INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A javasolt rendelet célja annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam megfelelő eszközöket vezessen be a villamosenergia-válsághelyzetek megelőzésére, az azokra való felkészülésre és azok kezelésére. Még ott sem zárhatók ki a különböző körülmények (pl. szélsőséges időjárási viszonyok, rosszindulatú támadások, köztük kibertámadások, tüzelőanyaghiány) miatt előforduló villamosenergia-válsághelyzetek, ahol a piacok és a rendszerek megfelelően működnek. Ezen felül, mivel a villamosenergia-rendszerek integráltak, ahol válsághelyzet következik be, annak gyakran határon átnyúló hatása van. Bizonyos körülmények (pl. elhúzódó hideg idő vagy hőhullám) egyidejűleg több tagállamot is érinthetnek, és még a helyben kialakuló események is gyorsan átterjedhetnek a határokon.

A tagállamok jelenleg igen eltérő módon viselkednek a válsághelyzetek megelőzése, az azokra való felkészülés és azok kezelése terén. A nemzeti szabályok és gyakorlatok jellemzően csak a nemzeti összefüggésekre összpontosítanak, figyelmen kívül hagyva, hogy mi történik a határon túl. A nemzeti jogi keretek és meglevő gyakorlatok európai szintű értékelése megmutatta, hogy:

a)A tagállamok eltérő kockázatokat értékelnek;

b)A tagállamok eltérő intézkedéseket tesznek a válsághelyzetek megelőzésére és kezelésére, és az ilyen intézkedéseket eltérő időpillanatokban indítják be;

c)eltérők a szerepek és feladatkörök; továbbá

d)nincs közös megegyezés arról, hogy mi minősül válsághelyzetnek.

Emellett nagyon korlátozott az információ-megosztás és az átláthatóság abban, ahogy a tagállamok felkészülnek a villamosenergia-válsághelyzetekre és kezelik azokat. Például annak felismerésekor, hogy a villamosenergia-rendszerük súlyos terhelés alá kerülhet az elkövetkező hónapokban, a tagállamok gyakran tesznek intézkedéseket az átvitelirendszer-üzemeltetőikkel (TSO-k) együttműködve anélkül, hogy rendszerszinten tájékoztatnák egymást.

Ez a helyzet egy szabályozási hézag eredménye. A jelenlegi EU jogi keretek (2005/89/EK és 2009/72/EK irányelvek) csak általános célokat tűznek ki az ellátásbiztonság tekintetében, és a tagállamokra hagyják annak eldöntését, hogy ezt hogyan érik el. Így különösen: míg a szabályok megengedik, hogy a tagállamok válsághelyzetben „védintézkedéseket” tegyenek, nem határozzák meg, hogy a tagállamoknak hogyan kell felkészülniük az ilyen helyzetekre és kezelniük azokat.

A jelenlegi jogszabályok már nem tükrözik megfelelően napjaink összekapcsolt villamosenergia-piacát, miközben azon emelkedik a több tagállamot érintő válsághelyzetek valószínűsége.

Az e javaslathoz kapcsolódó hatásvizsgálatban azonosított problémák az alábbiakban foglalhatók össze:

1) a válsághelyzeti tervek és intézkedések kizárólag nemzeti súlypontúak;

2) hiányzik az információ-megosztás és az átláthatóság; és

3) nincs közös megközelítés a kockázatok azonosítására és értékelésére.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A javasolt rendelet kiegészíti a harmadik csomag rendelkezéseit, amiket párhuzamosan felülvizsgálnak. A felülvizsgált harmadik csomag célja, hogy javítsa a belső villamosenergia-piac működését többek között azzal, hogy nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé és korlátozza a termelési megfelelőségi támogatások terjedelmét többek között összehangolt európai hosszú távú erőforrásmegfelelőség-értékelések útján. Emellett célja, hogy a TSO-k közötti regionális szintű együttműködés javítása révén regionális operatív központok létrehozásával növelje a rendszerbiztonságot.

A javasolt rendelet rögzíti, hogy a tagállamoknak mit kell tenniük a válsághelyzetek megelőzése és kezelése érdekében, és hogyan kell e célból együttműködniük egymással, különösen azáltal, hogy közös módszereket biztosítanak a kockázatok felmérésére, nagyobb összehasonlíthatóságot és átláthatóságot nyújtanak az előkészítő szakasz és villamosenergia-válság során, továbbá biztosítják, hogy a villamos energia még válság esetén is eljusson oda, ahol a legnagyobb szükség van rá. Emellett a villamosenergia-ügyi koordinációs csoport révén keretet biztosít az ellátásbiztonsági kérdések szisztematikusabb figyelemmel kíséréséhez. Hozzájárul a harmadik csomag felülvizsgálatához annak biztosításával, hogy még válsághelyzetekben is elsőbbséget ad a piacalapú intézkedéseknek és hogy a piacok a lehető legtovább működjenek.