ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

Az Európai Tanács általános célja a 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén az volt, hogy a méltányosság érdekében kizárja annak lehetőségét, hogy egy tagállamra a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher nehezedjék. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy: a) nem rögzítettek olyan kritériumokat, amelyek révén tárgyilagosan meg lehetne határozni, hogy egy adott költségvetési teher túlzott-e, és hogy egy tagállam milyen esetben részesülhet korrekcióban; b) nem létezik olyan időbeli ellenőrzési mechanizmus, amely figyelemmel kísérné, hogy valamely költségvetési teher továbbra is túlzott-e, illetve hogy a tagállam továbbra is indokoltan részesül-e korrekcióban (12); c) nem létezik olyan mechanizmus, amelynek réven a javaslatban név szerint nem említett tagállamok is részesülhetnének korrekcióban (13).
1.

A rendelettervezet célja, hogy elősegítse a közösségi vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazását, ezáltal ugyanis a Bizottság, valamint a tagállamok vám- és egyéb hatóságai eredményesebb mechanizmusokkal rendelkeznének a vám- vagy mezőgazdasági jogszabályokat sértő tevékenységek megelőzése és kivizsgálása során, illetve a vádemelésnél. Ennek érdekében a javaslat: a) a jelenlegi, eseti spontán adatcserére vonatkozó rendelkezést kiegészíti egy automatikus és/vagy strukturált információcserére vonatkozó rendelkezéssel, amelyhez nem szükséges a célország előzetes kérelme; b) központi európai adatnyilvántartást hoz létre annak érdekében, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak segítséget nyújtson olyan áruk és/vagy felhasznált szállítóeszközök – beleértve a konténereket is – felderítésében, amelyek a vám- és/vagy mezőgazdasági jogszabályokkal ellentétes műveletek tárgyát képezhetik; c) lehetővé teszi, hogy a VIR-t (váminformációs rendszer) operatív és/vagy stratégiai elemzési célokra is használják, és abban a lefoglalt árukra és a készpénzellenőrzésekre vonatkozó információkat tüntessenek fel; d) lehetővé teszi a VIR és a nemzeti kockázatelemző rendszerek közötti átjárást; e) létrehoz egy központi adatbázist, a FIDÉ-t (vámügyirat-azonosítási adatbázis), melynek segítségével minden tagállamban fel lehet lelni az egyes személyekre vagy kereskedőkre vonatkozó vizsgálati ügyiratokat, valamint az illetékes ügyvivő tisztviselőket; és f) összehangolja az 515/97/EK tanácsi rendeletet (2) az adatvédelmi szabályokkal.
14.

Felesleges a 130. cikk (4) bekezdésének c) pontja, amely az irányadó jog tekintetében javasolja a mintaszerződés megváltoztatását, mivel a Szerződés, valamint a vonatkozó határozatok és rendeletek külön említés nélkül, automatikusan is kötik a szerződő feleket. Ez a változtatás amúgy is csak a Bizottságra vonatkozik, a többi intézménynek ezután nem kell jeleznie az irányadó jogot szerződéseiben. A Számvevőszék ezért javasolja a cikk jelenleg hatályos szövegezésének megtartását.
56.

Ebben az esetben különösen célszerű lenne, ha átgondolnák a Bizottság és a többi intézmény által a Számvevőszék éves jelentéstervezetére (észrevételek) adott válaszok beérkezésének határidejét is. A 143. cikk (1) bekezdése ezt október 15-ében határozza meg. Ha az intézmények csak ilyen későn bocsátanák rendelkezésre a végleges lefordított válaszokat, az éves jelentést nem lehetne időben közzétenni. Ahhoz, hogy a jelenlegi ütemtervet be lehessen tartani – azaz az éves jelentést a költségvetési hatóságnak november elején be lehessen nyújtani –, a lefordított válaszoknak a Számvevőszékhez legkésőbb szeptember 30-án be kell érkezniük.
11.

A javasolt 96. cikk első bekezdése kimondja, hogy valamely uniós küldöttségben dolgozó bizottsági tisztviselő köteles a küldöttségvezető utasításait követni, különösen szervezési és igazgatási ügyekben, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott jogi aktusokkal összhangban az Unió költségvetésének végrehajtása során. Mivel ez a rendelkezés az EKSZ alkalmazottain kívüli tisztviselőkre vonatkozik, helyénvaló lenne a személyzeti szabályzatnak a bizottsági tisztviselők kötelezettségeit szabályozó 11. cikkében hivatkozni rá. A jelenlegi megfogalmazás szerint továbbá a rendelkezést úgy is lehet értelmezni, hogy előfordulhatnak olyan esetek is, amikor az uniós küldöttségen dolgozó bizottsági tisztviselők nem kötelesek a küldöttségvezető utasítására eljárni. Ugyanakkor a személyzeti szabályzat 21a. cikke már most is egyértelmű eljárást vezet be azokra az esetekre, amikor egy tisztviselő szerint az általa kapott utasítás nem felel meg a szabályoknak. A Számvevőszék megjegyzi, hogy e tekintetben a javaslat (4) preambulumbekezdésének megfogalmazása a 96. cikk javasolt szövegénél nyilvánvalóbb, és kerüli a kétértelműséget.
18.

Az eredményességértékelésnek (az általános rendelet tervezetének I. mellékletében kifejtett) módszere láthatóan továbbra is a pénzügyi végrehajtásra (pénzügyi mutatók) és az outputokra összpontosít, míg a tulajdonképpeni eredményeknek (végeredmények, hatások) kevesebb figyelmet szentel. A hatásvizsgálat értelmében azt is fontolóra kellene venni, hogy lehetséges-e megbízható mutatókat meghatározni arról, hogy miképpen lehet számításba venni az egyes konkrét programoktól független tényezőket, illetve a csak hosszú távon megnyilvánuló eredményeket (30). Az eredményességi tartalék értéknövelő hatását nagymértékben csökkenti, ha túl alacsony szintű, könnyen elérhető célokat tűznek ki, vagy ha az eredményességhez kötött kifizetések végső soron mégis elsősorban a támogatásfelvevő kapacitástól függnek, amint azt a Számvevőszék a 2000–2006-os időszakra nézve észrevételezte. Az eredményességi tartalék elosztását attól is függővé kellene tenni, hogy az operatív programok végrehajtása megfelelő szinten történik-e (31). Ezért úgy kellene rendelkezni, hogy késedelmes programindulás esetén módosuljanak az eredményességértékelés referenciaévei (ezek jelenleg 2016 és 2018).
46.

A javasolt új 11a. cikk rendszeres politikai szintű véleménycserét vezet be a Hivatal vizsgálati politikájának megvitatására, és kötelezi a Hivatalt a 11a. cikk (4) bekezdésében arra, hogy „a véleménycsere során kifejtett álláspontokat figyelembe véve” tegye meg a megfelelő lépéseket. Úgy is tekinthető, hogy ez az eljárás csorbítja a főigazgató függetlenségét a Hivatal vizsgálati prioritásainak megállapítása és meghatározása tekintetében (43). Ez az eljárás akár azt is eredményezheti, hogy a Hivatalnál de facto egy olyan igazgatótanács jön létre, amelyben a résztvevők felelősségi köre nincs egyértelműen meghatározva és ahol a véleménycserére vonatkozó eljárási keretek nincsenek kijelölve.
20.

Az évek során a személyzeti szabályzat és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (CEOS) egyre összetettebbé váltak. A Bizottság a többi érintett intézménnyel is konzultálva, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás javítását is szem előtt tartva, készítsen tanulmányt, és ebben mérje fel, milyen lehetőségek lennének az egyszerűsítésre. A tanulmány vizsgálja meg az egyéb nemzetközi szervezetek szabályait, valamint a személyzeti szabályzat hatálya alá nem tartozó uniós intézményeknél és szerveknél alkalmazott szabályokat is.
6.

Amint azt az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 16. cikke meghatározza, a héa- és GNI-egyenlegekből és -kiigazításokból eredő teljes nettó összeget költségvetés-módosítás útján be lehet számítani, a folyó (n) évre vonatkozó saját források csökkentésével vagy növelésével is. A Bizottságnál bevett gyakorlat, hogy költségvetés-módosítással számítják be az egyenlegek és kiigazítások különbségeit (12).
12.

Az ellenőr beavatkozási jogkörét tovább korlátozza az, hogy a bizottsági javaslat értelmében az ellenőr csak az OLAF-rendelet 9. cikkében előírt eljárási garanciák betartásával foglalkozna. A rendelet más cikkeiben is szerepelnek azonban olyan rendelkezések (pl. a 10. cikk szerint a főigazgató gondoskodik arról, hogy a szóban forgó ügyről a nyilvánosság semleges és pártatlan tájékoztatást kapjon), amelyek be nem tartása súlyosan sértheti az érintett személy jogait. Másrészről fennáll a kockázata annak, hogy az OLAF vizsgálati intézkedései olyan természetes személyek vagy gazdasági szereplők jogait is érinthetik, akik ugyan nem minősülnek érintett személynek, ám más módon, például kihallgatott tanúként kapcsolódnak a vizsgált ügyekhez.
1.

A rendelettervezet által elérni kívánt cél az uniós jogszabályok konzekvens alkalmazása a vámügyek és a mezőgazdaság területén azáltal, hogy elsősorban a Bizottság, de a tagállamok vám- és egyéb hatóságai számára is hatékonyabb mechanizmusok álljanak rendelkezésre a vám- és mezőgazdasági jogszabályokba ütköző műveletek megelőzésének, kivizsgálásának és a vonatkozó ellenintézkedéseknek a támogatására. Ennek érdekében a javaslat: a) arra törekszik, hogy javítsa a vámmal kapcsolatos csalások – különösen a származás hamis megjelölése, az áruk hamis megnevezése, valamint az árutovábbítási eljárással való visszaélés (2) – elleni küzdelmet azáltal, hogy: i. létrehoz egy központi adatbázist a konténermozgásokra (3) vonatkozó, behozatali és kiviteli, illetve árutovábbítási adatokkal; ii. tisztázza a vámmal kapcsolatos adatoknak a Bizottság és a tagállamok közötti megosztásának jogi alapját; b) felhatalmazza a Bizottságot, hogy közvetlenül a magánvállalatoktól szerezze be a behozatali és kiviteli nyilatkozatokat alátámasztó dokumentumokat, hogy ezzel felgyorsítsa a vámmal kapcsolatos vizsgálati eljárásokat és ezáltal csökkentse a három év után elévülő eljárások számát (4); c) tisztázzon a jelenleg hatályos rendeletben nyitva maradt három másik kérdést (5), azáltal, hogy: i. lehetővé teszi, hogy az adatbázisokon belüli láthatóságot egyes kiválasztott felhasználókra korlátozzák; ii. egyszerűsíti az adatvédelmi felügyeletet; iii. megszünteti az azzal kapcsolatos jogbizonytalanságot, hogy a kölcsönös segítségnyújtás útján beszerzett információk felhasználhatók-e bizonyítékként a nemzeti büntetőeljárásokban.
12.

Ezért először is a közbeszerzésnek a közös társadalmi célok támogatására való jobb felhasználásával kapcsolatos célt világosan kell megfogalmazni, pontosítva ugyanakkor azt is, hogy a közbeszerzés e módon történő alkalmazása nem sértheti az uniós költségvetéssel kapcsolatos gondos pénzgazdálkodás elvét. Másodsorban a környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezéseknek való megfelelés követelményét a beszerzésre alkalmazandó általános elvek között ismételten szerepeltetni kell (lásd: 20. bekezdés), hozzátéve, melyek azok a konkrét szankciók, amelyekkel a szabályokat be nem tartó pályázók, illetve szerződő felek sújthatók (lásd: 34. és 40. bekezdés).
18.

Jelenleg az uniós költségvetési rendelet is tartalmaz szabályokat az európai politikai pártoknak juttatott hozzájárulásokról (19). Egyes cikkei olyan kérdésekkel is foglalkoznak, amelyeket az 1141/2014/EU, Euratom rendelet is szabályoz (20). Az átfedések elkerülése és a jogszabályi keret egyszerűsítése érdekében – megítélésünk szerint – az európai politikai pártokra és alapítványokra vonatkozó valamennyi rendelkezést egyetlen egységes szabálykönyvben kellene összefogni.
Noha a javaslat megfelelő irányba mutat, továbbá csökkenti a réseket és az átfedéseket ( 31 ) , a koherencia és az egységesség a megválasztott végrehajtási mechanizmusoktól, valamint a Bizottság felügyeleti és irányítási kereteitől függ majd. Például: a béke és biztonság területén történő kapacitásépítés a javaslat értelmében földrajzi és tematikus megközelítéssel is támogatható, és különböző bizottsági részlegek, uniós külképviseletek vagy uniós vagyonkezelői alapok révén is végrehajtható. Továbbá egymáshoz hasonló fellépések a közös kül- és biztonságpolitika forrásaiból (a KBVP képzési misszióit nem fedezi az „Athéné mechanizmus”) vagy a javasolt Európai Békekeretből is finanszírozhatóak.
A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló módosított javaslat új egyedi célkitűzést vezet be a MÁTA finanszírozása kapcsán, de ez a célkitűzés tág területet fed le és nem határozza meg egyértelműen a források segítségével elérendő célokat ( 10 ) . A finanszírozás csak úgy lehet eredményes, ha a tagállamok a zöld megállapodás aláírása után érdemi és konkrét célkitűzéseket határoznak meg regionális stratégiáikban (a méltányos átállásra vonatkozó területi terveikben) ( 11 ) . E célkitűzések minősége ezenfelül függ attól is, hogy milyen minőségűek a tagállamok nemzeti energia- és klímatervei, mivel a méltányos átállási terveknek a jogszabályok értelmében összhangban kell lenniük azokkal ( 12 ) . Megjegyezzük, hogy bár a határidő 2019. december 31. volt, 2020. február 7-ig még nyolc tagállam nem nyújtotta be végleges tervét a Bizottságnak.
A javaslat arra kötelezné a tagállamokat, hogy a Tartalékból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmeik részeként nyújtsanak be egy vezetői nyilatkozatot, egy független ellenőri véleményt és egy végrehajtási jelentést (8. bekezdés) ( 20 ) . Megjegyezzük, hogy a javaslat II. mellékletében szereplő vezetői nyilatkozati sablon nem ír elő olyan nyilatkozatot, amelyben a Tartalék irányításáért felelős személy megerősíti a kontrollrendszer megfelelő működését. A költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének c) pontja előírja ilyen nyilatkozat benyújtását; ezenfelül annak hiánya korlátozná a vezetői nyilatkozat által nyújtható bizonyosságot. Ez hatással lenne az ellenőri véleményre is, amely rendes körülmények között értékelné a kontrollrendszer működéséről szóló nyilatkozat pontosságát.
(9)

Az informatikai rendszer megerősítése 2004 márciusában kezdődött. A főbb célok a következők: 1. gondoskodni az IT infrastruktúra megbízhatóságáról; 2. az operatív eljárások meghatározása, dokumentálása és bevezetése; 3. az IT szoftverrendszerek, a munkafolyamatok és az információáramlás racionalizálása. A felsorolt feladatok elvégzése lehetővé teszi a Hatóság számára, hogy hatékony IT rendszere segítségével megfeleljen a tevékenységeinek bővülése által jelentett kihívásoknak.
7.

Az Ügynökség bankszámláin rendelkezésre álló összegek igazodnak a folyósítási igényekhez, figyelembe véve azt a tényt, hogy a kifizetések akár a 45 millió EUR maximumösszeget is elérhetik egyetlen hónapban, valamint azt is, hogy 2004 decemberében összesen 345 millió EUR-t kellett kifizetni a szerződésekben lekötött összegekből. El kell kerülni továbbá azt is, hogy fennakadás álljon elő a finanszírozásban azért, mert az EK-támogatások kért részletei későn érkeznek. Az Ügynökség által követett pénzügyi politika összhangban áll a Bizottság gyakorlatával. A Számvevőszék által végzett vizsgálat után az Ügynökség követni fogja a Költségvetési Főigazgatóság útmutatásait. A számlákon történő helyes nyilvántartások érdekében beszedési utalványokat ad ki. 2004-ben az Európai Újjáépítési Ügynökség bankszámlái 2,9 millió EUR-t jövedelmeztek.
11.

Ami a munkaerő-felvételt illeti, a Hatóság olyan kritériumok alapján utasított el jelentkezőket, amelyek nem is szerepeltek az álláshirdetésben, és nem tartották be a betöltendő állások esetében a felvételi bizottság tagjainak besorolási fokozatára vonatkozó előírásokat. A jelentkezők kiválasztásánál szigorúan be kell tartani a vonatkozó kritériumokat, és eredményesen meg kell győződni arról, hogy a jelentkezők csatoltan benyújtott dokumentumai valódiak-e.
11.

A Központ figyelembe veszi az Európai Számvevőszék észrevételeit. Az igazgatási tanács hozta létre a panaszbizottságot, amely az igazgatótól független szerv, a panaszok objektívebb megítélésére. Ez a bizottság értékes eszköznek bizonyult és a munkatársak bizalma is emelkedett. A Központ úgy ítélte meg, hogy a szerv jogszerű, a kijelölő hatóságok megbízása helyettesítésére lehetőséget adó hatásköre is indokolt, mivel az minden szervezetet megillet a személyzeti szabályzat alapján. A Számvevőszék egyetlen esetre hivatkozik: A panaszbizottság teljes körűen indokolt döntést hozott, amelyben elmagyarázta, hogy a kijelölés „sum ex aequo et bono” (méltányosság) elven történt. Ez a gyakorlat gyakran előfordul a közösségi bíróságoknál és más intézmények kijelölő testületeinél. Mindemellett a Központ hivatalos véleményt és értékelést kért az Európai Bizottság jogi szolgálataitól.
A Közösség, hatáskörének keretein belül intézkedéseket hoz a harmadik országokkal történő gazdasági, pénzügyi és technológiai együttműködés érdekében. Ezen intézkedések kiegészítik a tagállamok hasonló intézkedéseit és összhangban állnak a Közösség fejlesztési politikájával. (181a. cikk)

Célkitűzések Uniós segítségnyújtás a következő területeken: i. újjáépítés, menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek hazatelepítése; ii. a megfelelő államirányítás, az intézményesítés és a jogbiztonság támogatása; iii. a piacgazdaság fejlesztését szolgáló támogatás és befektetés az alapvető fizikai infrastruktúrába és környezetvédelmi intézkedésekbe; és iv. a társadalmi fejlődés és a civil társadalom megerősítésének támogatása.

Alkalmazási terület Az Ügynökség irányítja a Szerbia és Montenegróba (Szerb Köztársaság, Koszovó és Montenegrói Köztársaság) és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba irányuló főbb segélyprogramokat. Kedvezményezettek lehetnek államok, ENSZ-irányítás alá tartozó szervek, szövetségi, regionális és helyi szervek, állami és részben állami szervek, társadalmi partnerek, vállalkozástámogató szervezetek, szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező társaságok, jótékonysági szervezetek, alapítványok és civil szervezetek.

Feladatok — A Bizottság tájékoztatása az elsődleges szükségletekről. — Újjáépítési, valamint a menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek hazatelepítését elősegítő programok kialakítása. — Az uniós segítségnyújtást elősegítő valamennyi lehetséges tevékenység végrehajtása.

1. Igazgatótanács: Az Igazgatótanács tagjai a tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság két képviselője és az Európai Befektetési Bank egy megfigyelője. 2. Az Igazgatót az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság javaslata alapján. Magasfokú önrendelkezést élvező operációs központok Belgrádban, Pristinában, Podgoricában és Szkopjében. 3. Külső ellenőrzés: Számvevőszék. 4. A költségvetési beszámolók elfogadásáért felelős hatóság: a Tanács javaslata alapján eljáró Parlament.

Teljes költségvetés 307,5 millió EUR (374,6 millió EUR). A személyzet tagjainak száma 2005 december 31-én: a létszámtervben szereplő állások száma:114 (114), ebből betöltött: 88 (88) Egyéb állások: a helyi személyzet számára: 170 (195) állás, ebből 162 (173) betöltött Szerződéses alkalmazottak számára: 28 (0) állás, ebből 26 (0) betöltött. A személyzet teljes létszáma: 276 (261) fő, amely foglalkozási terület szerint a következőképpen oszlik el: operatív feladatok: 169 (184) fő, adminisztratív feladatok: 107* (77) fő. * beleértve az igazgatásnál, a pénzügyeknél és az informatikán dolgozó valamennyi alkalmazottat.
A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el egy Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség felállításáról. Az ügynökség referenciapontként működik, és függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a számára kijelölt feladatok ellátásában tanúsított gondossága bizalmat kelt. (A Szerződés 251. cikke alapján hozott 2004. február 19-i tanácsi határozat)

Célkitűzés — Fokozza a Közösség, a tagállamok és az üzleti szféra képességét a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák megelőzésére. — Segítséget nyújt és tanácsot ad a Bizottság és a tagállamok számára a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdéseket illetően. — A nemzeti és közösségi tapasztalatokra támaszkodva magas szintű szakértelmet fejleszt ki. — Segíti a Bizottságot a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok korszerűsítését és kidolgozását szolgáló előkészítő munkában.

Feladatok — Összegyűjti a megfelelő információkat a jelenlegi és jövőbeni kockázatok elemzéséhez. — Az Európai Parlament, a Bizottság, az európai szervek vagy a nemzeti szervek számára tanácsot nyújt. — Elősegíti a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködést a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák megelőzésére szolgáló közös módszerek kidolgozásában. — Nyomon követi a termékek és szolgáltatások hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos szabványainak kialakítását. — Együttműködik a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó egységes globális szemlélet terjesztése érdekében. — Megállapításainak önállóan ad hangot.

1. Igazgatótanács Felépítés: — a tagállamok egy-egy képviselője, — a Bizottság három képviselője, — a Tanács által kinevezett három, szavazati joggal nem rendelkező képviselő, akik egyenként az alábbi csoportok valamelyikét képviselik: — az információ- és hírközléstechnológiai iparág, — fogyasztói csoportok, — a hálózat- és információbiztonsággal foglalkozó tudományos szakértők. Feladat: Elfogadja az éves munkatervet és az Ügynökség éves jelentését. 2. Igazgató A Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki. 3. Külső ellenőrzés Számvevőszék 4. Belső ellenőrzés A Bizottság belső ellenőre 5. A költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóság A Tanács javaslata alapján eljáró Parlament

2005. évi teljes költségvetés: 6,3 millió EUR (ebből a Közösség hozzájárulása: 100 %). A személyzet tagjainak száma 2005. december 31-én: a létszámtervben szereplő állások száma: 38, ebből betöltve: 35 +15 egyéb alkalmazott (kiküldött nemzeti szakértők, stb.) Teljes létszám: 50 fő,foglalkoztatási terület szerint a következő megoszlásban: operatív feladatok: 22 fő, adminisztratív feladatok: 28 fő.