BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről /* SWD/2013/0469 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről A közös agrárpolitika (KAP) támogatást biztosít a mezőgazdasági termékek megismertetésére és promóciójára irányuló, a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott intézkedésekhez. 1999 óta e támogatás a termékek széles körére kiterjedő horizontális tájékoztatási és promóciós rendszer keretében valósult meg. A rendszer felülvizsgálatára utoljára 2008-ban került sor, abból a célból, hogy működése egyszerűbbé váljon. A KAP jelenleg folyó reformja[1] többek között olyan területeket fed le, mint a támogatások célzottabbá tétele, a támogatási szintek tagállamok közötti és az egyes tagállamokon belüli konvergenciájának javítása, valamint a fenntarthatóság kizöldítési intézkedések révén történő megvalósítása. Indokolt tehát egyszersmind a tájékoztatási és promóciós intézkedéseket is felülvizsgálni, hiszen ezek több szállal kapcsolódnak a KAP reformjához. A reform további céljai közé tartozik számos hiányosság orvoslása, a szakpolitikák eredményességének és hatékonyságának javítása, valamint az, hogy a polgárok megfelelőbb tájékoztatást kapjanak a KAP által képviselt hozzáadott értékről. A reformnak az európai uniós mezőgazdaság versenyképessége, hozzáadott értéke és fenntarthatósága tekintetében várt hatásai egyben azt is elősegítenék, hogy a KAP nagyobb mértékben járuljon hozzá az Európa 2020 stratégia megvalósításához. A reformfolyamat kezdeményezésére 2011-ben került sor a jelenlegi szakpolitikáról készült külső elemzés, valamint a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekről és tájékoztatási rendelkezésekről szóló zöld könyv[2] alapján. Mindezek eredményeként a Bizottság 2012 márciusában közleményt adott ki, amelyben meghatározta a reform irányvonalait.[3] Az Európai Parlament üdvözölte a kezdeményezést. Úgy ítélte meg, hogy a promóciós politika reformja az első lépést jelenti afelé, hogy az uniós polgárok és az Unión kívül élők nagyobb értéket tulajdonítsanak az európai uniós mezőgazdasági termelésnek, és ennélfogva pozitív hatást gyakorolna annak jövedelmezőségére. 1. A probléma meghatározása és az uniós hozzáadott érték 1.1. A mezőgazdasági ágazat versenyképességére nehezedő megnövekedett nyomás A legfőbb probléma, amellyel foglalkozni kell, a mezőgazdasági ágazat versenyképességére nehezedő megnövekedett nyomás, amely három különböző forrásból ered: · Az európai uniós mezőgazdasági termékekkel szembeni kiélezett verseny Míg az EU drasztikus mértékben csökkentette a kivitelhez nyújtott köztámogatásokat (amelyek 1980-ban a KAP-kiadások 50 %-át tették ki, napjainkban pedig e kiadások nem egészen 0,5 %-ának felelnek meg), és továbbra is ezen az úton halad, versenytársainak többsége promóciós intézkedések finanszírozására vagy exporttámogatás nyújtására irányuló szakpolitikák révén igyekszik javítani versenyképességét. Ez különösen igaz az Egyesült Államokra, amely a világ legnagyobb agrártermék-exportőre (2011-ben az Európai Unióval holtversenyben foglalta el ezt a helyet). 2012-ben az USA csupán szövetségi szinten 280 millió USD-t fordított közpénzekből mezőgazdasági exportjának támogatására. Olyan kezdeményezésekre is egyre gyakrabban akad példa, amelyek a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos uniós politika ellensúlyozására irányulnak.[4] Az Európai Unió által földrajzi árujelzőinek oltalma terén elért nemzetközi sikerre válaszul több olyan szövetség is létrejött, amelyek célja a mezőgazdasági termékek szokásos nevének használatára vonatkozó elv védelme és ezáltal közös platform létrehozása a harmadik országok számára a földrajzi árujelzők oltalmával szembeni fellépés céljából. A fentieken túlmenően az európai uniós mezőgazdaságnak a világgazdaság növekvő mértékű globalizációja és a kereskedelem fokozódó liberalizációja miatt egyre élesebb versenyben kell helytállnia. Következésképpen az Unióból a világ többi részébe irányuló mezőgazdasági kivitel hanyatló tendenciát mutat, ellentétben azon feltörekvő gazdaságokéval, amelyek jelentős potenciállal rendelkeznek mezőgazdasági termelésük fokozása tekintetében. Példaként említhető Brazília, amely az elmúlt 10 évben 5 %-ról megközelítőleg 10 %-ra növelte, azaz csaknem megduplázta a globális export értékéből való részesedését. Ez a kiélezett verseny nem csupán a harmadik országokban jelentkezik, hanem a belső piacon is, ahol az európai uniós mezőgazdasági termékeknek fel kell venniük a versenyt az importált termékekkel. · Az EU mezőgazdaságára nehezedő növekvő költségnyomás A 2000–2012-es időszakban a mezőgazdasági világpiaci árak 82 %-kal emelkedtek, miközben az energiaárak tekintetében 261 %-os, a műtrágyaárak esetében pedig 286 %-os ugrás következett be, ami a legutóbbi 30 évben mért legnagyobb mértékű ingadozásokat idézte elő az ágazatban. Az energia- és takarmányköltségek terén tapasztalható, felfelé ívelő tendencia a várakozások szerint a jövőben is folytatódik, ami elkerülhetetlenül maga után vonja a termelési folyamathoz kapcsolódó költségek növekedését. A mezőgazdasági termelőknek ezenkívül a biztonságos, kiváló minőségű és fenntartható termelés biztosítása érdekében szigorúbb termelési normákat kell betartaniuk. Meg kell felelniük a KAP előírásainak, az állat-egészségügyi és -jóléti, valamint a növény-egészségügyi követelményeknek, amelyeket a KAP-reform további, a környezettel és az éghajlatváltozással kapcsolatos konkrét követelményekkel fog kiegészíteni. · Az európai uniós mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó ismeretek tekintetében különösen a belső piacon tapasztalható hiányosságok A termék minősége – feltéve, hogy ismert és elismert – javíthatja a versenyképességet. Az uniós polgárok többsége már jelenleg is úgy gondolja, hogy az Európai Uniónak a KAP révén gondoskodnia kell arról, hogy a mezőgazdasági termékek jó minőségűek, egészségesek és biztonságosak legyenek. A statisztikák ugyanakkor azt mutatják, hogy a fogyasztók nem rendelkeznek elegendő ismerettel az európai uniós mezőgazdasági termékek tényleges minőségéről; például csupán 14 %-uk ismeri fel a KAP keretében létrehozott legfontosabb európai minőségrendszerekre utaló OEM/OFJ[5] szimbólumokat. 1.2. A KAP keretében folytatott tájékoztatási és promóciós szakpolitika európai uniós hozzáadott értéke Minden más gazdasági ágazattól eltérően a mezőgazdaság irányítása közös európai uniós politika keretében, a Szerződésben előírt közös szabályok – többek között a promócióval kapcsolatos szabályok – alapján történik. A KAP nemcsak azt teszi lehetővé a mezőgazdasági termelők számára, hogy fenntartható mezőgazdasági termelési módszerek alkalmazásával biztonságos, kiváló minőségű élelmiszerekkel lássák el a fogyasztókat, hanem azt is, hogy közjavakat termeljenek. Ezért a KAP nemcsak a mezőgazdasági termelők, illetve a mezőgazdasági közösségek szempontjából bír jelentőséggel, hanem a társadalom egészének szempontjából is. Következésképpen fontos tudatosítani a fogyasztók körében a közös agrárpolitika célkitűzéseit és hozzáadott értékét, annak érdekében, hogy a nyilvánosság alaposabban megismerje és nagyobb mértékben támogassa e politikát. A harmadik országbeli piacok esetében fontos feladat a versenyképességgel összefüggő megnövekedett kihívások kezelése, egyrészt az európai uniós termelési módok előnyeinek előtérbe helyezése révén, különösen a kereskedelmi akadályok fokozatos felszámolása esetén, másrészt az uniós termékek minőségére összpontosító promóciós tevékenységen keresztül. Az uniós szintű fellépés biztosítja, hogy koherens tájékoztatási és promóciós tevékenységek kerüljenek végrehajtásra, összhangban azzal, ami általában elvárható egy olyan közös európai uniós politikától, mint a KAP. A fentieket összegezve, a promóciós politikának köszönhetően gyarapíthatók a fogyasztóknak az európai uniós mezőgazdasági termékek sajátos tulajdonságaival és előállítási módjával kapcsolatos ismeretei, megkönnyíthető a szóban forgó termékek kereskedelme, és előmozdítható a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje. Mindazonáltal a KAP reformjával összefüggő jövőbeli változásokra tekintettel az európai uniós promóciós politikát is aktualizálni kell. A fentiek fényében és tekintettel a nemzeti költségvetésekben a gazdasági válság nyomán keletkezett forráshiányra — aminek következtében a tagállamok, illetve a termelői szervezetek nagyon kevés promóciós kampányt hajtanak végre —, egy európai uniós rendszer jelentős ösztönző hatást gyakorol az általános tájékoztató programokra és a több országra kiterjedő programok végrehajtására is, miközben elősegíti a tagállamok közötti tapasztalatcserét és a méretgazdaságosságból fakadó megtakarítások elérését. 2. A mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos jelenlegi európai uniós politika Az Európai Bizottság a mezőgazdasági termékek és termelési módjuk megismertetésével és promóciójával kapcsolatos politika keretében támogatást nyújt általános promóciós programok megvalósításához. A támogatás köréből ki vannak zárva az olyan intézkedések, amelyek kereskedelmi márkanevekre épülnek, illetve amelyek az adott termék fogyasztását annak egyedi származására való hivatkozással törekednek előmozdítani. A programokat ágazati szakmai szervezetek nyújtják be, és az EU legfeljebb 50 %-os mértékben társfinanszírozza megvalósításukat. A szakmai szervezetnek legalább 20 %-os mértékű hozzájárulást kell biztosítania, a fennmaradó részt pedig az a tagállam fedezi, amelyben a szervezet benyújtotta a programját. Ezenkívül a Bizottság konkrét kezdeményezéseket hajt végre harmadik országokban; ilyen kezdeményezés például a nemzetközi vásárokon kiállítóként való részvétel vagy magas szintű kereskedelmi látogatások lebonyolítása a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos részvételével. A mezőgazdasági tájékoztatási és promóciós politika éves költségvetése 50 millió EUR-t tesz ki. A tájékoztatási és promóciós politika a belső piacon és harmadik országokban egyaránt pozitív eredményeket ért el a minőségi termékekkel kapcsolatos ismeretek gyarapítása és az Európai Unióról alkotott kép javítása terén. Emellett előmozdította az európai uniós mezőgazdasági termékek fogyasztását is. Mindazonáltal számos tanulság vonható le a politika végrehajtása során nyert tapasztalatokból, valamint az érdekelt felek által a zöld könyvhöz fűzött észrevételekből és a rendszer külső értékeléséből. Ezek több nehézségre és szűk keresztmetszetre világítanak rá a végrehajtás tekintetében, például a következőkre: az általános promóció nem megfelelő eszköz a harmadik országokban; nincs egyértelmű prioritásokkal rendelkező stratégia; a több országra kiterjedő programok vonzereje korlátozott; a rendszer irányítása bonyolult; hiányoznak a promóciós politika eredményességének mérésére alkalmas közös mutatók. E problémákra megoldást kell találni. 3. Célkitűzések Az európai uniós mezőgazdaságnak számos különböző kihívással kell szembenéznie, nevezetesen gazdasági (áringadozások, a tényezőtermelékenység növekedésének lelassulása, a mezőgazdaság élelmiszerláncon belüli részesedésének csökkenése), környezeti és éghajlatváltozással kapcsolatos (a fenntartható mezőgazdaság megőrzése és előmozdítása, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése), valamint társadalmi kihívásokkal (a vidéki gazdaságban való részvétel és területi egyensúly). A KAP reformja átfogó megközelítést fog alkalmazni mindezen kihívások kezelésére. A mezőgazdasági termékekre vonatkozó promóciós politikának mint a KAP egyik eszközének „A KAP jövője 2020-ig” című közleményben foglalt célkitűzések teljesítésére is törekednie kell, különös tekintettel az ágazat versenyképességének a belső piacon és harmadik országokban történő fokozásával kapcsolatos célkitűzésre. E célkitűzés teljesítéséhez a következőkre van szükség: – a piacok továbbfejlesztése és új piacok megnyitása az európai uniós mezőgazdasági termékek számára a belső piacon és harmadik országokban; – az európai uniós mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó fogyasztói ismeretek gyarapítása; – a promóciós intézkedések hatékonyságának és eredményességének javítása. 4. Szakpolitikai forgatókönyvek Három szakpolitikai forgatókönyv került kidolgozásra a jelenlegi politika alternatívájaként. E forgatókönyvek a nyilvános vitából és a különböző érdekelt felek állásfoglalásából kikristályosodó következő megkülönböztető elemeken alapulnak: a célpiac(ok), egy európai uniós promóciós stratégia megléte vagy hiánya, és végül a magánmárkaneveknek és a termékek származásának a láthatóságára vonatkozó szabályok. A hatásvizsgálathoz és a döntéshozatali folyamathoz támpontokat szolgáltató forgatókönyvek a következőképpen foglalhatók össze: – A „javított status quo” forgatókönyve a jelenlegi promóciós politika korlátozott mértékű kiigazítását foglalja magában. Elismeri a promóciós politika értékét, és törekszik a feltárt hiányosságok orvoslására annak érdekében, hogy a politika egyszerűbbé és hozzáférhetőbbé váljon, több kedvezményezett vehesse igénybe a támogatásokat (így a termelői szervezetek is), és ehhez megfelelő technikai segítséget kapjanak. – A „célzott” forgatókönyv túlmegy a „javított status quo” forgatókönyvében foglaltakon. Célzott promóciós intézkedések végrehajtását irányozza elő mind a belső piac, mind harmadik országok vonatkozásában. A stratégia a piaci trendek szoros figyelemmel kísérésén és szabadkereskedelmi megállapodások megtárgyalásán alapulna, és lehetővé tenné konkrét piacokat, közönséget, termékeket vagy ágazatokat megcélzó promóciós programok megvalósítását. E forgatókönyv céljai közé tartozik továbbá a különböző tagállamok gazdasági szereplői közötti együttműködés fokozása és ezáltal az is, hogy megkönnyítse a több országra kiterjedő programok irányítását, amelyet közvetlenül a Bizottság végezne. E forgatókönyv szerint a támogatható termékek és témák jegyzéke bővebb lenne. Végezetül e forgatókönyv javaslatot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy bizonyos konkrét feltételek mellett lehetséges legyen az általános üzenet megjelenítésének részeként a termékek származására és magánmárkanevekre hivatkozni. – A „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv ugyanazt a teljesítményszintet célozza meg, mint a „célzott” forgatókönyv, de kizárólag a harmadik országokra összpontosít. E forgatókönyv értelmében az intézkedések végrehajtására a Bizottság közvetlen irányítása alatt, egy kiválasztási stratégia alapján kerülne sor. A javított status quo forgatókönyvében meghatározott változásokat e forgatókönyv is tartalmazza. Ezenkívül az általános promóción túlmenően az egyedi magánmárkanevekhez kapcsolódó kereskedelmi tevékenységek is támogathatóak lennének a promóciós politika keretében, és bővülne azoknak a támogatható termékeknek és témáknak a választéka, amelyek vonatkozásában ilyen tevékenységek folytathatók. 5. A szakpolitikai forgatókönyvek hatásainak értékelése 5.1. A „szakpolitika nélküli” forgatókönyv Tanulmányok és értékelő jelentések – köztük a Számvevőszék 2009-ben készített jelentése – bizonyítják, hogy az uniós promóciós politika pozitív (noha nehezen mérhető) szerepet játszik, és e politikának köszönhetően végső soron megtérülnek a mezőgazdasági termelők azon erőfeszítései, amelyeket a KAP magas szintű normáinak megfelelően történő termelés érdekében tesznek. E politika beszüntetése korlátozná az európai uniós mezőgazdasági termékek értékének növelésével kapcsolatos lehetőségeket, és ezáltal hozzadottérték-veszteséget okozna az EU számára mind a piaci részesedés, mind az Unióról alkotott kép tekintetében. Ezenkívül a termelés koncentrációjához vagy fokozódásához, valamint a mezőgazdasági termékek homogenizálódásához is vezethet. 5.2. A „javított status quo” forgatókönyve Gazdasági szempontból a rendszerhez való hozzáférésnek a termelői szervezetekre való kiterjesztése várhatóan lehetővé tenné a termelők számára, hogy jobban kiaknázzák a tájékoztatási és promóciós programokban rejlő lehetőségeket. Következésképpen e forgatókönyv előmozdítaná a mezőgazdasági ágazat hatékony működését, fokozná a versenyképességet, továbbá lehetővé tenné méretgazdaságosságból származó előnyök és növekedés elérését. A növekvő számú kezdeményezés javítaná a Bizottság elismertségét a nemzetközi vásárokon, amelyek főleg a részt vevő kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára lennének hasznosak. A technikai segítségnyújtás a várakozások szerint javítaná a promóciós programok tervezését, ideértve a több országra kiterjedő programokét is, aminek eredményeként dinamikusabbá válna a belső piac. Társadalmi szempontból a termelői szervezetek létrehozásának előmozdítása várhatóan a mezőgazdasági ágazat erősödését és a vidéki területek szociális körülményeinek javulását vonná maga után. 5.3. A „célzott” forgatókönyv Gazdasági szempontból az európai uniós promóciós stratégia lehetővé tenné, hogy az intézkedések konkrét termékekre, témákra és piacokra irányuljanak, és ezáltal a lehető legnagyobb mértékű legyen a tájékoztatási és promóciós politikával kapcsolatos beruházások megtérülése. A különféle promóciós intézkedéseket kiegészítő kommunikációs tevékenységek növelnék az Európai Unió láthatóságát, és az uniós mezőgazdasági termékek kiváló minőségének és termelési módszereinek előtérbe helyezése révén várhatóan élénkítenék az e termékek iránti keresletet. A magánmárkanevek láthatósága, amely fontos tényező a tényleges vásárlás előmozdításában, minden bizonnyal javítaná az uniós mezőgazdasági termékek versenyképességét, és előnyös lenne a kkv-k számára, különösen mivel ezek elsőbbséget élveznének a rendszerhez való hozzáférés tekintetében. A versenyképesség javításához a támogatható termékek jegyzékének kibővítése is hozzájárulna. Az e forgatókönyvben javasolt tevékenységek fellendítenék a mezőgazdasági termékek uniós exportját. A több országra kiterjedő programok irányításával kapcsolatos változások előre láthatólag növelnék az ilyen programok számát, valamint lehetővé tennék jelentős méretgazdaságossági megtakarítások elérését és a tapasztalatok cseréjét. Társadalmi szempontból e forgatókönyv az exportnak a stratégia eredményeként várt növekedésével összefüggésben hozzájárulna a munkahelyek megőrzéséhez — vagy akár még új munkahelyek teremtéséhez is — az agrár-élelmiszeripari ágazatban. Emellett a stratégia elősegítené az uniós minőségrendszerek keretében elismert és adott származási régiókhoz, illetve európai hagyományokhoz kapcsolódó termékek népszerűsítését, és ezáltal hozzájárulna Európa kulturális örökségének reklámozásához és megőrzéséhez. A termékek származásának előtérbe helyezése a várakozások szerint nem csupán az érintett régióra vagy tagállamra gyakorolna kedvező hatást, hanem az Európai Unió egészére is, hiszen a kampányoknak részét képeznék az Unióról alkotott kép és az uniós hagyományok is. Végezetül a stratégia a fogyasztók jóllétével és az egészséges táplálkozással kapcsolatos témák népszerűsítésére is kiterjedhetne. Környezeti szempontból a stratégia felhívná a figyelmet a KAP fenntartható termeléssel kapcsolatos jellemzőire, ami növelné az uniós termelők erőfeszítéseinek értékét és előmozdítaná a mezőgazdaság környezetkímélő módon megvalósuló fejlődését. 5.4. A „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv Az export növelésében rejlő potenciálra tekintettel ebben a forgatókönyvben kiemelt szerep jut a mezőgazdasági ágazat megnövekedett versenyképességének. A kereskedelmi márkaneveknek és a termékek származásának a láthatósága előmozdítaná az exportot. Mindazonáltal azon kockázat mérséklése érdekében, hogy a márkanevek és a származás megjelenítésének lehetősége váratlan nyereséghez juttathat magánvállalatokat, illetve a magánkezdeményezések visszaszorulását eredményezheti, specifikus támogathatósági kritériumokat kell alkalmazni. Másrészről a belső piacot megcélzó tájékoztatási és promóciós intézkedések hiánya kihatna az európai uniós fogyasztókra: a mezőgazdasági termékekkel, a termelési módszerekkel vagy az egészséges táplálkozással kapcsolatos bárminemű általános tájékoztatásra csupán a tagállamok vagy a szakmai szervezetek kezdeményezésére kerülhetne sor, ezek számára pedig nem feltétlenül jelentenek prioritást az efféle tájékoztatási tevékenységek. Ami a környezeti szempontokat illeti, az intézkedések előmozdítanák a KAP környezetvédelmi szempontból ambiciózus követelményeinek megfelelő termelési módszerekkel előállított uniós mezőgazdasági termékek vásárlását és fogyasztását a harmadik országokban. Ez hozzájárulna a fenntartható mezőgazdasági termelés megvalósításához. Ugyanakkor az európai uniós fogyasztók, akik nem tartoznának többé ezen intézkedések célközönségébe, kevesebb ismerettel rendelkeznének az uniós mezőgazdasági termelők által betartandó környezetvédelmi követelményekről, ami a mezőgazdaság és a környezet közötti kapcsolat meggyengüléséhez vezethet. 5.5. Adminisztratív terhek Mindegyik forgatókönyv esetében elmondható, hogy a lehetséges kedvezményezettek számának megnövekedése a tájékoztatási és promóciós programok kiválasztásával kapcsolatos munka mennyiségének növekedését vonja maga után. A technikai segítségnyújtás megvalósítása és a kezdeményezések kidolgozása tovább gyarapítja a Bizottságra háruló közvetlen irányítási feladatokat. A kiválasztási eljárás javítása ugyanakkor megtakarításokat eredményez a jelenlegi adminisztratív terhekhez képest. A fentieken túlmenően a „célzott” és a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv esetében a rendszer nagyobb vonzereje és a promóciós politika eredményeinek felhasználása mind a tagállami hatóságok, mind a bizottsági szolgálatok számára a munkaterhek növekedését idézhetné elő. A Bizottságnak emellett várhatóan a központilag irányított intézkedések számának jelentős növekedésével is meg kellene birkóznia, különösen a több országra kiterjedő programok kapcsán. Jelenleg folyik annak vizsgálata, hogy a szóban forgó feladatok egy részét át lehetne-e ruházni valamely végrehajtó ügynökségre. Végezetül a több országra kiterjedő programoknak a „célzott” és a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv szerinti javított irányítása a jelenlegi helyzethez képest jelentős mértékben csökkentené a szakmai szervezetek adminisztratív terheit. 5.6. Nemzetközi dimenzió Az európai uniós promóciós politika az EU-ban és harmadik országokban egyaránt javítja az uniós mezőgazdasági termékekről alkotott képet, és felhívja a figyelmet e termékek minőségére. Összhangban áll a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében létrejött mezőgazdasági megállapodással, és összeegyeztethető a WTO-szabályokkal. A különböző forgatókönyvekben szereplő rendelkezések egyike sem érinti a promóciós intézkedéseknek az európai uniós mezőgazdasági kiadásokról a WTO számára továbbított értesítésekben alkalmazandó besorolását. 5.7. Az egyszerűsítés lehetőségének értékelése A különböző forgatókönyvek mindegyike szorgalmazza a politika irányításának egyszerűbbé tételét; e tekintetben a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv megy el a legmesszebb. Egylépcsős, évente egyszer lebonyolított kiválasztást irányoz elő (ez valamennyi forgatókönyvben közös elem), továbbá a több országra kiterjedő programok egyszerűsített irányítását, amely annak köszönhetően valósítható meg, hogy a szervezetek közvetlenül a Bizottsággal állnak kapcsolatban (ez a „célzott” forgatókönyv szerint is így lenne). Tekintve, hogy ez a forgatókönyv kizárólag a harmadik országokra összpontosít, megakadályozná olyan, a rendszer értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatos potenciális nehézségek felmerülését, amelyek egyébként jelentkezhetnének, ha különböző szabályok lennének érvényben a belső piac, illetve a harmadik országok vonatkozásában. 6. A forgatókönyvek összehasonlítása a célkitűzések és a hatások szempontjából Mindhárom forgatókönyvnek célja az európai uniós mezőgazdasági ágazat versenyképesebbé tétele. E cél eléréséhez elengedhetetlen az uniós mezőgazdasági termékek minőségével kapcsolatos ismeretek bővítése. Az egyes forgatókönyvek várt gazdasági, társadalmi és környezeti hatásait az alábbi táblázat foglalja össze. || || A „javított status quo” forgatókönyve || A „célzott” forgatókönyv || A „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv Gazdasági || A mezőgazdasági ágazat versenyképessége || + || +++ || ++ Kkv-k || + || ++ || +++ Európai uniós fogyasztók || 0 || ++ || -- Régiók || + || +++ || ++ A belső piac működése || 0 || ++ || + Társadalmi || Foglalkoztatás || + || ++ || ++ Kultúra, örökség || + || +++ || ++ Az európai uniós fogyasztók jólléte || 0 || + || - Környezeti || Fenntartható termelés || 0 || ++ || + Egyszerűsítés || + || ++ || +++ Az irányításnak a „javított status quo” forgatókönyve alapján megvalósuló javulása várhatóan minden területen csekély, de észrevehető hatást fejtene ki. A jelenlegi tendencia folytatódása mellett továbbra is értékes eredmények várhatók az egyes egyedi programoktól. Az átfogó megközelítés hiánya azonban idővel aláássa az egész politika koherenciáját, és azzal a kockázattal jár, hogy elszalasztunk konkrét ágazatok vagy piacok tekintetében megnyíló lehetőségeket, főleg harmadik országokban. A technikai segítségnyújtásra irányuló új intézkedés előmozdíthatná a kapcsolatépítést a kedvezményezettek között, és segíthetné őket abban, hogy partnereket találjanak több országra kiterjedő programok végrehajtásához. Ez a forgatókönyv ugyanakkor nem foglalkozik egyes olyan irányítási kérdésekkel, amelyek több országra kiterjedő programok kapcsán merülnek fel, mely programok továbbra is a Bizottság és a tagállamok közötti megosztott irányítás alatt maradnának. A lehetőségek skálájának másik végén a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv áll, amely erőteljesebb, kereskedelmi megközelítést alkalmaz azáltal, hogy a promóciós intézkedéseket harmadik országbeli piacokra korlátozza, és nagyobb szerepet szán a magánmárkaneveknek és a származásnak. Ez a forgatókönyv jelentős gazdasági hatásokat fejtene ki, különösen azon kkv-k esetében, amelyek számára engedélyezett saját márkaneveik használata a promóciós intézkedések keretében. Nem elégíti ki azonban az európai uniós fogyasztók tájékoztatás iránti igényét. Az a körülmény, hogy a belső piacon nem kerülne sor promóciós intézkedés végrehajtására, végül kihatna az uniós fogyasztók vásárlási szokásaira. A „célzott” forgatókönyv a belső és a külső piacok igényeit egyaránt figyelembe veszi. Az átfogó mezőgazdasági promóciós stratégia hatékony lenne, és mind a harmadik országokban nyíló gazdasági lehetőségekre, mind a belső piacon felmerülő, tájékoztatás iránti igényekre kiterjedne. Az általános promóció nem elsősorban az agrárvállalkozások számára járna gazdasági előnyökkel. E tényt azonban részben ellensúlyozná az, hogy az e forgatókönyv értelmében a fogyasztók számára összeállítandó reklámanyagok láthatóságot biztosítanának konkrét magánmárkaneveknek és a termékek származásának. A „célzott” és a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv növelné a több országra kiterjedő, az Európai Unió számára magas hozzáadott értéket teremtő programok számát. Az elemzés ugyanakkor rávilágít arra, hogy ez — bizonyos mértékben — az adminisztratív terhek növekedését is maga után vonná. Ami a költségvetést illeti, az új politika pénzügyi forrásai a 2014–2020-as időszakra szóló új többéves pénzügyi kereten belül kerülnek megállapításra. Az ilyen források rendelkezésre állásának sérelme nélkül, az EU költségvetését terhelő ráfordítási szükségletek a „célzott” forgatókönyv esetében a legnagyobbak. Ez egyrészt abból az óhajból következik, hogy a harmadik országbeli piacokon folytatandó tevékenységek kidolgozása továbbra is ambiciózus célkitűzések mentén történjék, másrészt a több országra kiterjedő programok körének jelentős kibővüléséből. A „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv költségvetése fele akkora lenne, mint a „célzott” forgatókönyvé, abból a feltételezésből kiindulva, hogy az utóbbi esetében a kiadások egyenlően oszlanának meg a belső piac és a harmadik országbeli piacok között. Noha a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv kevésbé költséges, a két forgatókönyv egyenértékű a költséghatékonyság szempontjából. Egyértelmű, hogy a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv nem jelentene az európai uniós fogyasztók elvárásainak megfelelő megoldást; másrészről a „célzott” forgatókönyv révén gyarapodnának az uniós mezőgazdasági termékek minőségével kapcsolatos ismeretek a belső piacon, ami növelné a keresletet, és előmozdítaná a fenntartható termelést. A „célzott” forgatókönyv – az európai uniós mezőgazdasági termékek minőségének megfelelőbb promóciója és a fogyasztói ismeretek EU-szerte történő gyarapítása, a több országra kiterjedő programok irányításával kapcsolatos fontos, határokon átnyúló problémák kezelése, valamint a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének fokozása révén – lehetővé tenné a lehető legnagyobb uniós hozzáadott érték elérését. Az alábbi táblázat alapján értékelhető, hogy a három vizsgált forgatókönyv mennyire alkalmas a reform konkrét célkitűzéseinek megvalósítására: || A „javított status quo” forgatókönyve || A „célzott” forgatókönyv || A „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv Az európai uniós mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó ismeretek || ++ || +++ || + A piacok továbbfejlesztése és új piacok megnyitása a belső piacon és harmadik országokban || + || +++ || ++ Eredményesség és hatékonyság || + || ++ || ++ Uniós hozzáadott érték || + || +++ || ++ A „javított status quo” forgatókönyve esetében úgy tűnik, hogy nem kapnak elég hangsúlyt az Európai Unió számára magas hozzáadott értéket teremtő tevékenységek, míg a „kizárólag a harmadik országokra vonatkozó” forgatókönyv túl kockázatosnak látszik, tekintettel a mezőgazdasági termékekre vonatkozó ismereteknek az Európai Unióban tapasztalható alacsony szintjére. A „célzott” forgatókönyv biztosítja a megfelelő egyensúlyt: a mezőgazdasági promóciós politikát fokozatosan olyan politikává alakítaná, amely célirányosabban igazodik a mezőgazdasági ágazat és a piacok igényeihez, miközben a mezőgazdasági termékek szélesebb skálája tekintetében gyarapítja a fogyasztói ismereteket. A „célzott” forgatókönyv lehetővé fogja tenni a mezőgazdasági ágazat számára, hogy megfelelőbben reagáljon a versenyképessége tekintetében jelentkező nyomásokra, és a harmadik országokban végrehajtott célzott intézkedéseknek köszönhetően jobban helyt tudjon állni a más országokkal folytatott kiélezett versenyben. Az uniós termékek minőségével kapcsolatos ismeretek hiányának orvoslására egy átfogó stratégián keresztül kerül sor, amely javítja a belső piacon folytatott tájékoztatási tevékenységek színvonalát, ideértve a piaci trendek szoros figyelemmel kísérését is. Végül, de nem utolsó sorban, ez a forgatókönyv a belső és a külső piacok vonatkozásában egyaránt foglalkozik az uniós agrárgazdaságra nehezedő megnövekedett költségnyomás problémájával, és elő fogja segíteni az uniós mezőgazdasági termelés, környezet és vidéki élet sokszínűségének megőrzését.[6] 7. Nyomon követés és értékelés Jelenleg minden egyes tájékoztatási és promóciós program hatásairól szisztematikus értékelés készül az ajánlattevő szervezet által megállapított és a Bizottság szolgálatai által a program jóváhagyásakor értékelt mutatók és célkitűzések alapján. Átfogó stratégia hiányában azonban nehéz a promóciós politika magasabb szintjén összesíteni ezen értékelések eredményeit. A jövőben fontos feladat lesz a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos európai uniós promóciós politika nyomon követésének és értékelésének megerősítése. A jövőbeli nyomonkövetési és értékelési rendszernek továbbá jobban kell tükröznie a megerősített stratégiai megközelítést. Ezért a programok kiválasztására irányuló eljárás során történő értékelés megkönnyítése céljából célkitűzéseken és prioritásokon alapuló közös mutatókat kell alkalmazni. A mezőgazdasági promóciós politikára vonatkozó nyomonkövetési és értékelési rendszernek kapcsolódnia kell a KAP-nak a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló reformjavaslat szerinti közös nyomonkövetési és értékelési keretéhez[7]. Ezért a következő mutatók alkalmazása javasolt: – az általános célkitűzéshez kapcsolódó hatásmutatók · mezőgazdasági áruforgalmi egyenleg · mezőgazdasági tényezőjövedelem – konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó eredménymutatók · európai uniós mezőgazdasági kivitelek · a minőséggel kapcsolatos európai uniós rendszerek keretében folyó termelés értéke · az európai uniós mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó ismeretek szintje – a promóciós politika különböző intézkedéseihez kapcsolódó teljesítési mutatók · a programok száma a belső piacon és a harmadik országbeli piacokon · az új kedvezményezettek száma · a több országra kiterjedő programok száma. [1] Lásd a közös agrárpolitika jövőjét 2020-ig felvázoló hatásvizsgálatot (SEC(2011) 1154 végleges/2). [2] COM(2011) 436 végleges. [3] Közlemény a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására (COM(2012) 148). [4] Lásd többek között azt a 2012. áprilisi kezdeményezést, amelynek eredményekét az USA-ban megalakult egy új egyesület: a CCFN — Consortium for Common Food Names —, amely a szokásos élelmiszernevek használatára való jog megőrzését célzó nemzetközi kezdeményezés. [5] OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés; OFJ – oltalom alatt álló földrajzi jelzés. [6] Lásd a Scenar 2020 című tanulmányt, amely bemutatja, hogy milyen negatív hatásai lennének egy, a KAP hiányát feltételező forgatókönyvnek: http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2006/scenar2020/final_report/scenar2020final.pdf. [7] Lásd a COM(2011) 628 végleges/2 jelzetű rendeletjavaslat 110. cikkét.