[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG | Brüsszel, 2010.11.5. COM(2010) 638 végleges 2010/0310 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről INDOKOLÁS A Tanács 2006. március 23-án felhatalmazta a Bizottságot az Irakkal kötendő kereskedelmi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére, és e tekintetben tárgyalási irányelveket bocsátott ki. A tárgyalások 2006 novemberében kezdődtek, és kilenc tárgyalási fordulót követően 2009 novemberében sikeresen zárultak le. Az EU-Irak tárgyalások hetedik fordulóján, melyre 2009 februárjában került sor Bagdadban, Irak és az EU megegyezett abban, hogy felértékelik a megállapodástervezet státuszát azáltal, hogy a megállapodás címét „Kereskedelmi és együttműködési megállapodásról” „Partnerségi és együttműködési megállapodásra” módosítják, valamint azáltal, hogy rendszeresen ülésező, miniszteri szintű együttműködési tanácsot hoznak létre. Ezeket a módosításokat tartalmazták a Tanács által jóváhagyott tárgyalási irányelvek. Az EU-Irak partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) az EU és Irak közötti legelső szerződéses kapcsolatot jelenti. A megállapodás jogi keretet nyújt a rendes politikai párbeszédtől a kereskedelmi kapcsolatokig, a szabályozási együttműködésig és a fejlesztési segélyig terjedő kérdésekhez. E 10 évre kötött (megújítható) megállapodás célja szilárd alapot létrehozni az Irak és az EU közötti kapcsolatok megerősítésére. A megállapodás célja különösen a politikai párbeszéd megerősítése bilaterális, regionális és globális kérdésekben, az Irak és az EU közötti kereskedelmi szabályok javítása, Irak létfontosságú reformjainak és fejlesztési erőfeszítéseinek támogatása, valamint elősegíteni Irak integrációját a nemzetközi gazdaságba. A megállapodás hangsúlyozza az EU amelletti elkötelezettségét, hogy jelentős szerepet játsszon Irak átalakulásában. A megállapodás az EU Iraknak nyújtott támogatásának és az EU-Irak kapcsolatok további fejlesztésének legfontosabb eszköze. A megállapodás főbb elemei a következők: 1. Politikai párbeszéd és együttműködés a kül- és biztonságpolitika terén - Rendszeres politikai párbeszéd miniszteri, valamint vezető tisztviselői szinten - Emberi jogokról és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó klauzulák, melyek a megállapodás alapvető elemei - A terrorizmus, a kézi- és könnyűfegyverek elleni küzdelemre és a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó klauzulák 2. Kereskedelem és befektetések - Egy nem preferenciális kereskedelmi megállapodás, mely magában foglalja a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályait, bár Irak még nem WTO-tag, és biztosít néhány alapvető preferenciális elemet, nevezetesen a közbeszerzések, a szolgáltatások és a befektetések tekintetében. A kereskedelemről szóló szakasz hatékony vitarendezési mechanizmust is tartalmaz, mely kiterjed a választott bírói testület kötelező erejű határozataira és a teljesítési eljárásokra. 3. Rendelkezések a számos olyan területen folytatott együttműködésre, mint pl. (nem teljes felsorolás): - energiaügy, közlekedés, befektetések, emberi jogok, oktatás, tudomány és technológia, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság (ideértve a migráció és a menekültügy területén folytatott együttműködést), környezetvédelem, regionális vagy kulturális együttműködés. 4. Intézményi rendelkezések a megállapodás végrehajtására, ideértve a miniszteri szinten évente egy alkalommal összeülő együttműködési tanácsot és az együttműködési tanácsot a feladatai ellátásában segítő együttműködési bizottságot. A megállapodás hatálybalépéséig a megállapodás bizonyos részeit ideiglenesen alkalmazni kell, a megállapodás 117. cikkében meghatározottak szerint. A megállapodás jelentőségét tekintve a Bizottság úgy véli, hogy a Tanácsnak célszerű lenne a 117. cikkben említett értesítéseket csak bizonyos idő elteltével elküldenie, hogy így az Európai Parlamentnek is lehetősége nyíljék arra, hogy kifejtse nézeteit a megállapodásról. A Bizottság készen áll együttműködni a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy a megállapodás 2011 folyamán ideiglenesen alkalmazható legyen. 2010/0310 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, tekintettel a Bizottság javaslatára[1], tekintettel az Európai Parlament egyetértésére, mivel: (1) Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) […]- án/-én írták alá, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötése lehetőségére. (2) Ezt a megállapodást meg kell kötni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást, együtt a záróokmányhoz csatolt mellékletekkel és az Európai Unió egyoldalú nyilatkozatával, a Tanács ezennel az Unió nevében megköti. 2. cikk A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az Európai Közösség nevében a megállapodás 116. cikkében előírt értesítési okmány letétbe helyezésére jogosult személyt vagy személyeket annak kifejezése érdekében, hogy az Európai Unió a megállapodást magára nézve kötelezőnek tekinti. 3. cikk Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök […] MELLÉKLET PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság között A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, és AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, egyrészről, és AZ IRAKI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Irak, másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek, Preambulum Figyelembe véve az Unió, annak tagállamai, valamint az Iraki Köztársaság között fennálló kötelékeket és az általuk közösen képviselt értékeket, Felismerve , hogy az Unió, annak tagállamai és az Iraki Köztársaság erősíteni kívánják e kapcsolatokat, továbbá partnerséget és együttműködést kívánnak létrehozni, amit politikai párbeszéd kísér, Figyelembe véve a Felek által az Egyesült Nemzetek alapokmánya céljainak és alapelveinek, az emberi szabadságjogok tiszteletben tartásának, a demokratikus elveknek, politikai és gazdasági szabadságjogoknak tulajdonított fontosságot, amelyek a partnerség meghatározó alapját képezik, Újólag megerősítve a Feleknek az ENSZ által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban megállapított demokratikus elvek és emberi jogok és az alapvető szabadságok melletti elkötelezettségét, Elismerve a gazdasági fejlődéssel együtt járó fenntartható és társadalmi fejlődés jelentőségét, Felismerve a Felek közötti együttműködés jelentőségét, és a Felek közös elhatározását, hogy konszolidálják, elmélyítsék és sokoldalúvá tegyék kapcsolataikat a közös érdekű területeken a szuverenitás tiszteletben tartása, az egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség, a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás, a természeti környezet tiszteletben tartása és a kölcsönös előnyök alapján, Felismerve, hogy szükséges támogatni Iraknak a politikai reformok és a gazdasági rehabilitáció folytatására tett erőfeszítéseit és reformjait, a lakosság szegény és hátrányos helyzetű csoportjainak életkörülményeinek javítása terén is, Felismerve, hogy szükséges megerősíteni a nők politikai, civil, társadalmi, gazdasági és kulturális területeken betöltött szerepét, valamint, hogy küzdeni kell a diszkrimináció ellen, Azzal az óhajjal , hogy kedvező feltételeket teremtsenek az Unió és az Iraki Köztársaság közötti kereskedelem jelentős fejlesztéséhez és diverzifikálásához, valamint a gazdaság, a kereskedelem, a befektetések, a tudomány és a technológia, valamint a kultúra terén folytatott együttműködés fokozásához, Törekedve a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok piacgazdasági elvek alapján történő előmozdítására, Tekintettel arra, hogy szükséges megteremteni a kedvező feltételeket az üzleti és a befektetői környezet javításához, Annak tudatában , hogy szükség van az üzleti és a befektetési feltételek, valamint az olyan területeken érvényesülő feltételek javítására, mint a vállalatok letelepedése, a foglalkoztatás, a szolgáltatásnyújtás és a tőkemozgás, Figyelemmel a Felek azon jogára, mely szerint területükön ők maguk szabályozzák a szolgáltatások nyújtását, és garantálják a legitim közpolitikai célok elérését, Figyelemmel azon kötelezettségükre, miszerint a kereskedelmet a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15-i Marrakeshi Egyezménnyel (a továbbiakban: WTO-megállapodás) összhangban folytatják, és ezzel kapcsolatban elismerik az ahhoz fűződő közös érdeküket, hogy Irak csatlakozzon a megállapodáshoz, Felismerve a fejlődő országok különleges igényeit a WTO keretében, Felismerve, hogy a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a pénzmosás és a kábítószer-kereskedelem komoly veszélyt jelent a nemzetközi stabilitásra és biztonságra, valamint a Felek közötti együttműködés célkitűzéseinek megvalósítására, Tudomásul véve a regionális együttműködés elősegítésének és erősítésének fontosságát, Megerősítve , hogy a megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot nem az Európai Unió részeként, hanem különálló szerződő felekként kötelezik mindaddig, amíg az Európai Unió nem értesíti Irakot arról, hogy valamelyik állam az Európai Unió részeként vált kötelezett féllé, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően. Dániára ugyanez vonatkozik, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel, MEGÁLLAPODTAK a következőkben: Első cikk A partnerség létrehozása 1. Ezennel partnerség jön létre egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság között. 2. E partnerség célkitűzései a következők: a. megfelelő keret biztosítása a Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt a politikai kapcsolatok továbbfejlesztésére, b. a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése, és c. jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi és kulturális együttműködés alapjának megteremtése. 2. cikk Alapok A Felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más, a jogállamiság alapelvét tartalmazó, vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban meghatározottak szerint a demokratikus alapelvek, valamint az emberi jogok tiszteletben tartása, amely egyben e megállapodás lényeges elemét is képezi. I. CÍM Politikai párbeszéd és együttműködés a kül- és biztonságpolitika terén 3. cikk Politikai párbeszéd 3. A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki. A párbeszédnek erősítenie kell az egymás közötti kapcsolatokat, hozzá kell járulnia a partnerség kialakításához, és fokoznia kell a kölcsönös megértést és a szolidaritást. 4. A politikai párbeszédnek le kell fednie a közös érdekeket, és különösen a békét, a kül- és biztonságpolitikát, a nemzeti párbeszédet és a megbékélést, a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat, a jó kormányzást, a regionális stabilitást és az integrációt. 5. A politikai párbeszédre évente kerül sor miniszteri és vezetői tisztviselői szinten. 4. cikk A terrorizmus elleni küzdelem A Felek megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem kiemelt jelentőségét és a terrorcselekmények megelőzése és megszüntetése céljából együttműködnek a nemzetközi egyezményekkel, a nemzetközi emberi jogokkal, a humanitárius joggal és a menekültjoggal, illetve jogszabályaikkal és rendeleteikkel összhangban. Ez az együttműködés különösen a következő területekre irányul: - az ENSZ Biztonsági Tanács 1373. határozata, illetve egyéb vonatkozó ENSZ-határozatok, az ENSZ terrorizmusellenes stratégiája, a nemzetközi egyezmények és jogi okmányok teljes körű végrehajtására; - a terrorista csoportokkal és azok támogató hálózataival kapcsolatos információk cseréjére a nemzetközi és nemzeti joggal összhangban; és - a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről és módszerekről folytatott eszmecserére, ideértve a műszaki területeket és a képzést, valamint a terrorizmus megelőzésével kapcsolatos tapasztalatcserét; A Felek továbbra is elkötelezettek az ENSZ nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezményéről történő minél hamarabbi megegyezés mellett. A Felek mély aggodalommal tekintenek a terrorcselekményekre való felbujtásra és hangsúlyozzák az a melletti elkötelezettségüket, hogy a nemzetközi és a nemzeti joggal összhangban meghozzák az összes szükséges és megfelelő intézkedést az ilyen felbujtás jelentette fenyegetés csökkentése érdekében. 5. cikk A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése. Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a megállapodás lényegi elemét képezi. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek, és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy: - lépéseket tesznek minden egyéb vonatkozó nemzetközi jogi okmány aláírására, megerősítésére, az ahhoz történő csatlakozásra, és a teljeskörű végrehajtásra, az esettől függően; - létrehozzák a nemzeti exportellenőrzések hatékony rendszerét, amely ellenőrzi a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk export- és átmenő forgalmát, beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyver céljára való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciókat tartalmaz az exportellenőrzések megszegése esetére. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely ezeket az elemeket kíséri és egységes keretbe foglalja. 6. cikk Kézi- és könnyűfegyverek 1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása, szállítása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi-és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a hatályos nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi okmányok – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket. 3. A Felek vállalják, hogy globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten együttműködnek a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben és biztosítják az e téren tett erőfeszítéseik összehangoltságát, egymást kiegészítő és erősítő jellegét, továbbá megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja e kötelezettségvállalást. 7. cikk Nemzetközi Büntetőbíróság A Felek megerősítik, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és az azokhoz kapcsolódó büntetőeljárást szükség szerint hazai vagy nemzetközi szinten hozott intézkedésekkel kell biztosítani A Felek elismerik, hogy egyrészt Irak még nem részes állama a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának, másrészt azonban Irak fontolja annak lehetőségét, hogy a jövőben annak részesévé váljon. Ennek során Irak megteszi azokat a lépéseket, amelyek szükségesek a Római Statútumhoz és a kapcsolódó jogi okmányokhoz való csatlakozáshoz, azok megerősítéséhez és végrehajtásához. A Felek megerősítik az arra irányuló elkötelezettségüket, hogy együttműködnek ebben a kérdésben, például azáltal, hogy megosztják egymással a vonatkozó nemzetközi jog alapján szükséges jogszabály-módosítások elfogadásában szerzett tapasztalataikat. II. CÍM KERESKEDELEM ÉS BEFEKTETÉSEK I. Szakasz Árukereskedelem I. Fejezet Általános rendelkezések 8. cikk Hatály és alkalmazási kör E fejezetet a Felek közötti árukereskedelemre kell alkalmazni. 9. cikk Vámok E fejezet alkalmazásában a „vám” mindenféle olyan illetéket és díjat tartalmaz, amelyet egy áru kivitelére vagy behozatalára, vagy ez utóbbiakkal kapcsolatosan vetnek ki, beleértve a kivitellel vagy behozatallal kapcsolatosan alkalmazott minden adótöbbletet és felárat is. A „vám” nem tartalmaz semmiféle: a) a 11. cikknek megfelelően kiszabott belső adóval egyenértékű díjat; b) az e megállapodás II. címének 1. szakasza II. fejezetének megfelelően kivetett vámot; c) az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: 1994. évi GATT) VI., XVI. és XIX. cikkeivel, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodással, a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodással, a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodással, a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 5. cikkével vagy a vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló WTO egyetértési megállapodással összhangban alkalmazott vámot; d) a Felek hazai jogával és az 1994. évi GATT VIII. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban kivetett illetékeket vagy egyéb díjakat. 10. cikk A legnagyobb kedvezményes elbánás 1. A Felek az 1994. évi GATT I. cikkének (1) bekezdése, valamint a hozzá fűzött megjegyzések és kiegészítő rendelkezések alapján a legnagyobb kedvezményes elbánást biztosítják egymás részére. 2. Az (1) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a következőkre: e) az 1994. évi GATT szerinti vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozásának céljával adott vagy az ilyen vámunió vagy szabadkereskedelmi terület által kötelezővé tett kedvezmények; f) meghatározott országoknak az 1994. évi GATT-tal, vagy fejlődő országok javára más nemzetközi megállapodásokkal összhangban nyújtott előnyök. 11. cikk Nemzeti elbánás A Felek nemzeti elbánásban részesítik a másik Fél termékeit, összhangban az 1994. évi GATT III. cikkével, és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel. E célból az 1994. évi GATT III. cikkét, az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalták e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik. 12. cikk Vámtarifa-politika 1. Az Irakból származó és az Unióba behozott termékekre az Unió legnagyobb kedvezményes vámtarifája vonatkozik. Az 1994. évi GATT I. cikkével összhangban az Irakból származó és az Unióba behozott termékekre nem vethetők ki a WTO-tagállamokból behozott termékekre kivetett vámoknál nagyobb vámok. 2. Az Unióból származó termékek az Irakba történő behozataluk esetén mentesülnek a behozott árukra kivetett, jelenleg 5 %-os újjáépítési illetéknél nagyobb vámok alól. 3. A Felek megállapodnak abban, hogy Irak WTO-csatlakozásáig a Felek megváltoztathatják a behozatalra kivetett vámok szintjét a Felek közötti konzultációt követően. 4. Ha e megállapodás aláírása után Irak a behozatalokra mindenkire kötelező alapon vámcsökkentést, különösen a WTO-ban a tarifatárgyalásokból eredő csökkentéseket alkalmaz, akkor ezeket a csökkentett vámokat kell alkalmazni az Unióból származó behozatalra, és az alapvám vagy az újjáépítési illeték helyébe a csökkentett vámok lépnek, a csökkentések alkalmazásának napjától kezdve. 13. cikk Az 1994. évi GATT vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása Az 1994. évi GATT következő cikkeit bele kell foglalni e megállapodásba, amelyek értelemszerűen e megállapodás részét képezik, és a Felek között alkalmazni kell: g) az V. cikk, ideértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket; h) a VII. cikk (1), (2), (3), (4a), (4b), (4d) és (5) bekezdése, ideértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket, valamint az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás és a hozzá fűzött megjegyzések és kiegészítő rendelkezései; i) a VIII. cikk, ideértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket; j) a IX. cikk; k) a X. cikk. 14. cikk Harmonizált áruleíró rendszer A Felek közötti kereskedelemben az áruk osztályozása a Felek saját vámnómenklatúrája szerint történik, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló , 1983. június 14-én Brüsszelben készült nemzetközi egyezmény harmonizált rendszerével (a továbbiakban: HR) összhangban értelmezve. 15. cikk Az áruk ideiglenes beléptetése Az áruk ideiglenes beléptetéséről szóló, mindkét Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményekből eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül mindkét Fél mentességet biztosít a másik Fél részére az ideiglenesen beléptetett árukra kivetett behozatali díjak és vámok alól. Az ideiglenes beléptetési eljárás alkalmazása azon feltételek figyelembe vétele mellett történik, amelyek között a szóban forgó Felek elfogadták az ilyen egyezményekből származó kötelezettségeket. 16. cikk A mennyiségi korlátozások tilalma Az Unió és Irak e megállapodás hatálybalépésével az egymás közötti kereskedelemben eltörli a behozatalt vagy a kivitelt érintő korlátozásokat, vagy az azokkal azonos hatású intézkedéseket, illetve ilyeneket nem fogad el és nem tart fenn, összhangban az 1994. évi GATT XI. cikkével, a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel. E célból az 1994. évi GATT XI. cikkét, a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalták e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik. 17. cikk Kiviteli vámok Egyik Fél sem tarthat fenn vagy vezethet be a másik Félhez való árukivitelre vagy ahhoz kapcsolódóan bármilyen vámot, adót, illetéket vagy más díjat. Egyik Fél sem tarthat fenn vagy vezethet be a másik Félhez exportált árura vonatkozó belső adót, illetéket vagy más díjat, amely meghaladja a hazai értékesítésre szánt hasonló termékekre kivetettet. II. fejezet A kereskedelmi jogorvoslat eszközei 18. cikk Dömpingellenes intézkedések 1. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket fogadjanak el összhangban az 1994. évi GATT VI. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással és a szubvenciók és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodással. 2. Erre a cikkre nem vonatkoznak az e megállapodás II. címe VI. szakaszának rendelkezései. 19. cikk Védintézkedések 1. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy az 1994. évi GATT XIX. cikkével és a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodással összhangban intézkedéseket fogadjanak el. 2. Erre a cikkre nem vonatkoznak az e megállapodás II. címe VI. szakaszának rendelkezései. III. fejezet Kivételek 20. cikk Általános kivételek Az 1994. évi GATT XX. cikkének rendelkezéseit, ideértve a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket, valamint az 1994. évi GATT XXI. cikkének rendelkezéseit, melyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik, a Felek között alkalmazni kell. IV. fejezet Nem tarifális kérdések 21. cikk Ipari szabványok és megfelelőségértékelés, műszaki előírások 1. Kapcsolatok a WTO TBT-megállapodással A kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: TBT-megállapodás) rendelkezéseit, melyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik, a Felek között alkalmazni kell. 2. Hatály és alkalmazási kör E fejezet rendelkezései a TBT-megállapodásban meghatározott műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozására, elfogadására és alkalmazására vonatkoznak. 3. Célkitűzések A Felek által a műszaki előírások, a szabványok és a megfelelőségértékelési eljárások területén folytatott együttműködés céljai a következők: a) a kereskedelem technikai akadályainak elkerülése vagy csökkentése a Felek közötti kereskedelem előmozdítása céljából; b) elősegíteni a termékek egymás piacára jutását a termékek biztonságának, minőségének és versenyképességének javításával; c) a nemzetközi műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, ideértve az ágazatspecifikus intézkedéseket is, és a nemzetközi legjobb gyakorlatok alkalmazása azok megszövegezése során; d) annak biztosítása, hogy a szabványok és a műszaki előírások előkészítése, elfogadása és kidolgozása átlátható legyen, és ne okozzon szükségtelen akadályokat a Felek közötti kereskedelemben, összhangban a TBT-megállapodás rendelkezéseivel; e) infrastruktúra kiépítése a műszaki szabályozás, a szabványosítás, a megfelelőségértékelés, az akkreditálás, a mérésügy és a piacfelügyelet számára Irakban; f) Irak és az Unió szabványosítással, megfelelőségértékeléssel foglalkozó intézményei és szabályozó intézményei közötti funkcionális kapcsolatok kialakítása; g) az iraki intézmények hatékony részvételének előmozdítása a szabványalkotó nemzetközi testületekben és a TBT-bizottságban. 4. Műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások 4.1 A Felek kötelesek gondoskodni arról, hogy a műszaki előírások, a szabványok és a megfelelőségértékelési eljárások sem céljukat, sem hatásaikat tekintve ne a Felek közötti kereskedelem elé szükségtelen akadályokat gördítő tartalommal készüljenek el, kerüljenek elfogadásra vagy alkalmazásra, figyelemmel a TBT-megállapodás rendelkezéseire. 4.2 A Felek törekednek arra, hogy ahol lehetséges, harmonizálják a szabványaikat, a műszaki előírásaikat és a megfelelőségértékelési eljárásaikat. 5. Átláthatóság és tájékoztatás 5.1 A műszaki előírásokkal, a szabványokkal és a megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos információ egymással való megosztására vonatkozó, a TBT-megállapodásban előírt kötelezettségeket a Felek között alkalmazni kell. 5.2 A Felek megállapodnak abban, hogy a kapcsolattartó pontokon keresztül információt cserélnek egymással az olyan kérdésekről, amelyek potenciálisan érinthetik a kereskedelmi kapcsolataikat, ideértve a sürgősségi riasztásokat, a tudományos véleményeket és eseményeket. 5.3 A Felek együttműködhetnek a kapcsolattartó pontok létrehozásában és fenntartásában, valamint a közös adatbázisok létrehozásában és karbantartásában. V. fejezet Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések 22. cikk Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések 1. A Felek együttműködnek az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések területén a kereskedelem előmozdítása céljából, miközben védik az emberi, állati vagy növényi életet vagy egészséget. Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: SPS-megállapodás) rendelkezéseit, melyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik, a Felek között alkalmazni kell . 2. A Felek kérésre megnevezhetik és kölcsönösen elfogadható megoldások elérését célul kitűzve kezelhetik az egyes, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekkel kapcsolatosan esetlegesen felmerülő problémákat. II. szakasz Szolgáltatások kereskedelme és letelepedés 23. cikk Hatály 1. Ez a szakasz határozza meg a Felek között a szolgáltatások kereskedelme és a letelepedés fokozatos liberalizálásához szükséges intézkedéseket. 2. Ez a szakasz a szolgáltatások kereskedelmét és a letelepedést érintő intézkedésre[2] vonatkozik valamennyi gazdasági tevékenység tekintetében, a következők kivételével: a) nukleáris anyagok bányászata, gyártása és feldolgozása; b) fegyver-, lőszer és hadianyaggyártás, illetve -kereskedelem; c) audiovizuális szolgáltatások és kulturális szolgáltatások; d) oktatási szolgáltatások; e) egészségügyi és szociális szolgáltatások; f) nemzeti tengeri kabotázs; g) légi közlekedési szolgáltatások és a légi szállítást kiegészítő, az alábbiaktól különböző szolgáltatások: i. repülőgép karbantartási és javítási szolgáltatások, amelyek során repülőgépet vonnak ki a szolgálatból; ii. a légi közlekedési szolgáltatások értékesítése és marketingje; iii. a számítógépes helyfoglalási rendszerrel (CRS) összefüggő szolgáltatások; iv. földi kiszolgálás; v. légi jármű kölcsönzése személyzettel; vi. repülőtér-üzemeltetési szolgáltatások; valamint h) űrszállítás. 3. E szakasz egyik rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az a kormányzati beszerzések tekintetében bármilyen kötelezettséget támasztana. 4. E szakasz rendelkezései nem vonatkoznak a Felek által nyújtott szubvenciókra. 5. E szakasz rendelkezéseivel összhangban a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében mindegyik Fél fenntartja a szabályozáshoz és az új jogszabályok bevezetéséhez való jogát. 24. cikk Fogalommeghatározások E szakasz alkalmazásában: a) „szolgáltatások kereskedelme”: valamilyen szolgáltatás nyújtása a következő módok egyikén: (1) az egyik Fél területéről a másik Fél területére; (2) az egyik Fél területén a másik Fél fogyasztójának; (3) az egyik Fél szolgáltatója által, a másik Fél területén történő letelepedéssel; (4) az egyik Fél szolgáltatója által, a másik Fél területén jelenlevő természetes személyeken keresztül. b) „intézkedés”: egy Fél által hozott bármilyen intézkedés, ami lehet törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat, vagy igazgatási tevékenység, vagy megjelenhet bármilyen más formában; c) „egy Fél által elfogadott vagy fenntartott intézkedés”: a következők által hozott intézkedés: i. központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, és hatóságok; és ii. a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által delegált jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek. d) „szolgáltatások”: bármely szektorban nyújtott bármilyen szolgáltatás, kivéve az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatásokat; e) „letelepedés”: bármilyen típusú, az alábbi módon keletkező üzleti vagy szakmai jelenlét: i. jogi személy alapítása, megszerzése vagy fenntartása[3], vagy ii. fióktelep vagy képviseleti iroda létrehozása vagy fenntartása valamelyik Fél területén gazdasági tevékenység gyakorlása céljából; f) valamelyik Fél „befektetője”: bármely természetes vagy jogi személy, aki vállalkozás létrehozása révén gazdasági tevékenységet folytat, vagy arra törekszik; g) „az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások”: azok a szolgáltatások, amelyeket nem üzleti alapon és nem egy vagy több szolgáltatóval versengve nyújtanak; h) „a Fél szolgáltatója”: a Fél bármely természetes vagy jogi személye, aki/amely szolgáltatást nyújt vagy arra törekszik; i) „az Unió természetes személye” az a személy, aki az Unió valamely tagállamának jogszabályai alapján az adott tagállam állampolgára, és „az Iraki Köztársaság természetes személye” az a személy, aki az Iraki Köztársaság jogszabályai alapján Irak állampolgára; j) „jogi személy”: olyan jogalany, amely a hatályos jog szerint megfelelő formában került létrehozásra vagy más módon megszervezésre, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a társasági és tröszti formát, valamint a társas vállalkozást, közös vállalkozást, az egyéni vállalkozást vagy a társulást; (k) „az Unió jogi személye” vagy „az Iraki Köztársaság jogi személye” az Unió valamely tagállamának vagy az Iraki Köztársaság jogszabályai alapján létrehozott jogi személy, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó területen, vagy az Iraki Köztársaság területén van; Amennyiben a jogi személynek csak a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó területen, vagy az Iraki Köztársaság területén van, nem tekinthető az Unió vagy az Iraki Köztársaság jogi személyének, kivéve, ha az általa folytatott tevékenységek ténylegesen és folyamatosan kapcsolódnak az Unió vagy az Iraki Köztársaság gazdaságához. Az előző bekezdés ellenére az Unió vagy az Iraki Köztársaság területén kívül létesített, az Európai Unió valamely tagállamának vagy az Iraki Köztársaság állampolgárainak ellenőrzése alatt álló hajózási társaság szintén a megállapodás kedvezményezettje, ha a hajóit a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően lajstromozták az Európai Unió adott tagállamában vagy az Iraki Köztársaságban, és ha az Európai Unió e tagállamának vagy az Iraki Köztársaságnak a lobogója alatt közlekedik; l) „gazdasági tevékenység”: nem foglalja magában az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységeket, azaz sem az üzleti alapon, sem az egy vagy több gazdasági szereplővel versengve végzett tevékenységeket; m) „leányvállalat”: olyan jogi személy, amely ténylegesen egy másik jogi személy ellenőrzése alatt áll[4]; n) jogi személy „fióktelepe” az a jogi személyiséggel nem rendelkező üzleti hely, amely állandó jellegű, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, saját ügyvezetéssel rendelkezik és megfelelően felszerelt ahhoz, hogy harmadik féllel tárgyaljon úgy, hogy az utóbbinak, bár tudja, hogy szükség esetén jogi kapcsolat áll fenn az anyavállalattal, amelynek székhelye külföldön található, nem kell közvetlenül az anyavállalattal tárgyalnia, hanem ezen a kiterjesztést képező üzleti helyen is lebonyolíthatja az üzletet. 25. cikk 1. E megállapodás hatálybalépésének napjától az Unió kiterjeszti az Iraki Köztársaság szolgáltatásaira vagy szolgáltatóira az Unió és a tagállamai által a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény[5] (a továbbiakban: GATS) szerinti nemzeti elbánás és piacra jutás vonatkozásában tett speciális vállalások listája szerinti elbánást. 2. E megállapodás hatálybalépésétől és a (3) bekezdés rendelkezéseire figyelemmel az Iraki Köztársaság az Unió szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit a szolgáltatási és a nem szolgáltatási ágazatokban legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint amilyenben az Iraki Köztársaság szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit[6], vagy bármely harmadik ország hasonló szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit, aszerint, hogy melyik a kedvezőbb. 3. Az Iraki Köztársaság változtathat az Unió szolgáltatásaival, szolgáltatóival, vállalkozásaival és befektetőivel szembeni elbánáson annak olyan feltételekhez és minősítésekhez kötésével, amelyek a saját hasonló szolgáltatásaival, szolgáltatóival, vállalkozásaival és befektetőivel szembenihez képest kevésbé kedvező elbánást eredményeznek. Az ilyen változtatás nem sértheti a következő feltételeket: a) Az Unió szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit legalább olyan kedvezményes elbánásban kell részesíteni, mint amilyenben az Iraki Köztársaság bármely más harmadik ország szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit részesíti. b) Az Iraki Köztársaság az erre irányuló szándékáról bejelentést tesz az Európai Bizottságnak[7] négy hónappal az ilyen feltételek tervezett alkalmazása előtt. Az Európai Bizottság kérésére az Iraki Köztársaság rendelkezésre bocsátja a feltételek és minősítések tervezett alkalmazásának részletes indoklását. Az Iraki Köztársasághoz 8 héten belül eljuttatott válasz hiányában e feltételeket és minősítéseket az Unió által elfogadottnak kell tekinteni. c) Bármely fél kérésére vizsgálat és jóváhagyás céljából az alkalmazni kívánt feltételek és minősítések az együttműködési bizottság elé terjesztendők. 4. Nem érintve az e cikk (2) bekezdése szerinti, az Unió szolgáltatásaival, szolgáltatóival, vállalkozásaival és befektetőivel szembeni elbánásból származó előnyöket, a WTO-csatlakozását követően az Iraki Köztársaság is kiterjeszti a GATS keretében tett specifikus vállalásait tartalmazó lista szerinti elbánást az Unió szolgáltatásaira vagy szolgáltatóira. 26. cikk 1. Az e szakasz rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon adókedvezményekre, amelyeket a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak. 2. E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az megakadályozná a Feleket abban, hogy a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései alapján olyan intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés megelőzésére irányulnak 3. E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az megakadályozná a tagállamokat vagy Irakot abban, hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők között, amelyek, különösen lakóhelyük vagy tartózkodási helyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben. 27. cikk Egyéb megállapodások E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az korlátozná a Felek befektetőinek azzal kapcsolatos jogait, hogy olyan kedvezményesebb elbánásban részesüljenek, amelyet bármilyen olyan meglévő vagy jövőbeni, befektetésekre vonatkozó nemzetközi megállapodás biztosít, amelynek az Európai Unió valamely tagállama és Irak egyaránt a szerződő fele. 28. cikk Átláthatóság Mindkét Fél azonnal megválaszolja a másik Fél meghatározott információ iránti kérését, amely ehhez a megállapodáshoz tartozó vagy ezt a megállapodást érintő, általánosan alkalmazandó bármilyen intézkedésével vagy nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos. Mindkét Fél létrehoz egy vagy több információs pontot azzal a céllal, hogy kérésre a másik Fél szolgáltatói számára konkrét tájékoztatást nyújtson minden ilyen ügyben. Ezeket az információs pontokat a 3. MELLÉKLET tartalmazza. Az információs pontoknak nem kell a törvények és szabályok letéteményeseiként működniük. 29. cikk Kivételek 1. E szakasz rendelkezéseire az ebben a cikkben felsorolt kivételek vonatkoznak. Figyelemmel arra a követelményre, hogy az ilyen intézkedések nem alkalmazhatóak olyan módon, amely azonos körülmények fennállása esetén az országok közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a szolgáltatások kereskedelmének a rejtett korlátozását jelentené, e szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az tiltaná az olyan intézkedések bármely Fél által történő elfogadását vagy érvényesítését, amelyek: a) a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez, illetve a közrend fenntartásához szükségesek; b) az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükségesek; c) az e szakasz rendelkezéseivel nem összeegyeztethetetlen törvényeknek és rendeleteknek való megfelelés biztosításához szükségesek, ideértve a következőkre vonatkozó jogszabályokat és rendeleteket: i. a megtévesztő vagy csalárd gyakorlat megelőzése, illetve a szolgáltatási szerződések nem teljesítéséből eredő következmények kezelése; ii. az egyének személyiségi jogainak védelme a személyes adatok feldolgozása és terjesztése során, és az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelme; iii. biztonság; d) nem állnak összhangban a 25. cikkben foglalt célkitűzésekkel, feltéve hogy az eltérő bánásmód célja – a másik Fél szolgáltatásai vagy szolgáltatói tekintetében – közvetlen adók hatékony vagy méltányos kivetésének vagy beszedésének biztosítása; e) nem állnak összhangban a 25. cikkben foglalt célkitűzésekkel, feltéve hogy az eltérő bánásmód célja a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései szerinti adók kikerülésének vagy kijátszásának megelőzése. 3. E szakasz rendelkezései nem vonatkoznak a Felek saját szociális biztonsági rendszerére, illetve az egyes Felek területén végzett, az államhatalom gyakorlásához – akár alkalomszerűen – kapcsolódó tevékenységekre. 4. E szakasz rendelkezései nem vonatkoznak azokra az intézkedésekre, amelyek természetes személyek valamelyik Fél munkaerőpiacára történő bejutását érintik, sem az állampolgárságra, tartózkodásra vagy állandó jellegű foglalkoztatásra vonatkozó intézkedésekre. 5. E szakasz egyetlen rendelkezése sem gátolja meg a Feleket a természetes személyek belépésének vagy területükön való ideiglenes tartózkodásának szabályozásában, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek a természetes személyek rendezett határátkelése valamint a területi integritás biztosításához, feltéve, hogy ezeket az intézkedéseket nem alkalmazzák oly módon, hogy azok semmissé tegyék vagy csorbítsák a másik Fél 25. cikk szerinti előnyeit[8]. 6. E szakasz egyetlen rendelkezése sem vonatkozik a központi bank vagy monetáris hatóság vagy bármely más állami szerv által a monetáris vagy árfolyam-politika végrehajtása során kifejtett tevékenységekre. 7. E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az megakadályozná valamelyik Felet – ideértve annak állami szerveit – abban, hogy területén kizárólagosan a Fél vagy annak állami szerveinek megrendelésére, illetve garanciája mellett vagy forrásaiból tevékenységeket végezzen vagy szolgáltatásokat nyújtson. 8. E szakasz rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a Felek valamelyike által történő alkalmazását, amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára. 30. cikk Biztonsági kivételek 1. E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy: a) bármely Fél számára olyan információk kiadását írná elő, amelyek nyilvánosságra hozatalát azok alapvető biztonsági érdekeikkel ellentétesnek tekintik; vagy b) bármely Fél számára megtiltaná az olyan fellépést, amelyet az alapvető biztonsági érdekei védelméhez szükségesnek ítél a következők terén: i. azon gazdasági tevékenységek tekintetében, amelyeket közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátása céljából végeznek; ii. a hasadóanyagok és fúzióra képes anyagok, illetve ezek alapanyagai tekintetében; iii. fegyverek, lőszerek és hadianyagok gyártása vagy kereskedelme, valamint egyéb áruk és anyagok kereskedelme; iv. nemzetbiztonsági vagy nemzetvédelmi szempontból nélkülözhetetlen kormányzati beszerzéssel kapcsolatos tevékenységek; v. háború idején vagy más, a nemzetközi kapcsolatokban fellépő szükséghelyzet esetén; vagy c) gátolná bármely Felet abban, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott kötelezettségek nyomán lépéseket tegyen a nemzetközi béke és biztonság fenntartására. 31. cikk A szolgáltatások kereskedelmének és a letelepedés fokozatos liberalizációja Amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve az Iraki Köztársaság WTO-hoz való csatlakozásából eredő helyzetet – az együttműködési tanács ajánlásokat tehet a Feleknek arra, hogy fokozatosan terjesszék ki egymás között a szolgáltatások kereskedelmét és a letelepedést és biztosítsák a teljes összhangot a GATS rendelkezéseivel, nevezetesen annak V. cikkével. Ezen ajánlások, elfogadásuk esetén a Felek közötti megállapodás útján léptethetőek hatályba. III. szakasz Kereskedelemmel és befektetéssel kapcsolatos rendelkezések 32. cikk A befektetések ösztönzése A Felek ösztönzik a kölcsönösen előnyös befektetések növelését azáltal, hogy kedvezőbb környezetet teremtenek a magánbefektetések számára. 33. cikk Kapcsolattartó pontok és információcsere A Felek közötti, magánbefektetésre vonatkozó bármilyen kereskedelmi kérdéssel kapcsolatos kommunikáció megkönnyítése céljából mindkét Fél kapcsolattartó pontot jelöl ki. Az egyik Fél kérésére a másik Fél kapcsolattartó pontja megnevezi az ügyben felelős hivatalt vagy tisztviselőt, és előmozdítja a megkereső Féllel folytatott kommunikáció megkönnyítését. IV. szakasz Folyó fizetések és tőke 34. cikk Célkitűzés és hatály 1. A Felek törekednek az egymás közötti folyó fizetések és tőkemozgások liberalizálására, a nemzetközi pénzügyi szervezetek keretében tett kötelezettségvállalásaikkal összhangban. 2. Ez a szakasz a Felek közötti valamennyi folyó fizetésre és tőkemozgásra vonatkozik. 35. cikk Folyószámla A Felek szabadon átváltható valutában, és a Nemzetközi Valutaalap megállapodásának cikkeivel összhangban bármilyen, folyószámláról történő fizetést és átutalást engedélyeznek maguk között. 36. cikk Tőkeszámla E megállapodás hatálybalépésétől kezdve a Felek engedélyezik a befogadó ország jogszabályaival összhangban végrehajtott közvetlen befektetésekkel, valamint az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban végzett befektetésekkel kapcsolatos szabad tőkemozgást, továbbá az e tőke és az ebből származó bármilyen nyereség felszámolását vagy hazatelepítését biztosítani kell. 37. cikk A fennálló helyzet fenntartása A Felek nem vezetnek be semmilyen új korlátozást a lakosaik közötti folyó fizetésekre és tőkemozgásokra, a már meglévő szabályozásokat pedig nem szigorítják. 38. cikk Védintézkedések 1. Ha rendkívüli körülmények fennállása esetén az Unió és Irak közötti tőkemozgások az Unió vagy Irak árfolyam-politikájában vagy monetáris politikájában súlyos nehézségeket okoznak vagy ezzel fenyegetnek, az Unió vagy Irak hat hónapnál nem hosszabb időszakra védintézkedéseket hozhat az Unió és Irak közötti tőkemozgások tekintetében, amennyiben ezek az intézkedések feltétlenül szükségesek. 2. A védintézkedéseket elfogadó Fél a lehető leghamarabb tájékoztatja a másik Felet az intézkedések megszüntetésére vonatkozó ütemtervről. 39. cikk Záró rendelkezések 1. E szakasz egyetlen rendelkezése sem korlátozza a Felek gazdasági szereplőinek arra vonatkozó jogait, hogy kedvezményesebb elbánásban részesüljenek az olyan hatályos két- vagy többoldalú megállapodások alapján, amelyeknek a Felek szerződő felei. 2. A Felek konzultálnak egymással az egymás közötti tőkemozgás elősegítése érdekében, ezáltal támogatva az e megállapodásban meghatározott célok előmozdítását. V. szakasz Kereskedelmi vonatkozású kérdések I. fejezet Állami kereskedelmi vállalkozások 40. cikk 1. A Felek törekednek arra, hogy megfeleljenek az 1994. évi GATT XVII. cikke rendelkezéseinek, a hozzá fűzött megjegyzésekben és kiegészítő rendelkezésekben, valamint az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XVII. cikkének értelmezéséről szóló WTO egyetértési megállapodásban foglaltaknak, melyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik. 2. Ha az egyik Fél a másik Féltől eseti alapon információt kér állami kereskedelmi vállalkozásokról, azok működéséről vagy a működésük kétoldalú kereskedelemre gyakorolt hatásairól, az információnyújtásra felkért Fél köteles biztosítani a lehető legnagyobb átláthatóságot az 1994. évi GATT bizalmas információkról szóló XVII. 4(d) cikkének sérelme nélkül. 3. Mindegyik Félnek biztosítania kell, hogy az árut szállító vagy szolgáltatást nyújtó bármilyen állami kereskedelmi vállalkozás megfelel az adott Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek. II. fejezet Közbeszerzés 41. cikk Bevezetés 1. A Felek elismerik az átlátható, versenyalapú és nyílt közbeszerzési pályázati eljárás hozzájárulását a fenntartható gazdasági fejlődéshez és a Felek célkitűzésként meghatározzák a szóban forgó beszerzési piacaik hatékony, kölcsönös és fokozatos megnyitását. 2. E fejezet alkalmazásában: a) „kereskedelmi áruk vagy szolgáltatások”: olyan áru vagy szolgáltatás, amelyet általában kereskedelmi piactereken adnak el vagy kínálnak eladásra nem állami beszerzőknek, és amelyeket nem állami célokra szoktak beszerezni; b) „építési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amelynek célja magas- vagy mélyépítési munkák bármely eszközzel történő megvalósítása, az Egyesült Nemzetek Szervezetének ideiglenes központi termékosztályozása (a továbbiakban: CPC) 51. főcsoportja alapján. c) „napok”: naptári napok; d) „elektronikus árlejtés”: olyan iteratív folyamat, amelyben az ajánlattevők az új árakra, illetőleg az ajánlatnak a bírálati részszempontokhoz kapcsolódó egyes számszerűsíthető, az ártól különböző elemeire, vagy mindkettőre vonatkozóan kedvezőbb ajánlatot tesznek elektronikus úton, ami az ajánlatok rangsorolását vagy újbóli rangsorolását eredményezi; e) „írásbeli, írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezési forma, amely olvasható, reprodukálható és később közölhető, tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is; f) „tárgyalásos eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében az ajánlatkérő kapcsolatba lép a választása szerinti ajánlattevővel vagy ajánlattevőkkel; g) „intézkedés”: az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéshez kapcsolódó bármilyen törvény, rendelet, eljárás, igazgatási iránymutatás vagy gyakorlat, vagy az ajánlatkérő bármilyen cselekménye; h) „többszöri felhasználásra szánt jegyzék”: azon ajánlattevőket tartalmazó jegyzék, amelyekről az ajánlatkérő megállapította, hogy megfelelnek a jegyzékbe való felvétel feltételeinek, és amely jegyzéket az ajánlatkérő többször kíván felhasználni; i) „szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény”: az ajánlatkérő által közzétett hirdetmény, amelyben felhívják az érdekelt ajánlattevőket részvételi jelentkezés, ajánlat vagy mindkettő benyújtására; j) „ellentételezés”: azok a feltételek vagy kötelezettségvállalások, amelyek ösztönzik a helyi fejlesztéseket vagy javítják valamelyik Fél fizetésimérleg-elszámolásait, mint például a belföldi tartalom alkalmazása, a technológia engedélyezése, beruházások, csereüzletek vagy hasonló intézkedések vagy követelmények. k) „nyílt eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében valamennyi érdekelt ajánlattevő benyújthatja az ajánlatát; l) „személy”: természetes vagy jogi személy; m) „ajánlatkérő”: valamelyik Félnek az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékében szereplő intézménye; n) „minősített ajánlattevő”: olyan ajánlattevő, amelyet az ajánlatkérő a részvétel feltételeit teljesítő ajánlattevőként ismer el; o) „meghívásos eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében az ajánlatkérő csak minősített ajánlattevőt kér fel ajánlat benyújtására; p) „szolgáltatások”: eltérő rendelkezés hiányában a szolgáltatások magukban foglalják az építési szolgáltatásokat is; q) „szabvány”: olyan okmány, amelyet egy elismert testület fogadott el és hagyott jóvá általános és ismételt használatra; és amely árukra, szolgáltatásokra vagy kapcsolódó folyamatokra és gyártási módszerekre vonatkozó szabályokat, iránymutatásokat vagy jellemző ismertetőjegyeket határoz meg, amelyek teljesítése nem kötelező. Az okmány tartalmazhat valamely árura, szolgáltatásra, folyamatra vagy gyártási módszerre vonatkozó terminológiát, jeleket, csomagolási, jelölési vagy címkézési követelményeket, illetve vonatkozhat kizárólag ezekre. r) „ajánlattevő”: árukat vagy szolgáltatásokat nyújtó vagy nyújtani képes személy vagy személyek csoportja; és s) „műszaki leírás”: olyan ajánlattételi követelmény, mely i. meghatározza a közbeszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások tekintetében megkövetelt jellemzőket, ideértve a minőségre, a teljesítményre, a biztonságra és a méretekre vonatkozó jellemzőket, vagy az ilyen áruk előállításához vagy az ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó követelményeket; vagy ii. meghatározza az árura vagy szolgáltatásra alkalmazandó, a terminológiára, a jelekre, a csomagolásra, a jelölésre vagy a címkézésre, vonatkozó követelményeket. 42. cikk Hatály és alkalmazási kör 1. Ez a fejezet az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket érintő bármilyen intézkedésre vonatkozik. E fejezet alkalmazásában az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés kormányzati célú beszerzést jelent: a) melynek tárgya olyan áruk, szolgáltatások vagy ezek bármilyen kombinációjának beszerzése: i. amelyek szerepelnek a Feleknek az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének almellékleteiben; és ii. amelyek beszerzése nem kereskedelemi értékesítés vagy viszonteladás, vagy kereskedelmi értékesítésre vagy viszonteladásra szánt termékek gyártása vagy szállítása vagy szolgáltatások nyújtása céljából történik; b) bármilyen szerződéses módon, ideértve az adásvételt, lízinget, bérbeadást vagy részletvásárlást, vételi opció kikötésével vagy anélkül; c) amelynek értéke a 45. cikk szerinti hirdetmény közzétételének időpontjában egyenlő vagy meghaladja a Feleknek az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének almellékleteiben meghatározott vonatkozó értékhatárokat; d) melyet az ajánlatkérő végez; és e) és más módon nincs kizárva az alkalmazási körből. 2. Eltérő rendelkezés hiányában e fejezet nem vonatkozik a következőkre: f) földterület, meglévő épületek vagy egyéb ingatlanok, illetve az ezekhez fűződő jogok megvásárlása vagy bérlete; g) nem szerződéses megállapodások vagy bármilyen formájú támogatás, amelyet valamelyik Fél nyújt, beleértve az együttműködési megállapodásokat, támogatásokat, hiteleket, tőkeinjekciókat, garanciákat és pénzügyi ösztönzőket is; h) pénzintézeti vagy letéti szolgáltatások, szabályozott pénzügyi intézményekre irányuló felszámolási vagy vállalatvezetői szolgáltatások, illetve államadósság értékesítéséhez, visszaváltásához és elosztásához kapcsolódó szolgáltatások beszerzése vagy vásárlása, beleértve a hiteleket és államkötvényeket, kincstárjegyeket és más értékpapírokat is; i) állami hatóságokkal kötött munkaszerződések; j) a következő beszerzések: i. közvetlenül nemzetközi segítségnyújtás céljából lefolytatott beszerzések, beleértve a fejlesztési segélyt is; ii. olyan nemzetközi megállapodás meghatározott eljárása vagy feltétele szerinti beszerzés, amely csapatok állomásoztatására, illetve amely egy projektnek az aláíró Felek általi közös megvalósítására irányul; iii. egy nemzetközi szervezet meghatározott eljárása vagy feltétele, illetve nemzetközi támogatásokból, hitelekből vagy más segítségnyújtásból finanszírozott eljárás vagy feltétel szerinti beszerzések, amennyiben az alkalmazandó eljárás vagy feltétel nem lenne összeegyeztethető ezzel a fejezettel. 3. Mindegyik Félnek meg kell határoznia az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének almellékleteiben szereplő következő információkat: k) az 1. almellékletben azon központi kormányzati szervek megnevezése, amelyek beszerzései e fejezet hatálya alá esnek; l) a 2. almellékletben felsorolt összes egyéb szerv megnevezése, amelynek beszerzései e fejezet hatálya alá esnek; m) a 3. almellékletben az építési szolgáltatások kivételével azok a szolgáltatások, amelyek e fejezet hatálya alá esnek; n) a 4. almellékletben az e fejezet hatálya alá eső építési szolgáltatások; o) az 5. almellékletben bármely általános megjegyzés. 4. Amennyiben az ajánlatkérő az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés meghatározott követelményeknek megfelelő lefolytatása során olyan személyeket vesz igénybe, akik nem szerepelnek a Feleknek az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének almellékleteiben, az ilyen követelményekre értelemszerűen a 43. cikk alkalmazandó. 5. A beszerzés becsült értékének annak megállapítása céljából történő meghatározása során, hogy a beszerzés az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésnek minősül-e, az ajánlatkérő a beszerzést nem oszthatja fel részbeszerzésekre, és nem választhat ki vagy használhat a beszerzés becsült értékének meghatározására egy adott értékelési módszert a végett, hogy a beszerzést teljes mértékben vagy részlegesen kivonja e fejezet alkalmazása alól. 6. E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozná a Feleket abban, hogy olyan intézkedéseket hozzanak, vagy olyan információkat hozzanak nyilvánosságra, amelyeket szükségesnek tartanak a fegyver, lőszer vagy hadianyag beszerzésével vagy a nemzetbiztonság, illetve a honvédelem szempontjából nélkülözhetetlen beszerzésekkel kapcsolatos alapvető biztonsági érdekeik védelmében. 7. Figyelemmel arra a követelményre, hogy ilyen intézkedést nem szabad olyan módon alkalmazni, amely azonos körülmények fennállása esetén a Felek közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a nemzetközi kereskedelem rejtett korlátozását jelenti, e fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozná a Feleket olyan intézkedés meghozatalában vagy végrehajtásában, amely: a) a közerkölcs, közrend vagy közbiztonság védelméhez szükséges; b) az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükséges; c) a szellemi tulajdon oltalmához szükséges; vagy d) fogyatékkal élők, jótékonysági intézmények vagy börtönmunka termékeire vagy szolgáltatásaira vonatkozik. 43. cikk Általános elvek 1. Bármely intézkedés vagy az e megállapodás hatálya alá tartozó bármely beszerzés tekintetében mindegyik Fél, beleértve az ajánlatkérőit is, a másik Fél áruit és szolgáltatásait, valamint a másik Fél árukat és szolgáltatásokat kínáló ajánlattevőit azonnal és feltétel nélkül köteles legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben a Fél, beleértve az ajánlatkérőit is, a hazai árukat, szolgáltatásokat és ajánlattevőket részesíti. 2. Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatos valamennyi intézkedés tekintetében valamelyik Fél, beleértve az ajánlatkérőit: a) külföldi érdekeltség vagy tulajdonjog mértéke alapján nem részesítheti kedvezőtlenebb elbánásban egy helyben letelepedett ajánlattevőt egy másik, helyben letelepedett ajánlattevőnél; és b) nem alkalmazhatnak hátrányos megkülönböztetést helyben letelepedett ajánlattevővel szemben azon az alapon, hogy egy bizonyos beszerzésben az általa ajánlott termékek vagy szolgáltatások a másik Fél termékei vagy szolgáltatásai. 3. A harmadik országok árui, szolgáltatásai és ajánlattevői előtt nyitott közbeszerzésekkel kapcsolatos minden törvény, szabályzat, eljárás és gyakorlat, valamint az állami hatóságok által valamennyi szinten lefolytatott különös beszerzések tekintetében az Iraki Köztársaság köteles az Unió áruit, szolgáltatásait és szállítóit legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben bármilyen harmadik ország áruit, szolgáltatásait és szállítóit részesíti. Elektronikus eszközök alkalmazása 4. Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés lefolytatása elektronikus úton történik, az ajánlatkérő: a) biztosítja, hogy a beszerzést olyan információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel bonyolítsák le, beleértve az információk hitelesítésével és titkosításával kapcsolatosakat is, amelyek általánosan elérhetők és együttműködtethetők más általánosan elérhető információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel; és b) fenntartja azokat a rendszereket, amelyek biztosítják a részvételi jelentkezések és az ajánlatok sértetlenségét, ideértve a beérkezés idejének meghatározását, az ajánlat befogadását, és a jogosulatlan hozzáférés megakadályozását. A beszerzés lefolytatása 5. Az ajánlatkérő az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést átlátható módon és pártatlanul folytatja le, amivel elkerülhető az összeférhetetlenség és megelőzhető a megvesztegetés, összhangban az e fejezetben foglaltakkal. Származási szabályok 6. Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések céljából egyik Fél sem alkalmazhat a másik Féltől behozott vagy a másik Fél által szállított árukra vagy nyújtott szolgáltatásokra olyan származási szabályokat, amelyek eltérnek azoktól a származási szabályoktól, amelyeket a Fél ezzel egyidejűleg a rendes kereskedelmi forgalom során alkalmaz az ugyanezen Féltől származó ugyanezen áruk vagy szolgáltatások behozatalára vagy szállítására. 44. cikk A beszerzési információ közzététele 1. Mindkét Fél köteles: a) haladéktalanul közzétenni az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó jogszabályban vagy rendeletben előírt, a hirdetményekbe és a ajánlattételi dokumentációba hivatkozással belefoglalt jogszabályokat, rendeleteket, bírósági határozatokat, általánosan alkalmazandó igazgatási döntéseket, szokásos szerződéses záradékokat, valamint az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó eljárásokat, és ezek bármilyen módosítását, hivatalosan kijelölt, széles körben terjesztett és a nyilvánosság számára mindenkor hozzáférhető, elektronikus vagy nyomtatott médium útján. b) bármelyik Fél kérésére felvilágosítást nyújtani; c) az e megállapodás 1. MELLÉKLETE II. függelékében felsorolni az elektronikus vagy nyomtatott médiát, amelyben a Fél közzéteszi az a) pontban meghatározott információt; d) az e megállapodás 1. MELLÉKLETE III. függelékében felsorolni az elektronikus médiát, amelyben a Fél közzéteszi a 45. cikkben, a 47. cikk (4) bekezdésben és az 55. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetményeket. 2. Mindkét Fél haladéktalanul értesíti a másik Felet a Felek által az e megállapodás 1. MELLÉKLETE II vagy III. függelékében felsorolt információ bármilyen változásáról. 45. cikk A hirdetmények közzététele Szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény 1. Minden egyes, az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés esetében, kivéve az 52. cikkben leírt körülmények esetét, az ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé a szándékolt beszerzésekről az e megállapodás 1. MELLÉKLETE III. függelékében meghatározott megfelelő médián keresztül. Az ilyen hirdetménynek tartalmaznia kell az e megállapodás 1. MELLÉKLETE IV. függelékében meghatározott információt. Ezeket a hirdetményeket elektronikus úton, díjmentesen és egyetlen ponton át hozzáférhetővé kell tenni. Összefoglaló hirdetmény 2. Az ajánlatkérő a szándékolt beszerzés minden egyes esetére vonatkozóan a WTO egyik hivatalos nyelvén összefoglaló hirdetményt tesz közzé a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételével egyidőben. Az összefoglaló hirdetménynek legalább a következő információkat kell tartalmaznia: a) a beszerzés tárgya; b) az ajánlatok benyújtási határidejét, vagy adott esetben a beszerzésben való részvételi jelentkezés, vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelem benyújtásának határidejét; és c) az a cím, ahonnan beszerezhető a beszerzéshez kapcsolódó dokumentáció. A tervezett beszerzésről szóló hirdetmény 3. Az ajánlatkérőket arra ösztönzik, hogy minden pénzügyi évben a lehető legkorábban tegyék közzé a jövőbeli beszerzések terveiről szóló hirdetményt (a továbbiakban: tervezett beszerzésről szóló hirdetmény). A hirdetmény tartalmazza a beszerzés tárgyát és a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének tervezett időpontját. 4. Az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő a tervezett beszerzésről szóló hirdetményt felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként, feltéve, hogy az e megállapodás 1. MELLÉKLETE IV. függelékében meghatározottak közül a lehető legtöbb már rendelkezésre álló információt tartalmazza, valamint egy nyilatkozatot, amelyben az érdekelt ajánlattevőknek jelezniük kell az ajánlatkérő felé az ajánlattételi szándékukat. 46. cikk A részvétel feltételei 1. Az ajánlatkérő arra a szükséges mértékre korlátozza a valamely beszerzésben való részvétel feltételeit, amellyel biztosítható, hogy az ajánlattevő rendelkezik azokkal a jogi, pénzügyi, üzleti és műszaki képességekkel, amelyekkel az adott beszerzés megvalósítható. 2. Annak értékelése során, hogy az ajánlattevő megfelel-e a részvétel feltételeinek, az ajánlatkérő: a) értékeli az ajánlattevő pénzügyi, üzleti és műszaki alkalmasságát az ajánlattevő által az ajánlatkérő szerinti Fél területén és azon kívül végzett üzleti tevékenységei alapján; b) a közbeszerzésben való részvételt nem köti ahhoz a feltételhez, amely szerint az ajánlattevőnek olyan ajánlattevőnek kell lennie, akinek valamely adott Fél ajánlatkérője korábban már odaítélt egy vagy több szerződést, illetve ahhoz a feltételhez, hogy az ajánlattevőnek valamely adott Fél területén korábban szerzett munkatapasztalatokkal kell rendelkeznie; és c) követelhet szakmai tapasztalatot, ha az szükséges a beszerzés követelményeinek teljesítéséhez. 3. Az ajánlatkérő az értékelést azon feltételek alapján végzi, amelyeket előzetesen meghatározott a hirdetményekben vagy az ajánlattételi dokumentációban. 4. Az ajánlatkérőnek ki kell zárnia az ajánlattevőt az olyan okokból, mint az ajánlattevő ellen indított csődeljárás, hamis adatok szolgáltatása, jelentős hiányosságok korábbi szerződés vagy szerződések szerinti lényeges követelmény vagy kötelezettség teljesítésében, súlyos bűncselekményt megállapító bírósági ítéletek vagy súlyos szabálysértést megállapító egyéb ítéletek, szakmai kötelezettségszegés vagy adófizetési kötelezettség nemteljesítése. 47. cikk Az ajánlattevők minősítése Meghívásos eljárás 1. Amennyiben az ajánlatkérő meghívásos eljárást kíván lefolytatni, köteles: a) a szándékolt beszerzésekről szóló hirdetménybe belefoglalni legalább az e megállapodás 1. MELLÉKLETE IV. függelékének 1), 2), 6), 7), 10) és 11) pontjaiban meghatározott információt, és felhívni az ajánlattevőket részvételi jelentkezés benyújtására; és b) az ajánlattételi időtartam kezdetéig biztosítani legalább az e megállapodás 1. MELLÉKLETE IV. függelékének 3), 4), 5), 8), és 9) pontjaiban meghatározott információkat a minősített ajánlattevők számára, akiket e megállapodás 1. MELLÉKLETE VI. függelékének (2) bekezdése b) pontja szerint értesít. 2. Az ajánlatkérő minősített ajánlattevőknek ismer el bármilyen olyan hazai ajánlattevőt vagy a másik Fél bármilyen olyan ajánlattevőjét, aki teljesíti egy adott beszerzésben történő részvétel feltételeit, hacsak az ajánlatkérő a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben nem korlátozza azoknak az ajánlattevőknek a létszámát, akiknek engedélyezik ajánlat benyújtását és nem állapítja meg a korlátozott létszámú ajánlattevők kiválasztásának szempontjait. 3. Amennyiben az ajánlattételi dokumentáció nyilvánosan nem hozzáférhető az (1) bekezdésben említett hirdetmény közzétételének időpontjától, az ajánlatkérő ezeket a dokumentumok valamennyi, a (2) bekezdéssel összhangban kiválasztott minősített ajánlattevőnek egyszerre bocsátja rendelkezésére. A 2. almelléklet szerinti intézmények: 4. Az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő az ajánlattevőket tartalmazó többszöri felhasználásra szánt jegyzéket vezethet, feltéve, hogy évente közzétételre kerül egy felhívás, amely alapján az érdekelt ajánlattevők kérelmezhetik a jegyzékbe való felvételüket, illetve, ha a felhívás közzététele elektronikus úton történik, a felhívásnak folyamatosan elérhetőnek kell lennie az e megállapodás 1. MELLÉKLETE III. függelékében meghatározott megfelelő médiumban. Az ilyen hirdetménynek tartalmaznia kell az e megállapodás 1. MELLÉKLETE V. függelékében meghatározott információt. 5. Nem érintve a (4) bekezdést, mely szerint a többszöri felhasználásra szánt jegyzék legfeljebb három évig érvényes, az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő az abban a bekezdésben említett hirdetményt csak egy alkalommal, a jegyzék érvényességi időtartamának kezdetén teheti közzé, feltéve, hogy a hirdetményben meghatározták az érvényesség időtartamát, és hogy további hirdetmények nem kerülnek közzétételre. 6. Az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő lehetővé teszi az ajánlattevőknek a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételük bármikori kérelmezését, és ésszerűen rövid időn belül feltünteti a jegyzékben a minősített ajánlattevőket. Az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként azt a hirdetményt, amely alapján az érdekelt ajánlattevők kérelmezhetik a jegyzékbe való felvételüket, feltéve, hogy: a) a hirdetményt a (4) bekezdéssel összhangban tették közzé és tartalmazza az e megállapodás 1. MELLÉKLETE V. függelékében előírt információt, valamint a lehető legtöbb rendelkezésre álló információt az e megállapodás 1. MELLÉKLETE IV. függelékében előírt információból, és egy arról szóló nyilatkozatot, hogy a hirdetmény a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménynek minősül; b) az ajánlatkérő haladéktalanul rendelkezésére bocsátja az adott beszerzésben való részvételi szándékukat kifejező ajánlattevők számára azokat az információkat, amelyek alapján az ajánlattevők dönthetnek arról, hogy részt kívánnak-e venni a beszerzésben,, ideértve az e megállapodás 1. MELLÉKLETE IV. függelékében előírt összes információt, amennyiben ez az információ rendelkezésre áll. 8. Az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő lehetővé teheti egy ajánlattevőnek, aki a (6) bekezdéssel összhangban kérte a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételét, hogy részt vehessen egy adott beszerzésben, amennyiben az ajánlatkérő számára elegendő idő áll rendelkezésre annak megvizsgálására, hogy az ajánlattevő teljesíti-e a részvétel feltételeit. 9. Az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő haladéktalanul tájékoztatja a részvételi jelentkezést vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmet benyújtó ajánlattevőt az ajánlatkérő által a jelentkezéssel vagy a kérelemmel kapcsolatban meghozott döntésről. 10. Abban az esetben, amikor az e megállapodás 1. MELLÉKLETE I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő elutasítja az ajánlattevő minősítési kérelmét vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmét, visszavonja az ajánlattevő minősítését, vagy leveszi az ajánlattevőt a többszöri felhasználásra szánt jegyzékből, az ajánlatkérő erről haladéktalanul értesíti az ajánlattevőt, és az ajánlattevő kérésére haladéktalanul írásos indoklást küld döntéséről. 48. cikk Műszaki leírások 1. Az ajánlatkérő nem készíthet, nem fogadhat el vagy nem alkalmazhat műszaki leírásokat, vagy nem írhat elő megfelelőségértékelési eljárásokat azzal a szándékkal vagy eredménnyel, hogy szükségtelen akadályt állítsanak a nemzetközi kereskedelem útjába. 2. A beszerzendő árukra és szolgáltatásokra vonatkozó műszaki leírások rögzítésekor az ajánlatkérő adott esetben: a) a tervezési és leíró jellemzők helyett inkább a teljesítmény- és funkcionális követelmények tekintetében határozza meg a műszaki leírásokat; és b) a műszaki leírásokat nemzetközi vagy európai szabványokra alapozza, amennyiben ezek léteznek; más esetben pedig nemzeti műszaki előírásokra, elismert nemzeti szabványokra vagy építési szabályzatokra. 3. Amennyiben a műszaki leírás tervezési vagy leíró jellemzőket tartalmaz, az ajánlatkérő adott esetben a „vagy ezzel egyenértékű” szavaknak az ajánlattételi dokumentációban való szerepeltetésével köteles jelezni, hogy figyelembe veszi azokat az árubeszerzésre vagy szolgáltatás megrendelésére irányuló ajánlatokat, amelyek bizonyíthatóan teljesítik a beszerzés követelményeit. 4. Az ajánlatkérő nem írhat elő olyan műszaki leírásokat, amelyek bizonyos védjegyet vagy kereskedelmi nevet, szabadalmat, szerzői jogot, formatervet, típust, konkrét származást, gyártót vagy szállítót követelnek meg vagy ezekre hivatkoznak, kivéve ha a beszerzési követelményeknek nincs más kellően pontos és érthető leírási módja, és feltéve, hogy ezekben az esetekben az ajánlatkérő az ajánlattételi dokumentációban a „vagy ezzel egyenértékű” szavakat szerepelteti. 5. Az ajánlatkérő nem kér vagy fogad el egy adott beszerzésre vonatkozó műszaki leírások előkészítése vagy elfogadása során felhasználható tanácsot olyan személytől, aki üzletileg érdekelt lehet a beszerzésben, oly módon, hogy a verseny akadályozását okozhatja. 6. A Felek, ideértve azok ajánlatkérőit, e cikkel összhangban elkészíthetnek, elfogadhatnak vagy alkalmazhatnak olyan műszaki leírásokat, amelyek a természeti erőforrások megőrzésének vagy a környezetvédelem előmozdítására irányulnak. 49. cikk Ajánlattételi dokumentáció 1. Az ajánlatkérőnek az ajánlattevők rendelkezésére kell bocsátania az ajánlattételi dokumentációt, amely tartalmazza az összes olyan információt, ami szükséges az ajánlattevők számára az ajánlatok elkészítéséhez és benyújtásához. Kivéve, ha a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben már megadták, az ilyen dokumentációnak tartalmaznia kell az e megállapodás 1. MELLÉKLETE VIII. függelékében meghatározottak teljeskörű ismertetését. 2. Az ajánlatkérőnek kérelemre haladéktalanul biztosítania kell a beszerzésben résztvevő bármely ajánlattevő számára az ajánlattételi dokumentációt és válaszolnia kell a beszerzésben résztvevő ajánlattevő beszerzéssel kapcsolatos ésszerű információkérésére, feltéve, hogy a megadott információ nem juttatja a szállítót a versenytársaival szemben előnyösebb helyzetbe a beszerzési eljárásban. 3. Amennyiben az ajánlatkérő a szerződés odaítélését megelőzően megváltoztatja a szándékolt beszerzésekről szóló hirdetményben vagy a résztvevő ajánlattevők rendelkezésére bocsátott ajánlattételi dokumentációban meghatározott szempontokat vagy követelményeket, vagy módosítja a hirdetményt vagy az ajánlattételi dokumentációt, az ajánlatkérő köteles írásban megküldeni az összes ilyen módosítást vagy a módosított vagy újból közzétett hirdetményt vagy az ajánlattételi dokumentációt: a) Az információ megváltozásának időpontjában a beszerzésben résztvevő összes ajánlattevőnek, amennyiben ismertek, minden más esetben pedig az eredeti információ közlésével megegyező módon; és b) megfelelő időben, biztosítva az ajánlattevők számára, hogy adott esetben módosíthassák és ismét benyújthassák ajánlataikat. 50. cikk Határidők Az ajánlatkérőnek saját ésszerű szükségleteivel összhangban elegendő időt kell biztosítania az ajánlattevők számára, hogy elkészíthessék és benyújthassák részvételi jelentkezéseiket és ajánlataikat, az olyan tényezők figyelembe vétele mellett, mint a beszerzés természete és összetettsége, alvállalkozók bevonásának várható mértéke, és az ajánlatok külföldről, illetve belföldről történő eljuttatásához általában szükséges idő az olyan esetekben, amikor nem kerül sor elektronikus eszközök használatára. Ezek a határidők, beleértve a határidők meghosszabbítását is, valamennyi érdekelt vagy résztvevő ajánlattevő esetében azonosak. Az alkalmazandó határidőket e megállapodás 1. MELLÉKLETE VI. függeléke határozza meg. 51. cikk Tárgyalások 1. Valamelyik Fél a következő esetekben írhatja elő az ajánlatkérői számára, hogy tárgyalásokat folytassanak: a) olyan beszerzések esetében, amelyeknél a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben ezt a szándékot jelezték; vagy b) amikor az értékelés során egyetlen pályázat sem tekinthető egyértelműen a legelőnyösebbnek a felhívásban vagy az ajánlattételi dokumentációban megadott értékelési szempontok alapján. 2. Az ajánlatkérő: a) biztosítja, hogy a tárgyalásban résztvevő ajánlattevők elutasítására a hirdetményben vagy az ajánlattételi dokumentációban megadott értékelési kritériumok alapján kerüljön sor; és b) a tárgyalások lezárásakor minden versenyben maradó ajánlattevőnek biztosít egy közös határidőt új vagy módosított ajánlat benyújtására. 52. cikk Tárgyalásos eljárás Egy ajánlatkérő lefolytathat tárgyalásos eljárást, és kizárólag a következő feltételek teljesülése mellett úgy dönthet, hogy nem alkalmazza a 45-47. cikkeket, a 49-51. cikkeket, az 53. és az 54. cikket: a) ahol i. nem nyújtottak be ajánlatot, vagy egyik ajánlattevő sem nyújtott be részvételi jelentkezést; ii. a benyújtott ajánlatok egyike sem felel meg az ajánlattételi dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek; iii. egyik ajánlattevő sem felelt meg a részvétel feltételeinek; vagy iv. a benyújtott ajánlatok összejátszáson alapultak, feltéve, hogy az ajánlattételi dokumentáció követelményeit nem változtatták meg lényegesen; b) ahol az árukat vagy szolgáltatásokat csak egy bizonyos ajánlattevő szállíthatja vagy nyújthatja, és nem létezik reális alternatíva vagy nem léteznek helyettesítő áruk vagy szolgáltatások, mert a megrendelés egy műalkotásra szól; vagy szabadalmak, szerzői jogok vagy más kizárólagos jogok védelme miatt; vagy a verseny műszaki okokra visszavezethető hiánya miatt; c) az árut szállító vagy a szolgáltatást nyújtó eredeti nyertes ajánlattevő általi olyan kiegészítő szállítások esetén, amelyek nem képezték az eredeti beszerzés részét, ahol az ilyen pótlólagos áruk vagy szolgáltatások szállítójának megváltoztatása: i. nem történhet meg gazdasági vagy olyan műszaki okokból, mint a meglévő berendezésekkel, szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy az eredeti beszerzés folyamán beszerzett felszerelésekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság követelményei; és ii. jelentős kényelmetlenséget vagy jelentős mértékű párhuzamos költségeket okozna az ajánlatkérő számára; d) amennyiben feltétlenül szükséges, ha az ajánlatkérő által előre nem látható események által előidézett rendkívüli sürgősségi okokból az árukat vagy szolgáltatásokat nyílt vagy meghívásos eljárással nem lehet időben beszerezni; e) árupiacon vásárolt áruk esetében; f) ha egy ajánlatkérő olyan prototípusokat vagy első árut, illetve szolgáltatást vásárol, amelyet egy egyedi kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy eredeti fejlesztési szerződés keretében vagy céljából, az intézmény kérésére fejlesztettek ki; g) rendkívül előnyös feltételekkel lebonyolított vásárlások esetében, amely feltételek csak nagyon rövid ideig állnak fenn szokatlan értékesítések esetén, mint például a felszámolás, vagyonfelügyelő általi vagy csőd miatti értékesítések, tehát nem a rendszeres szállítóktól történő szokásos vásárlások esetében; és h) tervpályázat nyertesének odaítélt szerződések esetén, feltéve, hogy a versenyt az e fejezet rendelkezéseivel összhangban szervezték meg, és a pályázatokat független bírálóbizottság bírálja el a tervpályázati szerződések nyertesének történő odaítélés céljából. 53. cikk Elektronikus árlejtés Amennyiben az ajánlatkérő elektronikus árlejtés útján szándékozik az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést lefolytatni, az ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtés megkezdése előtt minden egyes résztvevő rendelkezésére kell bocsátania a következőket: a) az automatikus értékelési módszert, beleértve a matematikai formulát, mely az ajánlattételi dokumentációban meghatározott bírálati szempontokra épül és az árlejtés során az ajánlatok automatikus rangsorolására vagy újbóli rangsorolására használják fel; b) az ajánlat elemeinek bármilyen első értékelésének eredményei, amennyiben a szerződést a legelőnyösebb ajánlat alapján ítélik oda, és c) az árlejtés lefolytatatásához kapcsolódó bármilyen más vonatkozó információ. 54. cikk Az ajánlatok kezelése és a szerződések odaítélése 1. Az ajánlatkérő valamennyi ajánlatot olyan eljárások keretében fogadja, bontja fel és kezeli, amelyek biztosítják a beszerzési eljárás tisztességességét és pártatlanságát, valamint az ajánlatok bizalmasságát. 2. Az ajánlatkérő nem büntetheti azokat az ajánlattevőket, akiknek ajánlatai a benyújtási határidő után érkeznek be, amennyiben a késedelem kizárólag az ajánlatkérő mulasztásából ered. 3. Ha az ajánlatkérő az ajánlatok felbontása és a szerződés odaítélése között valamely ajánlattevőnek lehetőséget nyújt nem szándékolt formai hibák javítására, az ajánlatkérőnek ugyanezt a lehetőséget kell biztosítania az összes ajánlattevőnek. 4. Ahhoz, hogy az odaítélésről dönthessenek, az ajánlatot írásban kell benyújtani, és a felbontás időpontjában meg kell felelnie a hirdetményekben és az ajánlattételi dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek, és a részvételi feltételeknek eleget tevő ajánlattevőtől kell származniuk. 5. Hacsak az ajánlatkérő meg nem állapítja, hogy a szerződés odaítélése nem szolgálja a közérdeket, az ajánlatkérő a szerződést annak az ajánlattevőnek ítéli oda, amelyről megállapította, hogy alkalmas a szerződés feltételeinek teljesítésére, és annak az ajánlattevőnek, amely kizárólag a hirdetményekben és az ajánlattételi dokumentációban meghatározott bírálati szempontok alapján a legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be, illetve, ahol az ár volt az egyetlen szempont, a legalacsonyabb árat tartalmazó ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek. 6. Ha az ajánlatkérőhöz a többi benyújtott ajánlathoz képest kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlat érkezik, kérheti az ajánlattevőtől annak bizonyítását, hogy az megfelel a részvétel feltételeinek és alkalmas a szerződés feltételeinek teljesítésére. 7. Az ajánlatkérő nem élhet opciókkal, nem állhat el a beszerzéstől vagy nem módosíthat odaítélt szerződéseket olyan módon, amely az e megállapodás szerinti kötelezettségek megkerülését szolgálja. 55. cikk A közbeszerzési információk átláthatósága 1. Az ajánlatkérő haladéktalanul tájékoztatja a résztvevő ajánlattevőket a szerződés odaítéléséről szóló döntéséről, és ezt a tájékoztatást kérésre írásban is megadja. Az 56. cikk (2) és (3) bekezdésére figyelemmel az ajánlatkérő kérésre indokolást küld az elutasított ajánlattevőnek, amelyben ismerteti az ajánlat elutasításának okait és a nyertes ajánlattevő ajánlatának relatív előnyeit. 2. Az e fejezet hatálya alá tartozó minden egyes szerződés odaítélése után legkésőbb 72 nappal az ajánlatkérő a III. függelékben felsorolt megfelelő nyomtatott vagy elektronikus médiumban hirdetményt köteles közzétenni. A hirdetménynek tartalmaznia kell legalább az e megállapodás 1. MELLÉKLETE VII. függelékében meghatározott információt. 56. cikk Információk továbbadása 1. Valamely másik Fél kérésére a Fél haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az annak megállapításához szükséges összes információt, hogy a beszerzést tisztességesen, pártatlanul és e fejezettel összhangban folytatták-e le, ideértve a nyertes ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről szóló információkat is. Azokban az esetekben, ahol az ilyen információ nyilvánosságra hozatala sértené a jövőbeni ajánlatok közötti versenyt, az a Fél, akihez az információ beérkezik, nem adja azt tovább egyik ajánlattevőnek sem. Az információ csak az információt nyújtó Féllel folytatott konzultációt követően és annak beleegyezésével hozható nyilvánosságra. 2. E fejezet bármely más rendelkezése ellenére a Felek, ideértve az ajánlatkérőiket, nem bocsátanak az ajánlattevők rendelkezésére olyan információkat, amelyek sérthetik az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt. 3. E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az kötelezné a Feleket, ideértve azok ajánlatkérőit, hatóságait és felülvizsgálati testületeit bizalmas információk nyilvánosságra hozatalára, amennyiben ez akadályozná a jogalkalmazást; sértené az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt; sértené egyes személyek jogos üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdon védelmét; vagy más módon ellentétes lenne a közérdekkel. 57. cikk Hazai jogorvoslati eljárások 1. Mindegyik Félnek biztosítania kell a gyors, hatékony, átlátható és megkülönböztetéstől mentes igazgatási vagy bírósági felülvizsgálati eljárásokat, amelyeken keresztül az ajánlattevő: a) az e fejezetben foglaltak megsértésével kapcsolatban; vagy b) ha az ajánlattevőnek nem áll jogában a Fél hazai törvényei alapján, hogy közvetlenül kifogást emeljen az e fejezetben foglaltak megsértésével kapcsolatban, az egyik Fél által az e fejezet végrehajtására hozott intézkedéseknek való megfelelés elmulasztásával kapcsolatban, kifogást emelhet olyan, az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel összefüggésben, amelyben az ajánlattevő érdekelt, vagy érdekelt volt. Az eljárási szabályokat valamennyi kifogásra vonatkozóan írásba kell foglalni és általánosan hozzáférhetővé kell tenni. 2. Abban az esetben, amikor egy ajánlattevő olyan, az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel összefüggésben, amelyben érdekelt, vagy érdekelt volt, tesz panaszt az (1) bekezdésben meghatározott jogsértéssel vagy mulasztással kapcsolatban, az érintett Félnek ösztönöznie kell az ajánlatkérőjét és az ajánlattevőt, hogy konzultáció keretében keressenek megoldást a panaszra. Az ajánlatkérőnek az ilyen panaszokat pártatlanul és időben kell megvizsgálnia olyan módon, hogy az ne érintse az ajánlattevő részvételét a jelenleg zajló vagy a jövőbeni beszerzésekben, vagy az ahhoz való jogát, hogy jogorvoslattal éljen igazgatási vagy bírósági felülvizsgálati eljárás keretében. 3. Minden ajánlattevőnek elegendő időt biztosítanak a kifogás elkészítésére és benyújtására, amely semmiképp sem lehet 10 napnál rövidebb attól a naptól számítva, amelyen a kifogás alapja ismertté vált, vagy ésszerűen ismertté kellett válnia az ajánlattevő előtt. 4. Mindegyik Fél meghatároz vagy kijelöl legalább egy pártatlan közigazgatási vagy bírói hatóságot, amely független az ajánlatkérőitől, hogy átvegye és felülvizsgálja az ajánlattevőnek az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés összefüggésében felmerült kifogásait. 5. Abban az esetben, ha először a (4) bekezdésben említett hatóságtól különböző testület vizsgálja felül a kifogást, a Félnek biztosítania kell, hogy az ajánlattevő fellebbezéssel fordulhasson az eredeti határozat ellen egy pártatlan igazgatási vagy bírói hatósághoz, mely független attól az ajánlatkérőtől, amelynek beszerzése a kifogás tárgyát képezi. A felülvizsgálati testület – amely nem bíróság – vagy bírósági felülvizsgálat alatt áll, vagy olyan eljárási garanciákkal rendelkezik, melyek biztosítják a következőket: a) az ajánlatkérő írásban válaszol a kifogásra, és a felülvizsgálati testület rendelkezésére bocsátja az összes vonatkozó dokumentumot; b) az eljárás résztvevőit (a továbbiakban: a résztvevők) megilleti az a jog, hogy a felülvizsgálati testület kifogással kapcsolatos határozathozatala előtt meghallgassák őket; c) a résztvevőket megilleti a jog, hogy képviseltethessék magukat és segítséget vehessenek igénybe; d) a résztvevőknek biztosítani kell, hogy részt vehessenek az egész eljárásban; e) a résztvevőknek jogában áll kérni, hogy az eljárások nyilvánosak legyenek és tanúkat idézhessenek be; és f) az ajánlattevők kifogásaival kapcsolatos határozatokat vagy ajánlásokat időben, írásba foglalva és minden egyes határozatot vagy ajánlást megindokolva kell biztosítani. 6. Mindegyik Félnek a következőket biztosító eljárásokat kell elfogadnia vagy fenntartania: a) azonnali átmeneti intézkedések, amelyek biztosítják az ajánlattevő számára a beszerzésben való részvétel lehetőségét. Az ilyen átmeneti intézkedések a beszerzési eljárás felfüggesztését eredményezhetik. Az eljárások lehetővé tehetik az érintett érdekek – a közérdeket is beleértve – szempontjából túlnyomóan hátrányos következmények figyelembe vételét annak eldöntésekor, hogy szükséges-e az említett intézkedések alkalmazása. Az intézkedés mellőzését írásban kell indokolni; és b) ha a felülvizsgálati testület megállapította az (1) bekezdésben meghatározott jogsértést vagy mulasztást, kiigazító intézkedést vagy kártalanítást határoz meg, amely kiterjedhet vagy az ajánlat elkészítésének költségeire, vagy a kifogással kapcsolatos költségekre, vagy mindkettőre. 58. cikk 1. A Felek évente felülvizsgálják az e fejezetben foglalt rendelkezések hatékony érvényesülését és a beszerzési piacok kölcsönös megnyitását. Az e megállapodás hatálybalépésétől számított legkésőbb egy éven belül a Felek tárgyalásokat kezdenek az e megállapodás 1. MELLÉKLETE 1. függelékének 1. almellékletében és 2. almellékletében meghatározott intézmények jegyzékének vagy jegyzékeinek kibővítéséről. 2. Irak a WTO-hoz történő csatlakozását előkészítő tárgyalások keretében elismeri a közbeszerzésekről szóló többoldalú megállapodáshoz (a továbbiakban: GPA) való csatlakozás melletti elkötelezettségét. 59. cikk Aszimmetrikus rendszer és átmeneti intézkedések Figyelembe véve a fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi igényeket, Irak a következő átmeneti intézkedésekkel élhet: a) Irak ideiglenes árpreferencia-programot alkalmazhat, mely áruk és szolgáltatások esetében 5 %-os, építési beruházás esetében 10 %-os árkülönbségből áll, és kizárólag iraki ajánlattevők szállításaira és szolgáltatásaira alkalmazandó. b) Az árpreferencia-programot az e partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépésének napjától számított 10 év után fokozatosan megszűnik. III. fejezet A szellemi tulajdon védelme 60. cikk 1. Az e cikk és az e megállapodás II. MELLÉKLETE rendelkezései szerint Iraknak az e megállapodás hatálybalépése napjától számított öt éven belül jogszabályokat kell elfogadnia a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok megfelelő és hatékony védelme[9] érdekében, a legszigorúbb nemzetközi szabványokkal összhangban – ideértve a WTO megállapodás 1C. mellékletében foglalt, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezményben (a továbbiakban: TRIPS-megállapodás) meghatározott szabályokat –, és az ilyen jogok védelmének hatékony eszközeit. 2. Irak a megállapodás hatálybalépését követő három éven belül csatlakozik az e megállapodás 2. MELLÉKLETE (2) bekezdésében említett, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló többoldalú egyezményekhez, amelyeknek a tagállamok részesei, vagy amelyeket a tagállamok az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaznak. 3. Irak a megállapodás hatálybalépését követő harmadik év végére csatlakozik az e megállapodás 2. MELLÉKLETE (3) bekezdésében említett, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló többoldalú egyezményekhez, amelyeknek egy vagy néhány tagállam részese, vagy amelyeket egy vagy néhány tagállam az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaz. 4. A Felek rendszeresen felülvizsgálják e cikk és az e megállapodás 2. MELLÉKLETE rendelkezéseinek végrehajtását. Jogszabályai előkészítése során, vagy ha a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák merülnek fel, az egyik Fél kérésére sürgős konzultációt folytatnak a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében. Az e megállapodás hatálybalépésétől számított legkésőbb három éven belül a Felek tárgyalásokba kezdenek a szellemi tulajdonjogra vonatkozó részletesebb rendelkezésekről. 5. Minden Fél a másik Fél állampolgárát a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint amilyenben sajátjait, az olyan nemzetközi jogi okmányokban már meghatározott kivételektől függően, amelyeket e megállapodás 2. MELLÉKLETE tartalmaz vagy annak időről időre részét képezheti, az okmányoknak a Felek általi megerősítésük pillanatától kezdődően. 6. E megállapodás hatálybalépésétől kezdve Irak a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme tekintetében az uniós társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint amilyenben kétoldalú megállapodások alapján bármely harmadik országot. VI. szakasz Vitarendezés I. fejezet – Cél és hatály 61. cikk Cél E szakasz célja a Felek közötti bármilyen jogvita elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megoldást érjenek el. 62. cikk Hatály E szakasz rendelkezései alkalmazandók az e megállapodás II. címében foglalt rendelkezések értelmezéséből és alkalmazásából eredő bármilyen jogvita rendezésére, kivéve, ha e megállapodás kifejezetten másképp rendelkezik. II. fejezet Konzultációk 63. cikk Konzultációk 1. A Felek a 62. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő jogviták rendezésére törekszenek, azáltal, hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációkat kezdeményeznek. 2. Az egyik Fél a másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az együttműködési bizottságnak, megjelölve a vitatott intézkedéseket és a 62. cikkben említett azon rendelkezéseket, amelyeket alkalmazandónak tekint. 3. A konzultációkra a kérelem benyújtását követő 30 napon belül kerül sor, és a Felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt Fél területén kell lefolytatni. A konzultáció a kérelem benyújtásának időpontjától számított 30 napon belül tekintendő lezártnak, kivéve ha mindkét Fél megállapodik a konzultáció folytatásában. A konzultációk során közzétett valamennyi információ bizalmas természetű marad. 4. A sürgős ügyekben folytatott konzultációt, ideértve a romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó konzultációt, a kérelem benyújtásának időpontjától számított 15 napon belül kell megtartani, és a kérelem benyújtásának időpontjától számított 15 napon belül lezártnak tekintendő. 5. Amennyiben a konzultációkat nem tartják meg a (3) vagy (4) bekezdésben említett időkeretben, illetve ha a konzultációt lezárták, és nem értek el megállapodást egy kölcsönösen elfogadott megoldásról, a panasztevő Fél a 64. cikkel összhangban kérheti egy választott bírói testület létrehozását. III. fejezet Vitarendezési eljárások 64. cikk Választott bírósági eljárás kezdeményezése 1. Amennyiben a Feleknek a 63. cikkben előírt konzultáció igénybevételével nem sikerült rendezniük a jogvitát, a panasztevő Fél kérheti egy választott bírói testület felállítását. 2. A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt Félhez, valamint az együttműködési bizottsághoz. A panasztevő Fél kérelmében meghatározza a panasz tárgyát képező intézkedést, és ismerteti, hogy az intézkedés miért képezi a 62. cikkben említett rendelkezéseknek a panasz számára elégséges jogalapot nyújtó megsértését. 65. cikk A választott bírói testület létrehozása 1. A választott bírói testület három választott bíróból áll. 2. A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek az együttműködési bizottsághoz történő benyújtásának napjától számított 10 napon belül a Felek egyeztetést folytatnak a választott bírói testület összetételéről való megállapodás érdekében. 3. Abban az esetben, ha a (2) bekezdésben megszabott időn belül a Felek nem tudnak megállapodni a választott bírói testület összetételében, akkor a Felek bármelyike jogosult az együttműködési bizottság elnökét, vagy az általa meghatalmazott személyt felkérni, hogy a 78. cikk alapján létrehozott jegyzékből sorsolás útján válassza ki mindhárom tagot, egyet azon személyek közül, akiket a panasztevő Fél javasolt, egyet azon személyek közül, akiket az a bepanaszolt Fél javasolt, valamint egy tagot azon választott bírók közül, akiket a Felek választottak ki azzal a céllal, hogy ellássák az elnöki tisztséget. Amennyiben a Felek megállapodnak a választott bírói testület egy vagy több tagját illetően, a hiányzó tagokat ugyanezzel az eljárással választják ki a választott bírók hatályos listájáról. 4. Az együttműködési bizottság elnöke, vagy az általa meghatalmazott személy a (3) bekezdésében említett, valamely Fél által benyújtott kérelemtől számított 5 napon belül kiválasztja a választott bírókat a Felek egy-egy képviselőjének jelenlétében. 5. A választott bírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választott bírót kiválasztották. 6. Amennyiben a 78. cikkben meghatározott listák valamelyike nem kerül összeállításra a (3) bekezdés szerinti kérelem benyújtásáig, a három választott bírót az egyik vagy mindkét Fél által formálisan javasolt személyek közül sorshúzással választják ki. 66. cikk A testület időközi jelentése A választott bírói testület legkésőbb a létrehozását követő 90. nappal bezárólag időközi jelentést készít a Felek részére, amelyben tájékoztatást nyújt a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított 15 napon belül a Felek bármelyike írásban kérheti a választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül az időközi jelentés konkrétan meghatározott szempontjait. A testület végleges határozatának megállapításai alapos indokolást tartalmaznak az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvekre, és világos válaszokat adnak a két Fél által megfogalmazott kérdésekre és észrevételekre. 67. cikk A választott bírói testület határozata 1. A választott bírói testület határozatát a testület felállításának napjától számított 120 napon belül közli a Felekkel és az együttműködési bizottsággal. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a Feleket és az együttműködési bizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A határozatról szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 150. napnál később. 2. Sürgős – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos – ügyekben a választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 60 napon belül közölje határozatát. Ez semmilyen körülmények között sem tarthat tovább, mint a létrehozásától számított 75 nap. A választott bírói testület a létrehozásától számított 10 napon belül előzetes határozatot hozhat arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet. 68. cikk A választott bírói testület határozatának teljesítése A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy jóhiszeműen teljesítsék a választott bírói testület határozatában foglaltakat, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a határozatban foglaltak teljesítéséhez szükséges határidőről. 69. cikk A határozat teljesítéséhez szükséges ésszerű határidő 1. A választott bírói testület határozatának a Felekkel történő közlésétől számított legkésőbb 30 nappal a panasztevő Fél köteles a másik Felet és az együttműködési bizottságot tájékoztatni arról az időtartamról (a továbbiakban: ésszerű határidő), amelyre szüksége lesz a határozatban foglaltak teljesítéséhez, ha az azonnali teljesítés nem lehetséges. 2. Amennyiben a Felek nem egyeznek meg a választott bírói testület határozatának teljesítéséhez szükséges ésszerű határidőről, a panasztevő Fél az (1) bekezdés szerinti értesítésnek a bepanaszolt Fél általi kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri az eredeti választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. Az ilyen jellegű kérelmeket a másik Félhez és az együttműködési bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni. A választott bírói testület határozatát a kérelem benyújtásának napjától számított 20 napon belül közli a Felekkel és az együttműködési bizottsággal. 3. Amennyiben az eredeti vá