[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.10.27.

COM(2010) 623 végleges I. KÖTET

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság munkaprogramja a 2011. évre

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A növekedés újraindítása a munkahelyteremtés érdekében: gyorsuló ütemben 2020 felé 4

2.1. A gazdasági kormányzás erősítése és az európai szemeszterre irányuló kezdeményezés 4

2.2. Pénzügyi szabályozás: a reform befejezése 4

2.3. Intelligens növekedés 5

2.4. Fenntartható növekedés 5

2.5. Inkluzív növekedés 6

2.6. Az egységes piacban rejlő növekedési lehetőségek felszabadítása 6

3. A polgárközpontú program végrehajtása: szabadság, biztonság és jogérvényesülés 7

4. Európa a világban: súlyunknak megfelelő szerepvállalás a globális színtéren 8

4.1. Átfogó kereskedelempolitika 9

4.2. Az EU bővítése, szomszédság, fejlesztési politika és humanitárius segítségnyújtás 9

5. A cselekvéstől az eredményig: az uniós szakpolitikákban rejlő lehetőségek maximális kamatoztatása 10

5.1. Korszerű költségvetés Európa jövőjéért 10

5.2. Az intelligens szabályozás előmozdítása 10

5.3. Folyamatban lévő munkák 11

6. Következtetés 12

1. BEVEZETÉS

A Bizottság 2011. évi munkaprogramjának bemutatására az EU különösen viszontagságos időszakában kerül sor. Az elmúlt évtizedek legsúlyosabb válsága után a gazdaság egyértelműen az élénkülés jeleit mutatja, az élénkülés tartóssága azonban még nem vehető biztosra. Ezért azok az új kezdeményezések, amelyeket a Bizottság 2011-ben fog javasolni és elindítani, főként az élénkülés gyorsítására fognak összpontosítani. Várhatóan 2011 lesz az első olyan év, amikor az Európa 2020 stratégia képezi a tengelyét az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítását célzó uniós és nemzeti szintű erőfeszítéseknek. Erre az évben várható a pénzügyi szektor új, átfogó szabályozási keretével kapcsolatos megállapodás véglegesítése, a gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterének elindítása, és több, változásokat elősegítő gyakorlati intézkedés bevezetése. A Bizottság 2011 közepéig az EU következő többéves pénzügyi keretére vonatkozó javaslataiban meg fogja határozni, hogy az Európa 2020 stratégia megvalósítása érdekében milyen irányt kell szabni az EU költségvetésének. Ez a munkaprogram a következő öt fő politikai prioritásra épül, amelyeket José Manuel Barroso elnök 2010 szeptemberében vázolt fel az Unió helyzetéről szóló, az Európai Parlament előtt elmondott első évértékelő beszédében[1]:

- a gazdasági válság kezelése és a gazdaságélénkítés lendületbe hozása;

- a foglalkoztatást szolgáló növekedés helyreállítása az Európa 2020 reformprogram felgyorsítása révén;

- a szabadság, jogérvényesülés és biztonság térségének fejlesztése;

- a modern uniós költségvetés megvalósítására irányuló tárgyalások megindítása;

- az EU globális súlyának növelése.

E munkaprogram lesz az első, amelyet a Bizottság elnökének politikai iránymutatása alapján kezdeményezett, majd az Európai Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodásban meghatározott új programozási ciklusban kell elfogadni. A munkaprogram a közös uniós prioritások programozásának új megközelítéséhez is adhat inspirációt, a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően.

A Bizottság munkaprogramja jellegénél fogva a 2011-ben megvalósítandó fellépésekre összpontosít. Ugyanakkor a programozási ciklus új, többéves időhorizontjával összefüggésben a Bizottság éves munkaprogramja a folyamatban lévő szakpolitikák értékeléséhez is keretet biztosít, és rámutat azon területekre, amelyeken szakpolitikai kezdeményezéseket kell kidolgozni az EU céljainak eléréséhez szükséges, hosszú távú szakpolitikai stratégiák megvalósítása érdekében.

A Bizottság az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal közösen megvizsgálja, hogy miként lehetne kiemelten kezelni néhány különösen sürgős javaslat gyors elfogadását, tekintettel arra, hogy minél hamarabb be kell fejezni – a gazdasági kormányzást és a pénzügyi szabályozást is magukban foglaló – területeken előirányzott fő javaslatokkal kapcsolatos uniós munkát.

2. A NÖVEKEDÉS ÚJRAINDÍTÁSA A MUNKAHELYTEREMTÉS ÉRDEKÉBEN: GYORSULÓ ÜTEMBEN 2020 FELÉ

2.1. A gazdasági kormányzás erősítése és az európai szemeszterre irányuló kezdeményezés

A Bizottság nemrégiben fontos javaslatcsomagot terjesztett elő a gazdasági kormányzás eszközeinek erősítésére, valamint azoknak a gazdasági és fiskális politikákra való kiterjesztésére[2]. Az új javaslatokkal megvalósulhatna a fiskális politikák szélesebb körű és mélyebb uniós felügyelete, valamint a makrogazdasági szakpolitikák jobb koordinációja, amelynek célja a hatályos jogszabályok hiányosságainak megszüntetése, többek között a makropénzügyi egyensúlytalanságokkal szembeni megelőző jellegű fellépések révén. Az új jogérvényesítési mechanizmusokkal megelőzhetők vagy korrigálhatók lennének az Európa fiskális vagy pénzügyi stabilitását potenciálisan veszélyeztető egyensúlytalanságok. A lendület fenntartása érdekében a Bizottság felkéri az uniós társjogalkotókat, hogy minél előbb alkossák meg politikai véleményüket.

2011 első felében a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere válik a növekedést és a foglalkoztatást célzó közös uniós erőfeszítések legfontosabb elemévé. 2011 januárjában a Bizottság elfogadja az európai szemesztert elindító első éves növekedési jelentést. Az éves növekedési jelentés az Unió gazdasági helyzetét elemzi, kitérve a potenciális egyensúlytalanságokra és a rendszerkockázatokra is. Különösen azt vizsgálja majd, hogy hol tart az EU az Európa 2020 stratégiában meghatározott öt cél elérésében, és így hozzá tudjunk fogni az EU intelligens, fenntartható és inkluzív társadalommá alakításának folyamatos értékeléséhez.

2.2. Pénzügyi szabályozás: a reform befejezése

2010 júniusában átfogó ütemtervet mutattunk be az EU pénzügyi reformját befejező javaslatok előterjesztésével kapcsolatban[3]. A pénzügyi szektor reformját kiteljesítő hátralévő javaslatokat a Bizottság 2011 elején fogja benyújtani.

A válság által feltárt hiányosságok megszüntetését célzó javaslatok többségét már elfogadták vagy jelenleg tárgyalják, ezzel összefüggésben mérföldkőnek nevezhető a pénzügyi felügyeleti csomag közelmúltbeli elfogadása. 2011 első felében a Bizottság a munkát a bankok tőkéjére vonatkozó szabályozás tökéletesítésével folytatja (CRD IV), hogy az EU-t illetően végrehajtsa a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság keretében folytatott nemzetközi tárgyalások eredményeit; módosítja a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet (MiFID) és a piaci visszaélésről szóló irányelvet annak érdekében, hogy befejezze az átláthatós és biztonságosabb derivatívapiacokra való átállást; javaslatot terjeszt elő a hitelminősítő intézetekről; valamint jogszabályt alkot a banki válságkezelés és a bankszanálás kereteinek létrehozásáról annak érdekében, hogy egységes eszközrendszerrel lássa el a megfelelő hatóságokat, ideértve a szanálási alapok lehetőségét is.

Különös figyelem irányul majd a kisbefektetőkre és az átlagos fogyasztókra: a kezdeményezések része lesz az alapvető banki szolgáltatások hozzáférhetőségével kapcsolatos jogalkotás, valamint a felelős jelzáloghitel-nyújtás és -felvétel előmozdítása is.

Az említettek és az egyéb javaslatok kiteljesítik a Bizottság pénzügyi szektorra irányuló markáns reformprogramját. Az európai intézmények közös céljaként elvárható lenne, hogy 2011 végére a teljes reformcsomagot elfogadják, és ezáltal olyan fejlett pénzügyi szabályozási rendszert hozzanak létre, amely az egészséges, munkahelyteremtő növekedés egyik alapköveként szolgálhat. Az EU mindeközben – főként a G20-ak munkájában folytatott aktív részvétellel – folytatni fogja az erőteljes és összehangolt globális megközelítés előmozdítására irányuló erőfeszítéseket, a Bizottság pedig tovább vizsgálja a pénzügyi szektor méltányos hozzájárulásának lehetőségeit.

2.3. Intelligens növekedés

Az Európa 2020 kiemelt kezdeményezései – Innovatív Unió[4], Mozgásban az ifjúság[5], Európai digitális menetrend[6] – révén a Bizottság bizonyította, hogy az EU sok területen miként tudja fellendíteni Európa intelligens növekedési potenciálját. A kiemelt kezdeményezésekben bejelentett konkrét javaslatokat 2011 folyamán fogják elindítani, majd európai és nemzeti szintű kiegészítő fellépések útján végrehajtani.

Az internet fejlődése egyre több új lehetőséget teremt az audiovizuális termékek előállítóinak és terjesztőinek, ugyanakkor a szellemi tulajdon védelmét is új kihívások elé állítja. Az audiovizuális ágazatban kialakítandó, határokon átnyúló, páneurópai licencrendszer ösztönzi a kreativitást, így az európai polgárok javát szolgálja.

Az európai szabványok várhatóan nagyobb szerephez jutnak majd vállalataink, elsősorban a kkv-k globális versenyképességének javításában. Az e tekintetben jelentős potenciállal rendelkező területek egyike az IKT-ágazat. 2011 folyamán a Bizottság javaslatcsomagot terjeszt elő egy integráltabb európai szabványosítási rendszer létrehozására.

A Bizottság meghatározza annak módjait is, hogy uniós szinten miként lehet elősegíteni a felsőoktatás korszerűsítését, továbbá felvázolja a tudás és az innováció előmozdítását szolgáló jövőbeni fellépésekkel kapcsolatos elképzeléseit.

2.4. Fenntartható növekedés

Az Európa 2020 stratégiában már bejelentettek szerint a Bizottság 2011-ben felvázolja az „Erőforrás-hatékonyság” kiemelt kezdeményezéssel kapcsolatos elképzeléseit, amelyek révén új távlatok nyílhatnak az uniós szintű integrált politikaformálás terén. A cél egy olyan keret fokozatos kiépítése, amely az alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalomra való átállás érdekében az erőforrás-hatékonyságon alapul, egyúttal hosszú távú, fenntartható keretrendszerbe helyezi az ágazati szakpolitikákat, például az energiaügyet, a közlekedést és a természeti erőforrások kezelését (mezőgazdaság és halászat). E munka elvégzéséhez időre lesz szükség, de első eredményeként átfogó megközelítés születhet arra vonatkozóan, hogy az energiaügyet, a közlekedést és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítását miként lehet ma elindítani azon az úton, amelynek végén, 2050-ig, megvalósulhat az EU gazdaságának átalakítása. Az egymással összefüggésben álló kezdeményezések közép- és hosszú távú forgatókönyveket adnak meg, ezáltal szilárd alapját képezik a döntéshozatalnak és kiszámíthatóbb feltételeket teremtenek a nagyméretű beruházások számára. Mindennek alátámasztásául széles körű megközelítést kell kidolgozni abban a tekintetben is, hogy az erőforrás-hatékonyság miként tehető az európai társadalom jövőbeni fejlődésének központi elemévé.

2011-ben különös figyelmet kap az energiainfrastruktúra és az energiahatékonyság, mivel ezek közvetlen környezeti, gazdasági és energiabiztonsági előnyökkel járnak, nem is említve az igen jelentős munkahely-teremtési potenciált.

A közlekedési politika jövőjéről szóló fehér könyv megvizsgálja az európai közlekedési térség kiteljesítésének lehetőségeit egy olyan hatékony, az alaphálózathoz tökéletesen illeszkedő infrastruktúra kiépítésével összefüggésben, amely az alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedés megvalósítása érdekében az innováción alapul.

A Bizottság az új többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó közös agrárpolitika és közös halászati politika felülvizsgálatakor javaslatait olyan központi témák köré szervezi, mint a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának előmozdítása és egyes ágazatok, például a mezőgazdaság és a halászat innovációs potenciáljának felszabadítása.

2011 során a Bizottság folytatni fogja az éghajlatváltozás elleni küzdelmet. Miközben továbbra is bátorítani fogja a nemzetközi törekvéseket egy ambiciózus, globális megállapodás elérésére, a Bizottság intenzív kétoldalú megbeszéléseket is folytat majd az olyan területeket érintő ötletcseréről és közös projektekről, mint a tiszta technológiák, a szén-dioxid-kibocsátási jogok kereskedelme, és a megújuló energia. 2011 a tágabb értelemben vett környezetvédelmi stratégia szempontjából is mozgalmas év lesz: a 2012-ben tartandó Rio+20 Föld-csúcstalálkozó előkészületei előkelő helyet foglalnak el a tennivalók között, a Bizottságnak emellett értékelnie kell a hatodik környezetvédelmi cselekvési program eredményeit és felül kell vizsgálnia a hulladékkeletkezés megelőzésére és az újrafeldolgozásra vonatkozó tematikus stratégiákat.

2.5. Inkluzív növekedés

A Bizottság még 2010 vége előtt közzé teszi ötödik kohéziós jelentését és javaslatot tesz két további kiemelt kezdeményezésre („Új készségek és munkahelyek”; „Szegénység elleni platform”), 2011-ben pedig meghatároz több, az inkluzív növekedés előmozdítását szolgáló konkrét intézkedést. A Bizottság a szociális partnerekkel szoros együttműködésben jogalkotási javaslatot terjeszt majd elő a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv végrehajtásának javításáról és a munkaidőről szóló irányelvnek a jelen követelményeihez való igazításáról. A Bizottság emellett dolgozni fog egy olyan minőségi keret kidolgozásán, amely teljes mértékben figyelembe veszi az általános gazdasági érdekű szolgáltatások sajátos jellegét; e munka jelentős lépése lesz az állami támogatási szabályok korszerűsítése. Az inkluzív növekedés biztosítása azt is jelenti, hogy megválaszoljuk az olyan társadalmi kihívásokat is, mint a népesség elöregedésének hatása. A Bizottság támogatni fogja a tagállamok az irányú törekvéseit, hogy a 2010-ben indított konzultációt követően azonosított konkrét intézkedésekkel megfelelő és fenntartható nyugdíjakat biztosítsanak polgáraik számára. A következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslattal összefüggésben sor fog kerülni a kohéziós politika felülvizsgálatára is, amelynek központi témája a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozó ambiciózus stratégia előmozdítása lesz.

2.6. Az egységes piacban rejlő növekedési lehetőségek felszabadítása

Az egységes piac vívmányait folyamatosan mélyíteni és korszerűsíteni kell annak érdekében, hogy kiaknázhatók legyenek a benne rejlő lehetőségek. A visszaesés időszakában az Unió ellenállt a rövid távú gondolkodás és a bezárkózás csábításának. Ugyanakkor észre kell venni, hogy jól működő egységes piac nélkül Európában nem létezhet hosszú távú, munkahelyteremtést elősegítő növekedés. Most jött el az ideje, hogy új szintre emeljük a piaci integrációt, megszüntetve azokat a még fennálló jelentős hiányosságokat, amelyeket Mario Monti professzor tárt fel a Bizottság számára készített nem régi jelentésében[7].

A professzor megállapításait alapul véve a Bizottság a minap terjesztett elő egy sor konkrét javaslatot az egységes piac újraindítására – egységes piaci intézkedéscsomag[8] formájában –, valamint az Iparpolitika kiemelt kezdeményezésre[9]. Mindkét javaslat kiemeli, hogy a társadalom egészét az egységes piac potenciáljának kiaknázása felé kell terelni, és hogy javítani kell az európai gazdasági szereplők tevékenységének keretfeltételeit.

A Bizottság folytatni fogja a társaságok piacra jutási lehetőségeinek bővítését, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra. 2011-ben ennek fontos eleme lesz a közbeszerzési szabályok korszerűsítésére vonatkozó javaslatok előterjesztése, valamint a koncessziós szerződések közös szabályainak megalkotása. A kkv-kat segítő konkrét kezdeményezések részeként 2011-ben szabályozni fogjuk a határokon átnyúló adósságbehajtást.

A Bizottság számos más konkrét intézkedést is meg fog hozni, például javaslatot tesz a fogyasztói panaszok uniós rendezését elősegítő alternatív vitarendezési mechanizmusra, és a 2010-ben indított nyilvános konzultáció alapján folytatni fogja a kollektív jogorvoslattal kapcsolatos munkát.

Az adózás területén a közös konszolidált társaságiadó-alapra vonatkozó javaslat célja, hogy a társaságok számára lehetőséget biztosítson egy olyan rendszer választására, amely az aktuális adókulcsok módosítása nélkül egyszerűsíti az adószabályokat, csökkenti a megfelelési költségeket és segít eltávolítani a társaságok határokon átnyúló működésének jelenlegi akadályait. A Bizottság közzé fog tenni egy közleményt a jövőbeni héastratégiáról, amelynek célja, hogy a társaságok héával kapcsolatos adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a rendszer korszerűsítésével és egyszerűsítésével megszüntesse a jelenlegi rendszer hiányosságait.

A repülőterekre vonatkozó jogszabálycsomag célja, hogy fokozza a versenyt és javítsa a fogyasztók jogait, továbbá növelje a környezetvédelmi szerepvállalást e fontos ágazatban; ennek érdekében tárgyalja a repülőtéri kapacitások kérdését, a résidők kiosztását és a földi kiszolgálást, ami az európai repülőtéri hálózat optimálisabb kihasználását eredményezi.

3. A POLGÁRKÖZPONTÚ PROGRAM VÉGREHAJTÁSA: SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOGÉRVÉNYESÜLÉS

Az európai uniós polgárságnak kézzel fogható valósággá kell válnia az uniós polgárok számára. Az uniós jog szilárdan rögzíti a polgárok jogait, ugyanakkor még mindig vannak eltérések a Szerződésben foglalt szabályok és a polgárok által – magánszemélyekként, fogyasztóként, egyetemi hallgatóként vagy politikai szereplőként – a mindennapokban tapasztalt valóság között.

A Bizottság által a minap elfogadott, uniós polgárságról szóló jelentés[10] több olyan kérdésre is rávilágít, amelyek esetében cselekvésre lenne szükség ahhoz, hogy gyakorlati jelentőséggel ruházzuk fel az uniós szinten biztosított jogokat. Ezeket a törekvések nem választhatók el a stockholmi program (2010–2014)cselekvési tervének végrehajtása során hozott, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítását célzó intézkedésektől[11], és teljes méretékben kihasználják a Szerződésben rendelkezésre álló kibővített jogalapot.

Az uniós polgárok jogainak erősítését szolgáló 2011. évi erőfeszítések részeként a Bizottság jogi eszközt terjeszt elő az európai szerződési jog vonatkozásában.

A büntetőjog területén a Bizottság javaslatot fog előterjeszteni a bűncselekmények sértettjeinek jogairól, hogy ezáltal biztosítsa, hogy az uniós polgárok minden tagállamban megfelelő szintű jogsegélyben, igazságszolgáltatásban és védelemben részesüljenek. Az igazságügyi hatóságok és a polgárok közötti kölcsönös bizalom fejlesztése érdekében a Bizottság folytatni fogja a büntetőeljárások eljárásjogi minimumkövetelményeinek bevezetését célzó jogalkotási javaslatok készítését, különösen a jogsegély és a költségmentesség területén.

A Bizottság jogalkotási javaslatokat készít az utasregisztrációs program és a harmadik országok állampolgárait érintő határregisztrációs rendszer vonatkozásában is. A cél az Európai Unió nyitottságának megőrzése, az illegális bevándorlás és a szervezett bűnözés elleni küzdelem szempontjainak fenntartása mellett. Európa nyitottságával összefüggésben azt is meg kell akadályozni, hogy a bűnözők kihasználják gazdasági rendszerünket. A jövő évben előterjesztendő intézkedések közé tartozik a jogellenesen szerzett vagyon lefoglalására és visszafizettetésére vonatkozó keret kidolgozása, illetve az átfogó korrupcióellenes szakpolitikáról szóló, valamint a csalásellenes stratégiáról szóló közlemény.

Hasonlóképpen, a polgári védelmi szabályozás felülvizsgálata javítani fogja az EU katasztrófákkal kapcsolatos reagálási, készenléti és megelőző kapacitását. A Bizottság továbbá a főképviselővel együtt folytatni fogja a Szerződés 222. cikkének végrehajtására vonatkozó javaslat előkészítését is.

4. EURÓPA A VILÁGBAN: SÚLYUNKNAK MEGFELELő SZEREPVÁLLALÁS A GLOBÁLIS SZÍNTÉREN

Az EU új külpolitikai struktúráival lehetőségünk nyílik rá, hogy a jelen külső kihívásaira átfogó és egységes politikával válaszoljunk, bizonyítva, hogy az EU erős és megbízható partner, világos célkitűzéseit tagjai egységben és összetartóan képviselik. A Bizottság a jövőben is támogatni fogja az új Európai Külügyi Szolgálatot és segíti külpolitikánk új szakaszának kidolgozását. Az EU egy ideje már felismerte, hogy a stratégiai partnerekkel folytatott kapcsolatokban egyértelmű irányvonalra, a nemzetközi tárgyalásokon pedig erős és következetes állásfoglalásra van szükség. Mindez a Bizottság felelősségi körébe tartozó szakpolitikák legtöbbjét – fejlesztés, kereskedelem, bővítés, humanitárius segély –, valamint a belső szakpolitikák külső vetületeit is érinti; ezeket mind össze kell hangolni az EKSZ munkájával annak érdekében, hogy stratégiai áttekintést kaphassunk az EU kétoldalú kapcsolatairól.

4.1. Átfogó kereskedelempolitika

A sikeres kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia egyik fő tartóoszlopa. A 2010 novemberében közzéteendő kereskedelmi stratégiára építve a Bizottság tovább viszi a kereskedelmi partnereinkkel folyamatban lévő tárgyalásokat, többek között előmozdítja a 2011-ben lezárni tervezett több jelentős kétoldalú megállapodás ügyét, és folyamatos nyomást gyakorol annak érdekében, hogy áttörést érjen el a WTO-tárgyalásokon. Ezzel párhuzamosan más konkrét lépéseket is hoz annak érdekében, hogy javítsa az európai vállalkozások helyzetét a globális piacokon. A Bizottság 2011-ben olyan uniós jogi aktusra vonatkozó jogalkotási javaslatot terjeszt elő, amely nemzetközi kötelezettségvállalásaink végrehajtására alapozva javítaná a fejlett, illetve a feltörekvő nagy súlyú gazdaságok közbeszerzési piacaihoz való hozzáférést. A Bizottság az európai kkv-k EU-n kívüli tevékenységeinek bővítésére is javasol támogató intézkedéseket.

Átfogó megközelítésünkben azzal is foglalkozunk, hogy kereskedelempolitikánk miként segíthetné legjobban a fejlődő országok integrációját a világgazdaságba. A Bizottság az általános preferenciarendszerről szóló olyan új rendeletre vonatkozó jogalkotási javaslatot készít, amelynek célja, hogy a fenntartható fejlődés és a leginkább rászoruló országok érdekében maximalizálja a rendszer kedvező hatásait.

4.2. Az EU bővítése, szomszédság, fejlesztési politika és humanitárius segítségnyújtás

Az EU 2011-ben folytatni fogja a bővítési folyamat előre vitelét. A tagjelölt országok tartós előrehaladásától függ majd a tárgyalások üteme, ideértve azokat az új tárgyalásokat is, amelyeket esetleg a tagságról alkotott vélemények 2010 későbbi szakaszában lezajló előterjesztését követően nyithatnak meg. A tárgyalások során különös hangsúlyt kap a jogállamiság tiszteletben tartása.

Az európai szomszédságpolitika az utóbbi öt évben bemutatta, hogy az EU képes átadni értékeit és elveit, illetve hozzá tud járulni a szomszédos országok politikai stabilitásához és gazdasági fejlődéséhez – ez az EU stratégiai prioritása. A Bizottság továbbra is segíti elmélyíteni az EU különleges kapcsolatát ezekkel a szomszéd országokkal, ennek során végre fogja hajtani az uniós szomszédságpolitika felülvizsgálatát, majd 2011-ben javaslatokat fog előterjeszteni annak továbbfejlesztéséről a bilaterális és a multilaterális dimenzióban egyaránt (keleti partnerség, Unió a Mediterrán Térségért).

A fejlesztési segítségnyújtás kulcsfontosságú célkitűzés az EU számára, hiszen a fejlesztés terén az Unió a világ legnagyobb donora. A millenniumi fejlesztési célokhoz nyújtott uniós hozzájárulás maximalizálása érdekében a partnerségi megközelítés a legjobb megoldás: ezt szem előtt tartva új generációs programokat kell kidolgozni a fejlesztési igények támogatására. Ennek során különös figyelmet kell fordítani az EU fejlesztési politikájáról szóló zöld könyv nyomon követésére; a zöld könyvet 2010 végén terjesztjük elő, témája pedig az Unió fejlesztési eszközeinek értékelése lesz abból a célból, hogy az eszközöket olyan területekre összpontosítsuk, ahol a rászorulók számára tényleges segítséget nyújthatunk.

A humanitárius katasztrófák áldozatainak nyújtandó segítség továbbra is központi helyet foglal el az egész világra kiterjedő uniós kötelezettségvállalásban. Az emberi életek mentésére irányuló erőfeszítések támogatására javaslatot terjesztünk elő a humanitárius segítségnyújtásról szóló tanácsi rendelet felülvizsgálatáról.

5. A CSELEKVÉSTőL AZ EREDMÉNYIG: AZ UNIÓS SZAKPOLITIKÁKBAN REJLő LEHETőSÉGEK MAXIMÁLIS KAMATOZTATÁSA

A világban zajló változások nagyságrendje és üteme megköveteli, hogy az EU gyorsan, felelősen és határozottan reagáljon. 2011-ben eredményt hoznak az azzal kapcsolatos széleskörű megfontolások, hogy az EU miként tudja korszerűsíteni szakpolitikai és pénzügyi eszközeit, és miként találhatja meg azokat a munkamódszereket, amelyek révén maximalizálhatja az uniós fellépések hozzáadott értékét.

5.1. Korszerű költségvetés Európa jövőjéért

A múlt héten benyújtott költségvetési felülvizsgálatban[12] a Bizottság felvázolta a 2013 utáni új uniós költségvetés céljáról, felépítéséről és megvalósításáról alkotott elképzeléseit. Európában ma mindenhol a költségvetési megszorítások időszakát éljük. Az uniós költségvetést olyan szakpolitikákra és területekre kell összpontosítani, ahol tényleges segítséget nyújthat, támogatja a közép- és hosszú távú beruházásokat és valódi hozzáadott értéket jelent az Unió szakpolitikai céljai számára – és nyilvánvaló, hogy az Európa 2020 stratégia megvalósításában az EU költségvetésének kell játszania az egyik fő eszköz szerepét. A költségvetést oly módon kell végrehajtani, hogy maximalizáljuk hatásait. A Bizottság 2011 júniusában elő fogja terjeszteni hivatalos javaslatait a következő többéves pénzügyi keretre, a költségvetés kiadási és finanszírozási oldalára egyaránt kitérve. Kiadási oldalon a javaslat meghatározza, hogy a Bizottság miként és mely területeken tartja leghatékonyabbnak a költségvetés felhasználását az uniós szakpolitikák megvalósítására. Ami a finanszírozást illet, a Bizottság javaslatot fog benyújtani egy új határozatra a saját források vonatkozásában. E javaslatok az arra vonatkozó részletes elemzés eredményeként születtek, hogy az uniós kiadásokkal miként lehet a lehető legnagyobb hozzáadott értéket teremteni, és miként lehet azokat a közös uniós célkitűzések megvalósításának hatásos eszközeként felhasználni; a javaslatokat a költségvetés finanszírozási módjaival kapcsolatos újszerű szemlélet is áthatja.

A Bizottság a következő hónapokban több közleményt és jelentést bocsát majd ki a kulcsfontosságú szakpolitikai területekről, különös tekintettel a közös agrárpolitika és a közös halászati politika reformjára, valamint a kohéziós politika jövőjére; ezek a dokumentumok a többéves pénzügyi keret költségvetési javaslatainak szakpolitikai alapját is képezik majd. A Bizottság emellett részletes jogi javaslatokat terjeszt elő az új többéves pénzügyi keret végrehajtását szolgáló egyedi pénzügyi eszközökről és programokról is. Ezek előterjesztésére több jogszabálycsomagban, 2011 nyara és vége között kerül sor.

5.2. Az intelligens szabályozás előmozdítása

A Bizottság jobb szabályozásra irányuló programja jelentően javította az uniós és a nemzeti szintű döntéshozatalt. Az új jogszabályok kidolgozásakor figyelembe vesszük az érdekeltek álláspontját és a széles körű konzultációk során gyűjtött tapasztalatokat, valamint olyan hatásvizsgálatokat végzünk, amelyek külső értékelések szerint is hatékonyan emelik a javaslatok színvonalát. A Bizottság ezzel párhuzamosan alaposan egyszerűsítette a hatályos jogszabályokat is, illetve jelentős előrehaladást ért el az adminisztratív terhek csökkentésében és az uniós jog tagállamok általi átültetésével kapcsolatos segítségnyújtásban.

E tapasztalatokra építve a Bizottság kész elindítani az intelligens szabályozás új szakaszát.[13] A szakpolitikai ciklust teljes egészként kell kezelni: a kidolgozástól kezdve az alkalmazási szakaszon át egészen a jogszabály értékeléséig és felülvizsgálatáig. E munkaprogram életbe lépése után elvben a hatásvizsgálati testület kedvező véleményére lesz szükség ahhoz, hogy a javaslat bizottsági döntéshozatalra kerülhessen.

A Bizottság továbbra is együttműködik az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy minden szereplő tevékenyen megvalósítsa a programot az uniós jogalkotás és végrehajtás szakaszaiban egyaránt.

Végül, a jogszabályok által leginkább érintett polgárok és érdekeltek szerepe tovább erősödik azáltal, hogy a Bizottság 2012-től kezdődően a konzultációs időszakot 8 hetesről 12 hetesre növeli, 2011-ben elvégzi konzultációs politikájának felülvizsgálatát, valamint kiszámíthatóbbá teszi a tervezett javaslatokkal és az utólagos értékeléssel kapcsolatos munkáját, hogy így az érdekeltek a jelenleginél sokkal korábbi szakaszban készíthessék el hozzájárulásukat.

Az intelligens szabályozás e három pillére várhatóan meghozza a kívánt eredményt: a releváns, hatékony és színvonalas uniós jogszabályok elérik kitűzött céljaikat és előnyöket hordoznak a polgárok és a vállalkozások számára.

5.3. Folyamatban lévő munkák

A politikai prioritásokra összpontosító új fellépések a Bizottság munkájának csupán egy részét teszik ki. Az év során a Bizottság továbbra is felelős lesz a már elfogadott szakpolitikák végrehajtásáért és felügyeletéért, a létező stratégiákkal és cselekvési tervekkel kapcsolatos jelentésekért és összegzésekért, a nemzetközi tárgyalásokon, illetve konferenciákon és jelentősebb szakpolitikai eseményeken való részvételért. A Bizottság számos pénzügyi programot igazgat és sok operatív feladatot lát el. Az EU operatív költségvetésének végrehajtásáért rárótt felelősségekkel kapcsolatban a Bizottság – szem előtt tartva a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit – a korlátozott erőforrások optimális felhasználásával törekszik az EU célkitűzéseinek megvalósítására és az összességében legelőnyösebb megoldások választására. A folyamatban lévő munkák jó részének eredménye olyan jelentések és dokumentumok elfogadásában ölt testet, amelyek nem szerepelnek e dokumentum mellékletében – noha a végrehajtási és felügyeleti tevékenységek a Bizottság emberi és pénzügyi erőforrásainak jelentős részét igénybe veszik, e munkaprogram olyan területekre összpontosít, ahol a Bizottság szakpolitikai döntéseket hoz, és nem azokra, ahol csupán végrehajtói feladatokat lát el.

A Bizottság az elmúlt években több figyelmet és erőforrást szentelt az uniós jog végrehajtásának. A közelmúltban elindított uniós kísérleti kezdeményezés[14] kezdi meghozni első eredményeit, emellett jelentős erőfeszítéseket teszünk a jogsértési esetek kezelésének felgyorsítására is. Az uniós jog késedelmes vagy helytelen átültetésével kapcsolatban jelenleg is folyik az okok rendszerszempontú vizsgálata, amelynek eredményeit a folyamatban lévő egyszerűsítési folyamat, illetve a hatályos jogszabályok felülvizsgálata során is felhasználjuk. E munka összességének eredményeként az EU korszerűsített, naprakész, a célnak megfelelő jogalaphoz jut, amelynek révén képes betartani a polgároknak tett ígéreteit.

6. KÖVETKEZTETÉS

Ez a munkaprogram meghatározza azokat az új kulcsfontosságú kezdeményezéseket, amelyek megvalósítását a Bizottság 2011-re vállalja[15], illetve azokat a kezdeményezéseket, amelyeken 2011-ben és a későbbi években is dolgozni fog[16], ideértve az egyszerűsítési javaslatokat és jogszabályok hatályon kívül helyezését is[17]. Az előremutató tervezés célja, hogy minden érdekelt kiszámíthatósággal és átláthatósággal találkozzon munkája során, miközben a rendszer kellően nyílt és rugalmas marad a változó körülmények figyelembevételéhez. A Bizottság természetesen folytatja a sürgős fellépést igénylő ügyekkel kapcsolatos munkát is, illetve elvégzi a jövőt szolgáló hosszú távú előkészületeket. A Bizottság a továbbiakban szorosan együtt fog működni az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az érdekeltekkel – köztük a nemzeti parlamentekkel – annak biztosítása érdekében, hogy az általa a jövő évben előterjesztendő kezdeményezések szilárd egyetértésen alapuljanak azzal kapcsolatban, hogy az EU-nak miként kell teljesítenie a polgárok ambiciózus és eredményes Európára vonatkozó elvárásait.

[1] Lásd az Unió helyzetéről szóló 2010. szeptember 7-i évértékelő beszédet.

[2] COM(2010) 522, COM(2010) 523, COM(2010) 524, COM(2010) 525, COM(2010) 526, COM(2010) 527, 2010.9.29.

[3] COM(2010) 301, 2010.6.2.

[4] COM(2010) 546, 2010.10.6.

[5] COM(2010) 477, 2010.9.15.

[6] COM(2010) 245, 2010.5.19.

[7] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_hu.pdf

[8] COM(2010) 608, 2010.10.27.

[9] COM(2010) 614, 2010.10.27.

[10] COM(2010) 603, 2010.10.27.

[11] COM(2010) 171, 2010.4.20.

[12] COM(2010) 700, 2010.10.19.

[13] COM(2010) 543, 2010.10.7.

[14] COM(2007) 502 – a kísérlet 2008. áprilisában indult.

[15] Lásd az I. mellékletet.

[16] Lásd a II. mellékletet.

[17] Lásd a III. és a IV. mellékletet.