EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.10.18. COM(2018) 701 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK TIZENÖTÖDIK JELENTÉS



















ÁTTEKNINTÉS A HARMADIK ORSZÁGOKNAK AZ EURÓPAI UNIÓVAL SZEMBENI PIACVÉDELMI INTÉZKEDÉSEIRŐL (2017)

{SWD(2018) 442 final}



1.Bevezetés A piacvédelmi eszközök fontos módját jelentik annak, hogy az egyes gazdasági ágazatok védekezzenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat különböző megnyilvánulási formái ellen. A piacvédelmi eszközök három csoportba sorolhatók: dömpingellenes intézkedések, szubvencióellenes intézkedések és védintézkedések. A dömping- és a szubvencióellenes intézkedések célja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat, konkrétan a dömpingelt és a támogatott behozatal negatív hatásainak ellensúlyozása, míg a védintézkedések arra szolgálnak, hogy átmenetileg védelmet nyújtsanak a gazdaság egyes ágazatainak a behozatal előre nem látható, jelentős megnövekedése esetén. A védintézkedések abban is különböznek a másik két eszköztől, hogy származástól függetlenül az összes behozott termékre vonatkoznak, míg a dömpingellenes és a szubvencióellenes intézkedések meghatározott országokra (sőt, gyakran meghatározott vállalatokra) korlátozódnak. Az EU kereskedelempolitikájának egyik alapvető célja, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson az exportpiacokon az EU vállalkozásai számára. Az indokolatlanul alkalmazott piacvédelmi intézkedések méltánytalanul akadályozzák az EU exportőreit a világpiachoz való szabad hozzáférésben, ezért kedvezőtlen hatásaikat a lehetőségek szabta keretek között mindenkor a lehető legkisebb mértékűre kell csökkenteni. A világ legnagyobb exportőrének számító EU-val szemben a harmadik országok egyre gyakrabban indítanak piacvédelmi vizsgálatokat. A hatályban lévő piacvédelmi intézkedések számát tekintve az EU és tagállamai Kína után a második legkedveltebb célpontnak számítanak. Az Európai Bizottság figyelemmel kíséri a fejleményeket, és segítséget nyújt az EU gazdasági ágazatai számára minden olyan esetben, amikor egy EU-n kívüli ország piacvédelmi intézkedést vezet be az EU exportőreivel szemben. A Bizottság emellett közvetlenebb módon is beavatkozik a folyamatokba, amikor megválaszolja az európai uniós támogatásokkal összefüggő szubvencióellenes vizsgálatok keretében, illetve az EU egészével szemben indított védintézkedési vizsgálatok keretében kibocsátott kérdőíveket. Amikor egy harmadik ország az EU-ból kiinduló export kapcsán piacvédelmi vizsgálatot indít, a Bizottság szükség szerint aktívan fellép az eljárás keretében megfogalmazott megalapozatlan állítások és a WTO-előírásokkal összeegyeztethetetlen ténymegállapítások cáfolata érdekében. Ennek keretében – annak érdekében, hogy biztosítsa az EU-ban működő exportőrök jogainak és érdekeinek érvényesülését – egyebek mellett írásbeli beadványokat készít a harmadik országok vizsgáló hatóságai számára, és rendszeresen részt vesz meghallgatásokon. A Bizottság mindemellett kétoldalú megállapodások keretében, például a kérdéses kereskedelmi partnerrel való rendszeres magas szintű találkozók alkalmával, illetve a többoldalú fórumokon, például a WTO bizottságainak rendszeres genfi ülésein is fellép. Ez a jelentés ismerteti a harmadik országok által a piacvédelem területén folytatott, az EU-ból kiinduló exportot kedvezőtlenül érintő vagy potenciálisan veszélyeztető tevékenység általános tendenciáit, a feltárt főbb problémákat, valamint a 2017-ben elért eredményeket. A jelentéshez mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum részletes országonkénti elemzést tartalmaz a harmadik országok által indított piacvédelmi vizsgálatokról, a harmadik országok által bevezetett intézkedésekről és a Bizottság ezekkel kapcsolatos tevékenységéről, továbbá országonkénti és intézkedéstípusonkénti bontásban valamennyi rendelkezésre álló adatot bemutatja. 2.Statisztikai adatok 2.1.A 2017 végén hatályban lévő intézkedések A 2017. év végén az EU-ból kiinduló kivitellel szemben 162 piacvédelmi intézkedés volt hatályban, azaz valamivel több, mint 2016-ban, amikor 156 ilyen intézkedés volt. Mindazonáltal, ahogyan az alábbi ábrán látható, az EU-ból kiinduló kivitellel szemben hatályban lévő piacvédelmi intézkedések száma 2010 óta egyértelműen növekvő tendenciát mutat. A 2017 végén hatályban lévő intézkedések teljes száma Forrás: a WTO és az EU statisztikai adatai Az EU-val szemben hatályban lévő piacvédelmi intézkedések több mint 50%-át továbbra is mindössze négy kereskedelmi partner jegyzi: az USA, Kína, India és Brazília. A 2017. évre azonban a négy ország egymás közötti sorrendje megváltozott 2016-hoz képest. A 2017. évben az Egyesült Államok lett az az ország, amely a leginkább él a piacvédelmi eszközök adta lehetőségekkel az EU-val szemben: ebben az évben 26 intézkedés volt hatályban, köztük 22 dömpingellenes és 4 szubvencióellenes (védintézkedés 2017-ben nem volt hatályban az USA-ban). A második hely Indiáé 21 intézkedéssel (19 dömpingellenes és 2 szubvencióellenes). A harmadik helyen Kína áll 20 hatályban lévő intézkedéssel 2017 végén (17 dömpingellenes, két szubvencióellenes és egy védintézkedés), míg Brazília a negyedik 16 intézkedéssel (kizárólag dömpingellenes intézkedések). A 2017 végén hatályban lévő intézkedések országonként Forrás: a WTO és az EU statisztikai adatai Típusonként tekintve a 162 hatályban lévő intézkedés közül 125 dömpingellenes intézkedés, 7 szubvencióellenes intézkedés és 30 védintézkedés. A szubvencióellenes intézkedés lehetőségével csak nagyon kevés kereskedelmi partner él az EU-val szemben: az USA (négy intézkedés), Kína (kettő) és Kanada (egy). Védintézkedéseket elsősorban kelet-ázsiai országok alkalmaznak: Indonézia és Vietnam négyet-négyet, Thaiföld, Marokkó, Malajzia és a Fülöp-szigetek pedig hármat-hármat.

2.2.A 2017-ben újonnan indított vizsgálatok A 2017. évben az EU-val, illetve a tagállamokkal szemben 31 új vizsgálat indult, ami lényegében megegyezik a 2016-os adattal. A megindított vizsgálatok típusonkénti összetétele azonban enyhe változást mutatott 2017-ben. Miközben 2016 és 2017 viszonylatában 18-ról 22-re, illetve nulláról kettőre nőtt az újonnan indított dömping- és szubvencióellenes eljárások száma, a védintézkedési vizsgálatok számában csökkenés volt tapasztalható (tizenkettő helyett hét). Érdemes megjegyezni, hogy az összes ország közül az USA indított messze a legtöbb új vizsgálatot: összesen tízet, amelyből hat volt dömpingellenes vizsgálat. A második helyen India és Törökország osztozott négy-négy vizsgálattal. Az egyes gazdasági ágazatokat tekintve a 2017-ben az EU-ból kiinduló exporttal szemben újonnan indított 31 vizsgálat közül hat irányult az acélágazatra (ebből négyet az USA indított). Ez élesen szemben áll a 2015-ös és a 2016-os adatokkal, amikor is 19, illetve 17 új eljárás indult az acélágazatban, és az összes megindított vizsgálat több mint 50%-a erre az ágazatra összpontosult. Másfelől figyelmet érdemel, hogy a vegyiparban 13 új vizsgálat indult az EU-ból kiinduló exporttal szemben, ebben az évben tehát egyértelműen ez az ágazat volt a legkedveltebb célpontja az ilyen jellegű vizsgálatoknak. Új vizsgálatok az EU-val szemben az acéliparban és más ágazatokban Forrás: a WTO és az EU statisztikai adatai 2.3.A 2017-ben bevezetett intézkedések A 2017. évben összesen 26 új intézkedést vezettek be az EU-ból kiinduló exporttal szemben. Ez csökkenést jelent mind a 2016., mind pedig a 2015. évhez képest (30, illetve 37 bevezetett intézkedés). A visszaesés kifejezetten markáns a dömpingellenes intézkedések esetében (2016-ban 19, 2017-ben pedig 15 intézkedés). Szubvencióellenes intézkedést kettőt vezettek be 2017-ben (míg 2016-ban csak egyet), védintézkedést pedig kilencet (míg 2016-ban tízet). Az országokat tekintve az USA 2017-ben hat új intézkedést vezetett be az EU-val szemben, a mögötte álló India pedig négyet (nyolc dömpingellenes, kettő pedig szubvencióellenes intézkedés volt); eközben a sorban következő Kanada (csak dömpingellenes intézkedések), Malajzia (csak védintézkedések), Törökország (csak dömpingellenes intézkedések) és Vietnam (csak védintézkedések) két-két intézkedést hozott. Ágazatonkénti összehasonlításban az EU-ból kiinduló exporttal szemben bevezetett 26 intézkedés közül 16 az acéliparra irányult. Másként fogalmazva 2017-ben az EU acéliparával szemben több intézkedést hoztak, mind bármely más ágazattal szemben. A 2017-ben bevezetett intézkedések nagy száma egyenes következménye az acélágazattal szemben megkezdett vizsgálatok számának a közelmúltban tapasztalt ugrásszerű növekedésével. Lényegében az történt, hogy a 2015-ös és a 2016-os kínai kihasználatlan kapacitások és túltermelés nyomán világszerte megugrott a piacvédelmi vizsgálatok száma, ami nagyon gyakran járulékos hatásként kedvezőtlenül érintette az EU acélipari érdekeit (a védintézkedések erga omnes jellege, illetve a dömpingellenes intézkedések túlságosan tágra szabott területi hatálya miatt). 3.Aggodalomra okot adó fejlemények 2017-ben 3.1.Az USA agresszívabb, széles hatókörű piacvédelmi politikája A 2017-ben megfigyelt legnagyobb horderejű változás kétségkívül az USA piacvédelmi tevékenységének intenzívebbé válása volt. Bár ez az offenzíva nem elsősorban és nem célzottan az EU-ból kiinduló exportra irányult, nem kímélte az EU érdekeit sem, ahogyan azt a fentiekben a 2. szakaszban láttuk. A védintézkedés bevezetésének lehetőségétől általában tartózkodó USA 2017-ben két védintézkedési eljárást is indított: egyet a nagy méretű lakossági mosógépek (2017. június), egy másikat pedig a kristályos szilícium fotovillamos elemek és modulok (2017. május) területén. Mindamellett, hogy az EU az előbbi terméket egyáltalán nem, az utóbbit pedig az ázsiai exportáló országokhoz viszonyítva csak kis mennyiségben exportálja, ezek az intézkedések a közvetlen hatásukon túlmutatóan – a kereskedelem eltérítése folytán – közvetett kárt okozhatnak az EU-ban működő gyártóknak. A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy az EU-ból kiinduló export a kis volumene és a magasabb árai miatt nem okoz kárt. A Bizottság vitatta az intézkedéseknek a WTO szabályaival való összeegyeztethetőségét, valamint a védintézkedés alkalmazásának indokoltságát egy olyan esetben, amikor a tényleges cél az USA által Kínával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedések kijátszása elleni fellépés. A Bizottság olyan intézkedési forma – például országonkénti vámkontingens vagy minimális importár – bevezetését javasolta, amely kevésbé sújtja az EU-ból érkező behozatalt. Az Egyesült Államok mindkét felvetést elutasította, és attól is elzárkózott, hogy ellentételezést nyújtson a védintézkedés káros hatásaiért. Az USA 2017 áprilisában az 1962. évi Trade Expansion Act (kereskedelembővítési törvény) 232. szakasza alapján vizsgálatot indított az acél- és az alumíniumtermékek behozatalára vonatkozóan. Szigorúan véve az 1962. évi Trade Expansion Act 232. szakasza nem piacvédelmi eszköz (nem dömpingellenes intézkedés, nem szubvencióellenes intézkedés és nem védintézkedés). A 232. szakasz alapján bevezetett intézkedések célja a „behozatal kiigazítása” nemzetbiztonsági fenyegetés esetén. Következményeiket tekintve azonban a 232. szakasz alapján hozott intézkedések nagyon hasonlóak a védintézkedésekhez, ezért a Bizottság a 232. szakasz alapján hozott intézkedéseket álcázott védintézkedéseknek tekinti. Az Egyesült Államok 2017 júliusában dömping- és szubvencióellenes vizsgálatot indított a Spanyolországból származó érett olajbogyó behozatalával kapcsolatban (a spanyol kivitel mintegy 60 millió EUR értékű). Annak nyomán, hogy a Bizottság – a spanyol hatóságokkal és gazdasági ágazattal szoros együttműködésben – számos alkalommal fellépett technikai és politikai szinten, az USA a vizsgálat alá vont állítólagos támogatási programok számát tízről hatra csökkentette. A vizsgálat alá vont támogatások között maradt azonban több spanyol és európai uniós támogatási rendszer, így a megreformált közös agrárpolitika (KAP) sarokkövének számító alaptámogatási rendszer is. A Bizottság az eljárás során határozottan kiállt amellett, hogy a vizsgálat alá vont, az európai uniós közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek nem kereskedelemtorzító hatásúak és nem egyedi támogatások, ezért a WTO-jog alapján nem kiegyenlíthetőek. A WTO szabályai szerint ezek a támogatási rendszerek „zölddobozos” támogatásnak számítanak. A Bizottság nagyon aktívan lépett fel a vizsgálatok valamennyi szakaszában, ellátva minden szükséges segítséggel a spanyol – központi vagy regionális szintű – hatóságokat és az érintett exportőröket, és a továbbiakban is ezt fogja tenni annak érdekében, hogy visszatartsa az USA hatóságait az indokolatlan intézkedések bevezetésétől. A végleges kármeghatározás várhatóan 2018 júliusára készül el. A rendelkezésre álló információk szerint továbbá az USA nemcsak a vizsgálatok számát, hanem az alkalmazott módszereket tekintve is szigorította a dömpingellenes előírások érvényesítését.

Arra az esetre, ha egy dömping- vagy szubvencióellenes vizsgálatban a vizsgálat alá vont exportőr nem szolgáltatja a szükséges információkat, a WTO szabályai lehetővé teszik a vizsgáló hatóság számára, hogy a hiányzó információkat a „rendelkezésre álló legjobb tényekkel”, azaz másodlagos forrásokból származó információkkal helyettesítse. Az USA azonban rendszerint ennél szigorúbban jár el, és gyakran előfordul, hogy – nem egyszer gyenge indokolással – elutasítja a felek által szolgáltatott összes információt, és a „rendelkezésre álló kedvezőtlen tényekre” hagyatkozik. Ennek következtében a vámok mindig magasabbra adódnak, mint ha a hatóság a vállalat által szolgáltatott adatokból vagy a rendelkezésre álló legjobb tényekből indulna ki. Az USA számos vizsgálatban járt el így, és Dél-Korea nemrégiben a WTO előtt is eljárást kezdeményezett ezzel kapcsolatban (dömping- és szubvencióellenes vámmeghatározás egyes Dél-Koreából származó termékek esetében, WT/DS 539/1), amelyet a Bizottság aktívan nyomon fog követni. Az Egyesült Államok 2017-ben folytatta a sok vitát kiváltó „nullázásos módszer” alkalmazását dömpingellenes vizsgálataiban. Dömpingről akkor beszélünk, ha az exportárak alacsonyabbak a rendes értéknél. Mindkettő meghatározása bizonyos számú, egy meghatározott időszakban végrehajtott ügylet alapján történik. A nullázásos módszer alkalmazása azt jelenti, hogy a vizsgáló hatóság a terméknek az exportpiacon érvényes árát a hazai piacon érvényes árával úgy hasonlítja össze, hogy figyelmen kívül hagy és nullának tekint minden olyan ügyletet, amelyben a terméknek az exportpiacon érvényes ára magasabb, mint a hazai piacon érvényes ár. A módszer alkalmazásának eredményeképpen a dömpingkülönbözetek túlságosan nagyra adódnak. A nullázásos módszerrel kapcsolatban 2001 óta van folyamatban vitarendezési eljárás a WTO előtt, és a WTO Fellebbezési Testülete azóta több ízben elítélte ezt a gyakorlatot. Legutóbb 2016-ban (DS464: USA – Dömping- és szubvencióellenes intézkedések – nagy méretű háztartási mosógépek; megerősítette: DS471: USA – Dömpingellenes módszertanok – Kína) a WTO Fellebbezési Testülete az utolsó még meglévő, az USA által alkalmazott nullázásos megoldás előtt is bezárta a kaput, amikor kimondta, hogy a nullázásos módszer még „célzott dömping” esetén is ellentétes a WTO szabályaival. A Bizottság szorosan nyomon követi ezt a kérdést, és minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy az USA megfeleljen WTO-kötelezettségeinek. 3.2.Különböző szereplőkkel, de továbbra is ellentmondásos a védintézkedések alkalmazása Mint a fentiekben láttuk, a védintézkedés korlátozza a kereskedelmet a legnagyobb mértékben, hiszen a származási országtól függetlenül minden importra kiterjed. Ezért ilyen jellegű intézkedést csak jól körülhatárolt körben, nagyon kivételes esetekben, a belföldi gazdasági ágazatnak a behozatal hirtelen és váratlan megugrásával szembeni védelme érdekében szabad bevezetni. Bár az újonnan indított védintézkedési vizsgálatok száma 2017-re lecsökkent, a Bizottság továbbra is rendszeresen bekapcsolódik minden ilyen vizsgálatba, abból kiindulva, hogy a jelek szerint számos vizsgáló hatóság nem tartja tiszteletben a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodásban foglalt szigorú szabályokat. Sok védintézkedési vizsgálat olyan importra irányul, amely valójában elsősorban egyetlen országból származik; ilyenkor a dömping- és a szubvencióellenes eljárás megfelelőbb módja a probléma célzott megoldásának, és nem vonja magával más országok piacra jutásának indokolatlan korlátozását. Védintézkedések 2017-ben elsősorban délkelet-ázsiai országokban voltak hatályban: Indonéziában és Vietnamban négy-négy, Thaiföldön, Malajziában és a Fülöp-szigeteken pedig három-három. Sok esetben ezeket a védintézkedéseket a kínai acéltermékek tömeges beáramlása miatti helyzet kezelése és a más országokon keresztüli kijátszás lehetőségének megakadályozása érdekében vezették be (helytelenül). A védintézkedések azonban nem tesznek különbséget a behozatal származása szerint, ezért gyakran járulékosan károsítják a kárt nem okozó kereskedelmet. A védintézkedési vizsgálatok területén 2017-ben az volt az újdonság, hogy többé nem a délkelet-ázsiai országok számítanak az ilyen típusú vizsgálatok első számú „kezdeményezőjének”. Első számú „kezdeményezővé” 2017-ben az USA (két új védintézkedési vizsgálat a kristályos szilícium fotovillamos elemek és modulok, illetve a nagy méretű lakossági mosógépek területén), valamint Törökország (szintén két új védintézkedési vizsgálat, az európai uniós gazdasági érdekek szempontjából fontos gumiabroncsok, valamint a fogkefék területén) lépett elő. A USA azt követően indított két védintézkedési vizsgálatot, hogy több mint egy évtizeden át nem élt ezzel a lehetőséggel. A Bizottság annak a véleményének adott hangot, hogy ezeket a vizsgálatokat nem lett volna szabad elindítani, hiszen az import problémásnak vélt megnövekedése néhány ázsiai országnak volt csupán betudható. Az Egyesült Államoknak célzottabb eszközöket kellett volna bevetnie, például dömping- és/vagy szubvencióellenes vizsgálatokat kellett volna indítania a szóban forgó behozatal miatti helyzet kezelésére, ami lehetőséget adott volna arra, hogy a probléma előidézésében szerepet nem játszó tisztességes import ne szenvedjen járulékos kárt. A Törökország által a gumiabroncsok behozatalával kapcsolatban indított védintézkedési vizsgálat a Bizottság sikeres fellépése nyomán végül intézkedés bevezetése nélkül lezárult (részletesebben lásd alább „A legfontosabb eredmények” című részben). 4.A legfontosabb eredmények USA – a Kanadából származó nagy méretű polgári légi járművek importjával kapcsolatos dömping- és szubvencióellenes vizsgálat megszüntetése Az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága 2018 januárjában megállapította, hogy a Bombardier C sorozatú nagy méretű polgári légi járműveinek importja nem okozott kárt az amerikai gazdasági ágazatnak, és ennek alapján megakadályozta a montreali székhelyű gyártó egyes légi járműveinek importjával szembeni 292%-os vám bevezetését. Korábbi vizsgálata keretében az USA Kereskedelmi Minisztériuma 292%-os összesített dömping- és támogatáskülönbözetet állapított meg. Ez nagy eredmény Kanada számára, de egyben az Egyesült Királyság és az EU számára is. Több ezer munkahely léte forgott veszélyben a Bombardier észak-írországi gyárában (ahol a C sorozatú gépek szárnyát gyártják), de az EU más tagállamaiban működő beszállítóknál is. A Bizottság hathatós támogatást nyújtott a Bombardiernek és az Egyesült Királyság kormányának ezekben az amerikai dömping- és szubvencióellenes vizsgálatokban. A Bizottság egyebek mellett felemelte a hangját az USA által megállapított támogatás kapcsán, azzal érvelve, hogy nem fenyegeti kár a belföldi gazdasági ágazatot (azaz a Boeinget), és hogy azok a nehézségek, amelyekkel a belföldi gazdasági ágazatnak esetleg szembe kell néznie, más tényezőknek tudhatók be, különös tekintettel a legújabb műszaki megoldások alkalmazásának hiányára és arra, hogy a belföldi gazdasági ágazat nem volt képes eleget tenni a konkrét terméktípus iránti keresletnek. Az amerikai vizsgálat egyetlen 2016-os megrendelés nyomán indult, amelynek keretében a Delta Air Lines 75 darab C sorozatú Bombardier-gépet vásárolt (2018-ban kezdődő szállítással); a Boeing azzal érvelt, hogy az ajánlat mögött állami támogatás volt, és a gépet a kanadai piacon felszámított áraknál alacsonyabb áron ajánlották megvételre az amerikai piacon. Brazília – a műgumi importjával kapcsolatos intézkedések megszüntetése Brazília az EU-ból kiinduló műgumiexportra vonatkozóan 2015-ben bevezetett és azonnal fel is függesztett dömpingellenes intézkedéseit 2017 novemberében közérdekre hivatkozva véglegesen hatályon kívül helyezte. A Bizottság az EU gazdasági ágazatával és a tagállamokkal együttműködésben több beadványt intézett a brazil hatóságokhoz, és rámutatott különösen arra, hogy az EU-export nem okozott kárt a belföldi gazdasági ágazatnak. Ezt jelezte egyebek mellett az is, hogy az intézkedések kétéves felfüggesztése idején a belföldi gazdasági ágazatnak sikerült növelnie piaci részesedését. Az intézkedések bevezetése előtt, 2013-ban az EU 80 millió EUR értékben exportálta a kérdéses terméket Brazíliába. Törökország – a gumiabroncsokra vonatkozó védintézkedési vizsgálat megszüntetése intézkedések bevezetése nélkül Törökország 2018 januárjában intézkedések bevezetése nélkül megszüntette a személygépkocsikhoz, az autóbuszokhoz és a tehergépjárművekhez való gumiabroncsok behozatalával kapcsolatos védintézkedési vizsgálatot. A védintézkedési eljárás 2017 áprilisában indult. A Bizottság az érintett gazdasági ágazattal karöltve részt vett az eljárásban (beadványok, meghallgatás), és a magas szintű kétoldalú tárgyalásokon is minden adódó alkalommal felvetette a kérdést. Ennek következtében Törökország nem vezette be a korábban bejelentett ideiglenes intézkedéseket, és végül mindenfajta intézkedés bevezetése nélkül megszüntette a védintézkedési vizsgálatot. Az EU-ból Törökországba irányuló gumiabroncs-kivitel értékét figyelembe véve (évi 450–500 millió EUR) nagy siker az EU számára, hogy Törökország elállt a védintézkedések bevezetésétől. Izrael – az EU-ból érkező kakaókrém behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat megszüntetése Az izraeli hatóságok 2016 szeptemberében dömpingellenes vizsgálatot indítottak az EU-ból érkező kakaókrém-behozatalra vonatkozóan (gazdasági érdek: 56 millió EUR). Az EU első számú exportáló gyártója az olasz Ferrero, amely Olaszországban és Lengyelországban rendelkezik gyárakkal. Az exportáló gyártó együttműködött a vizsgálatban, és az izraeli hatóságok Olaszországban, Lengyelországban és Luxemburgban is tettek ellenőrző látogatást. A Bizottság az olasz hatóságokkal szoros együttműködésben aktívan részt vett a vizsgálatban, és írásos beadványokkal, valamint a nyilvános meghallgatáson való részvétellel támogatta az olasz exportáló gyártót. A Bizottság elsősorban a kár és az ok-okozati összefüggés elemzését kérdőjelezte meg. Az izraeli kereskedelmi minisztérium 2018 januárjában értesítést tett közzé a vizsgálat intézkedés bevezetése nélküli megszüntetéséről.

Marokkó – a kerámialapok kivitelére vonatkozó dömpingellenes vizsgálat megszüntetése Marokkó 2017 novemberében intézkedések bevezetése nélkül megszüntette a spanyol kerámialap-exportra vonatkozóan indított dömpingellenes vizsgálatot. A marokkói dömpingellenes vizsgálat súlyosan érintette a megcélzott spanyol gazdasági ágazatot, hiszen a kivitelhez fűződő gazdasági érdek éves szinten mintegy 70 millió EUR volt. A Bizottság a spanyol hatóságokkal együttműködésben több beadványt is készített, és az eljárás minden szakaszában szorosan nyomon követte az eseményeket. A Bizottság a vizsgálat több gyenge pontjára is felhívta a figyelmet, köztük a kár fennállásának hiányára, valamint a dömping és a kár közötti ok-okozati összefüggést kétségbe vonó más tényezők jelenlétére (kínai és egyiptomi behozatal, a termelési költség megnövekedése, kihasználatlan termelési kapacitások). A gazdasági ágazat, a spanyol hatóságok és a Bizottság koordinált fellépésének köszönhetően a spanyol kerámialap-ágazat sikert könyvelhetett el. India – a melaminexportra vonatkozó dömpingellenes intézkedések megszüntetése A melaminra vonatkozó dömpingellenes vámok hatályvesztési felülvizsgálata 2017 szeptemberében indult (az eredeti intézkedéseket 2012 októberében vezették be, az intézkedések 4,5 millió EUR értékű, főként Németországból kiinduló exportot érintettek). A Bizottság az eljárás megindításakor írásbeli beadványt készített, amelyben rámutatott, hogy nem állt fenn a kár folytatódásának vagy megismétlődésének esete. A belföldi gazdasági ágazat nagymértékben nyereséges volt, és még teljes kapacitáson termelve sem volt képes ellátni a teljes belföldi keresletet, ezért a kínálatot importtal kellett kiegészíteni. Ezt 2018 februárjában az indiai hatóságok is elismerték, amikor úgy döntöttek, hogy a vámok ismételt kivetése nélkül megszüntetik a vizsgálatot. Brazília – a fogászati röntgenkészülékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat megszüntetése Brazília 2017 februárjában intézkedések bevezetése nélkül megszüntette a Németországból érkező fogászati röntgenkészülékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot (az EU gazdasági érdeke: 4 millió EUR), mert úgy ítélte meg, hogy a belföldi gazdasági ágazatot nem érte kár. Az ügy kedvező végkimenetele szempontjából fontos volt a gazdasági ágazat és a Bizottság együttműködése. Ukrajna – a porcelánárukra vonatkozó védintézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megszüntetése az intézkedések meghosszabbítása nélkül Ukrajna 2017 májusában az eredeti intézkedések meghosszabbítása nélkül megszüntette az asztali és konyhai porcelánáruk behozatalára vonatkozó meglévő védintézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát (az EU gazdasági érdeke mintegy 2 millió EUR). A védintézkedések hatályvesztési felülvizsgálata 2016 decemberében indult. A Bizottság beadványokkal és meghallgatásokon való részvétellel lépett fel az eljárásban. Végül Ukrajna intézkedések bevezetése nélkül megszüntette a védintézkedési vizsgálatot. India – a fa padlóburkolatok EU-ból kiinduló exportjával szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetésének mellőzése A fa padlóburkolatok EU-ból érkező behozatalával kapcsolatos dömpingellenes vizsgálat 2017 februárjában indult (az EU gazdasági érdeke mintegy 3 millió EUR). A Bizottság több hibára is felhívta a figyelmet a vizsgálat során, különösen az adatok bizalmas kezelésével kapcsolatos kérdésekre, a kármegállapítás nem kellően meggyőző voltára, az ok-okozati összefüggés hiányára, valamint az EU-ból érkező magas árú import és a más országokból érkező alacsony árú import helytelen együttes figyelembevételére. Az indiai hatóságok 2018 februárjában végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését javasolták, de az intézkedések alól mentesítették a két együttműködő európai uniós exportáló gyártót, amelyekről azt állapították meg, hogy nem okoztak jelentős kárt az indiai gazdasági ágazatnak. Ausztrália – a feldolgozott paradicsom olasz exportőreire kivetett vámok csökkentése Ausztrália 2016-ban dömpingellenes intézkedéseket vezetett be az Olaszországból (pontosabban két, az EU-ból Ausztráliába irányuló kivitel mintegy 45%-át adó olasz exportőrtől) érkező feldolgozott paradicsom behozatalára. Az EU-ból Ausztráliába irányuló feldolgozottparadicsom-kivitel összértéke 2015-ben mintegy 44 millió EUR volt. A Bizottság és az olasz hatóságok támogatását élvező olasz exportőrök vitatták az EU közös agrárpolitikája keretében nyújtott támogatás miatti költségkiigazítást. Végül az ausztrál dömpingellenes felülvizsgálati testület (ADRP) 2017 januárjában megállapította, hogy a termeléstől elválasztott jövedelemtámogatás, amelyet az EU az olaszországi paradicsomtermelőknek folyósít, nem torzítja a paradicsom árát. Ennek következtében a testület lecsökkentette a két exportáló gyártó dömpingkülönbözetét, ami nulla vagy alacsony vámot eredményezett. Egy másik, az előzőhöz hasonló eljárásban, amely a többi olasz exportőrt érintette, a felek szintén felvetették ugyanezeket a kérdéseket, és korábbi következtetéseihez híven az ADRP 2018 februárjában ebben az esetben is indokolatlannak nyilvánította a költségkiigazítást. Ez nagy siker a Bizottság és az olasz kereskedelmi diplomácia számára, amelyek a két eljárás valamennyi szakaszában közösen léptek fel mind technikai, mind pedig politikai szinten. 5.A WTO-val kapcsolatos tevékenység A WTO-jog maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a Bizottság megvédi az EU érdekeit a WTO előtt folyamatban lévő konkrét ügyekben. Ha egy másik tag piacvédelmi intézkedései sértik a WTO szabályait, a Bizottság a vitarendezési mechanizmus keretében kifogásolhatja őket a WTO előtt. Ez történt az Oroszország által a könnyű haszongépjárművek behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések (DS479) ügyében is, amelyben a vizsgálóbizottság 2017 januárjában tette közzé jelentését. A vizsgálóbizottság megállapította, hogy a szóban forgó vámok sértik a WTO szabályait, helyt adott az EU valamennyi eljárási kifogásának, és elismerte, hogy az Oroszország által végrehajtott elemzéssel több probléma is van, különösen azért, mert figyelmen kívül hagyja a belföldi könnyűhaszongépjármű-ágazatban meglévő jelentős kapacitásfelesleget. Az Oroszországi Föderáció azonban 2017 februárjában az Eurázsiai Gazdasági Unió nevében fellebbezést nyújtott be a vizsgálóbizottság jelentése ellen. Az EU szintén fellebbezett, és 2017 novemberében meghallgatásra került sor. A WTO Fellebbezési Testülete 2018 márciusában bocsátotta ki jelentését. A Bizottság továbbá harmadik félként más WTO-tagokat érintő eljárásokban is fellép, aminek a legfőbb célja a rendszerszintű problémák kezelése és nyomon követése, valamint a piacvédelmi vizsgálatok minőségének javítása világszerte. Végezetül a Bizottság rendszeresen rész vesz a WTO bizottságainak genfi ülésein is. A dömpingellenes és a szubvencióellenes bizottság a WTO felé tett féléves és havi jelentésekből kiindulva áttekinti és megvitatja a WTO más tagjai által hozott intézkedéseket. A Bizottság a védintézkedések alkalmazásának rendkívül aggasztó gyakoriságára való tekintettel a védintézkedési bizottságban is rendszeresen fellép és felvet egyedi eseteket. 6.Következtetések