ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ismételten emlékeztet arra, hogy a szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi szabályozási keret, amely a szolgáltatási irányelvből ( 13 ) , a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelvből ( 14 ) , az arányossági tesztről szóló irányelvből ( 15 ) , az e-kereskedelemről szóló irányelvből ( 16 ) és az általános adatvédelmi rendeletből (GDPR) ( 17 ) áll, már kiterjed az automatizált döntéshozatali folyamatokat is magában foglaló szolgáltatásokra vonatkozó számos szakpolitikai szempontra is, többek között a fogyasztóvédelemmel, az etikával és a felelősséggel kapcsolatos szabályokat írva elő; megjegyzi, hogy e szabályoknak mind a hagyományos szolgáltatásokra, mind az automatizált döntéshozatali eljárásokat is magukban foglaló szolgáltatásokra vonatkozniuk kell;
6.

emlékeztet arra, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozó terv szerint a beruházásokkal foglalkozó állandó elsőfokú bíróság mellett fellebbviteli bíróság is feláll, és tagjainak a Nemzetközi Bíróság bíráiéihoz hasonló képesítésekkel kell rendelkezniük, és nemcsak a kereskedelmi jogban, hanem a nemzetközi közjog terén szerzett jártasságukat is bizonyítaniuk kell, azon túlmenően, hogy a közvetlen és közvetett összeférhetetlenség megelőzése érdekében létrehozott, kötelezően alkalmazandó magatartási kódexnek megfelelően a függetlenség, a pártatlanság, a feddhetetlenség és az etikus magatartás terén is szigorú szabályoknak kell eleget tenniük; hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság szerint a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer teljes mértékben megfelel az uniós jognak, amint azt a 1/17. számú véleménye is kifejti;
—

tekintettel az EBB 2019-ben közzétett, „The EIB outside the European Union – Financing with global impact – Annual report 2018” című, az EBB Európai Unión kívüli műveleteiről szóló jelentésére,
2.

felhívja a figyelmet az egész régióra, nevezetesen Kolumbiára, Perura, Ecuadorra, Bolíviára, Chilére, Brazíliára, Panamára és Argentínára, valamint néhány uniós tagállamra és a karibi térségre is kiterjedő, egyre mélyülő migrációs válságra, és rámutat a rendkívül nehéz körülményekre, amelyeket a Covid19-világjárvány elleni küzdelem tovább súlyosbít; elismerését fejezi ki a szomszédos országok erőfeszítéseiért és az általuk tanúsított szolidaritásért; kéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy továbbra is működjenek együtt az érintett országokkal és területekkel, nem csupán humanitárius segítség, hanem több forrás nyújtásával is, illetve a fejlesztési politika révén;
—

tekintettel az európai parlamenti Uniós Belső Politikák Főigazgatósága „C” tematikus főosztályának „European structural and investment funds and persons with disabilities in the European Union” [Az európai strukturális és beruházási alapok és a fogyatékossággal élő személyek Európai Unión belüli helyzete] című, 2016. évi tanulmányára,
sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a cseh miniszterelnök miniszterelnökként (és korábban az európai strukturális és beruházási alapok tanácsának elnökeként) aktívan részt vett és továbbra is részt vesz az uniós költségvetés végrehajtásában a Cseh Köztársaságban, miközben a költségvetési rendelet 61. cikkének (1) bekezdését megsértve két vagyonkezelői alap alapítójaként és egyedüli kedvezményezettjeként, továbbra is ellenőrzi az Agrofert csoportot, és ezért megkérdőjelezi feladatainak pártatlan és objektív ellátását; mély aggodalmát fejezi ki azon közelmúltbeli médiabeszámolók ( 8 ) miatt, amelyek szerint a miniszterelnök továbbra is ellenőrzést gyakorol az Agroferten belül hozott üzleti döntések felett;
15.

hangsúlyozza, hogy a tisztességes verseny, valamint a környezetvédelmi és szociális normák biztosítása érdekében gondoskodni kell a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezéseinek hatékony érvényre juttatásáról; üdvözli ezzel összefüggésben, hogy a szubvencióellenes és dömpingellenes intézkedések reformja során környezetvédelmi és szociális kritériumok is bevezetésre kerülnek; úgy véli, hogy a WTO folyamatban lévő reformja keretében érdemes megvizsgálni azt is, hogy a Nemzetközi Jogi Szervezet (ILO) alapvető normái belefoglalhatók-e a WTO-jogba, e tekintetben is hozzájárulva a globálisan egyenlő versenyfeltételekhez;
B.

mivel az uniós lakosság 72 %-a nagyvárosokban, városokban és elővárosokban él, és a városi népesség aránya továbbra is növekszik, így 2020-ban elérheti a 80 %-ot (10); mivel ezek az adatok is jelzik, hogy mennyire fontos szerepet tölt be a városok környezetbaráttá tétele a bolygónkat érintő jelentős kihívások kezelésében, és az, hogy a globális menetrendek végrehajtása és a polgárok politikai döntéshozatalba való bevonása érdekében potenciáljukat kihasználva kulcsfontosságú csomópontként kezeljük azokat;
33.

megállapítja, hogy az egyes tagállamok nemzeti fegyverkiviteli politikái akadályozhatják az együttműködési projekteket; megjegyzi, hogy az ilyen eltérések a fegyverrendszerekre vonatkozó kétoldalú és egyedi megállapodásokat eredményezhetnek, amelyek egyes esetekben lehetővé teszik a harmadik országokba irányuló kivitelt a legkevésbé korlátozó előírások alapján, ahelyett hogy közös, uniós szintű megközelítés érvényesülne; emlékeztet arra, hogy a fegyverkivitellel kapcsolatos tanácsi közös álláspont célja mindig is az volt és továbbra is az, hogy megelőzze az efféle eltéréseket, és koherens közös fegyverkiviteli politikát határozzon meg; összefüggést lát a kiviteli politikák eltérései, illetve az Unión belüli együttműködés nehézségei, a védelmi vonatkozású termékek belső piacának továbbra is jellemző széttagoltsága és az ipari párhuzamosságok között; felkéri ezért a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő szintű finanszírozást, amely lehetővé teszi a piac széttagoltságának csökkentését és az ipari konszolidációt, egyidejűleg biztosítva, hogy az EU és tagállamai rendelkezzenek a szükséges katonai képességekkel; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a 2009/81/EK irányelv és a 2009/43/EK irányelv hatékony végrehajtásáról, ideértve a beszerzéssel kapcsolatos végrehajtási intézkedéseket is;
6.

üdvözli a REACT-EU mint közvetlen cselekvési terv létrehozását, amelynek célja, hogy további finanszírozást biztosítson a leginkább érintett régiók és gazdasági ágazatok számára; üdvözli, hogy a kultúrát fontos és érintett ágazatként azonosították; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy nem hoztak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kulturális és kreatív ágazatok és iparágak is részesüljenek e kezdeményezés előnyeiből; sürgeti a tagállamokat, hogy tekintsék a kulturális és kreatív ágazatokat és iparágakat stratégiai ágazatoknak és az uniós helyreállítási terv egyik prioritásának, és határozzanak meg egyértelmű költségvetést az e szereplők felépülésére irányuló gyors és konkrét fellépésekhez, amelyek valamennyi érdekelt fél, köztük a független művészek számára is előnyökkel járnak, és nem csupán a gazdasági helyreállítást szolgálják, hanem a kulturális és kreatív ágazatokban és iparágakban dolgozók munkakörülményeinek javítását is;
—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Környezetvédelmi Programjának a vegyi anyagokkal kapcsolatos globális perspektívákról szóló, 2019. április 29-i második jelentésére, amelynek címe: „A szennyezett területektől az innovatív megoldásokig: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása” (Global Chemicals Outlook II – From Legacies to Innovative Solutions: Implementing the 2030 Agenda for Sustainable Development)
15.

üdvözli a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó, 2019-ben elfogadott uniós stratégiai megközelítést és a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, és felszólít azok határozott végrehajtására; ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy e politikai kötelezettségvállalás gyakorlatba való átültetése a világos célkitűzések és mutatók ellenére továbbra is kihívást jelent és folyamatos erőfeszítést igényel; hangsúlyozza a nemzeti cselekvési tervek fontosságát a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrend végrehajtásában; üdvözli, hogy év végére csaknem minden uniós tagállam elfogadja majd az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. sz. határozatára vonatkozó nemzeti cselekvési tervét; sajnálja azonban, hogy közülük csak egy tagállam rendelkezik a végrehajtásra elkülönített költségvetéssel; felhívja a tagállamokat, hogy különítsenek el erre szolgáló költségvetést, és dolgozzanak ki nemzeti parlamenti felügyeleti mechanizmusokat, valamint vezessenek be kvótákat a nők ellenőrzési, értékelési és felügyeleti mechanizmusokban való részvételére vonatkozóan; sajnálja, hogy az EU személyzetének sok tagja nem építette be munkájába a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrendet, és ezt olyan menetrendnek tekinti, amelyet mérlegelése alapján alkalmazhat a missziók eredményességének javítása céljából, nem pedig önmagában a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a biztosítására szolgáló módszernek;
P.

mivel az Európai Központi Bank (EKB) szakértői 2019-es kiadványukban (14) rámutattak, hogy bár a kriptoeszközök erősen spekulatívak, nem jelentenek közvetlen veszélyt a pénzügyi stabilitásra; mivel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) (15) és az Európai Bankhatóság (EBA) (16) is osztotta ezt a véleményt; mivel a világ pénzügyi stabilitásáról szóló 2018. évi jelentésében a Nemzetközi Valutaalap (IMF), illetve valamint 2018. júliusi jelentésében a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) is ugyanerre a következtetésre jutott, az FSB véleménye szerint ugyanakkor e piacok gyors változásai miatt továbbra is nyomon kell követni a helyzetet;
17.

tudomásul veszi az Alkotmánybíróság 2018. július 27-i ítéletét az isztambuli egyezménynek Bulgária alkotmányával való összeegyeztethetetlenségéről; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a határozat megakadályozza, hogy Bulgária megerősítse az egyezményt; mélységesen aggasztja az egyezménnyel kapcsolatos, folyamatosan negatív és félrevezető nyilvános vita, amelyet egy kiterjedt félretájékoztatási és rágalmazási kampány formált, miután a témáról több, a kormányhoz és az ellenzéki pártokhoz állítólagosan kapcsolódó médiaorgánum negatívan tudósított, és ami még inkább aggasztó, hogy ebben a bolgár parlament politikusai és politikai pártjai is részt vettek; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az egyezménnyel szembeni tartósan negatív hozzáállás még inkább hozzájárul a nemi alapú erőszak kockázatának kitett kiszolgáltatott csoportok megbélyegzéséhez, amelyek helyzetét Európa-szerte – így Bulgáriában is – még inkább súlyosbította a Covid19 és a kijárási korlátozások, és ami még inkább erősíti és szentesíti a büntetlenség érzését a nemi alapú bűncselekmények elkövetői körében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a büntető törvénykönyv közelmúltbeli módosításai, amelyek szigorúbb szankciókat vezettek be a nemi alapú erőszak tekintetében, elégtelennek bizonyultak a kérdés összetettségének kezelésére és legfőképpen annak megelőzésére; felhívja ezért a bolgár hatóságokat, hogy fokozzák a családon belüli erőszak megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet, tegyenek meg mindent az isztambuli egyezmény megerősítésének lehetővé tétele érdekében, és az egyezményből vezessenek be minden olyan elemet, amely összhangban van az alkotmányos renddel, ugyanakkor keressenek átfogóbb megoldást a fennmaradó elemekre, valamint növeljék a családon belüli erőszak áldozatainak támogatásához szükséges menedékhelyek és egyéb szociális szolgáltatások számát;
9.

felszólít a jelenlegi tárgyalások folytatására, és különösen az orvostechnikai felszerelések szabad mozgásáról szóló többoldalú megállapodás gyors megkötésére irányuló tárgyalások átalakítására; határozottan ösztönz minden országot, hogy csatlakozzon a WTO gyógyszerészeti vámlebontási megállapodásához (Zero for Zero), és úgy véli, hogy annak hatályát ki kell terjeszteni valamennyi gyógyszerészeti és gyógyászati termékre a határokon átnyúló globális kereskedelem biztosítása érdekében; kéri a WTO-tagokat, hogy ezt a témát kezeljék prioritásként a WTO következő miniszteri találkozóján, és a kereskedelmi megállapodásokat tekintsék olyan eszköznek, amely segíti a vállalatokat forrásaik diverzifikálásában;
—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU” (Az emberi jogokkal foglalkozó társadalmi szervezeteket érintő kihívások az Unióban) című, 2018. január 17-én közzétett jelentésére és más jelentéseire és adataira,
—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) „Urgent Action Needed to Address Conditions in Detention in Kingdom of Saudi Arabia: IOM Director General” (Sürgős fellépés szükséges a Szaúd-arábiai Királyságban való fogva tartás körülményeinek kezeléséhez: az IOM főigazgatója) című, 2020. szeptember 15-i nyilatkozatára,
—

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökséget és a gyógyszerügynökségek igazgatóit tömörítő, emberi és állatgyógyászati felhasználásra engedélyezett gyógyszerek rendelkezésre állásával foglalkozó munkacsoport iránymutatásaira, különösen a „Guidance on detection and notification of shortages of medicinal products for Marketing Authorisation Holders (MAHs) in the Union (EEA)” („Útmutató forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára az Unióban (EGT-ben) fennálló gyógyszerhiány észleléséről és bejelentéséről”) című, 2019. július 1-jei iránymutatásra (EMA/674304/2018), valamint a „Good practice guidance for communication to the public on medicines’ availability issues”(„Bevált gyakorlatok a gyógyszerek rendelkezésre állására vonatkozó kérdések nyilvánossághoz közvetítéséről”) című, 2019. július 4-i iránymutatásra (EMA/632473/2018),
14.

elismeri, hogy bár az igazságszolgáltatási rendszer megszervezése nemzeti hatáskörbe tartozik, a Bíróság több alkalommal is kimondta, hogy a tagállamoknak e hatáskör gyakorlása során eleget kell tenniük az uniós jog szerinti kötelezettségeiknek; megismétli, hogy a nemzeti bírák egyben az uniós jogot alkalmazó európai bírák is, ami függetlenségüket közös üggyé teszi az Unió számára, ideértve a Bíróságot is, amelynek az uniós jog alkalmazási területén érvényesítenie kell az EUSZ 19. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkében meghatározott jogállamiság tiszteletben tartását; felszólítja a lengyel hatóságokat, hogy tartsák fenn és őrizzék meg a lengyel bíróságok függetlenségét;
39.

véleménye szerint a Covid19 szükségessé tette az információs és kommunikációs technológiák (IKT) és módszerek aktív alkalmazását; hangsúlyozza azonban, hogy a világjárvány rámutatott a digitális transzformációra való felkészültség elégtelenségére, mivel számos romani hátterű család és iskoláik nem rendelkeznek megfelelő IKT-eszközökkel és készségekkel, és gyakran nem tudják megfizetni a villamos energiát és a digitális kapcsolatot, úgy véli, hogy egy IKT-eszköz birtoklása a digitális oktatás legfőbb feltétele, ezért sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy IKT-eszközállományt és ossza szét az eszközöket a legkiszolgáltatottabb családok és gyermekek között, hogy biztosítsa számukra a távoli tanuláshoz szükséges alapvető eszközöket, és felkészítse őket a digitális korra; úgy véli, hogy az internethez és a digitális készségekhez való hozzáférés az eljövendő digitális kor sarokköve minden polgár számára, és mint ilyen, elengedhetetlen a romani emberek bevonása szempontjából; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az internet-hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezéseket építse be a 2020 utáni időszakra vonatkozó javaslatba; felhívja a tagállamokat, hogy már fiatal kortól építsék be tantervükbe a digitális készségeket, és fektessenek be a romani gyermekeket támogató digitális jártassági programokba;
16.

hangsúlyozza, hogy régóta szükség van arra, hogy más területeken is tovább javuljanak az EU és Kína közötti egyenlő versenyfeltételek, különös tekintettel a kölcsönösségre a piacra jutás, a közbeszerzések és a pénzügyi szolgáltatások terén; sürgeti mindkét felet, hogy e tekintetben konstruktívan működjenek együtt a piaci alapú reformok folytatása és az érdemi előrelépés érdekében, különösen a kétoldalú beruházási megállapodásról folyó tárgyalásokkal kapcsolatban, de a vállalatok társadalmi felelősségvállalása, a fenntartható fejlesztési célok elérése és az éghajlatváltozás ellen a Párizsi Megállapodással összhangban folytatott küzdelem terén is; ismételten felszólítja Kínát, hogy tegyen lépéseket a WTO ambiciózus reformja érdekében, az ipari támogatásokra vonatkozó átfogó szabályokra is kiterjedően; ismételten aggodalmának ad hangot a kínai állami vállalatok piactorzító gyakorlatai, a kényszerített technológiaátadások és adatlokalizáció, az ipari többletkapacitás és az ehhez kapcsolódó exportdömping, valamint más tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok miatt; megismétli, hogy javítani kell a fenntartható fejlődésre és a tisztességes kereskedelmi rendszerre irányuló két- és többoldalú együttműködést, egyúttal előmozdítva a nemzetközi egyezmények és megállapodások tiszteletben tartásán és végrehajtásán alapuló szociális és környezetvédelmi normákat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kína gyenge teljesítményt nyújt a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászattal kapcsolatban; kiemeli, hogy a hajók és a halászflották lajstromozása világszerte nem átlátható, és hangsúlyozza, hogy az e területen nyújtott kínai támogatások tisztességtelen versenyt teremtenek az uniós halászati ágazat számára; felszólítja Kínát, hogy tegyen meg minden erőfeszítést a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatra vonatkozó jogi keretének megerősítése és szigorúbb végrehajtása érdekében;
7.

tudomásul veszi, hogy a Seychelle-szigeteki halászati ágazatot, beleértve a kisüzemi ágazatot is, nem vonták be megfelelően a tárgyalásokba; kéri, hogy – amennyire csak lehetséges – vonják be jobban a helyi közösségeket és a halászatban érdekelt feleket és javítsák a velük folytatott párbeszédet azáltal, hogy folyamatosan tájékoztatják őket és szisztematikusan bevonják őket a fenntartható halászati partnerségi megállapodás, annak jegyzőkönyve és jövőbeli megújítása végrehajtásába annak biztosítása érdekében, hogy az EU-Seychelle-szigetek fenntartható halászati partnerségi megállapodás ne veszélyeztesse a Seychelle-szigetek halászati ágazatának érdekeit és fejlődését, valamint annak elkerülése végett, hogy a kisüzemi helyi halászat tevékenységeiben fennakadások következzenek be;
4.

aggodalmát fejezi ki a tanárok és a diákok digitális készségeinek hiánya miatt, ami akadályozza a hatékony digitális oktatást; emlékeztet ezért arra, hogy Európa-szerte be kell ruházni a tanárok és az oktatók továbbképzési és szakmai képzési lehetőségeibe annak biztosítása érdekében, hogy a tanárok és oktatók ne csak rendelkezzenek a digitális készségekkel, hanem oktatni is tudják azokat; rámutat a tanári mobilitás és a tudásmegosztás mint az e tekintetben kulcsfontosságú eszköz értékére, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezeket a tevékenységeket;
12.

aggódik a Covid19-válságnak az európai munkaerőpiacra gyakorolt negatív hatása, valamint a munkahelyek példa nélküli megszűnése miatt, különösen a stratégiai ágazatokban, továbbá a szegénység növekedése és az életszínvonalbeli eltérések miatt is, amelyek különösen a fiatalokat, a nőket és az alacsony képzettséget igénylő pozíciókban, az informális gazdaságban és a bizonytalan foglalkoztatásban lévő munkavállalókat fogják érinteni; emlékeztet a Bizottság elnökének azon bejelentésére, mely szerint elő fogják terjeszteni az európai munkanélküli-járadék viszontbiztosítási rendszert; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre foglalkoztatásmegőrző intézkedéseket, valamint támogassanak rugalmas munkaszervezési formákat a munkahelyek megőrzése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy – különösen a jelentős demográfiai hátrányokkal küzdő régiókban, mint például a vidéki térségek – a tartós munkanélküliség megelőzése érdekében megfelelően fektessenek be a hatékony aktív munkaerő-piaci politikákba, az oktatásba, szakképzésbe és az egész életen át tartó tanulásba; sürgeti a tagállamokat, hogy többek között állami beruházási és foglalkoztatási programok révén teremtsenek új foglalkoztatási lehetőségeket is, és erősítsék meg az állami foglalkoztatási szolgálatok szerepét, különös tekintettel a fiatalok, a fogyatékossággal élő személyek és a hátrányos megkülönböztetéssel szembesülő személyek munkaerőpiacra való belépésének segítésére;
(3)

A mesterséges intelligencia elterjedése ugyanakkor jelentős kihívás elé állítja a létező felelősségi kereteket. Az MI-rendszerek mindennapi életünkben való használata olyan helyzeteket eredményez majd, amelyekben az átláthatatlanság (a „fekete doboz” jelleg), valamint az életciklusukba beavatkozó számos szereplő rendkívül költségessé teszi, vagy akár el is lehetetlenítheti annak megállapítását, hogy ki kontrollálta a szóban forgó MI-rendszerrel kapcsolatos kockázatot, illetve hogy mely kód vagy bevitel okozta a sérelmet okozó üzemelést. E nehézséget tovább súlyosbítja az MI-rendszerek, valamint más MI-rendszerek és nem MI-rendszerek közötti konnektivitás, a külső adatoktól való függés, a kiberbiztonság megsértéseivel szembeni sebezhetőség, valamint az MI-rendszerek gépi tanulási és mélytanulási képességeknek köszönhető növekvő autonómiája. Ezen összetett jellemzőkön és potenciális sebezhetőségeken túl az MI-rendszerek használatával súlyos kárt is lehet okozni, például az emberi méltóság és az európai értékek és szabadságok megsértését azáltal, hogy egyéneket akaratuk ellenére nyomon követnek, társadalmi kreditrendszereket vezetnek be, részrehajló döntéseket hoznak az egészségbiztosítás, a hitelnyújtás, a bírósági végzések, a munkaerő-felvétel vagy a munkaügy terén, vagy halált okozó autonóm fegyverrendszereket hoznak létre.
6.

úgy véli, hogy fenn kell tartani az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv fő elveit, például a belső piaci záradékot, a letelepedés szabadságát, a szolgáltatásnyújtás szabadságát és az általános nyomonkövetési kötelezettség előírásának tilalmát; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli szabályozási keret vezérelvévé kell válnia annak az elvnek is, hogy „ami jogellenes offline, az online is jogellenes”, valamint a fogyasztóvédelem és a felhasználói biztonság elvének is;
—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának Jövőkutatás Osztálya által irányított, a Tudomány és a Technológia Jövőjével Foglalkozó Testület (STOA) kérésére a következő címmel készített tájékoztatókra és tanulmányokra: „What if algorithms could abide by ethical principles?” (Mi lenne, ha az algoritmusok etikai elvekhez tudnák tartani magukat?), „Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections” (Küszöbön a mesterséges intelligencia: jogi és etikai elgondolások), „A governance framework for algorithmic accountability and transparency” (Az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóság és átláthatóság irányítási kerete), „Should we fear artificial intelligence?” (Tartanunk kell a mesterséges intelligenciától?) és „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” (A mesterséges intelligencia etikája: kérdések és kezdeményezések),
—

tekintettel a Freedom House 2020. évi „Freedom in the World” és „Nations in Transit” című jelentéseire, amelyek értékelése szerint a Moldovai Köztársaság „részben szabad” országnak, illetve „átmeneti vagy hibrid rezsimnek” minősül,