[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2008.5.8

COM(2008) 245 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Végső értékelő jelentés a MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program megvalósításáról és eredményeiről (2001–2006)

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Végső értékelő jelentés a MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program megvalósításáról és eredményeiről (2001–2006)

Bevezetés

A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás programot két határozat hozta létre:

- a Tanács 2000/821/EK határozata (2000. december 20.) az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plus – Fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés);

- az Európai Parlament és a Tanács 163/2001/EK határozata (2001. január 19.) az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek képzési programjának megvalósításáról (MEDIA Oktatás).

A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás által lefedett időszakot eredetileg 2001–2005 között határozták meg. Mindazonáltal, azért, hogy a MEDIA programok időbeli hatályát összhangba hozzák a pénzügyi előirányzatokéval, e hatályt 2006. december 31-ig meghosszabbították.[1]

A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás a MEDIA II (1996–2000) és a MEDIA I (1991–1995) programot követte. Közös céljuk az európai audiovizuális ipar versenyképességének strukturális javítása volt. A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás célul tűzte ki az európai audiovizuális ipar versenyképességének növelését, a piacok közötti különbségek egyensúlyának megteremtését, és az alkotások származási országukon kívüli terjedésének előmozdítását.

A referencia-időszakban tíz új tagállam csatlakozott az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén, és más csatlakozó államokat vettek fel. 2007. január 1-jén a MEDIA 2007[2] lépett a MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás helyébe.

A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás időközi értékelésére 2003-ban került sor, ennek eredményeit a Bizottság a 2003. november 24-i jelentésében[3] tette közzé. Ezen értékelés ajánlásait követve, és a szakemberek igényei alakulásának, valamint a piac változásainak figyelembe vétele érdekében elvégeztek bizonyos, a jogalap módosítását nem igénylő kiigazításokat.

E jelentés tárgya a MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program eredményeinek értékelése a 2000/821/EK határozat 12. cikke (3) bekezdésének és a 163/2001/EK határozat 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően. A jelentés a 2001. január 1-je és a 2006. december 31-e közötti időszakot fogja át, és MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program időközi[4], valamint végső[5] értékelésének következtetésein alapul.

konjunkturális és strukturális nehézségek

Konjunkturális kihívások

Helyénvaló emlékeztetni arra, hogy a MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program végrehajtására aggasztó gazdasági körülmények között került sor. Az értékelt időszakban a program számára a legjelentősebb kihívást a tíz új tagállam belépése jelentette. Ez a bővítés kihangsúlyozta az európai piac heterogenitását. A beruházási kapacitás és az állami támogatások ezekben az országokban jóval csekélyebbek, mint Európa többi részén.

Egy másik nagy kihívás az új technológiák, és különösen a digitális technológia gyors fejlődése. E területen aggasztóvá vált az európai mozifilm-terjesztés helyzete. Léteznek digitális kópiák, de az európai filmek csekély mértékben vannak jelen a digitális műsorszóró platformokon.

Strukturális problémák

Kibővült belső piac, amelynek működése továbbra sem tökéletes

Az európai audiovizuális piacot igen erőteljes fragmentáltság jellemzi. A fragmentáltság különösen a különböző államok nyelvi és kulturális sokféleségével függ össze. E sokféleség ugyan a függetlenség és a kulturális gazdagság forrása, de akadályozza a nem nemzeti alkotások terjedését, és gátolja az európai ipar piaci részesedésszerzését. A fragmentáltság különösen a következőkkel jár:

- az alkotások határokon átnyúló terjedésének strukturális nehézségei. A nem nemzeti európai alkotások elégtelen terjedése tekinthető az európai audiovizuális ágazatban felmerülő strukturális nehézségek fő tünetének.

- a csekély gyártási kapacitással és/vagy korlátozott nyelvi és földrajzi területtel rendelkező országok[6] és az azon országok közötti megosztottság, amelyekben a gyártási kapacitás magasabb szintű[7];

- kevésbé versenyképes terjesztési ágazat.

A gyártási ágazat is meglehetősen fragmentált maradt. Számos olyan kisméretű, kevésbé integrált struktúrát tartalmaz, amelyek túlélése még mindig bizonytalan.

Olyan ipar, amelynek még mi ndig küzdenie kell hátrányaival

Az európai audiovizuális szakemberek képzésének hiánya az európai szintű vállalati stratégia hiányát eredményezi, ami pedig elengedhetetlen lenne az új technológiák bevezetéséhez.

A kezdeti szakaszban az európai audiovizuális ipar igen kevés eszközt fordít projektek kialakítására (írás, pénzügyi terv, marketingterv kidolgozása). Ez a szakasz pedig elsődleges az alkotások minősége és kivitelük lehetősége szempontjából.

A végső szakaszban a terjesztési ágazat nemzeti bázisokra töredezik. Így versenyképessége csökkent, mind a világpiacon, mind az európai piacon.

A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás értékelésének eredményei a 2001–2006 közötti időszakban

Általános következtetések a 2001–2006 közötti időszakról

1. A program az adott időszakban a megfelelő kezdeti helyzetfelmérésnek és a megújított szabályoknak köszönhetően általában kellően helytálló maradt. Azok a területek, amelyeken a szakemberek igényeinek kielégítése nem optimális, a költségvetés és a még meghatározás alatt álló igények igen csekély részét érintik.

2. Az audiovizuális ágazat adminisztratív (kiválasztás, szerződéskötés, kifizetés) és gazdasági üteme között tapasztalható összeegyeztethetetlenségek újból potenciális kockázatot és feszültséget teremtettek a vállalkozások számára.[8] A belépési költségek, amelyek a KKV-k esetében gyakran magasak, a kedvezményezettek számára azonban továbbra is vállalhatóak.

3. A MEDIA főbb mechanizmusai hatékonyan járulnak hozzá a képességek továbbfejlesztéséhez (Oktatás), az alkotások európai dimenziójának kialakításához már a gyártást megelőző szakasztól kezdve (Fejlesztés), az ágazat nagyobb versenyképességéhez (Terjesztés, különösen a kockázatok csökkentésével és a kedvezményezettek pénzügyi kapacitásának növelésével), és az alkotások transznacionális terjesztéséhez (Terjesztés és Vásárlásösztönzés).

4. A MEDIA immateriális hatásai (képességek továbbfejlesztése, a piac megismerése, hálózatok kialakítása) tartós és építő jellegű hatást jelentenek az ágazat egésze számára.

5. A programnak az alkotások finanszírozására és transznacionális terjedésére gyakorolt hatása közvetlenül az európai finanszírozás folytatásától függ.

Az európai audiovizuális ágazat versenyképességét hatékonyan növelő cselekvési irányvonalak

6. A MEDIA Oktatás ténylegesen hozzájárul a képességfejlesztéshez az európai audiovizuális ágazatban. Hozzájárul emellett olyan hálózatok kiépítéséhez, amelyek hosszú távon előmozdíthatják az ágazat versenyképességét.

7. A MEDIA Fejlesztés lehetővé teszi a független gyártók számára, hogy versenyképességüket növeljék az európai piacon, és előmozdítsák alkotásaik transznacionális terjedését. A MEDIA hozadékai többszörösek: a projektek jobb kidolgozása, a finanszírozási tervek javulása, a pénzügyi kockázatok korlátozódása, az alkotások létrehozásához rendelt beruházások növekedése, az európai dimenzió megjelenése a támogatott alkotásokban és az ágazat egészében.

8. A MEDIA Terjesztés növeli a forgalmazók pénzügyi kapacitásait és csökkenti a beruházással kapcsolatos kockázatokat. Ez a tengely a nem nemzeti európai filmek erőteljes és növekvő hányadát támogatja, és hozzájárul terjedésükhöz.

9. A MEDIA Vásárlásösztönzés sikerrel támogatja a kereskedelmi rendezvényeket és a fesztiválokat. Ez hozzájárul a kapcsolatok erősödéséhez és az európai audiovizuális szakemberek közötti hálózat kiépítéséhez.

10. A MEDIA megerősíti az európai filmek promócióját és bemutatását a szakemberek és a nagy nyilvánosság előtt, azáltal, hogy támogatja erőteljes jelenlétüket a fesztiválokon .

A piacok közötti egyensúly kialakításának azon mechanizmusai, amelyek hozzájárulnak az új tagállamok integrációjához

Az új tagállamok integrálására szolgáló eszközének bevezetéséhez a MEDIA program „a csekély gyártási kapacitással és/vagy korlátozott nyelvi és földrajzi területtel rendelkező országok” már meglévő koncepciójára támaszkodott. A piacok közötti egyensúly kialakításának mechanizmusai a MEDIA program sajátosságainak tekinthetők.

11. A kiválasztási kritériumok megkönnyítették a „csekély gyártási kapacitással rendelkező országokból”, és különösen az új tagállamokból származó projektek bekerülését a programba; a MEDIA így tudta gyorsan előmozdítani az e tagállamokból érkező szakemberek részvételét.

12. A MEDIA program lehetővé teszi a „csekély gyártási kapacitással rendelkező” országok számára, hogy a relatív piaci részesedésüket meghaladó finanszírozási részhez férjenek hozzá.

13. A MEDIA nagyon valószínű, hogy hozzájárult a nem nemzeti filmek kínálatának az új tagállamokban tapasztalható állandó növekedéséhez, amióta ezek beléptek a programba. Mindez a (számottevő többségben lévő) amerikai filmek, nem pedig a helyi filmek részesedésének rovására történt.

14. A pozitív megkülönböztetés kritériumai, amelyek arra ösztönözték a nagyobb gyártó országok szakembereit, hogy csatlakozzanak az új tagállamokból érkező partnerekhez, ténylegesen előmozdították e szereplők és alkotásaik legjobb integrációját az európai hálózatokba és terjesztési csatornákba.

Hatékony Media Desks hálózat, amelynek potenciálja még fejleszthető

A MEDIA decentralizált mechanizmusa a program megismerésének fejlesztése és a szakemberek támogatása szempontjából hatékony eszköznek bizonyul; valódi hatékonysága láthatóan nagymértékben függ a felelősök személyétől.

15. A Media deskek kettős szerepet töltenek be: információs központnak minősülnek a szakemberek és támogatási központnak a kedvezményezettek számára. Az uralkodó beállítottság deskenként változik, a régebbi deskek inkább a támogatást részesítik előnyben.

16. A deskek jelentős hatást gyakorolhatnak a MEDIA megfelelő kihasználására a „csekély gyártási kapacitással rendelkező országokban”, és különösen az új tagállamokban, az általuk folytatott pedagógiai munkának köszönhetően.

17. A MEDIA Desks hálózat dimenziója még rejt magában bizonyos lehetőséget, különösen az információ megosztásának, a legjobb gyakorlatok cseréjének, vagy a transznacionális cserékhez történő hozzájárulásnak a területén. A hálózat és eszközei jobb szerkezeti felépítésének hiányában a cserék ma még lényegében kétoldalúak.

18. A deskek és antennák teljesítményének mérésére szolgáló egységes rendszer hiányában nehéz hatékonyságukat egyenként megbecsülni.

Tartós minőségi hatások, más hatások továbbra is a MEDIA programtól függnek

A program legmarkánsabb tartós hatásai minőségi jellegűek : képességfejlesztés, hálózatok, együttműködések, a piac megismerése, jelenlét a nemzetközi piacokon.

Más fontos hatások, mint az alkotások transznacionális elterjedésének növekedése mindazonáltal még erőteljesen függnek az európai támogatástól. A támogatás megszüntetése ugyanis egyes képzések eltűnésével, az alkotások transznacionális terjedésének csökkenésével, és a csekély gyártási kapacitással rendelkező országokból származó alkotásokba történő csekélyebb beruházással járna, amely országokban a MEDIA az alkotások finanszírozásának fontos eleme.

ajánlások és nyomon követési intézkedések

Főbb ajánlások

További erőfeszítések a piachoz való alkalmazkodás területén

Szükség van:

19. a program és támogatási szabályai alkalmazkodóképességének megőrzésére az ágazati igények tekintetében

20. olyan eszközökre, amelyekkel az ágazat változásai előre jelezhetők (ágazati tanulmányok, közvetlen, rendszeres kapcsolattartás a szakemberekkel, konzultáció a szakértőkkel)

21. a program elért eredményeinek nyomon követésére és a piacfigyelésre szolgáló mutatók rendszerére

Az eszköz hozzáigazítása a felhasználók kötöttségeihez

22. a programba való belépés szabályainak újragondolása és egyszerűsítése

23. a támogatási szabályok hozzáigazítása az ágazat időbeliségéhez

24. a MEDIA humán és szervezeti erőforrásainak a kedvezményezettek támogatására és a projektek nyomon követésére összpontosítása

A MEDIA desk- és antennahálózatban rejlő lehetőségek jobb kihasználása

Szükség van:

25. teljesítménymérő eszköz kialakítására

26. a MEDIA deskek és antennák hatékony eszközökkel és forrásokkal történő ellátására

A piaci egyensúly kialakítására szolgáló mechanizmusok célkitűzéseinek és szabályainak újbóli meghatározása helytállóságuk és hatékonyságuk növelése céljából

Szükség van:

27. a piacok közötti egyensúly kialakítása terén eddig tett erőfeszítések fenntartására

28. a piacok közötti egyensúly kialakításának politikája által követett célokra és a MEDIA 2007 program végén elérendő eredményekre vonatkozó stratégiai gondolkodás elmélyítésére

29. a vonatkozó földrajzi lépték (a regionális lépték vége, új országkategóriák) felülvizsgálata egyes cselekvési irányvonalak tekintetében (szelektív forgalmazás, automatikus forgalmazás, értékesítési ügynök különösen)

Főbb intézkedések

Már bevezetett intézkedések

A második időközi értékelést követően már vezettek be az operatív ajánlásokra adott válaszokat, különösen az egyes eljárások egyszerűsítésére és a technológiai szempontnak a program egészébe történő beillesztésére tekintettel. Így az új MEDIA 2007 program teljes mértékben figyelembe veszi az új technológiák integrációját, és lehetővé teszi az európai audiovizuális alkotások online terjesztését és a digitális vetítést támogató sajátos cselekvések folytatását. Ugyanígy, a piacok közötti egyensúly kialakításának mechanizmusait is belefoglalták mindegyik cselekvési irányvonalba.

A végrehajtó ügynökség azzal a szándékkal történő létrehozása, hogy az eszközöket a felhasználók kötöttségeihez igazítsák és a forrásokat a kedvezményezettek támogatására és a projektek nyomon követésére összpontosítsák, konkrét javulást eredményezett, különösen a vezetés nagyobb hatékonyságának köszönhetően. Különösen a projektek kiválasztásának folyamatában, a szerződések kezelésében, a késedelmes kifizetések terén és a kedvezményezettekkel fenntartott kapcsolatokban állapítottak meg előrelépést.

Másfelől, az egyes cselekvési irányvonalak tekintetében 2007-ben közzétett új iránymutatás már egyszerűsíti a programba való belépés bizonyos szabályait a „fejlesztési” cselekvésre vonatkozó új iránymutatás mintájára. E változások egyszerűsítik a projektekre vonatkozó kiválasztási kritériumokat, és érthetőbbé teszik a dokumentumokat (iránymutatás és formanyomtatvány), megkönnyítve így a szakembereknek a fejlesztési támogatáshoz való hozzáférését.

Ami az ágazat változásainak előrejelzésére vonatkozó képességet illeti, a MEDIA-bizottságon belül munkacsoportot hoztak létre egy mutató-rendszer kidolgozására.

A program piaci igényekhez történő alkalmazkodásának további javítása érdekében új cselekvéseket vezettek be a MEDIA 2007 keretében:

- Az alapképzések közelítését szem előtt tartva új „alapképzési” ajánlattételi felhívást tettek közzé, amelynek célja a filmipari iskolák és más felsőoktatási intézmények közötti együttműködés előmozdítása annak érdekében, hogy a fiatal európai diákoknak szóló képzéseket vezessenek be.

- A digitális technológiák könnyebben elérhetővé tették az európai audiovizuális alkotásokat a származási országukon kívül, az audiovizuális tartalom új eszközökkel történő terjesztésének köszönhetően. Tekintettel arra, hogy az európai audiovizuális ipar versenyképessége nagymértékben attól a képességétől függ majd, hogy hogyan tud alkalmazkodni az új technológiákhoz, különösen a terjesztés szakaszában, új cselekvési irányvonalat hoztak létre az európai audiovizuális alkotások online terjesztésének támogatására. A „Video on demand és a Digitális mozifilm-terjesztés” irányvonal célja, hogy megőrizze és növelje az európai kulturális és nyelvi sokféleséget és a filmipari és audiovizuális örökséget, biztosítsa annak hozzáférhetőségét a nyilvánosság számára, és mozdítsa elő a kultúrák közötti párbeszédet, növelje az alkotások terjedését és láthatóságát, és növelje az audiovizuális ágazat versenyképességét egy nyitott és versengő, a foglalkoztatást elősegítő európai piacon.

- Online vagy offline adathordozón megjelenő interaktív alkotások kialakítására irányuló sajátos ajánlattételi felhívást kezdeményeztek, amely ezen új alkotási forma sajátos igényeihez igazodik.

- A terjesztést támogató mechanizmusokat kiigazították annak érdekében, hogy fokozottabban vegyék célba a közepes költségvetésű, nagy kereskedelmi potenciállal rendelkező alkotásokat, amelyek transznacionális terjesztésük tekintetében nagyobb mértékben függnek a MEDIA támogatásától, mint a nagy költségvetésű filmek. Ugyanígy, a belépéseken alapuló automatikus terjesztési támogatás arányát növelték az első eladott belépőjegyek tekintetében, tekintettel arra, hogy ezek jelentősebb költséget jelentenek a forgalmazó számára a film nemzeti piacra juttatása idején. E reform célja a piac dinamikussá tétele és a kereskedelmi kockázatvállalás ösztönzése.

Kidolgozás alatt álló intézkedések

A Bizottság keretében folyamatban van annak átgondolása, hogy hogyan lehetnek jobban kiaknázni a MEDIA deskek és antennák lehetőségeit hatékonyabb eszközök és források, valamint egy országonként egyedi Internet-csatlakozási pont bevezetése révén.

A finanszírozáshoz való hozzáférés területén, valamint az i2i cselekvés arra tekintettel történő kiegészítése érdekében, hogy az ipar szélesebb körű igényének megfeleljen, kidolgozás alatt áll egy olyan mechanizmus, amely a gyártók számára a finanszírozáshoz való hozzáférésre fellendítő hatást gyakorolhat. E mechanizmus lehetővé teszi a gyártók és a forgalmazók számára, hogy jobban hozzáférjenek a magántőkéhez.

Következtetés

A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program időközi és végső értékelései megerősítik cselekvéseik pozitív eredményeit az európai audiovizuális ágazat tekintetében. Az értékelések alátámasztják a program célkitűzéseinek helytállóságát, valamint cselekvéseinek hatékonyságát az ágazat versenyképességének növelése és a kulturális sokféleség előmozdítása területén. Ezen felül megerősítik, hogy a közösségi fellépés valódi hozzáadott értéket jelent a nemzeti támogatásokhoz képest. A MEDIA hatásai valódiak; ezen felül tartósak is az esetek bizonyos részében, különösen a versenyképesség növelését illetően.

Mindazonáltal a MEDIA leginkább figyelemre méltó hatásai közül (például a képességfejlesztés és az alkotások transznacionális terjedése) még mindig vannak olyanok, amelyek erőteljesen függnek az európai támogatástól. Másfelől, a piaci adatok arra mutatnak rá, hogy az európai audiovizuális ágazat továbbra is küzd hagyományos gyengeségeivel, amelyek a piac fragmentáltsága és az európai alkotásoknak a származási országukon kívüli csekély mértékű elterjedése.

Helyénvaló tehát a cselekvést tovább folytatni, annak a piaci igények változásához történő hozzáigazításával. Ehhez kapcsolódik a 2007. január 1-jén indított új, MEDIA 2007 program.[pic][pic][pic]

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 845/2004/EK és 846/2004/EK határozata (2004. április 29.) – HL L 195., 2004.6.2.

[2] Az Európai Parlament és a Tanács 1718/2006/EK határozata (2006. november 15.) az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) – HL L 327., 2006.11.24.

[3] COM(2003) 725 végleges

[4] A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program második időközi értékelése (2003–2005) – Szerződésszám: 30-CE-0041001/00-07

[5] A MEDIA Plus és a MEDIA Oktatás program végső értékelése (2001–2006) – Szerződésszám: 30-CE-0096653/00

[6] Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Görögország, Írország, Izland, Liechtenstein, Luxemburg, Norvégia, Hollandia, Portugália és Svédország. Ezeken felül: Bulgária, Ciprus, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, a Cseh Köztársaság, Szlovákia és Szlovénia.

[7] Németország, Franciaország, Olaszország, Spanyolország és az Egyesült Királyság.

[8] Helyénvaló megjegyezni, hogy az Ügynökség 2006.1.1-jei létrehozása lehetővé tette a projektek hatékonyabb igazgatását, és különösen a fizetési késedelmek visszaszorítását.