A diplomások foglalkoztathatósága számos uniós tagállamban aggodalomra ad okot. Az EU egyes részein a felsőfokú intézmények diplomásainak jelentős hányada munkanélküli, vagy olyan állásban dolgozik, amelyhez túlképzett. A szakoktatási és -képzési programokban frissen végzettek esetében összetettebb a kép. Egyes országokban, így Dániában, Észtországban és Németországban, a szakoktatásban és -képzésben frissen végzettek foglalkoztatási aránya magas, meg is haladja a felsőoktatásban végzettekét is. Számos más országban azonban, így Franciaországban, Spanyolországban és Olaszországban, a szakoktatásban és -képzésben végzettek ugyanezen foglalkoztatási arányai sokkal alacsonyabbak, és jelentősen elmaradnak a felsőoktatásban végzettekétől.

Tagállami rendelkezések

1-2. bekezdés

A javaslat azt ajánlja, hogy a tagállamok javítsák a végzett hallgatók (akik sikeresen teljesítették az oktatás és képzés valamilyen szintjét), valamint, adott esetben, a felsőoktatást vagy a szakoktatást és -képzést végzettség nélkül elhagyók tevékenységeire vonatkozó információk rendelkezésre állását és minőségét úgy, hogy 2020-ig pályakövetési rendszereket hoznak létre, amelyek magukban foglalják az alábbiakat:

·Releváns közigazgatási adatok gyűjtése az oktatási, adóügyi és társadalombiztosítási adatbázisokból;

·A végzett hallgatók körében végzett longitudinális felmérések kidolgozása; valamint

·A különböző forrásokból származó adatok anonimizált módon történő összekapcsolásának lehetősége.

A meglévő pályakövetési kezdeményezések többsége vagy célzott felmérések során, vagy pedig az oktatási, adóügyi és társadalombiztosítási adatbázisokból származó különböző típusú közigazgatási adatok rendezésével és az adatok közötti kereszthivatkozások létrehozásával gyűjt adatokat a végzettekről és a végzettektől. Általánosabb adatgyűjtési gyakorlatok, így például munkaerő-felmérések során is történik adatgyűjtés az oktatási különböző szintjein végzettséget szerzők foglalkoztatási eredményeiről, de az így kapott információk általánosabbak, mint a célzott pályakövetési kezdeményezések során gyűjtött információk. Emellett az (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a munkapiacra való belépés nagy mértékben függ a gazdasági helyzettől, a képzettség szintjétől és a tanulmányi területtől. Befolyásolják olyan társadalmi-demográfiai tényezők is mint a nem, a születés helye szerinti ország, az állampolgárság, az etnikai származás vagy a család társadalmi-gazdasági háttere. Ezért fontos, hogy a pályakövetési rendszerek ezeket az információkat is gyűjtsék, és célszerűen, például a nemek szerinti bontásban is meg tudják jeleníteni.

A különböző forrásokból származó adatok összekapcsolására, valamint a mennyiségi és minőségi adatok összevonására vonatkozó ajánlás lehetővé teszi egy teljesebb kép kialakítását a végzett hallgatók eredményeiről, valamint a korábbi tanulmányaik által a későbbi választásaikra gyakorolt hatásról. Az 1. bekezdés előtti bevezető részben felvázoltak szerint erre a nemzeti jogszabályokkal összhangban kerül sor, így a nemzeti és európai adatvédelmi rendeleteknek, a rendelkezésre álló forrásoknak és a nemzeti körülményeknek megfelelően.

3-4. bekezdés

A végzettséget szerzők körében végzett longitudinális felméréseken való magas, reprezentatív és folyamatos részvétel biztosításának fontossága egyértelmű. A konzultációk során azonban egyes tagállamok aggodalmaiknak adtak hangot az olyan végzettek nyomon követésének nehézségeivel kapcsolatban, akik vagy az oktatásban való részvétel céljából, vagy pedig tanulmányaik elvégzését követően vándoroltak ki. Szorgalmazzuk ezért, hogy a tagállamok tegyenek erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy ezeknek a végzett hallgatóknak a tanulmányi eredményeit is bevonják az adatgyűjtésbe, és szükség esetén működjenek együtt a többi tagállammal.

A tanácsi ajánlás egyik célja a végzettséget szerzők eredményeire vonatkozó összehasonlítható adatok kifejlesztése. Elismerve azt, hogy az egyes tagállamoknak jogukban áll a saját igényeiknek megfelelő pályakövetési rendszereket kidolgozni, a szakértői hálózat létrehozása mögött húzódó célkitűzés az, hogy létre kell hozni egy fórumot a tagállamok által kinevezett szakértők számára, ahol európai szinten együtt dolgoznak az együttműködés és az egymástól való tanulás fejlesztésén, feltárják az egymással összeegyeztethető és összehasonlítható adatokat, és átgondolják a longitudinális felmérések optimális gyakoriságát.