HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 13.12.2005 
COM(2005) 658 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
A fenntartható fejl ődés stratégiájának felülvizsgálatáról 
 
Cselekvési program 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
A fenntartható fejl ődés stratégiájának felülvizsgálatáról 
 
Cselekvési program 
(EGT vonatkozású szöveg) 
TARTALOMJEGYZÉK 
1. Cselekvési keret ........................................................................................................... 4  
2. Változtatás: a lényeges kérdések el őtérbe helyezése ................................................... 6 
2.1. Éghajlatváltozás és tiszta energia................................................................................. 7 2.2. Közegészségügy........................................................................................................... 8  
2.3. Társadalmi kirekesztés, demográfia és migráció ......................................................... 9 
2.4. A természeti er őforrásokkal való gazdálkodás .......................................................... 10 
2.5. Fenntartható közlekedés............................................................................................. 12 2.6. A globális szegénység és a fejlesztési kihívások ....................................................... 13 3. Eredmények................................................................................................................ 14  
3.1. Hatékonyabb nyomon követés ................................................................................... 14 3.2. A hatékonyabb politikák kialakítása .......................................................................... 15 4. Következtetések ......................................................................................................... 18 1. AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS KEZELÉSE ............................................................... 22 2. A JÓ EGÉSZSÉG – A KÖZEG ÉSZSÉGÜGY ÖSZTÖNZÉSE ............................... 24 
3. A TÁRSADALMI KIREKESZTÉS ELLEN I KÜZDELEM ÉS A DEMOGRÁFIAI 
VÁLTOZÁS KEZELÉSE.......................................................................................... 25 
4. A TERMÉSZETI ER ŐFORRÁSOK JOBB KEZELÉSE.......................................... 27 
5. A KÖZLEKEDÉS FENNTA RTHATÓBBÁ TÉTELE............................................. 30 
6. A GLOBÁLIS SZEGÉNYSÉG ELLENI KÜZDELEM ÉS A FEJL ŐDÉS 
ÖSZTÖNZÉSE .......................................................................................................... 31 
1. BEVEZETÉS ............................................................................................................ 38 
2. AZ EURÓPAI UNIÓ FENNTARTHATÓ FEJL ŐDÉSRE VONATKOZÓ 
MEGKÖZELÍTÉSE .................................................................................................. 40 
 
HU 3   HU 3. MIÉRT VAN SZÜKSÉG FELÜLVIZSGÁLATRA? .............................................. 41 
4. AZ ELÉRT HALADÁS ÖSSZEGZÉSE ................................................................. 42 
5. IRÁNYADÁS A JÖV ŐRE VONATKOZÓAN ........................................................ 49 
5.1. Az Európai Unió fenntartható fejl ődés stratégiája alapelveinek meger ősítése
............................................................................................................................... ..... 49 
5.2. A politikai döntéshozatal és a polit ikai koherencia új megközelítésének 
megerősítése ............................................................................................................ 49 
5.3. A legfontosabb, nem fenntartható tendenciákra való összpontosítás 
folytatása és a nem fenntartható t endenciák közötti kapcsolat részletesebb 
feltárása .................................................................................................................... 50 
5.4. Célkitűzések, célok és mérföldkövek kialakítása ............................................... 51 
5.5. A hatékony ellen őrzés biztosítása ........................................................................ 51 
5.6. Az elkötelezettség meger ősítése és az állami, valamint magánszerepl őkkel 
való együttm űködés minden szintre kiterjed ő javítása ...................................... 51 
6. A KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK .................................................................................... 52 
 
HU 4   HU Az EU fenntartható fejl ődésre vonatkozó stratégiájának felülvizsgálata 
Az európaiak számára értékes az életminőség. Jólétre, tiszta környezetre, jó egészségre, 
szociális védelemre és egyenl őségre vágynak. Nemcsak saját maguk, hanem gyermekeik és 
unokáik számára is biztosítani kívánják mind ezt. Egy gyorsan változó világban – amelyben a 
változás üteméhez való alkalmazkodás komoly kihí vást jelenthet a gazdasági kapacitás, a 
szociális háló és a természet számára – Európának korszer űnek kell lennie, és élen kell járnia 
a változásban. A feladat a gazdasági növekedést, a társadalmi jólétet és a környezetvédelmet 
kölcsönösen meger ősítő lendület megtartása. 
2001-ben a gothenburgi Európai Tanács ezt a fela datot, valamint a változás szükségességét 
ismerte fel, amikor elfogadta a fenntartható fejl ődés stratégiáját, amelyet 2002-ben a 
barcelonai Európai Tanács küls ő dimenzióval egészített  ki. A fenntartható fejl ődés elveit és 
célkitűzéseit – a gazdaság prosperálását, a társadalmi egyenl őséget, a környezetvédelmet és a 
nemzetközi felel ősségvállalásokat – a 2005. júniusi Európai Ta nács a fenntartható fejl ődésre 
vonatkozó iránymutatások elfogadásával er ősítette meg, amikor is elfogadták a fenntartható 
fejlődés elveit; ezek az elvek és célkit űzések ugyanúgy a középpontban álltak 2005 
októberében az európai államf ők Hampton Court-i megbeszélésein is.  
Európa a fenntartható fejl ődés ezen elveit hatékonyan kezdte alkalmazni. Fontos 
kezdeményezéseket tettek a megújított lissza boni folyamatban, a szociális szféra és a 
környezetvédelem területén. Azonban a vált ozás gyors üteme miatt fokozni kell az 
erőfeszítéseket annak érdekében, hogy Európa tová bbra is a fenntartható utat kövesse. Mindez 
megvalósulhat, ha megvan a szándék a növekedé s és a foglalkoztatás melletti fokozottabb 
elkötelezettségre, valamint Európa társ adalmi és természeti örökségének meg őrzésére, a tudás 
kiaknázására, az innováció ösztön zésére, a szakpolitikai fejl ődés integrált megközelítésére, 
továbbá a pénzügyi eszközök biztosítására.  
A kormányok a megoldásnak mindig fontos elem ét jelentik majd, mivel a polgárok és a 
vállalkozások az általuk meghatározott keretb en hozzák döntéseiket. Ám a fenntartható 
fejlődésnek nem szabad csak arról szól nia, ami a kormányokon múlik. Valamennyi 
érintettnek, és különösen a vállalk ozásoknak és a polgároknak, lehet őséget kell biztosítani, 
valamint ösztönözni kell őket, hogy a kihívásokra új és inno vatív megoldásokat találjanak, és 
kihasználják az adódó lehet őségeket. Európa nem nézhet szembe egyedül e kihívásokkal, 
kifejezte tehát arra irányuló szándékát, hogy gl obális kérdésekben, globális perspektívában 
kíván nemzetközi partnerekkel együttm űködni. 
1. C SELEKVÉSI KERET  
A fenntartható fejl ődés az Európai Uniónak a Szerz ődésben megállapíto tt, hosszú távon 
átívelő célkitűzése. Az Európai Tanács 2001-ben st ratégiát állap ított meg e célkit űzés elérése 
érdekében. Azóta az ambíciókat olyan szakpolitik ai kezdeményezések váltották fel, amelyek 
tényleges eredményeket hoznak. 
A cselekvési keret életbe lépett. Gazdaság i szempontból a növekedés és a foglalkoztatás 
hajtóerejét a megújított lisszaboni stratégia adja. Ez segíti majd az EU-t a globális verseny és 
az elöreged ő népesség kihívásaihoz való alkalmazkodásban. Az er ősebb európai gazdaság a 
fenntartható fejl ődés létfontosságú eleme; hozzájárul ma jd például a tisztább környezetbe, a 
jobb minőségű oktatásba és a szociális biztonságba való beruházáshoz szükséges eszközök 
 
HU 5   HU előteremtéséhez. Másfel ől a természeti er őforrások fenntarthatóbb felhasználása és a 
fokozottabb társadalmi igazságosság is elengedhetetlen a gazdasági sikerhez. 
E kapcsolódások felismerése mellett az EU kihasz nálja a gazdasági, társadalmi és környezeti 
politika egymást kölcsönösen er ősítő elemeit. A Bizottság valamennyi f őbb szakpolitikai 
javaslat esetében hatásvizsgálatot végez, hogy me gállapítsa a javaslat fe nntarthatósághoz való 
hozzájárulását. A mez őgazdasági és halászati politika refo rmja, a vidékfejlesztési politika 
megerősítése, továbbá a kohéziós politika korszer űsítése az integrált szakpolitika iránti 
elkötelezettséget tükrözi. Az EU létrehozta az éghajlatváltozás elleni küzdelem szakpolitikai 
keretét, ideértve a CO 2-re vonatkozó ambiciózus kibocsátás- kereskedelmi rends zert, amellyel 
az ipari üzemeket arra ösztönzi, hogy a leginkább költségkímél ő módon csökkentsék 
kibocsátásukat.  
Számos átfogó és tematikus straté giát, valamint cselekvési tervet1 fogadtak el, amelyeket 
gyakran egészítettek ki egyedi célkit űzésekkel és az el őrehaladás mérföldköveinek 
meghatározásával. Ezek körébe tartoznak a számos területet érint ő közös er őfeszítések, 
például a biztonság, a közegészségügy fejle sztése, a társadalmi beilleszkedés er ősítése, a 
kohézió fokozása és a biológiai sokféleség vesz teségeinek megállítása, a talaj-, a víz- és a 
levegőminőség fejlesztése. A tagállamok, valamint a helyi és regionális kormányzatok átfogó 
jelleggel jártak el például a társad almi kirekesztés kezelése, az elöreged ő társadalom hatásaira 
való felkészülés, az üvegházhatást okozó gá zok kibocsátásának csö kkentése és a helyi 
tömegközlekedés min őségének fejlesztése érdekében.2 
Ez az áttekintés számba veszi ezeket az ered ményeket és további tényleges intézkedéseket 
állapít meg az elkövetkez ő évekre. Mindez a 2005 elején eli ndított felülvizsgálati folyamat 
végső szakaszát alkotja, amely há rom egymáshoz szorosan kapc solódó, együttesen csomagot 
alkotó elemb ől áll: 
– a 2005 februárjában az el őrehaladás összegzésér ől és az els ődleges tervekre tett javaslatról 
elfogadott bizottsági közleményb ől, 
– a 2005 júniusában az Európai Tanács  által elfogadott irányadó elvekb ől, 
– a végrehajtásra és az intézked ésekre összpontosító ezen közleményb ől. 
E csomag kialakítása során a Bizottság széles kör ű konzultációt folytatott, és meghallgatta a 
Tanács és a Parlament, a tagállamok, a ne m kormányzati szervezetek, a polgárok és az 
érintettek véleményét3. E párbeszéd f ő tanulsága az, hogy a fe lülvizsgált stratégiát 
fokozottabban kell össz pontosítani, egyértelm űbben kell felosztani a hatásköröket, szélesebb 
körre kell kiterjeszteni a felel ősséget, valamint szélesebb támogatásra, a nemzetközi dimenzió 
fokozottabb integrálására, hatékonyabb végr ehajtásra és nyomon követésre van szükség.  
E felülvizsgálat célkit űzése nem a fenntartható fejl ődés stratégiájának  felváltása, hanem 
annak továbbfejlesztése . Célja annak biztosítása, hogy az európai politikai kezdeményezések 
                                                 
1 A II. melléklet tartalmazza a fenntartható fejl ődésre irányuló különféle EU-stratégiák és cselekvési tervek széles 
körű áttekintését.  
2 Az elért haladás kulcsfontosságú példái megtalálhatók a 2005. februári COM (2005) 37 bizottsági 
közleményben. Lásd még a fenntartható fejl ődés mutatóiról szóló 2005. decemberi Eurostat-kiadványt. 
3 A 2005. februári COM (2005) 37 bizottsági közlemény. A Bizottsághoz a konzultációk során több mint 
1100 észrevétel érkezett. 
  
 
HU 6   HU közötti kapcsolódásokat és az egymással ellent étes hatásokat kihasználják a fenntarthatóság 
célkitűzéseinek elérése érdekében. A felülvizsgálat 
• azonosítja azokat a legfontosabb ké rdéseket, amelyeknél az elkövetkez ő években er ősebb 
ösztönzésre lesz szükség;  
• indítványozza, hogy a fenntartható fejl ődés külső dimenzióját (pl. az er őforrások globális 
felhasználása, a nemzetközi fejl ődési szempontok) tegyék a bels ő szakpolitika 
meghatározásának részévé, és hogy az európai politikai döntések gl obális fenntartható 
fejlődésre gyakorolt hatását konzisztensebb módon értékeljék; 
• módszereket javasol a haladás mé résére, valamint a prioritáso k rendszeres felülvizsgálatára 
a tagállami és EU-stratégiák közötti nagyobb koherencia megteremtése céljából; 
• folyamatos párbeszédet ajánl azon polgár okkal és szervezete kkel – vállalatvezet őkkel, 
regionális és helyi hatóságokkal, nem kormányz ati szervezetekkel, a tudományos világgal 
és a polgárok szervezeteivel –, akik elkötelezték magukat a vá ltozás megvalósítása mellett. 
2. V ÁLTOZTATÁS : A LÉNYEGES KÉRDÉSEK EL ŐTÉRBE HELYEZÉSE  
Ez a felülvizsgálat számos olyan kulcsfontosságú kérdést emel ki, amely esetében a 
legmagasabb politikai szint ű, erős nyomásra van szükség a nyilvánosság bevonása, a minden 
szinten megvalósuló döntéshozatal és intézk edés felgyorsítása, az „összehangoltabb” 
gondolkodás ösztönzése és az új és jobb el képzelések elfogadásának meggyorsítása 
érdekében. Felismeri az el őrehaladás rendszeres ellen őrzésének szükségességét, és 
javaslatokat tesz ennek megvalósítására. 
Egyes kérdéseket illet ően számos átfogó tényez őt kell figyelembe venni. A tendenciák 
egymással kölcsönösen összefüggésben állnak , így őket az ágazati politikákat átfogó, integrált 
keretben kell vizsgálni. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem például több fronton zajlik, és 
mind az energia, mind a közlekedési szek tor kulcsfontosságú szerepet játszik az 
üvegházhatást okozó gázok kibocsátása elleni kü zdelemben. Az éghajlatváltozás társadalmi 
hatásokkal is bír, mivel például az olyan súl yosabb klimatikus események, mint az áradások 
és az aszályok, gyakran arányt alan mértékben sújtják a legrosszabb helyzetben lév ő régiókat 
és lakosságot. Európa máris kiaknázza a szakpol itikai területek közötti pozitív kapcsolatokat. 
A fenntartható energiával kapcsolatos intézk edéseket az energiaellátás biztonságának 
növelésére, az éghajlatváltozásra és a helyi légszennyezés és a szegénység csökkentésére, 
valamint a biztonság fokozására figyelemmel hozzák, el őmozdítva ugyanakkor a helyi és 
vidékfejlesztést. Vannak azonban egym ással ellentétes hatású tényez ők. Egyes szakpolitikák 
esetében a hozzáigazítás költs égekkel jár, és meg kell ta lálni annak módját, hogy az 
egymással ellentétes hatásokat optimális módon kiegyensúlyozzák.  
A hatékony válaszadáshoz  nemzetközi együttm űködés és szolidaritás szükséges . Az EU 
elkötelezte magát a fejl ődő országok szegénységének enyh ítése mellett, és szorosan 
együttműködik az ENSZ-szel a millenniumi fejlesztési célkit űzések elérésében. Az EU 
számos többoldalú er őfeszítésnek részese, együttm űködésre törekedett például a fenntartható 
fejlődésről szóló világkonferencián a bi ológiai sokféleségge l, a halállománnyal,  az energiával 
és a vízzel kapcsolatosan te tt kötelezettségvállalások teljesí tése érdekében, valamint az 
éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Az EU fe lhasználja majd befolyását arra, hogy még több 
nemzetet sorakoztasson fel a fenntartható fejl ődéssel kapcsolatos ambiciózus tervek mögé. 
Felhasználja továbbá saját eszközeit,  vagyis a kereskedelmi és együttm űködési 
 
HU 7   HU megállapodásokat arra, hogy a változás mozgatórugója legyen, és a küls ő dimenziót bevonja 
belső politikáinak kialakításába.  
Az EU és tagállamok további beruházásaira  van szükség a kutatás és a technológia  terén 
annak érdekében, hogy új költséghatékony és er őforrás-hatékony módszereket találjanak a 
termelés és a fogyasztás területén. Az új technológiák – informatikai és kommunikációs 
eszközök, alternatív energiatermelés, alac sony környezeti hatással járó termékek és 
folyamatok, új üzemanyagok és közlekedési tec hnológiák – felhasználásával Európa áttörést 
érhet el az er őforrás-hatékonyság terén, ami lehet ővé teszi, hogy a növekedés továbbra is a 
fenntarthatóság útján haladjon.  
Az oktatás  kulcsfontosságú szerepet játszik a fenntartható fejl ődés részét képez ő változások 
elősegítésében. Biztosítja, hogy a polgárok képesek legyenek  alkalmazkodni a globális 
változáshoz, hogy a tudás széles körben ismert té váljon, és hogy az ér intettek elkötelezzék 
magukat a változás mellett. 
2.1. Éghajlatváltozás és tiszta energia 
Az éghajlatváltozás folyamatos. Nem akadályozha tó meg, de elfogadható szinten tartható, 
negatív hatásai pedig jelent ős mértékben csökkenthet ők. Globális probléma ez, melynek 
megoldásához globális megoldásokra van szükség. Több er őfeszítésre van szükség az 
üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csö kkentésében, nemcsak az EU-ban, hanem a 
többi, jelent ős mennyiséget kibocsátó országban és a fejl ődő gazdaságokban is. Lényeges 
továbbá, hogy az EU alkalmazkodjon az éghajlat változáshoz, és ugyanennek megtételében 
kifejezett segítséget nyújtson a fejl ődő országoknak.  
A szükséges változások egyes cs oportokat, ágazatokat vagy ors zágokat jobban érintenek, mint 
másokat. Fontos, hogy kialakítsák  a súlyosabban érin tettek támogatásának mechanizmusait, 
továbbá hogy valamennyi nemzetközi partnert  az aktív éghajlat- változási politikák 
végrehajtására ösztönözzenek. 
Az éghajlatváltozás csökkentése fontos  társadalmi és gazdasági lehet őségeket kínál, és 
segíthet további, nem fenntartható tendenci ák csökkentésében. Energiafelhasználási 
szokásaink megváltoztatása például az EU eset ében a jelenlegi energiafogyasztás legalább 
20%-át takaríthatná meg költséghatékony módo n, ami Németország és Finnország együttes 
energiafogyasztásának felel meg. Az EU-nak szám os megújuló energiaforrása van – szél-, 
napenergia, biomassza, hullám-, víz- és geotermikus energia –, és ezek felhasználása tekintetében olyan technológiákkal rendelkezik, hogy ezek révén h ő-, villamosság- és 
üzemanyag-szükségletének jóval na gyobb részét elégíthetné ki.  
Az egyértelm ű gazdasági megtérülésen túl a tapaszta lat azt mutatja, hogy az éghajlatváltozás 
csökkentésére irányuló intézkedések és az EU -nak a hatékonyság és megújuló energia terén 
meglévő saját potenciálja kiaknázására irányuló intézkedései számos egyéb el őnnyel is 
járhatnak: ilyen a fokozottabb ellá tási biztonság, az egyéb szennyez őanyagok kisebb mérték ű 
kibocsátása, a helyi fejlesztés és a min őségi foglalkoztatás. Segít továbbá abban, hogy az EU 
az innovatív technológiák terén meglév ő vezető szerepét meg őrizze még úgy is, hogy e 
területeken jelenleg egyre er ősebb verseny van kialakulóban. Az  EU abban a helyzetben van 
továbbá, hogy a fejl ődő országoknak segíteni tud úgy gazdasági növekedést elérni, hogy 
eközben kevésbé szennyez ő technológiák kerülnek felhasználásra, például a Kiotói 
Jegyzőkönyv szerinti tiszta fejlesztési mechanizmus révén, amely lehet ővé teszi e 
technológiáknak a fejl ődő országok részére történ ő átadását. Megvan tehát a potenciál, csak ki 
kell aknázni. 
 
HU 8   HU Kulcsfontosságú intézkedések: 
• Az EU kész a meglév ő, 2012-ig érvényes kötelezet tségvállalásokon túli 
kötelezettségvállalásokra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának további 
csökkentése érdekében, javaslatok kialak ításával, továbbá olyan nemzetközi 
megállapodások el őkészítésével, amelyek valamennyi  üvegházhatást okozó gázra és 
ágazatra vonatkoznak, ösztönzi továbbá az inn ovációt és kiigazító intézkedéseket hoz. Az 
EU kibocsátás-kereskedelmi rendszere példaérték ű lehet egy nemzetközi szénpiac 
számára.  
• Az EU a jöv őbeli éghajlat-politikát az európai éghajlat-változási program második 
szakaszában fejleszti tovább, együttm űködve az érintettekkel a költséghatékony 
lehetőségek szisztematikus kiaknázását szolgáló  új intézkedések kialakításában, ideértve 
például a gépjárm űveket, a repül őgépeket, a technológiai fejlesztést és annak a fejl ődéshez 
való hozzáigazítását. Az EU és a tagálla mok felülvizsgálják az EU kibocsátás-
kereskedelmi rendszerét annak továbbfejlesztése céljából, és megfontolás tár gyává teszik 
azt a kérdést, hogy kiterjesszék-e üvegházhatás t okozó további gázokra és más ágazatokra, 
ideértve a légi közlekedést is.  
• 2005 októberében Hampton Courtban tartott in formális megbeszélésükön az állam- és 
kormányf ők megállapodtak abban, hogy felkérik a Bizottságot az újonnan meger ősített, 
fenntartható, biztonságos és versenyképes európai energiapolitika kialakítására. A Bizottság jelent ős kezdeményezéseket tesz a biomasszával
4 és a bioüzemanyagokkal 
kapcsolatosan 2006-ban. Vitát indít el t ovábbá 2006-ban az EU 2020-ig alkalmazandó, 
megújuló energiával kapcsolatos po litikájáról, ideértve a megújuló er őforrásokból nyert 
összes energia megoszlását is. Ez valamennyi ér intett szerepl ő számára egyértelm ű 
célkitűzést jelent, és biztosítja a vállalkozások és a befektet ők számára fontos biztonságot. 
Az EU világszerte ösztönzi a továbbiakba n is a megújuló energiák felhasználását. 
• A Bizottság az energiahatékonyságra vonatkozóa n cselekvési tervet javasolt a 20%-osra 
becsült költséghatékonysági megtakarítási pote nciál elérése érdekében. Határozott lépésre 
van szükség az épületek energiamegtakarításána k terén az épületek en ergiateljesítményére 
vonatkozó jelenlegi jogszabályokon túlmen ően, különösen a háztartások érdekében. A 
Bizottság együttm űködik majd a tagállamokkal, a strukt urális alapokból megvalósítva az 
energiahatékonysági célkit űzéseket, eközben különös figyelmet fordít azokra a 
tagállamokra, amelyek a legnagyobb fejle sztési potenciállal rendelkeznek 
2.2. Közegészségügy  
Az egészségügy globális kérdés. A betegs égek gyorsan terjednek egyik kontinensr ől a 
másikra. Európának növelnie kell kapacitását a határokon átnyúló egészségügyi fenyegetettségek elleni küzdelemben. Az EU er őfeszítéseihez a szomszédos országokban, 
valamint globális szinten is hatékony intézkedéseknek kell társulniuk. Az egészségügyi 
fenyegetettségek elleni küzdelemh ez gyors és hatékony válaszadás, m űködő egészségügyi 
rendszerek, irányítás, technológ ia és infrastrukturális lehet őségek szükségesek. Egyetlen 
tagállam válaszadási alkalmatlansága az egész EU-t fenyegetheti. Létfontosságú tehát az egészségügyi egyenl őtlenségek felszámolása EU-szerte. 
                                                
 
4 COM (2005) 628. 
 
HU 9   HU Az EU kötelezettsége továbbá az egészségügyi  ellátás javítására  tett nemzetközi er őfeszítések 
támogatása. Jelenleg 40 millió HIV/AIDS beteg van. 24 millióan meghaltak, ebb ől 5 millió 
gyermek. A malária minden évben több mint egymillió emberrel, f őleg szub-szaharai afrikai 
gyermekekkel végez. A baktériumok an tibiotikumokkal szembeni egyre növekv ő ellenállása 
továbbra is súlyos probléma.  
Az egészségvédelem és a betegségmegel őzés (az egészséget befolyásoló tényez ők megfelel ő 
szinten történ ő kezelése) csökkenteni fogja hosszú távon a betegségek jelentette gazdasági és 
társadalmi terhet. Emellett a szennyez őanyagok az egészségre gyakorolt hatásainak b ővebb 
ismerete szintén hozzájárul a jobb megel őző és tervezési intézkedésekhez  
Kulcsfontosságú tevékenységek:  
Az EU és tagállamai számára: 
• az egészségügyi fenyegetettség ek kezelésére vonatkozó csel ekvési terveik javítása 
(lehetséges járványokra való felkészülés, figyelembe véve az influenzajárványra való 
felkészültségre vonatkozó, nemrégib en frissített iránymutatást), 
• a HIV/AIDS-szel kapcsolatos EU-stratégia el fogadása és végrehajtása, ideértve az 
ellenőrzés fokozására és a tagállamok közötti együttm űködés javítására tett lépéseket. 
Harmadik országok esetében fokozni kell az er őfeszítéseket az EU meglév ő cselekvési 
programjának végrehajtására a HIV/AIDS, a tu berkulózis és a malária elleni küzdelem 
érdekében, 
• a környezeti szennyez őanyagok, az azoknak való kitettség és az egészségügyi hatások 
közötti kapcsolatok kutatásának összeha ngolása annak érdekében, hogy jobban megértsük, 
mely környezeti tényez ők okoznak egészségügyi problémák at, és ezeket hogyan lehet a 
legeredményesebben megel őzni. 
2.3. Társadalmi kirekesztés, demográfia és migráció 
Az EU-ban a szegénység és a társadalmi kire kesztés kezelése nem korlátozódik az alacsony 
jövedelmek emelésére. További céljai a foglalkoztatás, a lakhatás, a mobilitás, az egészségügyi ellátás, a kommunikációs és információs szolgáltatásokhoz és mindenekel őtt az 
oktatáshoz és a szakképzéshez való hozzáférés el ősegítése. Az EU lakosságának jelent ős 
részét (15%-át) fenyegeti a szegénység. A gye rmekek szegénysége különösen fontos kérdés. 
Az állam- és kormányf ők informális Hampton Court-i ülésén tárgyaltaknak megfelel ően a 
társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek sürg ősen figyelmet kell szentelni. 
Az EU nemcsak gazdasági, hanem jelent ős társadalmi kihívásokkal is szembenéz elöregedő 
társadalma miatt. A társadalom elöregedése 2040- ig fokozódik, ami a termékenységi ráta 
csökkenésével együtt a dolgozó népesség zsugorodásához vezet. Az alacsonyabb gyemekvállalási kedv és a születéskor várható élettartam növekedése azt eredményezheti, 
hogy 2050-re egy id ős személyt a mai négy helyett két dolgozó tart majd el. Ezek a 
tendenciák a növekedési arányra szintén mérsékl ően hathatnak. 
A kormányoknak fel kell készíteniük Európa gazd aságát és társadalmát arra, hogy számos 
európai társadalom el fog öregedni. Fokozni ke ll a termelékenységet és a foglalkoztatásban 
való részvételt – különösen az id ősebb munkavállalókét és a n őkét – ahhoz, hogy a 
fenntartható gazdasági növekedéssel  kapcsolatos kapacitásunkat meg őrizhessük. Európa 
 
HU 10   HU szociális biztonsági rendszereinek korszer űsítése – különösen a nyugdíjak és a hosszú távú 
ápolás területén – ku lcsfontosságú, csakúgy, mint az aktí v és egészséges öregedés el ősegítése. 
Családcentrikusabb politikákra van szükség. Létfontosságú a migrációs mozgások hatékony 
kezelése, ideértve a migránsok és családjaik pozitív beilleszkedését is. Ez felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy több és jobban átgondolt – az életciklust is figyelembe vev ő – beruházásra 
van szükség az emberi t őke tekintetében, hogy ezáltal a m unkavállalók foglalkoztathatósága 
fenntartható maradjon. Ez magában foglalja a tagállamok hatékony élethosszig tartó tanulási 
stratégiáinak végrehajtását is. 
Kulcsfontosságú intézkedések:  
• A 2005 októberében Hampton Courtban ülésez ő állam- és kormányf ők megbeszéléseire 
reagálva a Bizottság 2006 elején közleményt  tesz közzé, amely megvizsgálja annak 
módjait, az EU hogyan seg ítheti a tagállamokat az el őttük álló demográfiai kihívások 
kezelésében, különösen az aktív öregedési straté giák, a bevándorlók integrálása és a jobb 
családi feltételek megteremtése révén. K onzultál a szociális pa rtnerekkel arról, hogy 
tegyen-e javaslatot új kezdeményezésekre a munka és a magánélet összeegyeztethet ősége 
érdekében. 
• A Bizottság javaslatot tesz a szegénység és  a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem 
európai évének megtartására. A n ők és férfiak közötti egyenl őséggel kapcsolatos 
ütemtervet 2006-ban terjesztik el ő; ennek célja az lesz, hogy segítse a nemek közti 
egyenlőség megvalósítását és az EU-t terhel ő demográfiai problémák kezelését. Az EU 
támogatja a tagállamok arra irányuló er őfeszítéseit, hogy szociális bi ztonsági rendszereiket 
ezek fenntarthatósága biztosításának érdekében korszer űsítsék.  
• Az EU-nak és tagállamainak folytatniuk ke ll a legális migrációra vonatkozó EU-politika 
fejlesztését, támogatást kell nyújtaniuk a migránsok és családta gjaik beilleszkedéséhez, és 
küzdeniük kell az illegális bevándorlás ellen. A tagállamok integrációs intézkedéseinek 
támogatása érdekében a Bizottság javaslat ot tett a harmadik országokból származó 
állampolgárok beilleszkedését támogató eu rópai alap létrehozására a 2007–2013 közötti 
időszakra. Emellett a legális migrációval kapcsola tosan – ideértve a bebocsátási eljárásokat 
is – szakpolitikai tervet bocs átott ki. Javaslatot tesz 2006-ba n az illegális bevándorlás elleni 
küzdelmet szolgáló közös szakpol itikai keret létrehozására is. 
 
2.4. A természeti er őforrásokkal való gazdálkodás 
Nagymértékben függünk a természeti er őforrásoktól – ideértve a nyersanyagokat, az 
élelmiszert, az energiát és a földterületet – és  azoktól a természetes folyamatoktól, amelyek a 
növekvő számú, jelenleg körülbelül 6 milliárd f ős emberi népesség által termelt egyre 
növekvő mennyiség ű hulladékot „elnyelik”. Az ENSZ 2005. évi millenniumi ökorendszer-
értékelése szerint az emberek által igénybe vett ökorendszerek m űködésének kétharmada 
hanyatlóban van. Európának a bolygó kihasználásá val kapcsolatos igényei majdnem 70%-kal 
nőttek az 1960-as évek eleje óta. Az európaiak a becslések szerint személyenként átlagosan 
4,9 hektár term őföldet művelnek életvitelük biztosításár a (az USA-ban ez a számadat 9,5, 
Kínában pedig 1,5), míg a világszint ű átlag 1,8 hektár.  
Egyes földterület- és te ngerhasználati modellek fokoz ott forgalmi torlódásokhoz, 
energiafelhasználáshoz és szennyezéshez, t ovábbá az áradások jelentette fokozottabb 
kockázathoz, valamint egyes tájak, él őhelyek és a biológiai s okféleség elveszítéséhez 
 
HU 11   HU vezettek5. Az erőforrások felhasználásának globális modelljei adnak itt aggodalomra okot, 
hiszen ezek csökkentik a Föld regene rációs képességét és az ökoszisztéma m űködését. A 
biológiai sokféleségnek a részbe n az éghajlatváltozásnak betudható  hanyatlása hatást gyakorol 
a gazdaságra, ideértve a turizmust és az olyan ágazatokat, mint például a mez őgazdaság is, 
amelyek az ökoszisztéma m űködésétől (beporzás, a talaj term őképessége, a víz 
hozzáférhet ősége és min ősége) függenek, vagy más olyan ágazatokat, amelyek a biológiai 
információt innovációs lehet őségként használják.  
Az EU azáltal, hogy vezet ő szerepet vállal az er őforrásokkal való hatékonyabb 
gazdálkodással kapcsolatos innova tív megoldások megtalálásában, el őmozdíthatja az 
erőforrás tekintetében hatékonyabb g azdálkodást, és önmagát világels ővé emelheti az 
ökohatékony technológiák terén. Az ökoinnovációba történ ő beruházás terén kínálkozó 
lehetőségek közül egyre többe t ragadnak meg, els ősorban az üzleti szférában. A fenntartható 
termékek és folyamatok piacának növekednie ke ll annak érdekében, hogy  kielégítse a gyorsan 
növekvő globális „középosztály” igényeit a fogyasz tói árucikkek és szolgáltatások iránt, 
mindamellett, hogy biztosítja a környezetvédelem által megkövetelt min őséget is. Európa 
számára a versenyképességet az a koordinált megközelítés biztosítja majd, amely szem el őtt 
tartja a fenntarthatóbb fejl ődés és fogyasztási folyamat felé történ ő váltás szükségességét.  
A kormányok azáltal játszanak jelent ős szerepet a siker biztosításában, hogy ők teremtik meg 
azt az el őre kiszámítható, hosszú távú szabál yozási keretet, amely jutalmazza az 
ökoinnovációt, és ezáltal támogatja a fenntar tható tevékenységek fejlesztésén dolgozó 
vállalkozásokat. A hatóságok elég vásárlóer ővel rendelkeznek, hogy lendületbe hozzák a 
változásokat. Az EU-ban például az állami szervek (helyi hatóságok, iskolák, kórházak) minden évben 1600 milliárd euró értékben vásároln ak termékeket és szolgáltatásokat, ami a 
GDP 16%-át teszi ki. Ezt fel lehet használni a fenntartható technológiák piaci sikeréhez 
szükséges kritikus tömeg elérésére.  
Kulcsfontosságú intézkedések :  
• A tagállamoknak a Bizottsággal együtt meg kell osztaniuk egymással tapasztalataikat és a 
bevált gyakorlatot a téren, ahogyan az adóz ási terhet a munka megadóztatásáról a 
fogyasztás és/vagy szennyezés jövedelemt ől függetlenül történ ő megadóztatására helyezik 
át, hozzájárulva ezáltal az EU növekv ő munkanélküliséggel és környezetvédelemmel 
kapcsolatos célkit űzéseihez. Emellett a tagállamoknak jelent ős közbeszerzési forrásaikat 
hatékonyabban kell kihasználniuk az innov atív, energiahatékonyabb és tisztább 
alkalmazások térnyerésének támogatása érdekében. A Bizottság javaslatot tesz majd a „zöld” járm űvek közbeszerzésér ől szóló irányelvre. 
• Az EU a tagállamokkal és  az érintettekkel együttm űködik az ökoinnováció ösztönzésében 
és az ökotechnológiák piacának b ővítésében. A tagállamoknak végre kell hajtaniuk a 
környezeti technológiákkal kapcso latos ütemterveiket. A 7. kutatási keretprogrammal az 
EU finanszírozást biztosít a tevékenységek  ösztönzéséhez, tová bbá a kulcsfontosságú 
területeken, mint például a hidrogén- és f űtőanyagcellák, a kutatá s és a technológiai 
fejlesztés el őmozdításához.  
                                                 
5 Az Európai Környezetvédelmi Ügyn ökségnek a környezet állapotáról szóló 2005. évi jelentése szerint 
az utóbbi 30 év során jelent ős előrelépés történt. A környezetvé delmi helyzet azonban sokféle 
tekintetben továbbra sem tartható. Ezt csak a kö rnyezeti szempontoknak más szakpolitikai területekbe 
történő hatékonyabb integrálásával lehet elérni. 
 
HU 12   HU • A Bizottság cselekvési tervet  készít a fenntartható termelés  és fogyasztás ösztönzésére, 
amely terv a folyamatban lév ő kezdeményezésekre és eszközökre épít, mint például az 
erőforrás- és hulladékgazdálkodási politika, az  integrált termékpolitika és -normák, a 
környezetirányítási rendszerek, valamint az innovációs és technológiai politikák; célja, 
hogy ezek hatását fokozza, a hiányosságokat felszámolja, továbbá hogy biztosítsa a 
globális kezdeményezésekhez való hozzájárulásukat. 
• Az EU-nak és a tagállamoknak biztosítani uk kell a védett területek Natura 2000 
hálózatának hatékony finanszíro zását és irányítását, tovább á bel- és külpolitikájukba a 
biológiai sokféleség szempontjait a biológi ai sokféleség hanyatlásának megállítása 
érdekében jobban be kell vonniuk. 
2.5. Fenntartható közlekedés  
Az elérhet ő áron megvalósuló közlekedés minda nnyiunk számára hasznos. A hátulüt ők 
azonban, mint például a forgalmi torlódások, az egészségre gyakorolt ha tások és a környezeti 
ártalmak, mindenki számára károsak. A gazdaság  növekedésével a közlekedés iránti igény is 
növekszik. A fokozott növekedés azzal jár, hogy a gépjárm űvek teljesítményének jelent ős 
javulása ellenére fokozódnak a negatív hatások, és a jelenlegi tendenc iák nem fenntarthatók.  
A mobilitás el őnyeit alacsonyabb gazdasági, társadalmi  és környezeti hatások mellett kell 
elérni. Ez megtehet ő a közlekedés iránti igény csökkentésével (pl. a földhasználat 
megváltozásával, a távmunka és a videokonferenciák  ösztönzésével), az infrastruktúra és a 
gépjárművek jobb kihasználásával, a közlekedési  módok megváltoztatásával, például vasút 
közút helyett, rövid távolsá gokon kerékpározás és séta, továbbá a tömegközlekedés 
fejlesztésével, tisztább járm űvek felhasználásával és a k őolaj olyan alternatíváinak 
fejlesztésével, mint a bioüzemanyagok és a hidrogénnel üzemel ő járművek.  
A fenntarthatóbb közlekedés el őnyei számosak és jelent ősek: a forgalmi torlódások 
felszámolása csökkenti a vállalkozások költségeit, id őt takarít meg, javítja a regionális és 
helyi fejlődéshez való hozzáférést, mérsékli az éghajla tváltozás és a biol ógiai sokféleségre 
gyakorolt hatásokat, mivel csökkenti a k őolajtól való függést, foko zza az energiabiztonságot; 
fejleszti a helyi környezetet, és  csökkenti az egészségre gyakor olt hatásokat, különösen a 
városi térségekben. 
Kulcsfontosságú intézkedések : 
• Az EU-nak és tagállamainak arra kell össz pontosítaniuk, hogy a te her- és utasszállítás 
szempontjából vonzóbbá váljanak a közúti közlekedé s alternatívái, e cé lból fejleszteniük 
kell többek között a transzeurópai hálózato kat és az intermodális kapcsolatokat a 
teherszállítás logisztik ája érdekében, hogy így az áruk közú ti, vasúti és vízi szállítása 
könnyen váltogatható legyen. Ez 2006 második felében jelent ős politikai vita témája lesz.  
• Az Európai Bizottság tovább vizsgálja az infr astrukturális díjak alkalmazását az EU-ban, 
tekintettel az olyan példákra, mint a forgalomfügg ő úthasználati díjak sikeres helyi 
rendszerei, a kamionokra kivetend ő infrastrukturális díj az EU teljes területén, valamint a 
műholdas, információs és kommunikációs technológiák alkalmazásának új lehet őségei. 
• A Bizottság intézkedéscsomagot javasol ma jd, amelynek célja, hogy azáltal fejlessze a 
gépjárművek környezeti teljesítményét, hogy a tiszta és energiahatékony járm űveket 
 
HU 13   HU részesíti támogatásban; az intézkedés csomag része lesz az ilyen járm űvek 
közbeszerzésér ől, az új gépjárm űnormákról és a bioüzemanyagok felhasználásának 
növelésér ől szóló irányelv is. A Bizottság már ja vaslatot tett arra, hogy a tagállamok eltér ő 
személygépjárm ű-adót állapítsanak meg a CO 2-kibocsátás alapján. 
2.6. A globális szegénység és a fejlesztési kihívások 
A fenntartható fejl ődést fenyeget ő globális tényez őik egymással is mind összefüggnek. A 
szegénység, a környezet károsodása és a konfliktusok egymást táplálják. Több mint 
egymilliárdan élnek kevesebb mint napi egy dollárból, és 2,7 milliárdan élnek kevesebb mint napi két dollárból. 2,6 milliárdan, a világ né pességének több mint 40%-a nem fér hozzá az 
alapvető egészségügyi szolgáltatásokhoz, és még mindig több mint egymilliárdan használnak 
nem biztonságos ivóvízforrásokból szárm azó vizet. A szegénység és az egyenl őtlenség 
nemcsak méltánytalan, de fenyegeti is a világ fejl ődését, a hosszú távú jólétet, a békét és a 
biztonságot. A globalizáció azt jelenti, hogy kollektív jólétünk és biztonságunk kritikus 
mértékben függ a szegénység elleni küzdelem sikerét ől. 
Minden szinten intézkedésre va n szükség – az EU-val folyta tott kétoldalú és többoldalú 
együttműködés keretében egyaránt –, és mindezt integrált módon kell megvalósítani. Az EU 
megerősítette a globális fenntartható fejl ődés iránti elkötelezettségét az ENSZ 2005. 
szeptemberi világtalálkozóján: végrehajtotta a fenntartható fejl ődésről szóló csúcstalálkozó 
alapján hozott intézkedéseket, továbbvi szi a millenniumi fejlesztési célkit űzések elérése 
érdekében folytatott munkát, valamint követi  a dohai fejlesztési programot. Ahhoz, hogy 
szembe tudjon nézni a globális kihívásokkal, a maximális hatás érdekében az EU-nak kiváló 
összhangot kell biztosítania be l- és külpolitikája között. 
Az EU élenjáró szerepet vállal a szeg énység megszüntetésére irányuló nemzetközi 
erőfeszítések terén. A világnak nyújtott segélyek  több mint felét biztos ítja, és elkötelezett e 
támogatás további, mind min őségi, mind mennyiségi emelésér e. Nemrég fogadta el az 
„Európai fejlesztési konszenzus” cím ű dokumentumot, amely a fejlesztésre közös célkit űzést 
és eszközöket állapít meg.  
Kulcsfontosságú intézkedések:  
• Az EU-nak és tagállamainak támogatásuk mé rtékét 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem 
(GNI) 0,7%-ára kell növelniük, 0,56%-os id őközi célkit űzés elérésével 2010-ben, 
amelyből a korábbi 15 EU-tagország számára az egyéni célkit űzés 0,51%, a 10 új tagállam 
számára pedig 0,17%.  
• Az EU-nak és tagállamainak növelniük ke ll támogatási politikáik hatékonyságát, 
koherenciáját és min őségét a 2005–2010 közötti id őszakban a tagállamok közötti 
fokozottabb koordináció megvalósításával, közö s uniós programozási keret fejlesztésével; 
több közös intézkedés és a proj ektek közös finanszírozása révé n, valamint a fejlesztési és 
egyéb politikák koherenciájának növelésével. A támogatás min őségét a hatékony 
költségvetési támogatás, az adósságcsökkentés és a támogatások feltételekt ől független 
odaítélése révén kell növelniük.  
• Az EU ösztönzi a nemzetközi környezetirá nyítás fejlesztését, többek között egy 
környezettel foglalkozó ENSZ-szervezet megt eremtése és a többoldalú környezeti 
megállapodások meger ősítése révén. Fokozza er őfeszítéseit annak biztosítására, hogy a 
nemzetközi kereskedelmet a globális fenntartható fejl ődés elérésének valódi eszközeként 
 
HU 14   HU alkalmazzák társadalmi-gazdasági és körny ezeti szempontból egya ránt. Így jár el 
többoldalú (WTO, Dohai Forduló) és regionáli s és kétoldalú kereskedelmi kapcsolatai 
tekintetében is.  
3. E REDMÉNYEK  
3.1. Hatékonyabb nyomon követés 
Ellenőrzésre és nyomon követésre szükség van. Mindez megtehet ő anélkül, hogy új eljárások 
vagy több papírmunka keletkezne. Ide tartoznak az alábbiak: 
• A Bizottság az el őrehaladásról minden második évben je lentést nyújt be. Ez a fenntartható 
fejlődés azon mutatóin alapul majd, amelyeket nemzeti szakért ők segítségével állítottak 
össze és amelyeket a Bizottság  2005 februárjában fogadott el6. A legfrissebb statisztikai 
információkat tartalmazó els ő jelentést csatolták e közleményhez7. 
• Az Európai Tanács és az Európai Parlament a Bizottság jelentése alapján megvitatja az 
előrehaladást, felülvizsgálja a prioritásokat, és a fenntartható fejl ődés tekintetében általános 
iránymutatásokat ad legalább minden második évben.  
• Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és  a Régiók Bizottsága fontos szerepet játszik 
az intézkedések fokozottabb támogatásának megter emtésében, például az érintettek közötti 
rendszeres viták megszervezésével, valamint  azzal, hogy a vitát katalizátorként ösztönzi 
nemzeti szinten is. 
• Az Európai Bizottság 2009 folyamán felülvizsgálja a fenntartható fejl ődés stratégiáját, 
bevonva ebbe az érintett ekkel való széleskör ű konzultációs folyamatot is.  
Emellett valamennyi tagállam kialakíto tta saját nemzeti, fenntartható fejl ődésre vonatkozó 
stratégiáját, vagy közel van ezek véglegesíté séhez; sokan közülük rendszeresen jelentést 
tesznek az elért haladásról. Az onban az egymástól való tanulás, a bevált intézkedések és a 
buktatók azonosításának lehet őségét ezidáig nem aknázták ki  eléggé. A különféle nemzeti 
stratégiáknak és az európai stratégiának a lehet ő legnagyobb mértékbe n kell kölcsönösen 
erősíteniük egymást, hogy ezáltal váljék az egés z a részek puszta összegénél többé. 
Javasolt tehát, hogy a tagállamok: 
• megfelelően vizsgálják felül nemzeti stratégiáika t az Európai Unió stratégiája alapján, és 
ezeket legkés őbb 2006 végéig tegyék közzé. A tagá llamokat ösztönzik különösen annak 
felülvizsgálatára, hogyan lehetne nemzeti po litikai eszközeiket (lásd az 3.2. szakaszt) 
hatékonyabban alkalmazni, és az európai szin ten meghozott vagy javasolt intézkedésekbe 
jobban integrálni; 
• a felülvizsgált nemzeti stratégi ák alapján végezzenek egyszer űbb szakmai felülvizsgálatot, 
amely bizonyos témákra összpontosít, és  különösen törekszik a mindenki által 
                                                 
6 SEC (2005)161. 
7 A fenntarthatóbb Európa irányába tett el őrelépések mérése – az Európai Unió fenntartható fejl ődésre 
vonatkozó mutatói. Európai Bizottság, Az Európai Unió  az Eurostat tükrében (Eurostat Panorama of the 
European Union), Luxembourg, Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2005. 
ISBN 92-894-9768-8. 
 
HU 15   HU végrehajtható bevált politikák és gyakor lat példáinak azonosítására. A szakmai 
felülvizsgálat tartalmazhatna egy küls ő értékelést, lehet őség szerint a nemzeti fenntartható 
fejlődéssel kapcsolatos tanácsadó testületek háló zatának támogatása és harmadik országok 
bevonása révén. Az elnökség irá nyítása és a Bizottság támoga tása mellett zajló, az önként 
részt vev ő tagállamokkal végzett els ő kísérleti felülvizsgálatot 2006 folyamán lehetne 
megtartani; 
• ezek hiányában mérlegeljék a fenntartható fejl ődéssel foglalkozó független tanácsadó 
testületek létrehozását, hogy általuk ösztönözzék az információkon alapuló vitát és 
hozzájáruljanak a nemzeti és EU szint ű előrehaladás számbavételéhez. 
A Bizottság felkéri a tagjelölt országokat, hogy dolgozzák ki nemze ti stratégiáikat, és 
reformjaikat hozzák összhangba az EU fenntartható fejl ődésre vonatkozó stratégiájával. A 
Bizottság mindezt figyelembe veszi az el ért haladásról szól ó jelentéseiben.  
Az EU fenntartható fejl ődésre vonatkozó stratégiáját inte grálni kell a fenntartható fejl ődés 
nemzetközi folyamataiba, és segíteni kell a millenniumi fejlesztési célkit űzés és a 
johannesburgi végrehajtá si terv felé történ ő előrehaladást. 
3.2. A hatékonyabb politikák kialakítása 
A szakpolitikai koherencia javítása: hatásvizsgálat és a hatékonyabb 
szabályozás további eszközei 
Rendelkezésre állnak azok az eszközök, amel yek a politikai döntéshozókat a megfelel ő 
megközelítés azonosításában segítik; a hatásvizsg álat hatékony eszközét már a szakpolitika 
kialakításának kezdeti s zakaszától kezdve alkalmazni kellene. Ez lehet ővé teszi a politikai 
döntéshozók számára, hogy a valószín ű gazdasági, társadalmi és környezeti hatások, az ezek 
közötti kapcsolatok és az egymással ellentétes tényez ők kiegyensúlyozott értékelése, valamint 
az érintettek nézeteinek figyelembe vétele alapján azonosítsák a legjobb választási 
lehetőségeket. Például a kereskedelempolitikai javaslatok hatásvizsgálata olyan lényeges 
eszköz, amellyel a küls ő hatásokat ne lehet vonni az EU döntéshozatalába. Ezek mind 
elősegítik, hogy integrálni lehessen azokat a kül önféle szakpolitikákat, amelyek koherensebb 
döntésekhez és azon módszerek szélesebb kör ű mérlegeléséhez vezetnek, amelyekkel 
fenntarthatóbb eredmények érhet ők el, hozzásegítenek továbbá a mindenki számára el őnyös 
helyzetek kiaknázásához, az EU- és a nemzetközi szint ű dominó- és egymással ellentétes 
hatások azonosításához és kezeléséhez.  
Kulcsfontosságú intézkedések:   
• Valamennyi EU-intézménynek biztosítania kell, hogy a f őbb szakpolitikai döntéseket 
olyan javaslatokra alapozzák, amelyeket a ha tékonyabb jogalkotásró l szóló intézményközi 
megállapodásnak megfelel ően hatásvizsgálatnak vetettek alá. A Bizottság gondoskodik 
róla, hogy valamennyi f őbb kezdeményezésére vonatkozóan elvégezzék a hatásvizsgálatot, 
és hogy a kész hatásvizsgálat okat a döntéshozatalt követ ően nyilvánosságra hozzák.  
• A tagállamoknak továbbá szélesebb körben kell hatásvizsgálatot alkalmazniuk azon 
szakpolitikáik kialakítása során, amelyek közfinanszírozáshoz, illetve stratégiák, 
programok és projektek kialakításához kapcso lódnak. Ezek követik a közösségi stratégiai 
iránymutatásokban szerepl ő ajánlásokat annak biztosítására, hogy a Kohéziós és 
Strukturális Alapok meger ősítsék a környezetvédelem és a növekedés közötti szinergiákat.  
 
HU 16   HU • A hatásvizsgálatot szélesebb körben kellene kiegészíteni a szakpolitikák által gyakorolt 
hatás utólagos értékelésével. 
• Az EU figyelembe veszi a küls ő dimenziót is a politikai javaslatok hatásának 
megvizsgálása során. 
Az eszközök leghatékonyabb együttesének alkalmazása 
A kormányok és egyéb hatóságok rendelkezésér e számos olyan eszköz áll, amellyel 
változtatásra ösztönözhetik az embereket – ilyenek a szabályozás, az adóztatás, a 
közbeszerzés, az állami támogatás, a beruházá s, a kiadások és az információnyújtás. A feladat 
a szakpolitikák hatékony együttesének kial akítása azzal a céllal, hogy az eszközök 
alkalmazása és a szakpolitikák végrehajtása hozzájáruljon a fenntartható fejl ődéshez. Például 
a tagállamoknak a fenntartható fejl ődés támogatása érdekében a lehet ő legjobban ki kell 
aknázniuk a strukturális  alapok által nyújtott el őnyöket.  
A változás ösztönzésére talán a legjobb m ódszer gondoskodni arról, hogy a piacok fel ől a 
megfelelő jelzések érkezzenek („az árak k iigazítása”), hiszen ezáltal jelent ősen lehet 
ösztönözni az embereket arra, hogy szokásaikon  változtassanak, valamint ennek megfelel ően 
lehet alakítani a piacot is. Ez elérhet ő annak biztosításával, hogy mi mindannyian, termel ők és 
fogyasztók egyaránt, döntéseink valamennyi kö ltségével és következményével szembesülünk 
a döntés meghozatalakor. Ez azt jelenti például, hogy az ado tt termék árába beépítik a 
„szennyez ők” által a társadalom más tagjaira áthá rított költséget, amit néhány tagállam már 
meg is tett (például díjak vagy zöld adók megfizettetése révén). Ilyen módon a termel ők 
ösztönzést kapnak a fokozottabban körny ezetbarát áruk és  szolgáltatások el őállítására, a 
fogyasztók pedig ezek fogyasztására.  
Egyes esetekben a kormányok jelent ős hatást gyakorolhatnak pusztán az információnak a 
nyilvánosság és a vállalkozások számára történ ő eljuttatásával, hogy ezáltal segítsék őket a 
helyesebb döntések meghozatalában. Jó példá kkal szolgál az elektromos áruk, a háztartási 
termékek és szolgáltatások en ergiafogyasztására és környezeti teljesítményére vonatkozó 
címkézés és az ezzel kapcsolatos információs szolgáltatások. EU-szerte számos hatóság 
alakított ki olyan hatékony komm unikációs stratégiát, amely arra  ösztönzi a polgárokat, hogy 
válasszák külön az újrafeldolgozha tó hulladékot, részesítsék el őnyben az utazás 
fokozottabban fenntartható módjait, va gy hogy energiát takarítsanak meg.  
Az oktatás a magatartásbeli változás el őmozdításának el őfeltétele. A Bizottság törekszik majd 
arra, hogy támogassa a tagállamoknak az oktatás, az emberi t őkébe való beruházás és az 
élethosszig tartó tanulás terén a fenntartható fejl ődés érdekében tett intézkedéseit. 
Kulcsfontosságú intézkedések:   
• Az EU a szakpolitikai eszközök teljes körét fe l kívánja használni a piaci alapú eszközök 
felhasználásának ösztönzése mellett, mivel ezek  olyan rugalmasságot biztosítanak, amely 
lehetővé teszi a fenntartható fejl ődésre vonatkozó célkit űzések elérését. A tagállamoknak 
biztosítaniuk kell, hogy a kormányok a rendelk ezésre álló eszközöket teljes mértékben 
kihasználják, valamint hogy a rendelkezésre bocsátott támogatásokat oly módon használják 
fel, amely következetesen illeszkedik a fenntartható fejl ődés célkit űzéseihez és 
összhangban áll a Szerz ődéssel.  
 
HU 17   HU • A Bizottság az EU bel-, és külpolitikájába n egyaránt érvényesíti a fenntartható fejl ődés 
szemléletét tájékoztatási és kommunikációs tevékenységei során. A Bizottság – a többi 
közösségi intézménnyel együtt – az érintettek számára továbbra is szervez eseményeket és 
fórumokat a stratégia különfél e irányvonalai tekintetében, hogy széles körben ismertesse a 
megszerzett tudást és felkeltse a figyelmet, terjessze az új gondolat okat, és biztosítsa a 
bevált gyakorlat cseréjét. A felmérések8 folyamatosan azt muta tják, hogy az európaiak 
fokozott figyelmet fordítanak a fenntarthatóság  kérdésére. A feladat az, hogy e figyelem a 
fokozott fenntarthatóságot szolgáló magata rtássá alakuljon át. Eredményesen kell 
kommunikálni a nemzeti és helyi közönség irányában, a tagállamoknak tehát kulcsfontosságú szerepük van. 
Az érintettek mozgósítása és a siker megsokszorozása 
Az EU-ra és tagállamaira kulcsszerep vár, de  nem lehet – és nem is kell –, hogy a fenntartható 
fejlődés folyamatának egyedüli őrei legyenek. További szerepl őknek is lépéseket kell tenniük, 
ilyenek például a vállalkozások, a regionál is és helyi hatóságok, a nem kormányzati 
szervezetek, a szociális partne rek, az egyetemek és iskolák, továbbá a polgárok egyénenként 
és a fogyasztók. Az el őrehaladásnak a vállalkozások, továbbá a regionális és helyi szervek és 
hatóságok hatalmas kreatív és piaci erején kell alapulnia.  
Egyre több vállalatvezet ő ismeri fel, hogy kifizet ődő odafigyelni a fenntartható fejl ődésre. A 
legsikeresebb vállalatok belá tják, hogy a fenntartható fejl ődésre fordított figyelem az azon új 
technológiákba, eljárásokba és termékekbe  való beruházást ösztönzi, amelyekre a 
fogyasztónak szüksége van9. Tisztában vannak azzal, hogy jó üzleti érzékre vall el őre 
tervezni, és tudni, hol kell a jöv őben beruházni. Tudatában vannak továbbá annak, hogy 
lehetőségek akkor adódnak, ha van jöv őképünk, és például az alacsony szénfelhasználású 
gazdaság elérésére törekszünk. Tudják, hogy beszál lítóikra is hatást gyakorolhatnak. Ahhoz 
azonban, hogy cselekedni tudj anak, stabil szabályozás i keretre van szükségük.  
A szociális partnerek szintén kulcsfonto sságú szerepet játszanak: a munkaadók és a 
munkavállalók közötti aktív párbeszéd fontos a fenntartható fejl ődés társadalmi dimenzióinak 
kezelésében, ilyen például a munkaszervezés, a szakképesítés és képzés, valamint az esélyegyenl őség kérdése. 
Emellett számos regionális kormá nyzat és önkormányzat fokozta er őfeszítéseit, hogy a 
problémákra gyakorlati megoldásoka t találjanak. Mivel gyakran ők biztosítják a 
közszolgáltatásokat a tömegközlekedést ől az energiatermelésig és a hulladékgy űjtéstől a 
szegények gondozásáig, a legjobb helyzetben va nnak, hogy tényleges változásokat érjenek el. 
Sikereikb ől sokat tanulhatunk. Számos jó példára akadhatunk. 
Kulcsfontosságú intézkedések:  
A Bizottság:  
• felhívja a vállalatvezet őket és Európa más kulcsfontosságú érintettjeit arra, hogy a 
                                                 
8 Utalás az Eurobarometerre.  
9 Számos idevágó tanulmány bizonyít otta például a környezettudatos m űködés és a pénzügyi teljesítmény között 
fennálló pozitív kapcsolatot. A vállalati fenntarthatósági jelentések alapján a legjobb 50 közé sorolt vállalat az 
átlagosnál magasabb hitelmin ősítéssel rendelkezik.  
 
HU 18   HU fenntarthatósághoz szükséges közép- és hosszú távú politikákra vonatkozóan a 
politikusokkal együttesen, a lehet ő leghamarabb nyilvánítsanak véleményt, továbbá 
tegyenek javaslatot olyan ambiciózus üzleti  válaszlépésekre, amelyek túlmutatnak a 
meglévő, minimális szint ű jogi előírásokon. Egy ilyen kezdeményezés jól illik a Bizottság 
azon erőfeszítései közé, amelyekkel a vállalatok társadalmi felel ősségét kívánja fokozni, 
valamint kiegészíti a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott párbeszédet. A Bizottság együttm űködik az elnökséggel annak megállapítása érdekében, hogy e 
folyamatot hogyan lehet a legmegfelel őbben elősegíteni; 
• javaslatokat kér más EU-intézményekt ől és -szervezetekt ől arra vonatkozóan, hogyan 
szervezhet ő meg a legmegfelel őbben a regionális és helyi hatóságok által vállalt, a 
fenntartható fejl ődésre irányuló kezdeményezések jutalmazása. 
4. K ÖVETKEZTETÉSEK  
Fennáll a jobb életvitel,  a nagyobb fokú társadalmi igazságossá g és az új innovatív iparágak 
kialakulásának esélye, amelyek megvalósulása esetén Európa – a megfelel ő politikák 
alkalmazása mellett – világels ő lehet. Számunkra azonban csak akkor hozhatnak hasznot ezek 
a lehetőségek, ha most foglalkozunk a fenntarthatóságot fenyeget ő azon veszélyekkel, 
amelyeket életvitelünkkel te remtünk. A nem fenntartható tende nciák sikeres megfordítása 
elengedhetetlenül fontos, ugyanakkor elérhet ő cél, és ezt világszerte  számos sikertörténet 
igazolja.  
Az EU fenntartható fejl ődésre vonatkozó stratégiájának e felülvizsgálata egyértelm ű jövőkép 
és politikai intézkedési keret mögött kívánj a felsorakoztatni az EU intézményeit, a 
tagállamokat, a vállalkozásokat és a polgárok at, valamint reprezentatív szervezeteiket. A 
Bizottság felkéri tehát a Tanácsot és a Parl amentet, hogy támogassa a javasolt megközelítést, 
törekedjen azonnali el őrehaladásra az azonosított intézkedésekkel és szoros együttm űködésre 
a 2006. júniusi Európai Tanácsra való felkészü léssel kapcsolatban, hogy a közös stratégia 
mögött er ős és széleskör ű támogatás alakuljon ki. 
 
HU 19   HU 1. MELLÉKLET  
 
A FENNTARTHATÓ FEJL ŐDÉS IRÁNYADÓ ELVEIR ŐL SZÓLÓ NYILATKOZAT   
 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA   
Elnökségi következtetések DOC 10255/05  
BRÜSSZELI EURÓPAI TANÁCS  
2005. JÚNIUS 16-17.  
A FENNTARTHATÓ FEJL ŐDÉS IRÁNYADÓ ELVEIR ŐL SZÓLÓ NYILATKOZAT  
 
A fenntartható fejl ődés az Európai Közösség összes  szakpolitikájának a Szerz ődésben 
meghatározott egyik f ő célkitűzése. Célja az életmin őség folyamatos javítása bolygónkon a 
jelen és jöv ő nemzedékei számára. Meg kell őriznünk a Földnek az élet sokféleségét fenntartó 
képességét. A fenntartható fejl ődés a demokrácia, a jogállamiság és az alapvet ő jogok 
tiszteletben tartásának elvein alapul, bele értve a szabadságot és az esélyek általános 
egyenlőségét. Megvalósítja a nemzedékeken belüli  és a nemzedékek közötti szolidaritást. 
Célja a következ ők előmozdítása: egy olyan dinamikus gazdaság, melyben magasszint ű a 
foglalkoztatás és az oktatás; az egészségvédelem; a szociális és területi kohézió, valamint a 
környezetvédelem egy békés és biztonságos világban, amelyben tisztelik a kulturális sokféleséget. 
E célok európai szint ű és globális elérése érdekében az Európai Unió és tagállamai 
kötelezettséget vállaltak a következ ő célkitűzések és elvek saját maguk általi, illetve 
partnerekkel történ ő megvalósítására és tiszteletben tartására: 
 
A legfontosabb célkit űzések 
Környezetvédelem 
A Földnek az élet sokféleségét fenntartó képességének a meg őrzése, a bolygó természetes 
erőforrás-korlátainak tiszteletben tartása, va lamint a környezet magas fokú védelmének 
biztosítása és min őségének javítása. A környezetszennyezés megel őzése és csökkentése, 
valamint a fenntartható te rmelés és fogyasztás el őmozdítása a gazdasági növekedés és a 
környezet állapotának romlása közötti oko zati kapcsolat megszakítása céljából.  
szociális egyenl őség és kohézió 
Demokratikus, szociálisan befogadó, egyesít ő, egészséges, biztonságos és igazságos 
társadalom létrejöttének el őmozdítása, amelyben tiszteletben tartják az alapvet ő jogokat és a 
kulturális sokféleséget, amely esélyegyenl őséget teremt és megszünteti a hátrányos 
megkülönböztetés minden formáját. 
gazdasági jólét 
Jóléti, innovatív, tudásban gazdag, versen yképes és ökológiailag hatékony gazdaság 
előmozdítása, amely magas életszínvonala t, valamint teljes és jó min őségű foglalkoztatást 
biztosít az Európai Unión belül. 
 
HU 20   HU nemzetközi kötelezettségeink teljesítése 
A demokratikus intézmények létrehozásának ös ztönzése és stabilitásuk védelme világszerte, a 
békére, biztonságra és szabadsá gra alapozva. A fenntartható fejl ődés aktív el őmozdítása 
világszerte, valamint az Európai Unió bels ő és külső szakpolitikáinak a globális fenntartható 
fejlődéssel és az abból ered ő nemzetközi kötelezettségekke l való konzisztenciájának a 
biztosítása. 
A szakpolitika irányadó elvei 
az alapvet ő jogok támogatása és védelme 
Az embernek az Európai Unió szakpolitikái középpontjába történ ő állítása az alapvet ő jogok 
tiszteletben tartásának el őmozdításával, a hátrányos megkü lönböztetés minden formájának 
megszüntetésével, valamint a világméret ű szegénység csökkentéséhez való hozzájárulással.  
a nemzedékeken belüli és a nemzedékek közötti egyenl őség 
A jelen nemzedékei igényeinek figyelembe vé tele anélkül, hogy veszélyeztetnénk a jöv ő 
nemzedékek esélyét arra, hogy ők is kielégíthessék saját szükségleteiket az EU-n belül és 
kívül. 
nyitott és demokratikus társadalom 
A polgárok információhoz jutáshoz való  jogának szavatolása, valamint az 
igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása.  Az összes érdekelt fél és szövetség számára 
megfelelő konzultációt és részvételt bi ztosító csatornák kialakítása. 
a polgárok bevonása 
A polgárok döntéshozatalban való  részvételének fokozása. Az oktatás támogatása és a 
lakossági tudatosság el őmozdítása a fenntartható fejl ődést illetően. A polgárok tájékoztatása 
cselekvéseik környezetre gyakorolt hatásáró l és a fenntarthatóbb megoldásokat kínáló 
lehetőségeikről. 
az üzleti vállalkozások és a szociális partnerek bevonása 
A társadalmi párbeszéd, a vállalatok szociális felel ősségének, valamint a magán-és közszféra 
közötti együttm űködés erősítése az együttm űködés és a közös felel ősségek támogatása 
céljából, a fenntartható termelés és fogyasztás megvalósítása érdekében. 
a szakpolitika koherenciája és kormányzás 
Az Európai Unió összes sza kpolitikája közötti koherencia el őmozdítása, valamint a helyi, 
regionális, nemzeti és globális szint ű intézkedések között ezek fenntartható fejl ődéshez 
történő hozzájárulásának növelése céljából. 
szakpolitikai integráció 
A gazdasági, szociális és környeze ti megfontolások integrálásának el őmozdítása annak 
érdekében, hogy azok koherensek legyenek és kölcsönösen er ősítsék egymást a jobb 
 
HU 21   HU szabályozást célzó eszközök – mint a kie gyensúlyozott hatásvizsgálat – teljes kör ű 
alkalmazása, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultációk révén. 
a rendelkezésre álló legjobb tudás felhasználása 
Annak biztosítása, hogy a szakpolitik ákat a rendelkezésre álló le gjobb tudás alap ján alakítják 
ki, vizsgálják meg és hajtják végre, vala mint hogy azok gazdaságilag megbízhatóak és 
költséghatékonyak. 
az elővigyázatosság elve 
Az elővigyázatosságot kell megközelít ésként alkalmazni objektív tudományos bizonytalanság 
esetén az emberi egészség vagy a környezet es etleges károsodásának elkerülése érdekében, 
továbbá megel őző intézkedést kell hozni.  
a szennyez ő fizessen 
Annak biztosítása, hogy az árak tükrözzék a termeléssel és fogyasztással kapcsolatos 
tevékenységek valós költség eit a társadalom számára,  valamint hogy a szennyez ő fizesse meg 
azt a kárt, amelyet az emberi egés zség és a környezet számára okozott.
 
HU 22   HU 2. MELLÉKLET  
 
CÉLKIT ŰZÉSEK, CÉLOK, SZAKPOLITI KÁK ÉS INTÉZKEDÉSEK –  
ELŐREHALADÁS A FENNTARTHATÓ FEJL ŐDÉSRE VONATKOZÓ 
STRATÉGIÁVAL KAPCSOLATOSAN   
 
Ez a melléklet néhány kulcsfontosságú EU-s tratégiát, cselekvési tervet és más 
kezdeményezést tartalmaz, melyek a fenntartható fejl ődést támogatják. Hivatkozás történik a 
működési célkit űzésekre és célokra, ha vannak ilyenek. Emellett számos tagállam alakította ki 
saját fenntartható fejl ődésre vonatkozó stratégiáját és in tézkedési tervét. A tagállamok sok 
területen igazából a legalkalmasabb helyzetben vannak a változás megvalósítására. Az EU támogathatja és kiegészítheti a tagállamok in tézkedéseit, megkönnyítheti a bevált gyakorlat 
cseréjét és fókuszpont ként tevékenykedhet az el őrehaladás felülvizsgálata és további 
intézkedések el ősegítése érdekében.  
A fenntartható fejl ődésre vonatkozó stratégia biztosítja a stratégiai  politikai keretet a 
legfontosabb nem fenntartható tendenciák le gjobb kezeléséhez. E keret lényeges eleme a 
tendenciák közötti kapcsolódás. Számos kapcsolódás van az alapdokumentumban meghatározott kulcsfontosságú prioritások kö zött. Ennek nyilvánvaló példája az, hogy a 
megújuló energia felhasználásának növeléséve l az éghajlatváltozás e llen is küzdünk. Ehhez 
hasonló módon a földhasználat javításával, a közlekedés fenntarthatóbbá tételével és az 
energiamodellek megváltoztatásával a biológiai sokféleséget védjük. A különféle stratégiákat 
és intézkedési terveket tehát nem lehet elszigetelten kezelni. Ezek mindegyike hozzájárul a maga módján a problémák megoldásához egyéb területeken. Fontos, hogy alaposan 
megértsük a kapcsolódásokat és hogy olyan po litikai válaszokat alakítsanak ki, melyek 
különféle szempontokat integrálnak anna k érdekében, hogy minden fél számára el őnyös 
helyzeteket érjenek el. A tendenc iák közötti kapcsolódások terüle tén további fejlesztésre van 
szükség. A Bizottság felméri valamennyi fontosa bb új politikai kezdeményezésének hatását. 
 
HU 23   HU 1. AZ  ÉGHAJLATVÁLTOZÁS  KEZELÉSE 
Átfogó célkit űzés 
Az éghajlatváltozás és a társadal omra gyakorolt hatásának korlátozása  
Működési célkit űzések és célok: 
• 2005 márciusában az Európai Tanács újra meger ősítette arra vonatkozó célkit űzését, hogy 
a földfelszín átlagos globális h őmérséklete legfeljebb 2°C-kal emelkedjen  az 
iparosodást megel őző szintekhez képest10 és hogy ezért a 550 ppm CO 2-nál alacsonyabb 
koncentrációs szintek jelentik a vezérfonala t a globális korlátozási és csökkentési 
erőfeszítések során 
• A 15 tagú EU tagállamai és a 25 tagú EU legtöb b tagállama kötelezettség et vállalt a Kiotói 
Jegyzőkönyv szerint az üvegházhatást okozó gázoknak bizonyos mérték ű csökkentésére 
2008–2012-re. A 15 tagú EU célkit űzése 8%-os kibocsátáscsökkentést jelent az 1990. 
évi szintekhez képest 
• A 2005. márciusi Európai Tanács egyetértésével e végs ő cél érdekében az EU, más 
érdekeltekkel együtt, feltárja az üvegházhatást okozó gázok szükséges 
kibocsátáscsökkentésének eléréséhez szükséges stratégiákat és e háttérben mérlegeli a 
fejlett országok csoportja számára a csökkentési módoknak a Kiotói Jegyz őkönyvben el őírt 
alapmértékhez képest történ ő 15–30%-os csökkentését 2020-ra  
A kulcsfontosságú intézkedések példái: aktuális és tervezett 
• Az EU éghajlat-változási  fejlesztése a 2012-t követ ő világban. 2005 februárjában 
elfogadott közlemény, COM (2005) 35 végleges. http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm
 
• Az Európai Éghajlat-válto zási Program (ECCP) második szakasza. 2005 októberében 
indították el. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/climat/eccp.htm  
• Az EU üvegházhatást okozó gázokra vonatkoz ó kibocsátáskereskedelmi rendszere, 2005 
januárjában fogadták el, 2003/87/EK irányelv. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• 10 éves végrehajtási terv a Globális Földme gfigyelési Rendszerek Rendszeréhez (GEOSS) 
2005–2015. http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm
 
                                                 
10 Források: IPPC második értékelési jelentés, az 1996. évi tanácsi következtetések, COM(2005) 35 
végleges, 3. o., a 2005. márciusi  európai tanácsi következtetések 
 
HU 24   HU • Zöld könyv az energiahatékonyságról, COM (2005) 265 végleges. 2005 júniusában 
fogadták el. 
http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf  
• Energiahatékonysági cselekvési te rv. Elfogadás várhatóan 2006-ban. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
• Új és megújuló energiák. Közlemény a 2001/ 77/EK irányelv végrehajtása alapján a 
megújuló energiaforrásokból származó  villamos energiáról. COM(2005)627. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm  
• Cselekvési terv a biomasszáról . 2005 decemberében fogadták el. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Európai kampány a fenntartható energiáról. 
http://www.sustenergy.org/  
2. A  JÓ EGÉSZSÉG  – A KÖZEGÉSZSÉGÜGY  ÖSZTÖNZÉSE 
Átfogó célkit űzések  
A jó egészség ösztönzése és az egészségügyi kockázatok elleni védelem fejlesztése 
Működési célkit űzések és célok: 
• Az egészségügyi veszélyek elleni védelem fejlesztése a veszélyekre való koordinált 
módon történ ő reagálási képesség fejlesztésével 
• Az élelmiszerekre és takarmányokra  vonatkozó jogszabályok további javítása , 
ideértve az élelmiszer-címkézés felülvizsgálatát is 
• A fokozottabb állat-egészségügyi és ál latjólléti normák ösztönzésének további 
fejlesztése az EU-ban és nemzetközi szinten  
• Az életvitelb ől adódó, megel őzhető betegségek növekedésének megállítása az egészség 
előmozdítása és megel őzés révén 
• Annak biztosítása, hogy a vegyi anyagokat olyan módon állítják el ő, kezelik és használják 
fel, hogy az ne jelentsen jelent ős fenyegetést az emberi egészségre  és a környezetre, 
2020-ig  
• A környezetszennyezésre és a káros egészségi hatásokra vonatkozó tájékoztatás 
javítása   
A kulcsfontosságú intézkedések példái: aktuális és tervezett 
• Általános egészségügyi stra tégia az Egészségügyi és Fogyasztói Program nyomon 
követéseként 2007–2013, COM (2005) 115 végleges. 
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
 
HU 25   HU • Európai Betegségmegel őzési és Járványvédelmi Központ, létrehozva 2005-ben a 
851/2004/EK rendelet alapján. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm  
• Stratégia a HIV/AIDS-r ől. Elfogadás várhatóan 2005 végén. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
%20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
• Közlemény az influenzajárvá nyra való felkészültségr ől, COM 2005 (607) végleges. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
• Közlemény a közegészségügyi veszélyekre va ló általános felkészültség tervezésér ől, COM 
(2005) 605 végleges. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Ajánlás a megel őzés és az egészségügyi ellátással összefügg ő fertőzések ellen őrzése révén 
a betegbiztonság javításáról.  Elfogadás várhatóan 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf  
• Az élelmiszerbiztonságról szóló fehér könyv nyomon követése és végrehajtása, COM 
(1999) 719. http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm
 
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• Állat-egészségügyi stratégia – Közösségi  cselekvési terv az állatok védelmér ől és jóllétér ől 
2006–2010. Elfogadás 2007-ben. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• Az EU környezeti és egészségügyi cselekvési terve a 2004–2010 id őszakra, COM (2004) 
416 végleges. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm  
• A Tanács rendelete a vegyi anyagok  nyilvántartásáról, értékelésér ől és engedélyezésér ől 
(REACH), COM (2003) 644. http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm
 
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm  
3. A  TÁRSADALMI  KIREKESZTÉS  ELLENI  KÜZDELEM  ÉS A 
DEMOGRÁFIAI  VÁLTOZÁS  KEZELÉSE 
Átfogó célkit űzés 
Befogadó jelleg ű társadalom megteremtése 
Működési célkit űzések és célok: 
 
HU 26   HU • Egyedi EU-célok megállapítása a szegénység kockázatának kitett emberek számának 
2010-ig történ ő csökkentésére különös figyelemm el a gyermekek szegénysége 
csökkentésének szükségességére, az OMC alapján 
• A tagállamok támogatása a szociális védelemnek a demográfiai elöregedésre figyelemmel 
történő korszerűsítésére tett erőfeszítéseikben 
• A nők és az id ős munkavállalók munkaer ő-piaci részvételének jelentős növelése a 
megállapított célok alapján, továbbá a migr ánsok foglalkoztatásának növelése 2010-ig 
• Az EU legális migrációs politikájának további fejlesztése , a migránsok és családjaik 
integrációjának meger ősítésére irányuló politikákkal együtt 
• Az élethosszig tartó tanulás előmozdítása, illetve az olyan, jelenleg oktatásban vagy 
képzésben nem részt vev ő 18–24 évesek számának felére csökkentése, akik csak a 
középfokú oktatás alsóbb os ztályait végezték el 
A tagállamok a f őbb szerepvállalók ezen célokkal kapcso latban a valós eredmények elérése 
érdekében. Az EU támogathatja és kiegés zítheti a tagállami intézkedéseket; az EU 
elősegítheti a bevált gyakorlat cseréjét és az el őrehaladás felülvizsgálata, illetve a további 
intézkedés ösztönzése területén fókuszpontként szerepelhet. A társadalmi program azokat az 
EU-intézkedéseket hangsúlyozza, melyek célja a teljes foglalkoztatottság és egy befogadó 
jellegű társadalom elérése. 
A Bizottság és a Tanács11 stratégiát dolgozott ki az elöreged ő népesség költségvetési 
hatásának kezelésére, mely szerint a tagá llamoknak csökkenteniük kell államadósságuk 
szintjét az elöreged ő népesség költségvetési következményeinek megel őzésével, továbbá 
átfogó munkaer ő-piaci reformokat kell végrehajtaniuk, ideé rtve az adó- és járulékrendszereket 
is a magasabb foglalkoztatási ráta elérése érdekében, különösen az id ős munkavállalók és a 
nők esetén, emellett a nyugdíjrendszer ambiciózus  reformjai szükségesek a közfinanszírozásra 
gyakorolt nyomás miatt.  
A kulcsfontosságú intézkedések példái: aktuális és tervezett 
• OMC a társadalmi védelemr ől és befogadásról. Aktuális. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_protection/index_en.htm  
• Közösségi cselekvési program a foglalkoztatá sról és a társadalmi szolidaritásról, 
‘PROGRESS’, 2007–2013. Elfogadás 2006-ban. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• OMC az oktatásról és a képzésr ől (“Oktatás és Képzés 2010”). Aktuális. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
                                                 
11 Az Európai Unió Tanácsa (2001), “A közfinans zírozásnak a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz 
történő hozzájárulása: a min őség és a fenntarthatóság fejlesztése”, a Bizottság és a (z Ecofin) Tanács 
jelentése az Európai Tanácsnak (Stockholm, 2001. március 23. és 24.), 699/01; Európai Bizottság 
(2000) “Közlemény a közfinanszírozásnak a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz történ ő 
hozzájárulásáról: a min őség és a fenntarthatóság fejlesztése”, COM(2000)846 
 
HU 27   HU • Integrált cselekvési program az élethossz ig tartó tanulás területén 2007–2013 (COM 
(2004) 474). Elfogadás 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html 
• Közlemény Európa demográfiai jöv őjéről. Elfogadás 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
• Egészségügyi és biztonsági straté gia 2007–2012, közlemény, elfogadás 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/dgs/e mployment_social/index_en.htm  
• A férfiak és n ők közötti egyenl őség útiterve, közlemény, elfogadás 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html  
• Közlemény a megkülönböztetésmentességr ől és a mindenki el őtt nyitva álló egyenl ő 
lehetőségekről, COM (2005) 224 – Európai Év 2007. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm  
• A szegénység és a társadalmi kireke sztés kezelésének európai éve, 2010. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
• A strukturális és kohéziós alapok új generáci ója, elfogadva 2004-ben. COM (2004) 493, 
COM (2004) 494, COM (2004) 495. 
http://europa.eu.int/comm/regiona l_policy/funds/2007/index_en.htm  
• Javaslat egy Eur ópai Migráció-ellen őrző Központ létrehozásáról. Elfogadás várhatóan 
2005-ben. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Zöld könyv az Európai Migrációs Hálózat jöv őjéről, COM (2005) 606. Elfogadás 2005-
ben. http://www.european-migration-network.org/
 
• A „Közös integrációs program: a harmadik országból származó állampolgárok Európai 
Unióban történ ő integrációjának kerete” cím ű közlemény nyomon követése, COM (2005) 
389 végleges. http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm
 
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Cselekvési terv az emberkereske delem ellen. Elfogadás 2005 végén. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. A  TERMÉSZETI  ERŐFORRÁSOK  JOBB  KEZELÉSE 
Átfogó célkit űzés 
A Föld azon képességének védelme, hogy az életet sokféleségében támogassa, a bolygó 
természeti er őforrásai korlátainak tiszteletben tartás a, illetve a fenntartható termelés és 
 
HU 28   HU fogyasztás el őmozdítása a gazdasági növekedés és a kör nyezet károsodása közötti kapcsolat 
megszakítására.  
Működési célkit űzések és célok: 
• Az erőforrások produktivitásának javítása : többet kihozni az egyes felhasznált 
erőforrásokból, továbbá csökkenteni a környezeti károkat (ártalmas kibocsátások a 
levegőbe, vízbe, talajba, továbbá a föld és más er őforrások túlzott kihasználása), melyeket 
az egyes er őforrások okoznak  
• A megújuló természeti er őforrásokkal, úgymint a halászattal, a biológiai sokféleséggel, 
az erdőkkel, a vízzel, a leveg ővel, a talajjal és az éghajlatta l való gazdálkodás javítása és 
túlzott kihasználásuk elkerülése, a károsodott tengeri ökorendszerek he lyreállítása 2015-ig 
a Fenntartható Fejl ődésről Szóló Világtalálkozón (WSS D) elfogadott Johannesburgi 
Végrehajtási Tervvel összha ngban, ideértve 2015-ig a halászati ágazat maximális 
fenntartható hozamának  elérését is 
• Az EU energiafogyasztásának 2020-ig történ ő csökkentésének lehet őségei , az 
energiafogyasztás megtakarításainak 20%-o sra becsült költséghatékony potenciálja 
figyelembe vételével. A Bizottság vitát indít minderr ől  
• A energiafogyasztás 12%-a megújuló forrásokból 2010-re 
• A 25 tagú EU villamosenergia-fogyasztásának 21%-a megújuló forrásokból 2010-re. Ez 
az alapja a nemzeti indikatív célkit űzéseknek 
• Az EU-ban a biológiai sokféleség elvesztésének megállítása 2010-re, és a biológiai 
sokféleség világszint ű arányának jelent ős csökkentéséhez való hozzájárulás 2010-ig 
• A Natura 2000 végrehajtása és irányítása:  2006-ig elfogadott hely ek (tengeri helyek 
esetében 2010-ig); kije lölt és hatékonyan irányított helyek 2010-ig (tengeri helyek esetében 
2010-ig)  
• A technológiai fejl ődés hasznosítása a gazdasági növekedés és a környezetre nehezed ő 
nyomás közötti kapcsolat megszüntetése érdekében 
A kulcsfontosságú intézkedések példái: aktuális és tervezett 
• Környezeti technológiai cselek vési terv (ETAP), COM (2004)  38 végleges. Az alapvet ő 
termékek esetében a tagállamokkal és a le gfontosabb érdekeltekkel együtt 2007-ig meg 
kell határozni a környezetvédelem szempontjából jelent ős teljesítménybeli célok 
kialakításának feltételeit. http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/
 
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Cselekvési terv a fenntartható fejl ődésért és fogyasztásért. Elfogadás várhatóan 2007-ben. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm   
• Tematikus stratégia az er őforrások fenntartható hasz nálatáról. Elfogadás 2005 
decemberében. http://europa.eu.int/com m/environment/natres/
 
 
HU 29   HU • Tematikus stratégia a megel őzésről és a hulladék újrahaszno sításáról. Elfogadás 2005 
decemberében.  
 http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
• Integrált Termékpolitika (IPP), a COM (2003) 302 nyomon követése. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
• A közbeszerzés környezettudatossá  tétele a tagállamok közrem űködésével – ideértve a 
2005 végén esedékes, a tiszta és energiahatékony járm űvek közbeszerzésér ől szóló 
irányelvjavaslatot is – ol y módon, hogy a környezettudatos közbeszerzés 2007-re más f ő 
termékcsoportokra vonatkozóan is me gkapja a leghatékonyabb támogatást. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/gpp/index.htm  
• Vidékfejlesztési Stratégiai Ir ánymutatások, stratégiai iránymut atások, nemzeti stratégiák és 
vidékfejlesztési programok a 2007–2013 id őszakra, COM (2005) 304. 
Elfogadták 2005. http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm
 
• Tematikus stratégia a talajról . Elfogadás várhatóan 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
• Tematikus stratégia a légszennyezésr ől, COM (2005) 446 végleges. Elfogadás 2005 
szeptemberében.  http://europa.eu.int/com m/environment/air/cafe/
 
• A tengeri környezet védelme, ideér tve a tengeri környezet védelmér ől és megőrzéséről 
szóló tematikus stratégiát és más intézkedéseket. Elfogadás 2005-ben.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
• Az EU vízügyi kerethatározata – Európa  integrált folyómedence-gazdálkodása, a 
2000/60/EK irányelv végrehajtása. 
http://europa.eu.int/comm/environmen t/water/water-framework/index_en.html  
• Európai Stratégia a Biológiai Sokféleségr ől. Elfogadás 1998-ban. Közlemény a biológiai 
sokféleségr ől szóló stratégiáról, elfogadás 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Többoldalú környezeti megállapodások végrehajtása. Aktuális. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Zöld könyv a tengeri kérdésekr ől. Elfogadás várhatóan 2006 elején.  
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Zöld Diplomáciai Hálózat. Aktuális. 
http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• Az EU erdészeti cselekvési te rve. Elfogadás várhatóan 2006-ban. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
 
HU 30   HU 5. A  KÖZLEKEDÉS  FENNTARTHATÓBBÁ  TÉTELE 
Átfogó célkit űzés 
Annak biztosítása, hogy közlekedési  rendszereink megfeleljenek a társadalom gazdasági és 
társadalmi szükségleteinek, egyúttal az ezek által a gazdaságra, a társadalomra és a 
környezetre gyakorolt nemkívánat os hatások minimalizálása. 
Működési célkit űzések és célok: 
• A közlekedési igények kezelésének javítása a közlekedés növe kedésével járó negatív 
hatások csökkentése érdekében 
• A közlekedés energiafelhasználása fenntar tható szintjének elérése összhangban más 
ágazatokkal, illetve az üvegházhatást okozó gázok közlekedésb ől adódó 
kibocsátásának arányosan nagyobb mérték ű csökkentése a közlekedés 
energiafelhasználásához képest 
• A közlekedésb ől adódó szennyez őanyag-kibocsátások csökkentése olyan szintre, ahol 
minimalizálhatók az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatások 
• Annak biztosítása, hogy az átlagos új autóállomány 2008/09-re 140 g/km, 2012-re pedig 
120 g/km CO 2-kibocsátást ér az integrált politikai megközelítés keretében. 
• Könnyű szállítójárm űvek esetében az Euro V kibocsátási szab ványok bevezetésének 
elérése, nehézgépjárm űvek esetében pedig az Euro VI bevezetése 
• 2010-re annak biztosítása, hogy a közlekedési üzemanyag 5,75 %-a bioüzemanyag  
• A közlekedésb ől származó zaj csökkentése mind a kibocsátás forrásánál, mind olyan 
enyhítő intézkedésekkel, melyek biztos ítják, hogy az átfogó kitettségi szintek 
minimalizálják az egészség re gyakorolt hatásokat 
• A közúti biztonság javítása a közúti infrastruktúra fejlesztésével, a közúthasználók 
felelősebb magatartásra való ösztönzésével és a gépjárm űvek biztonságosabbá tételével 
• 2010-re a közúti közlekedés miatti halálesetek számának felére csökkentése a 2000. évi 
adatokhoz képest 
• 2010-re az EU tömegközlekedési  szolgáltatásaira vonatkozó EU-keret korszer űsítése a 
hatékonyság és a jobb teljesítmény ösztönzése érdekében 
A kulcsfontosságú intézkedések példái: aktuális és tervezett 
• Az „Európai közlekedési politika 2010-ben: elérkezett az id ő a döntésre” cím ű fehér könyv 
és annak id őközi felülvizsgálata, COM (2001) 370. 
http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf  
• Az EU könny ű szállítójárm űvek CO 2-kibocsátásaira vonatkozó st ratégiája. Közlemény a 
felülvizsgált stratégiáról, el fogadás 2006 szeptemberében. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm  
 
HU 31   HU • A közlekedési ágazatban a bio-üzema nyagok, illetve más megújuló üzemanyagok 
használatának el őmozdításáról, 2003/30/EK irányelv. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_végleges.pdf   
• Tiszta városi közlekedés. Civ itas II elindítva 2005 elején.  
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
• Tematikus stratégia a városi környezetr ől. Elfogadás 2006 januárjában – ideértve egy 
fenntartható városi közlekedési te rvekre vonatkozó intézkedést is. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/urban/home_en.htm  
• A közlekedési infrastruktúrá val kapcsolatos díjszabás. 
http://europa.eu.int/comm/transpor t/infr-charging/charging_en.html  
• Harmadik vasúti csomag a vasút vonzóbbá tételér ől, elfogadás 2004-ben, ideértve a COM 
(2004) 140 véglegest. 
http://europa.eu.int/comm/trans port/rail/package2003/new_en.htm  
6. A  GLOBÁLIS  SZEGÉNYSÉG  ELLENI  KÜZDELEM  ÉS A FEJLŐDÉS  
ÖSZTÖNZÉSE 
Átfogó célkit űzések 
A fenntartható fejl ődés világszerte történ ő aktív előmozdítása és annak biztosítása, hogy az 
Európai Unió bels ő és külső politikái összhangban állnak  a globális fenntartható fejl ődéssel és 
nemzetközi kötelezet tségvállalásaival 
Működési célkit űzések és célok: 
Az EU végrehajtja a fenntartható fejl ődés azon nemzetközi keretében tett 
kötelezettségvállalása it, melynek alapkövei a fenntartható fejl ődésről szóló világtalálkozó 
(Johannesburg), a Monterrey-i Konszenzus, a Mill enniumi Felülvizsgálati Csúcstalálkozó és a 
világtalálkozó eredménye. 
Az EU 2015-re jelent ősen hozzájárul a Millenniumi Fejlesz tési Célokhoz. Ezek az alábbiak: 
• A szélsőséges szegénység és éhezés megszüntetése  
• A napi kevesebb mint egy dollárból él ők arányának felére csökkentése 
• Az éhezők arányának felére csökkentése 
• Az általános alapfokú oktatás biztosítása 
• Annak biztosítása, hogy minden fiú és lány befejezi általános iskolai tanulmányait 
• A nemek közötti egyenl őség ösztönzése és a nők támogatása  
 
HU 32   HU • A nemek közötti egyenl őtlenség megszüntetése az alap- és középfokú oktatásban, 
lehetőleg 2005-ig, minden más szinten pedig 2015-ig 
• A gyermekhalandóság csökkentése 
• Az öt év alatti gyermekek körében a halálozási arány kétharmadával történ ő 
csökkentése 
• Az anyák egészségének javítása 
• Az anyák halálozási arányának háromnegyedével történ ő csökkentése 
• A HIV/AIDS, a malária és más betegségek elleni küzdelem 
• A HIV/AIDS terjedésének megállítása és a folyamat megfordításának megkezdése 
• A malária és más f őbb betegségek el őfordulásainak megállítása és a folyamat 
megfordításának megkezdése 
• A környezeti fenntarthatóság biztosítása  
• A fenntartható fejl ődés elveinek az országok politikáiba és programjaiban történ ő 
integrálása; a környezeti forrás ok elvesztésének megfordítása 
• A biztonságos ivóvízhez való fe nntartható hozzáférést nélkülöz ők arányának 
felére csökkentése 
• 2020-ra legalább 100 millió nyomornegyedben él ő életkörülményeinek jelent ős 
mértékű javítása 
• Globális partnerség kialakítása a fejlesztés érdekében, ideértve egy nyitott kereskedelmi 
és finanszírozási rendszer további fejlesztését  
 
HU 33   HU Mindezek elérése érdekében az EU különösen:  
1) növeli a támogatások mértékét ; 2) javítja az általa nyújtott támogatás min őségét, 
koherenciáját és hatékonyságát ; 3) végrehajtja az EU afrikai stratégiáját;  4) ösztönzi a 
konfliktusmegel őzést; 5) végrehajtja az EU fejlesztési politikáját  – a fejlesztésr ől szóló 
európai konszenzust; 6) biztosítja a Dohai Fejlesztési Program  sikeres teljesítését  és annak 
a millenniumi fejlesztési célokhoz való ho zzájárulását, illetve a fenntartható fejl ődést, 7) 
végrehajtja a GSP Plust , 8) biztosítja, hogy regionális és kétoldalú kereskedelmi 
megállapodásai hozzájárulnak a fenntartható fejl ődéshez , 9) támogatja a globális 
fenntartható fejl ődést  
Intézkedések: aktuális és tervezett 
• A millenniumi fejlesztési célok elérése felé történ ő haladás felgyorsítása, COM (2005) 
132.  
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• Az EU afrikai stratégiája, COM (2005) 489.  
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• A fejlesztés finanszírozása és a tá mogatások hatékonysága, COM (2005) 133. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_133_e
n.pdf  
• A fejlesztés politikai koh erenciája, COM (2005) 134. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
• Az Általános Ügyek és a Külkapcsolatok Tanácsának (GAERC) következtetései: az 
Európai Unió ”Az európai konszenzus” cím ű fejlesztéspolitikája, a COM (2005) 311 
közlemény alapján. http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en.
 
• A Dohai Fejlesztési Program. Aktuális. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodások (például az AKCS-országokkal 
kötött gazdasági partnerség i megállapodások). Aktuális. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• A globalizáció kihasználása – Intézkedések. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• Az EU-nak a fenntartható fejl ődésről szóló világtalálkozón te tt kötelezettségvállalásai 
végrehajtása, az EU vízügyi kezdeményezése, az EU energiakezdeményezése, 10 éves 
végrehajtási terv a nemzetközi fenntartható te rmelési és fogyasztási gyakorlatról. Aktuális. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html  
 
HU 34   HU Az EU nemzetközi programja a HIV/AIDS, a tube rkulózis és a malária elleni intézkedésr ől, 
2007, COM (2004) 726. http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm
 
HU 35   HU 3. MELLÉKLET  
 
AZ EU FENNTARTHATÓ FEJL ŐDÉSI STRATÉGIÁJÁNAK 2005. ÉVI 
FELÜLVIZSGÁLATA:  
kiindló áttekintés és jöv őbeli irányvonalak  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCS ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENT FELÉ  
{COM(2005) 37}
 
HU 36   HU Előszó 
A fenntartható fejl ődés az Európai Unió alapvet ő célkitűzése, azonban egyútta l olyan globális 
kihívás is, amellyel partnereinknek az egész világon szembe kell nézniük. A jelenség olyan 
kérdéseket vet fel, hogy miként egyeztethet ő össze a gazdasági fejl ődés, a társadalmi kohézió, 
észak és dél egyenl ősége, valamint a környezetvédelem. Jelent őségét az EU-Szerz ődésbe, 
valamint az Alkotmányba való belefoglalása is  tükrözi, ami az Uniót egy olyan kihívás elé 
állítja, miszerint az „Unió Európa fenntartható fejl ődéséért munkálkodik, amely olyan 
kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, ár stabilitáson és magas versenyképesség ű, teljes 
foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kit űző szociális piacgazdaságon alapul, 
amely a környezet min őségének magas fokú védelmével és javításával párosul”. 
A gyors demográfiai változásoknak köszönhet ően az elkövetkez ő évtizedek hatalmas és egyre 
növekvő nyomást jelentenek a világ er őforrásaira, az éghajlatvál tozás vonatkozásában az 
időjárásra, a természeti er őforrásokra, a biológiai sokféleségre , illetve az észak és dél közötti 
jóléti szakadékra. Még ma  meg kell tennünk a megfelel ő lépéseket, ha a holnap számára meg 
akarjuk őrizni a gazdaság, társadalom és környezet kényes egyensúlyát, amely meghatározza 
létünket a Földön. 
Európa jöv őjét csakis ebben a globális összefüggésr endszerben szabad vizsgálni. Az EU 
eddig is jelent ős erőfeszítéseket tett a fenntartható fejl ődés belföldön és világszerte történ ő 
támogatása érdekében. Megel őző megközelítést alkalmazva az EU a környezetvédelem és a 
társadalmi kohézió szükségleteit innov ációs, növekedési és munkahelyteremt ő lehetőségekké 
alakíthatja át. A fenntartható fejl ődés stratégia (FFS) felülviz sgálatának segítségével 
felidézzük kötelezettségvállalása inkat, hogy gazdaságaink és társadalmaink szükséges 
szerkezeti változásait jobban meg tudjuk határozni, és el őremutató tervet dolgozunk ki annak 
érdekében, hogy e változási folyamatot  mindenki számára jobb életmin őséget biztosító 
irányba kormányozzuk. 
Annak érdekében, hogy meg tudjunk fele lni e kihívásnak, az Unió részér ől összehangolt 
intézkedésekre és hatékony irányításra va n szükség, az olyan megoldások átgondolása 
céljából, amelyek Európa és a világ lakos ai számára tartós eredményt hoznak. 
Ezért az új évezred elején az Európai Unió nagyszabású, változásra ir ányuló napirendet t űzött 
maga elé annak biztosítása érdekében, hogy végre szembenézzünk a nem fenntartható 
gazdasági, társadalmi és körny ezeti tendenciákkal. A fokozottan dinamikus és versenyképes, 
tudásalapú gazdaság létrehozása érdekében 2000-ben a lisszaboni stratégia céltudatos 
ütemtervet fogalmazott meg a gazdasági és  szociális reformok vonatkozásában. A 
fenntartható fejl ődés átfogó stratégiáján ak végrehajtása 2001-be n, a göteborgi Európai 
Tanácson vette kezdetét, amelynek külpolit ikai vonatkozásait 2002-ben Barcelonában 
határozták meg, a 2002 nyarán megrend ezésre került ENSZ fenntartható fejl ődés világszint ű 
csúcstalálkozót megel őzően. E lépések következményeként a kötelezettségvállalások 
teljesítése érdekében fontos határozatokat és intézkedéseket fogadtak el. Mindezek ellenére 
azonban nem tapasztalható elegend ő előrehaladás; a nem fenn tartható tendenciák 
visszafordulásának kezdete még várat magára, és  továbbra is igen magas a nemzetközi szint ű 
kockázat. 
Az új Bizottság és az új Európai Parlam ent párhuzamos hivatalba lépése megfelel ő alkalmat 
szolgáltat az el őrelépés értékelésére és a változás üt emének fokozására irányuló törekvésekre. 
 
HU 37   HU Az első lépéseket már megtettük. A Bizottság  javaslatot tesz az Unió következ ő öt évre szóló 
stratégiai célkit űzéseire, s meger ősítette a fenntartható fejl ődéssel szembeni elkötelezettségét. 
Nemrégiben tett javaslatot a lisszaboni stratégia félid ős értékelésére, an nak érdekében, hogy 
az újragondolt lisszaboni menetrend növekedést se rkentsen és munkahelyeket teremtsen – ez 
lehetővé teszi számunkra átfogó társadalmi és környezeti céljaink dina mikusabb gazdasági 
lendülettel való megvalósítását. Ekképpen a liss zaboni stratégia továbbra is nélkülözhetetlen 
eleme a Szerz ődésben meghatározott, a fenntartható fejl ődést célzó átfogó célkit űzésnek: a 
jelen és a jöv ő generációinak jólétét és életkörü lményeit fenntartható módon javítani. A 
Bizottság a félid ős értékelésben a következ őket erősítette meg: "Mind a lisszaboni, mind a 
fenntartható fejl ődés stratégia hozzájárul e cél megv alósításához. Azáltal, hogy egymást 
kölcsönösen er ősítik, egymást kiegészít ő intézkedéseket t űznek ki célul, különböz ő eszközöket 
alkalmaznak és eredményeiket eltér ő időbeli távlatokban érik el. ” 
A lisszaboni stratégia felülvizsgálatát tová bbá egy, a Bizottság által szintén jelenleg 
kezdeményezett, aktualizált Európai Szociális Me netrend egészíti ki. E menetrend kidolgozza 
azokat a szakpolitikákat, amelyek segítséget nyújtanak egy összetart óbb Európa, valamint a 
nem fenntartható tendenciákkal szemben tanúsított társadalmi modellünk további 
fejlődésének biztosításában. Ilye n módon szociális menetrendünk saját jogán járul hozzá a 
fenntartható fejl ődés céljának eléréséhez. 
E közlemény képviseli a Bizottság els ő lépését a fenntartható fejl ődés stratégia 2005. évi 
felülvizsgálatát illet ően. Ez a jelentés el őzetesen összegzi a 2001 óta elért el őrehaladást és a 
jövő vonatkozásában felvázol szám os irányvonalat, amelyek meghatározzák a fenntartható 
fejlődés stratégia felülvizsgálatát, amelyet az Eu rópai Parlamenthez és a Tanácshoz egy külön 
közleményben nyújt be egy kés őbbi időpontban ez év folyamán. E közlemény alapját az 
elmúlt évr ől szóló eszmecsere képezi, beleértve az Eu rópai Gazdasági és Szociális Bizottság 
múlt év áprilisi véleményét és a múlt év októberében a Bizottság által kezdeményezett nyilvános konzultáció eredményét
12. 
                                                 
12 E tevékenységek eredményeine k részletesebb összefoglalóját  a SEC(2005) 225 bizottsági 
személyzeti munkadokumentum 1. és 2. rész e tartalmazza. A konzultáció eredményeit 
tartalmazó teljes bizottsági jelentés rövidesen hozzáférhet ő lesz a következ ő címen: 
http://europa.eu.int/comm/sustainable/pages/review_en.htm.  
 
HU 38   HU Az Európai Unió átfogó, hosszú tá vú elképzeléssel rendelkezik jöv őjét illetően. Hiszünk 
dinamikus európai modellünk erejében és az értékekben, amelyeken nyugszik. Biztosítani 
fogjuk, hogy a jelen és a jövend ő nemzedékek ki tudják elégíteni szükségleteiket. Ez az 
alapvető célkitűzés áthatja valamennyi uniós politikát. A fenntartható fejl ődés azonnali 
cselekvést igényel. Az Európai Unió rendelkezi k a változtatáshoz szük séges képességekkel, 
ismeretekkel és alkotóer ővel. Az európaiak és a világ mi nden más polgára számíthat az Unió 
elkötelezettségére, hogy fenntartható jöv őt biztosítson mindannyiunk számára. 
 
HU 39   HU I. rész: Fenntartható fejl ődés — mi forog kockán? 
1. BEVEZETÉS 
A fenntartható fejl ődés — vagyis a jelen nemzedék szük ségleteinek kielégítése anélkül, 
hogy azzal tönkretennénk a jöv ő nemzedékek lehet őségét arra, hogy ki elégítsék majdani 
szükségleteiket — az Európai Unióról szóló szerz ődés13 és az Alkotmány alapvet ő 
célkitűzése.  Átfogó koncepció, amely minden uniós polit ikára, intézkedésre és stratégiára 
hatással van és amely megköveteli, hogy a gazd asági, környezetvédel mi és szociális 
politikákat egymást kölcsönösen er ősítő módon alakítsák ki és hajtsák végre. 
Egy gyorsuló ütemben globali zálódó világban egyértelm ű politikai elkötelezettség szükséges 
a dinamikus európai modell  jelenlegi és jöv őbeni előmozdításához. A Bizottság szilárdan 
elkötelezett a fenntartható fejl ődés iránt és pozitív napirendet kíván kialakítani a változás 
érdekében. Jöv őnk Európában és a világban távlati elképzelést és a szakpolitikák széles körét 
átfogó intézkedéseket igényel. A Bizottság meg van gy őződve róla, hogy fokoznunk kell a 
prosperitást, a szolidaritás t és a biztonságot annak érdekében, hogy jobb életmin őséget 
biztosítsunk magunknak és az eljövend ő nemzedékeknek. Több növekedésre, munkahelyre, 
tisztább és egészségesebb környezetre van szüks égünk. Összetartóbb társadalom kell, ahol a 
prosperitás és a lehet őségek az Európai Unió egész területén és azon túl is elérhet ők. Több 
újításra, kutatásra és oktatásra van szükségünk. Meg kell felelnünk globális 
felelősségvállalásainknak és teljesítenünk kell globális kötelezettségvá llalásainkat. Jöv őbeni 
prosperitásunk és életmin őségünk attól függ, képesek és hajlandók vagyunk-e változtatni 
termelési és fogyasztási szokásainkon és  elkülöníteni a gazdasági növekedést a 
környezetrombolástól. 
Az e kérdéseket érint ő intézkedések nem korlátozódhatnak csupán az Unióra. A 
fenntarthatóság továbbra is globális  kihívást jelent. Ezért alapvet ő fontossággal bír, hogy az 
európai irányítást párhuzamos bels ő és külső irányvonalakkal valósítsuk meg. Mindez 
összeegyeztetett megközelítést tesz szükségessé  és tükrözi azt, hogy a globalizáció és a 
problémák fokozódó összefüggése miatt az EU  csak akkor képes teljes mértékben 
megvalósítani legfontosabb bels ő prioritásait, ha ugyanakkor a globális színtére n is sikerrel 
jár. Hasonlóképpen, az EU azon képessége, ho gy globális kötelezettsé gvállalásait valamennyi 
politikájában tükrözze, meghatározó jelent ősséggel bír, ha tettekre akarja váltani a szavakat, 
fenntartva hitelességét mint a fenntartható fejl ődés vezető ereje a világban. 
Noha a jelenlegi Bizottság mandá tuma 2009 végéig tart, egyértelm űen köteles a politikák 
kialakítását illet ően e dátumon túl tekinteni. Ha el akarjuk érni a jöv őre vonatkozó céljainkat, 
nem szabad holnapig várnunk, azonnal ke ll cselekednünk. A távlati elképzelések 
megvalósítása azonnali, konkrét célkit űzéseket kíván, amelyek a megfelel ő irányba állítják a 
hosszú távú tendenciákat és a kit űzött célok eléréséhez szükséges mechanizmusokat. A 
jelenlegi Bizottság máris meger ősítette legfontosabb stratégiai célkit űzései, a prosperitás, a 
szolidaritás és a biztonság jelent őségét a fenntartható fejl ődést illetően14. 
                                                 
13 Az Európai Unióról szóló szerz ődés 2. cikke. 
14 COM(2005) 12., 2005.1.26.: „Stratégiai célkit űzések 2005-2009 — Európa 2010: Partnerség 
az európai megújulásért: prosperitás, szolidaritás és biztonság”. 
 
HU 40   HU Az EU el őször 2001 júniusában fejezte ki el kötelezettségét a fenntartható fejl ődés iránt. Az 
Európai Tanács göteborgi  ülésén a Bizottság közleménye alapján fogadták el a fenntartható 
fejlődés stratégiát (FFS). 2002-ben a Bizottság egy második közleményt is nyilvánosságra 
hozott,15 amely a fenntartható fejl ődés külpolitikai dimenzióira vonatkozott. Az Európai 
Tanács ezt Barcelonában  hagyta jóvá. Ezek a szövegek képezik az alapját az EU átfogó 
fenntartható fejl ődés stratégiájának. A Bizottság vállal ta, hogy felülvizsgálja a stratégiát 
minden új Bizottság hivatali id ejének a kezdetekor. Erre 2005 folyamán kerül majd sor az 
elmúlt négy év tapasztalatai alapján. 
A felülvizsgált fenntartható fejl ődés stratégia szükségszer űen tágabb megközelítést fog 
alkalmazni, amely rávilágít azokra a gazdaságba n szükséges szerkezeti változásokra, amelyek 
a fenntarthatóbb termelési és f ogyasztási minták felé történ ő elmozduláshoz és a nem 
fenntartható tendenciák felszámol ásához szükségesek. A politik ai döntéshozatalra vonatkozó 
új megközelítés további er ősítésével a felülvizsgált stratégia meger ősíti majd három 
dimenziójú megközelítési módját és biztosítani fogja a fenntartható fejl ődés küls ő 
szempontjainak teljes integrációját és meger ősítését. Továbbá meger ősíti a 2007–2013 közötti 
pénzügyi tervre vonatkozó javaslatban tett kö telezettségvállalást, amely szerint az EU 
politikáinak vezérelve a fenntartható fejl ődés lesz. 
2. AZ EURÓPAI UNIÓ FENNTARTHATÓ FEJL ŐDÉSRE VONATKOZÓ 
MEGKÖZELÍTÉSE 
A fenntartható fejl ődés stratégia a következ ő elemekből áll: 
Először, átfogó képet ad arról,  mi a fenntarthatóság . A stratégia alapvet ő üzenete, hogy a 
fenntarthatóság gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenzióinak végs ő soron kéz a 
kézben kell haladniuk, és egymást kölcsönösen er ősíteniük kell. „ A fenntartható fejl ődés 
pozitív távlati képet ny újt az Európai Uniónak egy olyan társadalomról, am ely virágzóbb és 
igazságosabb, és amely tisztább, biztonságosabb és  egészségesebb környezetet ígér — olyan 
társadalmat, amely jobb életmin őséget nyújt nekünk, gyermekeinknek és unokáinknak .”16 
Elengedhetetlen a fenntartható fejl ődés e három pillére fontosságának és összefüggéseinek 
megértése. 
A stratégia második és vita thatóan a leginkább nagyratör ő része a politikai döntéshozatal 
módját  kívánja javítani, a politik ai koherenciára és arra ö sszpontosítva, hogy felhívja a 
figyelmet az ellentmondó célkit űzések között létrehozható kompromisszumokra, hogy ezáltal 
megalapozott politikai döntések születhessenek.  Ez a döntések összes hatásának alapos 
vizsgálatát tételezi fel – beleértve az intézkedés elmaradásának lehet őségét is – nevezetesen a 
korai hatásvizsgálatot és azt, hogy az árak helyes kialak ításával a megfelel ő jelzéseket küldjük 
a piacnak. Azt is megköveteli, hogy az EU poli tikai döntéshozói figyele mbe vegyék a globális 
összefüggéseket és aktívan mozdítsák el ő a bel- és külpolitikák összhangját. Továbbá a 
tudományba és a technikába történ ő beruházásokat is ösztönzi, hogy támogassa a fenntartható 
fejlődéshez szükséges változtatásokat. A politik ai döntéshozatal új megközelítése végül a 
kommunikáció javítását, valamint a polgárok és  a vállalkozások mozgósítását is megköveteli. 
                                                 
15 COM(2002) 82., 2002.2.13.: „A fenntartható fejl ődést célzó globális partnerség felé”. 
16 COM(2001) 264., „Fenntartható Európát egy jobb világ érdekében: az Európai Unió 
fenntartható fejl ődés stratégiája”, 2. o. 
 
HU 41   HU Harmadszor, korlátozott számú olyan te ndenciával is foglalkozik, amelyek egyértelm űen 
nem fenntarthatók , úgy mint az éghajlatváltozás és  az energiafelhasználás, a 
közegészségügy, a szegénység és  a társadalmi kirekeszt ődés veszélyforrása i, a társadalmak 
elöregedése, a természeti kincsekkel való gazd álkodás, a talajhasználat és a közlekedés. 
Végül, a globális dimenzió a nemzetközi célokra  is kiterjed és azokra a kiemelt célkit űzésekre 
összpontosít, melyet az EU hozzájárulásak ént határoztak meg a fenntartható fejl ődés 
világszint ű csúcstalálkozóján (WSSD). Ezek a globalizációval, a fenntartható fejl ődés 
érdekében történ ő kereskedelemmel, a szegénység elleni küzdelemmel, a társadalmi 
fejlődéssel, a természeti és környezeti er őforrásokkal való fenntarth ató gazdálkodással, az 
Európai Unió politikái koherenciájának ja vításával, minden szinten jobb kormányzati 
módszerekkel és a fenntartható fejl ődés finanszírozásával foglalkoznak. 
3. MIÉRT VAN SZÜKSÉG FELÜLVIZSGÁLATRA? 
A Bizottság elkötelezett az iránt, hogy mi nden új Bizottság mandátumának kezdetén 
felülvizsgálja a stratégiát. A két legutóbbi , 2004. júniusi és novemberi Európai Tanács 
mindezt örömmel fogadta. Ezenkívül több olya n fejlemény is történt, amelyek még inkább 
indokolttá teszik a felülvizsgálatot ebben az id őpontban: 
a nem fenntartható tendenciák rosszabbra fordulása, nevezetesen a természeti er őforrásokra, a 
biológiai sokféleségre és az éghajlatra gyakorolt fokozód ó nyomás, a szívósan fennálló 
egyenlőtlenség és szegénység, valamint a népesség elöregedéséb ől eredő, fokozódó gazdasági 
és társadalmi problémák; 
Európa nem kielégít ő gazdasági teljesítménye, amelyet a folytatódó globalizáció és az 
újonnan iparosodott országok, úgy mint Kína, In dia és Brazília felemelkedése által el őidézett, 
versenyre gyakorolt nyomás kísér, és a gazdaság i verseny fokozódását és a nemzeti termelési 
struktúrák lehetséges változását jelenti, amelyek a fenntartható fejl ődésre globális szinten 
gyakorolnak hatást; 
fokozott végrehajtási er őfeszítéseket kell társítani azokhoz az új, nemzetközi vállalásokhoz és 
tárgyalásokhoz, amelyek mind hozzájárul hatnak a globális fenntartható fejl ődéshez (úgy mint 
a WTO Dohai Fejlesztési Program terve, a WSSD-n jóváhagyott Johannesburgi Végrehajtási 
Terv, a monterrey-i kötelezettségvállalások a fejl ődés finanszírozására vonatkozóan és a 
Millenniumi Fejlesztési Célok); 
az új, biztonságot fenyeget ő jelenségek, úgy mint a terrorizmus (a 2001. szeptember 11-i és a 
2004. március 11-i támadások), a természeti ka tasztrófák (áradások), az egészségügyi 
válsághelyzetek (pl. a SARS) felkeltették a sebezhet őség közvetlenebb érzetét. Mind többen 
ébrednek annak tudatára továbbá, ho gy cselekedni kell a szervezett b űnözés, a korrupció és a 
fajgyűlölet ellen; 
a felülvizsgálatnak végül számításba kell vennie az Európai Unió 25 tagállamra való 
bővülését, a legtöbb tagországban kidol gozott nemzeti fenntartható fejl ődés stratégiákat, 
valamint a helyi és regionális hatóságok nagyobb mérv ű részvételét. 
 
HU 42   HU 4. AZ ELÉRT HALADÁS ÖSSZEGZÉSE 
Bár némi el őrehaladást sikerült elérni a stratégia megvalósításában és nem lehet azonnali 
eredményekre számítani, világos, hogy még renge teg a tennivaló. Kevés jel utal arra, hogy a 
fenntartható fejl ődést veszélyeztet ő tényezők legtöbbjét sikerült volna a visszájára fordítani. 
Ezek sürg ős és folyamatos figyelmet igényelnek. Az el őrehaladásról részletesebb beszámoló a 
Bizottság személyzeti munkadokumentumában17 található, számos jelent ős eredményt 
érdemes kiemelni. 
- A politikai döntés-el őkészítés és döntéshozatal módjának megváltoztatása. 2001-
től „új politikai döntéshozatali módszer” beveze tésére került sor a politikák koherensebbé 
tétele és a fenntartható fejl ődést előmozdító megfelel ő feltételek kialakítása érdekében. 
A politikai koherencia javítása  
Központi célkit űzés a szerz ődések több, horizontális elvének integrációja valamennyi EU-
politikába. Ilyen EU-intézkedésre példa a „ca rdiffi folyamat”, amely a környezetvédelmi 
megfontolások ágazati politikákba történ ő integrációját mozdítja el ő. A cardiffi folyamat els ő, 
2004-ben történt összegz ő értékelése azonban azt mutatta, hogy mindeddig csak korlátozott 
mértékű előrelépés történt. 
A politikai koherencia javításának el ősegítése érdekében a Bizottság 2003-ban új 
hatásvizsgálati mechanizmust vezetett be. Feladata a fontosabb politikai el őterjesztések 
gazdasági, környezeti és társadalmi következm ényeinek integrált értékelése, és hogy az 
egymással szemben álló célok közti kompromisszumos lehet őségeket világosabbá tegye. A 
Bizottság eddig több, mint 50 hatásvizsgálatot végzett el a politikák széles skáláját illet ően, a 
viszontbiztosítási irányelvhez kapcsolódó ja vaslatoktól a cukorpiac  közös szervezésére 
vonatkozó politikai irányvonalak kialakításán  át, a Natura 2000 finanszírozásáig. A 
külpolitikákat illet ően minden fontosabb kereskedelmi tá rgyaláson végeztek  fenntarthatósági 
hatástanulmányt. 
A nyitott koordináció módszerének kialakítása 
A nyitott  koordináció módszere nagyhatású eszköze lehet a jó módszerek cseréjére való 
ösztönzésnek, az érdekeltek bevonásának és moz gósításának, továbbá a tagállamokra történ ő 
nyomásgyakorlásnak a stratégiaibb és integrá ltabb megközelítés elfogadása és hatékonyabb 
politikák megvalósítása érdekében. A Bizotts ág és a tagállamok például közös célkit űzéseket 
és mutatókat fogadtak el a társadalmi in tegráció és a nyugdíjak vonatkozásában. A legtöbb 
tagállam számszer ű értékeket t űzött ki a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése 
érdekében. 
Az árak és az ösztönz ők helyes kialakítása  
Az ösztönöz a termelési és fogyasztási szok ások megváltoztatására, ha a piaci árak a 
gazdasági tevékenységek valódi társadalmi költségeit tükrözik. E nnek elérése érdekében 
olyan piaci alapú eszközök egészíthetik ki hatékonyan  a hagyományos szabályozói 
intézkedéseket, mint a környezetvédelmi adók, a kibocsátás-kereskedelmi mechanizmusok és 
a támogatások. EU-szinten az elmúlt években történt el őrelépés e területen, de a döntéshozatal 
— különösen az adózást illet ően — néha még mindig nehézkes a Tanács egyhangúságot 
                                                 
17 SEC(2005) 225. 
 
HU 43   HU követelő döntési eljárása miatt. Az EU-szinten elfogadott piaci alapú eszközök példájaként 
felhozható az energiaadóról  szóló 2003. évi irányelv, am ely a közösségi minimális 
adókulcsok rendszerét kiterjeszti a k őolajféleségekr ől a többi energetikai termékre, továbbá az 
üvegházhatást okozó gázok kibocsátási k vótáinak 2005-ben bevezetett, EU-szint ű 
kereskedelmi rendszere, amely a kiotói célkit űzések végrehajtását hivatott el ősegíteni. 
A tudományba és a technikába  történő beruházás  
A gazdasági növekedés és a társadalmi és kör nyezetvédelmi fenntarthatóság közti egyensúly 
eléréséhez kulcsfontosságú az is meretek és a technika fejl ődése. Sok a kihasználható szinergia 
a minőségi és teljesítménynövel ő újítások és az energiafelhasználás optimalizálását célzó, a 
hulladékkezelésre és a biztonság növelé sére irányuló újítások között. A nagyobb 
energiahatékonysággal m űködő gépek például kevesebb természeti er őforrást használnak fel, 
így kevesebb káros anyagot bocsátana k ki. Az új technológiákba történ ő beruházások emellett 
munkahelyeket teremtenek és serkentik a növek edést. Az EU e téren kifejtett intézkedései 
közé tartoznak a 6. kutatási és  technológiafejleszté si keretprogram a fenntartható fejl ődésre 
irányuló tevékenységei. A környezetvédelmi t echnológiák cselekvési terve a hidrogénes 
üzemanyagcellák, a napelemek, a fenntarth ató vegyészet, a vízellátás és a szennyvíz-
feldolgozás technológiai platfo rmjainak kutatásait mozdítja el ő. Az EU olyan technológiák 
alkalmazásának megkezdését is ösztönzi, amel yek hatással bírnak társadalmi rendszerünkre, 
ilyenek például a közegészségügyi rendszerek18. 
Kommunikáció, a polgárok és a vállalkozások mozgósítása  
A civil társadalom és a magánszektor font os szerepet játszik a fenntartható fejl ődésben. EU-
szinten több kezdeményezés is történt e csoport ok aktív részvételének bá torítása érdekében, 
valamint, hogy javítsák a konzultációs eljárás min őségét és fokozzák az érdekeltek 
mozgósítását. A Bizottság többek között mini mumszabályokat fogadott el az érdekeltekkel 
folytatandó konzultációkat illet ően, továbbá javított a környezetvédelmi döntés-el őkészítésre 
vonatkozó tájékoztatás min őségén és b ővítette az egyeztetésbe való bekapcsolódási 
lehetőségeket. Különféle kezdeményezéseket is tett, hogy el őmozdítsa a társadalmilag felel ős 
vállalati magatartás terjedését. 
- Nem fenntartható tendenciák 
Éghajlatváltozás és tiszta energia Az elmúlt száz év során Európa h őmérséklete gyorsabban emelkede tt, mint a globális átlag 
(Európában 0,95°C, míg a világátlag 0,7° C); kilenc gleccser közül nyolc jelent ős mértékben 
visszavonult; n őtt a széls őséges időjárási események – aszály, h őhullám, áradás — 
gyakorisága
19. A globális h őmérséklet emelkedésének olyan szinten tartása, ahol még nem 
valószínű veszélyesebb éghajlatváltozás, az üv egházhatást okozó gázok kibocsátásának 
jelentős mértékű visszafogását követeli meg. Egyes b ecslések szerint a 2002. évi széls őséges 
események által okozott kár eléri a 25 milliárd eurót20. A megbízható és megfizethet ő 
                                                 
18 Erre példa a nemrégiben elfogadott e-egészs égügy cselekvési terv: az európai polgárok 
közegészségügyi ellátásának javítása – cselekvé si terv az európai e-egészségügyi területet 
illetően, COM(2004) 356. 
19 Az EGT jelentése: „Impacts of Europe’s c hanging climate” — Európa éghajlatváltozásának 
hatásai, 2004. augusztus. 
20 Munich Re csoport, Geokockázat kutatási részleg, 2004. január. 
 
HU 44   HU energiaellátás messze nem magától értet ődő a fejlődő világban, ahol több mint 2 milliárd 
ember els ődleges energiaforrása a biomassza (fa, hulladék, stb.) és 1,6 milliárd nem jut 
elektromos áramhoz. 
Az európai éghajlatváltozási program (ECCP ) szolgál az éghajlatváltozással szembeni 
intézkedések f ő hajtóerejeként Európában. Létfontosságú energetikai kezdeményezéseket és a 
2005. január 1-jén útjára indított, az üvegházhat ást okozó gázok kibocsátási kvótái EU-szint ű 
kereskedelmi rendszerét tartalmazza. Az EU s zámos olyan intézkedést is támogat regionális 
alapjain keresztül, amelyek az éghajlatváltozás  problémájának kezeléséhez járulnak hozzá. 
Míg azonban a legfrissebb adat ok szerint a 15 tagá llamból álló EU 2002-re az 1990-es 
szinthez képest 2,9 %-kal csökke ntette az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, ennél 
sokkal többre van szükség ahhoz, hogy 2008 és 2012 között elérje a Kiotói Jegyz őkönyvben 
előírt 8 %-os csökkenést az 1990-es szintr ől. Nemzetközi szinten az EU vezet ő szerepet 
játszott a Kiotói Egyezmény ratifikálásának el őmozdításában és a 2002-es, a Johannesburgban 
megrendezett fenntartható fejl ődés világszint ű csúcstalálkozója (WSSD) vállalásainak 
megvalósításában. Az EU a Johannesburgi Megúju ló Energia Koalíció keretében világszinten 
szorgalmazza a megújuló energiaforrások haszná latát. Az EU energetikai kezdeményezése 
hozzájárulás a WSSD-hez és arra irányul, hogy javítsa a megfelel ő, fenntartható és 
megfizethet ő energetikai szolgáltatás okhoz való hozzáférés lehet őségeit a vidéki, 
városkörnyéki és városi körzetekben. 
Az új energia-hatékonysági kezdeményezés elf ogadása által Európa megújította az energia-
hatékonyság érdekében történ ő valódi előrelépés iránti elkötelezettségét. 
Közegészségügy 
2001 óta tovább növekedett az EU-ban a közegészs égügyi veszélyforrások száma. A helytelen 
életmóddal kapcsolatos és a krónikus megbete gedések világszerte egyre gyakoribbak. Az 
elhízás tendenciái a legria sztóbbak (10-40 %-os növekedés az  utóbbi 10 évben a legtöbb EU-
országban). A HIV/AIDS-járvány globálisan el érte eddigi csúcspontját (39,4 millió) és az 
újonnan jelentett HIV-fert őzöttek száma 1996 óta több mint  megduplázódott Európában. Az 
egész világra jellemz ő kiterjedtebb kapcsolatok és a fokozott mobilitás megnövelte az olyan 
fertőző betegségek okozta veszélyt, mint a madá rinfluenza vagy a SARS. A bioterrorizmus 
szintén új elem. A fejl ődő országokban a közelmúltban elért kedvez ő fejlesztési és 
egészségügyi eredmények ellent étes fordulatot vettek, a f őbb fertőző betegségek terjedése 
komolyan veszélyezteti jöv őbeni fejlődésüket. Az Egészségügyi  Világszervezet (WHO) 
becslése szerint az egészségtelen környezet miatt minden évben 5 millió gyermek hal meg világszerte. 
A 2001 óta megtett intézkedések közé tartozik a génkutatás finanszírozása az 
antibiotikumokkal szembeni ellenálló képesség legy őzése érdekében, közös EU felügyeleti és 
korai riasztási rendszer kiépítése a fert őző betegségek vonatkozásába n, egy új, a vegyszerekre 
vonatkozó, EU-szint ű szabályozói keretrendszert illet ő javaslat elfogadá sa (REACH), a 2004-
2010 közötti id őszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv 
elfogadása, az Európai Élelmiszerbi ztonsági Hatóság (EFSA) és a Fert őző Betegségek 
Európai Központja (ECDC) létrehozása. 
Nemzetközi szinten az EU a HIV/AIDS, a tuberkulózis vagy a malária kutatásának 
finanszírozását jelent ősen megnövelte. Támogatja a lé tfontosságú gyógyszer ek árának 
csökkentését is a fejl ődő országokban. 
 
HU 45   HU Szegénység és társadalmi kirekesztés 
A szegénység és a társadalmi  kirekesztés fokozódó probléma. Az EU-ban a lakosság mintegy 
15 %-át veszélyezteti a szegénység. Egyes új  tagállamokban különös aggodalomra ad okot a 
helyzet. További aggasztó jelenség a sz egénység és a kirekesztettség továbbörökl ődése a 
nemzedékek között, valamint a népesség egyes alcsoportjainak aránytalanul nagy 
teherviselése (pl. munkané lküliek, egyedülálló szül ők, fogyatékkal él ők, etnikai kisebbségek). 
Világszerte a Föld 6 milliárd lakójából 2,8 milliárd napi 2 eurónál kisebb összegb ől kénytelen 
megélni. 
Az EU tagállamai megállapodta k abban, hogy közös célok kit űzésével, nemzeti cselekvési 
tervek kidolgozásával és az ezekben elért el őrehaladás figyelemmel kí sérése céljából közös 
mutatók alapján történ ő értékelés által összehangolják a szegénység és a társadalmi 
kirekesztés elleni politikáikat. Az Európai Bi zottság támogatja ezt a koordinációs folyamatot. 
Az európai regionális politika is finanszírozza e célt, például az oktatásba, a szakképzésbe és 
a helyi foglalkoztatásba történ ő beruházások által. 
E kérdések világszint ű megoldása érdekében az EU  fejlesztési politikája f ő céljának a 
szegénység jelent ős mértékű csökkentését és végs ő soron megszüntetését t űzi ki. Különféle 
intézkedések végrehajtására került sor a s zegénység megszüntetése és a fenntartható fejl ődés 
érdekében a dohai, a monterrey-i és johannesb urgi csúcstalálkozókon lé trehozott új, globális 
partnerség keretében. 
Elöregedő társadalom 
A népesség növekedése az el őrejelzések szerint az EU -ban véget ér. Csökken ő számú dolgozó 
népességnek kell majd növekv ő számú id ős embert eltartania. Az id őskorú függ őségi hányad 
az előrejelzések szerint a 2004-es  24 %-ról 2050-re 47 %-ra n ő majd. 
Míg a születéskor várható élettartam növekedése jelent ős eredmény, Európa öreged ő 
társadalma olyan fenntarthatósági problémákat vet fel, amelyeket kezelni kell. Sem a 
bevándorlás, sem a születési szám gyors emelkedése nem fordíthatja meg az id ős emberek 
arányának jelent ős emelkedését a társ adalomban az elkövetkez ő két évtized során. 
A Bizottság együtt dolgozik a tagállamokka l a társadalombiztosítási rendszerek 
korszerűsítésén, hogy azok pénzügyileg fenntarthat ók és társadalmi szempontból megfelel ők 
legyenek. Ide tartoznak az id ősebb munkavállalók aktív életszakaszának a meghosszabbítását 
célzó intézkedések. A barcelonai Európai Tan ács által megállapított  cél az, hogy 2010-ben az 
55-64 év közöttiek fele dolgozzon és hogy 2010-re a nyugdíjba vonulásra a jelenlegi 
gyakorlathoz képest 5 évvel kés őbb kerüljön sor. A pénzügyi oldal megoldása mellett 
fejleszteni kell az egészsé gügyi rendszereket is, hogy képese k legyenek megbirkózni az 
idősebbek részér ől várhatóan megnyilvánuló nagyobb keresl ettel, különösen az egészségügyi 
ellátáshoz való hozzáférés tekintetébe n. Az Unió e téren megkönnyíti a strukturált 
együttműködést és a helyes gyakorlat cseréjét. 
A természeti er őforrás-gazdálkodás 
A népesség gyors globális növekedése azt jele nti, hogy 2010-re a jelenleginél 400 millióval 
több ember él majd a Földön, els ősorban a városokban. Egy olya n világban, amelynek elemei 
egyre inkább „kölcsönösen függnek egymástól” nem termelhetünk és fogyaszthatunk tovább 
az eddigi módon. Veszélyben a biol ógiai sokféleség. Világszerte  15 500 növény- és állatfajt 
 
HU 46   HU fenyeget közvetlenül a kihalás vesz élye. Az elmúlt évtizedekben jelent ős számú a veszteség 
gyakorlatilag valamennyi ökoszisztéma és faj teki ntetében (állati, növé nyi, erdei, édesvízi, 
termőtalaj stb.). Az édesvízkészl et szintén veszélyben lev ő természeti kincs. A globális 
vízprobléma emberi életeket veszél yeztet, fenyegeti a fenntartható fejl ődést, végs ő soron a 
békét és a biztonságot. 
A biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történ ő megállítása EU-célkit űzésének elérése 
érdekében tett politikai intézkedések közé tart ozik a közös agrárpoli tika, továbbá a közös 
halászati politika reformja és a Natura 2000 háló zat létrehozása. Jelenleg folyik a biológiai 
sokféleség csökkenésének 2010-ig történ ő megállításáról szóló köz lemény kidolgozása. Az 
erőforrások kihasználása hatékonyságának növelésére  irányuló intézkedés ek közé tartozik az 
elhasznált elektromos és elektronika i berendezések maradványai kezelésér ől szóló EU 
irányelv, valamint a Bizottságnak az integrál t termékpolitikára vonatkozó közleményei. A 
2000-2006 közötti id őszakban az Európai Unió nagy öss zegeket fordít a Strukturális és 
Kohéziós Alapokból a környezetvédelmi infrastrukt úra fejlesztése, továbbá az ipari, városi és 
természeti környezet rehabilitációja és  fenntartása társfinanszírozására. 
A nemzetközi kezdeményezések közé tartozik az EU vízügyi kezdeményezése – „Víz az 
életért” —, amelyet a fenntartható fejl ődés világszint ű csúcstalálkozója határozatainak 
eredményeként dolgoztak ki. Az EU vezet ő szerepet játszik ez enkívül a biológiai 
sokféleségr ől szóló egyezményben és abban a munkában, amelynek célja tízéves 
keretprogram létrehozása a fenntartható fogyasztás és termelés érdekében. 
Területhasználat és közlekedés 
Bár cél a közlekedés leválasztása a GDP-növekedésr ől, a közlekedés volumene továbbra is 
gyorsabban n ő, mint a GDP. Ez számos területre van hatással, a zsúfoltságtól és a 
légszennyezés miatti egészségügyi problémáktól a CO 2-kibocsátás növekedéséig, ami az 
éghajlatváltozással ka pcsolatos EU-célkit űzések megvalósítására  gyakorol hatást. 
Az EU számos politikai kezdeményezést tett a közlekedés növekedéséb ől fakadó kedvez őtlen 
tendenciák visszaszorításának érdekében. Bá torítja a közúti szállításról a kevésbé 
környezetszennyez ő közlekedési módokra való átállást, amilyen például a környezetbarát 
autóbuszok használata, a hajózás, vagy a vasú t. A Bizottság azt is javasolta, hogy a 
közlekedési igényekre gyakorolt hatás céljából a tagállamok vezessenek be úthasználati díjat, 
ezáltal a közlekedési eszközöket igénybe vev ők fizessék meg a közúthasználat teljes 
társadalmi költségét (p l. euro matrica irányelv). Eddi g azonban nem sok minden történt ez 
ügyben. Továbbá jelent ős, jóllehet a forgalom növekedése és az ahhoz kapcsolódó igények 
fokozódása miatt összességében nem sok kedvez ő változást eredményez ő előrelépés történt a 
járművek és az üzemanyagok m űszaki fejlesztése terén, köszönhet ően az EU jogszabályainak 
és kezdeményezéseinek. Végül tovább folynak a városi környezet és a te rületkezelés javítását 
célzó intézkedések, például az EU strukturális alapok „Urban II” programja és a kutatási 
keretprogram támogatásával. A Bizottság temati kus stratégiát is kidolgoz a városi környezetre 
vonatkozóan, amelyet 2005-ben tesz majd közzé. 
A fenntartható fejl ődés külpolitikai szempontjai 
A fent felsorolt, nem fenntartható tendenciák mellett a fenntartható fejl ődés globális szint ű 
előmozdítása többek között az alábbi EU-intézkedéseket tartalmazza: 
A globalizáció kihasználása 
 
HU 47   HU A globalizáció az az új összefüggésrendszer, amelynek keretében meg kell valósítani a 
fenntartható fejl ődést. Bár komoly lendületet adhat a fenntartható fejl ődésnek, a globalizáció 
eredményeib ől túl gyakran részesednek egyenl őtlenül az országok és az azokon belüli régiók. 
A szabályozatlan integráció kedvez őtlen hatást gyakorolhat a környezetre és a társadalom 
egészére. 
Az EU a globalizációhoz kapcsolódó kérdések koherens és integr ált megközelítését támogatja 
a WTO-ban, a nemzetközi pénzügyi intézmé nyeknél (IFI-k) és az ENSZ testületeiben. 
Emellett a legfontosabb test ületek, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet meger ősítését 
is támogatja. 
A fejlődő világ a globális gazdasághoz történ ő hatékony és igazsá gos integrálásához 
nélkülözhetetlenek a folyamatban lev ő WTO-tárgyalások és a Doha i Fejlesztési Programterv 
(DDA). Az EU 2002 óta következetesen azon dol gozik a DDA-tárgyalásokon, hogy a globális 
fenntartható fejl ődést illető célkitűzéseit elfogadtassa a tárgya lási fejezetek nagy részében. 
Ezenkívül, mivel a fejl ődő országok a globális kereskedelmi  rendszerbe való beilleszkedését 
célzó erőfeszítéseit hatásosan támogatni kell, a kereskedelemhez kapcsolódó támogatásokat 
jelölték ki az EU fejlesztési együttm űködései egyik kulcsterü letének. A pénzalapok 
kihelyezése során minden döntéshozatali szin ten figyelembe veszik a kereskedelemhez 
kapcsolódó támogatások alkalmazásának lehet őségét. 
Az EU továbbá a WSSD óta a DDA keretein kívül  is fontos lépéseket tett a kereskedelem-
politikához kapcsolódó támogató intézkedések végrehajtását illet ően. Többek között folytatta 
erőfeszítéseit arra vonatkozóan, hogy minden folyamatban lev ő vagy jövend ő kétoldalú és 
regionális tárgyalás tematikájába lényegi elemként felvegye a fenntartható fejl ődés kérdését. 
Felelősségteljesebb kormányzás globális szinten 
A felelősségteljes kormányzás és a demokrácia el őmozdítása kritikus tényez ő a Millenniumi 
Fejlesztési Célok elér ése érdekében. A Millenniumi Nyila tkozat leszögezi, hogy az olyan 
környezet megteremtése, amely a fejl ődést és a szegénység megs züntetését segíti, többek 
között azon múlik, hogy minden országban és nemzetközi szinten is a felel ősségteljes 
kormányzás módszereit követik-e, valamint hogy a pénzügyi, monetáris és kereskedelmi 
rendszerek átláthatók-e. 
A Bizottság az intézményi kapacitásfejlesztéssel, a felel ősségteljes kormányzati módszerekkel 
és a jogállamisággal a kormányzásról és fejlesztésr ől szóló közleményében foglalkozott, 
amely az intézményi kapacitásfejlesztésre és a különböz ő helyzetben lev ő országok 
kormányzásáról szóló párbeszédre összpontosított. Er őfeszítések történtek annak érdekében 
is, hogy el őmozdítsák a fenntartható fejl ődést minden nemzetközi és regionális 
együttműködési megállapodásban és politikai eszközben. Továbbá a hatékonyan m űködő 
multilaterális kapcsolatrendszer kialakítása érdekében tett uniós er őfeszítések középpontjában 
a fenntartható fejl ődést szolgáló, er őteljesebb nemzetközi kormányzás áll. 
- A fejlesztések finanszírozása A Millenniumi Fejlesztési Célok eléréséhez pénzre van szükség. Az ENSZ által kit űzött cél 
azonban, amely a bruttó nemzeti jövedelem ( GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztéstámogatásra 
(ODA) fordítaná, még messze nem valósult meg. 
 
HU 48   HU Az EU nyolc, kifejezett kötelezettségvállalás ban határozta meg hozzájárulását a fejlesztési 
folyamat finanszírozásához, amelyeket az Euró pai Tanács 2002. márciu s 14-i, Barcelonában 
tartott ülésén hagyott jó vá. A legutóbbi ellen őrző jelentés azt vetíti el őre, hogy a kib ővült (25 
tagú) EU közösség egészében túlszárnyalja közbüls ő célkitűzését, hogy az ODA a GNI 0,39 
%-át tegye ki és 2006-ra a GNI 0,42 %-át, azaz a becslések szerint 38,5 milliárd eurót fordít 
majd tengerentúli fejlesztési segélyekre. A 2002–2006 közötti id őszakban mozgósított 
kiegészítő források teljes összege 19 milliárd euro. 
 
HU 49   HU II. rész: A kihívásoknak való megfelelés  
5. IRÁNYADÁS A JÖV ŐRE VONATKOZÓAN 
A továbbra is fennálló kihívások fényébe n Európának nem szabad megelégednie a 
fenntartható fejl ődésre és a jobb életmin őségre vonatkozó, hosszú távú napirendjét illet ően 
tett kötelezettségvállalásával, hanem meg kell találnia ezek kezelésének hatékonyabb módját. 
5.1. Az Európai Unió fenntartható fejl ődés stratégiája alapelveinek 
megerősítése 
A fenntartható fejl ődés koncepcióját és a fenntartható fejl ődés stratégia, valamint a lisszaboni 
stratégia közti kiegészít ő jellegű kapcsolatot az el őszóban tisztáztuk. 
Ezen túl a felülvizsgálat meger ősíti majd a fenntartható fejl ődés lényegében háromdimenziós 
jellegét , és hogy ez a stratégia zárókövét je lenti – ennek értelmében fejl ődés csak a gazdasági 
növekedés, a társadalmi integráció és a körny ezetvédelem együttes jelenléte mellett érhet ő el 
mind Európában, mind pedig a világ többi részén. 
A felülvizsgálat az EU hozzájárulását a globális fenntartható fejl ődéshez  két módon veszi 
figyelembe: el őször, a stratégia által kezelt hat nem fenntartható tendencia nemzetközi 
vonatkozásainak kezelésével; másodszor,  annak az EU azon kül politikáiba való 
integrálásával, amelyek a globális fenntartható fejl ődéshez járulnak hozzá. Ennek során az EU 
újra kinyilvánítja és meger ősíti elkötelezettségét, hogy kész vezet ő szerepet vállalni a globális 
szintű fenntartható fejl ődés napirendjének megvalósításában .  
5.2. A politikai döntéshozatal és a polit ikai koherencia új megközelítésének 
megerősítése 
A felülvizsgálat meger ősíti „ a politikai döntéshozatal új megközelítési módját ”, mint a 
fenntartható fejl ődés az EU politikai döntéshozatal a középpontjába helyezésének 
legfontosabb eszközét. A jöv őbeni EU fenntartható fejl ődés stratégia kiváltképp az EU Jobb 
Szabályozási Napirendje különféle összetev őinek ad majd lendületet, ideértve a 
hatásvizsgálatot, az érdekeltekkel folytata ndó konzultációt és a szabályozás egyszer űsítését. 
Ez azt jelenti, hogy a fenntartható és költsé ghatékony politikai döntésh ozatalt továbbra is 
előmozdítják a jobb szabályozás révén. Ide tartozik a kiegyensúlyozott hatásvizsgálati 
mechanizmus hatékonyabb végrehajtása, amely a Bizottság mind belpolitikai, mind 
külpolitikai kezdeményezéseire vonatkozik. Ezenkí vül a fenntarthatósági hatásvizsgálatokat 
továbbra is alkalmazzák a fontosabb kere skedelmi megállapodások megkötése el őtt. Noha az 
eszközt az els ő tanulságok figyelembevételével a közelmúltban kiigazították21, továbbra is 
figyelmet fordítanak a módszer lehetséges javításának lehet őségeire, kivált, ami a fenntartható 
fejlődés gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontjait illeti. Ebben a 
vonatkozásban a Bizottság szándékában áll az érdekeltekkel az EU po litikáiról folytatott 
konzultációt is javítani. Ezenkívül figyelmet fordít az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal 
                                                 
21 A hatásvizsgálatok kiigazítása: a következ ő lépések — a versenyképesség és a fenntartható 
fejlődés támogatása érdekében, SEC (2004) 1377., 2004.10.21. 
 
HU 50   HU létrejött intézményközi megállapodás22 nyomon követésére (pl. arra, hogy az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak a hatásvizsgál atra vonatkozóan ugyanaz okat az elveket és 
szabványokat kellene alkalmaznia, amikor a Bizottság javaslataival kapcsolatos jelent ős 
módosítások hatásvizsgálatát végzik el). 
Az új megközelítéshez tartozik a nyitott  koordináció módszere , nevezetesen a társadalmi 
integráció, a munkaer őpiachoz való hozzáférés, valamint a szociális védelem területén, ahol e 
módszer kulcsszerepet játszik a sz ociális védelmi rendszerek korszer űsítésében. 
A politikai döntéshozatal új megközelítési módj ának részeként a Bizottság folytatja a piaci 
alapú eszközök  alkalmazásának el őmozdítását, hogy az er őforrások valódi társadalmi és 
környezetvédelmi költségét tükrözze. A tagálla mokat például felkéri, vizsgálják meg, hogyan 
tudnák az adóterheket a munkaer őről a környezeti károk okozóira át helyezni. A felülvizsgálat 
továbbá hangsúlyozza majd a tudományba és technikába  történő beruházások f ontosságát is 
a fenntartható fejl ődés érdekében. A környezetv édelmi újítások további el őmozdításának 
lehetséges eszköze az EU kutatási programja, a Bizottság innovációs politikája, valamint a 
közbeszerzés. A fenntartható kutatásra, tudományra és technológiára vonatkozó, küls ő 
partnerekkel folytatott információcserét is támogatják. 
5.3. A legfontosabb, nem fenntarth ató tendenciákra való összpontosítás 
folytatása és a nem fenntarthat ó tendenciák közötti kapcsolat 
részletesebb feltárása 
A felülvizsgálat fenntartja majd a stratégiának a fenntartható fejl ődést fenyeget ő fő 
tendenciákra  irányuló összpontosítását.  Ezek közül a tendenciák közül sok csakis hosszan 
tartó, folyamatos intézkedések segítségével ol dható meg és társadalmaink és gazdaságaink 
működésének nagyobb mérv ű szerkezeti változtatásait igényli. Ez azonban nem jelenthet 
indokot a rövid távú cselekvés elmaradására. 
A felülvizsgálat ezért tartalmazni fogja azoknak a nem fenntartható tendenciáknak az 
átfogó értékelését, amelyekre a jelenlegi stratégia kiterjed , tekintettel az elkövetkez ő 
években szükséges célkit űzések és intézkedések meghatáro zására. A 2001-ben meghatározott 
prioritási területeket összhangba kell hozni az EU nemzetközi vállalásaival, amelyeket a 
fenntartható fejl ődés világszint ű csúcstalálkozóján, a fejlesztési  támogatásokról szóló ENSZ-
konferencián, az ENSZ Millenniumi Nyilatkozat ához kapcsolódóan és más, multilaterális 
megállapodások vonatkozásában tett. A prioritás ok a tíz új tagállam csatlakozása — és a nem 
is olyan távoli jöv őben várható további b ővítések — miatt is korszer űsítésre szorulnak, mert 
ezek új kihívásokat jelentenek az Uniónak azon képessége számára, hogy kezelje a nem 
fenntartható tendenciákat. Ebben az összefüggé sben a felülvizsgálat  áttekinti majd a 
korlátozott számú, korábban nem vizsgá lt tendencia hozzáadásának lehet őségét is, köztük a 
gazdasági szempontból nem fe nntartható tendenciákat. 
Végezetül a felülvizsgálat nagyobb figyelmet fordít majd a kijelölt nem fenntartható 
tendenciák összefüggéseire  is. Igyekszik majd maximalizálni a kedvez ő szinergiákat és 
csökkenteni az ellentéteket. Például a közlekedésnek  a közútról a vasútra való átterelése által 
egyszerre lehet csökkenteni az üvegházhatás t okozó gázok kibocsátását és a közutak 
zsúfoltságát (ily módon kölcsönösen nyertes he lyzet alakul ki). Másik példa lehet, hogy az 
                                                 
22 Intézményközi megállapodás a jobb jogalkotásról, HL C 321., 2003.12.31., 1.o. 
 
HU 51   HU alapvető technológiai váltásba történ ő beruházás hogyan eredményezheti a versenyképesség 
és ugyanakkor a környezet min őségének javulását és a társadalmi kohézió er ősödését. 
5.4. Célkit űzések, célok és mérföldkövek kialakítása 
A 2001. évi stratégiában alkalmazott megkö zelítés a nem fennta rtható tendenciák 
mindegyikéhez kapcsolódó középtávú f ő célkitűzések, valamint ezek kezelését szolgáló 
intézkedések meghatározására irányult. A felülvizsgálat meger ősíti a világosabb célkit űzések 
és a kapcsolódó határid ők kialakításának szükségességét, mint a prioritási területeken 
végrehajtandó cselekvések összpontosításának és az elért haladás mérésének eszközét. 
Bár a tendenciák hosszú távú problémákat je lentenek, amelyek hosszú távú megoldásokat 
igényelnek, az egyetlen eszköz, amely bi ztosíthatja, hogy a társadalom a megfelel ő irányba 
mozduljon, világos köztes cé lok kialakítása és az el őrehaladás mérése. A hosszú távú 
célkitűzések meghatározása tehát nem lehet a cselekvés halogatásának eszköze. 
A felülvizsgált stratégia ezért a nem fenn tartható tendenciák mindegyikéhez új f ő 
célkitűzéseket fog hozzárendelni és köztes mérföldköveket határoz meg, melyek lehet ővé 
teszik, hogy az EU figyelemmel kísérje a cé lok megvalósulását. Az operatív célkit űzéseket és 
cselekvési terveket a megfelel ő ágazati bel- és külpolitikák keretében jelölik ki, amelyek 
ugyanakkor a politikai kezdeményezések f ő végrehajtási és ellen őrző eszközei lesznek, 
beleértve a Millenniumi Nyilatkozat, valamint a barcelonai és a monter rey-i csúcstalálkozók 
keretében megállapított nemzetköz i kötelezettségvállalásokat. 
5.5. A hatékony ellen őrzés biztosítása 
A göteborgi határozat a st ratégia évenkénti ellen őrzéséről, amelynek a tavaszi Európai 
Tanácsokra kell elkészülnie, nem váltotta be a hozzá f űzött reményeket. A felülvizsgálatban 
új jelentéstételi rendszert do lgoznak ki. A stratégiai célkit űzések rövid- és középtávú 
teljesítésére fog összpontos ítani, a fenntartható fejl ődés kérdéseivel foglalkozó aktuális 
jelentések lehet őség szerinti összekapcsolásával és egyszer űsítésével. Az intézmények 
feladatait az ellen őrzési folyamatban (különösen az Európa i Tanács és az Európai Parlament 
szerepét) szintén világosabbá teszik. 
Az ellenőrzés elsősorban a Bizottság által kidolgozott, a fenntartható fejl ődésre vonatkozó 
mutatók alapján történik majd. Ezek többe k között felhasználják az ágazati politikai 
folyamatok során kialakított különféle mutatóka t is, valamint a lisszaboni reformprogram 
részeként meghatározott célok megvalósítását ellen őrző strukturális mutatók kapcsán ezekb ől 
létrehozott összegzést. A hatékony ellen őrzés érdekében a jöv őre vonatkozó modelleket 
dolgoznak ki, el őrejelzéseket készítenek és tovább gy űjtik a tudományos adatokat. 
5.6. Az elkötelezettség meger ősítése és az állami, valamint 
magánszerepl őkkel való együttm űködés minden szintre kiterjed ő 
javítása 
További lépésekre van szükség az érdekeltek figyelmének felkeltése, mozgósításuk és 
bevonásuk érdekében minde n szinten. Egyértelm űvé kell tenni, mely intézkedésért, mely 
időpontban ki a felel ős és kit terhelnek a költségek. Enne k érdekében a Bizottság feltárja, 
hogyan hozhatók létre hatékony partnerkapcsolatok a vállalatokkal, a szakszervezetekkel, a 
nem kormányzati szervezetekkel és a fogya sztói érdekvédelmi csoportokkal, különös 
 
HU 52   HU tekintettel a felülvizsgálat összefüggéseiben  azonosított, nem fenntartható tendenciák 
megszüntetését segít ő módszerek megvitatására. 
Nagyobb fokú összhangra fognak törekedni a fenntartható fejl ődést előmozdító uniós, 
globális, országos, regionális és helyi kezdeményezések között. A lehetséges intézkedések közé tartozhat a közös prior itások meghatározása minden f ő célkitűzésre vonatkozóan, a 
kölcsönös tanulási folyamat elindítása a tagá llamok és/vagy a régiók között, valamint a 
legjobb gyakorlatra vonatkozóan állandó info rmációcsere-mechanizmusok kialakítása. 
Az Uniónak határain kívül  is fel kell lépnie a t ovábbi csele kvésre történ ő ösztönzés 
érdekében, mind az ipari országok és az átalakuló gazdaságok, mind pedig a fejl ődő világ 
körében. A Bizottság a fenntartható fejl ődés célkit űzéseire vonatkozó párbeszéd 
továbbfejlesztésére fog törekedni az EU-n kí vüli partnerekkel, nevezetesen a harmadik 
országok közigazgatásával és ci vil szervezeteivel, valamint a nemzetközi szervezetekkel és a 
globális kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel. 
6. A KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK 
A Bizottság felkéri az Európai Tanácsot, az Európai Parlamentet, a tagállamokat, a regionális 
hatóságokat és a civil társadalom minden ré szét, hogy a stratégia javasolt irányvonalaira 
vonatkozóan tegyék meg megjegy zéseiket. A vitára az els ő alkalom az érdekeltek 2005. 
április 14–15-i fóruma lesz, amelyet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szervez. A 
Bizottság ez év folyamán egy kés őbbi időpontban terjeszti el ő az Unió felülvizsgált 
fenntartható fejl ődés stratégiájára vonatkozó javaslatát.