HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 25.6.2009 
SEC(2009) 815 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK 
 
A szén-dioxid leválasztásának és geol ógiai tárolásának (CLT) demonstrálása 
 
feltörekv ő fejlődő országokban 
 
a közel kibocsátásmentes széntüzelés ű erőműre vonatkozó EU–Kína projekt 
finanszírozása 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA
 
  
{COM(2009) 284 final} 
{SEC(2009) 814} 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ  
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA : PONTOSAN MILYEN PROBLÉMÁRÓL VAN SZÓ , KIT 
ÉRINT LEGINKÁBB ÉS MIÉRT VAN SZÜKSÉG ÁLLAMI BEAVATKOZÁSRA ? 
Fejlett és fejl ődő országoknak egyaránt fel kell lé pniük az üvegházhatást okozó gázok 
kibocsátásának csökkentése érdeké ben, hogy megvalósítsák azon célkit űzést, amely szerint az 
átlagos globális h őmérséklet-emelkedést 2 °C alatt kell tartani az iparosodás el őtti szinthez 
képest. Az Európai Bizottság elem zése azt mutatja, hogy 2 ºC-os célkit űzésnek megfelel ő 
forgatókönyv szerint 2030-ig a fosszilis tüzel őanyagokon alapuló  villamosenergia-termelési 
kapacitás mintegy 18%-át kellene CLT-technológiával felszerelni. 
Az alacsony szén-dioxid-kibocsát ási technológiák egyikeként a szén-dioxid-leválasztás és -
tárolás (CLT) technikájának rendszerbe á llítása a fosszilis üzemanyagoktól függ ő, feltörekv ő és 
fejlődő országokban alapvet ő szerepet játszhat a világ fenntartható fejl ődésének elérésében. A 
„minden marad a régiben” forgatókönyv szerint (azaz a közszféra további támogatása, az erre 
vonatkozó nemzetközi egyezmény és a szén-dioxi d-kibocsátás beárazásár a irányuló nemzeti 
szakpolitikák nélkül) azonban az OECD orszá gokon kívül nem kerülne sor a CLT kereskedelmi 
méretekben történ ő demonstrálására, és ezért az nem válna a kívánatos id őkeretben alkalmassá a 
globális kibocsátások 2050-ig történ ő legalább 50%-os csökkentés éhez szükséges nagy lépték ű 
rendszerbe állításra. A CLT-tec hnológia globális méretekben történ ő kifejlesztése, demonstrálása, 
elterjesztése és rendszerbe állítása nélkül  az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelent ősen nagyobb 
költségekkel járhat. 
A CLT-folyamat egyes elemei már m űködőképesek, de az egyik kihívás éppen ezen elemek 
olyan kombinálásában rejlik, amely lehet ővé teszi a CLT kereskedelmi alkalmazását a 
villamosenergia-ágazatban. A fejl ődő országokban a CLT-technológiák demonstrálása, azt 
követő rendszerbe állítása és elterjesztése sok akadályba ütköz ik. A közfinanszírozás biztosítása 
segíthet ezen akadályok egy részének leküzdésé ben és katalizálhatja a magánfinanszírozást, 
amely egyébként nem állna re ndelkezésre. A demonstráció el ősegíti a m űszaki, módszertani, 
politikai, jogi és környezetvé delmi szempontok, valamint a közvé lemény általi elfogadottsággal 
kapcsolatos és a pénzügyi kérdések jobb megé rtését, és ezzel megkönnyíti a nnak jobb felmérését, 
hogy milyen mértékben támaszkodhatunk a CLT-technológiára mint a jöv ő egyik 
kulcsfontosságú kibocsátáscsökkent ő technológiájára. A pozitív eredményeket felmutató 
demonstrációs tapasztalat csökkentené a vélt kockázat ot, a rendszerbe állítás és elterjesztés felé 
vezető úton elősegítené a további demons trációkat, és segítene a költségek lefaragásában.  
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE : IGAZOLHATÓ -E AZ EU FELLÉPÉSE A SZUBSZIDIARITÁS 
ALAPJÁN (SZÜKSÉGESSÉG ÉS UNIÓS TÖBBLETÉRTÉK ) 
A probléma nagyságrendje és annak költségvon zata miatt a tagállamok egyedi fellépésének 
valószínűleg nem lenne eredménye. 2005-ben az EU és Kína kötelezettséget vállalt arra, hogy a 
szén-dioxid-leválasztás és -tárolás alkalmazá sával Kínában és az EU-ban kifejleszti és 
demonstrálja a fejlett, közel kibocsátásmentes széntechnológiát. A CLT- technológia kifejlesztése 
HU 3   HU és rendszerbe állítása Kínában és más feltörekv ő gazdaságban a fejlett or szágok segítsége nélkül 
csak jelent ős késéssel  történne meg. Az EU elkötelezettsége m űszaki és pénzügyi segítséggel 
párosulva olyan egyedülálló ajánlat, amely el ősegítheti a CLT-ben rejl ő lehetőségek minél 
teljesebb kihasználását a feltörekv ő gazdaságokban.  
Európa éghajlat-változási  politikák és technológi ák terén játszott vezet ő szerepéb ől adódóan, 
valamint a kínai széntüzelés ű erőműpark gyors b ővüléséből fakadó óriási kibocsátáscsökkentési 
potenciál miatt Európának és Kínának egyedülálló lehet ősége van arra, hogy a jöv őbeni 
rendszerbe állítás érdekében együttm űködjenek a CLT-technológiák kifejlesztésében és 
demonstrálásában. Ez az egyik célja a 2005-be n létrehozott EU–Kína éghajlat-változási 
partnerségnek is.  
2007 júniusában Kína nemzeti éghajlat-változási programot fogadott el, amely külön említést tesz 
a CLT-technológiák kifejlesztésér ől. Kína tervezi, hogy 2009-ben külön iránymutatást tesz közzé 
a CLT-technológiáról.  
3. AZ EU- KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI : MELYEK A LEGFONTOSABB POLITIKAI CÉLOK ? 
Az EU általános poli tikai céljai a következ ők: 
• Az átlagos, felszíni h őmérséklet-emelkedés  globálisan 2 °C-ra való korlátozása az 
iparosodás el őtti szinthez képest, amely viszont  szükségessé teszi azt, hogy az 
üvegházhatást okozó gázok gl obális kibocsátása legkés őbb 2020-ig tet őzzön, majd az 
1990-es szinthez képest legalá bb 50%-kal, illetve azután is folyamatosan csökkenjen.  
Az ehhez való hozzájárulás jegyében e szakpolitikának külön célja, hogy: 
• megkönnyítse a CLT-technológiák korai rendszerbe állí tását a feltörekv ő fejlődő 
országokban annak érdekében, hogy – miköz ben a technológiák  a demonstrációs 
szakaszból a rendszerbe állítás szakaszába lépnek – a lehet ő legnagyobb mértékben 
kihasználja az azokból a közre háramló el őnyöket (üvegházgáz-kibocsátás 
csökkenése, leveg őminőség javulása), és hogy – az els őként Kínában megvalósított 
esettanulmányon keresztül – gyarapítsa a tapasztalatokat, el ősegítse a 
méretgazdaságosságot és lefaragja a költségeket. 
Az operatív célkit űzések a következ ők: 
• Meghatározni – a szén-dioxid- kibocsátási egységek globá lis árának, illetve egyéb 
ösztönzők hiányában – a nagy lépték ű kínai CLT-demonstrációs er őmű pótlólagos 
finanszírozási igényét annak érdekében, hogy a demonstrációt korábban el lehessen 
végezni annál, mint ahogy az a szokásos  piaci feltételek es etén történne.  
• A finanszírozás biztosítása olyan, a kínai CLT-demonstr ációt szolgáló, életképes 
finanszírozási modellen keresztül, amely egyesíti a köz- és magánfinanszírozást, és amely – a nemzetközi éghajlat-változási  tárgyalások összefüggésében – konkrét 
HU 4   HU példát nyújt a fejl ődő és fejlett országok közötti m űszaki és pénzügyi 
együttműködésre.  
• Meghatározni  – a közösségi költségvetés korlát ozott forrásaira tekintettel – a 
köz/magánfinanszírozás részarányát  annak érdekében, hogy a közfinanszírozás 
katalizáló ereje a lehet ő legnagyobb mértékben érvényesüljö n; ezt az arányt a fent 
említett finanszírozási eszköz megtervezése során tovább kell majd vizsgálni. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK : MILYEN LEHET ŐSÉGEK MERÜLTEK FEL ÉS 
MELYEKNÉL KERÜLT SOR RÉSZLETES ÉRTÉKELÉSRE ?  
A CLT-demonstráció finanszírozására a feltörekv ő országokban a következ ő opciók kínálkoznak: 
a) nincs finanszírozás b) a finanszírozás állami tá mogatásból történik és c) a finanszírozásra köz-
magán társulást hoznak létre. A Bizottság a köz -magán társulás három modelljét vizsgálta meg: 
közös vállalkozás, ITER-típusú ad-hoc nemzet közi egyezmény és különleges célú gazdasági 
egység (céltársaság).  
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE : MELYEK A LEGFONTOSABB GAZDASÁGI , 
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TÁRSADALMI HATÁSOK ? 
A szükséges beruházás összegének megállapítása  érdekében, valamint annak meghatározására, 
hogy mekkora legyen a köz/magán finans zírozás ahhoz, hogy a magánbefektet ők megfelel ő 
haszonkulcsot érjenek el , a Bizottság áttekint ette az erre vonatkozó szakirodalmat és a 
kereskedelmi méret ű CLT-demonstrációs er őmű költségeire vonatkozó b ecsléseket (tekintettel 
arra, hogy még egyetlen ilyen er őművet sem építettek a világon), és ezek alapján konkrét 
számításokat végzett. A pótlólagos t őkeigény és m űködési költség  az első ilyen típusú, 400 MW 
demonstrációs er őmű1 25 éves életciklusára vetítve mintegy 730 millió EUR-ra becsülhet ő az 
integrált szénelgázosításos kombinált ciklusú er őmű esetében (megközelít őleg 125 millió EUR 
tőkeköltség, 340 millió EUR m űködési költség, 265 millió EUR szál lítási és tárolási költség2), a 
porlasztottszén-technológiával rendelkez ő erőmű esetében pedig mintegy 980 millió EUR 
(megközelít őleg 235 millió EUR t őkeköltség, 445 millió EUR m űködési költség, 300 millió EUR 
szállítási és tárolási költség3). Az említett id őszakban várhatóan meger ősödik a globális szén-
dioxid-kibocsátási piac, és mi nden fontosabb gazdaság bels ő piacán kialakul a szén-dioxid ára. 
2015-ben 10 EUR/t CO 2-árat feltételezve, amely fokozat osan 20 EUR/t-ra emelkedik, a 
finanszírozási hiány mintegy 300 millió EUR-ra becsülhet ő az integrált szénelgázosításos 
kombinált ciklusú er őmű esetében, és mintegy 550 millió EUR-ra a porlasztottszén-
technológiával rendelkez ő erőmű esetében. Az érzékenységvizsgálat szerint a költségbecslés +/- 
40% eltérést mutathat a konkrét  technológiától és a választo tt építési/tárolási helyt ől függően.  
                                                 
1 4 éves építési szakaszra és 25 éves üzemelési id őszakra vetítve, 2,5%-os (infláció nélkül) leszámítolási 
kamatláb  alkalmazásával 2010-re számított nettó jelenértékben kifejezve.  
2 Az összeg 7 EUR/tonna CO 2 árral számolva és 25 évre vetítve tartalmazza a szén-dioxid tárolás t őke- és 
működési költségeit. 
3 Az összeg 7 EUR/tonna CO 2 árral számolva és 25 évre vetítve tartalmazza a szén-dioxid tárolás t őke- és 
működési költségeit. 
HU 5   HU A hatásvizsgálat keretében nem le hetséges a CLT-technológia kínai rendszerbe állításának  
hatását teljes terjedelemben felmérni, de ez nem is  tartozik közvetlen sza kpolitikai céljaink közé. 
Inkább arra teszünk kísérletet , hogy felmérjük, hogy a köz- és ma gánfinanszírozás együttes 
alkalmazása mennyiben gyakorol – különösen  pénzügyi szempontból – kedvez ő hatást 
szakpolitikai célunk támogatottságára, és ebb ől, ha lehetséges, követk eztessünk a szélesebb 
értelemben vett hatásokra. Az elemzés középpon tjában egyetlen demonstrációs projekt áll, amely 
önmagában valószín űleg nem vezet sem a kibocsátások mennyiségének azonnali, nagyarányú 
csökkenésére, sem azonnali gazdasági el őnyökhöz. A közvetlen társadalmi és a foglalkoztatásra 
gyakorolt hatás valószín űleg szintén igen korlátozott lesz , tekintettel a CLT-demonstrációs 
projekt kis léptékére. 
Általában és nagy méretekben történ ő megvalósulás esetén a CLT környezeti hatása helyileg a 
levegő jobb min őségében, globálisan pedig az üve gházhatást okozó gázok légköri 
koncentrációjának csökkenésében nyilvánul meg, amelyb ől – a légszennyezésnek való kisebb 
arányú kitettség és az éghajlatváltozásra gyakorolt mérsékeltebb hatás eredményeképpen – egészségügyi és gazdasági el őnyök származnak. A szén-dioxid lehetséges kiszökéséb ől származó 
fizikai problémák elkerülhet ők a telephely helyes kiválasztásával és megfelel ő modellezési és 
felügyeleti technikák alkalmazásával. 
A CLT-demonstráció els ő, globális hullámában való kínai részvétel legfontosabb hatása az 
ismeretszerzésb ől és az úttör ő szerepből származó, a kibocsátások jöv őbeni csökkentése terén 
elért eredményességgel és a szén-dioxid-ki bocsátás magas szinten való rögzülésének 
elkerülésével kapcsolatos el őnyökben nyilvánul meg.  
A CLT-demonstrációs projekt és az azt támogató  pénzügyi eszköz tervezett szerkezete azon a 
feltevésen alapul, hogy kialakul a szén-dioxid-kibocsátási egységek  piaci értéke Kínában, és más 
feltörekvő és fejlődő országok is tekint ettel lesznek a jöv őben arra, hogy a kibocsátásoknak ára, 
amelyet a társadalom fizet.  
6. A
 LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA : MELYIK A LEGJOBB MEGOLDÁS , ÉS MILYEN 
KRITÉRIUMOK /INDOKOK ALAPJÁN ? 
Legmegfelel őbb megoldásként a CLT-demonstrációs projekt finanszírozására a Bizottság a 
szükséges finanszírozási összeg el őteremtése és a közköltségvetésre nehezed ő nyomás lehet ő 
legnagyobb mérték ű enyhítése érdekében a köz-magán társulási formát határozta meg, és ennek 
három modelljét vizsgálta meg: a különleges cél ú gazdasági egységet (céltársaság), az EK-
Szerződés 171. cikke szerinti közös vállalkozást és a kísérleti fúziós r eaktor tervezésére és 
építésére irányuló ITER együttm űködés létrehozásához használt “ad-hoc nemzetközi 
egyezményt”. A Bizottság a céltársaságot (vagy hasonló beruházás-finansz írozási eszköz) találta 
a legmegfelel őbb modellnek. A szén-dioxid-kibocsátási  egységek piacán keresztül a jöv őben 
realizálható bevételek arra  ösztönöznék a magánbefektet őket, hogy befektessenek a 
céltársaságba.  
HU 6   HU 7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS : MILYEN MÓDJAI VANNAK A KÍVÁNT HATÁSOK 
ELÉRÉSÉRE FORDÍTOTT TÉNYLEGES KÖLTSÉGEK , ILLETVE AZ ELÉRT EREDMÉNYEK 
MEGHATÁROZÁSÁNAK ? 
A céltársaság teljesítményét felügyelnék, a kockázatkezelési és megfelel őségi eljárások pedig 
biztosítanák a vonatkozó jogszabál yok és iránymutatások tiszteletbe n tartását. A céltársaságot 
olyan irányítási struktúrával látnák el, amely biztosítaná, hogy a beruházási és értékesítési 
döntések helyes végr ehajtását a megfelel ő testület (például a be ruházási bizottság vagy az 
igazgatótanács) felügyelje és ellen őrizze. 
A közösségi költségvetés a környezetvédelemre és a természetes er őforrásokra vonatkozó 
tematikus program (ENRTP) keretében járulna hozzá a beruházási eszköz finanszírozásához. A 
CLT-technológia területén Kínával folytatott együttm űködés felügyeletének ellátása a fejlesztési 
együttműködés finanszírozási eszközére vonatkozó szokásos el őírásoknak megfelel ően történne.