HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2.4.2009 
SEC(2009) 424 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Kísérő dokumentum a következ őhöz:  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
„Új partnerség az egyetemek modernizálásért : az egyetemek és a vállalkozások közötti 
párbeszéd európai fóruma” 
 
A hatásvizsgálat összefoglalása  
 
 
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
„ÚJ PARTNERSÉG AZ EGYETEMEK MODERNIZÁLÁSÉRT: AZ EGYETEMEK 
ÉS A VÁLLALKOZÁSOK KÖZÖTTI PÁRBESZÉD EURÓPAI FÓRUMA” 
– A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
Ez a hatásvizsgálat az „Új partnerség az egyetemek modernizálásért: az egyetemek és a 
vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma” cím ű bizottsági közlemény kísér ő 
dokumentuma. Az Oktatási Tanács az egyeteme knek Európa globális tudásalapú gazdaságban 
való versenyképességét célzó mode rnizálásáról szóló ál lásfoglalásában felhívja a Bizottságot, 
hogy a modernizációs program tekintetében tá mogassa a tagállamokat, többek között az 
egyetemek és az ipar / a magánszekto r közötti partnerségek ösztönzésével. 
Az oktatást és a szakképzést kezdett ől kulcsfontosságú tényez őként ismerték el a lisszaboni 
stratégia általános célkit űzéseinek elérésében. Ebben az ös szefüggésben különösen fontos a 
tudásháromszög, mint a tudásala pú gazdaság fenntartható fejl ődésének egyik f ő hajtóereje. A 
tudásháromszög teljes kör ű működtetéséhez Európának fokoznia kell er őfeszítéseit1. Az 
egyetemeknek ebben a tekint etben kulcsszerepet kell já tszaniuk, és új együttm űködési 
formákat kell kialakítani és megvalósítani az egyetemek és kutatóintézetek, illetve a vállalkozások világa között, hogy ki lehe ssen alakítani az okt atás–kutatás–innováció 
„ökoszisztémákat”. 
„Az egyetemek korszer űsítési programjának megvalósítása : oktatás, kutatás és innováció” 
című bizottsági közlemény
2 rávilágított arra, hogy az egyetemeknek kulcsszerepet kell 
játszaniuk Európa jöv őjében, illetve a tudásalapú gaz daságba és társadalomba való 
sikeres átmenetben. Kiemelte, mekkora szükség van az ágazat gyökeres 
szerkezetátalakítására és modernizálására , ha Európa nem akar kuda rcot vallani a globális 
oktatási, kutatási és innovációs versenyben. A közlemény azt javasolja, hogy az üzleti világ 
három területen járuljon hozzá a fentiekhez: 
– Kormányzás: az egyetemek világába be le hetne vinni üzleti menedzsmentmodelleket; 
– Finanszírozás: a vállalkozásoknak potenciális szerepe lehet az egyetemi tevékenységek 
finanszírozásában az oktatás és a kut atás területén e gyaránt; továbbá 
– Tantervek: a hallgatóknak olyan típusú oktat ásban kell részesülniük, amely felkészíti őket 
a munka leend ő világára. A vállalkozás ok segíthetnek ennek me ghatározásában, továbbá 
kínálhatnak olyan kihelyezéseket, amelyek segítik a hallgatókat a tanulmányokéból a 
munka világába történ ő átmenetben. Ezen túlmen ően a vállalkozásokat is ösztönözni 
kellene arra, hogy személyzetüket dolgozó évei k során további tanulmányok és ismereteik 
naprakésszé tétele érdekében elengedjék. 
A felülvizsgált lisszaboni stratégia hangsúlyozza a partneri alapú megközelítést: a lisszaboni 
menetrendet nemzeti, regionális és helyi szinte n az EU összes érdekelt  felének sajátjának kell 
éreznie. Európa jöv őjének építéséhez mindannyiuknak hozzá kellene járulniuk. A partnerség 
                                                 
1 COM(2008) 865 végleges: „Az európai oktatási és képzési együttm űködés aktualizált keretstratégiája”. 
2 COM(2006) 208 végleges: „Az egyetemek korszer űsítési programjának megvalósítása: oktatás, kutatás 
és innováció”. 
HU 3   HU legfontosabb elemei az er őforrások mozgósítása és a közös er őfeszítés. Az egyetemek, a 
kutató szervezetek és a válla latok nélkülözhetetlen szerepl ők ebben a partnerségben.  
A Bizottság 2008 februárjában szervezte meg az els ő egyetem–üzleti világ fórumot, amelyet 
az év hátralév ő részében három tematikus szeminár ium követett. Ez azt mutatta, hogy az 
érdekelt felek nagyra becsülik a párbeszéd et. A viták nem a „HA együtt kellene m űködni” 
kérdéskörére összpontosultak, hanem inkább arra, „HOGYAN szervezzük meg az együttműködést”, hogy az minden érdekelt számára el őnyös legyen. A résztvev ők a 
vállalkozói és az oktatá si oldalról egyaránt üdvözölték a témákról szóló párbeszéd és a már 
megszerzett tapasztalatokra építés lehet őségét. Az egyetemek és vállalkozások fóruma er ős 
támogatást kapott európai szin ten ahhoz, hogy a párbeszéd fórumaként és a partnerségek 
mozgósítójaként m űködjék, illetve el őmozdítsa a vállalkozások és egyetemek kölcsönösen 
előnyös együttm űködésével kapcsolatos bevált gyakorlatok összegy űjtését, megosztását, 
cseréjét és terjesztését. Ez a közlemény az egyetemek és vállalkozások fórumának formalizálására és a következ ő évek során bekövetkez ő strukturálására tesz javaslatot; 
politikai következte téseket von le az eddi g lezajlott párbeszédb ől, és a munka következ ő 
szakaszában megtárgyalandó ügyeket vázol fel. 
Az egyetemek és vállalkozások fórumának számos kérdéssel kellene foglalkoznia a 2006-os 
közleményben meghatározottak széles skálájáról, mégpedig:  
– a tantervfejlesztés támogatása a végzettek j obb foglalkoztathatóságának  biztosítása végett; 
– azon képességek meghatározásának támogatása, amelyeket elvárnak a végzettekt ől, amikor 
belépnek a munkaer őpiacra; 
– a vállalkozói mentalitás kialakításának támogatása a végzettek, oktatók és kutatók körében; 
– megfelelő egyetemi kormányzási struktúrák kialakításának támogatása; 
– a felsőoktatás fejlesztésének támogatása az egész életen át tartó tanul ás terén, pontosabban 
az egyetemek és a vállalatok közötti együttm űködés a (tovább)képzési programok 
meghatározásában és megvalósításában; 
– az interdiszciplinaritás és a transzdiszciplin aritás támogatása a kutatási és képzési 
programokban; 
– a tudás cseréjének, megosztásának és gyara podásának támogatása az egyetemek, kutató 
szervezetek és vállalatok (h allgatók, kutatók, oktatók, fels őoktatási intézmények más 
személyzete, vállalati személyzet ) közötti fokozott mobilitás révén. 
Ez a hatásvizsgálat ebb ől az átfogó programból két célkit űzésre vonatkozóan mérlegel 
potenciális hatásokat: az egyik az, hogy túlság osan sok végzett hallgató nem rendelkezik a 
tudás, képességek és kompetenciák munkaer őpiacon megfelel ő keverékével, a másik pedig 
Európa nem kielégít ő innovációs kapacitása. 
Az EU szintjén négy f ő választási lehet őség van: nincs további cs elekvés (alapforgatókönyv), 
konkrét fellépések a meglév ő eszközök felhasználásáv al, összpontosított EU-szint ű fellépés, 
amely egy közösségi szint ű stratégiai dokumentum kiadását és egy európai szint ű platform 
létrehozását tartalmazza az érdekelt felek közötti strukturált párbeszéd érdekében, a tagállamokra irányuló összpontosított fellépés. 
HU 4   HU Környezeti hatás egyik lehet őség esetében sem várh ató. A különféle lehet őségeknek nincs 
költségvetési kihatásuk: valamennyi fellépést meg lehetne valósítani a jelenlegi pénzügyi 
forrásokkal. 
A megfigyelések szerint a sike res egyetemi-vállalati együttm űködésnek pozitívak a gazdasági 
és társadalmi hatásai. Nehéz azonban azt felm érni, mekkorák lennének a javasolt választási 
lehetőségek közvetlen gazdasági és társadalmi ha tásai a tagállamokban. Európai szinten nincs 
mód előírni sem azt, hogy a tagáll amok cselekedjenek, sem azt, hogy hogyan cselekedjenek. 
Az EU a tagállamoknak csupán támogató in tézkedéseket javasolhat. Rámutathat, hogy 
sürgősen cselekedni kell, megtalálhatja és bemutathatja a f őbb kérdésköröket és lehetséges 
megoldásokat, vita- és csereplatformot nyú jthat az érdekelt fele knek, illetve elérhet ővé teheti 
a számos forrásból származó be vált gyakorlatok példáit. A meglév ő kezdeményezések és 
programok közötti szinergiákat is  javíthatjuk európai szinten. 
A legtöbb el őnnyel a 3. választási lehet őség kecsegtet: az összpontosított EU-szint ű fellépés, 
amely egy közösségi stratégiai dokument um kiadását és egy európai szint ű platform 
létrehozását tartalmazza az érdekelt felek közötti strukturált párbeszédhez. 
A monitoring és az értékelés tö rténhetne egyrészt az európai oktatási és szakképzési 
együttműködés aktualizált keretstratégiája alapján, másrészt pedig a „terepen” megvalósult 
előrehaladás értékeléséhez végz ett konkrét felmérésekkel.