Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitális identitás, adatszuverenitás és az igazságos digitális átálláshoz vezető út az információs társadalomban élő polgárok számára

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2022/C 443/03)

Előadó: Dumitru FORNEA

Jogalap: az eljárási szabályzat 52. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Közgyűlési határozat: 2022.1.20. Illetékes szekció: „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2022.6.21. Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.7.14. Plenáris ülésszak száma: 571. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 179/1/3

1. Következtetések és ajánlások

1.1. A technológiai fejlődés, különösen pedig a digitális technológiák, a biotechnológiák és az elektronikus kommunikációs rendszerek fejlődése fontos lehetőségeket teremtett a gazdaságilag virágzó, befogadóbb és igazságosabb társadalmak megszilárdítására. Ezzel párhuzamosan azonban számos új, az emberiséget fenyegető veszély is kialakult.

1.2. Ahhoz, hogy megőrizzük az emberiség biztonságát, illetve a szükséges társadalmi szerkezetet ahhoz, hogy a világon mindenki teljes életet élhessen, gondoskodnunk kell arról, hogy a digitális és ipari forradalom nyomán megjelenő új irányítási eszközök ne vezessenek elnyomáshoz, és ne tehessék az egyének mindennapi életét a nem demokratikusan vezérelt digitális technológiai rendszerekben való kötelező részvétel függvényévé.

1.3. A közintézmények ki vannak szolgáltatva a tudáshoz, a szabadalmakhoz, a technológiákhoz és a befektetési alapokhoz közvetlenül hozzáférő nem állami szereplőknek. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) úgy véli, hogy minden jövőbeli szakpolitikai fejlesztésben helyet kell kapnia Európa technológiai szuverenitásának, és a jogszabályokat ki kell egészíteni konkrét és maradéktalanul alkalmazandó rendelkezésekkel, valamint minden tagállamban érvényes közös normákkal.

1.4. A technológiai fejlesztések számos polgár jogait és szabadságait érintik. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a személyes adatokat és biometrikus adatokat felhasználó összes ágazatra világos és az alapvető emberi jogokkal teljes mértékben összhangban álló szabályok vonatkozzanak, és kéri az általános adatvédelmi rendelet megfelelő frissítését.

1.5. Az EGSZB meggyőződése, hogy a digitális személyazonosságot, a digitális fizetési eszközöket, valamint a virtuális és kiterjesztett valóságon alapuló platformokat csak az ilyen technológiák megjelenése előtt megszokott fizikai létezésünk kiegészítő eszközeiként szabad alkalmazni, és nem szabad hagyni, hogy azok teljes mértékben és erőszakosan más olyan egzisztenciális minták helyébe lépjenek, amelyeket az emberiség évezredeken át fejlesztett és tökéletesített.

1.6. Az EGSZB kéri, hogy a digitális személyazonossághoz kapcsolódó valamennyi jövőbeli jogalkotási javaslat tartalmazzon egyértelmű diszkriminációellenes rendelkezéseket, és teljes mértékben ellenzi egy olyan rendszer bevezetését, amely szoros megfigyelés alatt tartja az európai polgárokat, nyomon követi őket és/vagy ellenőrzi a tevékenységeiket és viselkedésüket. Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy teljes körűen be kell vonni a szervezett civil társadalmat a megvalósítás folyamatába.

1.7. Az EGSZB arra a következtetésre jutott, hogy minden olyan kezdeményezésnek, amelynek célja a polgárok integrálása az európai digitális személyazonosító rendszerbe, hatásvizsgálatokon és átfogó szociológiai felméréseken kell alapulnia. A végső döntést csak a polgárok tájékoztatáson alapuló, szabadon kifejezett jóváhagyásával szabad meghozni.

1.8. Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós polgárok által elfogadott, méltányos digitális társadalom demokratikus úton történő kialakításához az Európai Bizottságnak hatásvizsgálatokat kell végeznie a következők kapcsán: — a globális technológiai infrastruktúra fenntartásához a hét minden napján, napi 24 órában szükséges rendkívül nagy mennyiségű energia, amellyel biztosítható az emberi társadalom kritikus és stratégiai funkcióit ellátó digitális rendszerhez való folyamatos és biztonságos hozzáférés, — az emberi interakciók digitalizálásának és automatizálásának hatása az életminőségre és a munkafeltételekre, különösen az emberi kapcsolatok, az elmagányosodás, a mentális egészségügyi problémák, a kognitív és érzelmi intelligencia csökkenése, valamint a társadalmi elidegenedés fokozott kockázata szempontjából, — azok a politikai, gazdasági és társadalmi intézkedések, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a társadalom alkalmazkodni tudjon a munkaerőpiacon bekövetkező, drámai léptékű mennyiségi változásokhoz, — a kiberbiztonság abban a kontextusban, hogy változatosabbá és összetettebbé vált a hekkerek tevékenysége, miközben a dolgok internetének egyre gyorsabb fejlődése jellemezte környezet sebezhetővé és átjárhatóvá teszi a hozzáférési protokollokat.

1.9. Az EGSZB úgy véli, hogy az adatbiztonság nem képezheti alku tárgyát, és csalódott amiatt, hogy a jövőbeli európai digitális személyiadat-tárca biztonsága nem élvez elsődleges prioritást az Európai Bizottság jogalkotási javaslatában.

1.10. Az EGSZB úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciával foglalkozó összes uniós jogalkotási javaslatban egyértelműen rendelkezni kell az esetleges működési hibákkal kapcsolatos teljes körű elszámoltathatóságról. Meg kell találni a megfelelő egyensúlyt az üzleti titkok védelme, illetve az átlátható és nyomon követhető fejlesztések biztosítása között.

1.11. Az EGSZB volt az első olyan európai intézmény, amely emberi vezérlésű („human in command”) megközelítést szorgalmazott, és ismételten hangsúlyozza, hogy ennek biztosításához többszintű ellenőrzésre van szükség.

1.12. Az EGSZB teljességgel ellenzi a magántulajdonú arcfelismerési adatbázisok bűnüldözéstől eltérő célokra történő használatát és a társadalmi pontozási rendszerek bármely típusát, mivel ezek sértik az Unió alapvető értékeit és jogait.

1.13. Az EGSZB meggyőződése, hogy az Unióban előállított adatokat az Unió területén kell tárolni, és védeni kell őket a területen kívüli hozzáféréstől. Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy mind a személyes, mind a nem személyes adatok esetén be kell vezetni az adathasználatra vonatkozó, tájékoztatáson alapuló jóváhagyást, és ismételten kéri az általános adatvédelmi rendelet frissítését e tekintetben.

1.14. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki a tagállamok közötti, egyre növekvő egyenlőtlenségek és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok védelmének hiánya miatt, és ismételten kéri, hogy az Unió kötelezze el magát a digitális társadalmi befogadás mellett, amely senkit nem hagy hátra. Kiemelt figyelmet kellene fordítani az idősebb generációra.

1.15. Az EGSZB kéri, hogy hozzanak létre egy erős európai digitális oktatási rendszert, amely fel tudja készíteni a munkaerőt a technológiai kihívásokra, és segíteni tud nekik abban, hogy magas színvonalú munkahelyet találjanak. Minden tagállamban be kell vezetni digitális jártasságot javító programokat, egész életen át tartó digitális tanulási programokat, a digitalizáció fogalmaival kapcsolatos oktatást és gyakorlati képzéseket.

1.16. Az EGSZB úgy véli, hogy kulcsfontosságú a munkavállalók bevonása a digitális átállás folyamatába, mert így megérthetik a jövőben várható kockázatokat és lehetőségeket, és ezáltal lehetőség nyílik a tudás átadására, valamint új készségek megszerzésére.

2. Háttér

2.1. Az európai polgárok érdeklődnek a digitális technológiai megoldások alkalmazásával kapcsolatos fejlesztések iránt, mivel ezzel egyszerűsödhetnek a hatósági ügyekhez szükséges adminisztratív eljárások és a társadalom mindennapjai. A vélemény célja, hogy felhívja a nemzeti és európai döntéshozók figyelmét a szervezett civil társadalom aggodalmaira a digitális technológiák gyorsított bevezetéséből adódó lehetséges káros társadalmi hatásokkal kapcsolatban.

2.2. A Covid19-világjárvány felgyorsította a társadalmak digitális transzformációját, és rákényszerítette a polgárokat, hogy elkezdjenek új technológiákat alkalmazni a munka, a tanulás és más mindennapos tevékenységek során. A világjárvány lehetőséget teremtett a vállalkozások és a polgárok számára a digitális korszerűsítésre és a fejlődésre.

2.3. A digitális személyazonosság széles körű bevezetésének előnyeit részletesen ismertetik az európai intézmények és globális nemzetközi szervezetek különböző dokumentumai. A legfrissebb ilyen dokumentum az európai digitális személyazonosság keretének létrehozásáról szóló, 2021. június 3-án közzétett rendeletjavaslat ( 1 )

2.4. Az Európai Bizottság célja, hogy egy, a jelenlegi keret felülvizsgálatán alapuló európai digitális személyazonossági keretről gondoskodjon, amelynek segítségével 2030-ra a polgárok legalább 80 %-a rendelkezhet valamilyen, az alapvető közszolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító elektronikus személyazonossági megoldással ( 2 ) . Biztosítani kell a hatóságoknak az ahhoz szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat, hogy képesek legyenek a digitális technológiai fejlesztések integrálására és ellenőrzésére.

2.5. Ennek bizonyítékaként meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság által 2021-ben közzétett, a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) ( 3 ) szerint 2020-ban az emberek 56 %-a rendelkezett legalább alapvető digitális készségekkel. Az Unió lakosságának jelentős része azonban még nincs birtokában az alapvető digitális készségeknek, annak ellenére, hogy a legtöbb munkához szükség van ezekre. Sok polgár állítja, hogy rendelkezik digitális készségekkel, de alaposabban megvizsgálva ez mindössze annyit jelent, hogy alapszinten használni tudják az internet által kínált lehetőségeket (böngészés és a közösségi hálózatokon való kapcsolattartás), valamint a Microsoft Office vagy a Mac operációs rendszer szoftvercsomagjait.

2.6. A mesterséges intelligenciával kapcsolatban az Európai Beruházási Bank által nemrég közzétett tanulmány ( 4 ) azt mutatja, hogy Európa továbbra is le van maradva a világ többi gazdasági nagyhatalma mögött. A tanulmányból kiderül, hogy a mesterséges intelligenciára és a blokklánc-technológiákra irányuló, éves szinten 25 milliárd EUR értékű sajáttőke-befektetések több mint 80 %-a az Egyesült Államokból és Kínából származik. Az EU részesedése mindössze 7 %, és a teljes beruházási hiány évi 5 és 10 milliárd EUR között mozog.

2.7. Az Európai Bizottság javaslatot tett a beruházási hiány felszámolására: e célból évi 1 milliárd EUR-t biztosít a mesterséges intelligenciára irányuló beruházásokhoz, amely összeget ki kell egészíteni magánberuházásokkal és a tagállamok saját erőforrásaival. A cél az, hogy az előttünk álló évtized során a beruházások értéke elérje az évi 20 milliárd EUR-t ( 5 )

3. Általános megjegyzések

3.1. A technológiai fejlődés általában, különösen pedig a digitális technológiák, a biotechnológiák és az elektronikus kommunikációs rendszerek elmúlt két évtized során tapasztalt fejlődése hatalmas lehetőségeket teremtett világszerte a gazdaságilag virágzó, befogadóbb és igazságosabb társadalmak megszilárdítására.

3.2. Ezzel párhuzamosan azonban – egy új társadalmi szerződés és a káros hatású új technológiákhoz igazított szabályozási keret hiányában – számos új, az emberiséget fenyegető veszély is kialakult (mint például az automatizálás fejlődése és bevezetése miatt megszűnő munkahelyek, a magánélet tiszteletben tartásához való jog megsértése, a rossz minőségű adatok okozta algoritmikus torzítás, a piaci volatilitás stb.), különösen mivel a globális technológiai óriáscégek folyamatosan termékeik és szolgáltatásaik erőszakos terjesztésére törekednek, megkerülve azokat a hatályos jogszabályokat, amelyek nemzetközi és nemzeti szinten garantálják az alapvető emberi jogokat.

3.3. A nemzetközi és nemzeti kormányzati intézmények ki vannak szolgáltatva a tudáshoz, a szabadalmakhoz, a technológiákhoz és a befektetési alapokhoz közvetlenül hozzáférő nem állami szereplőknek, mivel az ilyen intézmények dolgozói gyakran nincsenek tisztában az új technológiák által a polgárok és a fogyasztók jogaira gyakorolt teljes társadalmi hatással. Az EGSZB meggyőződése, hogy minden jövőbeli szakpolitikai fejlesztésben helyet kell kapnia az Unió technológiai szuverenitására vonatkozó megfontolásoknak.

3.4. Az EGSZB kéri, hogy pontosítsák a jogszabályokat, és egészítsék ki őket konkrét és maradéktalanul alkalmazandó rendelkezésekkel, valamint minden tagállamban érvényes közös normákkal, amelyek a kapcsolódó felelősségi körökre is kiterjednek, tekintettel arra, hogy a digitális személyazonossághoz kapcsolódó technológiákat többnyire mesterséges intelligencia és számítógépes algoritmusok vezérlik, amelyek nem vonhatók felelősségre az elkövetett hibákért.

3.5. Már eddig is számos olyan esetet dokumentáltak és tanulmányoztak részletesen, amikor a számítógépes algoritmusok és a mesterséges intelligencia által hozott hibás döntések miatt érte kár az embereket, és igazságtalanul ítélték el őket. Például a biztonsági és rendvédelmi erők döntéshozóit félrevezethetik az olyan számítógépes algoritmusokból származó hibás eredmények, mint a mesterséges intelligencia, az arcfelismerés, a gépi tanulás, az adatelemzés és -előrejelzés, a munkaidő-nyilvántartás és pontozás stb. Ez rengeteg polgár jogaira és szabadságaira hatással van.

3.6. A digitális személyazonosságra és a kapcsolódó technológiákra vonatkozóan kidolgozandó jogszabályoknak ezért elsősorban a teljes átláthatóságon, a felhasználók korrekt és teljes körű tájékoztatásán, illetve szabad és tájékoztatáson alapuló jóváhagyáson kell alapulniuk, és teljes védelmet kell biztosítaniuk többek között a mobil távközlési hálózatokhoz és eszközökhöz kapcsolódó összes kibersebezhetőséggel szemben. E célból az EGSZB kéri, hogy a személyes és személyazonosító adatokat felhasználó összes ágazatban – például a digitális személyazonosság, az 5G mobil távközlési hálózatok, a mesterséges intelligencia stb. esetén – vezessenek be határozott és világos, az alapvető emberi jogokkal teljes mértékben összhangban álló szabályozást.

4. Részletes megjegyzések

Digitális személyazonosság

4.1. A digitális azonosítás európai bevezetése kapcsán központi jelentősége van az adatkezelésnek a polgárok és magánéletük védelmének biztosítása érdekében. Gondoskodni kell az általános adatvédelmi rendelet teljes körű betartásáról.

4.2. Az EU-ban végrehajtott valamennyi program és szakpolitika középpontjában az európai polgárok állnak. Az EGSZB nagyra értékeli és támogatja a valamennyi európai polgár számára létrehozandó digitális személyazonosságról közzétett európai bizottsági javaslatot ( 6 ) , amelynek értelmében lehetővé kell tenni az egyének számára annak eldöntését, hogy kívánják-e használni a digitális azonosítást. Ezzel együtt az EGSZB úgy véli, hogy a dokumentumban nem kap elegendő hangsúlyt az olyan polgárok kirekesztésének hatása, akik nem élnek a digitális azonosítás lehetőségével, és ragaszkodik ahhoz, hogy a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez és a lecsatlakozáshoz való jogot egyértelműen érvényesítsék az uniós jogszabályokban.

4.3. Az EGSZB kéri, hogy a témához kapcsolódó valamennyi jövőbeli jogalkotási javaslat tartalmazzon egyértelmű diszkriminációellenes rendelkezéseket. Függetlenül attól, hogy milyen okból – például adatvédelmi megfontolásból, az anonimitás megőrzése érdekében vagy más miatt – dönt úgy egy polgár, hogy nem használja a digitális azonosítást, nem szenvedhet hátrányt az aktív felhasználókhoz képest, és nem marginalizálódhat. Az egyéni adatoknak mindig az adott személy tulajdonában kell maradniuk, és a digitális azonosítás bevezetésére csak az emberi jogok egyidejű védelme mellett kerülhet sor. Az adatvédelemnek, az adatbiztonságnak és a magánélet tiszteletben tartásának garantálása érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy az uniós polgárok digitális személyazonosságát minden tagállamban egy, az állam felügyelete és a nemzeti parlamentek demokratikus ellenőrzése alatt álló közigazgatási szerv kezelje.

4.4. A digitális azonosítás európai bevezetésének azt a célt kell szolgálnia, hogy biztonságos és egyszerű konnektivitást tegyen lehetővé a fogyasztók számára. Egyebek mellett fejlettebb adat- és közszolgáltatások nyújtását, jobb célzott kormányzati programokat és hatékonyabban működő hitelpiacot kell biztosítania. Az EGSZB támogatja egy ilyen forgatókönyv megvalósulását. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy a digitális azonosítás bevezetése egy sor kockázattal jár a magánélet védelme és az adatvédelem terén, és teljes mértékben ellenzi egy olyan rendszer bevezetését, amely szoros megfigyelés alatt tartja az európai polgárokat, nyomon követi őket és/vagy ellenőrzi a tevékenységeiket és viselkedésüket.

4.5. A kiberbiztonság fontos szempont a végrehajtás kapcsán, mivel magas a kockázata annak, hogy fontos személyes és pénzügyi adatokat törnek fel. Az EGSZB érdeklődéssel várja a jogszabályjavaslat végleges változatát és a tagállamok 2022. októberre várható megállapodását a normákkal, a műszaki előírásokkal és az interoperabilitási szempontokkal kapcsolatban. Az EGSZB úgy véli, hogy teljes körűen be kell vonni a szervezett civil társadalmat – többek között a szociális partnereket, a nem kormányzati szervezeteket és a tudományos világot – a megvalósítás folyamatába.

4.6. A digitális azonosítás bevezetésével kapcsolatban továbbra is a csalás jelenti az egyik legnagyobb kockázatot. Meg fognak sokszorozódni a napjainkban is mindenkit elérő adathalász üzenetek, és Európa legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjait fogják megcélozni. Az EGSZB úgy véli, hogy nem számszerűsítették kellőképpen az ehhez kapcsolódó biztonsági problémákat, és csalódott amiatt, hogy a jövőbeli digitális tárca biztonsága nem a legfontosabb kérdésként szerepel az európai digitális személyazonosság keretének létrehozásáról szóló európai bizottsági javaslatban. Történtek már csalások szintetikus személyazonossággal a világ más tájain, ahol hasonló rendszereket vezettek be, és az EU-nak még a digitális személyazonosság bevezetése előtt a magáévá kell tennie és kezelnie kell ezeket a problémákat. Az EGSZB tehát úgy véli, hogy az adatbiztonság nem képezheti alku tárgyát.

MI – mesterséges intelligencia

4.7. A digitális egységes piacnak szüksége van a mesterséges intelligencia fejlődésére. A mesterséges intelligencia olyan algoritmusokon alapul, amelyek hatalmas mennyiségű személyes adatot és metaadatot igényelnek. A társadalomnak részesülnie kell azokból az előnyökből, amelyek a technológiai fejlesztésekből és az algoritmusalapú alkalmazott tudományokból származnak. Az MI-technológiák bevezetése során biztosítani kell azonban, hogy a történelmileg marginalizálódott közösségek is képesek legyenek az ilyen programok kezelésére, és hogy ne súlyosbodjanak a fennálló társadalmi egyenlőtlenségek.

4.8. Az EGSZB volt az első olyan európai intézmény, amely emberi vezérlésű („human in command”) megközelítést szorgalmazott a mesterségesintelligencia-rendszerek kezelése kapcsán ( 7 ) . Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy az embereké legyen az utolsó szó, és hogy az emberek teljes mértékben ellenőrzésük alatt tartsák a gépi fejlesztések nyomán megjelenő döntéshozatali folyamatokat.

4.9. A szellemi tulajdon védelme érvként használható fel átláthatatlan mesterségesintelligencia-fejlesztésekhez. Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt az üzleti titkok védelme, illetve az átlátható és nyomon követhető fejlesztések biztosítása között. Ezenkívül a mesterséges intelligenciával foglalkozó összes uniós jogalkotási javaslatban egyértelműen rendelkezni kell az esetleges hibákkal kapcsolatos elszámoltathatóságról, és elő kell írni a fejlesztők, a kódolók, a mesterségesintelligencia-tervezők és a jogos tulajdonosok felelősségét.

4.10. Az EGSZB véleménye szerint az MI-technológiákat társadalmilag fenntartható módon kell bevezetni, figyelembe véve az emberi jogokat, az európai értékeket, a nemek közötti egyenlőséget, a kulturális sokszínűséget, a hátrányos helyzetű csoportok érdekeit és a szellemi tulajdonjogokat.

4.11. Az általános adatvédelmi rendelet további fejlesztésre szorul annak biztosítása érdekében, hogy az algoritmusok teljes körűen megfeleljenek az európai jognak és tiszteletben tartsák azt, és az EGSZB kéri, hogy dolgozzanak ki közös etikai szabályokat, amelyek szabad hozzáférést biztosítanak az algoritmusok forráskódjához.

4.12. A mesterséges intelligencia hozzájárulhat az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célok eléréséhez, de azt is figyelembe kell venni, hogy az ilyen digitális rendszerek rengeteg energiát fogyasztanak, és a külső költségek internalizálásához más kihívások is kapcsolódnak. Az EGSZB javasolja, hogy intenzívebben kövessék nyomon ezt a szempontot, és kéri, hogy a digitális vállalatok tegyenek előrelépéseket a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése terén.

4.13. Az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a védelem vagy a kiberbiztonság, garantálni kell, hogy az emberek ellenőrzésük alatt tudják tartani a robotokat, és az EGSZB szorgalmazza, hogy hozzanak létre uniós szinten egy nagyon pontosan meghatározott keretet ennek biztosítására, az automatizált döntéshozatali rendszerek hibáinak orvoslása érdekében pedig mindig legyen lehetséges az emberi beavatkozás.

4.14. Az EGSZB teljességgel ellenzi a magántulajdonú arcfelismerési adatbázisok bűnüldözéstől eltérő célokra történő használatát és a társadalmi pontozási rendszerek bármely típusát, mivel ezek sértik az Unió alapvető értékeit és jogait.

4.15. A társadalmi vonatkozásokat illetően az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztései rendkívül nagy hatással lesznek a munkaerőpiacokra, és esetleg munkanélküliségi válságot eredményeznek. Ezenkívül befolyásolhatják az emberi viselkedést is, és lustasághoz, illetve felszínességhez vezethetnek.

Nagy adathalmazok (big data)

4.16. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által 2022. februárban kibocsátott adatmegosztási jogszabályt ( 8 ) , és a személyes adatok átlátható kezelését biztosító etikai keretként tekint rá, amely teljes mértékben az adatokat előállító polgárok és vállalkozások kezébe helyezi az irányítást. Lehetővé teszi továbbá, hogy az adatokat nagyobb számú érdekelt fél és polgár tudja felhasználni, ami fokozza az előnyöket a fogyasztók, a vállalkozások és a hatóságok számára, és ezáltal megalapozza a méltányos adatgazdaságot.

4.17. Napjainkban hatalmas adatmennyiségek állnak a hatóságok és néhány technológiai óriáscég – például a Google, a Facebook (Meta), a TikTok vagy az Amazon – rendelkezésére. Sajnos azonban jelenleg csak korlátozott számú érdekelt fél élvezi a nagy adathalmazok előnyeit, és az EGSZB aggodalmát fejezi ki az Unió területén előállított adatok Európán kívüli tárolása, feldolgozása és értékteremtő hasznosítása miatt ( 9 ) . Az EGSZB úgy véli, hogy az EU digitális szuverenitása nehezen valósítható meg, ha nem léteznek saját uniós digitális technológiai óriáscégek, illetve ha az európai adatokat nem uniós területen tároljuk és nem védjük meg a területen kívüli hozzáféréstől.

4.18. Az új kihívásokra felkészült versenypolitika című európai bizottsági közleményt A nagy adathalmazok kezelése során mindig tiszteletben kell tartani az Európai Unió Alapjogi Chartájának ( 10 ) 21. cikkében foglalt emberi jogokat, különösen ha döntéshozatali folyamathoz használnak algoritmusokat. Az uniós székhelyű felhőszolgáltatóknak csak kis részesedésük van az elsősorban egyesült államokbeli vállalatok által dominált nemzetközi piacon. Ez versenyhátrányt jelent az Unió számára, és korlátozza az adatfeldolgozási piacba történő beruházási lehetőségeket. Csökkenti továbbá a nagyvállalatok versenyképességét, valamint növekedési és piacszerzési lehetőségeit, és megakadályozza a kkv-k bővülését. Az EGSZB üdvözlicímű európai bizottsági közleményt ( 11 ) és azt, hogy az Unió jövőbeli versenyjogi keretének átalakítása kapcsán nagy hangsúlyt kapott a digitális transzformáció.

4.19. Az EGSZB úgy véli, hogy mind a személyes, mind a nem személyes adatok esetén be kell vezetni az adathasználatra vonatkozó, előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyást. Az EGSZB ismételten kéri az általános adatvédelmi rendelet frissítését e tekintetben.

Igazságos digitális átállás és digitális jártasság az Unióban

4.20. Az EGSZB megjegyzi, hogy a munkaerőpiac átalakulóban van, és a gazdaság egyre több ágazata panaszkodik a szakképzett és képesített munkaerő hiányára. Arra is felhívja a figyelmet, hogy egyre kevesebb a képesítés, és hiány van a különleges know-how és szakértelem terén.

4.21. Az EGSZB már korábbi véleményeiben is kérte, hogy az Unió kötelezze el magát a digitális társadalmi befogadás mellett, amely senkit sem hagy hátra. Több év elteltével egyre növekednek a tagállamok közötti egyenlőtlenségek, és továbbra sem élveznek védelmet a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok, különösen a leginkább kitett csoport: az idősek.

4.22. Az EGSZB aggódik az EU-ban tapasztalható digitális szakadék miatt, és kéri, hogy összehangolt módon, az összes tagállamban hajtsanak végre digitális jártassági programokat, az egész életen át tartó digitális tanulás pedig váljon általánossá az EU-ban, gondolva itt a nyílt forráskódú megoldásokra is a kereskedelmi célúak alternatívájaként. A digitális készségek megteremtése a megfelelő fogalmak megismerését célzó oktatóprogramokkal kezdődik, és gyakorlati képzésekkel ér véget.

4.23. Kulcsfontosságú a munkavállalók bevonása a digitális átállás folyamatába, hogy megérthessék a jövőben várható kockázatokat, de egyúttal a lehetőségeket is. Az átalakulóban lévő munkahelyi környezetek szükségessé teszik a tudás átadását és új készségek megszerzését, továbbá jobb munkafeltételeket követelnek meg a digitális munkaplatformokon keresztül dolgozó munkavállalók számára.

4.24. Az EGSZB kéri, hogy hozzanak létre egy erős európai digitális oktatási rendszert, amely fel tudja készíteni a munkaerőt a technológiai kihívásokra, és segíteni tud nekik abban, hogy magas színvonalú munkahelyet találjanak, ezzel kapcsolatban pedig emlékeztet az európai szociális partnerek digitalizációról szóló keretmegállapodására.

4.25. Az EGSZB már több ízben kérte, hogy a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) terén tegyék még megbízhatóbbá a kompetenciákat ( 12 )

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 910/2014/EU rendeletnek az európai digitális személyazonosság keretének létrehozása tekintetében történő módosításáról, COM(2021) 281 final.

(2) Digitális személyazonosság valamennyi európai polgár számára.

(3) https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi.

(4) Az EBB tanulmánya: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy.

(5) Európai Bizottság – A European approach to artificial intelligence.

(6) Digitális személyazonosság valamennyi európai polgár számára, COM(2021)281 final.

(7) HL C 288., 2017.8.31., 1. o.

(8) Az Európai Bizottság adatmegosztási jogszabálya.

(9) Az Eurostat jelentése szerint 2020-ban az uniós vállalkozásoknak mindössze 36 %-a használt felhőszolgáltatásokat, többségükben e-mailezésre és adattárolásra, és mindössze a felhőszolgáltatást biztosító vállalatok 19 %-ának vették igénybe a szolgáltatásait.

(10) HL C 326., 2012.10.26., 391. o.

(11) Az Európai Bizottság közleménye: A competition policy fit for new challenges, COM(2021) 713 final.

(12) HL C 14., 2020.1.15., 46. o., HL C 10., 2021.1.11., 40. o., HL C 228., 2019.7.5., 16. o., HL C 75., 2017.3.10., 6. o., HL C 374., 2021.9.16., 11. o.