tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

mivel:

(1)A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében megállapított, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra, a kiegyensúlyozott növekedésre, a környezet minőségének magas fokú védelmére és javítására vonatkozó célkitűzések elérése érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatásra és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a jövőorientált és a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok előmozdítására vonatkozóan. A tagállamoknak közös érdekű ügyként kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítására, és az ez irányú fellépésüket össze kell hangolniuk a Tanács keretében, figyelembe véve a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlataikat.

(2)Az EUSZ 3. cikkében megállapítottak szerint az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés ellen, elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és a férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást, valamint a gyermekek jogainak védelmét. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkében megállapítottak szerint politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.

(3)Az EUMSZ-szel összhangban az Unió szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és hajt végre a gazdasági és foglalkoztatási politikákra vonatkozóan. Ezen eszközök részeként az e határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban meghatározott, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokkal együtt képezik az integrált iránymutatásokat. Ezek iránymutatásul szolgálnak a tagállamok és az Unió szakpolitikáinak végrehajtásához, tükrözve a tagállamok közötti kölcsönös függőséget. Az ennek eredményeként létrejövő, összehangolt európai és nemzeti szakpolitikákból és reformokból álló csomagnak megfelelő, összességében fenntartható gazdasági és foglalkoztatáspolitikai keveréket kell képeznie, amelynek pozitív tovagyűrűző hatásokat kell elérnie.

(4)Az iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a hatályos uniós jogszabályokkal és különböző uniós kezdeményezésekkel, beleértve a 2001. július 20-i tanácsi irányelvet, a 2014. március 10-i tanácsi ajánlást, a 2016. február 15-i tanácsi ajánlást, a 2016. december 19-i tanácsi ajánlást, a 2018. március 15-i tanácsi ajánlást, a 2018. május 22-i tanácsi ajánlást, a 2019. május 22-i tanácsi ajánlást, a 2019. november 8-i tanácsi ajánlást, a 2020. október 30-i tanácsi ajánlást, a 2020. november 24-i tanácsi ajánlást, a 2021. november 29-i tanácsi ajánlást, a 2021. március 4-i bizottsági ajánlást, a 2021. június 14-i tanácsi ajánlást, a 2021. február 26-i tanácsi állásfoglalást, a 2021. december 9-i bizottsági közleményt, a 2021. december 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatot[, az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot segítő mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, az egyéni tanulási számlákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot, a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot és a környezeti fenntarthatóságot célzó tanulásról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot].

(5)Az európai szemeszter e különböző eszközökből alakítja ki a gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikák átfogó keretét, amely biztosítja ezek integrált, többoldalú koordinációját és felügyeletét. A környezeti fenntarthatóság, a termelékenység, a méltányosság és a stabilitás céljainak szem előtt tartásával az európai szemeszter integrálja a szociális jogok európai pillérének és nyomonkövetési eszközének, a szociális eredménytáblának az elveit, és szoros együttműködést ír elő a szociális partnerekkel, a civil társadalommal és más érdekelt felekkel. A szemeszter támogatja a fenntartható fejlődési célok megvalósítását. Az Unió és a tagállamok gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikáinak kéz a kézben kell haladniuk Európa klímasemleges, környezeti szempontból fenntartható és digitális gazdaságra való méltányos átállásával, javítaniuk kell a versenyképességet, biztosítaniuk kell a megfelelő munkafeltételeket, ösztönözniük kell az innovációt, elő kell mozdítaniuk a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget, valamint kezelniük kell az egyenlőtlenségeket és a regionális különbségeket.

(6)Az éghajlatváltozás és a környezettel kapcsolatos kihívások, az energiafüggetlenség gyorsabb megvalósításának és Európa nyitott stratégiai autonómiája biztosításának igénye, a globalizáció, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, az egyre terjedő távmunkavégzés, a platformalapú gazdaság és a demográfiai változások átalakítják Európa gazdaságát és társadalmait. Az Uniónak és tagállamainak együtt kell működniük e strukturális fejlemények hatékony és proaktív kezelése és a meglévő rendszerek szükség szerinti kiigazítása érdekében, felismerve a tagállamok gazdaságainak, munkaerőpiacainak és kapcsolódó szakpolitikáinak szoros egymásrautaltságát. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten olyan összehangolt, ambiciózus és hatékony szakpolitikai fellépésre van szükség, amely megfelel az EUMSZ-nek és a gazdasági kormányzásra vonatkozó uniós rendelkezéseknek, valamint végrehajtja a szociális jogok európai pillérét. E szakpolitikai fellépésnek magában kell foglalnia a fenntartható beruházások fellendítését, és az újbóli elköteleződést az olyan, megfelelően ütemezett reformok iránt, amelyek javítják a gazdasági növekedést, a minőségi munkahelyek létrehozását, a termelékenységet, a megfelelő munkafeltételeket, a társadalmi és területi kohéziót, a felfelé irányuló konvergenciát, a rezilienciát és a felelősségteljes költségvetési gazdálkodást, a meglévő uniós finanszírozási programok, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a kohéziós politikai alapok (beleértve az Európai Szociális Alap Pluszt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot), valamint az Igazságos Átmenet Alap támogatásával. Ötvöznie kell a kínálati és keresleti oldali intézkedéseket, szem előtt tartva ugyanakkor azok környezeti, foglalkoztatási és társadalmi hatását.

(7)Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér a jól működő és méltányos munkaerőpiacok és jóléti rendszerek alapjaként húsz elvet és jogot határoz meg, melyeket három kategóriába sorol: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, méltányos munkafeltételek, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Ezen elvek és jogok stratégiai irányt szabnak az Uniónak, biztosítva, hogy a klímasemlegességre és a környezeti fenntarthatóságra való átállás, a digitális átállás és a demográfiai átalakulás társadalmi szempontból igazságos és méltányos legyen. A szociális jogok európai pillére és az azt kísérő szociális eredménytábla referenciakeretként szolgál a tagállamok foglalkoztatási és szociális teljesítményének nyomon követéséhez, a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzéséhez, valamint a mai modern gazdaságban a „szociális” és a „piaci” szempontok összeegyeztetéséhez, többek között a szociális gazdaság előmozdítása révén. A Bizottság 2021. március 4-én cselekvési tervet terjesztett elő a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozóan (a továbbiakban: a cselekvési terv), amely amellett, hogy 2030-ra ambiciózus, ugyanakkor reális kiemelt célokat és kiegészítő részcélokat tartalmaz a foglalkoztatás, a készségek és az oktatás területén, valamint a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatban, felülvizsgálja a szociális eredménytáblát.

(8)2021. május 8-án a portói szociális csúcstalálkozón az uniós állam-, illetve kormányfők elismerték, hogy a szociális jogok európai pillére a helyreállítás egyik alapvető tényezője, megjegyezve, hogy annak végrehajtása erősíteni fogja az Unió digitális, zöld és méltányos átállásra irányuló törekvéseit, valamint hozzá fog járulni a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megteremtéséhez és a demográfiai kihívások kezeléséhez. Hangsúlyozták, hogy a szociális dimenzió, a szociális párbeszéd és a szociális partnerek aktív bevonása a magas versenyképességű szociális piacgazdaság központi eleme. Úgy találták, hogy a cselekvési terv hasznos iránymutatást nyújt a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a foglalkoztatás, a készségek, az egészségügy és a szociális védelem területén. Üdvözölték a foglalkoztatásra (a 20–64 év közötti lakosság 78 %-a foglalkoztatottságának elérésére), a készségekre (évente az összes felnőtt 60 %-ának képzésben való részvételére) és a szegénység csökkentésére (legalább 15 millió fővel, köztük ötmillió gyermek) vonatkozó, 2030-ra kitűzött új kiemelt uniós célokat, valamint a felülvizsgált szociális eredménytáblát, amelynek célja a szociális jogok európai pillérét alkotó elvek végrehajtása terén elért eredmények nyomon követése az európai szemeszter keretében a szakpolitikai koordinációs keret részeként. A portói kötelezettségvállalás felszólította továbbá a tagállamokat, hogy határozzanak meg olyan ambiciózus nemzeti célokat, amelyek – kellően figyelembe véve az egyes országok kiindulási helyzetét – megfelelően hozzájárulnak a 2030-as európai célok eléréséhez.

A portói csúcstalálkozó alkalmával az uniós állam-, illetve kormányfők megjegyezték továbbá, hogy ahogy Európa fokozatosan talpra áll a Covid19-világjárványt követően, a munkahelyek védelme helyett a munkahelyteremtés és a munkahelyek minőségének javítása lesz az elsődleges feladat, és hangsúlyozták, hogy a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtása elengedhetetlen lesz ahhoz, hogy az inkluzív helyreállítás keretében mindenki számára több és jobb munkahely jöjjön létre. Hangsúlyozták az egység és a szolidaritás melletti elkötelezettségüket, amely azt is jelenti, hogy mindenki számára biztosítani kell az esélyegyenlőséget, és senkit sem szabad hátrahagyni.

Kijelentették, hogy az Európai Tanács 2019–2024-es időszakra szóló stratégiai menetrendjében foglaltaknak megfelelően eltökélt szándékuk, hogy a hatásköröket, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvét megfelelően tiszteletben tartva folytassák a szociális jogok európai pillére uniós és nemzeti szinten történő végrehajtásának elmélyítését. Végezetül hangsúlyozták annak fontosságát, hogy – a legmagasabb szinten is – szorosan nyomon kell követni a szociális jogok európai pillérének végrehajtása és a 2030-ra kitűzött uniós kiemelt célok megvalósítása terén elért eredményeket.

(9)Ukrajna orosz invázióját követően az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseiben elítélte Oroszország azon lépéseit, amelyek az európai és globális biztonság és stabilitás aláásására irányulnak, és szolidaritását fejezte ki az ukrán nép iránt, hangsúlyozva a nemzetközi jog és az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek megsértését. A jelenlegi helyzetben a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek beáramlásának léptéke fényében szükség van az átmeneti védelemről szóló irányelv aktiválásáról szóló, 2022. március 4-i tanácsi határozatban biztosított átmeneti védelemre. Az átmeneti védelem lehetővé teszi az ukrán menekültek számára, hogy Unió-szerte harmonizált jogokat élvezzenek, amelyek megfelelő szintű védelmet nyújtanak, ideértve a tartózkodási jogokat, a munkavállalási jogot, a munkaerőpiaci integrációt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést, a lakhatáshoz, valamint a szociális biztonsági rendszerekhez, az egészségügyi, szociális és egyéb ellátáshoz való hozzáférést, továbbá a megélhetéshez szükséges eszközök biztosítását. Az európai munkaerőpiacokon való megjelenésükkel az ukrán menekültek hozzájárulhatnak az EU gazdaságának megerősítéséhez, és egyúttal hazájukat és az otthon maradtakat is támogathatják. A megszerzett tapasztalatok és készségek hozzájárulhatnak majd Ukrajna jövőbeli újjáépítéséhez. A kísérő nélküli gyermekek és tizenévesek esetében az átmeneti védelem biztosítja a törvényes gyámsághoz való jogot, valamint a gyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést. A tagállamoknak be kell vonniuk a szociális partnereket azon szakpolitikai intézkedések kialakításába, végrehajtásába és értékelésébe, amelyek célja az Ukrajna orosz megszállása nyomán kialakult, foglalkoztatással és készségekkel kapcsolatos kihívások kezelése. A szociális partnerek kulcsszerepet játszanak a háború által a foglalkoztatás és a termelés fenntartására gyakorolt hatás enyhítésében.

(10)A munkaerőpiaci reformoknak – beleértve a nemzeti bérmegállapítási mechanizmusokat is – követniük kell a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos tagállami gyakorlatot, annak érdekében, hogy tisztes megélhetést és fenntartható növekedést lehetővé tevő méltányos béreket biztosítsanak. Lehetővé kell tenniük továbbá az olyan társadalmi-gazdasági tényezők átfogó mérlegelését, mint például a fenntarthatóságnak, a versenyképességnek, az innovációnak, a minőségi munkahelyek teremtésének, a munkafeltételeknek, a dolgozói szegénységnek, az oktatásnak és a készségeknek, a népegészségügynek és a befogadásnak, valamint a reáljövedelmeknek a javítása. Ebben az összefüggésben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós pénzeszközök támogatják a tagállamokat olyan reformok és beruházások végrehajtásában, amelyek összhangban vannak az uniós prioritásokkal, fenntarthatóbbá, reziliensebbé, valamint a zöld és digitális kettős átállásra felkészültebbé téve az európai gazdaságokat és társadalmakat. Az ukrajnai orosz invázió tovább súlyosbította a Covid19-válság nyomán már korábban is fennálló társadalmi-gazdasági kihívásokat. A tagállamoknak és az Uniónak továbbra is biztosítaniuk kell a társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági hatások enyhítését, valamint azt, hogy az átállás társadalmilag méltányos és igazságos legyen, figyelembe véve azt is, hogy a fokozott nyitott stratégiai autonómia és a felgyorsult zöld átállás hozzá fog járulni az energia és más stratégiai termékek/technológiák behozatalától – így különösen az orosz importtól – való függőség enyhítéséhez. Alapvető fontosságú a reziliencia megerősítése, valamint egy olyan befogadó és reziliens társadalom irányába történő elmozdulás, amelyben az emberek védelmet élveznek, és képesek a változást előre felmérni és kezelni, illetve amely lehetővé teszi a társadalomban és a gazdaságban való aktív részvételt. Az (EU) 2021/402 ajánlásban [és a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról szóló tanácsi ajánlásban] kiemelteknek megfelelően a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák koherens csomagjára van szükség, amely magában foglalja az ideiglenes munkaerő-felvételt és az átmenetet támogató ösztönzőket, a készségekkel kapcsolatos szakpolitikákat és a jobb foglalkoztatási szolgáltatásokat.

(11)A megkülönböztetés minden formája ellen fel kell lépni, biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget és támogatni kell a fiatalok foglalkoztatását. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenki számára, továbbá csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, a gyermekek és a roma háttérrel rendelkező emberek esetében is, különösen a munkaerőpiacok és a megfelelő és inkluzív szociális védelmi rendszerek hatékony működésének biztosításával, valamint az inkluzív és jövőorientált oktatást, illetve a képzést és a munkaerőpiaci részvételt gátló akadályok megszüntetésével, többek között a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba, valamint a digitális és a zöld készségekbe történő beruházások révén. A megfizethető tartós ápolás-gondozási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való időben történő és egyenlő hozzáférés, beleértve a betegségmegelőzést és az egészségfejlesztést is, különösen releváns a 2020-ban megjelent Covid19-világjárvány fényében, csakúgy mint az elöregedő társadalmak kontextusában. Jobban ki kell aknázni azt a potenciált, amelyet a fogyatékossággal élő személyek a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás tekintetében képviselnek. Ahogy az Unió munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek honosodnak meg, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új munkavégzési formák nyomán kialakuló munkaviszonyok fenntartsák és erősítsék az európai szociális modellt.

(12)Az integrált iránymutatásoknak kell képezniük azon országspecifikus ajánlások alapját, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet. A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk a REACT-EU forrásokat, amelyeket az (EU) 2020/2221 rendelet hozott létre. A rendelet 2023-ig megerősítette a 2014–2020-as kohéziós politikai forrásokat, valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD) és a jelenlegi ukrán válság miatt további fellépésekkel egészült ki: az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépésről (CARE) szóló rendelettel, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet ismételt – az Ukrajnát elhagyók uniós integrációjának felgyorsítása érdekében a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy új egységköltség megállapítása tekintetében történő – módosításával. Ezenfelül a 2021–2027-es programozási időszak vonatkozásában a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az (EU) 2021/1057 rendelettel létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt, az (EU) 2021/1058 rendelettel létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és az egyéb uniós alapokat, beleértve az (EU) 2021/1056 rendelettel létrehozott Igazságos Átmenet Alapot és az (EU) 2021/523 rendelettel létrehozott InvestEU-t a foglalkoztatás, a szociális beruházások, a társadalmi befogadás és az akadálymentesség ösztönzése, valamint a munkaerő tovább- és átképzési lehetőségei, a mindenki számára hozzáférhető egész életen át tartó tanulás és a magas szintű – többek között a digitális jártasság és készségek területén folytatott – oktatás és képzés előmozdítása céljából. A tagállamoknak emellett teljes mértékben ki kell használniuk az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló, az (EU) 2021/691 rendelettel létrehozott Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot azon munkavállalók támogatása érdekében, akiket például a Covid19-világjárvány okán, illetve a globális tendenciák összességének, vagy a technológiai és környezeti változásoknak betudható társadalmi-gazdasági átalakulásokból adódóan bekövetkezett jelentősebb szerkezetátalakítások miatt bocsátottak el. Bár az integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői szoros bevonásával kell történnie.

(13)A Foglalkoztatási Bizottságnak és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak – a Szerződés szerinti megbízatásaikkal összhangban – nyomon kell követniük, hogy a vonatkozó szakpolitikákat a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások fényében miként hajtják végre. E bizottságoknak és a Tanács azon egyéb előkészítő szerveinek, amelyek részt vesznek a gazdasági és szociális politikák koordinációjában, szorosan együtt kell működniük. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti szakpolitikai párbeszédet fenn kell tartani, különösen a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások tekintetében.

(14)A szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal konzultációra került sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács elfogadja a mellékletben meghatározottak szerinti, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat (a továbbiakban: az iránymutatások). Az iránymutatások az integrált iránymutatások részét képezik.