P6_TA(2006)0053

A hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályokat megállapító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0221 - C6-0190/2005 - 2005/0099(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0221) [1],

- tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0190/2005),

- tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

- tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0017/2006),

1. jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

2. felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

3. felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4. felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, abban az esetben, ha lényegesen kívánja módosítani a Bizottság javaslatát;

5. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |

1. módosítás

(1a) preambulumbekezdés (új)

| (1a) A célokat az állatjólét magas szintjének biztosítása figyelembe vételével kell megállapítani. Az elhullásra és a talppárna károsodására vonatkozó pontrendszer mutatja, hogy sikerült-e elérni az állatjólét megfelelő szintjét. Egyéb megfelelő mutatók kidolgozására jelenleg tudományos kutatás zajlik, amelynek eredményeit csatolni kell az irányelvhez. |

2. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) Fontos, hogy a csirkéket gondozó személyek tisztában legyenek a vonatkozó állatjóléti követelményekkel és megfelelő képzésben részesüljenek a feladataik ellátásához. | (9) Fontos, hogy a csirkéket gondozó személyek tisztában legyenek a vonatkozó állatjóléti követelményekkel és megfelelő képzésben részesüljenek a feladataik ellátásához. Képzés hiányában az illetékes hatóságok feladata annak ellenőrzése, hogy e személyek szakmai tapasztalata megfelelő-e. |

3. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) A hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló szabályok megállapításánál egyensúlyt kell kialakítani a különböző figyelembe veendő szempontok - az állatjólét és egészség, a gazdasági és szociális megfontolások, valamint a környezeti hatás - között. | (10) A hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló szabályok megállapításánál egyensúlyt kell kialakítani a különböző figyelembe veendő szempontok - az állatjólét és egészség, a gazdasági és szociális megfontolások, valamint a környezeti hatás - között. Az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően a gazdasági és társadalmi megfontolások nem élvezhetnek előnyt az állatok jólétével és egészségével szemben. |

4. módosítás

(12) preambulumbekezdés

(12) Már léteznek különféle önkéntes rendszerek különböző tagállamokban a csirkehús állatjóléti szabványoknak és más paramétereknek való megfelelése alapján történő címkézésére. | (12) Már léteznek különféle önkéntes rendszerek különböző tagállamokban a csirkehús állatjóléti szabványoknak és más paramétereknek való megfelelése alapján történő címkézésére. Ezek a rendszerek érdemesek arra, hogy a termelők szervezetei, a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság határozott támogatásában részesüljenek, mivel egy egyre növekvő fogyasztói igényt elégítenek ki. A nyújtott információ érthetősége lehetővé teszi, hogy a vásárlás során felelősségteljesen lehessen választani, ami mind az állattartók, mind a fogyasztók és az állatok érdekeit szolgálja. |

5. módosítás

(13) preambulumbekezdés

(13) Az ilyen önkéntes címkézési rendszerekben szerzett tapasztalatok fényében célszerű, hogy a Bizottság benyújtson egy olyan jelentést a csirkehúsra, húsipari termékekre és készítményekre vonatkozó, közösségi szintű, kötelező, harmonizált és specifikus címkézési rendszer bevezetésének lehetőségéről, amely az állatjóléti szabványoknak való megfelelésen, beleértve esetleges társadalmi-gazdasági vonatkozásokat, a Közösség gazdasági partnereire való hatáson, valamint egy ilyen címkézési rendszernek a Kereskedelmi Világszervezet szabályainak való megfelelésén alapszik. | (13) Az ilyen önkéntes címkézési rendszerekben szerzett tapasztalatok fényében célszerű, hogy ezen irányelv elfogadását követő legfeljebb 6 hónapos határidővel a Bizottság benyújtson egy olyan jelentést a csirkehúsra, húsipari termékekre és készítményekre vonatkozó, közösségi szintű, kötelező, harmonizált és specifikus címkézési rendszer bevezetésének lehetőségéről, amely az állatjóléti szabványoknak való megfelelésen, beleértve esetleges társadalmi-gazdasági vonatkozásokat, a Közösség gazdasági partnereire való hatáson, valamint egy ilyen címkézési rendszernek a Kereskedelmi Világszervezet szabályainak való megfelelésén alapszik. |

6. módosítás

(14) preambulumbekezdés

(14) Célszerű, hogy a Bizottság jelentést nyújtson be, amely további kutatást és gyakorlati tapasztalatokat figyelembe vevő, új tudományos adatokon alapszik, azért, hogy tovább javítsák a hústermelés céljából tartott csirkék jólétét, beleértve az ilyen csirkék szülői állományát is, különösen az ezen irányelv által nem érintett szempontok tekintetében. Ennek a jelentésnek külön meg kell vizsgálnia a genetikai paraméterek hatását az olyan azonosított hiányosságokra, amelyek a hústermelés céljából tartott csirkék nem kielégítő jólétét okozzák. | (14) Célszerű, hogy a Bizottság jelentést nyújtson be, amely további kutatást és gyakorlati tapasztalatokat figyelembe vevő, új tudományos adatokon alapszik, azért, hogy tovább javítsák a hústermelés céljából tartott csirkék jólétét, beleértve az ilyen csirkék szülői állományát is, különösen az ezen irányelv által nem érintett szempontok tekintetében. Ennek a jelentésnek külön meg kell vizsgálnia a genetikai paraméterek hatását az olyan azonosított hiányosságokra, amelyek a hústermelés céljából tartott csirkék nem kielégítő jólétét okozzák. A jelentésnek szintén figyelembe kell vennie a genetikai paraméterek negatív hatásainak megszüntetéséből adódó költségeket. |

7. módosítás

(14a) preambulumbekezdés (új)

| (14a) Helyénvaló lenne a hústermelés céljából tartott csirkék jólétének mérésére szolgáló új technológiák fejlődését nyomon követni és azok jelentőségét értékelni a figyelembe veendő paraméterek egyértelmű meghatározása és az intézkedések költségeinek minimalizálása érdekében. |

8. módosítás

(15) preambulumbekezdés

(15) A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértésekor alkalmazandó szankciókról, és biztosítaniuk kell, hogy azokat végrehajtják. A szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak, és visszatartó erejűeknek kell lenniük. | (15) A tagállamoknak harmonizált szabályokat kell megállapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértésekor alkalmazandó szankciókról, és biztosítaniuk kell, hogy azokat végrehajtják. A szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak, fokozatosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezzel párhuzamosan ellenőrizni kell, és szükség esetén meg kell tiltani az olyan harmadik országokból származó baromfi importját, ahol nem tartják be a hústermelés céljából tartott csirkék jólétére vonatkozó közösségi szabályokat. |

9. módosítás

(15a) preambulumbekezdés (új)

| (15a) Helyénvaló, ha a Bizottság határozottan kiáll az állatok jólétének fontossága mellett a Kereskedelmi Világszervezetben folytatott tárgyalások során az egész világra kiterjedő konszenzus elérése érdekében. Az állatok jólétének magas szintje elengedhetetlen a fenntartható mezőgazdasághoz, illetve az állatjólét tiszteletben tartásának önálló kritériumként kell szerepelnie a nem kereskedelmi szempontokról (non-trade concerns - NTC) folytatott tárgyalások során. |

10. módosítás

(15b) preambulumbekezdés (új)

| (15b) A Bizottságnak olyan szabály megalkotására kell törekednie, amelynek értelmében azoknak az exportőröknek, akik az európai piacra hoznak be csirkehúst ugyanazoknak az állatjóléti feltételeknek kell eleget tenniük, mint az uniós csirketenyésztőknek. |

11. módosítás

3. cikk, (1) bekezdés

1. A tagállamok biztosítják, hogy a tulajdonos vagy tartó betartja az I. mellékletben előírt követelményeket. | 1. A tagállamok biztosítják, hogy a tulajdonos vagy tartó betartja az I. mellékletben előírt követelményeket. Mind az alacsony, mind a magas sűrűségű létesítményekre vonatkozó követelmények értékelése során figyelembe veszik egyrészről a különböző termelési fázisokat, másrészről a különböző hőmérsékleti feltételeket és az alkalmazott csirketartási eljárásokat |

12. módosítás

3. cikk, (2) bekezdés

A tagállamok biztosítják, hogy a csirkék négyzetméterenkénti állománysűrűsége a használható területen ("állománysűrűség") létesítményenként vagy külön létesítmény egységenként nem haladja meg a 30 kilogramm élősúlyt. | A tagállamok biztosítják, hogy a csirkék négyzetméterenkénti állománysűrűsége a használható területen ("állománysűrűség") létesítményenként vagy külön létesítményegységenként nem haladja meg a 30 kilogramm élősúlyt. A maximális állománysűrűséget a három legutolsó állomány átlaga adja. Sürgős esetben kétnapos eltérés megengedhető. Mindenesetre az állománysűrűség egyik állományban sem haladhatja meg a 32 kilogramm élősúlyt. |

13. módosítás

3. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

(3) A (2) bekezdéstől való eltéréssel a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a csirkéket 38 kilogramm élősúlyt nem meghaladó állománysűrűséggel tartsák a létesítményeken vagy az egyes létesítmény egységeken, feltéve, hogy a tulajdonos vagy tartó betartja a II. melléklet követelményeit, az I. mellékletben előírt követelményeken felül. | (3) A 2. bekezdéstől való eltéréssel a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a csirkéket 38 kilogramm élősúlyt nem meghaladó állománysűrűséggel tartsák a létesítményeken vagy az egyes létesítményegységeken, feltéve, hogy a tulajdonos vagy tartó betartja a II. melléklet követelményeit, az I. mellékletben előírt követelményeken felül. A maximális állománysűrűséget a három legutolsó állomány átlaga adja. Sürgős esetben két napos eltérés megengedhető. Mindenesetre az állománysűrűség egyik állományban sem haladhatja meg a 40 kilogramm élősúlyt. |

| 2013. január 1-jétől az állománysűrűség élősúlyban nem haladhatja meg a 34 kilogramm élősúlyt. A maximális állománysűrűséget a három legutolsó állomány átlaga adja. Sürgős esetben kétnapos eltérés megengedhető. Mindenesetre az állománysűrűség egyik állományban sem haladhatja meg a 36 kilogramm élősúlyt. |

14. módosítás

3. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés, bevezető rész

Ilyen eltérés esetében a tagállamnak biztosítania kell, hogy: | Az ellenőrzést ki kell terjeszteni az irányelv hatálya alá tartozó összes létesítményre. A csirkék jólétét az alacsonyabb állománysűrűséget alkalmazó létesítményekben is ellenőrizni kell, mivel az állománysűrűség önmagában nem garantálja az állatok jólétét, ahhoz más tényezők is hozzájárulnak. Ezért a tagállamnak biztosítania kell, hogy: |

15. módosítás

3. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés, ba) pont (új)

| ba)és a hivatalos vizsgálatok költségeit maga az illetékes hatóság állja. |

16. módosítás

4. cikk, (3) bekezdés

(3) A tagállamoknak biztosítaniuk kell a tanfolyamok ellenőrzésére és jóváhagyására egy rendszer létrehozását. A csirkék tulajdonosának vagy tartójának a tagállam illetékes hatósága által elismert bizonyítvánnyal kell rendelkeznie, amely tanúsítja, hogy elvégzett egy ilyen tanfolyamot, vagy az ilyen képzéssel egyenértékű gyakorlatot szerzett. | (3) A tagállamoknak biztosítaniuk kell a tanfolyamok ellenőrzésére és jóváhagyására egy rendszer létrehozását. A csirkék tulajdonosának vagy tartójának a tagállam illetékes hatósága által elismert bizonyítvánnyal kell rendelkeznie, amely tanúsítja, hogy a bizonyítvány birtokosa megfelelő képzettséggel rendelkezik az V. mellékletben részletezett szakmai területeken. |

17. módosítás

5. cikk, (1) albekezdés

Nem később mint két évvel ezen irányelv elfogadása után a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a csirkehúsra, húsipari termékekre és készítményekre vonatkozó, közösségi szintű, kötelező, harmonizált és specifikus címkézési rendszer bevezetésének lehetőségéről, amely az állatjóléti szabványoknak való megfelelésen alapszik. | Nem később mint hat hónappal ezen irányelv elfogadása után, a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a csirkehúsra, húsipari termékekre és készítményekre vonatkozó, közösségi szintű, kötelező, harmonizált és specifikus címkézési rendszer bevezetésének lehetőségéről, amely az állatjóléti szabványoknak való megfelelésen alapszik, és amely a gyártási szabványokra és a termék eredetére vonatkozó egyértelmű tájékoztatásra is kiterjed. A címkén külön fel kell tüntetni létesítmény állománysűrűségi adatait. Továbbá az állat életkorát, illetve egyéb adatokat is, amelyeket a fogyasztók kívánatosnak tartanak figyelembe venni. |

42. módosítás

5a. cikk (új)

| 5a. cikk Az önszabályozó magatartás ösztönzése A Bizottság tevékenységeket kezdeményez, hogy ösztönözze az uniós csirkehúsimportőröket, hogy beszállítóiktól ugyanolyan szintű állatjóléti körülményeket követeljenek meg. |

18. módosítás

6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

Nem később mint öt évvel ezen irányelv elfogadása után, a tagállamok összesítést nyújtanak be a Bizottságnak az adatokról, amelyeket a IV. melléklet 1. és 2. pontjának rendelkezései alapján gyűjtöttek be. | (1) Nem később mint két évvel ezen irányelv elfogadása után, a tagállamok összesítést nyújtanak be a Bizottságnak az adatokról, amelyeket a IV. melléklet 1. és 2. pontjának rendelkezései alapján gyűjtöttek be. |

19. módosítás és 50

6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

A Bizottság ezen adatokra és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság tudományos véleményére alapuló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a genetikai paraméterek hatásáról az olyan azonosított hiányosságokra, amelyek a csirkék nem kielégítő jólétét okozzák. Ezt a jelentést, amennyiben szükséges, megfelelő jogszabályi javaslatok kísérik. | A Bizottság ezen irányelv elfogadásának időpontjától számított négy éven belül az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság tudományos véleményére alapuló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a genetikai paramétereknek az olyan azonosított hiányosságokra gyakorolt hatásáról, amelyek a csirkék nem kielégítő jólétét okozzák a hústermelés céljából tartott (broiler) és tenyészcsirke-gazdaságokban, valamint a genetikai sokféleség csirketenyésztés során történő elveszéséről, továbbá a jelentés tartalmazza a különböző tenyésztörzsek felhasználásának költség-haszon elemzését tekintettel az állati egészségre, a betegségekkel szembeni ellenállóképességre, valamint a biocid és állatorvosi termékek szükséges alkalmazására. Ezt a jelentést ezen irányelv elfogadását követő legfeljebb 30 hónapon belül kell benyújtani és azt megfelelő jogszabályi javaslatok kísérik. Ezek a javaslatok tiszteletben tartják azt az elvet, amely szerint a genetikai alapú válogatás nem korlátozhatja, vagy csökkentheti az állatok potenciális jólétét. |

| A régebben végzett genetikai alapú kiválasztások negatív hatásait is fel kell számolni. |

20. módosítás

6. cikk, (1) bekezdés, 2a albekezdés (új)

| A jelentés és a jogalkotási javaslatok megvizsgálják a hústermelés céljából tartott csirkék genetikai tulajdonságait és azokat a jóléti körülményeket, amelyek között a szülői állományt tartották, továbbá megvizsgálnak olyan lehetőségeket, mint az azonosított lassan növekvő törzsekből származó szárnyasok tenyésztése, a madarak napi súlygyarapodására vonatkozó korlátozások, minimuméletkorra vonatkozó korlátozás a vágás tekintetében vagy olyan szülői állományból származó hústermelés céljából tartott csirkék felhasználásának tilalma, amelyek esetében korlátozott etetést kellett alkalmazni. |

21. módosítás

6. cikk, (2a) bekezdés (új)

| (2a) Két évvel ezen irányelv elfogadását követően a Bizottság értékeli az irányelvnek a hústermelés céljából tartott csirkék jólétére gyakorolt hatásait, valamint az egyes tagállamokban tapasztalható gazdasági következményeit. |

22. módosítás

6. cikk, (2b) bekezdés (új)

| (2b) Öt évvel ezen irányelv elfogadását követően a Bizottság jelentést nyújt be a hústermelés céljából tartott csirkék jólétére vonatkozó paraméterek, illetve a megfelelő jólétre - többek között a magatartási paraméterekre, valamint az anyagcserezavarokkal és a csontozati problémákkal kapcsolatos paraméterekre - vonatkozó mérési technikák kiválasztása optimalizálásának értékeléséről. Az állattartók és a fogyasztók érdekében az értékelés tartalmazza a jólét mérésére szolgáló technikák alkalmazási módját és költségeit. Az értékelés közzétételét követően legfeljebb hat hónapon belül, szükség esetén az értékelést az ezen irányelv mellékleteinek kiigazítására vonatkozó javaslatok követhetik. |

23. módosítás

7. cikk

A tagállamok szabályokat állapítanak meg az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókról, és minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítására, hogy azokat végrehajtsák. Az előírt szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [ 2006. december 1-jéig] értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről és haladéktalanul értesítik az azokat érintő, bármilyen későbbi módosításról. | A tagállamok szabályokat állapítanak meg az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókról, és minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítására, hogy azokat végrehajtsák. Az előírt szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Az elhanyagolás és a bántalmazás azonnali beavatkozást igénylő nyilvánvaló esetei kivételével a szankciók fokozatosak. A tagállamok legkésőbb [ 2006. december 1-jéig] értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről és haladéktalanul értesítik az azokat érintő, bármilyen későbbi módosításról. |

55. módosítás

I. melléklet, 2. pont

2. A takarmány folyamatosan rendelkezésre áll és nem szabad megvonni a csirkéktől több mint 12 órával a várható levágási időpont előtt. | 2. A takarmány folyamatosan rendelkezésre áll, vagy azt rendszeres időközönként adagolják, és nem szabad megvonni a csirkéktől több mint 12 órával a várható levágási időpont előtt. |

56. módosítás

I. melléklet, 3. pont, 1a albekezdés (új)

| Az épületekből történő állománykitelepítést követően a teljes almot el kell távolítani, a létesítményt alaposan ki kell takarítani (kitisztítani és fertőtleníteni), az új állomány számára pedig tiszta almot kell biztosítani. |

25. módosítás

I. melléklet, alcím és 4. pont

Szellőzés és fűtés | Szellőző-, hűtő- és fűtőrendszerek |

4. A szellőzés elégséges ahhoz, hogy elkerüljék a túlfűtést, valamint, hogy eltávolítsa a nedvességet, amennyiben a fűtőrendszerekkel való kombináció azt szükségessé teszi. | 4. A szellőztetésre és fűtésre vonatkozó követelmények megállapításakor figyelembe kell venni a különböző termelési fázisokat, a hőmérsékleti feltételeket és az alkalmazott csirketartási eljárásokat. |

| A tulajdonosnak vagy tartónak biztosítania kell, hogy a létesítmény minden egyes egysége fel legyen szerelve olyan szellőző-, fűtő- és hűtőrendszerrel, amelyet úgy terveztek meg, alakítottak ki és úgy működtetnek, hogy a)az NH3-koncentráció ne haladja meg a 20 ppm-et és a CO2-koncentráció ne haladja meg a 3000 ppm-et, a csirkék fejszintjénél mérve;b)a szellőzés elégséges legyen ahhoz, hogy elkerüljék a túlfűtést, valamint hogy eltávolítsa a nedvességet, amennyiben a fűtőrendszerekkel való kombináció azt szükségessé teszi;c)a belső hőmérséklet, amikor az árnyékban mért külső hőmérséklet meghaladja a 30° C-ot, ne haladja meg ezt a külső hőmérsékletet több mint 3° C-kal;d)amikor a külső hőmérséklet 10° C alatt van, a relatív páratartalom a létesítmény egységén belül ne haladja meg a 70%-ot. |

| A szellőző-, fűtő- és hűtőrendszert a II. melléklet 2. pontjában előírt dokumentációban megjelölt időközönként ellenőrizni kell. |

26. módosítás

I. melléklet, 6. pont

6. Minden épület legalább 20 lux fényerejű fénnyel rendelkezik a madarak szemmagasságában mérve, a világos időszak alatt, és az a teljes alapterületet bevilágítja. A fény szintjének ideiglenes csökkentése, amikor az szükséges, az állatorvosi tanácsot követve megengedhető. | 6. Minden épület legalább 50 lux fényerejű, nem villódzó fénnyel rendelkezik a madarak szemmagasságában mérve, a világos időszak alatt, és az a teljes alapterületet bevilágítja. A fény szintjének ideiglenes csökkentése, amikor az szükséges, az állatorvosi tanácsot követve megengedhető. |

27. módosítás

I. melléklet, 7. pont

3. A fénynek a csirkék épületben való elhelyezése időpontjától számított három napon belül kezdődően, az előrelátható vágási időpont előtt három nappal bezárólag, összesen legalább 8 órán át tartó sötét időszakokat magába foglaló 24 órás ritmust kell követnie, amelyekben legalább egy legalább 4 órán át tartó megszakítás nélküli sötét időszak van. | 7. A fénynek a csirkék épületben való elhelyezése időpontjától számított három napon belül kezdődően, az előrelátható vágási időpont előtt hét nappal bezárólag, összesen legalább 6 órán át tartó sötét időszakokat magába foglaló 24 órás ritmust kell követnie, amelyekben legalább egy legalább 4 órán át tartó megszakítás nélküli sötét időszak van. |

28. módosítás

I. melléklet, 8. pont

8. Valamennyi a létesítményben tartott csirkét naponta legalább kétszer meg kell vizsgálni. A tartó olyan eljárást vezet be, amely biztosítja, hogy a vizsgálatot végző személy valamenynyi csirke mellett legfeljebb három méteres távolságon belül elhaladjon. | 8. Valamennyi a létesítményben tartott csirkét naponta legalább kétszer meg kell vizsgálni, vagy legalább naponta egyszer, amennyiben a létesítmény fejlett, számos magatartási és egészséggel kapcsolatos paramétert figyelembe vevő megfigyelőrendszerrel (számítógép-vezérelt kamerás megfigyelőrendszerrel) van felszerelve. Különös figyelmet kell szentelni az állatjólét (beleértve az állatok egészségi állapotát) lecsökkent szintjére utaló jeleknek. Minden szükséges esetben kapcsolatba kell lépni állatorvossal. |

29. módosítás

I. melléklet, 9a pont (új)

| 9a. Az illetékes hatóság évente legalább egyszer ellenőrzést hajt végre. |

60. módosítás

I. melléklet, 10. pont

10. Az épületek, berendezések vagy eszközök azon részeit, amelyekkel a csirkék érintkeznek, alaposan ki kell tisztítani és fertőtleníteni minden alkalommal, amikor kitelepítést végeznek, mielőtt az új állományt bevezetnék az egységbe. | 10. Az épületek, berendezések vagy eszközök azon részeit, amelyekkel a csirkék érintkeznek, alaposan ki kell tisztítani és fertőtleníteni minden alkalommal, amikor kitelepítést végeznek, mielőtt az új állományt bevezetnék az egységbe. Az egymást követő állományok között az egységek fertőtlenítése és az egyszerre betelepítés/kitelepítés rendszerének alkalmazása erősen ajánlott. |

30. módosítás

I. melléklet, 11. pont, b) alpont

b) csirkék származása; | b) csirkék származása és fajtája; |

31. módosítás

I. melléklet, 12. pont, második albekezdés

A tollcsipkedés és a kannibalizmus megelőzése érdekében azonban a tagállamok engedélyezhetik a csőrkurtítást, feltéve, hogy azt szakképzett személyzet végzi 10 naposnál fiatalabb csirkéken. Ezen felül a tagállamok engedélyezhetik hímivarú csirkék kiherélését. A kiherélést csak állatorvosi felügyelet mellett, olyan személyzet végezheti, aki az illetékes hatóság által engedélyezett külön képzésben részesült. | törölve |

32. módosítás

II. melléklet, 3. pont

A létesítményekre és a személyzetre vonatkozó követelmények 3. A tulajdonosnak vagy tartónak biztosítania kell, hogy a létesítmény minden egyes egysége fel legyen szerelve olyan szellőző-, fűtő- és hűtőrendszerrel, amelyet úgy terveztek meg, alakítottak ki és úgy működtetnek, hogy a)az NH3 koncentráció ne haladja meg a 20 ppm-et és a CO2 koncentráció ne haladja meg a 3000 ppm-et, a csirkék fejszintjénél mérve;b)a belső hőmérséklet, amikor az árnyékban mért külső hőmérséklet meghaladja a 30° C-ot, ne haladja meg ezt a külső hőmérsékletet több mint 3° C-kal;c)amikor a külső hőmérséklet 10° C alatt van, a relatív páratartalom a létesítmény egységén belül ne haladja meg a 70%-ot.A szellőző-, fűtő- és hűtőrendszert a 2. pont c) alpontjában előírt dokumentációban megjelölt időközönként ellenőrizni kell. | törölve |

33. módosítás

III. melléklet, 1. pont, bevezetés

1. Az illetékes hatóság ellenőrzéseket végez, hogy megvizsgálja: | 1. Az illetékes hatóság évente legalább egyszeri előre be nem jelentett szúrópróbaszerű ellenőrzést végez minden hústermelés céljából tartott csirkék (magas és alacsony állománysűrűségű) nevelésére szolgáló létesítményben, hogy megvizsgálja: |

34. módosítás

III. melléklet, 2. pont, második albekezdés

Ezen felül, amikor egy ellenőrzés során azt tárják fel, hogy a II. melléklet követelményeit nem tartották be, vagy amikor a IV. melléklet 3. pontja alapján súlyos hiányosságról kapnak értesítést, vagy ugyanazon létesítményre vonatkozóan előzőleg jelentett hiányosságról kapnak második értesítést, az illetékes hatóság elrendelheti az érintett létesítményre vagy létesítmény egységére vonatkozóan a maximális állománysűrűség csökkentését olyan mértékben, amely megfelelően korrigálja a hiányosságot, normális esetben 30 és 38 kilogramm élősúly közötti állománysűrűségre. Az illetékes hatóság tájékoztatja a tulajdonost vagy tartót a meghozott határozatról, és különösen arról az időpontról, amikortól az állománysűrűség csökkentése hatályba lép. | 2. Az illetékes hatóság elrendelheti azonban az érintett létesítményre vagy létesítményegységére vonatkozóan a maximális állománysűrűség csökkentését olyan mértékben, amely megfelelően korrigálja a hiányosságot. A csökkentés mértékét a három legutolsó állomány átlaga, az elhullási arány, valamint a talppárna-dermatitisz előfordulásának gyakorisága határozza meg a IV. melléklet 3. és 4. pontjának megfelelően. Az egy állományon belüli hiányosságok előfordulásának gyakoriságára három kategóriát kell megkülönböztetni: Első kategória: nincs hiányosság, vagy enyhe mennyiségi hiányosság (a IV. melléklet 3. és 4. pontja alapján meghatározott skálán 0-tól a skála egyharmadáig). Ebben az esetben ezen pont első albekezdésében említetteken kívül nincs más követelmény.Második kategória: mérsékelt mennyiségi hiányosság (a IV. melléklet 3. és 4. pontja alapján meghatározott skála egyharmadától kétharmadáig). Amennyiben a következő állományban nem mutatható ki oly mértékű kijavulás, amely lehetővé tenné az első kategória megállapítását, a tenyésztőt hivatalosan értesíteni kell azon kötelezettségéről, hogy a következő állomány maximális sűrűségét 1 kg/m2-rel csökkenteni kell. A csökkentett sűrűség addig marad hatályban, amíg a létesítmény vissza nem tér az első kategória szintjére.Harmadik kategória: jelentős mennyiségi hiányosságok (a IV. melléklet 3. és 4. pontja alapján meghatározott skála kétharmadától a skála maximumértékéig). A hiányosságok megállapítását követően a tenyésztőt hivatalosan értesíteni kell azon kötelezettségéről, hogy a következő állomány maximális sűrűségét 1 kg/m2-rel csökkenteni kell.Amennyiben a tenyésztő nem hajtja végre a III. melléklet 3. pontjában meghatározott eljárást, újabb vizsgálatot kell tartani az előző albekezdésben meghatározott csökkentés bevezetésének dátumától számított 90. és 120. napon. Amennyiben a helyzet nem mutat javulást, újabb 1kg/m2-es csökkentés alkalmazandó. Ezt az eljárást addig kell ismételni, amíg a létesítmény vissza nem tér az első kategória szintjére. Az illetékes hatóság tájékoztatja a tulajdonost vagy üzemeltetőt a meghozott döntésről, különösen az állománysűrűség csökkentésére vonatkozó intézkedések hatálybalépésnek időpontjáról. |

35. módosítás

III. melléklet, 3. pont

3. A létesítmény tulajdonosa vagy tartója kérelmezheti a 2. pontban említett maximális állománysűrűségre vonatkozó csökkentési döntés felülvizsgálatát, feltéve, hogy | 3. A létesítmény tulajdonosának vagy tartójának kérésére a 2. pontban említett maximális állománysűrűségre vonatkozó csökkentési kötelezettséget az illetékes hatóság teljes mértékben és haladéktalanul megszünteti, feltéve, hogy |

a)a két előző állomány megfelelt a IV. melléklet 3. pontjában megállapított határértéknek; és | a)az előző állomány megfelelt a IV. melléklet 3. pontjában megállapított határértéknek; és |

b)a létesítményt ellátó állatorvos kedvező véleményt adott a kérelemről. | b)a létesítményt ellátó állatorvos kedvező véleményt adott a kérelemről. |

Az illetékes hatóság a kérelemről a létesítmény ellenőrzése alapján dönt, beleértve a II. melléklet 1. és 2. pontjának megfelelően nyújtott dokumentáció értékelését. | |

36. módosítás

IV. melléklet, 1. pont, első albekezdés

1. A vágóhídon minden egyes szállítmányt, a talppárna dermatitisz előfordulására vonatkozóan, a hatósági állatorvos felügyelete mellett, a 4. pontnak megfelelően egy pontszám megállapításával legalább 200 csirkéből álló reprezentatív minta alapján történő ellenőrzésnek kell alávetni. | 1. A vágóhídon minden egyes szállítmányt, a talppárna dermatitisz előfordulására vonatkozóan, a hatósági állatorvos felügyelete mellett, a 4. pontnak megfelelően egy pontszám megállapításával 100 csirkéből álló reprezentatív minta alapján történő ellenőrzésnek kell alávetni. |

37. módosítás

IV. melléklet. 4. pont, 2b) albekezdés (új)

| A Bizottságnak - az 1. és 2. csoport esetében a sérülésekről készített fényképekkel kiegészített - részletes írásbeli ismertetéseket kell készítenie annak érdekében, hogy egységes osztályozás álljon rendelkezésre az egész Európai Unióban. |

38. módosítás

IV. mellékle,t 4. pont, 2c) albekezdés (új)

| A talppárna-dermatitiszre vonatkozó értékelési és pontrendszer alkalmazásához legalább kétéves átmeneti időszakot kell biztosítani. |

39. módosítás

V. melléklet, b) pont

b)élettan, és különösen az itatási és etetési szükségletek, az állatok viselkedése, valamint a stressz fogalma; | b)élettan, és különösen az itatási és etetési szükségletek, az állatok viselkedése, beleértve a normális, a nem normális viselkedésre és félelemre utaló jeleket, valamint a stressz fogalma; |

40. módosítás

V. melléklet, c) pont

c)a csirkék kezelésének gyakorlati szempontjai, beleértve az elfogást és a szállítást; | c)a csirkék könyörületes kezelésének gyakorlati szempontjai, beleértve az elfogást és a szállítást; |

41. módosítás

V. melléklet, d) pont

d)a csirkék sürgősségi ellátása, sürgősségi leölése és selejtezése. | d)a leggyakoribb betegségek jeleinek felismerése és a megfelelő intézkedések, a csirkék sürgősségi ellátása, sürgősségi leölése és selejtezése. |

[1] A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

--------------------------------------------------