1.Bevezetés

Az Európai Bizottság a súlyos menekültügyi válság kezelése érdekében 2015 óta nagy erőkkel dolgozik az Európai Tanács és az Európai Parlament által több ízben is sürgetett átfogó migrációs politika valamennyi elemének megvalósításán. Ezek között rövid és hosszú távú intézkedések egyaránt szerepelnek: a migrációs áramlások EU-n kívüli kezelésétől és az Európába irányuló, illetve Európán belüli irreguláris áramlások megfékezésétől egészen az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség létrehozása révén a külső határaink hatékony védelmének biztosításáig, a közös európai menekültügyi rendszer megreformálásáig, valamint a legális migráció lehetőségeinek kiterjesztéséig, többek között az áttelepítésre vonatkozó közös uniós keret kialakításán keresztül.

Az ideiglenes szükséghelyzeti áthelyezési és áttelepítési mechanizmus az uniós válaszintézkedések kulcsfontosságú összetevői, amelyek a migrációkezelés javítását és a szolidaritás elvének gyakorlati érvényesülését szolgálják. Az Európába irányuló irreguláris migráció fenntartható módon történő csökkentése érdekében bevezetendő vagy már bevezetett egyéb intézkedésekkel együtt ezek a mechanizmusok fontos elemként épülnek be abba az átfogó stratégiába, amelynek célja a migrációs helyzet ellenőrzött keretek közé való visszaterelése.

A méltányos felelősségmegosztás szolidaritás nélkül nem valósulhat meg. A Bizottság intézkedései és javaslatai erre az elvre épülnek, és nem választhatók el egymástól. Az állam-, illetve kormányfők máltai nyilatkozatával összhangban az EU átfogó migrációs politikájának valamennyi elemét meg kell valósítani. A Bizottság ajánlásának megfelelően a Görögországba irányuló dublini transzferek 2017. március 15-től történő folytatása nem különíthető el az arra vonatkozó kollektív felelősségtől, hogy az áthelyezésről szóló tanácsi határozatokban előírt kötelezettségek teljesítése által enyhíteni kell a Görögországra nehezedő nyomást. Emellett, míg az Olaszországra és Görögországra nehezedő nyomás mérséklése érdekében rövid távon kulcsfontosságú a szükséghelyzeti áthelyezési mechanizmusok maradéktalan végrehajtása, addig ugyanekkora jelentőséggel bír, hogy ezzel párhuzamosan felgyorsuljon a közös európai menekültügyi rendszer – és különösen a Dublini Rendelet – reformjára irányuló munka. Ennek a reformnak köszönhetően Európa méltányos, ám hatékony menekültügyi politikával fog rendelkezni, amely az összes tagállam közötti egyértelmű és méltányos felelősségmegosztáson alapul, valamint biztosítja a rendkívüli nyomással járó helyzetek kezeléséhez szükséges strukturális eszközöket.

2016 során ugyan lényegesen csökkent az Európába érkező migránsok száma, ám Görögország még így is igen nagy nyomásnak van kitéve: területén továbbra is mintegy 62 300 migráns tartózkodik. Görögországnak emellett erőforrásokat kell fordítania az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására is, és biztosítania kell a 2016. március 20. után Törökországból a görög szigetekre érkezett irreguláris migránsok Törökországba való visszatérését célzó napi műveleteket. Olaszországban 2016-ban az érkező migránsok száma új rekordot döntött: 181 436 személy érkezett az országba (18 %-kal több mint 2015-ben), akiknek 14 %-a kísérő nélküli kiskorú. Az EU területén való tartózkodásra nem jogosult migránsok visszaküldésére irányuló erőfeszítések fokozását célzó, Olaszország által a közelmúltban előterjesztett intézkedések üdvözlendők, és mielőbb végre kell hajtani őket. Az áthelyezés minden bizonnyal enyhíteni fogja az Olaszországra nehezedő nyomást, mivel megosztja a tagállamok között az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló migránsok kezelésének felelősségét.

A Bizottság havi rendszerességgel beszámol az áthelyezési és áttelepítési mechanizmusok végrehajtásáról. Az áttelepítés terén elért eredmények ígéretesek, ugyanez azonban nem mondható el az áthelyezésről, amely tekintetében lassú a haladás. Az áthelyezési kötelezettségek gyors végrehajtásának ösztönzése érdekében a Bizottság a helyszínen fennálló helyzetből kiindulva konkrét célkitűzéseket határozott meg, ezáltal biztosítva, hogy az Olaszország, illetve Görögország területén tartózkodó, arra jogosult migránsok áthelyezése hatékonyan és zökkenőmentesen, a tanácsi határozatokban előírt időkereten belül megvalósuljon. A Bizottság kétoldalú felhívásokat intézett a tagállamokhoz, hogy fokozzák a kitűzött célok és mindenekelőtt a kötelezettségeik teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket. Az áthelyezésben már tevékenyen részt vevő tagállamok és társult országok kedvezően reagáltak ezekre, és ismertették a Bizottsággal tervezett havi vállalásaikat. A kevésbé aktív tagállamoktól kapott visszajelzések ugyanakkor vegyes képet mutatnak.

Jelenleg az áthelyezési műveletek megvalósításához és a kitűzött célok tagállamok általi teljesítéséhez szükséges valamennyi operatív előfeltétel adott. Egyes tagállamok és társult országok elöl járnak a jó példával. Ezt a többieknek is követniük kell. Amennyiben minden tagállam eleget tesz kötelezettségvállalásainak, 2017 szeptemberére az Olaszországban és Görögországban tartózkodó, arra jogosult valamennyi személy áthelyezése megvalósulhat. Most elengedhetetlen, hogy valamennyi tagállam fokozott és összehangolt erőfeszítéseket tegyen, valamint valamennyi érintett szereplő szorosan együttműködjön, hogy kézzelfogható eredményeket tudjanak felmutatni az Európai Unió átfogó migrációs politikájának e kulcsfontosságú eleme terén, amint azt az állam-, illetve kormányfők is sürgették.

2.Áthelyezés

Az áthelyezés üteme fokozatosan gyorsult, és a február 28-i adatok szerint 13 546 személyt már áthelyeztek (9 610-et Görögországból és 3 936-ot Olaszországból), viszont ez a Tanács által előirányzott jogi kötelezettségnek (Olaszország és Görögország tekintetében 106 000 áthelyezés) még a 14 %-át sem éri el. A jelenlegi ütem mellett az áthelyezett személyek összlétszáma messze el fog maradni a 2017 szeptemberéig teljesítendő kötelezettségektől.

Eddig Franciaország helyezte át a legtöbb kérelmezőt (2 758), majd a sorban Németország (2 626) és Hollandia (1 486) következik. Mindazonáltal a mellékletekben szereplő adatokból kitűnik, hogy egyelőre csak két tagállam, Málta és Finnország nyújt megfelelő teljesítményt ahhoz, hogy mind Olaszország, mind Görögország tekintetében idejében teljesítse kötelezettségeit. Luxemburg és Portugália ugyancsak folyamatos előrelépéseket tesz a Görögországra és Olaszországra vonatkozó kötelezettségeinek végrehajtása terén. Emellett a társult országok – annak ellenére, hogy önkéntes alapon vesznek részt a mechanizmusban – összességében jól haladnak áthelyezési vállalásaik időben történő teljesítése felé. Végül Svédország most teszi meg az ahhoz szükséges előkészületeket, hogy Olaszország és Görögország tekintetében is 2017 júniusa és szeptembere között eleget tegyen áthelyezési kötelezettségeinek.

Más tagállamokat illetően sajnos kiábrándító a helyzet. Magyarország, Ausztria és Lengyelország változatlanul elutasítja az áthelyezési mechanizmusban való részvételt. A Cseh Köztársaság 2016 májusa óta nem tett vállalást, és 2016 augusztusa óta egyetlen személyt sem helyezett át, így az eddigi összes áthelyezése a rá jutó kvóta 1 %-át sem éri el. Bulgária, Horvátország és Szlovákia meglehetősen korlátozott mértékben vesz részt az áthelyezésben (a rájuk eső kvóta 1–2 %-át helyezték át).