[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 21.9.2005

COM(2005) 442 végleges

2005/0187 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Munkaerő” egyedi programról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS (EK-SZERZŐDÉS)

1. A JAVASLATOK HÁTTERE

Az öt egyedi programra vonatkozó javaslat a Bizottság által 2005. április 6-án elfogadott hetedik keretprogramra (2007-2013) irányuló javaslatot[1] követi. Ennek szerkezete négy főbb egyedi program – „Együttműködés”, „Ötletek”, „Munkaerő” és „Kapacitások” – formájában került bemutatásra, melyek mindegyike megfelel az európai kutatáspolitika egy fő célkitűzésének; egy másik egyedi program a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvéseire vonatkozik A Bizottság javaslatokat terjeszt elő a hetedik keretprogramra alkalmazandó „részvételi és terjesztési szabályokra” vonatkozóan.

A politikai hátteret és a célkitűzéseket „A tudás Európai Kutatási Térségének építése a növekedés érdekében”[2] című közlemény határozza meg. E célkitűzések elérése és az egyedi programok maradéktalan végrehajtása érdekében a Bizottság által javasolt költségvetést meg kell kétszerezni.

A kutatás, a technológia, a képzés és az innováció fontos eszközei a hosszú távú és fenntartható munkahelyteremtésnek. A gazdasági növekedésnek, a versenyképességnek, az egészségnek, az életminőségnek és a környezetvédelemnek is kulcsfontosságú tényezői. A kutatási keretprogram célja – a képzés és az innováció területén megvalósuló közösségi programok mellett – a tudásalapú társadalom és gazdaság felé való haladás. A hetedik keretprogram egyedi programjainak célja – a nemzeti szinten és a magánszférában tett erőfeszítésekkel együtt – az európai kutatás színvonalában, minőségében és hatásában tapasztalható jelentősebb gyengeségek kezelése. A tudás terjesztése és átadása az európai kutatási cselekvések kulcsfontosságú hozzáadott értéke; intézkedések meghozatalára kerül sor annak érdekében, hogy az ipar, a politikai döntéshozók és a társadalom jobban hasznosíthassák az eredményeket.

Ha az Európai Unió el kívánja érni azt a célt, hogy 2010-re GDP-jének 3%-át a kutatásra fordítsa, többet kell a kutatásba fektetnie és új lendületre van szüksége. A hetedik keretprogram ehhez közvetlen finanszírozással, valamint a kutatás területén további állami és magánbefektetéseket is kiváltva járul hozzá.

Európának több kutatóra van szüksége kutatási erőfeszítéseinek fokozása és javítása érdekében. Egyéb olyan kezdeményezések mellett, mint a Kutatók Európai Chartája és a nemzeti politikai intézkedések, a hetedik keretprogram célja, hogy több embert ösztönözzön a kutatói pályára térésre és a kutatói pálya folytatására, valamint a kiemelkedő kutatótehetségek Európába vonzására.

Az európai szintű pénzügyi támogatás olyan lehetőségeket biztosít a kutatás kiválóságának és hatékonyságának javítására, amelyek nemzeti szinten nem valósíthatók meg. A hetedik keretprogram egyedi programjai az Európai Kutatási Térség további megszilárdítását jelentik azáltal, hogy új eszközök segítségével elérik az új kutatási területeken szükségeses kritikus tömeget és struktúrákat, és támogatják az ötletek, az ismeretek és a kutatók szabad mozgását is.

Az egyedi programok végrehajtása során a kutatási kiválóság megerősítését célzó európai szintű cselekvésekben rejlő lehetőségeket maximálisan kiaknázzák, nevezetesen az EU-szinten szervezett, szigorú és független pályázatértékelésen alapuló versenyeztetésen keresztül. Ez magában foglalja az Európai Unióban bárhol fellelhető kiválóság felkutatását és támogatását, valamint a jövőbeli kutatási kiválóság kapacitásainak megteremtését.

Az egyedi programok hatását más közösségi politikákkal és programokkal – különösen a strukturális alapokkal, az oktatási programokkal és a versenyképességi és innovációs programmal – kiegészítve fokozzák.

2. ELőZETES KONZULTÁCIÓ

Az egyedi programokra vonatkozó javaslatok kidolgozásakor figyelembe vették az EU intézményei, különösen az Európai Parlament és az Európai Tanács, valamint az érdekelt felek – beleértve a a kutatókat és a kutatási eredmények felhasználóit – által kifejtett álláspontokat. Ez magában foglalja a hetedik keretprogramot érintő határozatokra vonatkozó javaslattal kapcsolatban folyó vitákat és információkat, a javaslat kidolgozása során folytatott széles körű konzultációkat és a gyűjtött információkat, valamint a jövőbeli kutatási prioritások meghatározása érdekében szükséges további tevékenységeket, mint például az európai technológiai platformok által megkezdett tevékenységeket.

Az egyedi programra vonatkozó javaslat a hetedik keretprogramra irányuló javaslathoz[3] elvégzett mélyreható hatásvizsgálatra támaszkodik, amely kimutatta mindegyik javasolt egyedi program jelentős és egyedi hozzáadott értékét. Ezen túlmenően a javaslatok figyelembe veszik a keretprogram ötéves értékelésének[4] eredményeit.

3. JOGI SZEMPONTOK

Az egyedi programokra vonatkozó javaslat a Szerződés XVIII. címének 163–173. cikkein és különösen a keretprogram egyedi programok útján történő végrehajtásáról szóló 166. cikk (3) bekezdésén alapul.

4. A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

Az egyes javasolt határozatokhoz csatolt „jogalkotási pénzügyi kimutatások” meghatározzák a költségvetési vonatkozásokat és a humán és igazgatási erőforrásokat.

A Bizottság végrehajtó hivatal felállítását tervezi, amelyre rábíz bizonyos olyan feladatokat, amelyek az „Együttműködés”, a „Munkaerő” és a „Kapacitások” egyedi program végrehajtásához szükségesek. E megközelítés alkalmazására kerül sor az „Ötletek” program végrehajtása esetén is (lásd a lenti 7.2. szakaszt).

5. KOHERENS ÉS RUGALMAS VÉGREHAJTÁS

5.1. Alkalmazkodás az új igényekhez és lehetőségekhez

Alapvető fontosságú, hogy az egyedi programok végrehajtása kellően rugalmas legyen ahhoz, hogy a tudományos és technológiai fejlődés élvonalában maradjon és az újonnan felmerülő tudományos, ipari, politikai és társadalmi igényekre válaszolhasson. Azok a cselekvések, amelyek lehetővé teszik, hogy a kutatók maguk határozzanak meg kutatási témákat, különösen fontosak lesznek e tekintetben. Más cselekvések esetében ez elsősorban az évente aktualizált munkaprogramokon keresztül valósul meg. Az aktualizálást a tagállamok képviselőiből álló bizottságok segítségével hajtják végre azokban az esetekben, amikor azt tervezik, hogy a bizottságok egyértelműen a munkaprogramokra összpontosítsanak. A felülvizsgálatok sürgős válaszadást igénylő – különösen előre nem látott politikai szükségszerűségből adódó – új prioritások esetében gyorsabban elvégezhetők.

Ez a többéves programozás széles körű információkon alapul annak biztosítására, hogy a támogatott tevékenységek továbbra is közvetlenül igazodjanak az ipar és az uniós politikák fokozatosan növekvő kutatási igényeihez. Külső tanácsadás igénybevételére kerül sor többek között az „Együttműködés” egyedi programon belüli mindegyik téma esetében is; eközben tekintettel lesznek a tényleges multidiszciplinaritásra, illetve a tudományos és ipari szemléletek egyensúlyára.

Az „Ötletek” programhoz egy teljesen új megközelítésen alapul, amelynek során az éves munkaprogram kidolgozásával egy független Tudományos Tanácsot bíznak meg az autonóm Európai Kutatási Tanács létrehozása részeként (lásd a lenti 7.2. szakaszt).

Könnyebb lesz – különösen az „Együttműködés” program esetében – kiegészítő külső információk, elsősorban a különböző területeken létrehozott, az ipari szempontok fontosságának biztosítása érdekében erőteljes és dinamikus szerepre szánt európai technológiai platformoktól származó információk megszerzése. A platformok által meghatározott stratégiai kutatási menetrendekben ismertetett kutatási prioritások jól tükröződnek az egyedi programokra vonatkozó javaslatokban, és a többéves programozás lényeges elemét képviselik.

Egyéb fórumok és csoportok – mint például a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) és a szociálpolitika vagy környezetpolitika területén stratégiai kutatási menetrendek átgondolására létrehozott platformok – adott területeken kellő időben tanácsot adhatnak a Bizottságnak az új prioritásokkal kapcsolatban.

A keretprogram által biztosított egyik fontos új lehetőség egy innovatív finanszírozási mechanizmus, a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus , amelynek célja, hogy elősegítse a magánszektor KTF-kiadásait az Európai Beruházási Bank (EBB) kölcsöneihez való hozzájutás javításával az olyan nagyléptékű európai cselekvések esetében, amelyeknek több finanszírozási forrást – beleértve a kölcsönöket – kell ötvözniük. Ezek a nagyszabású európai cselekvések lehetnek „közös technológiai kezdeményezések”, illetve együttműködésben végzett nagyszabású projektek, amelyeket közvetlenül a keretprogramból finanszíroznak az „Együttműködés” program keretében, valamint új kutatási infrastruktúrákra irányuló projektek a „Kapacitások” program keretében. Más nagyszabású, együttműködésen alapuló európai projektek, mint például az Eureka-projektek, szintén figyelembe vehetők a jogosultsági kritériumokkal összhangban. Az egyedi programokból az EBB-nek szánt hozzájárulás számottevően javítja az adósságfinanszírozáshoz való hozzájutást és ezáltal kiemelkedő fellendítő hatást fejt ki a KTF-célú magánbefektetésekre.

5.2. Több területet érintő kérdések

A hetedik keretprogram végrehajtásának globális koherenciáját a Bizottság biztosítja, figyelembe véve az Európai Kutatási Tanácsnak az „Ötletek” programban garantált autonómiáját és függetlenségét.

A többi egyedi program keretében a munkaprogramokat összehangolt módon vizsgálják felül a több területet érintő kérdések maradéktalan figyelembevétele érdekében. A tagállamok képviselőiből álló bizottságok fontos szerepet töltenek be azáltal, hogy segítik a Bizottságot ezen egyedi programok között és keretében a végrehajtás tényleges koherenciájának és összehangolásának biztosításában. Ez a tagállamokban a különböző összetételű bizottságok képviselői között magas szintű koordinációt feltételez.

Amennyiben a támogatandó cselekvések kiemelkedő jelentőségűek az „Együttműködés”, a „Munkaerő” és a „Kapacitások” egyedi program szempontjából, közös pályázati felhívások kiírására kerül sor a hatodik keretprogram során szerzett tapasztalatokra alapozva. Ez különösen fontos azon kutatási témakörök esetében, amelyek az „Együttműködés” programon belül több területet érintenek; az ilyen pályázati felhívásokat pontosan meghatározzák a munkaprogramban.

A következő kérdések, amelyek az „Együttműködés”, a „Munkaerő” és a „Kapacitások” egyedi programot is érintik, különösen jelentősek, és az összehangolt megközelítés érdekében különös rendelkezéseket kell előirányozni:

- Nemzetközi együttműködés: mindezen egyedi programok nyitva állnak a nemzetközi együttműködés előtt, és erre a célra kidolgozott cselekvéseket tartalmaznak. A keretprogram egészében stratégiai megközelítés alkamazására kerül sor az európai kutatási kiválóság és a versenyképesség előmozdítása, valamint sajátos jellegű, globális vagy regionális kérdések kölcsönös érdeket vagy előnyt jelentő megoldása érdekében. E stratégiával összhangban az egyedi programok között koherens megközelítést kell biztosítani, és a „Kapacitások” egyedi program e tekintetben jelentős szerepet tölt be.

- Kutatási infrastruktúrák: a kutatási infrastruktúráknak biztosított támogatás a „Kapacitások” program keretében valósul meg, és ez a program a többi program – nevezetesen az „Együttműködés” program – kapcsolódó kutatási tevékenységeivel összehangolt megközelítést biztosít.

- A több területet érintő politikákkal foglalkozó kutatás: a Bizottság szolgálatain belüli hatékony koordinációra vonatkozó rendelkezések meghozatalára kerül sor, különösen annak biztosítására, hogy a tevékenységek továbbra is megfeleljenek az EU-politikákban szükséges fejlődési igényeknek. E célból a többéves programozás támaszkodhat az érintett politikákkal foglalkozó különböző bizottsági szolgálatok felhasználói csoportjainak segítségére, és ebben az összefüggésben egy olyan belső struktúra felállítására kerül sor, amely biztosítja a tengertudományok és -technológiák koordinációját az érintett tematikus területek egészében.

- A kkv-k részvétele: az egyedi programokban optimalizálják a kkv-k részvételét. A „Kapacitások” programban a kkv-vonatkozású megerősített egyedi cselekvéseken kívül: a kkv-k kutatási érdekeit az „Együttműködés” program egésze képviseli, és a kkv-k számára különös jelentőséggel bíró témakörök további meghatározására kerül sor a munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban; a „Munkaerő” programban szereplő tevékenységek külön hangsúlyt fektetnek a kkv-k részvételére; a kkv-k részt vehetnek az „Ötletek” programban is. A tervezett egyszerűsítési intézkedések és a megfelelő finanszírozási rendszer kiválasztásában tapasztalható fokozott rugalmasság különösen kedveznek a kkv-k részvételének.

- A tudás terjesztése és átadása: a kutatási eredmények felhasználásának előmozdítása iránti igény az egyedi programok egyik fontos jellemzője, különös hangsúllyal az országok, a tudományágak közötti és az egyetemektől az ipar felé történő tudásátadásra, például a kutatók mobilitásán keresztül. Jelentős ebből a szempontból a potenciális felhasználók bevonása a prioritások meghatározásába (különösen az európai technológiai platformokon keresztül). A versenyképességi és innovációs programon belüli kiegészítő cselekvések is támogatják a kutatási eredmények felhasználását azáltal, hogy az innováció előtti akadályok felszámolására törekednek és fokozzák az innovációs képességeket.

- Tudomány a társadalomban: a „Kapacitások” programnak ez a tevékenysége szerepet játszik abban is, hogy mindegyik egyedi programban biztosítja a társadalmi szempontok megfelelő figyelembevételét, valamint a tudósok és a szélesebb közönség közötti kölcsönhatások elmélyülését.

6. EGYSZERűSÍTÉS ÉS IGAZGATÁSI MÓDSZEREK

A 2005. április 6-i bizottsági munkaprogramban előterjesztett ötleteket és az e dokumentum alapján a tagállamokkal és az érintett felekkel folytatott széles körű párbeszédet követően a hetedik keretprogram végrehajtása jelentős mértékben leegyszerűsödik. A javasolt intézkedések legnagyobb részét a részvételi és terjesztési szabályokban kell bemutatni, nevezetesen a bürokrácia jelentős mértékű csökkentése, valamint a finanszírozási rendszerek és a jelentéstételi követelmények egyszerűsítése érdekében.

Az egyedi programokon belül a javasolt tökéletesítések a következőkre terjednek ki:

- Hatékonyabb és következetesebb végrehajtás az adminisztrációs feladatok végrehajtó hivatalhoz történő kiszervezésén keresztül.

- A finanszírozási rendszerek racionalizálása, melynek révén mindegyik egyedi program végrehajtása a program célkitűzéseinek megvalósításához szükséges eszközkészletet használja fel.

- A munkaprogramnak tartalmaznia kell az értékelési kritériumok egyértelműbb bemutatását az egyedi programokban meghatározott alapelveknek megfelelően.

- Egyértelműen bemutatott munkaprogramok annak érdekében, hogy a potenciális résztvevők megfelelő tájékoztatást kapjanak azokról a rendelkezésre álló lehetőségekről, amelyek különös igényeiknek és érdekeiknek megfelelnek. A munkaprogramok és pályázati felhívások adott esetben például a kkv-k számára különös jelentőséggel bíró témaköröket emelik ki, vagy azokat, amelyek esetében a harmadik országokkal folytatott együttműködés kedvező hatású.

- Más tekintetben tapasztalható egyszerűsítés, mint például a projektek jóváhagyásának ésszerűsítése, az új finanszírozási és támogatási rendszerek, valamint a jobb kommunikációt biztosító adatbázisok és információs eszközök általános használata.

7. AZ EGYEDI PROGRAMOK TARTALMA

7.1. Együttműködés

Az „Együttműködés” egyedi program célja, hogy vezető szerepet vívjon ki Európának a kulcsfontosságú tudományos és technológiai területeken az Európai Unió egészében az egyetemek, az ipar, a kutatóközpontok és a hatóságok közötti, valamint a világ többi részével való együttműködés támogatása révén. A korábbi keretprogramok azt mutatják, hogy az ilyen cselekvéseknek érezhető a hatása az európai kutatás szerkezetátalakításában, és a források egyesítésében és megtöbbszörözésében. A hetedik keretprogram ezeket a hatásokat szélesebb körben fogja éreztetni, és a javasolt kilenc téma a tudomány és technológia azon főbb haladást elért területeihez kapcsolódik, ahol a minőségi kutatást meg kell erősíteni az európai szociális, gazdasági, közegészségügyi, környezetvédelmi és ipari kihívások megválaszolása érdekében.

A program szorosan kapcsolódik az ilyen típusú európai támogatás bizonyított hozzáadott értékére alapozó korábbi keretprogramokhoz. Ebben az egyedi programban vannak olyan számottevő újdonságok is, amelyek a végrehajtás tekintetében egyedi megfontolást tesznek szükségessé:

- A köz- és magánszféra közötti ambiciózus páneurópai partnerségek iránti igényre való válaszadás a jelentősebb technológiák fejlődésének felgyorsítása érdekében, a közös technológiai kezdeményezéseken[5] keresztül. Megtörtént a kezdeményezések első csoportjának meghatározása az innovatív gyógyszerek, a nanoelektronika, a beágyazott számítástechnikai rendszerek, a hidrogén és az üzemanyagcellák, a repüléstechnika és a légiforgalmi irányítás, valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés területén egyértelmű célkitűzésekkel és elérhető eredményekkel. Ezek külön javaslatok tárgyát képezik (például a Szerződés 171. cikke alapján). A hetedik keretprogram végrehajtása során további közös technológiai kezdeményezések meghatározására kerülhet sor, például a kibocsátásmentes energiatermelés és a megújuló energia területén.

- A nemzeti kutatási programok összehangolásának szigorúbb megközelítése. A sikeres ERA-NET rendszer folytatódik és a témákon belül végrehajtásra kerül. A hatodik keretprogram keretében létrejött, még létező ERA-NET-ek nyomon követési javaslatokat nyújthatnak be az együttműködésük elmélyítése vagy a konzorciumok új résztvevőkre való kiterjesztése érdekében, és új témákkal foglalkozó új ERA-NET-ek támogatására is sor kerül. A rendszer a kutatási programot tervező, de azt még nem működtető köztestületek számára is elérhető lesz. Ezenfelül ERA-NET PLUS rendszer bevezetésére kerül sor a több ország között megrendezett transznacionális kutatási projektekre irányuló közös pályázati felhívások ösztönzése érdekében.

- Az „Európai és Fejlődő Országok Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnersége” (EDCTP) elnevezésű, a 169. cikken alapuló kezdeményezést követően a tagállamokkal szoros együttműködésben a 169. cikken alapuló további négy kezdeményezés meghatározására került sor. A saját lakókörnyezetben való életvitel segítése, a balti-tengeri kutatás és a mérésügy területén az ilyen kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok felsorolása az „Együttműködés” programban található, és a kkv-vonatkozású programot folytató nemzeti kutatás összesítését célzó, a 169. cikken alapuló kezdeményezést a „Kapacitások” program említi. A hetedik keretprogram végrehajtása során további kezdeményezések meghatározására kerülhet sor.

- A program az egyes témákon belül és között a nemzetközi együttműködés célzottabb megközelítését irányozza elő, együttműködési célú egyedi cselekvéseket határozva meg a munkaprogramokban a tervezett nemzetközi együttműködéshez való stratégiai megközelítéssel összhangban és a partnerországok különböző régióival kialakítandó politikai párbeszédeken és hálózatokon keresztül.

- Mindegyik témán belül tesznek javaslatot olyan elemre, amely rugalmas reakciót tesz lehetővé az újonnan felmerülő és az előre nem látható politikai igényekre , és a végrehajtás a hatodik keretprogram által bevezetett, a politikáknak nyújtott tudományos támogatással és az új és kialakulóban lévő tudományos és technológiai területekkel foglalkozó rendszer, valamint az IKT területén a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó rendszer tapasztalatain fog alapulni.

7.2. Ötletek

Európa nem teljesít jól az igazán kiemelkedő kutatás vagy a gyorsan fejlődő új tudományterületek meghódítása szempontjából. Az „Ötletek” program olyan páneurópai mechanizmust biztosít, amelynek célja az olyan igazán kreatív tudósok, mérnökök és egyetemi kutatók támogatása, akiknek az érdeklődése és tudásszomja a legnagyobb valószínűséggel lehetővé teszi az olyan váratlan és látványos felfedezéseket, amelyek megváltoztathatják világfelfogásunkat és új távlatokat nyithatnak meg a technológiai fejlődés előtt, illetve megoldást kínálnak a tartósan fennálló társadalmi és környezeti problémákra. Az alapkutatás színvonalának az európai szintű pályázatokon keresztüli emelése jelentős társadalmi és gazdasági előnyökben fog megnyilvánulni[6].

Az „Ötletek” program elfogadja az alapkutatás új értelmezését tükröző „felderítő kutatás” kifejezést. Az új ismeretek létrehozásának élvonalában a „felderítő kutatás” egy természetéből kifolyólag kockázatos vállalkozás, amely, tekintet nélkül a tudományágak között kialakult határvonalakra vagy nemzeti határokra, a tudomány, a technológia és a mérnöki tudományok területén elért alapvető előrelépések folytatásával jár.

A program a kutatók által javasolt kutatási projektek megvalósításának szemléletét követi, amely lehetővé teszi a kutatók számára, hogy a maguk által javasolt kutatási témákra összpontosítsanak. Egyedi kutatócsoportok részesülnek majd támogatásban; egy-egy csoport szabadon alakíthatja ki összetételét a projektek végrehajtására alkalmas bármely kutatói csoportosulásból, egy vagy több intézményből, egy országból vagy országhatárokon átívelően. A csoportok összetételénél a tudományos kiválóság kell, hogy meghatározó legyen, nem pedig az adminisztratív követelményeknek.. A program az alapkutatás területén – stratégiai célkitűzései és európai dimenziója révén – eltérést biztosít a nemzeti finanszírozási intézkedésektől.

Az „Ötletek” program végrehajtására létrehozott Európai Kutatási Tanács (ERC) egy új lépést jelent. A bizalom, a megbízhatóság és az átláthatóság elveinek megfelelően az Európai Kutatási Tanácsnak két kulcsfontosságú strukturális eleme lesz létrehozva: a független Tudományos Tanács és egy célzott végrehajtó struktúra. Az Európai Kutatási Tanácsnak megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítania, kiemelkedő hatékonysággal kell tevékenykednie, továbbá magas szintű autonómiát és integritást kell garantálnia, egyben eleget téve az elszámoltathatósági követelményeknek is.

A Tudományos Tanács az európai tudományos közösség legmagasabb szintű – magánszemélyként saját jogán, politikai vagy bármely egyéb érdekektől függetlenül eljáró – képviselőiből áll. Tagjait a Bizottság nevezi ki a személyek kiválasztására szolgáló független eljárást követően.

A Tudományos Tanács megbízatása a következőkre terjed ki:

1. Tudományos stratégia: általános tudományos stratégia kidolgozása a program számára a tudományos lehetőségek és az európai tudományos szükségletek figyelembevételével. A tudományos stratégiával összhangban a munkaprogram és a szükséges módosítások folyamatos kidolgozása, beleértve a pályázati felhívásokat és azokat a kritériumokat, amelyek alapján a javaslatok finanszírozása történik, és esetlegesen szükséges lehet a konkrét témák vagy célcsoportok (pl. fiatal/kialakulóban lévő kutatócsoportok) meghatározása.

2. Nyomon követés és minőség-ellenőrzés: szükség szerint tudományos szempontú álláspontok kialakítása a pályázati felhívások végrehajtásával és irányításával, az értékelés kritériumaival, a szakértői értékelés eljárásával kapcsolatosan, beleértve a szakértők kiválasztását és a szakértői értékelés és a pályázati értékelés módszereit, amely alapján kiválasztják a finanszírozandó pályázatot, illetve az egyedi program eredményeit és hatását befolyásoló bármilyen más kérdéssel és az elvégzett kutatás minőségével kapcsolatosan. A műveletek minőségének nyomon követése és a program végrehajtásának és eredményeinek értékelése, illetve korrekciós vagy jövőbeli intézkedésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazása.

3. Kommunikáció és terjesztés: a tudományos közösséggel és az alapfontosságú érintettekkel folytatott kommunikáció biztosítása a program tevékenységeiről és eredményeiről, illetve az Európai Kutatási Tanács által folytatott tanácskozásokról. Tevékenységeiről rendszeres jelentéstétel a Bizottságnak.

A célzott végrehajtó struktúra a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak szerinti végrehajtásáért és megvalósításáért felelős. Feladata nevezetesen az értékelési eljárások, a szakértői értékelési és a kiválasztási folyamat végrehajtása a Tudományos Tanács által megállapított alapelveknek megfelelően, valamint a támogatások pénzgazdálkodásának és tudományos irányításának biztosítása. E tekintetben a Bizottság első lépésként egy végrehajtó hivatal létrehozását tervezi, amelyet felhatalmaz a végrehajtási feladatok ellátására. A végrehajtó struktúra folyamatosan szoros kapcsolatot tart fenn a Tudományos Tanáccsal a program megvalósításával kapcsolatos minden vonatkozásban. A jövőben és az Európai Kutatási Tanács struktúráinak és mechanizmusainak hatékonyságára vonatkozó független értékelésre is figyelemmel, alternatív struktúra is létrehozható, például a Szerződés 171. cikke alapján.

Az Európai Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság hatásköre a program végrehajtása tekintetében arra terjed ki majd, hogy biztosítsa az Európai Kutatási Tanács végrehajtó struktúrájának létrehozását, és azt, hogy az Európai Kutatási Tanács a megállapított célkitűzésekkel összhangban hajtsa végre a programot, a független Tudományos Tanács által meghatározott tudományos iránymutatásoknak és tudományos kiválósági követelményeknek megfelelően.

Az „Ötletek” program munkaprogramjának hivatalos elfogadásáért a Bizottság felel. Hatáskörét a fent meghatározott megközelítéssel összhangban gyakorolja. Általános szabályként a Bizottság a munkaprogramot a Tudományos Tanács javaslatával megegyezően fogadja el. Amennyiben a Bizottság nem tudja elfogadni a javasolt munkaprogramot, például azért, mert az nem felel meg a program célkitűzéseinek vagy a közösségi jogszabályoknak, akkor a Bizottságnak nyilvánosan kell indokait ismertetnie. Ennek az eljárásnak a célja biztosítani az Európai Kutatási Tanács működése során az autonómia és integritás elveinek maradéktalan és átlátható módon való betartását.

7.3. Munkaerő

A „Munkaerő” egyedi program egy olyan széles körű és integrált stratégia részét képezi, amelynek célja a K+F területén a humán erőforrások minőségi és mennyiségi erősítése Európában. A program a kutatói pályára térésre és a kutatói pálya folytatására ösztönöz, bátorítja a kutatókat az Európában maradásra és Európába vonzza a legkiválóbb szellemi tőkét. A harmonizált eszközökön keresztül végrehajtott európai szintű cselekvések egyedülálló hozzáadott értéket, erősebb strukturáló hatást és nagyobb hatékonyságot jelentek, mint a tagállamok közötti kétoldalú megállapodások.

A tevékenységek a Marie Curie-cselekvések hosszú és sikeres tapasztalataira építenek annak érdekében, hogy válaszoljanak a kutatók képzési, mobilitási és karrierfejlesztési igényeire. E tevékenységek, amellett, hogy jelentős mértékű folytonosságot biztosítanak, nagyobb hangsúlyt fektetnek a következő szempontokra:

- Fokozottabb strukturáló hatás , például az „Egész életen át tartó tanulás és karrierfejlesztés” cselekvési vonalon belüli regionális, nemzeti és nemzetközi programok társfinanszírozásának bevezetésével. A társfinanszírozás nem helyettesítené a jelenleg a hatodik keretprogramban kizárólagos gyakorlatot jelentő egyéni posztdoktori ösztöndíjak európai szintű igénylésének és odaítélésének rendszerét. Az egyéni ösztöndíjak azonban már elértek egy bizonyos fokú érettséget Európában. Ugyanakkor ezen a területen a nemzeti pályázatok a célkitűzéseket, az értékelési módszereket és a munkakörülményeket illetően elaprózottak maradnak, és nemzetközi vagy európai dimenziójukat tekintve továbbra is gyakran korlátozottak. Ezért ez az egyedi program javasolja, hogy nyilvános pályázati felhívások alapján társfinanszírozzák azokat a programokat, amelyeket e programok közül választanak ki, és amelyek megfelelnek a keretprogram célkitűzéseinek. Az értékelés és a kiválasztás a kiválóság alapján történik, a kiválasztott ösztöndíjasok származására való tekintet nélkül, elfogadható foglalkoztatási és munkakörülmények biztosítása feltételével (pl. a bér, a társadalombiztosítás, a szakmai tanácsadás és a szakmai előmenetel tekintetében).

- Az ipar részvétele: míg a Marie Curie-cselekvések felfelé irányuló jellege megmarad, nagyobb hangsúly helyeződik a különböző ágazatok – nevezetesen a magánszféra – javára és keretében történő képzésre és karrierfejlesztésre. Ennek elérése érdekében a hangsúlyt a – vállalatokon belüli kutatás jobb megértése és a kutatásuk minősége szempontjából kulcsfontosságú – kiegészítő képességek és készségek fejlesztésére helyezik. Ezenfelül ösztönzik az ágazatközi tapasztalatokat minden cselekvés keretében az ipar aktív részvételén keresztül, valamint egy olyan, e célra szánt rendszer létrehozásával, amely a köz- és a magánszféra – beleértve a kkv-ket – közötti partnerségek révén lehetővé teszi az ismeretek megosztását.

- A nemzetközi dimenziót megerősítik. Az európai kutatók egész életen át tartó tanulásához és karrierfejlesztéséhez való hozzájárulást célzó, hazatérési kötelezettséget tartalmazó kimenő ösztöndíjak mellett a nemzetközi együttműködés a harmadik országokból érkező kutatók révén tovább fokozódik. Ezeken túlmenően az EU szomszédos országaival és a TéT-megállapodást kötött országok közötti együttműködésre új dimenziók nyílnak meg. Támogatást biztosítanak továbbá az európai kutatók külföldi és a külföldi kutatók Európán belüli „tudományos diaszpóráinak”.

7.4. Kapacitások

A „Kapacitások” egyedi program a kutatási és innovációs kapacitásokat fokozza egész Európában. A program a korábbi keretprogramokban szereplő cselekvéseket folytatja és erősíti, továbbá jelentős újdonságokat is tartalmaz.

Számottevő újdonság a tervezett stratégiai megközelítés az új kutatási infrastruktúrák kiépítésének támogatásához, amely kiegészíti a meglévő kutatási infrastruktúrák optimális használatának folyamatos támogatását. Az új infrastruktúrák kiépítésének támogatása egy kétlépcsős, előkészítő és kiépítési szakaszból álló megközelítés segítségével valósul meg. Az ESFRI-nek (Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma) az új kutatási infrastruktúrák európai ütemtervének kidolgozásához kapcsolódó munkájára alapozva a Bizottság kiemelt projekteket határoz meg, amelyekhez a hetedik keretprogram alapján közösségi támogatás nyújtható. Ezekben a projektekben a Bizottság segítő szerepet vállal, elsősorban a pénzügyi tervezési mechanizmusok megkönnyítésével a kiépítés szakaszában, beleértve az EBB-kölcsönökhöz való hozzájutásnak a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmuson keresztüli elősegítését. Az 1. melléklet az ESFRI „lehetőségek jegyzékét” tartalmazza, amely az európai tudományos közösség számára az elkövetkezendő évtizedben szükséges új, nagyszabású kutatási infrastruktúrákra ad konkrét példákat.

A kkv-k és kkv-k szövetségei javára végzett kutatás támogatását célzó két rendszer megnövelt költségvetéssel marad fenn annak érdekében, hogy reagáljanak a kkv-k kutatás-kiszervezési téren jelentkező fokozódó igényére.

„A tudás régiói” területén belüli cselekvések a sikeres kísérleti cselekvésre alapoznak. A cél az, hogy a régiók transznacionális hálózatait képessé tegyék kutatási erőfeszítéseik maximális kihasználására, a kutatásból származó új ismeretek befogadására, illetve az, hogy az egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalkozásokat és regionális hatóságokat tömörítő kutatásorientált csoportosulások létrehozása könnyebbé váljon.

Jelentős újdonság az EU „konvergencia-” és legkülső régióiban a teljes kutatási potenciál felszabadítását célzó cselekvés. A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása az európai kutatási kiválóság megerősítésén és az EU területén létező kiemelkedő, de kiaknázatlan kutatási potenciál jobb kihasználásán alapul. A cselekvések lehetővé teszik az EU más országaiból származó kutatók toborzását, a kutató és irányító személyzet kirendelését, az értékelési programok megszervezését és a kutatási berendezések beszerzését és kifejlesztését. Az ilyen cselekvések kiegészítik az e régiókban a strukturális alapokból támogatható és már meglévő kiválósági központok kutatási kapacitásainak megerősítésével kapcsolatos igényeket és lehetőségeket.

A „tudomány a társadalomban” a korábbi keretprogramban foglalt munka jelentős mértékű kiterjesztése. Javítja a tudomány színvonalát, jobb EU-politikákat eredményez és segítségével elkötelezettebbé és tájékozottabbá válik a nagyközönség.

A hetedik keretprogram egyik fontos célja egy erős és következetes nemzetközi tudományos és technológiai politika kialakítása, és a „Kapacitások” program cselekvései támogatják ezt a megközelítést, különösen azáltal, hogy elősegítik az együttműködés prioritásainak meghatározását.

A politikák következetes kidolgozásával nagyobb hangsúlyt kap a nemzeti és regionális kutatási politikák összehangolása a tagállamok és régiók transznacionális együttműködési kezdeményezéseire létrehozott egyedi támogatási rendszeren keresztül. Ez megerősíti a nyílt koordinációs módszer kutatási politikákra történő alkalmazását, és ösztönzi az országcsoportok és régiók közötti összehangolt vagy közös kezdeményezéseket a jelentős transznacionális dimenzióval rendelkező területeken.

7.5. A Közös Kutatóközpont cselekvései

Miközben továbbra is tudományos és technikai támogatást biztosít az EU politikai döntéshozatalához, a KKK tovább erősíti ügyfélközpontú irányultságát és a tudományos közösséggel való hálózatba szervezést. Tevékenységeit a növekedés, a fenntartható fejlődés és a biztonság konkrét összefüggésében dolgozza ki.

A KKK cselekvései az új lisszaboni menetrend „hatékonyabb szabályozásra” való felhívására reagálnak. A válságokkal, a veszélyhelyzetekkel és a kényszerítő politikai szükségekkel kapcsolatos új kihívásokra adott reakció konkrét területeken kapacitások és létesítmények kiépítése az európai összefüggésben nyújtott megfelelő támogatás biztosítására tekintettel. A politikák tudományos és technikai támogatásának integrált megközelítése ezen egyedi program alapvető jellemzője.

8. A TUDÁS EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉGÉNEK ÉPÍTÉSE A NÖVEKEDÉS ÉRDEKÉBEN

A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása felé való szükségszerű gyors haladás elérése érdekében új ambícióra és hatékonyságra van szükség az európai kutatásban. Az Európai Unió egész területén minden szereplőnek – a nemzeti kormányoknak, a kutatólétesítményeknek, az iparnak – megvan a maga szerepe ebben a vállalkozásban.

A hetedik keretprogramot végrehajtó egyedi programok célja a rendelkezésre álló költségvetés keretében az európai szintű kutatási kiadások fellendítő hatásának és befolyásának maximalizálása. Alapvető jellemzőik a következők: négy célkitűzésre való összpontosítás a kapcsolódó egyedi programokban – az e célkitűzések elérésére kidolgozott tevékenységekkel és végrehajtási eszközökkel; erőteljes folytonossági komponens a főbb új megközelítésekkel együtt; a meglévő kiválóság támogatásának és a jövőbeli kutatási kiválósági kapacitások létrehozásának következetes hangsúlyozása; modern és leegyszerűsített irányítás a környezetbarát jelleg és a költséghatékonyság biztosítása érdekében; és olyan beépített rugalmasság, amellyel a keretprogram új igényekre és lehetőségekre reagálhat.

1. melléklet

ESFRI „LEHETŐSÉGEK JEGYZÉKE”[7]

- Antiproton- és ionkutatási létesítmény (FAIR)

- Radioaktív izotópok intenzív másodlagos sugárzásával foglalkozó létesítmény (SPIRAL II)

- Európai mélytengeri neutrínóteleszkóp (KM3NeT)

- Rendkívül nagy teleszkóp (ELT) – az optikai csillagászat számára

- Páneurópai kutatási infrastruktúrák nanostruktúrákhoz (PRINS)

- Európai spallációs forrás (ESS) – neutronforrás

- Európai XFEL – kemény röntgensugarakhoz

- IRUVX FEL hálózat – infravöröstől lágy röntgensugarakig

- Európai szinkrotronsugárzási létesítmény (ESRF) felújítása

- Nagy teljesítményű számítógépek Európának (HPCEUR)

- Tengeri hajó part menti kutatás céljára – főként a Balti-tengeren

- Aurora Borealis jégtörő kutatóhajó

- Európai multidiszciplináris tengerfenék-megfigyelő állomás (EMSO)

- A biológiai sokféleség kutatására és védelmezésére létesített európai infrastruktúra

- Fejlett orvosi képalkotó infrastruktúra az agy és a teljest test vizsgálatához

- Bioinformatikai infrastruktúra Európának

- Fejlett klinikai kutatóközpontok európai hálózata

- Biobankok és genomikai források európai hálózata

- Magas biztonsági szintű laboratóriumok az újonnan megjelenő betegségek és közegészségügyi kockázatok kutatására

- Emlősök teljes genomjának funkcionális elemzésére szolgáló infrastruktúra

- Biogyógyászati célú mintakísérleti berendezések

- A humán és társadalomtudományok kutatásának európai megfigyelőállomása (EROHS)

- Európai szociális felmérés (ESS)

„Globális projektek”

- ITER

- Nemzetközi Űrállomás (ISS)

- Nemzetközi lineáris ütköztető (ILC)

- Egy négyzetkilométer gyűjtőfelületű rádióteleszkóp (SKA)

- Nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF)

2005/0187 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Munkaerő” egyedi programról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 166. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[8],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[9],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[10],

mivel:

(1) A Szerződés 166. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (a továbbiakban: keretprogram) olyan egyedi programokon keresztül kell végrehajtani, amelyek részletes szabályokat állapítanak meg a végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik időtartamukat, és előírják a szükségesnek ítélt eszközöket.

(2) A keretprogram négy típusú tevékenység körül szerveződik: transznacionális együttműködés a szakpolitikák által meghatározott témákban („Együttműködés”), a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás („Ötletek”), a kutatók képzésének és szakmai életpályájának támogatása („Munkaerő”) és a kutatási kapacitások támogatása („Kapacitások”). A közvetett cselekvések körében a „Munkaerő” keretei között megvalósítandó tevékenységeket ezen egyedi programmal kell végrehajtani.

(3) E programra alkalmazni kell a keretprogramnak a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére és a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályait (a továbbiakban: részvételi és terjesztési szabályok).

(4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

(5) Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük a versenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során végzett tevékenységeket.

(6) A keretprogram végrehajtása lehetőséget teremt olyan kiegészítő programok megvalósítására, amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teszi a Közösség részvételét több tagállam által indított programokban, illetve közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke értelmében.

(7) A nemzetközi dimenzió alapvető szerepet kap az európai kutatásban és fejlesztésben alkalmazott humán erőforrás összetételében. A Szerződés 170. cikkében előírtak szerint e programban azok az országok vehetnek részt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, ezenkívül a projektek szintjén, illetve kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. Továbbá minden cselekvés, valamint ezen egyedi program minden külön cselekvése nyitott harmadik országokbeli egyéni kutatók részvételére.

(8) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre.

(9) A keretprogram hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához.

(10) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban a keretprogram vonatkozásában biztosítani kell a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát végrehajtást, valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz.

(11) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet[11], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet[12] és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[13] értelmében.

(12) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási jogkörök gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi rendelettel[14] összhangban kell elfogadni.

(13) A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére, valamint többek között a program cselekvéseiből finanszírozott projektek és programok keretében alkalmazott kutatók munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláthatóságára és szakmai előmenetelükre; ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás[15] nyújt hivatkozási keretet,

(14) Ez a program összhangban van az európai kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásra vonatkozó integrált stratégiával és elősegíti ennek továbbfejlesztését és végrehajtását a „Mobilitási stratégia az EKT számára”[16] című és a „Kutatók az EKT-ben: egy szakma, több karrier”[17] című közlemények alapján, valamint figyelembe veszi a kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásról szóló, 2005. április 18-i tanácsi következtetéseket[18].

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kutatás és a technológiafejlesztés – beleértve a demonstrációs tevékenységeket is – területén végzett közösségi tevékenységek számára, a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra e határozattal sor kerül a „Munkaerő” egyedi program (a továbbiakban: egyedi program) elfogadására.

2. cikk

Az egyedi program a „Munkaerő” tevékenységeit támogatja, erősítve mind mennyiségi, mind minőségi szempontból a munkaerő-potenciált az európai kutatás és technológia területén. A Marie Curie-cselekvésekként emlegetett, a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenységeket megerősítik, nagyobb hangsúlyt fektetve a képesség- és pályafutás-fejlesztés és a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolat lényeges szempontjaira.

A célkitűzések ismertetése és e tevékenységek körvonalai a mellékletben találhatók.

3. cikk

Az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 7129 millió EUR, amelynek kevesebb, mint 6 %-a van a Bizottság igazgatási kiadásaira előirányozva.

4. cikk

1. Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.

2. E program keretében nem finanszírozhatók a következő kutatási területek:

- az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység;

- az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak;[19]

- az emberi embriók kizárólag kutatási célból történő létrehozására és őssejtekhez jutásra irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is.

3. E program keretében nem finanszírozhatók a következő kutatások:

- a minden tagállamban tiltott kutatási tevékenységek

- azok a kutatási tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol az ilyen kutatás tilos.

5. cikk

1. Az egyedi programot a hetedik keretprogram III. mellékletében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével kell végrehajtani.

2. Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat.

6. cikk

1. A Bizottság az egyedi program végrehajtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat, a pályázati kiírások témája szerint alkalmazandó finanszírozási rendszert, valamint a végrehajtás ütemezését.

2. A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

3. A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait. A kritériumok értékelik: a pályázók (kutatók/szervezetek) minőségi jellemzőit és további fejlődésre való képességüket, szükség szerint végrehajtó kapacitásukat; a javasolt tevékenység minősége a tudományos képzés és/vagy tudásátadás szempontjából; a javasolt tevékenység közösségi hozzáadott értéke és strukturáló hatása az egyedi program és a munkaprogram célkitűzéseihez való hozzájárulás szempontjából. Ezek a kritériumok és az esetleges súlyozások vagy küszöbértékek a munkaprogramban tovább részletezhetők és kiegészíthetők.

4. A munkaprogram megjelölhet:

a) olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak;

b) konkrét jogalanyok tevékenységének támogatására irányuló cselekvéseket.

7. cikk

1. Az egyedi program végrehajtásáért a Bizottság felelős.

2. A 6. cikk (1) bekezdésében említett munkaprogram elfogadásakor a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

3. Az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó KTF-cselekvések elfogadása során a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

8. cikk

1. A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

2. Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. cikkében előírt irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni, az említett határozat 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint.

3. Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

4. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt időtartam két hónap.

5. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKITŰZÉSEK, A TÉMÁK ÉS A TEVÉKENYSÉGEK KÖRVONALAI

Bevezetés

A kutatás és a technológia területén az emberi erőforrás mennyisége és minősége a versenyképesség egyik sarokköve. E program általános stratégiai célkitűzése az, hogy Európát vonzóbbá tegye a kutatók számára, ami előfeltétel Európa kutatási és technológiafejlesztési kapacitásának és teljesítményének növeléséhez, valamint az Európai Kutatási Térség megszilárdításához és továbbfejlesztéséhez. Ezt a kutatásra irányuló képzés szervezésére, teljesítményére és minőségére, a kutatók pályafutásának aktív fejlesztésére, az ágazatok és kutatószervezetek közti ismeretmegosztásra, és a nők kutatásban és fejlesztésben való fokozott részvételére összpontosuló jelentős, Európa-szintű strukturáló hatás gyakorlásával fogják elérni.

A programot a munkaerőt célzó rendszeres befektetésekkel hajtják végre, elsősorban az összefüggő Marie Curie-cselekvéssorozattal, amely a kutatók számára teremt lehetőséget képességeik és szaktudásuk fejlesztéséhez karrierjük bármely szakaszában, a kutatásra irányuló alapképzéstől a karrierfejlesztésig és az egész életen át tartó tanulásig. A transznacionális és az ágazatok közötti mobilitás, a különböző ágazatokban és országokban szerzett tapasztalatok elismerése és a megfelelő munkakörülmények biztosítása a Marie Curie-cselekvések kulcsfontosságú tényezői.

A Marie Curie-cselekvések a Szerződésben előírt bármely kutatási és technológiafejlesztési területre vonatkozhatnak. A kutatási területet a pályázók szabadon választják ki. Lehetőség van azonban a program keretében bizonyos tevékenységek célzott támogatására is, például tudományágak és technológiai területek, részt vevő régiók, kutatószervezetek típusa és kutatóközösség tekintetében, a kutatásra irányuló képzés, a mobilitás, a pályafutás-fejlesztés és az ismeretmegosztás területén jelentkező európai követelmények alakulásának figyelembevétele érdekében. Ebbe a keretprogram más részeit is érintő közös pályázati felhívások lehetősége is beletartozik.

A vállalkozások – a kkv-ket is beleértve – fokozott részvételét e program szempontjából jelentős hozzáadott értékként tartják számon. A Marie Curie-cselekvések végig támogatják az ipar és egyetemek közti együttműködés erősödését a kutatásra irányuló képzés, pályafutás-fejlesztés és ismeretmegosztás szempontjából, emellett külön cselekvés célozza meg az ipar és az egyetemek közti átjárhatóságot és partnerkapcsolatokat.

A nemzetközi dimenziónak, mivel az európai kutatásban és fejlesztésben alkalmazott emberi erőforrás összetételében alapvető szerepet játszik, külön figyelmet szentelnek a pályafutás-fejlesztés, valamint a kutatók közti nemzetközi együttműködés fokozása és gyarapítása és a kutatótehetségek Európába vonzása szempontjából. A nemzetközi dimenzió minden Marie Curie-cselekvésbe be fog épülni, és emellett önálló cselekvéseknek is tárgyát fogja képezni.

Kellő figyelmet kell fordítani a fenntartható fejlődés és a nemek közi egyenlőség elvére. A program a Marie Curie-cselekvésekben az esélyegyenlőség elősegítésével és a nemek kívánatos részvételi arányának kitűzésével (legalább 40 %-os női részvétel elérése) szándékozik biztosítani a nemek közötti egyenlőség érvényesülését. Továbbá a cselekvéseket úgy kell tervezni, hogy biztosítsák a kutatók számára a munkájuk és magánéletük közötti egyensúlyt, valamint könnyítsék meg pályamegszakítás esetén a kutatói pályára való visszatérést. Az egyedi program szerinti tevékenységek során figyelembe kell venni továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjait, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásait.

Annak érdekében, hogy Európa a lehető legvonzóbbá váljon a kutatók számára, a Marie Curie-cselekvések lehetőségeket teremtenek más – mind a közösségi kutatáspolitika, mind az egyéb közösségi politikák, például az oktatási, kohéziós és foglalkoztatási politika keretébe tartozó – cselekvésekkel való tényleges együttműködésre. Hasonlóképpen együttműködési lehetőségeket kell keresni a nemzeti és nemzetközi szinten folyó cselekvésekkel.

Etikai szempontok

Az egyedi program és az abból eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt elvek, beleértve az emberi méltóság és az emberi élet védelmét, a személyes adatok és a magánélet védelmét, továbbá a közösségi jognak és a vonatkozó nemzetközi egyezmények, útmutatások és magatartási kódexek legújabb változatának megfelelően az állatok és a környezet védelmét is, például a Helsinki Nyilatkozat, az Európa Tanács 1997. április 4-én, Oviedóban aláírt, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye és kiegészítő jegyzőkönyve, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgező fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) vonatkozó határozatai alapján.

Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaival foglalkozó európai tanácsadó csoport véleményeit (1991–1997) és a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól).

A szubszidiaritás elvének megfelelően és az Európában fellelhető megközelítések sokféleségére figyelemmel a kutatási projektek résztvevői kötelesek betartani azon országok hatályos jogszabályait, előírásait és etikai szabályait, amelyekben a kutatást végzik. A nemzeti rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely tagállamban vagy más országban tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban történő elvégzés esetén közösségi forrásból nem támogatható.

Szükség esetén a kutatási projekteket megvalósító személyek a KTF-tevékenységek megkezdése előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását. A Bizottság rendszeresen etikai szempontú felülvizsgálatnak veti alá az etikailag érzékeny kérdésekre irányuló, illetőleg az etikai vonatkozásokkal nem kielégítő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi esetekben etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása idején is végezhető.

A határozat 4. cikkének (3) bekezdése értelmében nem támogathatók a minden tagállamban tiltott kutatási tevékenységek.

A Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a Közösségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és végrehajtása során. A kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 86/609/EGK tanácsi irányelv megköveteli, hogy a kísérleteket úgy tervezzék meg, hogy ezek során a kísérleti állatok ne szenvedjenek nélkülözést, és hogy e kísérletek ne okozzanak szükségtelen fájdalmat és szenvedést, minél kevesebb állat használatát igényeljék, a neurofiziológiailag legkevésbé érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy maradandó károsodást okozzák. Az állatok genetikai örökségének megváltoztatása és az állatok klónozása csak etikailag indokolt célok érdekében és az állatok jólétét, valamint a biologiai sokféleség alapelveinek figyelembevételét biztosító körülmények között jöhet szóba.

A program végrehajtása során az esetleges fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság figyelemmel kíséri a tudományos előrehaladást és a nemzeti és nemzetközi rendelkezéseket.

A tudományos és a technológiai fejlődéshez kapcsolódó etikai kutatást a „Kapacitások” egyedi program „Tudomány a társadalomban” része keretében fognak végezni.

Tevékenységek

A következő Marie Curie-cselekvések támogatására fog sor kerülni:

- Kutatók alapképzése

Ez a cselekvés a kutatók alapképzését támogatja, jellemzően a kutatói pályafutás első négy évére – szükség esetén az alapképzés kiegészítéséhez még további egy évre – irányul. A tagállamokban és társult országokban a köz- és magánszférában rendelkezésre álló kiváló minőségű alapképzési kapacitás lényeges részének strukturálását célzó transznacionális hálózatba szervezés útján a cselekvés a kutatói pályafutás kilátásainak javítására törekszik, ezzel is vonzóbbá téve a fiatal kutatók számára a kutatói pályát.

A cselekvést a különböző országokbeli, egymást kiegészítő, kutatóképzésben tevékenykedő szervezetek verseny útján kiválasztott hálózatainak támogatásával hajtják végre. A hálózatok meghatározott tudományos és technológiai területeken jól jól körülhatárolt képzési igényeket kielégítő, az interdiszciplináris és a tudományágakat átfogó újonnan kiakalakuló területekhez megfelelően kapcsolódó közös kutatóképzési programra épülnek. Ezek a képzési programok különösen a pályakezdő kutatók kutatói képességeinek fejlesztésére és bővítésére fektetik a hangsúlyt. A képzés – egyéni projektekhez végzett kutatáson keresztül – elsősorban tudományos és technológiai ismeretekre összpontosít, amelyet más fontos készségeket és képességeket fejlesztő képzési modulok egészítenek ki, például olyan területeken, mint a kutatási projektek és programok igazgatása és finanszírozása, szellemi tulajdonjogok és a kutatás eredményeinek más felhasználási módszerei, vállalkozói tevékenység, etikai szempontok, kommunikáció, valamint a kutatás és a társadalom közti kölcsönhatások.

A közös kutatóképzési programnak következetesnek kell lennie a minőségi normákat tekintve, elő kell írnia a szükséges felülvizsgálatra és tanácsadásra vonatkozó szabályokat. A közös kutatóképzési program kihasználja a hálózatban részt vevők (vállalkozásokat is beleértve) egymást kiegészítő képességeit, valamint az egyéb szinergiákat. A program megköveteli a képzés minőségének és ha lehet, a diplomák és más kiadott bizonyítványok kölcsönös elismerését.

A különböző ágazatokbeli szervezetek közvetlen vagy közvetett részvétele e cselekvésben elengedhetetlennek minősül, beleértve a magánvállalkozások megfelelő területeken való (vezetőkénti) részvételét. Egyedülálló kutatószervezet vagy együttműködő részvétel egyaránt elfogadható e cselekvés keretében, amennyiben egyértelműen kimutatható, hogy a kutatóképzési program szükséges összetevőit szélesebb körű – a hálózathoz formálisan nem tartozó – partnerkapcsolatok segítségével ténylegesen biztosítják.

E cselekvés során a közösségi támogatásnak a következőkre célszerű kiterjednie:

- pályakezdő kutatók képzési céllal történő felvételére,

- arra a lehetőségre, hogy vállalkozásoknál tapasztalt kutatók számára kutatóprofesszori vagy hasonló munkaköröket teremtsenek új ismeretek átadása és a felügyelet erősítése érdekében,

- rövid időtartamú képzések szervezésére (konferenciák, nyári egyetemek és szaktanfolyamok) mind a hálózat képzésében résztvevők, mind hálózaton kívüli kutatók számára

- Egész életen át tartó tanulás és karrierfejlesztés

Ez a cselekvés a pályafutásuk különböző szakaszában lévő tapasztalt kutatókra irányul, elősegíti egyéni szakképzettségük bővítését multidiszciplináris vagy interdiszciplináris szakismeretek vagy ágazatközi tapasztalatok megszerzésével. A cselekvés célja a kutatók támogatása független, vezetői helyzetbe (például projektvezetői, professzori vagy más, az oktatásban vagy vállalkozásoknál betöltött vezetői munkakörbe) kerülésük érdekében vagy ilyen helyzetük megerősítésében. A cselekvés abban is segíteni fogja a kutatókat, hogy pályamegszakítás után folytatni tudják kutatói pályájukat, vagy hogy egy mobilitási tapasztalat után (újból) bekapcsolódjanak valamelyik tagállamban vagy társult államban (hazájukat is beleértve) folyó kutatómunkába.

E cselekvés azokra a kutatókra vonatkozik, akik legalább négy év teljes munkaidős kutatói tapasztalattal rendelkeznek; mivel a cselekvés az egész életen át tartó tanulásra és a karrierfejlesztésre irányul, a kutatók többsége várhatóan ennél több tapasztalatot fog tudni felmutatni.

Ezt a cselekvést a következőképpen hajtják végre:

i) a tagállamok vagy társult országok legjobb vagy legígéretesebb kutatóinak közvetlenül közösségi szinten odaítélt, Európán belüli, transznacionális, egyéni ösztöndíjak támogatása, amely a kutatóknak a fogadó szervezettel együtt beadott pályázatán alapul. A közösségi finanszírozású ösztöndíjak a külföldi tartózkodásra irányuló szakasz mellett reintegrációs részt is magukban foglalhatnak.

ii) regionális, nemzeti és nemzetközi kutatóképző és karrierfejlesztő programok társfinanszírozása, a versenyeztetés alapján kiválasztott, létező vagy új regionális, nemzeti és nemzetközi finanszírozó programok javára, melyek az e cselekvés célkitűzéseire összpontosítanak és az egyén mobilitására irányulnak. E programoknak nyitott, érdemre alapuló – nemzetközi szintű szakmabeli értékeléssel, a kutatók származására és célországára vonatkozó korlátozások nélkül – pályázatot kell biztosítaniuk a pályázó kutatók számára. E programoknak megfelelő munkakörülményeket kell biztosítaniuk a kiválasztott kedvezményezettek számára.

A társfinanszírozásra pályázók kulcsfontosságú szereplők a kutatásbeli humán erőforrás kapacitásának saját területükön való fejlesztésében. Elsősorban a következő kategóriákba sorolható szervezetek pályázhatnak:

- Az ösztöndíjprogramok finanszírozásáért és igazgatásáért felelős hivatalos köztestületek, például minisztériumok, kutatásért felelős állami bizottságok, kutatóakadémiák vagy -ügynökségek;

- Egyéb köz- vagy magántestületek, beleértve a nagy kutatószervezeteket, amelyek ösztöndíjprogramokat finanszíroznak vagy igazgatnak vagy hivatalos megbízásból, vagy államilag elismert szervezetként, mint például a kormányok által létesített, a magánjog hatálya alá tartozó, közszolgálati feladattal megbízott ügynökségek, jótékonysági társulások stb.;

- Nemzetközi testületek, amelyek tevékenységeik részeként hasonló programokat igazgatnak európai szinten.

A társfinanszírozás keretében a Közösség elsősorban e cselekvés követelményeinek és célkitűzéseinek megfelelő – például a transznacionális mobilitást vagy harmadik országból hazatérő kutatók reintegrálódását támogató – ösztöndíjak finanszírozásához járul hozzá.

Kezdetben a végrehajtás e két útvonal mentén párhuzamosan fog folyni. A két módszernek a keretprogram során végzett hatásvizsgálata fogja meghatározni a végrehajtás módját a program hátralevő idejére.

- Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti partnerségek és átjárási lehetőségek

Ez a cselekvés a közszférabeli kutatószervezetek és kereskedelmi célú magánvállalkozások (beleértve a kkv-ket is) közti dinamikus átjárási lehetőségek teremtését és előmozdítását célozza, hosszabb időtartamú együttműködési programokra építve, amelyek különösen alkalmasak az imeretmegosztás növelésére és a két szektor között a kulturális háttér és szakképzettségi követelmények különbözősége kölcsönös megértésének elősegítésére.

A cselekvést rugalmas módon, mindkét szektorbeli és legalább két tagállamból vagy társult államból származó szervezetek közti együttműködési programok segítségével hajtják végre, a humán erőforrást érintő interakciók támogatásával. A közösségi támogatás a következő (egy vagy több) formában valósulhat meg:

- a két szektor közötti partnerség keretében az alkalmazottak kiküldetésével, a szektorok közti együttműködés megerősítése érdekében

- mindkét szektorban a partnerségen kívülről, meghatározott időre tapasztalt kutatók fogadása;

- a szektorok közti tapasztalat- és tudáscserét fokozó szemináriumok és konferenciák szervezése, amelyek célja mindkét szektorból minél több dolgozót elérni;

- kifejezetten kkv-vonatkozású intézkedésként az együttműködésükhöz szükséges kisebb berendezések beszerzéséhez való hozzájárulás.

- Nemzetközi dimenzió

Annak a felismerésnek köszönhetően, hogy a nemzetközi dimenzió alapvető szerepet tölt be az európai K+F humán erőforrása tekintetében, meghatározott célú cselekvések foglalkoznak ezzel a dimenzióval mind az európai kutatók karrierfejlesztése, mind a nemzetközi együttműködésnek a kutatók segítségével történő megerősítése szempontjából.

A tagállamokból és társult országokból származó kutatók karrierének fejlesztését a következő intézkedések fogják támogatni:

i) kötelező hazatérés feltételével nyújtott kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal a tapasztalt kutatók számára az egész életen át tartó tanulás és szakterületbővítés keretében, új képesítések és ismeretek megszerzése érdekében;

ii) visszatérési és nemzetközi reintegrációs támogatások tapasztalt kutatók számára nemzetközi tapasztalatszerzés után. E cselekvés keretében sor kerül a tagállamokbeli és társult országokbeli kutatók hálózatba szerveződésének támogatására is, annak érdekében, hogy folyamatosan tájékozottak legyenek az Európai Kutatási Térségben bekövetkezett fejleményeket illetően és e fejleményekben tevékenyen részt vegyenek.

A kutatók segítségével történő nemzetközi együttműködést a következőképpen támogatják:

i) bejövő nemzetközi ösztöndíjak annak érdekében, hogy kimagasló szakképzettségű harmadik országokbeli kutatókat vonzzanak a tagállamokba és a társult országokba, a tudás növelése és magas szintű kapcsolatok kialakítása céljából. Fejlődő országokbeli vagy a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező országokból származó kutatók hazatérési támogatásban is részesülhetnek. A tagállamokban és társult országokban dolgozó harmadik országokbeli kutatók hálózatba szerveződése is támogatásban részesül annak érdekében, hogy a kutatók strukturálják és fejlesszék kapcsolataikat azokkal a régiókkal, ahonnan származnak;

ii) partnerkapcsolatok több európai kutatószervezet és a következő országokból származó egy vagy több szervezet között:

- az európai szomszédságpolitika által érintett országok

- olyan országok, amelyekkel az EU tudományos és technológiai megállapodást kötött.

Közös programok alapján közösségi támogatásban fognak részesülni a pályakezdő és tapasztalt kutatók rövid időtartamú cseréi, köcsönösen előnyös konferenciák és egyéb események szervezése, valamint a kutatás és a fejlesztés humán erőforrásához kapcsolódó kérdésekben a bevált gyakorlatokat illető rendszeres tapasztalacsere fejlesztése.

- Egyedi cselekvések

Egy igazi európai kutatói munkaerőpiac megteremtésének támogatására összefüggő kiegészítő cselekvések sorozata fog megvalósulni, azzal a céllal, hogy felszámolják a mobilitás akadályait és fellendítsék a kutatói karrier kilátásait Európában. E cselekvések különösképpen azt célozzák, hogy – többek között a Marie Curie-ösztöndíjakkal – felkeltsék az érdekelt felek és a nagy nyilvánosság érdeklődését, előmozdítsák és támogassák a tagállami szintű cselekvéseket és kiegészítsék a közösségi cselekvéseket.

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó egyedi program elfogadásáról: „Munkaerő” (2007–2013)

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

KUTATÁS

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek) beleértve a következő megnevezéseket:

08 10 01 02 Humán erőforrás (a hetedik keretprogramhoz tartozó végleges költségvetési nómenklatúra később készül el)

3.2. A cselekvés és a pénzügyi hatás időtartama:

2007–2013-ig az új pénzügyi terv keretének elfogadásától függően

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

02, 06, 08, 09 és 11 | nem kötelező | diff.[20]/ | IGEN | IGEN | IGEN | [1a…] számú |

XX.01 | nem kötelező | nem diff. [21] | IGEN | NEM | NEM | [1a…] számú |

XX.01.05 | nem kötelező | nem diff. | IGEN | IGEN | IGEN | [1a…] számú |

4. FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása[22]

millió EUR (három tizedesjegyig)

Humán erőforrások és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |

Referenciaösszegen kívüli, humán erőforrások költségeitől és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási költségek (NDE) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |

A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | a+c+d+e | 5.674,377 | 7.183,791 | 8.677,340 | 10.316,316 | 11.981,867 | 13.605,871 | 15.378,756 | 72.818,319 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | b+c+d+e | 2.701,204 | 4.800,186 | 6.845,974 | 8.748,741 | 10.356,602 | 11.983,321 | 27.382,292 | 72.818,319 |

A társfinanszírozás részletei

Amennyiben a javaslat tartalmazza a tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét a lent szereplő táblázatban meg kell jelölni (a táblázat további sorokkal kiegészíthető, ha a társfinanszírozás biztosítására különböző szerveket irányoztak elő):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 és később | Összesen |

f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a társfinanszírozást | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a következő pénzügyi programozással (A Bizottság 2004 februárjában kiadott, a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervről szóló közleménye COM (2004) 101).

( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.

( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[28] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz vagy pénzügyi terv módosítása).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs a bevételre gyakorolt pénzügyi hatása

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Egyes társult államok hozzájárulhatnak a keretprogramok finanszírozásához.

A költségvetési rendelet 161. cikkével összhangban a Közös Kutatóközpont bevételhez juthat különböző versenyképes tevékenységekből és egyéb, külső szerveknek nyújtott szolgáltatásokból.

A költségvetési rendelet 18. cikkével összhangban bizonyos bevételek felhasználhatók meghatározott költségvetési jogcímek finanszírozására.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A cselekvést megelőzően [n-1. év] | A cselekvés utáni helyzet |

A humán erőforrás teljes létszáma[29] | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítani

Európának vonzóbbá kell válnia a kutatók számára kutatási és technológiafejlesztési kapacitásának és teljesítményének fokozása, valamint az Európai Kutatási Térség megszilárdítása és további fejlesztése érdekében. Míg világszinten a versenyhelyzet egyre fokozódik, a kutatók számára diverzifikált, vonzó karrierlehetőségeket kínáló nyílt európai munkaerőpiacra van szükség.

5.2. A Közösség részvétele által hozzáadott létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiája

Az egyedi program által biztosított támogatás hozzáadott értéke a transznacionális és ágazatközi mobilitás előmozdítása, az EU egészében a kutatásra irányuló képzés szervezésére, teljesítményére és minőségére, a kutatók aktív karrierfejlesztésére, az ágazatok és kutatószervezetek között az ismereteknek a kutatók általi megosztására, valamint a nők kiemelkedő részvételére gyakorolt strukturáló hatás.

5.3. Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében

Az általános célkitűzés az európai kutatás és technológiafejlesztés területén a munkaerő-potenciál mennyiségi és minőségi erősítése, az embereknek a kutatói pálya választására való ösztönzésével, az európai kutatók Európában maradásának támogatásával, valamint az egész világból a kutatók Európába vonzásával, Európát vonzóbbá téve a legkiválóbb kutatók számára. A célkitűzések magukban foglalják az országok, ágazatok, szervezetek és tudományágak közötti, kutatók általi ismeretmegosztást, valamint a nők kutatásban és technológiafejlesztésben való nagymértékű részvételét. A célkitűzések végrehajtása a munkaerőt célzó befektetésekkel történik, elsősorban az összefüggő Marie Curie-cselekvéssorozattal, amely a kutatók számára teremt lehetőséget képességeik és szaktudásuk fejlesztéséhez karrierjük bármely szakaszában, a kutatásra irányuló alapképzéstől a karrierfejlesztésig és az egész életen át tartó tanulásig. A transznacionális és az ágazatok közötti mobilitás, a különböző ágazatokban és országokban szerzett tapasztalatok elismerése és a megfelelő munkakörülmények biztosítása a Marie Curie-cselekvések kulcsfontosságú tényezői.

Az egyes cselekvések részletesebb célkitűzéseit a jogalkotási javaslat I. melléklete határozza meg.

Három szinten dolgoznak ki teljesítménymutatókat :

- Mennyiségi és minőségi mutatók a K+F területén a humán erőforrás és a karrierfejlesztés, valamint e területek strukturáló hatása tekintetében a megfelelési szint kimutatására.

- Irányítási mutatók a belső teljesítmény nyomon követése és a felső vezetés döntéshozatalának támogatása érdekében. Ezekbe beletartozhat a költségvetés végrehajtásának szintje, a szerződéskötés ideje és a kifizetés ideje.

- Végeredmény- (hatás-) mutatók az általános hatékonyságnak a magas szintű célkitűzésekhez képest történő értékelésére. Ezekbe beletartozhat a keretprogram egészének szintjén végzett értékelés (pl. a lisszaboni, göteborgi, barcelonai és egyéb célkitűzések elérésére gyakorolt hatás) és az egyedi program szintjén végzett értékelés (pl. az EU tudományos-technológiai és gazdasági teljesítményéhez való hozzájárulás).

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a cselekvés végrehajtásához választott módszert (módszereket).

( Központosított irányítás

( Közvetlenül a Bizottság által

( Közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( Végrehajtó hivatalok

( A Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerint

ڤ Nemzeti közigazgatási szervek/közfeladatot ellátó szervek

ٱ Megosztott vagy decentralizált irányítás

ٱ a tagállamokkal

ٱ harmadik országokkal

ٱ Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)

Vonatkozó megjegyzések:

A Bizottság a program központosított irányítását javasolja, mind közvetlenül a Bizottság által, mind pedig közvetetten egy végrehajtó hivatal megbízásával.

A kutatásra irányuló képzés és a karrierfejlesztés területén a regionális, nemzeti vagy nemzetközi társfinanszírozási eszközön keresztül végrehajtott „Egész életen át tartó tanulás és karrierfejlesztés” rész esetében és politikai okokból a Bizottság továbbra is maga fogja a cselekvést teljes mértékben végrehajtani. A Bizottság bizonyos egyedi programok közvetlen irányítását is megtartja.

A cselekvések többségére olyan tevékenységek jellemzők, amelyek számos kisebb műveletet eredményeznek, de amelyek esetében a ténylegesen finanszírozott projektek részletes nyomon követése és a tudományos és technológiai politika fejlődése között nincs közvetlen kapcsolat, vagy egyáltalán nincs kapcsolat. E tevékenységek irányításával egy végrehajtó hivatalt bíznak meg, amely a pályázati felhívásokat és a pályázatok fogadását kezeli, elfogadja a költségvetés végrehajtási eszközeit, szerződéseket és támogatásokat ítél oda, egyéni szintű projektmenedzsmenttel és kifizetésekkel foglalkozik, továbbá összegyűjti, elemzi és továbbítja a Bizottságnak a program végrehajtásához szükséges valamennyi információt. A Bizottság maga végzi a politikai felügyeletet, a munkaprogram kidolgozását, az elbírálási eljárás felülvizsgálatát és a pályázatok kiválasztását (finanszírozási határozat). A munkaprogramhoz, a jövőbeli porgramokhoz és az egyéb politikai kezdeményezésekhez kapcsolódó visszacsatolást a Bizottság biztosítja a projektportfólió vagy az alprogram szintjén történő felügyelet és felülvizsgálat segítségével. Az egyes feladatok (pl. informatikai eszközök fejlesztése, működtetése és támogatása) magánvállalatok számára alvállalkozásba adásának lehetősége továbbra sem kizárt.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

A felügyelet és az értékelés vonatkozásait a hetedik keretprogramról szóló javaslat (COM(2005) 119 végleges) jogalkotási pénzügyi kimutatása határozza meg.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[30], a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[31] , az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet[32], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet[33] és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[34] értelmében.

8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

8.2.2. Az intézkedésből származó feladatok leírása

A keretprogram végrehajtása

8.2.3. Humán erőforrás forrása (jogszabályban meghatározott)

(Amennyiben egynél több forrást tüntet fel kérjük, jelölje meg az egyes forrásokból származó állások számát)

( A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani

( A 2006-os évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már kiosztott állások

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében kérelmezendő állások

( Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő állások (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre

8.2.4. Egyéb, a referenciaösszegben szereplő igazgatási kiadások (XX 01 05 – Igazgatási kiadások) [40]

millió EUR (három tizedesjegyig)

2007-es év | 2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | 2011-es év | 2012-es és 2013-as év | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[42] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |

Összes igazgatási kiadás, a humán erőforrás költségein és kapcsolódó költségeken kívül (a referenciaösszegben NEM szereplő) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |

Számítás - A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások

A fenti számokat a Kutatási Főigazgatóság 2006-ra vonatkozó kérelme alapján becsülték meg és megnövelték az előre jelzett 2%-os éves inflációval. (Fiche 1 REV)

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi. Az állások elosztása során figyelembe kell venni az állásoknak a szolgálatok közötti, az új pénzügyi terv alapján történő esetleges újraelosztását.

[1] COM(2005) 119

[2] COM(2005) 118

[3] SEC(2005) 430

[4] COM(2005) 387

[5] A „Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness” című, 2005. június 10-i bizottsági munkadokumentumban (SEC(2005) 800) meghatározottak szerint.

[6] Frontier Research: the European Challenge. Magas szintű szakértői csoport jelentés, Európai Bizottság, 2005. május.

[7] Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI „List of Opportunities”, 2005. március, www.cordis.lu/esfri/

[8] HL C […]., [ …]., […]. o.

[9] HL C […]., [ …]., […]. o.

[10] HL C […]., [ …]., […]. o.

[11] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[12] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[13] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[14] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[15] C(2005) 576.

[16] „Mobilitási stratégia az Európai Kutatási Térség számára”: a 2001.6.20-i COM(2001) 331 bizottsági közlemény és a 2001/C367/01 tanácsi állásfoglalás

[17] „Kutatók az Európai Kutatási Térségben: egy szakma, több karrier”: a 2003.7.18-i COM(2003) 436 végleges bizottsági közlemény és a 2003.11.10-i tanácsi állásfoglalás (HL C 282., 2003.11.25.)

[18] 7723/05, az Európai Unió Tanácsa.

[19] Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható.

[20] Differenciált előirányzatok

[21] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[22] Ezek a számok a teljes EK-keretprogram (lásd a COM(2005) 119 dokumentumot) kiadásaira vonatkoznak.

[23] Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe.

[24] A kifizetási előirányzatok 2013-ra és az azt követő évekre vonatkoznak.

[25] Kiadások az xx cím xx 01 05 jogcímcsoportján belül.

[26] A kifizetési előirányzatok 2013-ra és az azt követő évekre vonatkoznak.

[27] Az xx 01 alcímbe tartozó, az xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[28] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[29] A táblázatban szereplő számadatok csak a Kutatási és Fejlesztési, az Információstársadalmi, az Energiaügyi és Közlekedési, a Vállalkozáspolitikai és Ipari és a Halászati Főigazgatóság felelősségi körébe tartozó valamennyi közvetett cselekvés létszámtervéből finanszírozott személyzetre vonatkoznak. Következésképp ezek a számadatok nem tartalmazzák a működési költségvetéshez tartozó létszámtervben szereplő állásokat és a KKK létszámtervében szereplő állásokat (lásd a COM(2005) 439 és 445 dokumentumokat).

[30] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[31] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[32] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[33] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[34] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[35] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[36] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[37] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[38] Amelynek költsége szerepel a referenciaösszegben.

[39] A táblázatban szereplő számadatok csak a Kutatási és Fejlesztési, az Információstársadalmi, az Energiaügyi és Közlekedési, a Vállalkozáspolitikai és Ipari és a Halászati Főigazgatóság felelősségi körébe tartozó valamennyi közvetett cselekvés létszámtervéből finanszírozott személyzetre vonatkoznak. Következésképp ezek a számadatok nem tartalmazzák a működési költségvetéshez tartozó létszámtervben szereplő állásokat és a KKK létszámtervében szereplő állásokat (lásd a COM(2005) 439 és 445 dokumentumokat).

[40] Ezek a számadatok a teljes EK-keretprogram (lásd a COM(2005) 119 dokumentumot) kiadásaira vonatkoznak.

[41] Ezek a számok a teljes EK-keretprogram (lásd a COM(2005) 119 dokumentumot) kiadásaira vonatkoznak.

[42] Európai kutatási tanácsadó bizottság.