[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.2.2008

COM(2008) 94 végleges

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybe vételéről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] egy, évi legfeljebb 500 millió eurós felső korláttal rendelkező rugalmassági mechanizmus révén teszi lehetővé az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF) mobilizálását a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátait meghaladóan. Az alapból folyósított hozzájárulásokra vonatkozó támogathatósági szabályok az 1927/2006/EK[2] európai parlamenti és tanácsi rendeletben találhatók.

A Bizottság szolgálatai az 1927/2006/EK rendelettel, különösen annak 2., 3., 4., 5. és 6. cikkével összhangban mélyrehatóan megvizsgálták a Málta és Portugália által benyújtott kérelmet.

Az értékelések legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze:

Ügyszám: EGF/2007/08/MT/Textiles

1. A máltai hatóságok a kérelmet 2007. szeptember 12-én terjesztették a Bizottság elé. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének c) pontjában található egyedi beavatkozási kritériumon alapult, és a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül nyújtották be.

2. A kérelem két, a máltai textiliparban működő gyártó vállalatnál – a VF (Málta) Ltd. és a Bortex Clothing Ind Co Ltd. – megszűnő összesen 675 álláshelyre vonatkozik. A VF esetében, amely a multinacionális VF Corporation vállalat része, az 562 megszűnő álláshely e vállalkozás azon döntésének az eredménye, hogy 2007. július 31-i hatállyal bezárja máltai gyárát és ázsiai telephelyekre helyezi át termelését. A Máltán, illetve Tunéziában termelőegységekkel rendelkező, máltai székhelyű Bortex cég esetében a 113 megszűnő álláshely a cég azon döntésének eredménye volt, hogy varróüzemének 2007. szeptember 14-ével történő bezárásával csökkenti tevékenységét Máltán, miközben a Közösségen belüli ügyfelek felé fenntartja vasalási, raktározási és disztribúciós tevékenységét és folytatja a prototípusgyártást. Az érintett alkalmazottaknak 2007. június 19. és 2007. szeptember 6. között küldték ki a felmondóleveleket. Mivel a kérelem alapját egy NUTS II régióbeli (MT00) NACE 2 ágazatban (13 Textilipar) megszűnő munkahelyek képezik, az ügy a 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontja alapján indított ügyekhez hasonlítható, melyek esetében 1 000 megszűnő álláshely jelenti az alsó korlátot. Málta a 675 megszűnő álláshely ügyében a rendelet 2. cikkének c) pontja alapján nyújtott be kérelmet a munkaerőpiac kis méretére hivatkozva.

3. A megszűnő álláshelyek és a világkereskedelem alapvető strukturális változásai közötti kapcsolat elemzése a következő információkon alapul. Bizonyított az az általános tenedencia, hogy a közösségi ruházati és ruházati kiegészítő ipar áthelyezi termelő kapacitásait az olyan alacsonyabb bérű, EU-n kívüli államokba, mint pl. Kína, India vagy Törökország. A csatlakozás előtt Málta ruházati exportja elsősorban a tagállamokba irányult. A máltai textilágazat mára az EU-n kívüli fokozott verseny miatt nyomás alá került.

4. A kérelemben az EUROSTAT kereskedelemstatisztikai adatait használták fel a Közösség által a világ többi részével folytatott ruházati és kiegészítő-kereskedelem 2000 és 2006 közötti alakulásának demonstrálására. A statisztikai összehasonlíthatóság érdekében az adatokat kiigazították úgy, hogy azok a kérdéses időszak egészét tekintve megfeleljenek a 27 jelenlegi tagállam adatainak.

A Közösség kereskedelmi egyenlege, amelyet a Közösségbe importált ruházat mennyiségének és a Közösségből harmadik országokba exportált ruházat mennyiségének hányadosa jellemez, a Közösség számára hátrányosan módosult. Ez a ráta a 2000-es 2,89-ről 2006-ra 4,29-re emelkedett, amiben az import exporthoz viszonyított sokkal gyorsabb ütemű növekedése fejeződik ki. Ezt a helyzetet tovább súlyosbítja a kereskedelmi cserearányokban kifejeződő árfelhajtó hatás. A textilruházat pénzértéken számított import / export hányadosa a 2000-es 2,8-ról a 2006-os 3,3-ra történt növekedésével sokkal fokozatosabb növekedést mutat, amely az import / export hányados mennyiségi indexével kifejezve árleszorító hatásra utal. Ez negatív hatást gyakorol a közösségi textilágazatban működő vállalkozások pénzügyi helyzetére, különösen azokéra, amelyek az alacsonyabb nyereségességű piaci szegmensekben vannak jelen (nem divatruházati piac, és nem tervezői ruházat).

2004 és 2006 között a Közösségbe behozott ruházat mennyisége kb. évi 10%-os növekedést mutatott. Ez elsődlegesen a Kínából származó sokkal magasabb arányú behozatalnak köszönhető, amit a Világkereskedelmi Szervezet textilmegállapodásának 2004 végi lejárata tett lehetővé. 2006-ban Kína adta a Közösségbe irányuló ruházati összbehozatal több mint egyharmadát.

5. A máltai munkaerő-piac kis méretének demonstrálására a kérelem két mutatóra hivatkozik: az aktív népesség számára, illetve a megszűnő munkahelyek aktív népességhez viszonyított arányára. Az EU-27-ek közül Máltán a legkisebb az aktív népesség aránya. Az EU-27-ek összesített aktív népességéből Málta 0,07%-kal részesedik. A máltai hatóságok szerint az országban megszűnő 1 000 álláshely az aktív népesség 0,6 %-át tenné ki, miközben ugyanez olyan tagállamok, mint pl. Németország, az Egyesült Királyság, Franciaország, Olaszország, Spanyolország és Lengyelország szempontjából a teljes aktív népesség kevesebb mint 0,01 %-át jelentené. A megszűnő álláshelyek teljes aktív népességhez mért ugyanezen relatív arányán alapuló modellezés alapján a 675 máltai álláshely pl. 170 000 németországi, 125 000 egyesült királyságbeli vagy 115 000 franciaországi álláshelynek felelne meg.

Ezen érveket alátámasztja, hogy a 400 000 lakossal rendelkező Málta jelentősen elmarad a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS) által meghatározott határértéktől. A NUTS II szintű területi egységek esetében a megfelelő rendelet[3] 800 000 és 3 millió lakos közötti átlagos méretet határoz meg. Málta az alsó határértéknek csak az 50 %-át éri el.

6. A kérelem ismerteti a 675 megszűnő álláshelynek a nemzeti munkaerőpiacra gyakorolt hatását. A máltai munkaerőpiac kis méretére való tekintettel ez a teljes aktív népesség 0,4 %-ának felel meg. Az EUROSTAT statisztikai adataira, illetve az ETC igazgatási adataira hivatkozva a máltai hatóságok azt állítják, hogy a 675 megszűnő álláshely kb. 6,3 %-kal növeli a munkanélküliek táborát, míg a munkanélküliségi rátát 0,4 százalékponttal, 6,8-ról 7,2 %-ra emeli. A VF és a Bortex vállalatoknál megszűnő álláshelyek következtében továbbá a becslések szerint 60%-kal fog csökkenni a foglalkoztatás az érintett NACE 2-es ágazatban. Az ökonometriai modellt felhasználó szimulációk[4] alapján a VF és a Bortex vállalatoknál megszűnő termelés a máltai GDP-növekedés 0,2 százalékpontos mérséklődését eredményezheti.

7. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében meghatározott kritériumok teljesítése szempontjából a kérelem az alábbi elemeket tartalmazza: Málta megerősítette, hogy az EGF pénzügyi hozzájárulása nem helyettesíti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által a vállalatokra rótt kötelezettségeket, és biztosítékot adott arra nézve, hogy az intézkedések az egyes munkavállalók támogatását célozzák, nem pedig a vállalati vagy ágazati szerkezetátalakítást. A máltai hatóságok megerősítették, hogy a támogatandó intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.

Következésképpen a fentiekben részletezett okokból javasoljuk az EGF/2007/08/MT/Textiles számú, Málta által a VF (Málta) és a Bortex vállalatoknál termelésleállítás miatt megszűnő álláshelyekkel összefüggésben benyújtott kérelem elfogadását, mivel a kérelem alátámasztására felhozott bizonyítékok igazolják, hogy e megszűnő álláshelyek a világkereskedelem – gazdasági sokkhatást kiváltó – alapvető strukturális változásaiból származtak, és negatív hatást gyakoroltak a helyi gazdaságra. Támogatható személyre szabott szolgáltatásokból álló összehangolt intézkedéscsomagra tettünk javaslatot 1 362 207 EUR összértékben, amelyen belül az EGF-től igényelt hozzájárulás 681 207 EUR összeget tenne ki.

Ügyszám: EGF/2007/10/PT/Lisboa-Alentejo

1. A portugál hatóságok 2007. október 9-én nyújtották be a kérelmet a Bizottsághoz. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában található, a NUTS II régióbeli NACE 2 ágazatokra vonatkozó egyedi beavatkozási kritériumon alapult, és a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül nyújtották be.

2. A kérelem tárgyát a „PT18 Alentejo” NUTS II régióban található két vállalatnál – Opel Portugal és Johnson Controls – , illetve egy a „PT17 Lisboa” NUTS II régióban található vállalatnál (Alcoa Fujikura) lévő összesen 1 549 álláshely képezi, amelyeket a 2006. december 20. és 2007. szeptember 20. közötti kilenc hónapos referenciaidőszakban szüntettek meg.

3. A megszűnő álláshelyek és a világkereskedelem alapvető strukturális változásai közötti kapcsolat elemzése a következő információkon alapul. Az álláshelymegszüntetések a gépjárműgyártás világpiacán belüli közösségi részesedés nagyarányú visszaesésének tudhatók be: az OICA (Nemzetközi Gépjárműipari Szövetség) szerint e részesedés (az EU15-ök körében) 2001-ben 30,6 százalékot tett ki, 2006-ra azonban (az EU25-öket véve) már csak 26,9 százalékot, az időközben lezajlott EU-bővítés ellenére. A Portugáliában gyártott gépjárművek elsősorban az olcsóbb árfekvésű járművek piacára készülnek, amelyet a visszaesés kiemelten érintett[5]; mindez tükröződött a portugáliai értékesítési mennyiségek 2002-es 251 000 darabról 2006-os 227 000 darabra történt visszaesésében is. A portugál személyautó-gyártásban a megfelelő időszakban még markánsabb visszaesés volt tapasztalható (a 2002-es 182 000-ről a 2006-os 143 000-re).

A verseny okozta nyomás az egyes gyártók számára is érzékelhető volt. Így pl. a General Motors európai össztermelése a 2000-es 2,03 millió darabról 2006-ra 1,77 millió darabra esett vissza, amely a termelési kapacitások alacsony kihasználásához, majd ebből következően a termelés leghatékonyabb telephelyeken történő összevonásához vezetett.

4. Ezen eseményeket követően állította le termelését 2006. december 20-án az azambuja-i Opel-gyár, ami 945 munkahely megszűnését eredményezte, így a település gyáripari álláshelyeinek kb. 40%-a szűnt meg. Hasonlók voltak a következmények két portugál gépjárműipari beszállító számára is. A gépjárművek elektromos alkatrészeinek előállításával foglalkozó Alcoa Fujikura (az Auto Europa egyik fő beszállítója, amelynek termelése a 2001-es 137 000-ről 2006-ban 82 000 darabra esett vissza) 440 munkahelyet felszámolva leállította Seixal-ban található üzemének termelését. A Johnson Controls – amely beltéri gépjárműrendszereket szállít olyan partnerek számára, mint az Auto Europa és a General Motors / Opel – Portalegrében található üzeméből 222 dolgozót bocsátott el. A tárgyidőszakban összesen 1549 munkanélküli dolgozó jelentkezett be a munkanélküli központnál, a kérelem ezeket tartalmazza. Portugália teljes szárazföldi területén a 2007 január-augusztusi nyolchónapos időszakban a gépjárműiparban regisztrált munkanélküliek száma 0,7%-kal volt magasabb a 2006-os év ugyanezen nyolchónapos időszakához viszonyítva. A Lisboa-Alentejo régió vonatkozásában a munkanélküliség növekedése az azonos időszakban 7,5´% volt, ami jól mutatja, hogy 2007 első nyolc hónapjában mennyire súlyos volt a válság az adott ágazatban, illetve régióban.

Következtetésként elmondható, hogy ilyen körülmények között az elbocsátások jelentős negatív következményekkel járhattak Azambuja, Portalegre és Seixal helyi gazdasági helyzetére nézve.

5. Az EGF rendelet 6. cikkében meghatározott kritériumok teljesítése szempontjából a kérelem az alábbi elemeket tartalmazza: Portugália megerősítette, hogy az EGF pénzügyi hozzájárulása nem helyettesíti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által a vállalatokra rótt kötelezettségeket, és biztosítékot adott arra nézve, hogy az intézkedések az egyes munkavállalók támogatását célozzák, nem pedig a vállalati vagy ágazati szerkezetátalakítást. A portugál hatóságok megerősítették, hogy a támogatandó intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből jelenleg és a jövőben sem folyósítanak támogatást.

Következésképpen a fentiekben részletezett okokból javasoljuk az EGF/2007/010 PT/Lisboa-Alentejo számú, Portugália által a NACE rev 2 29. ágazatba sorolt, Lisboa és Alentejo régióban található három vállalatnál megszűnő álláshelyekkel összefüggésben benyújtott kérelem elfogadását, mivel a kérelem alátámasztására felhozott bizonyítékok igazolják, hogy e megszűnő álláshelyek a világkereskedelem – gazdasági sokkhatást kiváltó – alapvető strukturális változásaiból származtak, és negatív hatást gyakoroltak a helyi gazdaságra. A Bizottság támogatható egyedi intézkedésekből álló összehangolt intézkedéscsomagra tett javaslatot 4 851 350 EUR összértékben, amelyen belül az EGF-től igényelt hozzájárulás 2 425 675 EUR összeget tenne ki.

Finanszírozás

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF) éves összköltségvetése 500 millió EUR.

A Bizottság által az Alap terhére javasolt forrásallokáció a kérelmezők által megadott információkon alapul.

Az alapból folyósítandó támogatás iránti kérelmek alapján – Málta esetében a VF (Málta) Ltd és a Bortex Clothing Ind. Co Ltd vállalatoknál termelésleállítás miatt megszűnő álláshelyek a textilipart sújtották, Portugália esetében pedig a gépjárműgyártásban történtek leépítések – a finanszírozandó személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagjaihoz tartozó becsült összegek a következők:

Finanszírozást igénylő személyre szabott szolgáltatások (EUR) |

Málta: Textilipar 08/2007 | 681 207 |

Portugália: Gépjárműgyártás 10/2007 | 2 425 675 |

Összesen | 3 106 882 |

E kérelmek vizsgálatát követően[6], valamint figyelembe véve az Alapból folyósítható támogatás 1927/2006/EK rendelet 10. cikkével összhangban meghatározott maximális összegét, továbbá az előriányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Unió Globalizációs Alkalmazkodási Alapjából történő összesen 3 106 882 EUR összegű kifizetés folyósítására, amely a pénzügyi keret 1a fejezetében kerül beállításra.

Ez a támogatási összeg lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikke (6) bekezdésében szereplő előírással összhangban – az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a 2008 utolsó négy hónapjában továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.

Az Alapból történő ezen forrásallokációs javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az alap igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre a forrásmobilizációs javaslasttervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot.

A költségvetési hatóság bármelyik ágának ellenzése esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.

A Bizottság a 2007. évi költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataiba irányuló átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően.

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybe vételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[7] és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Akalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[8] és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[9]

Mivel:

(1) Az Európai Unió létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: az Alap), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.

(2) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap mobilizálását évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi.

(3) 2007. szeptember 12-én Málta kérelmet nyújtott be az Alap mobilizálására bizonyos textilipari leépítések vonatkozásában, különösen a VF (Málta)Ltd és a Bortex Clothing Ind Co Ltd vállalatoktól elbocsátott dolgozók ügyében. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek.

(4) 2007. október 9-én Portugália kérelmet nyújtott be az Alap mobilizálására bizonyos gápjárműipari leépítések vonatkozásában, különösen az Opel (Azambuja), az Alcoa Fujikura (Seixal) és a Johnson Controls (Portalegre) vállalatoktól elbocsátott dolgozók ügyében. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek.

(5) Az Alapot tehát a kérelmekre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2008. évi általános költségvetésének keretein belül mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 3 106 882 EUR összeg a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben,

Az Európai Parlament részéről A Tanács részéről

Az elnök Az elnök

[1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i, később módosított 1059/2003/EK rendelete a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról, HL L 154., 2003.6.21., 1. o.

[4] A pénzügyminisztérium gazdaságpolitikai főosztályának SAMM-modellje, amelyet gazdaságpolitikai szimulációkészítésre és a középtávú előrejelzések keretbe foglalására alkamaznak.

[5] Erre korábban a SEC(2007) 881 és a SEC(2007) 882 számú dokumentumok is tettek utalást.

[6] Bizottsági közlemény az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybe vételére vonatkozó két, egyrészt Málta által a VF (Málta) Ltd és a Bortex Clothing Ind. Co Ltd (SEC(2007) 1657) sz. ügyben, illetve Portugália által a gépjárműgyártó ágazattal kapcsolatban benyújtott (SEC(2008) 102) kérelemről, amelyekben a Bizottság az említett kérelmeket elemzi.

[7] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[8] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

[9] HL L […], […], […]. o.