EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.7. 
SEC(2011) 1485 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az egyrészr ől az Európai Unió, másrészr ől Grönland és a Dán Királyság közötti 
kapcsolatokról 
 
mely kiterjed az egyrészr ől az Európai Unió, másrészr ől Grönland és a Dán Királyság 
közötti kapcsolatokról szóló tanácsi határozat végrehajtási rendeletére 
 
{COM(2011) 846 végleges} 
{SEC(2011) 1484 végleges}  
 
HU 2   HU 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A 2006/526/EK tanácsi határozat  meghatározza a felek közötti együttm űködés keretét a 
halászattól különböz ő ágazatokban a 2007–2013 id őszakra vonatkozóan. A határozat 
kiköti, hogy a Grönlandnak nyújtott támogatásnak  olyan területekre kell irányulnia, mint 
a) az oktatás és képzés; b) az ásványi készletek;  c) az energia, d) a turizmus és kultúra; e) 
a kutatás; f) az élelmiszer-biztonság. Az együttm űködés jelenlegi pénzügyi keretben 
meghatározott központi területe az oktatás és a szakképzés . A felek közötti 
szakpolitikai párbeszéd  nem korlátozódik az  oktatásra és a szakképzésre, hanem 
kiterjed az általános társad almi-gazdasági helyzetre is. 
Grönland a területét tekintve megközel íti Európa területét, 18 városban él ő 56 000 
lakossal. Egyik város lakossá ga sem haladja meg a 16 000 f őt. Tekintettel Grönland 
geostratégiai jelent őségére , melyet az EU partnereként és az Északi-sarkvidéki 
Tanácsban tölt be, továbbra is fontos a partnerség melletti tartós elkötelezettség  
megerősítése. 
Grönland sajátos gazdasági és társadalmi strukturális problémákkal  küzd, melyek a 
következők: a) a behozatal magas szintje; b)  az export nagymértékben a halászati 
ágazattól függ; c) Grönland költségvetési hiánya a dán és uniós támogatások nélkül évente meghaladná a GDP 30 %-át.  Amellett, hogy az EU-Grönland partnerség  2013 
végén lejár , a jelenlegi partnerség reformját azok a kihívások is indokolják, amelyekkel 
Grönland és az EU egyaránt szembenéz.  Ezek közé tartoz ik többek között a globális 
kérdések  megjelenése (pl. az éghajlatváltozás növekv ő hatása az emberi tevékenységekre 
és a környezetre, tengeri szállít ás, kutatás és innováció).  
A sokrétű új kihívások és lehet őségek kezeléséhez szükséges a grönlandi közigazgatás 
képességeinek és kapacitásainak javítása  annak érdekében, hogy az ország képes 
legyen a szakpolitikák és stra tégiák meghatározására és végrehajtására. Grönland jelenleg 
erősen függ a dán köztisztvisel őktől és a más északi országokból származó, rövid 
időtartamra felvett munkaer őtől. 
Végezetül, a grönlandi IKT (információs és kommunikáci ós technológia) – ideértve 
az információs rendszereket is –  további fejlesztésre szorul az ágazati politikákkal és a 
makrogazdasági fejleményekkel kapcso latos adatok pontossága és az id ő
ben történ ő 
adatszolgáltatás érdekében. 
2. SZUBSZIDIARITÁSELEMZÉS  
A globalizált környezetben a különböz ő uniós bels ő szakpolitikák (éghajlatváltozás, 
környezetvédelem, északi-sarkvidéki politika, energia, migráció, nyersanyagok, innováció stb.) egyre inkább beépülnek az EU küls ő tevékenységébe, és az Európa 2020 
stratégiával és az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődéssel összhangban a bels ő és a 
külső tevékenységek kölcsönös meger ősítésére van szükség. 
 
HU 3   HU Északi-sarkvidéki országként Grönland t ovábbá azon országok közé tartozik, amelyek 
leginkább ki vannak téve az égha jlatváltozásnak. Az éghajlat változás jelentette kihívás 
kezelésének képessége dönt ő hatásokat gyakorol az ország ga zdasági jólétére. Az EU-nak 
aktívan meg kell osztania Grönlanddal az olyan intézkedések és szakpolitikák 
kidolgozása során nyert tapaszta latait, mint az éghajlatváltozá shoz való alkalmazkodás és 
az enyhítési aspektusok. 
3. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
Az új partnerség kontextusában a Grönla nd és az EU közötti párbeszédet ki kell 
terjeszteni más területekre is. Az olyan globális kérdések , mint az éghajlatváltozás és a 
környezet, a tengeri szállítá s, a kutatás és innováció, globális válaszokat  igényelnek, 
melyeknek figyelembe kell venniük Grönla nd geostratégiai hely zetét, és az EU 
érdekében a felek közötti együttm űködést. 
Azok a strukturális gyengeségek, amel yekkel Grönland szembenéz, fokozott 
elkötelezettséget igényelnek a nemzeti hatóságok részér ől a szükséges szakpolitikák 
kidolgozásához és végrehajtásához. E szakpo litikáknak strukturális változásokat kell 
előmozdítaniuk és mérhet ő hatásokat kell el őidézniük, lehet ővé téve a gazdaság 
diverzifikációját  és a hosszú távon fenntartható társ adalomba való átmenetet. Az EU-
nak támogatnia kell Grönlandot  a vonatkozó szakpolit ikák kidolgozásában  azáltal, 
hogy szakértelmet bocsát rendelkezésre és cé lirányosabb párbeszédet folytat azokról az 
együttműködési területekr ől, amelyekr ől a felek megegyeztek (pl. oktatás, természeti 
erőforrások és nyersanyagok, északi-sa rkvidéki kérdések stb.). 
4. SZAKPOLITIKAI OPCIÓK  
0 opció: „Zéró opció” – nincs pénzügyi eszköz az EU/Grönland partnerség részére  
1. opció: A status quo meg őrzése az EU/Grönland partnerségben  
A 2007–2013 közötti EU/Grönland partnerség cé lja egy átfogó partnerség, melynek a 
felek által meghatározott feladata  az EU és Grönland közötti jöv őbeni kapcsolatok 
szélesítése és meger ősítése, a Grönlandon jelentkez ő halászati és strukturális fejl ődési 
problémák fontosságának figyelembe vétele mellett. 
2. opció: Az EU/Grönland partnersé g jelenlegi struktúrájának meg őrzése, azonban 
annak hozzáigazítása a meger ősített partnerség követelményeihez  
A partnerség hatókörének kiterjesztése  többek között a következ ő kérdésekre: északi-
sarkvidéki kérdések, éghajlatváltozás, környeze t és biológiai sokféles ég. A párbeszédet ki 
kell terjeszteni az élelmezés-biztonsági kérdés ek, az energiatárolás, valamint a kutatási és 
innovációs kapacitással kapcsolatos ig ények integrálására is. Az együttm űködés olyan új 
területekre való kiterjesztése , mint az éghajlatváltozás, a biztonságos és fenntartható 
energia (ideértve az energi át, a kutatást és innovációt), valamint a természeti 
erőforrásokat – ideértve a nyersanyagokat – érint ő megerősített együttm űködés dönt ő 
fontosságúak az EU ipara és Grönland gazdaságának fenntartható fejl ődése számára. 
 
HU 4   HU Ezek a területek az EU számára egyre fontos abbak, és e területek alakulását a feleknek 
teljes figyelemmel kell kísérniük. A finanszírozás alkalmazási körét illet ően fontolóra 
kell venni a szakértelem biztosításának lehet őségét, ami el őmozdítaná a kapacitásépítést 
és lehetővé tenné a grönlandi közigazgatás  számára azoknak a képességeknek az 
elsajátítását, amelyekre leginkább szükség van. 
3. opció: Új eszköz  
Ez az opció és annak hatásai nem ké pezték részletes elemzés tárgyát. 
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
a) 0 opció – „Zéró opció”  
Gazdasági, társadalmi és környezeti hatás  
A jelenlegi partnerség keretében a gr önlandi oktatási program támogatásának 
megszüntetése negatív hatást fog gyakorolni  az elért haladásra. A grönlandi oktatási 
program támogatása nélkül az oktatás min őségének javulása okozta hatás nem fog 
elégségesen hozzájárulni Grönland fenntartható fejl ődéséhez, és negatív hatást 
gyakorolna más olyan kérdésekre, mint pl. a környezeti tudatosság. 
b) 1. opció: „Status quo” vagy „nincs változás”  
Gazdasági, társadalmi és környezeti hatás  
Az oktatás és a szakképzés támoga tásának várható folytatása a 2014–2020 id őszakban a 
tervek szerint folyamatos eredményeket hoz és hozzájárul Grönland gazdaságának fejlődéséhez. 
Figyelembe véve azt, hogy a grönlandi gazdasá got diverzifikálni kell,  az oktatás pozitív 
hatást fog gyakorolni a gazd aságra, mivel olyan munkaer őt hoz létre, amely megfelel ő 
képességekkel rendelkezik az olyan kihívás okkal szembeni helytá lláshoz, amelyek az 
elsősorban halászatközpontú gazdas ág diverzifikáltabb gazdas ággá alakításával járnak. A 
több és jobb oktatás közép- és hosszútávon várhatóan pozi tív hatást gyakorol Grönland 
társadalmára. A képességfejlesztés és az oktat ás javítása révén várhatóan javulni fognak 
az olyan területekkel kapcsolatos ismeretek és  tudatosságnövelés, mi nt az egészséggel és 
a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések. 
c) 2. opció – Meger ősített EU/Grönland partnerség
 
Gazdasági, társadalmi és környezeti hatás  
Az EU és Grönland közötti partnerség olyan más, érdekl ődésre számot tartó területekre 
való kiterjesztése, mint az „éghajlatváltozás-kutatás”, a „környezet”, a „biológiai 
sokféleség”, a „északi-sarkvidéki kérdések”, a „természeti er őforrások és nyersanyagok”, 
előmozdítja Grönland felkészítését arra, hogy me ghatározza és végrehajtsa az ezeken a 
 
HU 5   HU területeken szükséges intézkedéseket, és pozitív gazdasági hatást eredményez azáltal, 
hogy javítja a munkaer ő képzettségét és diverzif ikáltabb gazdaságot teremt. 
 
HU 6   HU 6. AZ OPCIÓK ÖSSZEVETÉSE  
A következ ő táblázat összefoglalja a különböz ő opciók el őnyeit és hátrányait 
  Hatások  
Gazdasági hatás  
Társadalmi hatás  
Környezeti hatás  
Nagyobb 
koherencia  
Hatékonyságnöve
kmény  
0. - Nincs eszköz       
1. - Nincs változás a jelenlegi helyzethez 
képest  0 0 0 0 0 
2. - Felülvizsgált eszköz  + + + + + Opciók  
3. - Új eszköz vagy eszközök  N/A N/A N/A N/A N/A 
 
A fenti elemzés alapján a 2. opciót részesítjük el őnyben. A meger ősített partnerség 
elismerné Grönlandnak az Északi-sarkvi déken betöltött geostratégiai jelent őségét, az 
éghajlatváltozás következményeként az or szág gazdaságában és a környezettel 
kapcsolatos kérdésekben bekövetk ezett változásokat, emellett kiemeli az EU és Grönland 
közötti tartós kapcsolatok fenntartása melletti elkötelezettséget. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A jelenlegi partnerség kontextusában a fele k számos mutatóban egyeztek meg, melyek 
lehetővé teszik a grönlandi gazdaság és társadalom átfogó fejl ődésének figyelemmel 
kísérését. Az új és meger ősített EU/Grönland partnerség te kintetében a hatásvizsgálatról 
szóló jelentés 7.1 fejezetében megtalálható a mutatók indika tív listája. Szükség lehet 
további mutatókra az új együttm űködési területek figyelemmel kísérésére. E kérdést 
illetően további megbeszélésekre kerü l sor a grönlandi hatóságokkal.