HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 9.11.2005 
COM(2005) 561 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
A 2005-ös b ővítésről szóló stratégiai dokumentum 
  
{SEC(2005) 1433 } {SEC(2005) 1421 } {SEC(2005) 1422 } {SEC(2005) 1423 } {SEC(2005) 1424 } {SEC(2005) 1426 } {SEC(2005) 1428 }
 
HU 2   HU 1. A Z EU BŐVÍTÉSI POLITIKÁJA  
A bővítés az Európai Unió egyik leghatékonyabb politikai eszköze. Az EU vonzó 
perspektívája arra indította a közép- és kelet-európai országoka t, hogy a kommunista 
rendszerről áttérjenek a modern, jól m űködő demokráciára. A közelmúltban az Unió b ővítése 
nyomán gyökeres reformok indultak útnak Tör ökországban, Horvátországban és a Nyugat-
Balkán térségében. Minden európai polgárna k érdeke, hogy olyan országok szomszédságában 
éljen, amelyekben szilárd lába kon álló demokrácia, és virágz ó piacgazdaság van. Az Európai 
Unió számára létfontosságú kérdés, hogy egy olyan körültekint ően irányított b ővítési 
folyamatot biztosítson, amelynek során a béke, a stabilitás, a jólét, a demokrácia, az emberi 
jogok és a jogállamiság egés z Európában teret hódít. 
A megosztottság és a konfliktusok évtizedei ut án az EU most békés eszközökkel munkálkodik 
egy egyesült Európa létreho zásán. 2004-ben tíz új  tagállam csatlakozott az Unióhoz, és 2005 
áprilisában az EU csatlakozási szerz ődést írt alá Bulgáriával és Romániával. 2005 
októberében az Unió csatlakozási tárgyalásokat kezdett Törökországgal és Horvátországgal, 
Szerbia és Montenegróval pedig megkezdte a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló 
tárgyalásokat. A fenti események mindegyikét igazolta az a haladás, amelyet az érintett 
országok a vonatkozó feltételek te ljesítése terén mutattak fel. 
A nyugat-balkáni térség különösen nagy kihí vást jelent az EU számára. A b ővítési politikának 
be kell bizonyítania, hogy ingatag államokból és megosztott társadalma kból álló régiókban is 
képes véghezvinni az átalakulást. Az EU-ba való esetleges integrációt kilátásba helyez ő 
hiteles politika lé tfontosságú ahhoz, hogy az ezekben az országokban megindult reformok ne 
fussanak vakvágányra. Ugyanakkor az is tisztán látható, hogy ezek az országok csak akkor 
csatlakozhatnak az EU-hoz, ha a kritér iumokat maradéktalanul teljesítették. 
A bővítési politikát az Eur ópai Unióról szóló szerz ődés 49. cikke határozza meg, amely 
szerint bármely olyan eu rópai állam kérheti felvételét az Un ióba, amely tiszteletben tartja az 
Európai Unió alapvet ő demokratikus elveit1. Az EU a tagságot politikai és gazdasági 
feltételekhez köti, és megállapított néhány, az  EU jogszabályainak és szakpolitikáinak 
végrehajtását és érvényesítését célzó admini sztratív kapacitással és a tagsággal járó 
kötelezettségekkel kapc solatos kritériumot is2. A Bizottság b ővítéssel kapcsolatos 
megközelítésének három alapelve a konszolidáci ó, a feltételrendszer és a kommunikáció. 
Az EU bővítéssel kapcsolatos köt elezettségvállalásainak egységesítése 
A bővítés mindig is fontos szerepet töltött be az európai tervben. Az EU nem háríthatja el 
saját kontinensén és azon kívül a biztonság, a stabilitás és a jó lét megteremtésére vonatkozó 
felelősségét. A jelenlegi b ővítési menetrend – az EU állam- és kormányf őinek döntése 
értelmében– a balkáni té rséget és Törökországot érinti. E zen országok által az elmúlt években 
megvalósított számottev ő haladás mozgatórugója az európai perspektíva volt, a 
reformfolyamat azonban még mindig nagyon töré keny. Olyan fontos feladatok várnak még 
megoldásra, mint Koszovó jogá llásának rendezése, amelyben az EU központi szerepet vállalt. 
                                                 
1 Az Európai Unióról szóló szerz ődés 49. és 6. cikkei. 
2 Amint azt az 1993-as koppenhágai és az 1995-ös madridi Európai Taná cs következtetései tartalmazzák. 
 
HU 3   HU A Bizottság meggy őződése, hogy a nagy körültekintéssel irá nyított csatlakozási folyamat az 
európai terv hasznára válik. Egy jól m űködő Európai Unió egyaránt ér deke az EU jelenlegi és 
jövőbeni tagjainak. Az új tagok be fogadásának képessége és eme llett az európai integráció 
lendületének fenntartása olyan fontos kérdés, am ely az Unió és a tagjel ölt országok általános 
érdekének egyaránt megfelel3. 
Országok nagyobb csoportját egyidej űleg érintő további b ővítés nem szerepel a tervek között. 
A Törökországgal folytatott csa tlakozási tárgyalá sok sorozata id őigényes folyamat. A nyugat-
balkáni térségben található kise bb országok más és más állomásnál tartanak az Európai 
Unióhoz vezet ő úton. Az új tagok zökken őmentes felvételének érdekében a további b ővítések 
ütemét az diktálja majd, hogy az egyes országok milyen teljesítményt tudnak felmutatni a 
szigorú el őírások teljesítése terén. 
A bővítés ütemének az EU befogadóképessé gét is figyelembe kell vennie. A b ővítés célja a 
közös elveken, politikákon és intézményeken ala puló projektben való részvétel. Az Uniónak 
be kell bizonyítania: továbbra is képes arra, hogy intézményein belül egy méltányos 
egyensúly szerint járjon el és hozzon döntések et, hogy betartsa a költségvetési korlátokat, 
illetve végrehajtsa a jól m űködő közös politikákat, és megvalósítsa azok célkit űzéseit. 
Közel három évtized óta az EU mindi g sikerrel oldotta meg még a legkülönböz őbb országok 
befogadását is. Szakpolitikáinak és intézményeinek feljesztésével az Unió sikerrel alkalmazkodott az olyan új körülményekhez, mint a diktatúrák bukása, a kommunizmus 
összeomlása és a globalizáció térhódítása. E folyamat sikerében nagy szerepe volt a bővítésnek. 
Igazságos és szigorú feltételrendszer alkalmazása  
Az EU-nak továbbra is szigor úan számon kell kérnie krité riumainak teljesítését, és 
igazságosan meg kell jutalmaznia a megvalósíto tt haladást. A tagságért folyamodó országok a 
folyamat egyik fázisából a következ őbe csak az adott fázis feltételeinek teljesítését követ ően 
léphetnek. Emellett a Bizottság kész arra, hogy – amennyiben az EU alapelveinek súlyos és 
folyamatos megsértésével találkozik, vagy egy ország bármely fázisban nem teljesíti az 
alapvető követelményeket – a folyamat felfüggesztésé t ajánlja. E követelmények közé tartozik 
a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntet őtörvényszékkel (ICTY) való 
együttműködés biztosítása. 
Az EU továbbra is fenntartja azon elvárá sát, hogy a tagságért folyamodó országoknak 
csatlakozásuk el őtt valamennyi követelményt teljesíteniük kell. A megfelel ő végrehajtás és 
érvényesítés érdekében a Bizottság segíts éget nyújt az országoknak, és felügyeli azok 
haladását. 
A reformokat ösztönz ő feltételrendszer hatékonysága a ba lkáni térségben és Törökországban 
egyaránt attól függ, hogy sikerül-e meg őrizni ezen országok Európa i Unióba való esetleges 
integrálódásának hiteles politikai kilátását.  A tagságért folyamodó országok akkor tudják 
életben tartani a közvélemény támogatását a ha tározott és gyakran nagy áldozatokkal járó 
reformokkal kapcsolatban, ha az EU támogatja őket, együtt dolgozik velük, és megtartja 
ígéreteit. 
                                                
 
3 Amint azt az 1993. júniusi koppenhágai Európai Tanács megállapította. 
 
HU 4   HU Az Unióval fenntartott ka pcsolatok terén a következ ő lépés megtételéhez az országok 
ösztönzést kapnak az átalakuláshoz, és  ahhoz, hogy elfogadják az Unió el őírásait és értékeit. 
Már maga a tagság felé vezet ő út is értéket hordoz, még akkor is, ha a csatlakozásra csak évek 
múltán kerül sor. Ez az út gyakran neh éz, ezért az EU számára rendkívül fontos, hogy a 
folyamat teljes ideje alatt aktív legyen,és meg őrizze elkötelezettségét annak kimenetele iránt. 
E dokumentum az alábbiakban felvázolja az eur ópai perspektíva megvalósításáról szóló, a 
nyugat-balkáni országok számára készült útitervet, megállapítja annak fázisait, és az egyes 
fázisokhoz tartozó feltételeket is. 
A bővítési politika ismertetése  
A bővítési politika életben tartás ához a közvélemény széles kör ű támogatása szükséges. A 
Bizottság tisztában van azzal, hogy általá ban véve az európai integráció, közelebbr ől pedig a 
bővítés aggállyal tölti el az Unió polgárait. Az EU-nak eredményesebben kell ismertetnie a 
csatlakozási folyamat célkit űzéseit és kihívásait, valamint az érintett országokkal szembeni 
eljárásmódot. A globalizáció-jelentette  kihívások és az Európa jöv őjéről folytatott vita által a 
közvéleményben keltett aggodalmak közepette ez  különösen fontos. Az Uniónak közvetlenül 
kell megadnia a választ a polgáraiban felmerül ő aggályokra. Különösen egy olyan világos 
stratégiát kell felvázolnia a majdani b ővítésekkel kapcsolatban, amel ynek alapjául tárgyilagos 
feltételek és valóságh ű kötelezettségvállalások szolgálnak. A korábbi b ővítések 
eredményesebb ismertetése létfontosságú a majdan i csatlakozások támogatása szempontjából. 
A legutóbbi b ővítés páratlan sikerrel zárult. 2004. május 1. el őtt sokan azt jósolták, hogy az 
Európai Unió történetének legnagyobb b ővítése olyan súlyos problémákat vet fel, mint az 
intézményi zsákutca és a szakadatlan hullámokban érkez ő migráns munkavállalók. Valójában 
a kiigazítások korlátozottnak és kezelhet őnek bizonyultak. A huszonöt tagállam teljeskör űen 
részt vesz az intézmények munkájában. A s zármazási országuktól távol dolgozó uniós 
polgárok pedig jelent ősen hozzájárultak a munkaer ő-piacaikat megnyitó tagállamok gazdasági 
növekedéséhez. 
Eközben az új tagállamoknak köszönhet ő gazdasági lendület folytán az EU egész területén 
sikerült fenntartani a foglalkoztatottságot, és  új munkahelyeket teremteni. Az egyre 
intenzívebbé váló kereskedelem és a fokozódó beruházások az egységes piacnak is lendületet 
adtak. Az európai el őírások alkalmazása az új tagállamokb an – például a környezetvédelem 
terén – valamennyi európai polgár hasznára válik. 
Ezt a sikert azonban nem sikerült kell ő hatékonysággal kommuni kálni. Ezért egy 
összehangolt, közös válaszra van szükség. A tagállamok felel ősséggel tartoznak az általuk 
egyhangúlag jóváhagyott szakpol itikák indoklásáért és megvé déséért. A Bizottság a 
tagállamok e törekvését azzal egészíti ki, hogy b ővítési politikáját a legváltozatosabb 
eszközökkel kommunikálja, és olyan bizony ítékokat tár fel, amelyek rácáfolnak a 
tévképzetekre. A Bizottság párbeszédet kívá n kezdeményezni a politikát, a médiát, a 
tudományos köröket, az üzleti világot és a szociális partnereket képvisel ő legfontosabb 
szereplőkkel annak érdekében, hogy el ősegítse a múltbeli és a jöv őben megvalósuló 
bővítésekről szóló, információban gazdagabb eszmecsere kialakulását. A Bizottság 
kommunikációs stratégiájának központi része a civil társadalommal folytatott párbeszéd, 
amelynek célja, hogy szorosabbra f űzze az EU és a tagj elölt országok civil társadalmai közötti 
 
HU 5   HU kötelékeket annak érdekében, hogy javítsa a kölcsönös megértést,  a kérdések kezelését, és 
ösztönözze a magas színvonalú eszmecserét.4 
*** 
E dokumentum az els ő részben Horvátországgal és Törökor szággal (tagjelölt  országok), majd 
a nyugat-balkáni térség potenci ális tagjelölt országaival5 foglalkozik. Az egyes országok által 
elért haladásról szóló rész letes jelentést e dokumentum tartalmazza. A Macedónia Volt 
Jugoszláv Köztársaságról szóló elemzést az  ugyancsak november 9-én közzétett, Macedónia 
Volt Jugoszláv Köztársaság felvételi kérelm ével kapcsolatos vélemény tartalmazza. 
2. T ÖRÖKORSZÁG ÉS HORVÁTORSZÁG  
2.1. A Törökország által elért haladás 
Törökországban jelenleg is zajl ik a politikai átmenet, és az ország továbbra is megfelel ően 
eleget tesz a koppenhágai politik ai kritériumoknak. Mára jelent ős jogalkotási reformok léptek 
hatályba, amelyek a jogi – és különösen az ig azságszolgáltatási – rendszer szerkezetében 
okoznak változásokat. Ugyanakkor  a változások üteme 2005-ben lelassult, és a reformok 
végrehajtása továbbra is kiegyenlítetlen. Noha csökkennek az emberi jogokkal való 
visszaélések, nem sz űnnek meg teljesen, és egyszerre van sürg ős szükség a már hatályban 
levő jogszabályok végrehajtására, és  – bizonyos területek eset ében – további jogalkotási 
kezdeményezés megtételére. További jelent ős erőfeszítésekre van szükség az alapvet ő 
szabadságok és emberi jogok tekintetéb en, különösen a szólásszabadság, a n ők jogai, a 
vallásszabadság, a szakszervezeti  jogok, a kulturális j ogok, valamint a kín zás és bántalmazás 
elleni küzdelem további fokozása terén. Mi ndenekfelett, Törökorsz ágnak jobban kellene 
integrálnia a reformfolyamatot a hatóságok tevékenységébe. Törökországnak a további 
politikai reformok érdekében tett kötele zettségvállalását immár k ézzelfoghatóbb eredmények 
formájában kell bizonyítania – a török polgárok javára, tekintet nélkül azok származására. 
Gazdasági téren elért jelent ős haladása folytán Törökország mára már m űködő 
piacgazdaságnak tekinthet ő, mindaddig, amíg fenntartja a közelmúltban megvalósult 
stabilizációját és meg őrzi a reformok eredményeit. Az Unión belül Törökországnak – 
amennyiben szilárdan fenntartja stabili zációs politikáját, és további dönt ő lépéseket tesz a 
strukturális reformok irányába – középtávon meg kell birkóznia verseny diktálta nyomással és 
a piaci erőkkel. 
Az EU jogrendjének (közössé gi vívmányok) elfogadása és  végrehajtása tekintetében 
Törökországban – a számos területen tapasztalható el őrelépés ellenére – az összehangolás a 
legtöbb területen még mindig kezdeti szakaszb an van. Minden területe n további munkára van 
szükség, az új jogszabályoknak nem szabad eltérniük az acquis -tól, és véget kell vetni a nem 
török szolgáltatásnyújtókkal va gy termékekkel szembeni me gkülönböztetésnek, vagy az EU 
tagállamokkal szembeni eltér ő bánásmódnak. A vámunió okán te tt kötelezettsé gvállalásokat 
tiszteletben kell tartani.  Az adminisztratív és igazságügy i kapacitást az uniós szabályok 
végrehajtása érdekében fokozni kell, amint e szabályokat az ország bevezeti. 
                                                 
4 Lásd: A Bizottság közleménye az EU és a tagjel ölt országok között a civil társadalomról szóló 
párbeszédr ől (COM(2005) 290). 
5 A Bizottság 2005. október 25-én tett jelentést a Bulgária és Románia által elért haladás nyomon 
követésér ől (lásd a COM (2005) 534 bizottsági közleményt). 
 
HU 6   HU 2.2. A Horvátország által elért haladás 
A tagság feltételeként támasztott politikai követe lmények teljesítése terén Horvátország nem 
szembesült jelent ősebb nehézségekkel. Az ország a legtöbb  területen haladást ért el, de az 
igazságszolgáltatási rendszer reformja  – beleértve a tárgyilagos háborús b űnvádi eljárásokat –, 
a korrupció leküzdése, a kisebbs égek helyzetének javítása és  a menekültek visszatérésének 
megkönnyítése további jelent ős erőfeszítéseket kíván. A regionális együttm űködés terén 
számottev ő előrelépés történt, a szomszédos orszá gokkal ápolt kétoldalú kapcsolatok és a 
regionális kezdeményezések terén egyaránt. A volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljeskör ű együttműködés hiánya miatt az EU nem tudta 
megkezdeni a 2005 márciusára te rvezett csatlakozási tárgyalás okat; de a mára megvalósult 
teljeskörű együttműködést fenn kell tartani. 
A gazdasági kritériumok vonatkozásában Horvátország m űködő piacgazdaságnak tekinthet ő. 
Az Unión belül az országnak – amennyi ben folytatja a fennmaradó hiányosságok 
felszámolását célzó reformprogramjának végr ehajtását – középtávon meg kell birkóznia 
verseny diktálta nyomással és a piaci er őkkel. 
Az EU jogrendjének elfogadása és végr ehajtása tekintetében Horvátország – f őleg a 
jogalkotás összehangolása terén – bizonyos f okú haladást valósított meg. Horvátországnak 
minden területen folytatnia kell a jogalkotás összehangolását, és ezzel párhuzamosan az acquis  végrehajtása érdekében meg kell er ősítenie az adminisztratív  és igazságszolgáltatási 
kapacitását. Számos esetben az ér vényesítés hatékonysága nem megfelel ő, és az 
adminisztratív kapacitá s kiegyenlítetlen marad. 
2.3. Csatlakozási stratégia 
A csatlakozási tárgyalások 
Az EU valamint Törökország és Horvátország közötti kapcsolatok a cs atlakozási tárgyalások 
2005. október 3-i megkezdésével új és történelmi jelent őségű szakaszba léptek. Az EU ebben 
a tekintetben eleget tett kötelezettségvállalá sainak. A tárgyalásoknak köszönhet ően mindkét 
országnak lehet ősége nyílik arra, hogy bebizonyítsa eltökéltségét, és azt, hogy képes 
végrehajtani a szükséges átalakításokat, és képe s teljesíteni a tagság fe ltételeként támasztott 
valamennyi követelményt. 
A Törökországgal folytatott csatlakozási tárg yalások megkezdésének feltétele az ankarai 
megállapodás kiegészít ő jegyzőkönyvének idén nyáron történt al áírása volt. Az EU közelr ől 
követi nyomon e jegyz őkönyv végrehajtását – amelyr ől 2006-ban készít értékelést – különös 
tekintettel arra, hogy az ország feloldja-e az áruk – köztük a szállítóeszközök – szabad mozgását sújtó valamennyi korlátozást. 
Az ICTY Legf őbb Ügyészének vizsgálata – amely s zerint Horvátország mára teljeskör ű 
együttműködést valósított meg az ICTY-vel – na gyban hozzájárult ahhoz, hogy Tanács 
megkezdje a csatlakozási tárgyalásokat az ország gal. A csatlakozási folyamat során az ICTY-
vel fenntartott teljeskör ű együttműködés továbbra is követelmény marad. Amennyiben az 
ICTY-vel folytatott együttm űködés bármely szakaszban nem teljeskör ű, az rányomhatja 
bélyegét a tárgyalások általános el őrehaladására, s őt, akár a tárgyalások felfüggesztéséhez is 
vezethet. 
 
HU 7   HU A tárgyalásokra a Tanács által jóváhagyott szigorú és világos tá rgyalási keret alapján kerül 
sor, amely a módszert és az irányadó elveket is meghatározza6. A tárgyalások alapjául az 
egyes országok saját érdemei szolgálnak, üt emük pedig attól függ, hogy az adott ország 
milyen mérték ű haladást ért el a tagság feltételéül szabott követelmények teljesítésében. Az 
Unió mindkét országtól elvárja a politikai kritériumok teljes kör ű teljesítését , és azt, hogy a 
tárgyalások alatt további fejl ődésükön munkálkodjanak Amennyiben az Unió alapértékeinek 
számító szabadság és demokrácia elvét, illetve az emberi jogok és az alapvet ő szabadságjogok 
tiszteletben tartását, valamint a jogállamiságot bármely ország súlyos mértékben és tartósan 
megsérti, az a tárgyalások felfüggesztéséhez is vezethet. A tagállammá válás érdekében 
mindkét országnak el kell fogadnia az Unió  vívmányait. A korábbi csatlakozási 
tárgyalásokhoz hasonlóan különleg es rendelkezések is jóváhagyhatók. 
Az Unió referenciakritériumokat állapít meg az egyes tárgyalási fejezetek átmeneti 
lezárásához, és adott esetben akár új fejeze tek nyitásához. A gazdasági terület fejezeteire 
vonatkozó referenciakritériumok közül a Bizott ság kiemelt figyelmet fordít az Unióval és 
annak valamennyi tagállamával szemben a tá rsulási megállapodás ok keretében vállalt 
szerződéses kötelezettségek, valamint a m űködő piacgazdasággá válás kritériumának 
teljesítésére, Törökország esetében beleértve a vámuniót, és a kiegészít ő jegyzőkönyvet is. 
Amennyiben a Bizottság a kés őbbiekben arra a következtetésre jut, hogy a tagj elölt ország 
már nem teljesíti a fenti kötelezettségeket vagy kritériumokat, javaslatot tehet a 
tagállamoknak a vonatkozó fejezetekr ől szóló csatlakozási tár gyalások felfüggesztésére. 
A tárgyalások els ő lépése az EU acquis  2005. október 20-i analitikus vizsgálata (úgynevezett 
átvilágítása) volt. Az átvilágítá si gyakorlat során azza l a céllal ültek egy as ztalhoz a török, a 
horvát valamint a bizottsági szakért ők, hogy megmagyarázzák az uniós szabályokat, és 
megvizsgálják az egyes országok azok elfogadásá ra és végrehajtására vonatkozó tervét. Az 
acquis valamennyi fejezetének átvilágítása várhatóan 2006 őszéig tart. Miután egy fejezet 
átvilágítása befejez ődött, az EU a Bizottság javaslatára határozatot hoz arról, hogy a fejezet 
megnyitható-e, vagy hogy megnyitása el őtt mely referenciakritériumot kell teljesíteni. 
A reformok támogatása 
A Bizottság Törökországra vonatkozó straté giájának egyik pillére, hogy tevékenyen 
támogatja az országban zajló politikai reform folyamatokat. A politikai kritériumok rendszeres 
nyomon követése nagyobb lendületet vett  a gyakori politikai és szakért ői szintű ülésekkel, 
amelyek célja az volt, hogy részletesen felü lvizsgálják a politikai  kritériumok különböz ő 
aspektusaiból adódó valamennyi kérdést és prob lémát. A tárgyalások ütemének fenntartása 
érdekében a legfontosabb kérdéseket a csatlako zási tárgyalások kezdeti szakaszaiban kell 
tárgyalni – például a vonatkozó tárgyalási  fejezetek keretében hozandó szükséges 
intézkedésekre vonatkozó referenc iakritériumok meghatározásával. 
A Bizottság továbbra is tevékenyen támogatja  a politikai, gazdasági és minden egyéb, 
Horvátország csatlakozási folyamatához kapcsolódó reformfolyamatot, különösen a 2005 
februárjában hatályba lépett stabilizációs és társulási megállapodás összefüggésében. 
A két ország számára a Bizottság olyan csatlakozási partnerséget javasol, amely tartalmazza 
az elért haladásról szóló je lentésekben meghatározott legf őbb prioritásokat. E prioritások az 
                                                 
6 A tárgyalási keretet a http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  és a: 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm  oldalakon tették közzé. 
 
HU 8   HU EU felé való haladás feltételrendszerét kéz zelfogható intézkedések re váltják. Az EU-s 
támogatási projektek ugyanezen prioritások köré szervez ődnek. 
Miután tagjelölt ország lett, Horv átország jogosulttá vált mindhárom el őcsatlakozási pénzügyi 
eszközből (azaz intézményfejlesztés,  gazdasági és szociális kohézió céljára a Phare, a 
környezeti és közlekedési infrastruktúr ák céljára az ISPA, valamint mez őgazdasági és 
vidékfejlesztés céljára a SAPARD el őcsatlakozási pénzügyi eszközb ől) nyújtott támogatásra. 
Horvátország emellett 2005-ben és 2006-ban továbbra is a CARDS Regionális program 
támogatásának jogosultja marad. Az el őcsatlakozási finanszí rozás összege 2005-ben 
105 millió EUR volt, míg 2006-ban 140 millió EUR lesz. Horvátország emellett a közösségi programokban is részt vehet. 
A Törökországra vonatkozó 2005-ös el őcsatlakozási pénzügyi tám ogatási program – amely 
2005-ben összesen 300 millió eurót, míg 2006-ban 500 millió eurót eredményezett – egy nemzeti programból, több országot érint ő programokra fordított kapcsolódó kiadásokból, 
valamint kommunikációból és irányításból á ll. A 2005-ös program legfontosabb prioritásai 
tükrözik a politikai krité riumokkal, gazdasági és szociális kohézióval, az acquis legfontosabb 
területeken való végrehajtásával, valamint az EU  és Törökország közötti politikai és szociális 
párbeszéddel kapcsolatos uniós prioritásokat. Ez  Törökország esetében az országnak a széles 
körű infrastruktúra végrehajtására való felkészítése mellett 2007-t ől a strukturális alapokat 
összehasonlító intézkedések finanszírozását is jelenti. 
3. A
 NYUGAT -BALKÁNI ORSZÁGOK  
3.1. Albánia, Bosznia és Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság,7 
Szerbia és Montenegró, valamint Koszovó8 által elért haladás 
Politikai fejl ődés 
A régió általános politikai he lyzete javuló képet mutat, de számos megoldandó feladat van 
még hátra.  Albánia politikai értelemben stabilabb – ezt igazolja az új kormány felállásához 
vezető 2005 július-augusztusában lezajlott zökken őmentes átmenet is; ugyanakkor a 
kormányzás még mindig sok ponton jelent ős javításra szorul. Bosznia és Hercegovina jelent ős 
haladást ért el a megvalósíthatósági tanulmányban felsorolt prioritások vé grehajtása terén, de 
az ország összetett alkotmányos szerkezet e gyakran a döntéshozatali folyamat 
leblokkolásához és eredménytelenségéhez veze tett. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 
szilárd kötelezettségváll alást tett az ohridi keretmegállapodá s végrehajtása mellett, és a 2001 
óta elért számottev ő haladás meger ősítette az ország stabilitásá t. Szerbia és Montenegrót 
strukturális gyengeségek, valamint koordiná ciós nehézségek sújtják, különösen azokon a 
területeken, ahol az államközösség és a köz társaságok közösen osztoznak a hatáskörökön. 
Koszovó intézményei továbbra sem érték el az t a politikai érettség et, amely egy igazán 
demokratikus, biztonságos és többnemzetiség ű társadalom felépítéséhez szükséges.  
A demokratikus intézmények m űködése általában véve javul. A térség országainak le kell 
zárniuk választási reformjaikat. A választási  szabályok javulnak. A parlamentek hatékonysága 
                                                 
7 A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elér t haladást az önálló formáb an közzétett bizottsági 
vélemény tartalmazza (COM(2005) 562). 
8 Koszovó kormányzása jelenleg az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1244. számú állásfoglalásának égisze alatt 
működik. 
 
HU 9   HU régiószerte fokozatosan javul, azo nban az egyes országokban jellemz ő forráshiány és 
haladásellenes politikai légkör gátolja munká jukat. A közigazgatások érzékenyen reagálnak a 
politika beavatkozására, és gyenge adminisztrat ív és végrehajtási kapacitással rendelkeznek. 
Ezekben az országokban tehát új lendületet kell adni a refo rmtörekvéseknek. Emellett ezen 
országokban olyan magasan képzett és független közszolgálatra van szükség, amely irányítani 
tudja az európai integráció folyamatát.  
Az igazságügyi rendszerekben je lenleg is reform zajlik, és a vonatkozó jogi keretek javultak. 
Ugyanakkor a bírói testületek általában továbbra is gyengekez űek, függetlenségük nem teljes. 
Az eredménytelenség, a forráshiány, a bíróságok ügyhátraléka , a jogszabályok er őtlen 
végrehajtása és érvényesítése valamennyi országban közös problémát jelent. Koszovóban 
kulcsfontosságú, hogy az igazságügyi állás ok megnyíljanak a kisebbségi lakosság el őtt. Noha 
az emberi jogok és a kisebbség védelmének jogi  keretei szinte valame nnyi országban adottak, 
a gyakorlatban továbbra is a megkülönböztetés a jellemz ő. 
A rendőri szervek reformját folytatni kell anna k biztosítása érdekében, hogy azok politikai 
befolyástól mentesen m űködjenek, és hogy a m űszaki és szakmai kritériumoknak megfelel ően 
szerveződjenek. A szervezett b űnözés és a korrupció továbbra is jelent ős problémát jelent az 
egész régióban. Az országok korrupcióellene s stratégiáit pontosítani kell, és valóságh ű 
célkitűzésekkel és ütemtervvel naprakésszé kell tenni. 
A még mindig menekültként, illetve a sa ját hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni 
kényszerült személyként nyilván tartottak száma csökkent, els ősorban a menekültek és a saját 
hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerül t személyek Szerbia és Montenegróban 
valamint Bosznia és Hercegovinában való  újbóli nyilvántartásbavételének köszönhet ően. A 
2004 márciusában Koszovóban bekövetkezett er őszakos események nagyban fékezték a 
menekültek visszatérésének folyamatát, és a Belgrád és Pristina között e kérdésr ől folytatott 
párbeszéd továbbra is problematikus. 
Bosznia és Hercegovina, valamint  Szerbia és M ontenegró jelent ős haladást ért el az ICTY-vel 
való együttm űködés terén: a vád alá helyezett személyeket gyakran a hágai emberjogi bíróság 
idézte be, a teljes kör ű együttműködés azonban továbbra is várat magára. A térség szinte 
valamennyi országa igazodott az ICTY által vá d alá vont természetes személyek vagyonának 
befagyasztásáról szóló tanácsi határozathoz9. 
A regionális együttm űködés fokozása fontos szerepet játs zik a további stabilizációban és a 
térség országainak kibékítésében. Ez az együttm űködés jól mutatja, hogy egy ország 
mennyire képes magasabb szint ű kapcsolatokat ápolni az EU-val. A tény, hogy a szerb elnök 
a közelmúltban bocsánatot kért a honfitársai által Bosznia és Hercegovinában elkövetett 
háborús b űnök miatt, az elmélyül ő kibékítési folyamat bi ztató jele. A menekültek 
visszatelepülésével kapcso latban folytatott együttm űködés szorosabbá vált, az 
igazságszolgáltatás, a szabadság és biztonság – beleértve a szervezett b űnözés elleni harcot – 
területén pedig egyre fokozódik. 
Az elmúlt hat évben a stabilitási paktum értékes hozzájárulása ellenére a paktum 
működésének helyszínéül szolgáló környezet fo lyamatosan változik. A régió országai – 
például a kelet-európai együttm űködési folyamat keretében – fokozatosan átveszik a 
regionális együttm űködés irányítását. A regionális együttm űködés lendületének meg őrzése 
                                                 
9 A 2004/694/KKBP közös állásfoglalás végrehajtásáról szóló 2004/767/KKBP tanácsi határozat. 
 
HU 10   HU érdekében a megreformált stabil itási paktum legfontosabb fela datkörei fokozatosan és a 
megfelelő módon a régióra szállhatnának át. 
Gazdasági fejl ődés 
A makrogazdasági stabilitás a régió minden országában tovább er ősödött. Ez fenntartható 
fejlődési rátákhoz, és visszafogott inflációhoz vezetett. Ugyanakkor  a folyó fizetési mérleg 
hiánya miatt az országok gazd asága továbbra is sérülékeny. 
A strukturális reformok haladása kiegye nsúlyozatlan volt. A privatizáció és a 
szerkezetátalakítás folyamata különböz ő szakaszokban tart. A tula jdonjogok érvényesítése és 
a szerződések érvényesíthet ősége továbbra is nehézs égekbe ütközik. A jelent ős arányú 
árnyékgazdaság továbbra is a kiegyenlítetlen verseny és az adókijátszás színtere maradt. A 
kereskedelem liberalizációját a szabadkeresk edelmi megállapodások regionális hálózatának 
kiteljesedése lendítette el őre. A m űködő piacgazdaságok megterem tése érdekében az 
országoknak további makrogazdasági stabilizáci ós és strukturális reformokat kell 
végrehajtaniuk, köztük a liberalizációt és a privatizációt. Ehhez a folyamathoz megfelel ő 
szabályozási keret és vállalatirányítási struktúrák szükségesek. 
3.2. El őcsatlakozási stratégia 
Ütemterv: A csatlakozás kézzelfogható perspektívája 
A szükséges feltételek teljesítése után minden nyugat-balkáni ország el őtt nyitva áll az EU-
hoz való csatlakozás lehet ősége10 . Az EU tartja magát e köte lezettségvállalásához. Az egyes 
országok saját érdemeik, valamint a követelmé nyek teljesítése terén felmutatott haladás 
alapján léphetnek el őre ezen az úton. E régió országai az Unióhoz vezet ő út más és más 
állomásánál tartanak, de a következ őkben ismertetett ütemtervet  követve mindannyian valóra 
válthatják a rájuk vonatkoz ó európai perspektívát. 
A nyugat-balkáni térség országai, mint potenciá lis tagjelölt országok, már eddig is számos, a 
tagjelölt országokat támogató eszköz kedve zményezettjei voltak. Ezek között szerepel a 
közösségi programokhoz (oktatás, tudomány és kutatás) való hozzáférés, az uniós el őírások 
teljesítéséhez nyújtott támogatás, ezen or szágok termékeire vonatkozó kereskedelmi 
kedvezmények, a Bizottság által rendszeresen el készített jelentés, valamint az EU által 
meghatározott prioritást élvez ő cselekedetek. 
Az egyes országok messziremutató stabilizációs és társulási megállapodást  (STM) 
köthetnek az EU-val. E megállapodások cé lja, hogy a nyugat-balkáni országokat azáltal 
segítse a majdani tagságra való felk észülésben, hogy jóval a csatlakozás el őtt különböz ő 
területeken uniós szabályokat vezet be. Eddig a Horvátországgal és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és  társulási megállapodások vannak hatályban. 
Albánia e megállapodás megkötésének küszöbén á ll, Szerbia és Montenegró a közelmúltban 
kezdte meg, Bosznia és Hercegovina pedig hama rosan megkezdi a stabilizációs és társulási 
megállapodás tárgyalásait. 
A stabilizációs és társulási megállapodások tárgyalásainak megkezdése  előtt az Unió 
megvizsgálja, hogy adottak-e a legfontosabb feltételek. A tárgya lások megkezdésének 
előfeltétele a stabilizáció  megfelelő foka. 
                                                
 
10 A thesszaloniki Európai Tanács, 2003. június. 
 
HU 11   HU Az EU a közös kül- és bi ztonságpolitika területér ől számos eszközzel támogatja a régió 
stabilizációjának folytatását: ilyenek az EU különmegbízottjai, az EU megfigyel ő missziói, az 
EU haderejének jelenléte Bosznia és Hercegovinában, valamint az EU rend őri missziója 
Bosznia és Hercegovinában, valamint Macedóni a Volt Jugoszláv Köztársaságban. Az EU-nak 
az ezen országokban megvalósuló stabilizáció, és  az európai integráció felé való fokozatos 
haladás ütemének függvényében kell alakítania jelenlétének természetét. 2005-ben az Unió 
egy fontos lépést tett azáltal, hogy ugyanazt  a személyt jelölte a Bizottság skopjei 
Képviseletének élére és az EU s kopjei különmegbízotti posztjára. 
A stabilizáció megteremtése után a Bizottság egy megvalósíthatós ági tanulmányban  
ajánlást tehet a Tanácsnak arról, hogy megkezd ődhetnek-e a stabilizációs és társulási 
megállapodásokról szóló tárgyalások, és ha ig en, akkor milyen feltéte lekkel. Tekintettel a 
szerződéses viszony megkötésének fontosságára , a Bizottság prioritásként kezeli e 
megállapodások tárgyalását és megkötését azokk al az országokkal, amelyekben erre még nem 
került sor. A stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tá rgyalások Szerbia és 
Montenegróval 2005 októberében vették kezdetüket. Ugyanebben a hónapban a Bizottság azzal az ajánlással fordult a Tanácshoz, hogy Bosz nia és Hercegovinával is kezdje meg a 
stabilizációs és társulási megállapodási tárgyalásokat. 
E tárgyalások akkor zárhatók le , ha az adott ország kell ő mértékű általános haladást ért el a 
megállapodás végrehajtásához nélkülözhetetl en területeken zajló reformok terén. A 
megállapodást – annak aláírása után  – az EU-nak és a majdani társ ult országnak is ratifikálnia 
kell. Addig a stabilizációs és társulási megá llapodás kereskedelmi vonatkozású rendelkezéseit 
ideiglenes megállapodás útján kell érvényesíte ni. A megállapodás a ra tifikáció után lép 
hatályba. 
Az EU Horvátországgal és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságga l már megkötötte a 
stabilizációs és társulási megállapodást. Albá nia megnyugtató haladást ért el a majdani 
megállapodás megfelel ő végrehajtásához szükséges jogalkotás i és intézményi keret, valamint 
az adminisztratív kapacitás fejlesztése terén, ami egyenes utat jelent a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárása felé. 
A Bizottság elképzelhet őnek tartja, hogy a tárgyalások megkezdését követ ő egy éven belül 
Szerbia és Montenegróval valamint Bosznia és Hercegovinával stabilizációs és társulási 
megállapodást kössön. Ez az ambíciózus ütemte rv a politikai, gazdasági és intézményi 
reformok terén megvalósuló konkrét haladás mértékét ől függ. 
A tárgyalások sikeres lezárásával és a me gállapodás megkötésével az adott ország 
bebizonyíthatja, hogy képes magasabb szint ű kapcsolatokat fenntarta ni az EU-val. Ezért a 
megállapodás tényleges végrehajtásával mérhet ő fel a legjobban az, hogy egy adott ország 
készen áll-e arra, hogy a következ ő szakaszba, azaz a tagjelölti státuszba, azután pedig a 
csatlakozási tárgyalások szakaszába lépjen. Az a dott ország által a rá vonatkozó stabilizációs 
és társulási megállapodás végreh ajtásából származó kötelezettség ek – köztük a kereskedelmi 
vonatkozású rendelkezések – végrehajtása terén elért kedvez ő eredmény ezért a tagsági 
kérelem  elbírálásakor komoly súllyal esik latba az EU-nál. 
A csatlakozási kérelem benyújtása után, illet ve a Bizottság véleménye alapján az EU 
határozhat arról, hogy egy adott országot tagjelölti státusszal  illet. Ez a státusz politikai 
elismerése annak a szorosabb kapcsolatnak, am elyet az EU az adott országgal annak tagsága 
felé vezet ő úton kötött. A gyakorlatban ez  azt jelenti, hogy az adot t ország az EU támogatását 
minden fontosabb területen felhasználhatja, s ezáltal vállalhatja a tagállami státuszból 
 
HU 12   HU származó kötelezettségeket, például a st rukturális alapok végrehajtásának el őkészítését. 
Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy az országna k juttatott támogatás általános összege 
automatikusan emelkedik. A tagjelölt státusz azt jelenti, hogy az érintett ország új fejezetet 
nyithat az EU-val való kapcsolata terén, és in tenzívebb politikai párbeszédet és gazdasági 
együttműködést folytathat a Bizotts ággal és a tagállamokkal. 
A tagjelölt státusz szükséges,  de nem az egyetlen feltétele a csatlakozási tárgyalások 
megkezdésének . A csatlakozási tárgyalások megkezdése el őtt az adott országnak általános 
szinten és kielégít ő mértékben meg kell felelnie a koppe nhágai kritériumoknak. A politikai 
kritériumokat teljesíteni kell11, beleértve – adott esetben – az ICTY-vel való teljes kör ű 
együttműködést. Az adott országnak jelent ős haladást kell elérnie a gazdasági kritériumok és 
a tagsággal járó kötelezettségek teljesítése teré n. A Bizottság az ország  tagfelvételi kérelmér ől 
készített véleményében megvizsgálja, hogy az ors zág általában milyen mértékben felel meg a 
fenti kritériumoknak, majd ezt követ ően az elért haladásról rendszeresen jelentést készít. A 
tárgyalások megkezdésér ől és időpontjáról az Európai Tanács ha tároz– a Bizottság ajánlása 
alapján. E határozat meghozatala után a Tanács által a Bizottság javasl ata alapján elfogadott 
tárgyalási keretr ől kormányközi konferencia összehívására kerül sor. 
Amint azt a Horvátországra vonatkozó tár gyalási keret világosan meghatározza, a 
stabilizációs és társulási folyamat, és az a hhoz kapcsolódó megállapodás végrehajtása során 
az országnak folytatnia kell a különleges kritériumok teljesíté sét – egészen a csatlakozás 
időpontjáig. A fenti követelmények te ljesítésének hiányosságai befo lyásolhatják a tárgyalások 
ütemét. A korábbiakban nyert tapasztalatok alapján a csatlakozás i tárgyalások által 
igénybevett id ő országonként változik. A tárgyalások – jellegüknél fogva – nyílt vég ű 
folyamatok. A tárgyalások befejezése ut án azok eredményét a csatlakozási szerz ődés 
tartalmazza. Az adott ország – miután az Európai Parlament jóváhagyta, valamint a 
tagállamok és a csatlakozó ország  egyaránt ratifikálta – e szerz ődéssel léphet be az Unióba. 
A reformok támogatása 
Az adott ország reformtörekvéseit az európai partnerségek  irányítják, és az ütemtervben 
jelzik a haladáshoz szükséges konkrét inté zkedéseket. E partnerségek határozzák meg az 
előcsatlakozási folyamat minden egyes szakaszán ak rövid- és középtávú prioritásait. Az 
országoknak haladéktalanul sajá t cselekvési tervet kell kész íteniük az EU által javasolt 
prioritások teljesítésére. A fenti eszköz lehet ő legoptimálisabb kihasználása érdekében az 
országoknak a partnerség prioritásait teljes egészében be kell építeniük nemzeti politikai menetrendjükbe, a jogalkotási terv mellett költs égvetési és közigazgatási terveikbe is. Az 
európai partnerségek továbbr a is a nyugat-balkáni országo knak nyújtott CARDS támogatási 
program alapjául szolgálnak.
12 
Az Unió az európai partnerségekben találh ató reformprogramokat számos eszközzel 
támogatja. A nyugat-balkáni országoknak nyújtott EU támogatás  összege egyedül 2005-ben 
539 millió euró volt, melynek egy részét azo n regionális programra fordították, amelynek 
kedvezményezettje Horvátország. A támogatá s középpontjában az európai partnerségek 
keretén belül meghatározott kihívások állna k. A 2003-ban a thesszal oniki csúcstalálkozón 
jóváhagyott legtöbb uniós tá mogatási eszközt mára bevezették. Az országok el őtt megnyílt a 
                                                 
11 Amint azt a Helsinkiben 1999 decemberébe n tartott Európai Tanács meghatározta. 
12 CARDS = Community Assistance for Reconstructi on, Development and Stabilisation (Közösségi 
támogatás az újjáépítéshez, fejlesztéshez és stabilizációhoz). 
 
HU 13   HU közösségi programokban való részvétel lehet ősége azzal a céllal, hogy megismerkedjenek az 
EU szakpolitikáival és munkamódszereivel. A Bizottság hamarosan új javaslat benyújtását 
tervezi a diagonális származási kumuláció kere skedelemben való alkalmazásáról a régió azon 
országai között, amelyek szabadkereskedelmi megállapodást írtak alá az EU-val. Ezen kívül a 
Bizottság öt évvel javasolja meghosszabbítani az érintett országok valamennyi termékének 
vámmentes bejutását a közösségi piacra.  A visszafogadásról és a vízumkönnyítésr ől szóló 
megállapodások megkötése az igazságszolgáltatás,  a szabadság és a biztonság terén való 
további együttm űködésre vonatkozó kölcsönös kö telezettségvállalás kedvez ő jele. 
4. K ÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK  
(1) A Bizottság b ővítési politikájának alapja a kons zolidáció, a feltételrendszer és a 
kommunikáció. A jól irányított b ővítési folyamatnak köszönhet ően a béke, a stabilitás, 
a jólét, a demokrácia és jogállamiság egész Európában teret hódít. Az Unió – amint az 
adott országok teljesítik a csatlakozáshoz szüks éges szigorú feltételeket – eleget tesz 
kötelezettségvállalásainak. Az  egyes országokról saját érdemeik alapján készül 
felmérés. A Bizottság a megfelel ő végrehajtás és érvényesí tés érdekében segítséget 
nyújt az országoknak, és figyelemmel kísé ri haladásukat. Ugyanakkor az EU 
egészének eredményesebben kell kommunikálnia a csatlakozási folyamat célkit űzéseit 
és kihívásait. 
(2) A Törökországgal és Horvátországgal folyta tott csatlakozási tárgyalások október 3-i 
megnyitásával új fejezet kezd ődött a politikai és gazdasági integrációban. A 
csatlakozási partnerségek megállapítják  azokat a kulcsfontosságú feladatokat, 
amelyeket az egyes országoknak a tá rgyalások alatt vállalniuk kell. 
(3) A nyugat-balkáni országok jöv ője az EU kezében van. A nyugat-balkáni térség 
országai jelenleg a stabilizáció és újjáépítés fel ől a fenntartható fejl ődés, a társulás és 
az európai struktúrákba való integrálódás felé tartanak, megvalósítva ezzel a 2003-as 
thesszaloniki Európai Tanács által kit űzött célokat. A Bizottság célja annak 
biztosítása, hogy minden ország aláírja az  EU-val a stabilizác iós és társulási 
megállapodást, s ezzel egy sz ilárd lábakon álló szerz ődéses kapcsolat jöjjön létre. Az 
egy adott ország által a rá vonatkozó stabilizációs és társulási megállapodás 
végrehajtásából származó kötelezettség ek – köztük a kereskedelmi vonatkozású 
rendelkezések ideiglenes megállapodás formáj ában való érvényesítése – végrehajtása 
terén elért kedvez ő eredmény a felvételi kérelem el bírálásakor komoly súllyal esik 
latba az EU-nál. 
(4) A Bizottság idén azt ajánlotta, hogy az EU kezdje meg a stabilizációs és társulási 
tárgyalásokat Szerbia és Montenegróval, valamint Bosznia és Hercegovinával. Az 
említett országok által a politikai, gazdasági és intézményi reformok terén elért haladás függvényében elképzelhet ő, hogy e stabilizációs és társulási tárgyalások a 
megnyitásuktól számított egy éven belül l ezárulnak. Albánia álta lában véve kielégít ő 
haladást ért el a majdani stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtásához 
szükséges reformterületeken; s innen egyene s út vezet a tárgyalások lezárása felé. 
(5) Az EU biztosítja, hogy Koszovó részes edjen a régiónak nyújtott legfontosabb 
eszközökb ől. A státuszról szóló es zmecserék megnyitása egyará nt kihívást jelent az 
egész régió, és a nemzetközi közösség számára. Az a szilárd kötelezettségvállalás, amelyet valamennyi fél egy többnemzetiség ű, stabil és demokratikus Koszovó 
 
HU 14   HU megteremtése érdekében tett, nélkül özhetetlen ahhoz, hogy Koszovó helyzete 
fenntartható módon megoldódjon, ami meger ősíti a régió biztonságát és stabilitását, és 
garantálja annak további el őrehaladását az EU felé vezet ő úton. 
(6) A Bizottság véleményében azt ajánlja, hogy az Európai Tanács Macedónia Volt 
Jugoszláv Köztársaság számára adja meg a tagjelölt ország státuszt. A csatlakozási 
tárgyalások akkor vehetik kezdet üket, ha az ország kielégít ő mértékben megfelel a 
tagsággal járó kritériumoknak. A Bizottság legkés őbb 2006 végéig jelentést nyújt be a 
Tanácshoz a Macedónia Volt Jugoszláv Kö ztársaság által elért haladásról. 
Melléklet: Az Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, 
Szerbia és Montenegró, Koszo vó és Törökország által elért 
haladásról szóló jelentések következetései 
Albánia 
A politikai helyzet  tekintetében Albánia haladást ér t el a demokratikus, igazságügyi és 
közigazgatási intézmények meger ősítése terén, de azok m űködésének további javításához a 
stratégiákat és a törvénye ket nagyobb szigorral kell végr ehajtania. Az ország er őfeszítéseket 
tett a korrupció leküzdése és az emberi j ogok fokozott tiszteletben tartása érdekében. 
Számottev ő eredmények eléréséhez azonban további kötelezettségvállal ásokra van szükség. 
Albánia továbbra is pozitív politikai és kereskedelmi szerepet tölt be a régióban. 
A Parlament továbbra is a politikai eszmecserék központja, és számos fontos jogszabályt 
fogadott el. A politikai szembenállások gá tolták a politikai konszenzus megszületését a 
reformkérdésekben, és ezáltal lassíto tták a haladás ütemét. Az új bels ő parlamenti szabályok 
és különösen a meger ősített európai integrációs bizo ttság segítségével azonban el ősegítheti a 
konstruktív konszenzust. Noha 2005 júliusában alapvet ően rendben lezajlott parlamenti 
választásokat zökken őmentes hatalomátvétel követte, olyan hiányosságokra derült fény, 
amelyek további választási reformot tettek szükségessé. 
A kormány új, nagyív ű stratégiákat és koordinációs eszk özöket dolgozott ki Albánia EU felé 
való haladásával kapcsolatban. Szám talan esetben további energiára és 
kötelezettségvállalásokra van sz ükség ahhoz, hogy e stratégiák  és eszközök használatával 
konkrét, javuló eredmények szülessenek. Az európai integrációért felel ős minisztérium 
megerősödött, de vezetésének és az uniós kérd ések koordinációjának javításához további 
forrásokra van szükség. Több minisztérium ös szevonásával javulhat a vonatkozó politikai 
területeken zajló koordináció, de a megfelel ő fékek és ellensúlyok  biztosítása további 
odafigyelést igényel. 
Albánia javított közigazgatásának felügyeletén, az állomány felvételén és továbbképzésén, és 
lépéseket tett jogi keretének meger ősítése felé. Most arra van szükség, hogy biztosítsa a 
politikai és közigazgatási szintek megfelel ő szétválasztását, javítsa az értékelési eljárásokat, 
valamint a köztisztvisel ők foglalkoztatási feltételeit. 
Albánia igazságügyi rendszere m űködésének javításában is haladá st valósított meg. A bírák és 
ügyészek továbbképzése javult, amit most a függetlenségük biztosítá sát, és az egyéb 
igazságügyi alkalmazottak foglalkoztatási körül ményeinek javítását célzó további lépések 
követnek. Születtek ugyan az igazságügy átláth atóságának fokozását és a koordináció 
 
HU 15   HU erősítését célzó intézkedések, de még többre lenne szükség. Noha megn őtt a végrehajtott 
ítéletek száma, a végrehajtás szintje to vábbra is viszonylag alacsony. Ahhoz, hogy a 
szervezett b űnözés és a terrorizmus elleni küzde lem terén kézzelfoghatóbb eredményeket 
lehessen felmutatni, új jogi eszközökre és  regionális megállapodásokra van szükség. 
Albánia a korrupció elleni küzdelem terén is tett er őfeszítéseket: folytatódott a nemzetközi 
fórumokon zajló munka, új, összeférhete tlenségi jogszabályokat fogadtak el, több 
köztisztvisel ő ellen indult eljárás korrupció miatt,  és kemény kézzel léptek fel a rend őrségi 
korrupció ellen. Mindamellett ke vés kézzelfogható eredmény született: számos további 
erőfeszítésre van szükség a je lenlegi jogalkotás meger ősítéséhez, és új intézkedések 
elfogadásához, összhangban Albánia korrupc ióellenes cselekvési tervével, a GRECO 
ajánlásaival és a nemzetközi korrupcióellenes egyezményekkel. 
Az emberi jogok terén Al bánia tett bizonyos er őfeszítéseket a fogvatartottak körülményeinek 
javítása érdekében: új magatartási kódex bevezetésével és a börtönök bels ő ellenőrzésével, de 
az alkalmatlan infrastruktúra és a nem megfelel ő fizikai feltétekek továbbra is jellemz őek. A 
fogvatartottakkal való bánásmódról szóló ne mzeti törvények és nemzetközi egyezmények 
ismertségét és érvényesítését ja vítani kell. A médiaszabadság ja vítása terén is kevés konkrét 
haladás valósult meg. A tulajdonjogok meger ősítése terén is javult a jogi szabályozás, 
azonban a jogszabályok végrehajtását jelent ősen fel kell gyorsítani. Albánia példát mutat 
vallási toleranciában, de az emberi és a kisebbségi jogok terén a nemzetközi el őírások 
teljesítéséhez további er őfeszítések szükségesek. 
Albánia továbbra is pozitív szerepet tölt be a régióban, szabadkereskedelmi megállapodások, 
illetve regionális többoldalú kezdeményezések  révén tevékenyen munkálkodik a szomszédos 
országokkal fenntartott politikai és kereskedel mi kapcsolatok elmélyítésén, és konstruktív 
politikát folytat Koszovóval kapcsolatban. 
Albánia gazdasága  bizonyos fokig egy m űködő piacgazdaság keretében m űködik. További 
határozott reformtörekvésekre van szükség a gazdaság versenyképességi hiányosságainak 
felszámolására. 
A növekedés üteme továbbra is er ős, míg az inflációs nyomás visszafogott maradt. A folyó 
fizetési mérleg hiánya csökkent. A költségvetési  konszolidáció folytatódott,  és a költségvetési 
hiány csökkent. Folytatódott a közigazgatási reform terén elért haladás, és javult az 
adóigazgatás adminisztratív kapacitása. Né mi haladás valósult meg az állami pénzek 
felhasználásának ellen őrzése és a bels ő ellenőrzés terén. A kis- és középvállalkozások 
privatizációja lezárult. A Takarékbank el adása 2004-ben lezárult, míg az Albtelecom 
privatizálása 2005 elején kezd ődött. A kockázatalapú ellen őrzési eljárás végrehajtása révén 
megerősödött a prudenciális felügyelet. A munkaer őpiac viszonylag rugalmasnak számít. 
Ugyanakkor a közszektor irán yítása továbbra is er ősítésre szorul, és a nagyvállalatok 
privatizációja is késett. A megtakarításoknak a termel őberuházások felé való továbbításával a 
pénzügyi szektor teljesítménye a közelmúltban ja vult, de továbbra is elmarad a várttól. A 
tulajdonjogok megteremtése és érvényesíté se nehéz, és károkat okoz a beruházási 
potenciálban és a gazdasági tevékenységbe n. A vállalatalapítás még mindig olyan 
akadályokba ütközik, mint a gyenge infrastru ktúra, a hiányos jogalkotás és az 
adójogszabályok er őtlen végrehajtása. A szürkegazdaságban m űködő üzleti vállalkozások 
által folytatott tisztességtelen verseny továbbra is problémát okoz. Az iskolázottság viszonylag alacsony, és a szakképzett munkaer ő-kínálat korlátozott. 
 
HU 16   HU Az európai el őírások  teljesítése terén Albánia bizonyos  fokú haladást ért el. A haladás 
elsősorban új jogszabályok elfogadásában és új intézmények felállításában mutatkozott meg. 
Az adminisztratív kapacitás meger ősítésére irányuló, bizonyos mérték ű erőfeszítésekre 
szintén sor került, de számos esetben a további  haladáshoz még több kötelezettségvállalásra és 
forrásra van szükség. 
Belső piaci kérdések  tekintetében a termékek szabad mozgásának  területén Albánia további 
haladást valósított meg. A szabványosítá s és a hitelesítés folyamata kielégít ő mértékben 
haladt előre, de az új, átfogó és a ré gi megközelítés szerinti ir ányelvek végrehajtására 
nagyobb figyelmet kell fordítani. A metrológia terén nem valósult meg jogalkotási fejl ődés, és 
az ellenőrző berendezések is hiányosan á llnak rendelkezésre. A megfelel ő piacfelügyelet 
biztosításához további jelent ős jogi és adminisztratív  haladásra van szükség. A 
fogyasztóvédelemmel kapcsolatos törvényeke t javítani kell, és végre kell hajtani. A személyek 
és szolgáltatások mozgás,a valamint a letelepedési jog  tekintetében Albá niának továbbra is 
szembe kell néznie az elvándorlás problémájáv al. A letelepedéssel ka pcsolatos jogszabályok 
viszonylag nyitottak, de további módosításokr a van szükség a hazai és a külföldi cégek 
közötti megkülönböztetés felszám olása érdekében. A szolgáltatá snyújtás szabályai viszonylag 
liberálisak. A tőkemozgás  tekintetében számottev ő haladásra nem került sor. 
Albánia jelent ős haladást ért el a vámszabályok területén, emelkedett az adóbeszedésb ől 
származó bevétel, azonban az egyéb kapcsolódó területeken a haladás mértéke korlátozottabb 
volt, és a vámszerveken belüli korrupció ke zelése további intézkedéseket igényel. Az 
adójogszabályok javultak, különösen a kis- és középvállalkozások el őnyére. Pozitív 
fejlemény, hogy a társadalom- és egészségbizt osítási járulékok beszedésével foglalkozó 
részleg az adóhatósághoz került. Az adójogszab ályokat igazságosan és átlátható módon kell 
végrehajtani, és a bevétele k beszedését javítani kell.  
A verseny  területén további munkára van szükség ahhoz, hogy a piaci szerepl ők között 
javuljon a versennyel kapcsolatos elvek meg ítélése. Az állami támogatásokért felel ős 
szolgálat létrehozásával és egy újonnan elf ogadott jogszabály révén az  állami támogatások 
terén konkrét haladás valósult meg. A meglév ő közbeszerzési  szabályokat be kell tartani, de 
jelentős tennivaló maradt a kapcsolódó jogszabályoknak az uniós el őírásokkal való 
megfeleltetése terén is. A szellemi tulajdonjogokkal  kapcsolatos új jogszabályt elfogadták, de 
annak érvényesítése meger ősítésre vár. A  statisztikai rendszer tekintetében bizonyos fokú 
haladás valósult meg, különösen az üzleti válla lkozások besorolása és nyilvántartásuk 
létrehozása által – melyet azonban ki kell b ővíteni. A makrogazdasági statisztikákat javítani 
kell. 
Az ágazati politikák  tekintetében az iparban, valamint a kis- és középvállalkozói szektorban 
csak részleges haladás valósult meg, de az a dózás terén megvalósuló, fenti lépések jótékony 
hatással voltak az ágazatra. Albániának teljeskör űen végre kell hajtani az adminisztratív 
akadályok felszámolását célzó cselekvési terv et, és meg kell oldani az árnyékgazdaság 
problematikáját. 
A mezőgazdaság  és a halászat  terén kis mérték ű haladás valósult meg. A mez őgazdaság 
továbbra is gazdasági és társadalmi ütköz őpont szerepét tölti be, amely csökkenti a 
szegénységet és a munkanélküliséget, noha GDP-részesedése folyamatosan csökken. Sok 
tennivaló van még a mez őgazdasági és halászati termékek min őségének javítása érdekében, 
különösen az élelmiszerbiztonság terén. 
 
HU 17   HU A környezetvédelem  terén elért haladás csupán részlege s. Néhány új, jav ított jogszabály 
elfogadása ellenére azok érvényesítése to vábbra is gondokat okoz. A környezetvédelmi 
jogszabályok végrehajtását szolgáló ad minisztratív kapacitást meg kell er ősíteni. 
A közlekedési  ágazatban is csekély mérték ű haladás valósult meg, különösen a jogalkotás és a 
nemzetközi fórumokon való részvétel terén, azo nban e terülen infrastruktúrája továbbra sem 
felel meg a célnak. Albániának végr e kell hajtania a közlekedési f őtervet, és javítania kell a 
közlekedés biztonságát a különböz ő közlekedési módok esetében. A közlekedési 
beruházásokat átláthatóvá ke ll tenni, és be kell tartan i a beszerzési szabályokat. 
Albánia említésre méltó haladást ért el az energiaszektorban , különösen az energiaügy 
cselekvési terv végrehajtása, valamint a j ogszabályok kiigazítása és a délkelet-európai 
energiaközösség létrehozásáról szóló szerz ődés aláírása által. Az országnak folytatnia kell az 
energiaügyi cselekvési terv következetes végr ehajtását annak érdekében, hogy csökkenjenek a 
még mindig gyakori áramkimaradások, és az illegális áramfogyasztás. 
Az információs társadalom és a média  ágazatában kis mérték ű haladás valósult meg, 
különösen a távközlési ágazat liberalizációja és az elektronikus kommunikáció széleskör űbb 
elterjedése révén. Az Albtelecom privatizációján ak sikeres lezárása továbbra is várat magára, 
és a távközlési jogszabályokat – a további beruházások Albániába való csábítása érdekében – javítani kell. Az elektronikus kommunik ációval, információ-technológiával és az 
audiovizuális médiával kapcsolatos jogszab ályok összehangolása és azok megkülönböztetés-
mentes végrehajtásának biztosítá sa további munkát igényel. 
Albánia elkészítette az államháztartás bels ő pénzügyi ellen őrzéséről szóló szakpolitikai 
dokumentum-tervezetet, ami azonban még átdolgozásra vár. A küls ő ellenőrzés tekintetében 
Albánia Legf őbb Ellen őrzési Intézményét az INTOSAI-iránymutatásokkal összhangban 
javítani kell, és biztosítani kell az intézmény pénzügyi függetlenségét. 
A jog, szabadság és biztonság  területén az útiokmányok még biztonságosabbak lettek, 
azonban további haladásra van szükség a vízum rendszer számítógépesítése, valamint a 
jogszabályoknak az uniós el őírásokhoz való felzárkózta tása terén. Albánia jelent ős fejlődést 
valósított meg a határellen őrzések  terén, a jobb határellen őrzés, korszer űbb informatikai 
infrastruktúra, valamint a szomszédos or szágokkal folytatott eredményesebb együttm űködés 
által; a továbbra is komoly problémát jelent ő csempészet egy olyan integrált határellen őrzési 
stratégiával kezelhet ő, amellyel javul a szolgálatok közötti együttm űködés, és amely további 
forrásokat nyit meg. A migráció és a menekültügy  terén nemzeti stratégi a elfogadására került 
sor, valamint Albánia visszafogadási megá llapodást írt alá az EU-val. Ezek most 
finanszírozásra és végrehajtásra várnak. 
A pénzmosás  elleni küzdelem terén szintén haladás va lósult meg, az intézmények közötti és a 
regionális együttm űködés javítását célzó intézkedések, és az új végrehajtási jogszabályok 
által. E területek mindazonáltal további er edményközpontú munkát igényelnek, és a pénzügyi 
hírszerző egységnek, a legf őbb ügyészi hivatalnak és a rend őrség gazdasági 
bűncselekményekkel foglalkozó egységének még több forrásra van szüksége ahhoz, hogy 
munkáját teljes hatékony sággal tudja végezni. 
A nemzeti kábítószerellenes stratégia jóváhagyásával, speciális vizsgálati módszerek 
bevezetésével és az eszközök lefoglalásáról sz óló jogszabály elfogadásával Albánia mérsékelt 
haladást ért el az illegális kábítószerkereskedelem  elleni küzdelemben. Az ország azonban 
továbbra is a kábítószercsempészet  fontos tranzitországa, ezért kábítószerellenes stratégiáját 
 
HU 18   HU prioritásként kell kezelnie, végrehajtását pe dig finanszíroznia kell. Fokoznia kell az 
érvényesítés meger ősítését, javítania kell a hazai és a nemzetközi partnerekkel folytatott 
együttműködést, és meg kell gátolnia, hogy a ká bítószerellenes vizsgálatokat a 
közalkalmazottak akadályozzák. 
Az albán állami rendőrség eredményességének meger ősítése terén részleges haladás valósult 
meg azáltal, hogy meger ősítették a szervezett b űnözéssel és a korrupc ióval foglalkozó 
osztályokat, valamint korrupció miatt egyre na gyobb számban vontak eljárás alá, és mentettek 
fel hivatalukból gyakran vezet ő beosztásban dolgozó rend őrtiszteket. Albániának ugyanakkor 
tovább kell fejlesztenie a rend őrség felszerelését és irányítását, különösen a humán 
erőforrások, az átláthatóság, az autonómia, és a rend őrségi nyilvántartások tekintetében, 
valamint törekedni kell az Europol lal való megállapodás megkötésére. 
A célzott törvénycsomag elfogadásá val Albánia haladást ért el a  szervezett b űnözés és a 
terrorizmus elleni küzdelem terén. Albánia folytatta a szervezett b űnözés elleni különleges, 
cselekvés-központú intézkedés ek végrehajtását, korszer űsítette a legfontosabb miniszteri 
szerveket, és optimalizálta a b űncselekményekb ől származó jövedelmekr ől szóló törvényeket. 
Javultak a rend őrségi hírszerzés elemzései, és visszaszorították a tengeren lebonyolított 
emberkereskedelmet is. A cselekvés-központú in tézkedések végrehajtásának területén elért 
haladás ütemét fel kell gyorsíta ni, haladéktalanul konkrét lépé seket kell tenni a tanúvédelem 
javítása érdekében. Albániának ja vítania kell az intézményközi együttm űködést, még 
nyomatékosabban kell fo lytatnia a regionális és nemzetközi együttm űködést, és 
határozottabban kell alkalmaznia új jogi eszközeit a szervezett b űnözők letartóztatása és vád 
alá helyezése érdekében. A terrorizmus  elleni küzdelmet a speciális rend őrfőigazgatóság 
létrehozásával meger ősítették. Albánia támogatta az e területen megvalósuló nemzetközi 
kezdeményezéseket, kiutasította a terrorizmu s gyanúsított támogatóit, és fokozta a repül őtéri 
biztonságot. Fel kell gyorsítani a a nemzetközi egyezmények végr ehajtását, és tovább kell 
javítania a tiranai repül őtér biztonságát. 
Bosznia és Hercegovina 
A politikai helyzetet  illetően Bosznia és Hercegovina ha ladást ért el intézményei 
stabilitásának további meger ősítése, a demokrácia, jogállam iság, emberi jogok, valamint a 
kisebbségek tiszteletben tartása és védelme tekintetében. Az Európa Tanács csatlakozás utáni kötelezettségvállalása inak legtöbbje telj esült. Az országnak azonban továbbra is fáradhatatlan 
erőfeszítéseket kell tennie egy olyan állam lé trehozására, amely visszafordíthatatlanul és 
autonóm módon képes vállalni a ko rmányzással járó teljeskör ű felelősséget. 
A demokratikus alapelveket illet ően Bosznia és Hercegovina a 2004-es helyhatósági 
választások alkalmával teljeskör ű szervezési és pénzügyi felel ősséget vállalt. A miniszterek 
tanácsáról, valamint a minisztériumokról szóló törvény végrehajtása terén további 
előrehaladás történt. A mostani er őfeszítéseket a végrehajtó és jogalkotó szervek 
hatékonyságának további növelésére kell irányí tani annak biztosítása érdekében, hogy az 
állami intézmények megfelel ően felszereltek legyenek feladata ik ellátásához, valamint az 
állam és a közigazgatási egységek közötti koordináció er ősítéséhez. 
A közigazgatás terén történt né hány pozitív lépés. Felállítot ták a közigazgatási reformért 
felelős koordinációs hivatalt; meger ősítették az európai integrációért felel ős igazgatóságot; 
elvégezték a legfontosabb közigazgatá si szektorok felülvizsgálatát. Id őszerű feladat a 
korszerű és hatékony közszolgálat megteremtését célzó er őfeszítések fokozása. A 
közigazgatási reformra vonatkozó átfogó cselekvési  terv elfogadására még nem került sor. A 
 
HU 19   HU szükséges személyzet és a megfelel ő helyiségek hiánya visszatér ő probléma a különböz ő 
igazgatási egységeknél. Ku lcsfontosságú a köztisztvisel őkre irányuló képzési kapacitás 
kiépítése is. 
Előrehaladás történt az igazságszolgáltatási rendszert illet ően. Elfogadták az egységes Bírói és 
Ügyészi F őtanács létrehozásáról szóló jogszabál yt. E jogszabály az egész országban 
megerősítette a bírói testület függetlenségét. Bo sznia és Hercegovina fokozatosan átveszi a 
felelősséget a nemzetközi közösségt ől igazságszolgáltatási rendszerének irányítását illet ően. 
További er őfeszítések szükségesek a ko rrupció elleni küzdelem  terén. Miközben számos 
konkrét korrupciós ügyben biztosították a felel ősségrevonást, sokan még mindig kibújnak az 
igázságszolgáltatás alól. Megfelel ő korrupcióellenes cselekvési terveket kell készíteni és 
végrehajtani. Az ö sszeférhetetlenségr ől szóló törvény elfogadá sa pozitív lépés volt. 
Biztosítani kell e törvény következetes végrehajtását. 
Pozitív fejlemények történtek a védelmi reformot illet ően az egységes, kislétszámú, hivatásos 
hadsereg létrehozásához szükséges jogs zabályok elfogadásával, összhangban a NATO-
békepartnerség el őírásaival. A rend őrség reformját illet ően örvendetes lépés a rend őrség 
átalakításáról szóló megállapodásnak a közigazgatá si egység és az állami parlamentek általi 
jóváhagyása, összhangban az EU-köve telményekkel. A reform megfelel ő végrehajtására van 
most szükség. 
A menekültek visszatérését támogató, még hátralév ő jogszabályokat elfoga dták, a menekültek 
visszatérését segít ő alapot pedig m űködőképessé tették. Jelent ős haladás történt a menekültek 
és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek háború el őtti lakóhelyeikre történ ő visszatérése 
tekintetében. Prioritásként kell kezelni a folyamat lezárását illetve a hazatelepül ők társadalmi 
és gazdasági integrációját el ősegítő munkát. Az emberi jogokkal foglalkozó szervek 
nemzetközi hatáskörb ől nemzeti hatáskörbe történ ő áthelyezése terén jelent ős előrelépések 
történtek. További el őrelépés szükséges azonban a nemzetközi el őírásoknak való 
megfeleléshez az emberi és kisebbségi j ogok területén. Ebben a vonatkozásban kell ő 
figyelmet kell fordítani az is kolák etnikai alapon történ ő megosztásának elkerülésére. A roma 
kisebbség integrációjána k javítására szintén er őfeszítéseket kell tenni. 
Az ICTY-vel való együttm űködés javult. További er őfeszítésekre van azonban szükség a 
törvényszékkel való teljeskör ű együttm űködés megvalósításához a szabadlábon lév ő 
valamennyi vádlott bíróság elé állítása ér dekében. Folytatódott a konstruktív együttm űködés a 
szomszéd országokkal. Bizt osítani kell azonban a regioná lis szabadkereskedelmi 
megállapodások megfelel ő végrehajtását. Bosznia és Hercegovina er őfeszítéseket kell, hogy 
tegyen az Európa Tanács még hátralév ő, csatlakozás utáni kötelezettségvállalásainak 
teljesítése érdekében, különös tekinte ttel a választásokra és az oktatásra. 
Bosznia és Hercegovina gazdasága  csak korlátozott mértékben követi a m űködő piaci elvek 
keretét. További er őteljes reformtörekvésekre van szükség a gazdasági versenyképesség 
komoly hiányosságainak pótlásához. 
A gazdasági növekedés 2004-ben új lendületet kapott, az ipari termelés fellendült. Míg az 
infláció alacsony szinten maradt, a külföldi közvetlen befektetések beáramlása jelent ős 
mértékű volt. Megvalósult a közigazgatási egység ek közötti további harmonizáció, különösen 
a közvetett adózás területén, ahol a közigazgatási egységekt ől áthelyezték a hatásköröket a 
Közvetett Adózási Hatósághoz. Ezzel egy új együttm űködési platform jött létre, továbbá 
egyéb erőfeszítésekre került sor a pénzügy- és g azdaságpolitikai koord ináció fokozására, 
 
HU 20   HU például a Nemzeti Költségvetési Tanács felá llítása révén. Lépések történtek az üzleti 
környezet javítása érdekében. A banki közvetítés tovább er ősödött a szabályozási keret 
folyamatos javulásával párhuzamosan. 
A munkanélküliség és a küls ő egyensúlyhiány azonban nagyfokú maradt, emellett a pénzügyi 
kihívások is növekedtek. A makrogazdasági st abilitás fenntartása és a valutatanács 
fenntarthatóságának biztosítása érdekében na gy szükség lesz egy megfontolt és megfelel ően 
összeállított makrogazdasági politikai eszköz tárra. A gazdaság termelési bázisának 
megerősítése céljából sürg ősen és mélyrehatóan át kell alak ítani a nagymértékben veszteséges 
vállalati szektort, a privatizáci ót pedig fel kell gyor sítani. Ezen kívül nélkülözhetetlenek 
lesznek a kormány általános ga zdasági beavatkozását csökkent ő, és az üzleti környezetet 
javító intézkedések. A munkaer őpiac rugalmasságát fokozni kell, az igazságszolgáltatási 
rendszert pedig – különös tekintettel a cs ődkezelésre és a tulajdonjogokra – meg kell 
erősíteni. A pénzügyi kihíváso k sikeres kezeléséhez a koordinációs és elemz őképességek 
javítására van szükség, a kormányzati kiadások  nagyságát pedig reál értékben csökkenteni 
kell. Ezek a nagy igényeket támasztó fela datok gyors cselekvést, határozott politikai 
kötelezettségvállalást és a különböz ő kormányzati szintek között együttm űködést kívánnak 
meg. 
A legutóbbi jelentés óta Bo sznia és Hercegovina tová bbi haladást ért el az európai el őírások  
teljesítésének terén. Az el őrelépés főleg annak köszönhet ő, hogy új jogszabályokat fogadtak 
el és számos új intézményt hoztak létre. Szin tén sor került néhány, az ad minisztratív kapacitás 
megerősítésére irányuló er őfeszítésre. Kitartó er őfeszítések biztosítására van szükség az 
ország? végrehajtási kapacitásának növelé se érdekében, különös tekintettel a jöv őbeli 
stabilizációs és társ ulási megállapodásra. 
A belső piacot  illetően Bosznia és Hercegovi na haladást ért el az áruk szabad mozgása  terén, 
különösen a szabványokra, h itelesítésre, megfelel őség-értékelésre, általános 
termékbiztonságra és piacfelügyeletre vonatkozó új jogszabályok elfoga dása révén. Az új 
jogszabályok megfelel ő végrehajtása azonban még várat magára. A humán- és technikai 
erőforrások továbbra is korlátozottak, a megfelel őség-értékelés helyi termelésre való 
alkalmazásának hiánya pedig változatlanul akadályozza Bosznia és Hercegovina exportkapacitását. A személyek és szolgáltatások mozgását , valamint a letelepedési jogot  
illetően további el őrelépések történtek a szolgáltatás ok és a letelepedés terén, különösen 
azáltal, hogy jogszabályokat fogadtak el a biztosítási szektorb an és hogy egységes 
vállalatnyilvántartást hoztak létre. A tőkemozgást  illetően nem történt jelent ős előrehaladás.  
Bosznia és Hercegovina  haladást ért el a vámügy és adózás  területén új vámjogszabályok 
elfogadása, az egységes vámigazgatás megter emtése, valamint a vámszervek átszervezése 
révén. A HÉA-ról szóló törvényt elfogadt ák, végrehajtására pedig megkezdték az 
előkészületeket. E törvény végrehajtása és a HÉA tényleges beszedése azonban még fontos 
kihívást jelent. Kitartó er őfeszítésekre van szükség a bevételek beszedésének fokozásához, az 
adócsalás, korrupció és határokon átnyúló b űnözés elleni küzdelemhez és annak 
biztosításához, hogy a vámszabad területek, a vámérték-megállapítás és a származási 
kérdések összhangban legyenek az EU-el őírásokkal. Különösen a vámérték-megállapítás 
terén nagyon aggasztó az árlisták alkalmazása. A versenyt  illetően a Versenytanács 
létrehozása és a versenyr ől szóló új törvény elfogadása poz itív lépések voltak. Az állami 
segélyek területén azonban nem történt jelent ős előrelépés. A közbeszerzési  rendszert tovább 
közelítették az uniós el őírásokhoz. További er őfeszítésekre van szükség a közbeszerzési 
ügynökség és a közbeszerzési felülviz sgálati szerv létrehozása és m űködőképessé tétele 
érdekében. A szellemi, ipari és keresked elmi tulajdonjogokat (IPR) illetően az új jogszabály 
 
HU 21   HU egy különálló, szellemi tulajdonnal foglal kozó intézet létrehozását irányozza el ő. Bosznia és 
Hercegovina együttm űködési megállapodást ír t alá az Európai Szabad almi Szervezettel és 
bizonyos intézkedéseket hozott a szerz ői jogi kalózkodás ellen. Az IPR-jogszabályok 
végrehajtása és érvényesítése az onban továbbra is korlátozott mérték ű, így e téren fokozott 
erőfeszítésekre van szükség. 
Az ágazati politikákat  illetően Bosznia és Hercegovina folytatta er őfeszítéseit az üzleti 
akadályok felszámolása és a KKV-k európai chartá jának végrehajtása ér dekében. Bosznia és 
Hercegovina nem tudott azonban megfelel ő stratégiákat kidolgozni az ipari, valamint a kis- és 
középvállalkozási szektorban. A mezőgazdaságot  illetően csekély el őrelépés történt az állat- 
és növényegészségügyi, valamint élelmiszerbizt onsági területeken, hiányzik azonban az 
átfogó stratégiai tervezés, az új jogszab ályok által el őirányzott egyes intézményeket pedig 
nem hoztak létre. Az állam és a közigazgat ási egységek közötti illetve a közigazgatási 
egységek egymás közötti koordináci óját szintén javítani kell. A környezetvédelem  területén 
Bosznia és Hercegovina lépéseket tett a leveg ővédelem, a víz- és hulladékgazdálkodás 
területén. A végrehajtá si kapacitás ugyanakkor t ovábbra is korlátozott a sz űkös humán- és 
technikai er őforrások miatt. Ebben az összefüggésben prioritást kell biztosítani egy jól 
felszerelt állami környezetvédelmi ügynökség létrehozásának. 
A közlekedés  területén folytatódnak a közlekedési infrastruk túra javítását célzó er őfeszítések. 
Elfogadták a vasútról szóló törvényt . Kedvez ő fejlemények történtek a légiközlekedésen 
belüli regionális együttm űködés terén. Kitartó er őfeszítésekre van azonban szükség a 
stratégiai tervezés fokozásához, az infrastr uktúra további javítá sához és a fokozatos 
összehangolás biztosításához, különös tekintettel a m űszaki és biztonsági el őírásokra, a 
társadalmi normákra és pi aci liberalizációra. Az energiaügyet  illetően pozitív fejlemények 
történtek a villamos energia területén, különösen az állami szint ű szabályozó hatóság, egy 
független rendszerüzemeltet ő és egy nemzeti energiaszállító  vállalat létrehozása révén. 
Mindkét közigazgatási egység el fogadta az ágazat szerkezetátal akítását célzó cselekvési 
terveket, a regionális energiapia c megteremtésére irányuló együttm űködés pedig folytatódott. 
Bosznia és Hercegovinának biztosítania kell a különböz ő cselekvési tervek végrehajtását, meg 
kell szilárdítania az állami és közigazgatási egységek szintjén a s zabályozó szerveket, fel kell 
gyorsítania a gázszektor reformját és átfogó ener giapolitikát kell kidolgoznia. Bosznia és 
Hercegovina aláírta a Délkelet-európai  energiaközösséget létrehozó szerz ődést. 
Az információs társadalmat és a médiát  illetően mérsékelt el őrelépés történt. Miközben 
lépéseket tettek a Hírközlési Szabályozási Ügynökség meger ősítése érdekében, az 
Információs Társadalommal Foglalkozó Ügynökség létrehozásáról szóló törvény nem került 
elfogadásra és az oligopol vezetékes telefonos szolgálta tások liberalizációját illet ően sem 
történt haladás. A közcélú m űsorszolgáltatási rendszerr ől szóló törvény elfogadása és a 
közcélú m űsorszolgáltatásról szóló nemzeti tö rvény elfogadása irányába tett el őrelépés pozitív 
fejleménynek tekinthet ő. A megfelel ő közigazgatási egység-szint ű jogszabályokat a közcélú 
műsorszolgáltatásról szóló törvény hivatalos elfogadását követ ően fogadják el. 
Az igazságosságot, szabadságot és biztonságot  illetően a vízumkötelezettség, határellen őrzés, 
menedékjog és bevándorlás területén el őrehaladás történt. Integrált határellen őrzési stratégiát 
fogadtak el és er őfeszítéseket tettek az illegális mi gráció csökkentésére, valamint a 
vízumkibocsátás hatékonyságának növelésére. Az  eddig a nemzetközi sz ervek által vállalt, 
menedékjoggal kapcsolatos felel ősségeket fokozatosan átveszik az állami hatóságok. A 
Nemzetbiztonsági Minisztériumon belüli személ yzeti hiányosságok veszél yeztetik a feladatok 
megfelelő végrehajtását. A határ okon kiállított vízumok számát tovább kell csökkenteni. A 
pénzmosást  illetően az új jogszabályok elfogadása és a szükséges struktúrák kialakítása 
 
HU 22   HU pozitív lépéseknek min ősülnek. Biztosítani kell e jogszabályok megfelel ő végrehajtását és 
érvényesítését. A kábítószerek elleni küzdelem terén nem sok el őrelépés történt. Bosznia és 
Hercegovinának állami szint ű kábítószer-ellenes politikát kell kialakítania, a kábítószerekre és 
prekurzorokra vonatkozóan megfelel ő jogszabályokat kell elfogadni a, valamint állami szint ű, 
kábítószer-ellenes hivatalt szükséges létrehozni a a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem 
hatékonyságának növelése céljából. 
A rendőrséget  illetően csekély el őrelépés történt. A rend őrség általános reformjáról szóló 
megállapodáson túlmen ően állami szint ű szerveket hoztak létre, melyek mára 
működőképesek. A hírszerz ő-szolgálatokat egyesítették. Ké pzéseket és felszerelést 
biztosítottak. A szervezett b űnözés és terrorizmus elleni küzdelmet  illetően stratégiát fogadtak 
el az emberkereskedelem felszámolására vonatkoz óan. További lépéseket tettek a stratégiára, 
jogszabályokra és struktúrákra vonatkozóa n, a terrorizmus elleni küzdelmet illet ően pedig jó 
együttműködés valósult meg a nemzet közi közösséggel. Fokozott er őfeszítésekre van azonban 
szükség, mivel a szervezett b űnözés jelenti a legnagyobb veszél yt Bosznia és Hercegovina 
stabilitására, valamint általános társadalmi és gazdasági fejl ődésére nézve. Az adatvédelemr ől 
szóló jogszabályok még függ őben vannak, ezeket további késedele m nélkül el kell fogadni. A 
törvények megfelel ő végrehajtása és a b űnözők felelősségrevonása a legsürget őbb. 
Horvátország 
Horvátországnak nincsenek külön ösebb nehézségei a tagság politikai kritériumainak  
teljesítését illet ően. A volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntet őtörvényszékkel 
(ICTY) való teljeskör ű együttműködésre vonatkozó követelményt illet ően a Vélemény13 óta 
felmerült problémák id őközben megoldódtak. Horvátország t ovábbi általános haladást ért el, 
de változatlanul kitartó er őfeszítésekre van még szükség számos fontos területen. 
Előrelépés történt a bírói testületet illet ően, beleértve az igazságszolgáltatási reformra 
irányuló stratégia elfoga dását, valamint a különböz ő eljárási és szervezési el őrelépéseket, 
azonban ez a terület továbbra is kiemelt figyelmet érdemel, tekintettel az  alkalmazási területre 
és a kihívásokra, különösen a bírósági eljárásokban mutatkozó nagyfokú általános 
ügyhátralékot, továbbá a megfelel ő ítéletvégrehajtás biztosítá sának szükségességét illet ően. A 
háborús b űnösök ellen indított b űnvádi eljárások terén el őrehaladás történt, továbbra is 
fennmaradnak azonban a szerb vá dlottak szembeni etnikai el őítéletek. 
A szükséges jogszabályi és intézményi ke ret létrehozásában történt mérsékelt el őrelépés 
ellenére tovább kell fokozni a Horvátors zágban még mindig komoly problémát jelent ő 
korrupció felszámolására irányuló er őfeszítéseket. 
Az emberi jogokat és kisebbségeket illet ően a megfelel ő jogi keret adott. A kisebbségek 
helyzete általánosságban tovább javult a Véle mény óta. Ugyanakkor a nemzeti kisebbségekr ől 
szóló alkotmányjog végrehajtása la ssú volt. Mivel a szerbek és a romák továbbra is hátrányos 
megkülönböztetésben részesülne k, javítani kell hely zetükön, különös tekintettel a 
munkalehet őségekre, sürget ő prioritás továbbá a befogadóbb légkör megteremtése számukra a 
többségi közösségben. Megkezd ődött ugyan az új romaügyi st ratégia végrehajtása, de a 
legfontosabb kihívások még hátravannak. Különös figyelmet kell fordítani annak 
biztosítására, hogy minden etnikai indíttatású incidenst megfelel ően kivizsgáljanak, a 
felelősöket pedig megbüntessék. 
                                                 
13 2004. április 20-i COM(2004) 257. 
 
HU 23   HU Regionális kérdésekben egyrészt kedvez ő előrehaladás történt a menekültek visszatérését 
illetően – a lakások újbóli birtokbavétele és helyre állítása –, másrészt viszont nem teljesült 
számos el őirányzott határid ő. Különösen kismérték ű volt az el őrehaladás a korábbi bérleti 
joggal rendelkez ők lakásaira vonatkozó felújítási progr amok végrehajtása terén. Fel kell 
gyorsítani a megkezdett er őfeszítéseket a menekültek fenntarth ató visszatéréséhez szükséges 
gazdasági és szociális feltételek megteremtését illet ően. Megfelel ő előrelépés történt a 
regionális együttm űködés terén: a szomszéd országokkal javultak a kétoldalú kapcsolatok, 
valamint regionális kezdeményezésekre került so r. Horvátország aláírta a Délkelet-európai 
energiaközösséget létrehozó szerz ődést. Komoly er őfeszítésekre van azonban szükség, hogy 
végleges megoldásokat találjanak valamennyi függ őben lévő kétoldalú kérdésre, különösen a 
határvitákra és a tulajdonnal kapcsolatos, még lezáratlan kérdésekre. A Vélemény megjelenése után problémák merültek fel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi 
büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljeskör ű együttm űködésre vonatkozó követelményt 
illetően, mely közvetlenül hozzájá rult ahhoz, hogy a csatlakozás i tárgyalások 2005 márciusára 
tervezett megkezdését elhalasztották. Id őközben azonban javult a helyzet, az ICTY f őügyésze 
azt a következtetést von hatta le 2005 októberében, hogy az együttm űködés már teljeskör ű. Ezt 
követően a Tanács 2005. október 3-án arra a következtetésre jutott, hogy teljesült a 
csatlakozási tárgyalások megkezdéséhez szükséges  utolsó feltétel is. Még aznap megkezdték a 
hivatalos tárgyalásokat. A Tan ács a következtetéseiben meger ősítette, hogy az ICTY-vel való 
teljeskörű együttműködés továbbra is a haladás el őfeltétele marad a csatlakozási folyamat 
során. Amennyiben a csatlakozási folyamat bármely szakaszában nem lesz teljeskör ű az 
együttműködés az ICTY-vel, az a tárgyalások felfüggesztését vonja maga után. 
A gazdasági kritériumokat  illetően Horvátország m űködőképes piacgazdaságnak tekinthet ő. 
Képesnek kell lennie arra, hogy középtávon megbi rkózzon az Unión belüli verseny okozta 
nyomással és a piaci er őkkel, feltéve, hogy folytatja reformprogramjának végrehajtását a még 
hátralévő hiányosságok pótlása céljából. A piacgazdaság alapjait illet ően a politikai 
konszenzus még várat magára. A stabilitás-orient ált makrogazdasági politikák hozzájárultak a 
viszonylag alacsony infláció és  a stabil árfolyamok kiala kulásához. Csökkent a jelent ős 
költségvetési és folyó fizetési mérleghiány, intézkedéseket hoztak továbbá a kiadások 
fokozott ellen őrzése céljából az egészségügy és a nyugdíjr endszer területén. A privatizációs 
folyamat 2005-ben visszanyerte lendületét jött, az üzleti és  földnyilvántartásra vonatkozó 
eljárások pedig egyszer űsödtek. A bankszektor tovább n őtt, a felügyelet pedig tovább 
erősödött. A közúti infrastruktúra javu lt az autópálya-hálózatba történt er őteljes beruházások 
nyomán. El őrelépés történt a távközlé si szektor liber alizációja terén, mely kedvez ő hatással 
volt az infrastruktúra fejl ődésére a magánszolgáltatók megjelenését követ ően. Fontos lépések 
kezdődtek a veszteséges vasútrendszer átalakítása érdekében. Horvátország gazdasága már jól 
integrálódott az EU gazdaságába, a regioná lis kereskedelmi integráció pedig meger ősödött. 
A jelentős külső és költségvetési egyens úlyhiány azonban esetleges kockázatot jelentenek a 
makrogazdasági stabilitásra nézve. Ezért tovább kell fokozni a pénzügyi konszolidációt 
strukturális intézkedések formáját ölt ő hatékony támogatás révén, különösen a támogatások és 
a szociális transzferek területén. Az élénkebb  magánszektor kialakulását és a közvetlen 
külföldi befektetéseket egyrészt a közigazg atásban és bíróságokon tapasztalható bonyolult 
szabályok és elmaradások akadályozták, másrés zt a lassú piacrajutá si és piacelhagyási 
eljárások. A tulajdonjogok és a hitelez ők jogainak érvényesítésé t továbbra is aláássa a 
szakszerűtlen bírói testület. Továbbra is jelent ősek a gazdaságba történ ő állami bevatkozások; 
csekély el őrelépés történt az állami tulajdonban lév ő nagyvállalatok szerkezetátalakítása 
terén, különösen a hajógyártást, acélipart és energiaszektort illet ően. Az állami tulajdonban 
lévő vállalatok esetében a pénzügyi fegyelem er ősítése fontos gazdaságpolitikai kihívás 
 
HU 24   HU marad. Versenyképességének fokozása, valamint  a folyamatos beruházási és növekedési 
kilátások javítása érdekében Horvátorszá gnak elkötelezett módon me g kell szüntetnie a 
felismert hiányosságokat és meg kell oldania a problémákat. 
A tagsággal járó kötelezettségek vállalásának képességét  illetően Horvátország csekély 
előrelépést tett a Vélemény óta, f őleg a jogszabályoknak az áruk szabad mozgására, a 
közbeszerzésre és az információs társadal omra vonatkozó közösségi vívmányokkal történ ő 
jogszabályi összehangolása tekintetében. El őrehaladás történt az oktatás, kultúra, kül-, 
biztonság- és védelmi politika területén is. 
Horvátországnak folytatnia kell a jogszabályok  általános összehangol ását, ezzel egyidej űleg 
azonban meg kell er ősítenie a közösségi vívmányok haté kony végrehajtásá hoz szükséges 
adminisztratív és igazságszolgáltatási struktúrákat. Sok esetben nem megfelel ő szintű a 
végrehajtás, az adminisztratív kapaci tás pedig továbbra is kiegyenlítetlen. 
Különösen az alábbi területe ken lesz szükség fokozott er őfeszítésekre a jogszabályok 
közösségi vívmányokkal történ ő összehangolása, valamint az ok hatékony végrehajtása és 
érvényesítése érdekében: A t őke szabad mozgása, társasági jog, információs társadalom és 
média, halászat, közlekedés, energiaügy, f ogyasztó- és egészségvédelem, vámunió és 
pénzügyi ellen őrzés. 
Horvátországnak az alábbi terü leteken lesz szüksége jelent ős és fokozott er őfeszítésekre a 
jogszabályok közösségi vívmányokkal történ ő összehangolása, valamint azok hatékony 
végrehajtása és érvényesítése érdekében:  Az áruk szabad mozgása, közbeszerzés, a 
munkavállalók szabad mozgása, a letelepedés joga és a szolgáltatások szabad mozgása, 
pénzügyi szolgáltatások, versenypolitika, mez őgazdaság és vidékfejlesztés, 
élelmiszerbiztonság, adózás, szociálpolitika és  foglalkoztatás, regionális politika, bírói testület 
és alapvet ő jogok, valamint igazságosság, szabadság és biztonság. 
Igen jelent ős erőfeszítésekre lesz szükség a környezetvédelem területén, beleértve a lényeges 
beruházásokat, valamint a közösségi vívmá nyok végrehajtásához szükséges adminisztratív 
kapacitás meger ősítését. 
Szerbia és Montenegró 
Szerbia és Montenegróban a politikai helyzetet , valamint a demokrácia és jogállamiság  
helyzetét illet ően az alkotmányos biztonság és a j ogbiztonság ingatag maradt. Míg az 
államközösségi parlament legitimitását helyreállították és a szerb parlament m űködése javult 
az új eljárási szabályzat elfogadásával,  a demokratikus intézmények általános m űködését 
továbbra is strukturális hiányosságok befoly ásolják. A két köztársaság alkotmányainak 
felülvizsgálata terén nem történt tényleges el őrelépés. 
Szerbia és Montenegró alkotmányos  kérdéseit – különös tekintette l az államközösséget alkotó 
két köztársaság közötti kapc solatokra és az államköz össég intézményeinek m űködésére – 
konstruktív szellemben, Szerbia és Monten egró alkotmányos alapokmányának teljes 
tiszteletben tartásával kell ke zelni. Ez vonatkozik valamely  köztársaság függetlenségér ől 
tartott esetleges népszavazásra is. Az ily en népszavazás meg kell, hogy feleljen a 
nemzetközileg elismert demokratikus el őírásoknak, a Velencei Bizottság hamarosan 
megjelenő ajánlásainak figyelembevételével. 
 
HU 25   HU Mindkét köztársaságban el őrehaladt a közigazgatási reform jogi keretének kialakítása, de e 
reform végrehajtása még nagyon kezdet i szakaszban tart . Nem történt el őrelépés az 
államközösség közigazgatási reformját illet ően. Az adminisztratív kapacitás szintje 
általánosságban továbbra is alacsony. Kialakították a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalásokat sz olgáló adminisztratív  struktúrákat az 
államközösság és a két köztársaság szintjén. 
A védelmi reform továbbra is komoly akadál yba ütközik a nem elégséges demokratikus 
ellenőrzés és az átlátható pénzügyi  irányítás hiánya miatt. 
Az államközösség bírósága megkezdte munkájá t annak ellenére, hogy változatlanul gyenge a 
kapacitása és hogy a hatáskörei alkalmazási területér ől szóló megállapodást még nem vetették 
alá széleskör ű vizsgálatnak. A katonai bíróság ha tásköreinek polgár i bíróságokra történ ő 
átruházása akadálytalanul valósult meg, les zámítva az adminisztratív ügyekben tapasztalható 
jelentős elmaradásokat. A bírói testületet – kül önösen Szerbiában – változatlanul komoly 
hiányosságok jellemzik, függetlenségét pedig túlzott politikai beav atkozás ássa alá. 
A korrupció továbbra is komoly aggodalomra ad okot. Mérsékelt el őrehaladás történt a 
korrupcióellenes stratégiák ki dolgozása révén, amelyek– Szerbiában – véglegesítésre és 
hatékony végrehajtásra várnak. 
Az emberi jogok tiszteletben tartását  illetően Szerbia és Montenegró el őrehaladt az Európa 
Tanácshoz történ ő csatlakozásakor vállalt kötelezettségek  teljesítésével, különösen az Emberi 
Jogok Európai Bíróságával foglalkozó kormányme gbízott kinevezésével. A szólásszabadságot 
és civil társadalmat illet ően problémák merültek fel. El őfordultak rend őri bántalmazásra utaló 
esetek. Az el őző rendszerben elkövetett b űnök felderítését illet ően csekély volt az el őrelépés. 
Még nincsenek átfogó diszkrim inációellenes jogszabályok. A kisebbségi jogok  tiszteletben 
tartása terén további haladást  értek el, de még mindig el őfordulnak incidensek. 
Szerbia és Montenegró jelent ős haladást ért el az ICTY-vel való együttm űködés terén a 
Bizottságnak az SAA-tárgyalások megkezdésére való felkészültséget vizsgáló jelentése 
szerint, különönösen mivel számos szabadlábon tartózkodó vádlottat idéztek be a Hágai 
Bíróság elé. Azóta jó az együttm űködés a tanúvédelem és a dokumentumokhoz való 
hozzáférés terén, bár ezt a folyamatot néha  akadályozzák az adminisztráció bizonyos 
szolgálatai és a hadsere g. Szerbia és Montenegró további, bár korlátozott el őrelépést tett a 
még szökésben lév ő bűnösök bíróság elé állítása terén. E fo lyamatot addig kell folytatni, míg 
meg nem valósul a teljeskör ű együttműködés az ICTY-vel. 
Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa  Koszovóról szóló 1244. határozatának  tiszteletben 
tartását illet ően Belgrád elmélyítette a Pristinával folytatott párbeszédet a közös érdek ű 
technikai kérdésekr ől. Nem ösztönözte azonban aktívan a koszovói szerbeket az ideiglenes 
önkormányzati intézmények munkájában való  részvételre. Belgrád konstruktív 
elkötelezettsége a koszovói kérdést illet ően segíteni fog Szerbia és Montenegró európai 
perspektívájának el őrevitelében, ennek akadályozása azonban a fejl ődés gátjává válhat. 
A két- és többoldalú regionális együttm űködés tovább javul, bár szórványosan el őfordulnak 
problémák. 
Mindkét köztársaságban a gazdaság  bizonyos mértékben igazodik a m űködő piaci elvek 
keretéhez. A versenyben tapasztalhat ó hiányosságok pótlásához további er őteljes 
reformtörekvésekre van szükség. 
 
HU 26   HU Szerbiában 2005 els ő felében viszonylag er őteljes maradt a gazdasági tevékenység. 
Folytatódott a pénzüg yi szigor, mely f őleg erős hazai kereslethez vezetett és az 
adójogszabályok jobb végrehajtását eredményezt e. A kereskedelmi mérleghiány 2005 els ő 
felében csökkent, a nemzetközi tartalékok pedig n őttek. A kereskedelmi hitelez ők Londoni 
Klubjával folytatott tárgyalások 2004. évi lezárása hozzájárult a küls ő adósságszint 
csökkenéséhez. Újult lendületre kaptak a strukturális reform ok, különösen pedig a 
bankrendszer szerkezetátalakításában és  privatizációjában történt további el őrelépés. 
Mindazonáltal a kormány eltökéltsége a makrogazd asági stabilitás és a strukturális reform 
iránt vegyes képet mutat. Emelkedett az infláció és a bérek okozta nyomás, a küls ő 
egyensúlyhiány szintje pedi g magas maradt. A munkaer őpiacokon is további igen jelent ős 
egyenlőtlenségek mutatkoznak. Az üzleti körny ezetet még mindig bürokratikus akadályok 
gátolják, az igazságszolgáltatási rendszer lassú és eredménytelen m űködése pedig komolyan 
kihat a gazdasági fejl ődésre. A magánszektor GDP-ben való részesedése továbbra is 
viszonylag szerény, a verseny szin tje is alacsony. A privatizáci óban elért haladás ellenére még 
mindig nem alakult ki egy vers enyképes és dinamikus magáns zektor. A kormányzati szektor 
továbbra is jelent ős mértékű forrásokat szív fel, aláaknázva ezáltal a piaci er ők szabad 
összjátékát és akadályozva a hatékony forrásfelos ztást. Az államháztartás számára továbbra is 
terhet jelentenek az állami és társadalmi tulajdonban lév ő vállalatok veszteségei. 
Montenegróban er ősödött a gazdasági növekedés. Az infl áció tovább csökkent, a szinte teljes 
mértékben megvalósult árliberalizáció nyom án. A privatizáció tovább haladt el őre. A 
munkanélküliség kis mértékben csökkent. A költségvetési hiány 2004-ben csökkent. A 
bankhitelek korábbi alacsony szintje – a bankszektor iránti bizalom er ősödésével – megn őtt.  
A külső egyensúlyhiány azonban n őtt, a küls ő adósságok pedig tovább emelkedtek. A 
magánszféra részesedése még mindig vi szonylag szerény. A magánszféra fejl ődését még 
mindig gátolják a bírói testületre jellemz ő hiányosságok. A bérek nagyarányú növekedése 
kedvezőtlenül befolyásolta az export-versenyk épességet és a fogl alkoztatás szintjét. 
Szerbia és Montenegró el őrehaladt az európai el őírások  teljesítésében. A belső piacot  
illetően általánosságban mindkét köztársaság kis lépték ű, kedvező előrelépést tett. A két 
köztársaságnak folytatnia kell a jogszabál yi és adminisztratív kapacitásuk er ősítését célzó 
fokozott er őfeszítéseket, tekintettel jöv őbeli SAA-kötelezettségeikre. El kell kerülniük 
továbbá, hogy új akadályokat állítsanak fel egymás között. 
Mindkét köztársaság mérsékelt el őrelépést tett az áruk szabad mozgása  terén. A 
szabványosítás és hitelesítés te rületén nem történt különösebb fejl ődés. A személyek szabad 
mozgását, valamint a letelepedési jogot  illetően nem történt lényeges fejl ődés. A 
szolgáltatásnyújtás szabadságát  illetően kedvez ő előrelépés tapasztalható Szerbiában azáltal, 
hogy elfogadásra került egy új tö rvénycsomag a pénzügyi szolgált atásokról. Korlátozott volt 
az előrehaladás mindkét köztársaságban a tőke szabad mozgását  illetően. Montenegróban 
elfogadták az új deviza törvényt, valamint a t őkemozgásokat tovább libera lizáló, külföldi folyó 
ügyletekr ől és tőkeügyletekr ől szóló törvényt. Nem történt el őrelépés a t őke szabad 
mozgásának biztosítása terén az államszövetségen  belül, mivel a két köztársaság jegybankjai 
még nem véglegesítették a teljesen m űködőképes, megfelel ő számlarendszer létrehozásáról 
szóló megállapodást. 
A vámügyet  illetően mérsékelt el őrelépés tapasztalható. Szerbi a elfogadta a vámtörvény 
módosításait, valamint a vámnómenklatúrát az EU Kombinált Nómenklatúrájával harmonizáló vámtarifatörvény-módosításokat.  Montenegró elfogadta a vámtörvény 
 
HU 27   HU módosításait, valamint a vámhivatalokról szóló törvényt. A két köztársaság vámhatóságainak 
adminisztratív és m űködési kapacitása javul , de még mindig jelent ős megerősítésre szorul. A 
verseny  területén mindkét köztársaság új tröszt ellenes jogszabályoka t fogadott el és 
kialakította az állami támogatások ellen őrzéséhez szükséges alapvet ő struktúrákat. További 
erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a két köz társaság rendszereit alkalmassá tegyék a 
trösztellenes és az állami támogatások ellen őrzésének céljaira. A közbeszerzés  területén 
Szerbiában nem történt sem jogs zabályi, sem adminisztratív el őrehaladás. Montenegró 
korlátozott el őrelépést tett azáltal, hogy az államszöve tség intézményeire kiterjesztette a 
közbeszerzési szabályokat. Jelent ősen erősíteni kell a közbesz erzési jogszabályok 
végrehajtásához és érvényesítéséhez szüks éges adminisztratív kapacitást. Mindkét 
köztársaságnak biztosítania kell, hogy az egyik köztársaság gazdasági szerepl ői nemzeti 
elbánásban részesüljenek a másik köztársasá gban és hogy az államszövetség intézményei a 
törvényes közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozzanak. A szellemi tulajdonjogokat  
illetően mindkét köztársaságban csekély el őrelépés történt a jogi szabályozásban. Montenegró 
kerettörvényt fogadott el a szellemi tulaj donjogok végrehajtása érdekében. A végrehajtás 
fokozatosan javul, de er őteljesen folytatni kell a további intézkedések meghozatalát. Az 
államközösség szellemi tulajdonjogi hivatalának szerepét teljes mértékben el kell ismernie a 
két köztársaságnak, továbbá e hivatalt el ke ll látni a feladatai teljesítéséhez szükséges 
adminisztratív kapacitással. 
Az ágazati politikákban még ha egyenl őtlen volt is, de történt csekély el őrelépés. Az ipart, 
valamint a kis- és középvállalkozásokat  illetően mindkét köztársaság mérsékelt haladást ért el 
a kis- és középvállalkozásokról szóló európai charta végrehajtásában. A mezőgazdaságot  
illetően csekély el őrelépés történt, különösen azáltal, hogy Szerbia meger ősítette a 
Mezőgazdasági Minisztérium admi nisztratív kapaci tását, továbbá új állategészségügyi 
kerettörvényt fogadott el. A környezetvédelmet  illetően mindkét köztársas ág korlátozott 
előrelépést tett. Montenegró elfogadta az integrált szennyezésmegel őzésről és –csökkentésr ől 
szóló törvényt. Mindkét köztársaság mérsékelt elérelépést tett a közlekedés  területén, 
különösen a délkelet-európai regionális közlekedési f őhálózatban való részvétellel. Az 
energiaügy  területén mindkét köztársaság el őrelépést tett. Szerbiában megkezdte m űködését 
az Energiaügynökség, a 2015-ig tartó id őszakra pedig energiafejleszté si stratégiát fogadtak el. 
Folytatódik az állami energiaszolgáltató fe losztásának folyamata. Montenegróban kis 
mértékben el őrehaladt a villamosenergia-ágazat szerk ezetátalakítása. Szerbia és Montenegró 
aláírta a Délkelet-európai ener giaközösséget létrehozó szerz ődést. 
Az információs társadalmat és médiát  illetően csekély el őrelépés történt. Szerbiában véget ért 
a vezetékes telefonos szolgá ltatások kizárólagos monopó liuma, a Távközlési Ügynökség 
azonban pénzügyi források hiányában még nem m űködőképes. Montenegróban lezárult a 
vezetékes telefonos szolgáltató pr ivatizációjának folyamata. Az audiovizuális  politikát 
illetően nem történt el őrelépés Szerbiában, ahol módosították a m űsorszolgáltatásról szóló 
törvényt annak érdekében, hogy kitolják a jelenleg a kormány ellen őrzése alá tartozó Szerb 
Rádió és televízió közszolgálati m űsorszóróvá történ ő átalakításának határidejét, valamint 
hogy elhalasszák a helyi önkormányzatok által m űködtetett m űsorszórók privatizációját. 
Montenegróban a M űsorszóró Tanács tendert szervezett a frekvenciahasználati engedélyekre 
vonatkozóan. 
Az igazságosság, szabadság és biztonság  területén nem történt tényleges haladás azokon a 
területeken, amelyeken megosztott a felel ősség az államszövetség és a két köztársaság között. 
A két köztársaság továbbra is egymástól eltér ő vízumrendszereket  alkalmaz. Mindkét 
köztársaságban még el őkészítés alatt állnak az integrált határellen őrzésről szóló nemzeti 
stratégiák, Szerbiában vi szont késik a határellen őrzésnek az államszövetségi hadseregt ől a 
 
HU 28   HU rendőrséghez való áthelyezése. A menekültügyet  illetően a két köztársaság még nem fogadta 
el az államszövetségi kerettörvény végr ehajtásához szükséges jogszabályokat. A migrációt  
illetően a visszafogadási megállapodásokat te ljes mértékben végre kell hajtani. 
A két köztársaság hatáskörébe tartozó területeken a pénzmosás  elleni küzdelemre irányuló 
jogszabályokat illet ően mérsékelt el őrelépés történt.  A rendőrségi reformot  illetően előrelépés 
történt Montenegróban a rend őrségről és a nemzetbiztonsági ügynökségr ől szóló törvények 
elfogadásával. Szerbiáb an még hiányoznak a rend őrségről és a biztonsági szolgálatokról szóló 
új jogszabályok. A szervezett b űnözés  változatlanul komoly aggodalomra ad okot mindkét 
köztársaságban. Montenegró stratégiát f ogadott el a korrupció és a szervezett b űnözés elleni 
küzdelemr ől. 
Koszovó 
A koszovói politikai helyzet  stabil maradt a parlamenti választások alatt, ezt követ ően a 
koalíciós kormány megalakításakor, az ICTY-vád emelés alkalmával, valamint a korábbi 
miniszterelnök önkéntes lemondásakor. A sú lyos demokratikus és hatékonyságbeli 
hiányosságok azonban csökkentik az ideiglenes  önkormányzati intézmények teljesítményét. 
A koszovói szerbek és a kosz ovói albánok között változatlanul  feszült viszony uralkodik. A 
koszovói szerbek 2004-es választási  bojkottja aláásta annak lehet őségét, hogy demokratikus 
úton oldják meg a közösségükkel kapcsolatos legitimációs aggályokat. Ezzel egyidej űleg a 
koszovói albán többség nem teremtette meg a koszovói szerbek politikai folyamatban való 
részvételét el ősegítő feltételeket. A helyi önkormányzati reform végrehajtását jelent ős 
mértékben akadályozta az így kialakult helyzet. 
Általánosságban jelent ősen meg kell er ősíteni a jogállamiságot. Az egyik alapvet ő nehézség a 
koszovói jogbiztonság hiánya. Az igazságszolgáltatási admi nisztráció továbbra is a 
legnagyobb problémát jelenti, mivel n ő a bírósági eljárásokban ta pasztalható elmaradás. Az 
igazságszolgáltatási intézményeket és a büntetés-végrehajtás i szerveket jelent ősen meg kell 
erősíteni annak érdekében, hogy képessé  váljanak a jogszabályok teljeskör ű érvényesítésére, 
különösen a szellemi tulajdonjogok, va lamint a szervezett és a pénzügyi b űnözés elleni 
küzdelem terén. Széleskörben elterjedt a ko rrupció, hiányoznak azo nban a leküzdéséhez 
szükséges koherens és er őteljes intézkedések. 
Koszovó adminisztratív kapacitása továbbra is rendkívül gyenge. Közigazgatása amellett, 
hogy nem hatékony, és nem mentes a politikai be folyástól, nem mindig jár el méltányosan. 
Bár létrejött a közszolgálati és az államháztartás- irányítási jogalap, hiányzik az átláthatóság és 
az elszámoltathatóság. Er ősíteni kell a kormányzati koordináci ót, a központi és helyhatósági 
szint közötti kapcsolatokat pedig tovább kell pontosítani. Prioritást élvez az alapvet ő 
közszolgáltatások javítása valamennyi közössé g számára többek között annak érdekében, 
hogy csökkenteni lehessen a zömében koszovói s zerbek által lakott tele püléseken a továbbra 
is párhuzamosan m űködő struktúrák által nyújtott sz olgáltatások ir ánti igényt. 
További el őrehaladás történt a szólásszabadság er ősítése terén azáltal, hogy létrejöttek a 
független médiára vonatkozó ke retszabályok és hogy megalapíto tták a magas színvonalú 
újságírás megteremtését el ősegítő két új fels őoktatási intézményt. Elfogadták a 
megkülönböztetés-mentességi törvén yt, most azonban ennek teljeskör ű végrehajtására van 
szükség, amennyiben a cél a legvédte lenebbek – azaz a gyermekek és a n ők – jogainak 
megfelelő védelme. Az ombudsmani intézmény változa tlanul kulcsszerepet játszik az emberi 
jogok biztosításában és a kisebbségvédelemben. 
 
HU 29   HU A koszovói intézmények er őfeszítéseket tettek a kisebbségi csoportok elleni er őszakos 
cselekmények elítélésére, a kisebbségek képviseletének er ősítésére és a menekültek 
visszatérésének ösztönzésére, de ezek cs upán nyilatkozatok maradtak, gyakorlati 
megvalósításuk helyi szinten elmaradt. Így tová bbra is rendkívül nehéz helyzetben vannak az 
etnikai kisebbségek. A kisebbségi nyelvhasz nálat szintje nem elégséges a központi és 
önkormányzati hatóságoknál, ami gátolja a kisebbségek különböz ő intézményekben való 
részvételét. A kisebbségek közszolgáltatásokhoz való hozzáférése szintén problémát jelent. A 
menekültek és a lakóhelyüket elhagyni  kényszerültek visszatérését illet ően továbbra is nagyon 
alacsony a hazatelepül ők száma. Koszovó jöv őbeli jogállásának bizonytalansága, a nem 
megfelelő biztonsági helyzet, a borús foglalkozt atási kilátások nem hatnak ösztönz őleg a 
koszovói szerbek és más közös ségek visszatérésére. Különös  figyelmet érdemel a már 
Koszovóban él ő összes kisebbségi közösség fenntarth ató megélhetésének biztosítása, de 
különösen a roma, askáli és egyiptomi közössége k helyzete – vagyis azoké, akik egészségre 
ártalmas körülmények között élnek – sürg ős intézkedéseket tesz szükségessé. 
Technikai kérdésekr ől folytatódott a párbeszéd Belgráddal, Koszovó részvétele pedig 
erősödött a regionális együttm űködést célzó kezdeményezésekben. 
A Koszovó jöv őbeli jogállásáról folyó vita megkezdése ki hívást jelent az egész régió számára. 
Nélkülözhetetlen lesz valamennyi fél er ős kötelezettségvállalása egy többnemzetiség ű, stabil 
és demokratikus Koszovó megteremtésére ol yan fenntartható rendezés érdekében, amely 
megerősíti a térség biztonságát és stabilitását, valamint további közeledését az EU-hoz. 
Koszovó gazdasága  a működő piaci elvek új kereteihez igazodik. További er őteljes 
reformtörekvésekre van szükség a gazdaság i versenyképesség komoly hiányosságainak 
pótlásához. 
A monetáris stabilitás továbbra is biztos ított az euró – mint a forgalomban lév ő legfontosabb 
valuta – használatával. Az infláció 2004 más odik felében és 2005 elején negatív tendenciát 
mutatott. A strukturális reformok el őrehaladtak, különösen a társadalmi tulajdonban lév ő 
vállalatok privatizációja gyorsult fel 2004 közepe óta. Két állami tulajdonban lév ő vállalat 
egyesült. A hatóságok folytatták a liberális  kereskedelem ösztönzését és a munkaer őpiaci 
politikákat, valamint a viszonylag szabad  piacrajutás és az általánosságban kedvez ő 
vállalkozói környezet biztosítá sát. A felgyorsított privatiz áció összefüggésében szerény 
mértékűek voltak a közvetlen kü lföldi befektetések. 
A gazdasági növekedés azonban csekély volt, ami egyrészt a külföldi adományozóktól 
származó támogatások csökkenésére, másrészt a gazdasági dinamizmus hiányára vezethet ő 
vissza. A munkanélküliség aránya továbbra is  nagyon magas; a folyó fizetési mérleghiány 
változatlanul jelent ős mértékű. A szakpolitikák kombinációj a nem volt teljes mértékben 
megfelelő: a ráfordítások különösen tekintélye s megnövekedését okozta 2004-ben a 
meglehetősen nagy költségvetési hiány. A vill amosenergia-szolgáltató vállalat 
szerkezetátalakítása különösen a beruházási szük ségletei finanszírozásához nélkülözhetetlen 
források hiánya miatt késett. A tulajdonjogok bi ztosítása változatlanul  kihívást jelent. A 
jogbiztonság hiánya, a jogs zabályok végrehajtásában mu tatkozó hiányosságok és a 
szerződések végrehajtása továbbra is akadályozzák a magánszektor fejl ődését és a 
beruházásokat. A piacelhagyás válto zatlanul nehéz és hosszadalmas, f őleg a bírói testületben 
tapasztalható hiányosságok miatt. A nem elég séges alapinfrastruktú ra továbbra is a 
kereskedelmi tevékenységek gátja. A reálbér-növekedés aláásta Koszovó export-
versenyképességét. 
 
HU 30   HU Koszovó számos területen el őrehaladt az európai el őírásokkal  való összehangolás 
tekintetében, még ha az el őrelépés egyenl őtlen is. 
Az új jogszabályok és szakpolitikák EU-el őírásoknak való megfelelését mára már 
széleskörűen ellenőrzik a tervezést ől és a szakminisztériumokban történ ő szövegezés korai 
szakaszától kezdve, az európai integrációs folyamatért felel ős hivatalon keresztül. Hét 
minisztériumban hoztak létre EU-integrációs  egységet, ezek némelyikének munkáját küls ő 
szakértők támogatják. Az EU-jogban já rtas helyi jogi szakért ők hiánya akadályt jelent, az új 
jogszabályok fordítása pedig nehézségekbe üt között. E haladás ellenére egyrészt ezek a 
közszolgálati struktúrák nem szilárdultak me g teljes mértékben, másrészt a nemzetközi 
együttműködésért és az EU-integrációért felel ős parlamenti bizottság még nem m űködőképes 
teljes mértékben. 
A belső piac  területén kis mérték ű előrelépés történt azá ltal, hogy új jogszabályokat fogadtak 
el. Bár a felülvizsgált közbeszerzési  törvény EU-el őírásokon alapul, a parlamenti közgy űlés 
azt jelenleg még felülvizsgálja. A szellemi tulajdonjogok  terén nem történt el őrehaladás. A 
vámügy  területén pozitív el őrelépés történt, f őleg a koszovói integrált vámtarifa és a 
Vámkódex végrehajtásában. Az adózás  területén kis mérték ű haladás történt: folyamatban van 
az EU közösségi vívmányaival való fokozat os összehangolás. Koszovó 2005-ben kétkulcsos, 
egyszerűsített jövedelemadó-rendszerre tért át. Az adóhatóság adóbeszedési és -ellen őrzési 
kapacitását meg kell er ősíteni, a jövedéki adókkal kapcso latos csalásokat pedig fel kell 
számolni. 
Az ágazati politikák  fejlődését illet ően folytatódott a kis- és középvállalkozásokról szóló 
európai charta végrehajtása. Törvényt léptet tek életbe a KKV-k támoga tásáról. Potenciálja 
ellenére a koszovói mezőgazdaságban rejlő lehetőségeket nem aknázzák ki teljes mértékben, 
a legfontosabb kihívásokra – aza z a fejletlen infrastruktúrá ra, a tulajdonjogokra, a nem 
megfelelő hitelre, az eredménytelen min őségellenőrzési mechanizmusokra és az oktatás 
alacsony színvonalára – megoldást kell találni. A környezetvédelem  területén Koszovó 
előrehaladt az EU közösségi vívm ányaihoz való közelítésben azáltal, hogy el fogadta a vízr ől 
és levegőminőségről szóló jogszabályokat, valamint a környezeti hatásvizsgálatról szóló 
önkormányzati rendeleteket. A kormány jóváhagyta a környezetvédelmi stra tégiát, az öt évre 
szóló környezetvédelmi cselekvési te rv pedig kidolgozás alatt áll. A közlekedés  területén 
előrelépés történt azzal, hogy Koszovó rész t vesz a regionális közlekedési 
kezdeményezésekben. A pristinai repül őtér polgári ellen őrzés alá került és részvénytársasággá 
alakították. Koszovó részt vesz az Európa i Közös Légtér Délkelet-Európára történ ő 
kiterjesztésében. Az energiaügyet  illetően Koszovó aláírta a Délkelet-európai 
energiaközösséget létrehozó szerz ődést. A távközlés és postai sz olgáltatások terén az új postai 
irányítószámok 2005 júniusáb an léptek hatályba. 
Az igazságosságot, szabadságot és biztonságot  illetően a helyzet még mindig nem kielégít ő. 
Mérsékelt el őrehaladás történt a pénzmosás  elleni küzdelem jogi ke retének létrehozásával, a 
végrehajtási mechanizmusokat azonban még jelent ősen javítani kell. A kábítószer-
kereskedelemre és a növekv ő helyi kábítószer-fogyasztásra vonatkozóan még nem hozták 
létre az átfogó kábítószer ellenes stratégiát. Folyamatban van a koszovói rend őrség számára 
történő hatáskörátadás. További kapacitás-er ősítésre van azonban sz ükség, különösen a 
vizsgálat, irányítás és vezet ői képességek terén. Több el őrelépésre van szükség a b űnügyek 
elkövetőinek bíróság elé állítása és a j ogállamiság érvényesítése terén. A szervezett b űnözés  és 
a pénzügyi b űnözés elleni küzdelmet  fokozni, a helyi kapacitásokat pedig fejleszteni kell, 
tekintettel a további hatás körök helyi hatóságoknak történ ő jövőbeli átadására. 
 
HU 31   HU Törökország 
A politikai átmenet folyamatban van Törökor szágban, az ország továbbra is megfelel ően 
teljesíti a koppenhágai politikai kritériumokat . Fontos jogalkotási reform lépett most 
hatályba, amelynek strukturális változásokat kell eredményeznie a jogrendszerben, különösen 
a bírói testületben. A változás üteme azonban lelassult 2005-ben, a reformok végrehajtása 
pedig egyenl őtlen marad. Csökken ugyan, de még mindig el őfordul az emberi jogok 
megsértése, ezért sürget ő szükség van a már hatályos j ogszabályok végrehajtására, más 
területeken pedig további jogi kezdeményezésekre. Jelent ős további er őfeszítések 
szükségesek az alapvet ő szabadságokat és emberi jogokat illet ően, különös tekintettel a 
szólásszabadságra, a n ők jogaira, a vallásszabadságra, a szakszervezeti jogokra, a kulturális 
jogokra, valamint a kínzás és az embertelen bánásmód elleni fokozott küzdelemre. Mindenekfelett, Törökországnak jobban kellene integrálnia a reformfolyamatot.a hatóságok 
munkájába. Törökország további politik ai reformok végrehajtására irányuló 
kötelezettségvállalását konkréta bb eredményekké kell átalakítani, származásuktól függetlenül 
valamennyi török polgár javára. 
A demokráciát és jogállamiságot  illetően fontos strukturális re formok történtek, különösen a 
bírói testület m űködésére vonatkozóan. A Bizottság 2004. évi ajánlásában említett hat 
jogszabály hatályba lépett.  A gyakorlati végrehajtá s azonban továbbra is egyenl őtlen. 
Egyrészt számos ítélet azt mutatja, hogy a bí rói testület egyre in kább az Emberi Jogok 
Európai Bíróságának esetjogával összehangban ítélkezik, másrészt számos olyan határozat 
született – különösen a hagyományosan érzékeny kérdésekr ől történő vélemény-nyilvánítással 
kapcsolatban –, amely büntet őeljáráshoz és büntet ő ítélethez vezetett. Fo lytatódott a polgári-
katonai kapcsolatok reformja, de a hader őknek még mindig jelent ős befolyásuk van azáltal, 
hogy politikai fejleményekkel és kormánypolitikákkal kapcsolatos nyilvános nyilatkozatokat adnak ki. 
Az emberi jogok és kisebbségek  védelmét  illetően a csekély el őrelépést leszámítva vegyes a 
kép. A már m űködő, átfogó jogi keret mellett további rendelkezések léptek hatályba a kínzás 
és az embertelen bánásmód elleni küzdele m terén, olyannyira, hogy az ilyen esetek 
előfordulása csökken ő tendenciát mutat. Mindezek ellené re azonban gyakoriak a kínzásról és 
embertelen bánásmódról szóló jelentések, melyek elkövet ői gyakran büntetlenül maradnak. 
Előrelépés történt a jogi sz abályozásban az alapvet ő szabadságok gyakorlá sa terén azáltal, 
hogy új büntet ő törvénykönyv, a társulásokról pedig új törvény lépett hatályba, továbbá az 
egyének és a civil társadalmi szervezetek a gy akorlatban több szabadságot élveznek, mint a 
múltban. Továbbra is üldöznek és elítélne k azonban egyéneket békés véleménynyilvánítás 
miatt, egyes szervezetek tevékenységét pedig korlátozzák. Ebben az összefüggésben 
szigorúan ellen őrizni kell a 301. cikken alapuló bírósági eljárásokat. 
Vannak még olyan jelentések, melyek szerint a biztonsági er ők bevetése a tüntetések 
alkalmával túlzott méreteket ölt. A vallásszabadságot illet ően néhány ad hoc intézkedést ől 
eltekintve a vallási kisebbségek és köz össégek még mindig nem rendelkeznek jogi 
személyiséggel. Sürget ő szükség van arra, hogy e kisebbsé gek és közösségek problémáinak 
kezelésére egy európai el őírásoknak megfelel ő, átfogó jogi keret kerü ljön elfogadásra. Bár 
fokozott figyelmet fordítanak a n ők jogaira, a n ők elleni er őszak még mindig komoly 
aggodalomra ad okot. 
A törökön kívüli egyéb nyelvek használatával szembeni növekv ő tolerancia ellenére a 
kulturális jogok gyakorlása még ingatag. A kurd nyelv ű helyi műsorszolgáltatás még nem 
 
HU 32   HU engedélyezett, megszüntették a kurd nyelvtanf olyamokat, a politikus okat pedig továbbra is 
elítélik a kurd nyelv bizonyos összefüggésekben való használata miatt. Törökország továbbra 
is korlátozó megközelítést alkalmaz a kisebbs égekkel és a kulturális jogokkal szemben. 
Bár egyre nagyobb a konszenzus abban, hogy támoga tni kell a délkeleti térség gazdasági, 
kulturális és szociális fejl ődését, kevés tényleges el őrelépés történt, a bi ztonsági helyzet pedig 
romlott az újbóli PKK-er őszakhullám óta. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek 
változatlanul számos nehézséggel szembesülnek. 
A regionális kérdéseket  illetően a török kormány számos alkalommal meger ősítette 
folyamatos elkötelezettségét a ciprusi probléma olyan átfogó megoldására, mely összhangban 
van az ENSZ F őtitkár által vázolt tervvel. Törökor szág július 29-én aláírta az EK-
Törökország Társulási Megállapodásnak a tíz új tagállam csatlakozása tekintetében történ ő 
kiigazításáról szóló kiegészít ő jegyzőkönyvet. Ezzel egyidej űleg Törökország egyoldalú 
nyilatkozatot adott ki arról, hogy az említett  aláírás nem jelenti azt, hogy hivatalosan 
elismerné a Ciprusi Köztársaságot. Az EU szeptember 21-én elfogadott nyilatkozatában 
jelezte, hogy a török nyilatkozat nem befolyásolja Törökország kiegészít ő jegyzőkönyvből 
eredő kötelezettségeit. Az EU nyilatkozata hang súlyozta, hogy az összes tagállam elismerése 
a csatlakozási folyamat egyik szükséges alkotóeleme. Kiemelte  továbbá, hogy támogatni kell 
az ENSZ F őtitkárnak a ciprusi kérdés átfogó rendezése érdekében tett er őfeszítéseit, hiszen az 
hozzájárul a béke, stabilitás és harmonikus kapcsolatok megteremtéséhez a térségben. 
Törökország továbbra is megvétózza Ciprus eg yes nemzetközi szervezetekben, valamint a 
fegyverkivitelre és a kett ős felhasználású termékekre vonatkozó magatartási kódexr ől szóló 
Wassenaar-megállapodásban való részvételé t. A Görögország és Törökország közötti 
kapcsolatok továbbra is kedvez ő irányba fejl ődnek. A felek azonban 2002 óta, 31 tárgyalási 
forduló után sem tudtak megállapodni a mé g lezáratlan határviták átfogó rendezésér ől. 
A gazdasági kritériumokat  illetően Törökország m űködő piacgazdaságnak tekinthet ő, 
amennyiben szilárdan fenntartja jelenlegi stabil itását és a reformok te rén elért eredményeit. 
Törökországnak képesnek kell lennie arra is, hogy középtá von megbirkózzon a az Unión 
belüli verseny okozta nyomással és a piaci er őkkel, feltéve, hogy szilárdan folytatja 
stabilizációs politikáját és további határozott lépéseket tesz a struktur ális reformok irányába. 
Az elmúlt év során további jelent ős előrelépés történt a makrogazdasági stabilizáció terén. A 
szakpolitikák szigorú és óvatos kombinációjának köszönhet ően folytatódott a költségvetés 
megszilárdítása, javult az adósságdinami ka, tovább csökkent az infláció, miközben a 
gazdasági növekedés er őteljes maradt. Számottev ő haladás valósult meg az államháztartás-
irányítás és -ellen őrzés javítása terén, ennek eredmé nyeképpen pedig átláthatóbbá vált a 
költségvetés. Folyamatban van a szociális bi ztonsági és egészségügyi rendszerek alapos 
felülvizsgálata. A bankszektor felügyeleti és szabályozási keretének folyamatos javulása, 
valamint a privatizáció el őrehaladása miatt fokozatosan szigorodik a gazdasági szerepl ők 
pénzügyi fegyelme, Törökország üzleti és beruházási környezete pedig javul. A külföldi 
közvetlen befektetések fellendültek. 
E haladásra építve folytatni kell a költs égvetési korlátokon alapuló makrogazdasági 
stabilizálást. A folyó fizetési mérle ghiány közelmúltban bekövetkezett ugrásszer ű növekedése 
alapos ellen őrzést és azonnali intézkedések meghozatal át teszi szükségessé. A jogállamiság 
megerősítését, a privatizáció és a vállalati szerkezetátalakítás fokozását, a munkaer őpiaci 
egyenlőtlenségek kiigazítását, valamint az árnyé kgazdaság visszaszorítását célzó további 
strukturális reformoknak meg kell alapozniuk és er ősíteniük a stabilizációs folyamatot. A 
forrásokat hatékonyabban kell felosztani, különösen a legfontosabb piacok reformján 
 
HU 33   HU keresztül. Tiszteletben kell tartani az összes bérköltség csökkentésére tett 
kötelezettségvállalásokat. Folytatni kell a köz kiadásokra vonatkozó köl tségvetési eljárások 
reformját és biztosít ani kell a jobb min őségű szabályozási és jogi keret teljeskör ű 
végrehajtását. 
Az EU-jogrend elfogadására és végrehajtására irányuló képesség  tekintetében 
Törökországban kis mérték ű – bár egyenl őtlen – előrelépés történt 2004 óta. Az áruk szabad 
mozgása  terén el őrelépés valósult meg, különösen az  új megközelítés végrehajtási 
rendelkezéseit – beleértve, hogy Törökország számára lehet ővé vált a megfelel őségértékelési 
szervek értesítése –, valami nt a piacfelügyeletet illet ően. Más területeken – pl. a régi 
megközelítés és a nem harmonizált területek – nem történt haladás. Az EK-Törökország 
Vámunió megléte ellenére még nem valósul meg teljes mértékben a termékek szabad 
forgalomba bocsátása. 
A tőke szabad mozgása  terén csekély el őrelépés mutatkozik. Egyes korlátozásokat 
megszüntettek ugyan, de külföldiek nem vásárolh atnak ingatlant és nem tevékenykedhetnek 
bizonyos gazdasági ágazatokban. A pénzmosás fontos területén mérsékelt el őrehaladás 
történt, de az összehangolás még mindig nem teljes. 
A társasági jogot  illetően csekély el őrehaladás történt, különösen a számviteli standardok és 
az ellenőrzés tekintetében. Az általános összeha ngolás továbbra is korlátozott e fejezet 
esetében. 
A szellemi tulajdonjogokat  illetően az összehangolás el őrehaladt és tovább javult. A 
jogszabályok végrehajtása terén is történt némi javulás, de változatlanul ez a rendszer 
leggyengébb eleme. 
A versenypolitika  területén a vállalkozásokra vonat kozó rendelkezéseket (trösztellenes 
rendelkezések és egyesülések létrejöttének ellen őrzése) kielégít ő módon hangolta össze és 
hajtotta végre a vers enyhatóság. Másfel ől az állami támogatások területén sem az 
összehangolást, sem a végrehajtást illet ően nem történt el őrelépés. Így az egyedi kétoldalú 
kötelezettségvállalások ellenére a végreh ajtás továbbra is na gyon korlátozott szint ű. Különös 
figyelmet kell fordítani az acéliparban az állami támogatások ellen őrzésére. 
A pénzügyi szolgáltatásokat  illetően mérsékelt el őrelépés történt, különöse n a biztosítási és a 
kiegészítő nyugdíjszektorban. A bankszektorban elért haladást meg kell szilárdítani. Ezen a 
területen azonban korlátozott az általános összeh angolás, az adminisztra tív kapacitást pedig 
meg kell er ősíteni. 
Az információs társadalom és média  területén kis mérték ű előrelépés történt az elektronikus 
kommunikációt és információtechnol ógiát – ahol folytatódott a liberalizáció –, valamint az 
információs társadalom szolgáltatásait illet ően. Az adminisztratív  kapacitás további 
fejlesztése szükséges a jogszabályok hatékony végrehajtásához. Az audiovizuális politika 
területén továbbra is korlátozott a közelmúltban megvalósult el őrelépés és az általános 
összehangolás. 
A mezőgazdaságot és halászatot  illetően nagyon korlátozott mérték ű előrehaladás történt. 
Volt néhány vidékfejlesztésre irányuló kezdeményezés, de ezeket meg kell er ősíteni. 
Összességében megállapítható, hogy a jogszabál yok összehangolása és az adminisztratív 
kapacitás változatlanul nagyon korlátozott mérték ű. 
 
HU 34   HU Az élelmiszerbiztonság, az állat- és növényegészségügyi politika  területén szintén 
meglehetősen korlátozott az összehangolás mértéke.  Az általános élelmiszerpolitika egyes 
specifikus alszektoraiban bár magasabb szintet ért el az összehangolás, de még mindig nem 
teljeskörű, a végrehajtás pedig nehézkesnek t űnik. Az  állategészségügyi politika  általános 
keretei nem adottak. Mindazonáltal az igazgat ás megkezdte a munkát a gyakorlati problémák, 
valamint a megoldásukhoz szükséges adminisztr atív kihívások azonosítása céljából. Csekély 
mértékben haladt el őre a növényegészségügyi politika. Az  adminisztratív struktúrákat 
nagyobb mértékben kell korszer űsíteni. 
A közlekedés  területén a különböz ő közlekedési módok egyenl őtlenül fejl ődnek. A közúti 
közlekedésben mérsékelt el őrelépés történt az összehangolás el őrehaladása miatt, a 
végrehajtás azonban változatlanul hiányos. A vasúti ágazatban lényeges jogszabályi és 
intézményi reformokra van szükség. A tengeri sz állításban a jogszabályok összehangolása és 
az adminisztratív kapacitás er ősítése terén csekély haladás tö rtént. A légiközlekedésben kis 
mértékű előrelépés történt ugyan, de a jogszabályok általános összehangolása továbbra is 
korlátozott mérték ű. Az energiaügyet  illetően általánosságban csekély mérték ű előrehaladást 
értek el, különösen az energiaellátás biztonság a és a megújuló energiák terén. Míg a bels ő 
energiapiac kialakítása terén az el őrelépés korlátozott mérték ű volt, semmi haladás nem 
figyelhető meg a szektoron belül az állami támogatásokat és az energiahatékonyságot illet ően. 
Törökország atomenergia-termelési kap acitásának fejlesztéséhez meg kell er ősítenie az 
adminisztratív kapacitásait a nagyfokú nukl eáris biztonság megteremtése céljából. A 
sugárzásvédelmet illet ően csekély el őrelépés történt. 
Az adózás  terén korlátozott mérték ű a haladás mind a közvetett, mind a közvetlen adózás 
tekintetében. Általánosságba n a török adórendszer rész ben megfelel a közösségi 
vívmányoknak, de a lényegi összehangolás még hátravan. Az árnyékgazdaság kiterjedtsége 
megoldásra váró probléma. Az ad minisztratív kapacitás széleskör ű korszerűsítésre szorul. 
A statisztikát  illetően mérsékelt haladás történt, különös en az osztályozás és az ágazati 
statisztikák tekintetében. A közösségi vívmányokkal történ ő összehangolás jelenleg alacsony 
szintű, folytatódik azonban az Eurostat és az Állami Statisztikai  Intézet közötti 
együttműködés. A foglalkoztatás és a szociálpolitika  területén csekély haladás történt. Míg a 
munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet illet ően az összehangolás viszonylag 
előrehaladt, továbbr a is lényeges er őfeszítésekre van szükség olyan területeken, mint a 
társadalmi párbeszéd, a nemek közötti egyenl őség és a diszkrimináció-mentesség. Megoldásra 
váró komoly feladat még a végrehajtás és az adminisztratív kapacitás meger ősítése. 
A török iparpolitikai  stratégia túlnyomórészt már most összhangban van az EU-alapelvekkel. 
Az előző jelentés óta további haladás figyelhet ő meg, különösen a KKV-kra vonatkozó 
politika tekintetében. A regionális politika és a strukt urális eszközök koordinálása  terén 
egyenlőtlen a haladás. A területi szervezést és programozást illet ően nem történt el őrelépés az 
előző jelentés óta. A jogi keretet, a pénzügyi irányítást és ellen őrzést illet ően történt 
előrehaladás. Továbbra is jelent ős erőfeszítésekre van szükség az intézményi struktúrák 
kialakításához. Létre kell hozni a regionális politikával foglalkozó hatóságokat mind központi, mind regionális szinten, majd pedig korszer űsíteni kell azokat. 
A bírói testületet és az alapvet ő jogokat  illetően Törökország el őrehaladt az EU-el őírásokkal 
és -gyakorlatokkal való összehangol ás terén a bírói testület és a korrupcióellenes intézkedések 
terén. További lépésekre van azonban szükség  a bírói testület függetlenségének és 
hatékonyságának biztosítása érdekében. A korrupciót illet ően további intézkedések 
szükségesek a korrupció leküzdésére létrehoz ott érintett szervek ha tékonyságának növelése 
 
HU 35   HU érdekében, valamint abból a célból, hogy a közvé leményben tudatosuljon: a korrupció súlyos 
bűncselekmény. 
Törökország folytatta jogszabálya inak közösségi vívmányokkal történ ő összhangolását az 
igazságosság, szabadság és biztonság  területén. Általánosságban Törökország jogszabályai 
részben összhangban állnak a közösségi vívmányokkal. További el őrehaladásra van szükség 
számos területen, úgy mint az adatvédelemr ől szóló törvény elfogadása, a határellen őrzésről 
szóló nemzeti cselekvési terv végreh ajtása, a migrációról és menekültügyr ől szóló nemzeti 
cselekvési terv végrehajtása, a genfi egyezmény földrajzi korlátozásának eltörlése, valamint 
az intézmények közötti együttm űködés fejlesztése. 
A környezetvédelmet  illetően Törökország korlátozott mérték ű előrehaladást ért el. A 
közösségi vívmányok átültetésének általáno s szintje továbbra is alacsony, kivéve a 
hulladékgazdálkodást és a zajvédelmet, ahol el őrehaladt az átültetés. A jogszabályok 
végrehajtásában és érvényesítésében muta tkozó hiányosságok még mindig aggodalomra 
adnak okot. Törökországnak lépéseket kell te nnie a környezetpolitika más szakpolitikák 
meghatározásaiba és végrehajtásába történ ő integrálása érdekében. 
A fogyasztó- és egészségvédelem  területén az összehangolás egyenletesen halad el őre. 
Különösen a nem a biztonságot érint ő intézkedéseket illet ően történt el őrelépés. A biztonságot 
érintő intézkedéseket illet ően nem történt további el őrelépés. A közegészségügyet illet ően 
csekély el őrelépés volt tapasztalható, különös tekintettel a dohányra vonatkozó 
jogszabályokra. Meg kell er ősíteni az adminisztratív kapacitást. 
A vámunióra  vonatkozó rendelkezéseket nagyrész t összehangolták és azok összhangban 
vannak az EK és Törökország között kö tött kétoldalú megállapodásokkal. A török 
vámkódexnek az EK vámkódexével történ ő további összehangolása azonban még hátralév ő 
feladat. A vámszabad területek esetében alkalmazott nem vámjelleg ű jogszabályok, valamint 
a szellemi tulajdonjogok vámellen őrzések során történ ő érvényesítésében még mindig 
fennálló hiányosságok aggodalomra adnak okot. 
Törökország szigorúan tartja magát az EU külkapcsolati politikájának  kereskedelmi 
szempontjaihoz, mivel az EK-val közös en létrehozott vámunióból ered ően erre 
kötelezettséget vállalt. Aláírták harmad ik országokkal az új szabadkereskedelmi 
megállapodásokat. Törökország nagyrészt öss zehangolta jogszabályait az EK Általános 
Preferenciarendszerével (GSP). Törökország na gymértékben összehangolta jogszabályait az 
EU közös kül- és biztonságpolitikájával . Tovább javultak a kétoldal ú kapcsolatok a szomszéd 
országokkal, beleértve Görögorsz ágot is. Az örmény-török hatá r még mindig le van zárva. 
Törökország és az EU eltér ő módon értelmezi az EU és a NATO közötti „Berlin Plus”-
megállapodásokat, és ezzel akadályozza az EU és a NATO közötti stratégiai együttm űködést 
a válságkezelés területén.