A politikai pártok finanszírozására szánt adományokra vonatkozó szabályok általánosságban megfelelőek, de a gyakorlatban továbbra is vannak kihívások . A politikai pártokról és mozgalmakról szóló törvény valamennyi adományozó esetében tartalmaz egy körülbelül 120 000 EUR (3 000 000 CZK) összegű felső határt. Körülbelül 40 EUR (1 000 CZK) értékhatár felett az összes adományt dokumentálni kell. A külföldi személyektől vagy közjogi szervektől származó adományok nem megengedettek. A választási időszakokban kapott adományokat legalább 3 nappal a választások előtt online közzé kell tenni . E kötelezettség elmulasztása körülbelül 4 000 és 80 000 EUR (100 000–2 000 000 CZK) közötti pénzbírsággal szankcionálható. A Politikai Pártok és Mozgalmak Pénzügyi Felügyeleti Hivatala az illetékes felügyeleti szerv . Strukturális gyengeségek továbbra is fennállnak, mivel az egyéni adományozóktól érkező adományokkal kapcsolatos maximális felső határral megegyező szabályok sem az elnökválasztásra , sem a nonprofit szervezetektől kapott adományokra nem vonatkoznak. A több jogi személyt is magában foglaló üzleti hálózatoktól származó adományok ellenőrzése is akadályokba ütközik . A kormány részletesebb elemzést kíván elvégezni a joghézagok és a gyakorlati kihívások további azonosítása érdekében .

Előzetes erőfeszítéseket tettek a Képviselőház tagjaira vonatkozó feddhetetlenségi szabályok megerősítése érdekében. A központi közigazgatásban alkalmazott közszolgálati tisztviselők etikai kódexéhez hasonló külön etikai kódexet még nem vezettek be a Képviselőház tagjaira vonatkozóan. A Képviselőház eljárási szabályairól szóló törvény azon javasolt módosítása, amely lehetővé tenné, hogy a Képviselőház magatartási kódexet fogadjon el, nem kapott kellő politikai támogatást . Egyes politikai pártok etikai kódexeket fogadtak el saját párttagjaikra vonatkozóan . Különösen a parlamenti képviselőknek adott ajándékok tekintetében továbbra is aggodalomra ad okot, hogy nem létezik a természetbeni előnyökhöz és szolgáltatásokhoz hasonló egyéb juttatásokat is magában foglaló megfelelő keret, valamint a parlamenti képviselőket célzó gyakorlati iránymutatás .

A bíróságok és az ügyészség különböző mértékű kihívásokkal szembesültek a Covid19-világjárvány során. A Legfelsőbb Bíróság és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság – amelyek eljárásait többnyire írásba foglalják – is arról számolt be, hogy a Covid19-világjárvány nem befolyásolta hatékonyságát. Az alsóbb szintű bíróságok tárgyalások elhalasztására kényszerültek, ami késleltethette az eljárásokat, de összességében a bíróságok nem számoltak be jelentős fennakadásokról. A digitalizáció alacsony szintje és a munka jellege miatt a távmunka nagyobb kihívásnak bizonyult az ügyészség számára.

A civil társadalmi szervezetekre jelentős hatással voltak a Covid19-világjárvány során alkalmazott korlátozások. A civil társadalom tere nyíltnak tekinthető és a civil társadalom továbbra is aktívan részt vesz a közügyekben. Az érdekelt felek szerint a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt a civil társadalmi szervezetekre, mivel a világjárvánnyal kapcsolatos korlátozások miatt többségük kénytelen volt korlátozni tevékenységeit. Ugyanakkor pozitív fejlemények is megfigyelhetők voltak: egyes civil társadalmi szervezetek több állami támogatáshoz jutottak, bővítették tevékenységeiket vagy növelték hatékonyságukat.

A Parlament tárgyalja a gyermekjogi jogvédőről (gyermek-ombudsman) szóló törvénytervezetet. A Képviselőház tagjainak egy csoportja által 2020 júniusában előterjesztett törvénytervezet a jelenleg a gyermek jogairól szóló egyezmény felügyeleti szerveként is eljáró állampolgári jogok biztosától elkülönülő intézmény létrehozását javasolja. A nemzeti emberi jogi intézet létrehozásáról szóló jogalkotási javaslatot még nem nyújtották be. Hivatalban töltött első évében az új ombudsmant számos kritika érte az érdekelt felek részéről, különösen önkényessége, valamint az egyéni jogok korlátozása során alkalmazott arányosság elvét állítólag megkérdőjelező kijelentései miatt . Az egyes kisebbségi csoportokkal szembeni hátrányos megkülönböztetés fennállását megkérdőjelező kijelentései is bírálat tárgyát képezték . Az állampolgári jogok biztosa a Covid19-világjárvány során számos Covid19-cel kapcsolatos kérdést vizsgált meg. A hatóságok később a szóban forgó intézkedések közül többet is megváltoztattak.

A vészhelyzeti intézkedések alkalmazása továbbra is bírósági felülvizsgálat tárgyát képezi. A bíróságok gyakran felülvizsgálták a Covid19-világjárványra válaszul elrendelt vészhelyzeti intézkedéseket, ideértve az Alkotmánybíróságot is. Az érdekelt felek azonban rámutatnak arra, hogy a hatályos intézkedések túl gyorsan változtak ahhoz, hogy a bíróságok időben tudjanak reagálni azokra.

Deník N (2021), Ki mit ígért – és kinek? A választások előtt zűrzavart keltenek, Benešova az Alkotmánybíróság határozatát kritizálja (Kdo co komu slíbil? Před volbami udělají tóčo, kritizuje Benešová verdikt Ústavního soudu) (https://denikn.cz/553991/kdo-co-komu-slibil-pred-volbami-udelaji-toco-kritizuje-benesova-verdikt-ustavniho-soudu/).

Emberi Jogi Liga (2021), Contribution from the League of Human Rights for the 2021 Rule of Law Report.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), A Miniszterek Bizottságának CM/Rec(2010)12. sz. ajánlása a tagállamoknak a bírákról: függetlenség, hatékonyság és felelősségi kör.

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2010), Jelentés az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségéről, I. rész: A bírák függetlensége, CDL-AD(2010)004.

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2016), Jogállamisági ellenőrzőlista, CDL-AD(2016)007.

Európai Bizottság (2019), Ellenőrzési zárójelentés, REGC414CZ0133, REGIO/C4/AUD sz. ellenőrzés ( https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cz_functioning_report/cz_functioning_report_en.pdf ).

Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – a jogállamiság helyzete Csehországban.

Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla.

Európai Műsorszórók Szövetsége (2021), „Public service media in the Czech Republic under threat” ( https://www.ebu.ch/news/2021/04/public-service-media-in-the-czech-republic-under-threat ).

Európai Parlament (2020), Report on the fact-finding mission of the Budgetary Control Committee to the Czech Republic ( https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/209082/CONT_CZ_Mission_Report_Final.pdf ).

Európai Szövetség a Szabadságjogokért (2021), Az Európai Szövetség a Szabadságjogokért hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

GRECO (2016), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Értékelő jelentés. Csehország.

GRECO (2020), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Interim megfelelőségi jelentés. Csehország.

Greenpeace (2021), Contribution from Glopolis for the 2021 Rule of Law Report.

Info.cz (2021), A Babiš elleni eljárás a választásokig húzódik, az ügyészek az eljárást pajzsként használják elbocsátásuk ellen. Ez a legbrutálisabb időpont, ha a kormánynak holnap vége lenne, én lennék a legboldogabb – mondja Benešová (Stíhání Babiše se povleče do voleb, státní zástupci z něj mají štít proti svému odvolání. Je to nejbrutálnější doba, kdyby vláda zítra skončila, budu nejšťastnější, říká Benešová) (https://www.info.cz/pravo/justice/marie-benesova). Nemzetközi Sajtóintézet (2021), „Concerns over increasing meddling in independence of Czech public broadcaster” ( https://ipi.media/concerns-over-increasing-meddling-in-independence-of-czech-public-broadcaster/ ).

Investigace.cz (2019), Állami hirdetések: Aki a Parlamentní listy-t is fizeti (Státní reklama: Kdo také platí Parlamentní listy) ( https://www.investigace.cz/statni-reklama-kdo-take-plati-parlamentni-listy ).

Kommunikációs Főigazgatóság (2019), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: a vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása az EU-ban.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: korrupció.

Legfőbb Ellenőrzési Hivatal (2020), EU Report 2020 – Report on the EU Financial Management in Czechia ( https://www.nku.cz/assets/publications-documents/eu-report/eu-report-2020-en.pdf ).

Médiapluralizmus és Médiaszabadság Központ (2021), 2021. évi Médiapluralizmus Monitor.