az alapanyagok beszerzésére vonatkozó szabályoknak változatlannak kell maradniuk. (42)A földrajzi árujelzővel ellátott termékeknek meg kell felelniük a termékleírásban meghatározott bizonyos feltételeknek. Ahhoz, hogy az ilyen információk az érdekelt felek számára is könnyen érthetőek legyenek, a termékleírást egységes dokumentumban kell összefoglalni. (43)A földrajzi árujelzőkre vonatkozó szabályok végrehajtásában a Bizottságot a tagállamok küldötteiből álló bizottságnak kell segítenie. (44)A hagyományos különleges termékek rendszerének kifejezett célja a hagyományos termékek előállítói számára segítséget nyújtani abban, hogy a fogyasztókkal megismertessék termékeik értéknövelő tulajdonságait. A tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásának elkerülése érdekében minden termelő, így a harmadik országok termelői számára is lehetővé kell tenni, hogy a hagyományos különleges termék bejegyzett terméknevét használhassa, feltéve, hogy az adott termék megfelel a vonatkozó termékleírás követelményeinek, és a termelő valamely ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik. (45)A hagyományos különleges termékek jelenlegi rendszerében rejlő lehetőségeket nem sikerült kiaknázni, mivel csupán néhány ilyen elnevezés került bejegyzésre. A jelenlegi rendelkezéseket tehát célszerű javítani, pontosítani és célzottabbá tenni annak érdekében, hogy a rendszer érthetőbbé, működőképesebbé és vonzóbbá váljon a potenciális kérelmezők számára. Annak érdekében, hogy csak valóban hagyományos termékek kerüljenek bejegyzésre, az elnevezések bejegyzésének további kritériumait és feltételeit ki kell igazítani, különösen azon feltétel megszüntetésével, hogy a hagyományos különleges termékeknek különleges jellemzőkkel kell rendelkezniük. (46)Annak érdekében, hogy a hagyományos különleges termékek megfeleljenek a termékleírásukban foglaltaknak, és minőségük állandó legyen, a termelői csoportoknak saját maguknak kell rögzíteniük a termék jellemzőit egy termékleírásban. Célszerű, hogy az elnevezések hagyományos különleges termékként való bejegyzésének lehetősége harmadik országok termelői előtt is nyitva álljon. (47)Az átláthatóság biztosítása érdekében a hagyományos különleges termékeket be kell jegyezni a nyilvántartásba. (48)A tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásának elkerülése érdekében minden termelő, így a harmadik országok termelői számára is lehetővé kell tenni, hogy a hagyományos különleges termék bejegyzett terméknevét használhassa, feltéve, hogy az adott termék megfelel a vonatkozó termékleírás követelményeinek, és a termelő valamely ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik. Az Unión belül előállított hagyományos különleges termékek esetében az uniós szimbólumot fel kell tüntetni a jelölésen, és lehetővé kell tenni annak a „hagyományos különleges termék” megjelöléshez való társítását. A belső piacon alkalmazandó egységes megközelítés biztosítása érdekében szabályozni kell az elnevezések, az uniós szimbólum és a megjelölés használatát. (49)A hagyományos különleges termékeket hatékonyan védeni kell a piacon annak érdekében, hogy termelőik megfelelő ellentételezésben részesüljenek a termékük hozzáadott értékéért, és hogy a hagyományos különleges termékek nevének illegális felhasználói ne értékesíthessék termékeiket. (50)A fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében a bejegyzett hagyományos különleges termékeket oltalmazni kell bármely visszaéléssel vagy utánzással szemben, többek között az összetevőként felhasznált termékek tekintetében, vagy a fogyasztók megtévesztésére alkalmas bármely egyéb gyakorlattal szemben. Ugyanezen célból szabályokat kell megállapítani a hagyományos különleges termékek egyedi használatára vonatkozóan, különösen az Unióban köznevesült elnevezések használatára, a növény- vagy állatfajta megnevezését tartalmazó jelölésre, valamint a védjegyekre vonatkozóan. (51)A hagyományos különleges termékek rendszerében való részvételnek biztosítania kell, hogy az e rendszer szabályait betartó valamennyi gazdasági szereplő jogosult legyen a termékleírásnak való megfelelés ellenőrzésére. (52)Az unióbeli hagyományos különleges termékek bejegyzésére, a termékleírás módosítására és a bejegyzés törlésére vonatkozó eljárásokat – beleértve a felszólalási eljárásokat is – a tagállamoknak és a Bizottságnak kell lefolytatnia. A tagállamoknak és a Bizottságnak az eljárások más-más szakaszaiért kell felelősséget vállalniuk. A tagállamok felelősségi körébe kell, hogy tartozzon az eljárás első szakasza, amely a termelői csoporttól származó kérelem kézhezvételéből, értékeléséből – ezen belül a nemzeti felszólalási eljárás lefolytatásából –, valamint – az értékelés eredménye után – az uniós kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtásából áll. A Bizottságnak kell felelnie a kérelem vizsgálatáért, beleértve az egész világra kiterjedő felszólalási eljárás lefolytatását, valamint a hagyományos különleges termék oltalmának megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozat meghozatalát. A bejegyzésből eredő, e rendelet által biztosított oltalmat biztosítani kell olyan harmadik országbeli hagyományos különleges termékek számára is, amelyek teljesítik a vonatkozó előírásokat, és a származási országban oltalom alatt állnak. A Bizottságnak kell végeznie a harmadik országból származó hagyományos különleges termékekre vonatkozó megfelelő eljárásokat is. (53)A minőségre utaló választható kifejezések rendszerét az 1151/2012/EU rendelet vezette be. E kifejezések a termék, a termelési módszerek vagy a feldolgozás egy vagy több kategóriájának konkrét területeken fennálló, sajátos horizontális jellemzőire utalnak. A „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés megfelelt a minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozó feltételeknek, és azt az említett rendelet hozta létre. Hatékony eszközt biztosított a hegyvidéki termelők számára termékeik jobb forgalmazásához, továbbá hogy a fogyasztók számára a piacon egyértelműbb legyen a termékek hegyvidéki származása. Fenn kell tartani a termelők számára a minőségre utaló választható kifejezések használatának lehetőségét, mivel az alkalmazás kezdete óta eltelt idő rövidsége miatt még nem sikerült teljes mértékben kiaknázni a benne rejlő lehetőségeket a tagállamokban. (54)A hagyományos különleges termékekre és a minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozóan e rendeletben meghatározott szabályok végrehajtásában a Bizottságot a tagállamok küldötteiből álló bizottságnak kell segítenie. (55)Az 1308/2013/EU rendeletnek a borágazat tekintetében a földrajzi árujelzőkre vonatkozó rendelkezéseit, valamint a szeszesital-ágazatra vonatkozó (EU) 2019/787 rendelet rendelkezéseit módosítani kell annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek a földrajzi árujelzők bejegyzésére, módosítására, törlésére, oltalmára és ellenőrzésére, valamint a velük kapcsolatos felszólalásokra vonatkozó, e rendeletben meghatározott közös szabályokkal. Különösen a bor esetében van szükség további változtatásokra az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők fogalommeghatározásában a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodással összhangban. Az e rendelettel való összhang érdekében az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt, az EUIPO feladataira vonatkozó rendelkezést is módosítani kell. (56)E rendelet bizonyos nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el fenntarthatósági normák meghatározásáról és a már meglévő fenntarthatósági normák elismerési kritériumainak meghatározásáról, valamint az alábbiakról: a kísérő dokumentációra vonatkozó követelmények pontosítása vagy a dokumentációban feltüntetendő további információk; az EUIPO megbízása a felszólalás vizsgálatával és a felszólalási eljárással, a nyilvántartás működtetésével, a termékleírás standard módosításainak közzétételével, a törlési eljárás keretében folytatott konzultációval, a kérelmezőket a földrajzi árujelzőjük doménnévként való elérhetőségéről tájékoztató rendszer létrehozásával és irányításával, a nemzetközi tárgyalások vagy nemzetközi megállapodások alapján oltalomra javasolt, a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövege szerinti földrajzi árujelzőktől eltérő harmadik országbeli földrajzi árujelzők vizsgálatával kapcsolatos feladatokkal; az EUIPO-nak a rábízott feladatok végrehajtása során nyújtott teljesítménye nyomon követésére vonatkozó megfelelő kritériumok megállapítása; a földrajzi árujelzők feldolgozott termékek összetevőinek azonosítására szolgáló használatára vonatkozó további szabályok megállapítása; kifejezések köznévi státuszának meghatározására vonatkozó további szabályok megállapítása; az eredetmegjelölések esetében a takarmány származásával kapcsolatos korlátozások és eltérések meghatározása; az élő állatok levágásával vagy a nyersanyagok származásával kapcsolatos korlátozások és eltérések meghatározása; a növény- vagy állatfajta-megnevezések használati feltételeinek meghatározására vonatkozó szabályok megállapítása; olyan szabályok megállapítása, amelyek korlátozzák a földrajzi árujelzők és a hagyományos különleges termékek termékleírásába belefoglalható információk körét; a hagyományos különleges termékként való bejegyzésre való jogosultságra vonatkozó kritériumok további részleteinek meghatározása; további szabályok megállapítása a terméktanúsító szervek tekintetében alkalmazandó megfelelő tanúsítási és akkreditációs eljárások biztosítására; a hagyományos különleges termékek oltalmára vonatkozó további részletszabályok megállapítása; a hagyományos különleges termékekre vonatkozóan kiegészítő szabályok megállapítása az elnevezések köznevesült státuszának, a növény- és állatfajta-elnevezések használati feltételeinek, valamint a szellemi tulajdonjogokkal való kapcsolatnak a meghatározására; az egynél több nemzeti területet érintő közös kérelmekre vonatkozó további szabályok meghatározása és a hagyományos különleges termékek bejegyzésére irányuló kérelmezési eljárásra vonatkozó szabályok kiegészítése; a hagyományos különleges termékekre vonatkozó felszólalási eljárás szabályainak kiegészítése a részletes eljárások és határidők megállapítása érdekében; a hagyományos különleges termékek módosításának kérelmezési eljárására vonatkozó szabályok kiegészítése; a hagyományos különleges termékek törlési eljárására vonatkozó szabályok kiegészítése; a minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozó kritériumokkal kapcsolatos részletes szabályok megállapítása; egy további fakultatív minőségi jelölés fenntartása, megállapítva annak használati feltételeit; a „hegyvidéki termék” kifejezés használati feltételeitől való eltérés megállapítása, valamint a termelési módszerek és egyéb, a minőségre utaló választható kifejezés használata szempontjából releváns kritériumok megállapítása, különösen azon feltételek megállapítása, amelyek mellett nyersanyag vagy takarmány a hegyvidéki térségeken kívülről is származhat. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (57)E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: a földrajzi árujelzővel ellátott termékek Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásának technikai megjelenítése és az ahhoz való online hozzáférés meghatározása; a fenntarthatósági kötelezettségvállalások harmonizált megjelenítésének meghatározása; a kísérő dokumentáció formátumának és online megjelenítésének meghatározása, valamint a védett személyes adatok kizárásának vagy anonimizálásának előírása; az uniós bejegyzési kérelmek eljárásaira, formájára és megjelenítésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása, beleértve az egynél több ország területét érintő kérelmeket is; a felszólalások és a hivatalos észrevételek formátumának és online megjelenítésének meghatározása, valamint a védett személyes adatok kizárásának vagy anonimizálásának előírása; átmeneti időszak biztosítása annak érdekében, hogy a bejegyzett elnevezést más olyan elnevezésekkel együtt lehessen használni, amelyek egyébként sértenék a bejegyzett elnevezést, valamint az átmeneti időszak meghosszabbítása; a kérelem elutasítása; a földrajzi árujelző bejegyzésére vonatkozó döntés, amennyiben nem született megállapodás; harmadik országokból származó termékeket jelölő olyan földrajzi árujelzők bejegyzése, amelyek oltalmat élveznek az Unióban valamely olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelynek az Unió szerződő fele; a földrajzi árujelzőket tartalmazó uniós nyilvántartás tartalmának és megjelenítésének meghatározása; a földrajzi árujelzők uniós nyilvántartásából származó kivonatok formátumának és online megjelenítésének meghatározása, valamint a védett személyes adatok kizárásának vagy anonimizálásának előírása; az uniós módosítás iránti kérelmek eljárásaira, formájára és megjelenítésére, valamint a standard módosítás eljárásaira, formájára és a Bizottsággal való közlésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása; a földrajzi árujelzők bejegyzésének törlése; a bejegyzés törlésének eljárására és formájára, valamint a törlési kérelem megjelenítésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása; a földrajzi árujelzők uniós szimbólumainak meghatározása, az uniós szimbólumok és megjelölések technikai jellemzőinek megállapítása, valamint a bejegyzett földrajzi árujelzővel forgalmazott termékeken történő használatukra vonatkozó szabályok meghatározása, az alkalmazandó megfelelő nyelvi változatokkal kapcsolatos szabályokat is beleértve; az ellenőrzések és a jogok érvényesítése céljából a kölcsönös segítségnyújtás keretében kicserélendő információk jellegének és típusának, valamint az információcsere módszereinek részletes meghatározása; a mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzőihez kapcsolódó termékleírás formájára vonatkozó szabályok megállapítása; a mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzőire vonatkozó egységes dokumentum formátumának és online megjelenítésének meghatározása, valamint a védett személyes adatok kizárásának vagy anonimizálásának előírása; a hagyományos különleges termékek vonatkozásában: a termékleírás formájára vonatkozó szabályok megállapítása; a hagyományos különleges termékek uniós nyilvántartásának formájára és tartalmára vonatkozó szabályok megállapítása; a hagyományos különleges termékek uniós szimbólumának meghatározása; a megjelölések, a rövidítések és az uniós szimbólum egységes oltalmára vonatkozó szabályok, a használatukra és az uniós szimbólum műszaki jellemzőire vonatkozó szabályok megállapítása; a hagyományos különleges termékek oltalmára vonatkozó eljárási és formai követelmények megállapítása; a bejegyzés iránti kérelmek – beleértve az egynél több nemzeti területet érintő bejelentéseket is –, a felszólalások és a termékleírás módosítása iránti kérelmek, valamint a bejegyzés törlése iránti kérelmek eljárásaira, formájára és megjelenítésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása; a hagyományos különleges termékekre alkalmazandó átmeneti időszakok; bejegyzési kérelem elutasítása; a hagyományos különleges termék bejegyzésére vonatkozó döntés, amennyiben nem született megállapodás; a hagyományos különleges termék bejegyzésének törlése; a minőségre utaló választható kifejezések és rendszerek esetében: a minőségre utaló választható kifejezések és rendszerek bejelentéséhez szükséges technikai részletek meghatározása; a formanyomtatványokra, eljárásokra vagy egyéb technikai részletekre vonatkozó szabályok megállapítása; a minőségre utaló választható kifejezések használatára vonatkozó szabályok megállapítása. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (58)A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: elnevezés bejegyzése, ha nincs elfogadható felszólalás, vagy elfogadható felszólalás esetén, amennyiben megállapodás született a földrajzi árujelzőkről és a hagyományos különleges termékekről, valamint szükség esetén a közzétett információk módosítása, feltéve, hogy ezek a módosítások nem lényegesek; a földrajzi árujelzők nyilvánosan hozzáférhető elektronikus nyilvántartásának és a hagyományos különleges termékek elektronikus nyilvántartásának létrehozása és fenntartása; átmeneti időszak biztosítása a földrajzi árujelzők használatára a nemzeti eljárásban benyújtott felszólalást követően; azon földrajzi árujelzők törlése, amelyeket valamely már kérelmezett vagy bejegyzett, teljesen vagy részben azonos alakú földrajzi árujelzőt sértő módon jegyeztek be; az illetékes hatóságok és terméktanúsító szervek neve és címe közzétételéhez alkalmazott eszköz meghatározása a hagyományos különleges termékek vonatkozásában.

(59)Az 1308/2013/EU, az (EU) 2017/1001 és az (EU) 2019/787 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, és az 1151/2012/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni. (60)Az 1151/2012/EU rendelet alapján már bejegyzett oltalom alatt álló eredetmegjelölések, oltalom alatt álló földrajzi jelzések és hagyományos különleges termékek, az 1308/2013/EU rendelet alapján már bejegyzett oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések, valamint az (EU) 2019/787 rendelet alapján már bejegyzett földrajzi jelzések e rendelet alapján továbbra is oltalmat élveznek, és azokat automatikusan fel kell venni a vonatkozó nyilvántartásba. (61)Rendelkezni kell arról, hogy az (EU) 1151/2012, az 1308/2013/EU és az (EU) 2019/787 rendeletben előírt szabályokról az e rendeletben meghatározott szabályokra való zökkenőmentes áttérés megkönnyítése érdekében megfelelő intézkedések történjenek, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. cím

Általános rendelkezések 1. cikk Tárgy Ez a rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak vonatkozásában: a) a borokra, szeszes italokra és mezőgazdasági termékekre vonatkozó földrajzi árujelzők; b) hagyományos különleges termékek és a mezőgazdasági termékekre vonatkozó, minőségre utaló választható kifejezések. 2. cikk Fogalommeghatározások (1)E rendelet alkalmazásában: a)„termelői csoport”: bármely társulás, annak jogi formájától függetlenül, amelyet főként ugyanazon termék termelői vagy feldolgozói alkotnak; b)„hagyományos” és „hagyomány”: meghatározott földrajzi területről származó termékhez kapcsolódóan a termelők által valamely közösségen belül alkalmazott gyakorlat, amely bizonyítottan olyan hosszúságú időtartamra tekint vissza, amely lehetővé teszi a generációról generációra történő átadást; ez az időtartam legalább 30 év, és az említett gyakorlat magában foglalhatja a higiéniai és biztonsági gyakorlatok megváltozása miatt szükségessé váló módosításokat is; c)„jelölés”: az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének j) pontjában meghatározott fogalom; d)„előállítási szakasz”: a termelés, a feldolgozás, az elkészítés vagy az érlelés bármely szakasza, egészen addig a pontig, amikor a termék eléri a belső piacon való forgalomba hozatalra szánt formáját; e)„feldolgozott termékek”: feldolgozatlan termékek feldolgozásából származó élelmiszer, a 852/2004/EK rendelet 2. cikkének m) és o) pontja szerint; f)„terméktanúsító szervek”: az (EU) 2017/625 rendelet II. címének III. fejezete szerinti szervek, amelyek tanúsítják, hogy a földrajzi árujelzővel ellátott vagy hagyományos különleges termékként megjelölt termékek megfelelnek a termékleírásnak; g)„köznevesült kifejezés”:

i. olyan terméknév, amely – bár arra a helyre, régióra vagy országra utal, ahol a terméket eredetileg előállították vagy forgalmazták – az Unióban egy termék általánosan elterjedt elnevezésévé vált; valamint ii. terméktípusokat, termékjellemzőket leíró vagy más, nem egy adott termékre utaló általános kifejezés; h)„növényfajta-elnevezés”: adott fajtának az érintett földrajzi árujelző bejegyzése iránti kérelem benyújtásának időpontjában általánosan használt vagy a 2002/53/EK, a 2002/55/EK vagy a 2008/90/EK tanácsi irányelv, illetve a 2100/94/EU tanácsi rendelet szerint hivatalosan bejegyzett megnevezése azon a nyelven vagy nyelveken, amelyen vagy amelyeken azt ekként használják vagy bejegyezték; i)„állatfajta-elnevezés”: az (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke szerinti olyan fajták neve, amelyek az érintett földrajzi árujelző bejegyzése iránti kérelem benyújtásának időpontjában a törzskönyvekben vagy tenyésztési nyilvántartásokban szerepelnek, azon a nyelven vagy nyelveken, amelyen vagy amelyeken ekként bejegyezték őket. 3. cikk Adatvédelem (1)A Bizottság és a tagállamok az (EU) 2018/1725 és az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban kezelik és nyilvánosságra hozzák az e rendelet, az 1308/2013/EU rendelet és az (EU) 2019/787 rendelet alapján a bejegyzésre, a módosítások jóváhagyására, a törlésre, a felszólalásra, az átmeneti időszak megadására és az ellenőrzésre vonatkozó eljárások során kapott személyes adatokat. (2)A Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében adatkezelőnek minősül a személyes adatoknak az (EU) 2019/787 rendelettel, az (EU) 2021/1235 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel és az e rendelettel összhangban a hatáskörébe tartozó eljárások során végzett kezelése tekintetében. (3)A tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 rendelet értelmében adatkezelőnek minősülnek a személyes adatoknak az (EU) 2019/787 rendelett