AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2020/1903 ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2020. május 14.)

az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

C.

megjegyzi, hogy a 2017. évi 55 millió EUR-hoz képest 2018-ban 58,5 millió EUR összegű hozzájárulás folyt be az Európai Fejlesztési Alaptól (EFA) és a vagyonkezelői alapoktól;

hangsúlyozza, hogy a Parlament és az EKSZ közötti jó együttműködés elengedhetetlen az épületekkel kapcsolatos ügyek kezeléséhez és felülvizsgálatához; határozottan ösztönzi az EKSZ-t, hogy kellő időben nyújtsa be jóváhagyásra az épületekre vonatkozó dossziékat, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az alapos felülvizsgálatra és a további kérdésekre; megismétli, hogy a költségvetési hatóságokhoz a kritikus határidőkhöz nagyon közeli időpontban benyújtott ügyek szükségtelen időbeli korlátokhoz vezetnek, és úgy kényszerítik jóváhagyásra a költségvetési hatóságot, hogy annak nincs lehetősége a felülvizsgálati időszak meghosszabbítására;

felhívja az EKSZ-t, hogy vállaljon kötelezettséget arra, hogy a későbbi mentesítésekre vonatkozóan továbbra is elküldi az EKSZ ingatlanpolitikájáról szóló munkadokumentumát a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak, beleértve az épületekkel kapcsolatos költségek hátteréről és fedezetéről szóló információkat; tudomásul veszi az EKSZ ingatlanpolitikájáról írásbeli kérdőívek révén nyújtott kimerítő és részletes tájékoztatást;

tudomásul veszi a kötelezettségvállalások és kifizetések előzetes ellenőrzése során feltárt rendellenességek arányát (1041-ből 209 hiba, illetve 1841-ből 258 hiba); sajnálatát fejezi ki a feltárt hibák ismétlődő jellege, azaz főként amiatt, hogy a pénzügyi műveletek előzetes pénzügyi ellenőrzés céljából történő bemutatásakor nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok; felkéri továbbá az EKSZ-t, hogy továbbra is nyújtson egyedi támogatást a képviseleteken zajló, bármely értékű közbeszerzéshez; üdvözli az elektronikus pénzügyi munkafolyamatok 2019 végéig történő bevezetését a székhelyen, amelyeknek célja, hogy általában véve hozzájáruljanak a hibaszint csökkentéséhez;

emlékeztet annak fontosságára, hogy a képviseletek valamennyi területen eredményorientált támogatásban részesüljenek, nevezetesen a közbeszerzések támogatása érdekében; úgy véli, hogy a 27 képviseletet magában foglaló európai regionális központ tapasztalatait, együttműködését és eredményeit megfelelően értékelni kell, különösen a magasabb biztonsági szint biztosítása szempontjából, ugyanakkor esetleg más, hasonlóan hatékony eszközöket is figyelembe kell venni;

felhívja az EKSZ-t, hogy az új belsőkontroll-standardokkal összhangban fokozatosan erősítse meg az EKSZ megbízhatósági láncát, nagyobb hangsúlyt helyezve mind az egyéni kompetenciára és a kontrollok végrehajtásában betöltött szerepükre vonatkozó elszámoltathatóságra (ahogy az a belsőkontroll-elvek végrehajtásáról szóló 2018. évi kérdőívben is tükröződik, nevezetesen a technológia feletti kontroll terén, ami valamivel alacsonyabb pontszámot kapott), mind pedig a csalás kockázatára;

üdvözli az EKSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa az újonnan kinevezett képviseletvezetők elszámoltathatóságát politikai megbízatásuk mellett az operatív felelősségi körükbe tartozó uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás tekintetében is; úgy véli, hogy ez a külügyek terén működő összes szereplőt is érinti, például az EU különleges képviselőit, az uniós különmegbízottakat, a katonai műveletek vezetőit és a polgári missziók vezetőit;

megállapítja, hogy 2018 végén a tagállamokból kirendelt diplomaták létszáma a tisztviselők teljes létszámának 33,76 %-át tette ki, ami majdnem megegyezik a 2014-es 33,8 %-os szinttel; tudomásul veszi az alábbi enyhe ingadozásokat 2014 és 2018 között: 32,83 % 2017 végén, 31,7 % 2016 végén, 32,9 % 2015-ben; felkéri az EKSZ-t, hogy továbbra is tartsa magát a 2010/427/EU határozatban (1) a személyzet összetételére vonatkozóan meghatározott arányhoz, amelynek értelmében a személyzet egyharmadát a tagállamokból, a fennmaradó részét pedig az uniós intézményektől érkező alkalmazottaknak kell alkotniuk;

továbbra is aggódik amiatt, hogy az EKSZ személyzeti összetételében folyamatos egyensúlyhiány tapasztalható az állampolgárság tekintetében; megjegyzi, hogy 2017 végén a tagállamokból kirendelt diplomaták az EKSZ teljes igazgatási személyzetének 32,83 %-át tették ki (azaz számuk 307 fő volt), míg 2016 végén az EKSZ személyi állományának 31,7 %-a származott a tagállamokból, szemben a 2015. évi 32,9 %-kal és a 2014. évi 33,8 %-kal;

felhív az EKSZ-en belüli földrajzi egyensúly javítására; ismételten hangsúlyozza az összes tagállam állampolgárai megfelelő és érdemi jelenlétének fontosságát; hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek biztosítania kell, hogy a jelöltek kompetenciáinak és érdemeinek tiszteletben tartása mellett valamennyi tagállam megfelelő képviselettel rendelkezzen; ezért arra ösztönzi az EKSZ-t, hogy továbbra is működjön együtt a tagállamokkal abból a célból, hogy a nemzeti diplomatahálózatokon belül hirdesse álláshelyeit;

38.

elégedettséggel jegyzi meg, hogy az álláshelyek tekintetében a nemek közötti általános arány csaknem egyensúlyba került, mivel az összes álláshely 47,4 %-át nők töltik be; felhívja azonban az EKSZ-t, hogy csökkentse tovább a meglévő minőségi egyenlőtlenségeket minden szinten, feladatkörben és a különböző kategóriákban, különösen az adminisztrátori álláshelyek esetében, amelyeknek jelenleg 34,92 %-át töltik be nők; ösztönzi az EKSZ-t, hogy továbbra is dolgozzon a nemek közötti egyensúly támogatása és a sokszínűség növelése érdekében hozott számos intézkedésen, mint például a közvetlenül vezetői szint alatti pozíciókat betöltő nők hálózatán, valamint a vezető pozíciókat betöltő, illetve a vezetői pozíciókra törekvő nőknek szóló képzéseken;