I.BEVEZETÉS

1.A katonai mobilitási kezdeményezés 2017. évi elindítása óta a katonai mobilitásról szóló, 2018. március 28-i uniós cselekvési terv (a továbbiakban: cselekvési terv) összehangolt uniós megközelítés részeként koherens keretet biztosít a folyamatban lévő és jövőbeli programok, projektek, kezdeményezések és tevékenységek számára. Az uniós intézmények, szervek és ügynökségek, valamint az uniós tagállamok megfelelő nemzeti hatóságai mindhárom fő területen – a közlekedési infrastruktúra, a szabályozási és eljárási kérdések terén, valamint egyéb, több területet érintő témákban – egyenletes ütemben folytatják a cselekvési terv végrehajtását. Valamennyi uniós érdekelt fél fenntartotta együttműködését, teljes mértékben tiszteletben tartva a nemzeti szuverenitást és a vonatkozó hatásköröket.

2.A cselekvési tervben foglaltaknak megfelelően a főképviselő és a Bizottság időszakos eredményjelentést nyújt be. A katonai mobilitásról szóló cselekvési terv végrehajtásáról szóló első közös jelentést 2019. június 3-án, a második közös jelentést pedig 2020. október 19-én nyújtották be. Ez a jelentés kiegészíti az Európai Védelmi Ügynökségnek a katonai mobilitás terén elért eredményekről szóló éves jelentését, amely a 2020 márciusa és 2021 márciusa közötti időszakban kizárólag az Ügynökség hatáskörébe tartozó tevékenységekre terjedt ki.

3.A cselekvési terv végrehajtása továbbra is összhangban van a tagállamok által az állandó strukturált együttműködés keretében indított vonatkozó projekttel, amely a nemzeti intézkedésekkel foglalkozik, beleértve az uniós tagállamok által 2018. június 25-én elfogadott intézkedéseket is. Az érintett uniós intézmények, szervek és ügynökségek továbbra is részt vesznek a katonai mobilitásra vonatkozó PESCO-projekt munkájában, amely hamarosan az első PESCO-projekt lesz, amelyben a 2021. május 6-án elfogadott tanácsi határozatokkal összhangban harmadik államok – az Amerikai Egyesült Államok, Kanada és Norvégia – is részt vesznek.

4.Emellett a katonai mobilitás továbbra is kiemelt terület marad az EU és a NATO közötti megerősített együttműködés terén, amelyet a katonai mobilitásról folytatott strukturált párbeszéd keretében a személyzetek közötti hatékony együttműködés jellemez. Az elmúlt évben elért konkrét eredményeket az EU–NATO együttműködésről szóló hatodik eredményjelentés részletesebben is tükrözi.

5.A Tanács a biztonságról és védelemről szóló, 2021. májusi következtetéseiben üdvözölte az Európai Védelmi Ügynökségen belüli állandó strukturált együttműködés keretében, valamint nemzeti szinten a katonai mobilitás terén elért eredményeket. Ezen túlmenően az EU-n belüli és azon kívüli katonai mobilitás javítása érdekében a lehetséges intézkedések, érintett szereplők és új eredmények további véleményezésére szólított fel, beleértve az ilyen fellépések lehetséges területeinek meghatározását is. Emellett a stratégiai iránytűnek, amelyet a Tanács várhatóan 2022 márciusában fogad el, további iránymutatást kell nyújtania, és konkrét célkitűzéseket kell meghatároznia a katonai mobilitási kezdeményezés vonatkozásában.

II.A KATONAI MOBILITÁSRA VONATKOZÓ KATONAI KÖVETELMÉNYEK AZ EU-N BELÜL ÉS KÍVÜL

6.A Tanács jóváhagyását követően az EU-n belüli és kívüli katonai mobilitásra vonatkozó katonai követelményeket (a továbbiakban: katonai követelmények) használják referenciapontként a cselekvési terv végrehajtásához. Ezek különösen a kettős felhasználású termékekre vonatkozó követelmények meghatározására, valamint az uniós tagállamok által a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos projektjeik előkészítése érdekében végzett munka támogatására szolgáltak (lásd az alábbi 9–11. és 15. pontot). Ezen túlmenően az, hogy az interaktív TENtec térképes alkalmazást kiegészítették az uniós katonai közlekedési hálózati adatok katonai rétegével, lehetővé teszi az uniós tagállamok számára, hogy könnyebben azonosítsák a transzeurópai közlekedési hálózat szűk keresztmetszeteit és sérülékeny területeit (lásd alább a 17–18. pontot).

7.Továbbá a transzeurópai közlekedési hálózatról szóló rendelet tervezett felülvizsgálatát követő következő lépésként az Európai Külügyi Szolgálat/az Európai Unió Katonai Törzse előirányozza a katonai követelmények aktualizálását, ami – egyéb célok mellett – lehetővé tenné a transzeurópai közlekedési hálózat és az EU katonai közlekedési hálózata térképeinek és szabványainak további összehangolását (lásd a 16. pontot alább).

III.KÖZLEKEDÉSI INFRASTRUKTÚRA

8.Mivel az uniós tagállamok ugyanazt a közlekedési infrastruktúrát használják a polgári és a katonai mozgásokhoz és szállításhoz, a meglévő uniós szakpolitikák – különösen a transzeurópai közlekedési hálózat és a katonai szükségletek – közötti szinergiák fokozása továbbra is a cselekvési terv lényeges pillére.

A.A kettős felhasználású közlekedési infrastruktúra finanszírozása

9.A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 2021. január 1-jétől alkalmazandó. A többéves pénzügyi keret első ízben tartalmaz biztonsági és védelmi kiadásokat, köztük a 2021–2027-es időszakra szóló Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a katonai mobilitásra elkülönített 1,5 milliárd EUR-t (folyó áron 1,69 milliárd EUR).

10.Ezt követően a 2021–2027-es időszakra vonatkozó Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendelet 2021. július 14-én hatályba lépett. A kettős felhasználású infrastruktúrákra vonatkozó követelményekről szóló végrehajtási rendelet meghatározza azokat a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos követelményeket, amelyek mind a polgári, mind a katonai mobilitáshoz szükségesek. A végrehajtási rendelet meghatározza az olyan közlekedési infrastrukturális projektekre vonatkozó támogathatósági követelményeket, amelyekre társfinanszírozást igényelnek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz katonai mobilitási költségvetéséből. Emellett a végrehajtási rendeletben meghatározott szabványok hivatkozási alapként szolgálhatnak az uniós tagállamok jövőbeli infrastruktúra-tervezéséhez.

11.Ahhoz, hogy a közlekedési infrastrukturális projektek uniós társfinanszírozásra jogosultak legyenek, meg kell felelniük a végrehajtási rendeletben meghatározott kettős felhasználású infrastruktúrára vonatkozó követelményeknek. A kettős felhasználásra vonatkozó követelményeket meghaladó projektek társfinanszírozásra jogosultak, de a társfinanszírozás csak a kettős felhasználásra vonatkozó követelményekben meghatározott előírásoknak megfelelő elszámolható költségekre lesz lehetséges. Mindenféle közlekedési móddal kapcsolatos projektek pályázhatnak.

12.Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz végrehajtása munkaprogramokon keresztül történik, amelyek meghatározzák a pályázati felhívások várható menetrendjét és költségvetését, azok célkitűzéseit, valamint a kiválasztási és odaítélési kritériumokat. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz első többéves munkaprogramját 2021. augusztus 5-én fogadták el . Meghatározza, hogy 2021 és 2023 között az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz katonai mobilitási költségvetésének keretében évente pályázati felhívásokat fognak közzétenni a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos projektekre. A kettős felhasználású projektek társfinanszírozására szánt összeg folyó áron 330 millió EUR lesz e három év mindegyikére.

13.A kettős felhasználású projektekre vonatkozó első pályázati felhívást az Európai Éghajlat-politikai, Környezetvédelmi és Infrastrukturális Végrehajtó Ügynökség (CINEA) tette közzé 2021. szeptember 16-án . A pályázati felhívás valamennyi közlekedési módra érvényes, és a társfinanszírozásban részesülni kívánó uniós tagállamoknak legkésőbb 2022. január 19-ig be kell nyújtaniuk pályázataikat. A pályázati határidő lejárta után független szakértők és a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság belső testülete értékeli a támogatható pályázatokat. E folyamat részeként az Európai Külügyi Szolgálat/az Európai Unió Katonai Törzse értékelni fogja, hogy a támogatható javaslatok milyen mértékben járulnak hozzá az EU-n belüli és azon kívüli katonai mobilitás javításához.

Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz

14.A 2021–2027-es időszakra szóló hosszú távú uniós költségvetés mellett az EU elfogadta a Next Generation EU helyreállítási eszközt, amely a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz finanszírozását is biztosítja. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összesen 672,5 milliárd EUR összegben biztosít kölcsönt és vissza nem térítendő támogatást a nemzeti szinten végrehajtandó reformok és beruházások támogatására. A tagállamok a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz rendelt forrásaikat közlekedési infrastruktúrába – többek között a kettős felhasználású infrastruktúrába – történő beruházásra is fordíthatják.