ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

tudomásul veszi, hogy az igazgatótanács 2017. május 1-jén az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályokat fogadott el tagjaira nézve, többek között érdekeltségi nyilatkozataik tekintetében; sajnálattal állapítja meg, hogy az Europol azt a megoldást választotta, hogy nem jelent be összeférhetetlenséget; aggodalommal állapítja meg, hogy az igazgatótanácsi tagok továbbra is nyilatkoztak, hogy esetükben nem áll fenn összeférhetetlenség; kéri, hogy az igazgatótanács tagjai a bármely egyéb szervezetben való tagságukat felsoroló érdekeltségi nyilatkozatot, ne pedig arról szóló nyilatkozatot tegyenek közzé, hogy esetükben nem áll fenn összeférhetetlenség; hangsúlyozza, hogy nem maguknak az igazgatótanácsi tagoknak kell kinyilatkoztatniuk, hogy nem áll fenn összeférhetetlenség; tudomásul veszi, hogy az igazgatótanács tagjai és póttagjai felkérést kaptak, hogy 2017. december 15-ig töltsék ki, írják alá és nyújtsák be érdekeltségi nyilatkozatukat az önéletrajzukkal együtt, hogy azok később megjelenjenek az Europol honlapján; üdvözli, hogy az igazgatótanácsi tagok közzétették önéletrajzaikat az Europol honlapján; felhívja az Europolt, hogy számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak arról, hogy az igazgatótanács tagjai valóban közzétették-e érdekeltségi nyilatkozataikat a kitűzött határidőn belül;
10.

kiemeli, hogy bár az új alapkoncepció nem tesz említést tartalékról, a Bizottság említett 2017. június 14-i közleményében azt javasolta, hogy az ütemtervet illetően legfeljebb 24 hónapos tartalék, illetve költségvetés szempontjából pedig 10-20 %-os tartalék lenne megfelelő; megjegyzi továbbá, hogy a 6 000 000 000 EUR-s költségvetési korlát betartása érdekében tett intézkedések között volt az „Első plazma” szempontjából nem kulcsfontosságú összetevők beszerzésének és telepítésének elhalasztása is; felhívja a figyelmet arra, hogy mégha történtek is biztató lépések az ITER projekt kiépítési szakasza igazgatásának és kontrolljának javítása érdekében, továbbra is fennáll a kockázat, hogy még az új javasolt alapkoncepcióhoz képest is tovább nőnek a költségek és a projekt végrehajtását érintő késedelmek; megjegyzi, hogy az ilyen kockázatok elismerését a közös vállalkozásnak és a projekt valamennyi résztvevőjének is értékelnie kell;
251.

kéri a Bizottságot, hogy 2020-ig: a) hozzon létre egy információcsere-platformot, ahol a tagállamok standard formátumban és tartalommal nyújthatják be validált adataikat, hogy a különböző bizottsági szolgálatok rendelkezésére álló információk megegyezzenek a tagállami adatokkal; b) ösztönözze egy olcsóbb, egyszerűbb és felhasználóbarát rendszer kialakítását a 12 méternél rövidebb hajók halászati tevékenységével kapcsolatos elektronikus kommunikáció elősegítésére; a 10 és 12 méter közötti hosszúságú hajók esetében vezesse be az elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszerek (e-naplók) kötelező használatát a papíralapú rendszerek helyett; a 10 méternél rövidebb hajók esetében fokozatosan vezesse be a fogásaik olcsóbb, egyszerűbb és felhasználóbarát, elektronikus alapú rendszeren keresztül való rögzítésének és jelentésének kötelezettségét; c) elemezze az adatok teljessége és megbízhatósága terén tagállami szinten továbbra is fennálló problémákat, és szükség esetén a tagállamokkal közösen döntsön megfelelő intézkedések megtételéről;
10.

megelégedéssel nyugtázza, hogy az ügynökség törekszik a személyek méltóságának védelmére, valamint a pszichológiai és szexuális zaklatás megelőzésére, továbbá két képzést is nyújtott az újonnan érkezők, valamint egy ismeretújító képzést a többi munkatárs számára; elégedetten nyugtázza, hogy a bizalmi tanácsadók továbbra is kézzelfoghatóan jelen voltak, és a vezetés többször is felhívta a politikára és a hálózatra a személyzet figyelmét;
D.

mivel az FCH2 tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World Industry Grouping AISBL ipari csoport (a továbbiakban: az ipari csoport), melyet 2016-ban átneveztek Hydrogen Europe-ra és a New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL kutatási csoport (a továbbiakban: a kutatási csoport);
1.

megállapítja, hogy a számvevőszéki jelentés szerint a 2014. évi számvevőszéki jelentés arról számolt be, hogy az új személyzeti szabályzatra való 2005. évi áttéréssel összefüggésben a 2005-től 2014-ig tartó időszakban alulfizették az alapítvány alkalmazottait; megjegyzi, hogy noha az alulfizetés okai eltérőek (2014: a garantált bérminimum biztosításának elmulasztása; 2015: nem megfelelő fizetési szorzótényező alkalmazása a munkabérekre), a Számvevőszék ismét talált alulfizetéseket (43 350 EUR), valamint néhány túlfizetést (168 930 EUR) is, amelyek 30 aktív és korábbi alkalmazottat érintenek; az alapítvány korrigálta az összes alulfizetést, de a túlfizetéseket nem fogja visszafizettetni (ez összhangban van a jelenlegi személyzeti szabályzat 85. cikkével); az alapítványnak ismét elemeznie kellene a 2005-ös személyzeti szabályzatra való áttéréssel kapcsolatos lehetséges hibákat, és el kellene végeznie bérszámfejtési eljárásainak átfogó értékelését, és erről be kellene számolnia a mentesítésért felelős hatóságnak; elismeréssel állapítja meg, hogy az alapítvány szerint 2017 áprilisában sor került a bérszámfejtési eljárások átfogó belső ellenőrzésére; megjegyzi, hogy az alapítvány jelenleg a végleges jelentést várja, és az ajánlásokat kellőképpen figyelembe fogja venni; felkéri az alapítványt, hogy számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak a jövőben meghozandó javító intézkedésekről;
9.

megjegyzi, hogy ahogyan az előző évek költségvetése esetében is, most is javasolják összegek elkülönítését rendkívüli beruházásokra és kiadásokra, vagyis olyan beruházásokra és kiadásokra, amelyek szokatlanok vagy nem jellemzőek a Parlamentre, valamint amelyek nem gyakran fordulnak elő; megállapítja, hogy 2019-ben ezek a beruházások és kiadások 71,6 millió EUR-t tesznek ki, ami magában foglalja a parlamenti ciklusváltásra elkülönített 37,3 millió EUR-t, valamint az egyéb rendkívüli kiadásokra elkülönített 34,3 millió EUR-t; emlékeztet arra, hogy a 2016-os költségvetésben bevezetett és az ezt követő költségvetésekbe beépített rendes és rendkívüli kiadások között kizárólag azért tettek különbséget, hogy megoldják a terrorista támadásokat követő, az épületek biztonságát és a kiberbiztonságot érintő sürgős intézkedések végrehajtását; úgy véli, hogy ennek a megkülönböztetésnek a túlzott használata, nevezetesen az egyéb kiadások felvétele a rendkívüli kiadásokba megtévesztően mutatja a költségvetési tartalék alakulását, és így ellentétes a parlamenti kiadások átláthatóságának elvével;
15.

megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentése szerint 2014 óta az ügynökségen belül két jelentős átszervezést hajtottak végre, beleértve a felső- és középvezetői beosztások átszervezését is; megjegyzi továbbá, hogy a kulcsfontosságú informatikai és adminisztrációs személyi állomány átszervezése nem bizonyult sikeresnek, és lényeges bizonytalansági kockázatot idézett elő mind az ügynökség, mind annak tevékenységei tekintetében; megállapítja azonban, hogy az ügynökség úgy véli, hogy a szervezeti változások miatt, amelyek a működési hatékonyság növelését és a stratégiai célkitűzések hatékonyabb megvalósítását célozták, és amelyeket az ügynökség igazgatótanácsa is támogatott, az ügynökség működésének stabilitása nem csökkent; megjegyzi ezenfelül, hogy nem létezik olyan rendszer, amely elemezné a rendelkezésre álló szakképzettséget, azonosítaná a hiányosságokat, továbbá gondoskodna a megfelelő alkalmazottak felvételéről és elosztásáról; felhívja az ügynökséget, hogy fordítson külön figyelmet ezekre a kérdésekre, javítsa emberierőforrás-menedzsmentjét és számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak;
8.

megállapítja, hogy az EUB költségvetése elsősorban igazgatási jellegű, és mintegy 75 %-át az intézménynél dolgozókhoz kapcsolódó kiadások teszik ki, a fennmaradó rész pedig az épületekhez, a berendezésekhez, a felszerelésekhez és az intézmény által betöltött különleges funkciókhoz kapcsolódik; megjegyzi, hogy a Parlament kérésére az EUB arra kérte igazgatási szervezeti egységeit, hogy tevékenységi területeiken vezessék be az eredményalapú költségvetés-tervezés elvét; kéri az EUB-t, hogy a napi igazgatási feladatai elvégzése során továbbra is alkalmazza az említett elvet, valamint számoljon be tapasztalatairól és az elért eredményekről a mentesítésért felelős hatóságnak;
22.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közös vállalkozás még nem vezetett be a tagjai és a külső ellenőrei számára konkrét útmutatást a tagok által a SESAR 2020 projektekhez nyújtott természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó nyilatkozatok és igazolások tekintetében; aggályosnak tartja továbbá, hogy a közös vállalkozás nem készített belső útmutatást a SESAR 2020 projektekhez kapcsolódó kifizetési kérelmek előzetes ellenőrzésére; üdvözli, hogy 2016 decemberében a közös vállalkozás igazgatótanácsa elfogadta a „Methodology and Validation process for In kind contributions (IKC) in the SJU (SESAR 2020 Programme only)” című dokumentumot; megállapítja, hogy a közös vállalkozás feltehetően ki fogja deríteni, hogy szükség van-e a Bizottság által a „Horizont 2020” programhoz létrehozott előzetes ellenőrzési stratégiájának alkalmazására a SESAR 2020 projektekhez kapcsolódó specifikus kockázatok kapcsán;
megjegyzi, hogy a Közszolgálati Törvényszék 2014 novemberében határozatot hozott a Régiók Bizottsága korábbi belső ellenőrének ügyében; tudomásul veszi, hogy a Közszolgálati Törvényszék ítéletének értelmében a Régiók Bizottságának kártalanítania kell a korábbi belső ellenőrt, ugyanakkor elutasította az ellenőr által tett állításokat; megjegyzi, hogy a Régiók Bizottsága késlekedés nélkül eleget tett a Közszolgálati Törvényszék határozatának és kifizette a kártalanítást; megjegyzi, hogy a személyzeti szabályzat 22. cikkének b) pontja értelmében a jóhiszeműen eljáró, visszaélést bejelentő személyt nem érheti sérelmes hatás annak következtében, hogy törvénysértésről számol be; emlékeztet arra, hogy a Parlament megerősítette ezt, a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szilárd elvet, amikor előírta, hogy a Régiók Bizottságának belső ellenőrét „nem érheti sérelmes hatás annak következtében”, hogy törvénysértésről számolt be; emlékeztet arra, hogy 2004 januárjában ( 1 ) a Parlament megerősítette, hogy a belső ellenőr jóhiszemű, visszaélést bejelentő személy; megjegyzi, hogy a korábbi belső ellenőr 2015 novemberében még egy keresetet benyújtott a Régiók Bizottsága ellen; megjegyzi, hogy 2017 decemberében meghallgatásra került sor, és hogy a Bíróság ítélete 2018 nyarára várható; megjegyzi, hogy a Régiók Bizottságának nincsen befolyása sem arra, hogy a panaszos új keresetet nyújtott be, sem a Bíróság munkájának ütemezésére; felhívja a Bíróságot, hogy ismerje el hivatalosan a belső ellenőrt jóhiszemű, visszaélést bejelentő személynek, valamint biztosítsa, hogy ne érje sérelmes hatás annak következtében, hogy törvénysértésről számolt be;
21.

emlékeztet arra, hogy az Erasmus+, amely a fiatalok tanulási célú mobilitását és szakképzését hivatott előmozdítani, továbbra is nagyra tartott és rendkívül népszerű program, mint ahogy azt a beérkezett pályázatok összmennyisége is mutatja, amely messze meghaladja a rendelkezésre álló pénzösszeget, megjegyzi azt is, hogy e program elősegíti az erős európai identitás kialakítását, és arra ösztönzi a fiatalokat, hogy vegyenek részt az európai demokráciában; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az Erasmus+ 2019. évi tervezett költségvetése jóval elmarad a Parlament várakozásaitól, és nem haladja meg a jelenlegi többéves pénzügyi keretben rögzített összegeket; ezért alapvető fontosságúnak tartja az Erasmus+ oktatási, képzési és ifjúsági ágainak megerősítését, az IFK 1b. alfejezet alatti megerősítésének folyományaként;
19.

sajnálatát fejezi ki a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozására vonatkozó bizottsági javaslat miatt, valamint az ezt követően a tagállamok és a Tanács között 2018. június 29-én létrejött megállapodás miatt; támogatja a törökországi menekülteket támogató eszköz folytatását, de fenntartja, hogy – amint azt a Bizottság 2018. március 14-én javasolta – az uniós költségvetésnek 1 milliárd EUR összegű finanszírozást kell biztosítania, a tagállamoknak pedig 2 milliárd EUR-t kétoldalú hozzájárulások révén, hogy elegendő mozgástér álljon rendelkezésre a többéves pénzügyi keretben a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó két évében előre nem látható eseményekre vonatkozó különleges eszközei, valamint más prioritások finanszírozása érdekében; azt is fenntartja, hogy mivel a törökországi menekülteket támogató eszköz e többéves pénzügyi kereten belül új kezdeményezés, azt friss előirányzatokból kell finanszírozni; sajnálja, hogy annak ellenére, hogy a Parlament egyértelműen kérte a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításával kapcsolatos döntéshozatali folyamatba való bevonását, többek között a létrehozásával kapcsolatos eljárás megismétlésének elkerülése érdekében, a Parlament és a Tanács között eddig nem folytattak tárgyalásokat a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásáról; tájékoztatja a tagállamokat, hogy a Parlamentnek jogában áll élni az Unió költségvetési hatóságának egyik ágaként ráruházott szereppel, és így is fog tenni, amint azt már korábban többször is bejelentette;
D.

mivel az FCH2 tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World Industry Grouping AISBL ipari csoport (a továbbiakban: ipari csoport), melyet 2016-ban átneveztek Hydrogen Europe-ra és a New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL kutatási csoport (a továbbiakban: kutatási csoport);
27.

a számvevőszéki jelentés szerint a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ellenőrzési jelentést bocsátott ki „The process for Evaluation of Regulated Products: Assessment Phase in Pesticides Authorisation” (A szabályozott termékek értékelési folyamata: a peszticidengedélyezés értékelési szakasza) címmel, amelyben két nagyon fontos megállapítást tett; megjegyzi, hogy a hatóság jelenleg készíti az ennek megfelelő cselekvési tervet; felkéri a hatóságot, hogy számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak e cselekvési terv végrehajtásáról;
21.

megállapítja, hogy a Számvevőszék jelentése szerint 2017 végéig az ügynökség még mindig nem vezette be az összes olyan, a Bizottság által indított eszközt, amely a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzés) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcserét és -tárolást szolgáló egységes megoldás bevezetését célozza; megjegyzi, hogy az ügynökség egyes eljárások esetében bevezette az e-számlázást és az e-közbeszerzést, az e-benyújtást azonban nem; felhívja az ügynökséget, hogy vezesse be a közbeszerzési eljárások kezeléséhez szükséges valamennyi eszközt, és ezek végrehajtásáról számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak;
14.

a számvevőszéki jelentés alapján sajnálattal állapítja meg, hogy az intézet jelenlegi ideiglenes igazgatóját 2014-ben nevezték ki, és tisztségét azóta is ad interim tölti be; rámutat, hogy ez a gyakorlat sérti a személyzeti szabályzatot, amely legfeljebb egy évben határozza meg ezt az időtartamot; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az új igazgató kinevezésére irányuló, 2016-ban indított kiválasztási eljárás sikertelennek bizonyult; tudomásul veszi, hogy 2018. júniusban újabb álláshirdetést tettek közzé; sürgeti az intézetet, hogy az ideiglenes igazgatót további késedelem nélkül váltsa fel új igazgatóval; felhívja az intézetet, hogy számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak a kiválasztási eljárás eredményéről;
8.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság 2017. június 14-i, „Az EU hozzájárulása az ITER projekt reformjához” című közleményében azt javasolta, hogy az ütemtervet illetően legfeljebb 24 hónapos tartalék, illetve költségvetés szempontjából pedig 10–20 %-os tartalék lenne megfelelő; megjegyzi továbbá, hogy a 6 000 000 000 EUR-s költségvetési korlát betartása érdekében tett intézkedések között volt az „Első plazma” szempontjából nem kulcsfontosságú összetevők beszerzésének és telepítésének elhalasztása is; nagyon aggódik amiatt, hogy még ha történtek is biztató lépések az ITER-projekt kiépítési szakasza igazgatásának és ellenőrzésének javítása érdekében, továbbra is fennáll a kockázat, hogy még az új javasolt alapkoncepcióhoz képest is tovább nőnek a költségek és a projekt végrehajtását érintő késedelmek; felhívja a közös vállalkozást és a projekt valamennyi résztvevőjét, hogy tegyenek megfelelő lépéseket az összes lehetséges kockázat azonosítása és elemzése érdekében, és dolgozzanak ki cselekvési tervet, amely a brexit hatásának további elemzését is tartalmazza;
15.

megjegyzi, hogy a számvevőszéki jelentés szerint 2017 végén a központ még mindig nem alkalmazta a Bizottság által indított valamennyi eszközt, amelyek célja, hogy egységes megoldást vezessenek be a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzés) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcsere tekintetében; felhívja a központot, hogy vezesse be a közbeszerzési eljárások kezeléséhez szükséges valamennyi eszközt, és ezek végrehajtásáról számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak;
20.

megállapítja, hogy a számvevőszéki jelentés szerint 2017 végéig az ügynökség még mindig nem vezette be az összes olyan, a Bizottság által létrehozott eszközt, amely a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzés) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcserét szolgáló egységes megoldás bevezetését célozza; megjegyzi, hogy az ügynökségtől kapott információk szerint egyes eljárások esetében az ügynökség immár bevezette az e-számlázást és az e-pályáztatást, de az e-benyújtás bevezetése továbbra is várat magára; felhívja az ügynökséget, hogy vezesse be valamennyi szükséges eszközt, és ezek végrehajtásáról számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak;
12.

tudomásul veszi, hogy a számvevőszéki jelentés szerint az ügynökség 2016. december 15-én1 500 000 000 EUR értékű keretszerződést írt alá a Galileo műholdas rendszer 2017 és 2027 közötti hasznosítására; továbbá tudomásul veszi, hogy a szerződést közbeszerzési eljárás útján ítélték oda; rámutat arra, hogy az egyik érintett ajánlattevő jogi eljárást indított, kifogásolva a közbeszerzési eljárás eredményét; tudomásul veszi, hogy a keretszerződés odaítélésével kapcsolatos közbeszerzési eljárás, valamint az összes kapcsolódó egyedi szerződés és jövőbeni kifizetés jogszerűségéről és szabályszerűségéről a Bíróság ítélete fog dönteni; rámutat, hogy az ügynökség a 2017. évi pénzügyi kimutatásokban közzétette az erről szóló információkat és azokhoz magyarázatot is fűzött, hozzátéve, hogy 2017-ben a keretszerződés értelmében 49 000 000 EUR kifizetésére került sor (ez az összeg a 2017. évi – a hatáskör-átruházási megállapodások értelmében kapott összegeket is tartalmazó – költségvetés 7 %-ának felel meg); felhívja az ügynökséget, hogy készüljön fel minden lehetséges pénzügyi vagy működési kockázat mérséklésére, és számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak a folyamat fejleményeiről;
7.

megállapítja, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó kockázat közepes, és főként az információs technológia (IT) és a közbeszerzés területén merül fel; fájlalja, hogy az IT és a közbeszerzés továbbra is hibákra okot adó terület maradt;
15.

megállapítja a számvevőszéki jelentésből, hogy 2017 végén az ügynökség még mindig nem alkalmazta a Bizottság által elindított egyik olyan eszközt sem, amelyek célja, hogy egységes megoldást vezessen be a közbeszerzési eljárásokban részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcsere (e-közbeszerzés) tekintetében; az alapítvány válasza alapján tudomásul veszi, hogy egyes eszközöket azóta már bevezettek; felhívja az alapítványt, hogy vezesse be a közbeszerzési eljárások kezeléséhez szükséges valamennyi eszközt, és ezek végrehajtásáról számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak;
37.

mindazonáltal felhívja a figyelmet a Bizottság szolgálatai által a rendes éves mentesítési eljárás keretében tett fenntartásokra, valamint arra, hogy minden tagállam másképpen teljesít a sokféle uniós alap felhasználása tekintetében, és hogy mindig vannak olyan területek, ahol javulásra van szükség; megállapítja, hogy e tekintetben, hogy 2017-ben fenntartásokat fogalmazott meg: — a DG AGRI az alábbiak tekintetében: AT, BE, BG, HR, CZ, DK, FI, FR, DE, HU, IT, PT, RO, SK, SI, ES, SE, UK; — a DG MARE az alábbiak tekintetében: BG, CZ, IT, NL, RO; — a DG REGIO az alábbiak tekintetében: BG, HR, CZ, ET, FI, FR, DE, HU, IT, LV, PL, RO, SK, SI, SE, UK; — a DG EMPL az alábbiak tekintetében: AT, CZ, FR, DE, HU, IT, PL, RO, SK, UK — a DG HOME az alábbiak tekintetében: FI, DE, GR, UK;
59.

a Parlament által elfogadott javaslattal összhangban: a) kéri az Elnökséget, hogy dolgozzon ki technikai megoldást arra, hogy a képviselők akkor is gyakorolhassák szavazati jogukat, amikor szülési szabadságon, apasági vagy hosszabb betegszabadságon vannak; b) megismétli az ingatlanpolitikával kapcsolatos átlátható döntéshozatali folyamatra irányuló felhívását; ezért nem ért egyet azzal az állandó gyakorlattal, hogy az év végi maradványösszeget átcsoportosítják az aktuális ingatlanprojektekhez, amelyekre rendszeresen ugyanazon alcímek, címek és – gyakran – pontosan ugyanazon költségvetési tételek esetében kerül sor; úgy véli, hogy az ingatlanpolitikát átlátható módon, az arra vonatkozó költségvetési sorokból kell finanszírozni; c) emlékeztet azon kérésére, hogy az Elnökség tegyen lépéseket a juttatási arányok teljes összehangolása érdekében a Parlament három munkahelye közötti kiküldetésekhez kapcsolódó utazások tekintetében, a tisztviselők, az egyéb alkalmazottak és az akkreditált parlamenti asszisztensek vonatkozásában, 2020. január 1-jétől kezdődően; d) ismételten felhívja az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy vizsgálják felül az Európai Unión kívüli küldöttségek és kiküldetések munkáját szabályozó végrehajtási rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatnak – bizonyos feltételek mellett – fontolóra kell vennie az akkreditált parlamenti asszisztensek azon lehetőségét, hogy a képviselőket hivatalos parlamenti küldöttségeken és kiküldetéseken elkísérjék; e) kéri a főtitkárt, hogy mielőbb terjessze elő a végrehajtási szabályokat az akkreditált parlamenti asszisztensek szabályzat szerinti jogainak biztosítása érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az önkényes értelmezések és a jelenlegi egyenlőtlenségek, amelyek akadályozzák a képviselői és asszisztensi szabályzat szerinti munkájuk teljes körű gyakorlását; f) kéri az Unióban a szexuális zaklatással és visszaéléssel szemben folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i parlamenti állásfoglalásban (8) ajánlott intézkedések teljes körű végrehajtását, nevezetesen a valamennyi alkalmazott számára nyújtott zaklatásellenes képzések végrehajtását, a két zaklatás elleni bizottság külső ellenőrzését, valamint a két bizottság egy független bizottsággá történő összevonását, orvosok és jogászok állandó tagként való bevonásával; további támogatást kér a Parlamenten belüli zaklatási ügyek kezelésében illetékes további személyzet költségeinek fedezésére, külön szervezeti egységben egyesítve az orvosi, pszichológiai, jogi és humánerőforrás-gazdálkodási háttérrel rendelkező személyzetet, valamint a zaklatás áldozatai jogi és orvosi költségeinek fedezésére, a személyzeti szabályzat 24. cikkével összhangban; g) ismételten kéri a főtitkárt, hogy a SPAAK épület felújításával összefüggő előkészítő műszaki munkálatok vonatkozásában nyújtson be részletes becsléseket és költségkimutatást a 12,4 millió EUR-ra becsült kiadásokról; h) megismétli felhívását a videokonferenciák és egyéb technológiák nagyobb mértékű használatára a környezet védelme és erőforrások megtakarítása érdekében, különösen az alkalmazottak három helyszín közötti szolgálati útjainak csökkentése érdekében;