A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról szóló 1523/2007/EK rendelet alkalmazásáról /* COM/2013/0412 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról szóló 1523/2007/EK rendelet alkalmazásáról (EGT vonatkozású szöveg) 1. Előzmények Az 1523/2007/EK rendelet[1] megtiltja a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalát, az Unióba történő behozatalát, illetve onnan történő kivitelét. A tilalmat az európai polgárok megnyugtatására fogadták el, akik a macskákat és a kutyákat kedvtelésből tartott állatoknak tekintik, és nem kívánnak macska- vagy kutyaprémet tartalmazó termékeket vásárolni. Miután tizenöt tagállam nemzeti jogszabályokat fogadott el a macska- és kutyaprém termelésének és kereskedelmének korlátozása érdekében, a rendelet Uniós szinten harmonizálta a macska- és kutyaprémet és az ilyen prémet tartalmazó termékek tilalmát célzó intézkedéseket[2]. A macska- és kutyaprémet nem könnyű megkülönböztetni más típusú prémektől vagy a prémet utánzó szintetikus anyagoktól. Ez különösen érvényes a prémnek ruhabélésként vagy díszítésként (pl. kabátok gallérja) vagy játékok és kiegészítők esetében való felhasználására (pl. kulcstartók prémes állatokkal). A macska- és kutyaprémre vonatkozó tilalom az Európai Unióban 2008. december 31. óta van érvényben. A rendelet 7. cikke kimondja, hogy „a Bizottság legkésőbb 2010. december 31-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, beleértve a kapcsolódó vámügyi tevékenységeket is”. E jelentéssel a Bizottság teljesíti ezt a követelményt. A jelentés célja, hogy áttekintést nyújtson a macska- és kutyaprémre vonatkozó tilalomnak az Unióban történő 2009. és 2010. évi alkalmazásáról. E jelentés elfogadását késleltette, hogy a tagállamoknak több időre volt szükségük ahhoz, hogy elegendő információt gyűjtsenek a tilalom alkalmazásáról. Egyes adatok csak 2012 elején érkeztek meg, emiatt a teljes körű elemzést csak 2012 folyamán lehetett elvégezni. A jelentés vázolja, hogy a tagállamok milyen végrehajtási intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy megakadályozzák a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalát, az Unióba történő behozatalát, illetve onnan történő kivitelét. A jelentés különösen a prémet adó állatfajok azonosítására használt analitikai módszerekről és a jogsértések esetén alkalmazandó szankciókról nyújt áttekintést. A jelentés azokat a fő kérdéseket emeli ki, amelyeket az érdekeltek és a tagállamok a rendelet alkalmazásával kapcsolatban jeleztek a Bizottság felé. Végül ez a dokumentum beszámol a fő érdekeltek által e rendelet alkalmazása során észlelt hatásokról is. 2. A tagállamok kötelezettségei A tilalom[3] alkalmazásáért elsődlegesen a tagállamok felelősek. Ezenfelül kötelesek: – tájékoztatni a Bizottságot a prémet adó állatfajok azonosítására használt analitikai módszerekről (e rendelet 5. cikke); – megállapítani a rendelet megsértése esetében alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat és ezekről a Bizottságot értesíteni (e rendelet 8. cikke). 3. Módszertan A jelentés elkészítése érdekében a Bizottság az alábbi információforrásokat használta: – a tagállamok válaszai a kutya- és macskaprémre vonatkozó tilalom 2009. és 2010. évi végrehajtásával kapcsolatos, a Bizottság által 2011-ben kiküldött kérdőívre[4]; – a tagállamoktól kapott, a rendelet megsértése esetében alkalmazandó szankciók szabályaival kapcsolatos információk; – az érdekeltek vagy a tagállamok levelei a Bizottság részére; – a tilalom végrehajtásának a tagállamok képviselőivel és a fő érdekeltekkel[5] való megtárgyalása érdekében a Bizottság által megrendezett 2012. január 18-i ülés[6] eredményei. 4. A tilalom végrehajtása 4.1. Ellenőrzések a tagállamokban A tagállamoknak a tilalom végrehajtása érdekében ellenőrző rendszereket kellett létrehozniuk. Ez elsősorban a tilalom betartása érdekében végzett vizsgálatoknak a tagállamok fennálló ellenőrző rendszereibe történő integrálását jelentette, amelyet az alábbi szakaszokban részletesen ismertetünk. A meghozott intézkedések kidolgozottságának foka tagállamról tagállamra változó; azonban a képzésre és az eljárásokra, valamint az információk terjesztésére vonatkozóan kevés tagállamban hoztak intézkedéseket. Mivel a legtöbb macska- és kutyaprém és az ilyen prémet tartalmazó termékek harmadik országokból származnak, a tagállamokban bevezetett ellenőrző rendszerek elsődleges célja a macska- és kutyaprém harmadik országokból az Unió területére való illegális kereskedelmi behozatalának megakadályozása. Nincs bizonyíték a macska- és kutyaprém Unióban való előállítására, ezért a kivitel valószínűségével csak elméleti szinten lehet foglalkozni. 4.1.1. A macska- és kutyaprémet betiltó nemzeti jogszabályok A rendelet elfogadását megelőzően érvényben lévő, a macska- és kutyaprémet betiltó nemzeti jogszabályokat az illető tagállamokban hatályon kívül helyezték és/vagy módosították. A rendelet hatálybalépésével ezért a tilalomról szóló uniós szintű harmonizált jogszabály jött létre. Ez egyszerűsíti az ellenőrzéseket végző hatósági személyzet, valamint a prémekkel, prémtermékekkel és prémutánzatokkal legálisan kereskedő vállalkozók feladatait. 4.1.2. A tilalom megsértése esetén alkalmazandó szankciók A rendelet rendelkezéseinek megsértése esetében alkalmazandó szankciók megállapítása a tagállamok feladata. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A legtöbb tagállam a tilalom megsértése esetén alkalmazandó közigazgatási bírságok és/vagy büntetőjogi szankciók bevezetése érdekében módosította nemzeti jogszabályait. A többi tagállam már korábban bevezetett a rendelet megsértése esetén alkalmazható, az illegális termékek behozatalát vagy forgalomba hozatalát érintő szankciókat. A közigazgatási bírságok főleg a vállalkozókra kirótt büntetésekből állnak, és nem zárják ki a büntetőjogi szankciók alkalmazását. Általában csak akkor lehet büntetőjogi szankciókat alkalmazni, ha az ügyet a nemzeti bíróság elé utalták. Amint azt az 1. táblázat mutatja, a szankciók szintje meglehetősen eltér a tagállamok között. Végül minden tagállamnak jogában áll az illegális termékek lefoglalása és megsemmisítésük elrendelése. 1. táblázat: A macska- és kutyaprémre vonatkozó tilalom megsértése esetén alkalmazandó tagállami szankciók összefoglalása Szankciók || Szankciók mértéke Közigazgatási bírság || 250–500 eurótól 20 000 euróig Büntetőjogi szankció || Bírságok 1500 eurótól 40 000 euróig 4 hónaptól 3 évig terjedő szabadságvesztés Forrás: A tagállamok válaszai a rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági kérdőívre. 4.1.3. A tilalom végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok Mivel az ellenőrzések fő célja a macska- és kutyaprém harmadik országokból az Unió területére történő illegális belépésének megakadályozása volt, a tagállamok vámhatóságokat vagy a vámhatóságokat és az állat-egészségügyi hatóságokat jelölték ki a tilalom végrehajtására. A vámhatóságok felelőssége volt a harmadik országokból érkező, feltételezhetően macska- és kutyaprémet tartalmazó potenciálisan illegális kereskedelmi szállítmányok azonosítása. Az illegális behozatallal kapcsolatban más területeken szerzett tapasztalatuk elengedhetetlen volt a kockázatot jelentő szállítmányok azonosításához. Gyanú esetén a vámigazgatási szervek feladata a gyanú igazolásához szükséges vizsgálatok elvégzése. A kutya- és macskaprém behozatalának ellenőrzési eljárását ezért bevonták az általános vámeljárások közé, amelyek már tartalmaznak kockázatalapú ellenőrzéseket. Az elvégzett ellenőrzések alacsony száma miatt a tilalom végrehajtása valószínűleg nem rótt jelentős terhet a vámhatóságokra. Azokban az esetekben, amikor állat-egészségügyi hatóságok is közreműködtek, azok elsősorban a gyanús szállítmányok fizikai vizsgálatáért, a mintavételért és a minták elemzésre való küldéséért voltak felelősek. Több illetékes hatóság közreműködése esetén a legtöbb érintett tagállam intézkedéseket tett az együttműködés és az információcsere biztosítása érdekében. 4.1.4. Képzés és eljárások A Bizottság integrálta a tilalmat illető uniós szintű ellenőrzési intézkedéseket a TARIC[7] elnevezésű európai online vámtarifa-adatbázisba. A TARIC a tisztviselők és a vállalkozók számára online elérhető többnyelvű adatbázis, amelybe különösen a behozatali és a kiviteli korlátozásokhoz kapcsolódó intézkedéseket veszik fel. 2009-ben uniós szinten meghatározták és a TARIC-ba felvették a feltételezhetően macska- és kutyaprémet tartalmazó áruk termékjegyzékét és Kombinált Nómenklatúra (KN)[8] szerinti kódjait. Számos tagállam megemlítette, hogy a TARIC hatékonyan segítette őket a potenciálisan illegális szállítmányok azonosításában. Egy tagállam azonban a feltételezhetően macska- és kutyaprémet tartalmazó áruk és az ezekre vonatkozó KN-kódok jegyzékét túlságosan átfogónak ítélte meg. Amikor a prém behozatalát vagy kivitelét ellenőrző tisztviselők a fent említett jegyzékbe tartozó termék- vagy KN-kódot beviszik a TARIC-ba, az adatbázis jelzi, hogy ellenőrizni kell, hogy a vállalkozó vámáru-nyilatkozatában bejelölte-e azt a négyzetet, amellyel arra vonatkozóan nyilatkozik, hogy a behozatalra vagy kivitelre szánt prém az 1523/2007/EK rendelet értelmében nem macskától és kutyától származik. A TARIC-on felül egyes tagállamok hatósági személyzetük részére útmutatást és információkat biztosítottak a tilalom alkalmazásáról. Ezek az ellenőrzések végrehajtására, valamint a rendelet és a nemzeti jog rendelkezéseire vonatkozó gyakorlati információkat tartalmaztak. Az ilyen dokumentumokra az alábbi linken található példa: https://findok.bmf.gv.at/findok/targetSearchSubmit.do;jsessionid=9605F10870FC605A9F5E848516744BF5 4.1.5. Analitikai módszerek a prémet adó állatfaj beazonosítására A tagállamok az alábbi analitikai módszereket alkalmazták a prémet adó állatfaj beazonosítására: – szemrevételezés, – mikroszkópos szőrszál-azonosítás, – DNS-elemzés (polimeráz láncreakció, PCR), – az állatok fajának beazonosítása (SIAM) MALDI-TOF tömegspektrometria segítségével. Az egyes tagállamokban alkalmazott módszerek és laboratóriumok jegyzéke e jelentés I. mellékletében található. A tagállamok leggyakrabban mikroszkópos vizsgálatot, DNS-elemzést és az állatok fajának beazonosítására szolgáló MALDI-TOF tömegspektrometriát alkalmaztak. E módszerek mindegyikének – a minta típusától, az azonosítás elvárt szintjétől, az ismételhetőségtől és a járulékos költségektől függően – megvannak az előnyei és a hátrányai. A mikroszkópos szőrszál-azonosítás segítségével meg lehet állapítani, hogy a minta állati vagy szintetikus prémet tartalmaz-e. A DNS-elemzéssel beazonosítható, hogy a minta nem házi macskától vagy kutyától származik, és az is, hogy melyik prémet adó állatfajtól, feltéve, hogy rendelkezésre állnak a fajspecifikus primerek; a DNS-elemzés segítségével a házikutyaprémből vett minta megkülönböztethető a róka, a prérifarkas, a sakál és a nyestkutya prémjétől. A DNS-elemzés azonban nem tudja megkülönböztetni a házi macska prémjét a házi és bengáli macskák hibridjeinek prémjétől. A siker érdekében a DNS-elemzéshez az izolált DNS minimummennyiségére és -minőségére van szükség, amelyet – ha a minta kezelt prémet tartalmaz (pl. festett) – néha nehéz kinyerni. Az állatok fajának beazonosítására szolgáló MALDI-TOF tömegspektrometria szélesebb körben képes a származási faj meghatározására, mint a DNS-elemzés, és segítségével még kezelt prém esetén is beazonosítható a prémet adó állatfaj. A különféle analitikai módszerekre vonatkozó további részletek a Bizottság által 2012. január 18-án az érdekeltek és tagállamok számára megrendezett ülésén kerültek ismertetésre és az alábbi linken megtalálhatók: http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/methods_analysis_identifying_species_origin_fur_en.pdf A macska- és kutyaprém beazonosítása érdekében alkalmazott analitikai módszerek költségtartományait az alábbi táblázat mutatja be: 2. táblázat: A prémet adó állatfaj beazonosítására alkalmazott analitikai módszerek költségei Módszer || Költségek Mikroszkópos vizsgálat || 30 – 60 euró Az állatok fajának beazonosítása (SIAM) MALDI-TOF tömegspektrometria segítségével || 150 – 250 euró DNS-elemzés || 150 – 1075 euró Forrás: A tagállamok válaszai a rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági kérdőívre. A legtöbb tagállam saját területén kijelöl egy laboratóriumot, ahova hatósági személyzete a macska- és kutyaprém azonosítását célzó mintákat küldheti. Számos tagállam választja vagy mérlegeli azt a lehetőséget, hogy a minták elemzését másik tagállamba szervezze ki, mivel saját laboratóriumában jelenleg nem áll rendelkezésre a megfelelő szakértelem és kevés az elemzésre szánt minta. 4.1.6. Az információk terjesztése Ahogy azt korábban említettük, a TARIC vámtarifa-adatbázis a vállalkozók rendelkezésére áll. A TARIC-on keresztül a vállalkozók hozzáférhetnek a rendelethez és tájékozódhatnak arról, hogy prém behozatala vagy kivitele esetén a vámáru-nyilatkozaton nyilatkozniuk kell arról, hogy a behozni vagy kivinni kívánt áruk nem tartalmaznak macska- és kutyaprémet. Ezenfelül számos tagállam tájékoztatta a potenciális vállalkozókat, importőröket, kiskereskedőket és fogyasztókat. A tagállamok hivatalos lapjában vagy hivatalos honlapjain tájékoztató leveleket tettek közzé. 4.2. Az ellenőrzések eredményei A tagállamok ellenőrző tevékenységeiket a behozatalokra összpontosították. Ezeket az ellenőrzéseket az Unión belül főleg kiskereskedelmi üzletekben végzett vizsgálatokkal egészítették ki. Szükség esetén elemzés céljából mintákat vettek a macska- és kutyaprém előfordulásának igazolására. Az illegális termékeket azonosításukkor lefoglalták és megsemmisítették. Jogsértés esetére büntetőjogi szankciókat helyeztek kilátásba. A tagállamok által végzett vizsgálatok és eredményeik összefoglalója az alábbi táblázatokban található. A tagállamok nem szolgáltattak a beazonosított macska- és kutyaprém mennyiségére, valamint az alkalmazott szankciókra vonatkozó adatot. 3. táblázat: A macska- és kutyaprém illegális kereskedelmi behozatalának megakadályozása érdekében végzett ellenőrzések Év || A vizsgált behozott kereskedelmi szállítmányok száma || Az analitikai célból mintavételezett behozott kereskedelmi szállítmányok száma || A behozatalra el nem fogadott szállítmányok száma || A lefoglalt szállít­mányok száma || A megsemmisített behozott szállítmányok száma 2009 || 9687 || 0 || 1 || 0 || 0 2010 || 25275 || 5 || 2 || 67 || 0 Forrás: A tagállamok válaszai a rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági kérdőívre. 4. táblázat: A macska- és kutyaprémnek az EU piacán való illegális forgalomba hozatalával kapcsolatban folytatott ellenőrzések Év || Üzletekben és kis­keres­ke­désekben végzett ellenőrzések száma || Az analitikai célból minta­vételezett szállít­mányok száma || Üzletekben és kis­kereske­dé­sekben lefoglalt kereskedelmi szállítmányok száma[9] || Üzletekből és kis­kereskedé­sek­ből származó, megsemmisített kereskedelmi szállítmányok száma[10] || Az internetes honlapokon végzett célzott vizsgálatok száma || A postai úton küldött csomagok célzott vizsgála­tainak száma 2009 || 119 || 46 || 66 || 56 || 0 || 0 2010 || 169 || 52 || 40 || 28 || 0 || 0 Forrás: A tagállamok válaszai a rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági kérdőívre. 5. táblázat: Az elemzett minták száma Tagállam || Az elemzett minták száma || 2009 || 2010 Ausztria || 1 || 10 Cseh Köztársaság || 0 || 1 Németország || 1 || Dánia || 2009-ben és 2010-ben együttesen 15 Finnország || 0 || 2 Franciaország || 46 (amelyből 17 nem felelt meg)[11] || 20 (minden minta megfelelt) Olaszország || 20 Egyesült Királyság || 0 || 3 Összesen || 119 Forrás: A tagállamok válaszai a rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági kérdőívre. Az ellenőrzések száma, valamint az elemzésre vett minták száma 2010-ben 2009-hez képest emelkedett. 2009-ben lépett életbe a rendelet, és a végrehajtás 2010-ben magasabb szintre emelkedett, mivel a tagállamok addigra intézkedéseket hoztak a vizsgálatok megszervezése érdekében. A tagállamok által küldött információk alapján a tagállamok által lehetségesen macska- és kutyaprémet tartalmazóként azonosított áruk elsősorban dzsekik, kabátok, sálak, vállkendők, kulcstartók és bőr voltak. 5. A végrehajtással kapcsolatos kérdések Egyes érintettek szerint nem végeztek elegendő hatósági ellenőrzést a macska- és kutyaprémnek az Unió piacán, különösen az interneten keresztül történő forgalomba hozatalával kapcsolatban. A címkézési követelmények témaköréről is tárgyaltak az 1007/2011/EK rendelet[12] jövőbeli alkalmazásának keretében, a prémet kismértékben tartalmazó ruházati termékek címkézésére vonatkozó, a tagállamok által elrendelt kötelezettség tekintetében. Az 2007/2011/EK rendelet előírja az állati eredetű, nem textil alkotórészek előfordulásának az ilyen alkotórészeket tartalmazó textiltermékek címkéjén vagy jelölésén való feltüntetését annak érdekében, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak. A címkézés és jelölés nem lehet félrevezető. 6. A rendelet hatása A fő érdekeltek kiemelték a rendelet pozitív hatását. A macska- és kutyaprémre vonatkozó tilalom már az összes tagállamban érvényben van. A rendelet harmonizálja a szabályokat és ennélfogva egyszerűsíti az Unió piacára prémet vagy részben prémet tartalmazó termékeket behozó vagy ott forgalomba hozó vállalkozók munkáját. Ezenfelül az Európai Prémesállat-tenyésztők Szervezete szerint a tilalom nem járt negatív hatással a prémek kereskedelmére. Az érintettek véleménye alapján megállapítható, hogy a tilalom és a tagállamokban végzett ellenőrzések biztosítják, hogy az európai fogyasztók csak ritkán kerüljenek olyan helyzetbe, hogy fennáll az esélye annak, hogy macska- vagy kutyaprémet vásárolnak. 7. Következtetés A tagállamok a tilalom végrehajtása érdekében ellenőrző rendszert hoznak létre. A tilalom betartása érdekében végzett vizsgálatoknak fennálló ellenőrző rendszereikbe történő integrálását a tagállamok elsősorban a következő intézkedések meghozatala útján teljesítették: – a nemzeti jogszabályok módosítása a kutya- és macskaprém tilalmára vonatkozó korábbi nemzeti intézkedések hatályon kívül helyezése és szankciók bevezetése érdekében; – az illetékes hatóságok és a felelős tisztviselők kijelölése; – az alkalmazott analitikai módszerek és az azokat elvégző laboratóriumok kijelölése, hogy gyanú esetén beazonosítható legyen, hogy a prém házi kutyától vagy macskától származik-e; – az eljárásokról szóló oktatások és az eljárások kidolgozása az ellenőrzést végző tisztviselők tájékoztatása érdekében; – az információk terjesztése a vállalkozók és a lakosság körében. Az ellenőrző rendszerek elsődleges célja a macska- és kutyaprém harmadik országokból az Unió területére való illegális kereskedelmi behozatalának megakadályozása, mivel a legtöbb macska- és kutyaprém ezekből az országokból származik. 2009-ben és 2010-ben a tagállami ellenőrzések ezért elsősorban az illegális behozatal megakadályozására összpontosítottak. A vámhatóságok közvetlen bevonása és az, hogy a vállalkozók és a tagállamok használják a TARIC bizottsági adatbázist, lehetővé teszi az illegális behozatalok tilalmának harmonizált végrehajtását. A rendelet alkalmazása általánosságban pozitív hatású volt, mivel egyszerűsíti a vállalkozók munkáját azáltal, hogy felváltotta a különféle eljárásokat alkalmazó számos nemzeti tilalmat. Ezenfelül az érintettek szerint a tilalom révén csökkent az a kockázat, hogy az európai fogyasztók macska- és kutyaprémet vagy ilyen prémet tartalmazó terméket vásároljanak. I. MELLÉKLET: A macska- és kutyaprém azonosítására a tagállamokban alkalmazott módszerek Sorszám || Tagállam || Alkalmazott módszer 1 || Ausztria || mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés mérlegelve 2 || Belgium || A kérdőívre adott válaszban nem áll rendelkezésre információ 3 || Bulgária || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + MALDI-TOF 4 || Ciprus || MALDI-TOF 5 || Cseh Köztársaság || DNS-elemzés 6 || Dánia || DNS-elemzés 7 || Észtország || Szemrevételezés + mikroszkópos szőrszál-azonosítás 8 || Finnország || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás 9 || Franciaország || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés 10 || Németország || DNS-elemzés + MALDI-TOF 11 || Görögország || A kérdőívben nem található válasz 12 || Magyarország || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés 13 || Írország || MALDI-TOF 14 || Olaszország || Szemrevételezés + mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés + MALDI-TOF 15 || Lettország || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás 16 || Litvánia || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés mérlegelés alatt 17 || Luxemburg || MALDI-TOF 18 || Málta || DNS-elemzés 19 || Hollandia || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + MALDI-TOF 20 || Lengyelország || Szemrevételezés + DNS-elemzés 21 || Portugália || Másik tagállamban található laboratóriumhoz történő alvállalkozásba adás mérlegelés alatt 22 || Románia || MALDI-TOF 23 || Szlovákia || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés + MALDI-TOF 24 || Szlovénia || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés 25 || Spanyolország || Mikroszkópos szőrszál-azonosítás + DNS-elemzés 26 || Svédország || DNS-elemzés + MALDI-TOF 27 || Egyesült Királyság || DNS-elemzés Forrás: A tagállamok válaszai a rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági kérdőívre. II. MELLÉKLET: A megkérdezett érdekeltek jegyzéke Szervezet neve AEDT - The European Association of Fashion Retailers COTANCE GAIA HSI Humane Society International IFTF, International Fur Trade Federation European Fur Breeders Association Euroleather UNIC (Unione Nazionale Industria Conciaria) Fondation Brigitte Bardot IFAW, International Fund for Animal Welfare [1] A macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról szóló, 2007. december 11-i 1523/2007/EK rendelet; HL L 343., 2007.12.27., 1.o. [2] A jelentés a rendelet 2009 és 2010 között történő alkalmazásáról szól. [3] A tilalom a „macska- és kutyaprém tilalmát” jelenti. Ez érvényes a szöveg többi részében. [4] Görögország kivételével minden tagállam válaszolt. [5] Az ülésen résztvevő szervezetek jegyzéke a jelentés mellékletében található. [6] Az ülés napirendje és anyagai az alábbi honlapon találhatók: http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/agenda_implementation_ban_cat_dog_fur_en.pdf [7] A TARIC adatbázisa az alábbi linken érhető el: http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/customs_tariff/index_en.htm [8] Az Unió területére történő belépéskor az árukat általában a Kombinált Nómenklatúra vagy KN szerint kell osztályozni. A behozott vagy kivitt áruk vámkezelésénél meg kell adni, hogy a nómenklatúra mely alszáma alá tartoznak. [9] A lefoglalt szállítmányokból nem feltétlenül vettek mintát elemzés céljából, mivel egyes esetekben a pozitív eredményt adó elemzéstől eltérő okokból is megállapítottak nem megfelelést. [10] A megsemmisített szállítmányokból nem feltétlenül vettek mintát elemzés céljából, mivel egyes esetekben a pozitív eredményt adó elemzéstől eltérő okokból is megállapítottak nem megfelelést. [11] A nem megfelelés a macska- vagy kutyaprém előfordulásának pozitív eredményét jelenti. [12] A textilszál-elnevezésekről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről szóló, 2011. szeptember 27-i 1007/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2011. szeptember 27.) (HL L 272., 2011.10.18., 1–64. o.).