az EU új polgári védelmi mechanizmusát (UCPM) végrehajtó, 2013 végén elfogadott jogszabály új elemeket vezetett be, például az önkéntes eszköztárat, a pufferkapacitásokat, a tanácsadó kiküldetéseket és a szakértői értékelést. Az uniós polgári védelmi mechanizmusban jelenleg részt vevőkön kívül a tagjelölt és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok is számos tevékenységhez hozzáférhetnek majd,

a nap 24 órájában, a hét minden napján működő Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ (ERCC) a Bizottság válságreagálási rendszerének központja az Unión belül és azon kívül is, ahol ez lehetséges. Az ERCC a szolidaritási klauzula értelmében segítségkérés esetén első kapcsolati pontként is működik,

A humanitárius válságok hulláma erősödik

Az előző évekhez hasonlóan 2014-ben is erősödött a humanitárius válságok hulláma, és példátlanul magas volt (4) a „3. szintű” vészhelyzetek (Szíria, Dél-Szudán, Közép-afrikai Köztársaság és Irak) száma, mely az ENSZ válságosztályozó rendszerének legmagasabb szintje. A világon mindenhol folytatódnak a fegyveres konfliktusok és a civilek elleni támadások, emellett pedig a természeti katasztrófák is egyre gyakrabban és egyre nagyobb intenzitással csapnak le. A konfliktusoktól és a lakhelyük elhagyásától, illetve a legalapvetőbb szükségletek – úgymint élelmiszer, víz, orvosi ellátás és menedék – hiányától szenvedők száma folyamatosan növekszik. Bár a katasztrófák gyakran a világ legszegényebb területeit sújtják, az EU-ra és közvetlen szomszédságára is jutott a konfliktusokból és vészhelyzetekből. Az elhúzódó válságok szintén aggasztó jövőképet mutatnak az egész világon. A szükségletek egyre gyakrabban múlják felül az erőforrásokat, és a humanitárius segítségnyújtás és a polgári védelem célba juttatása is egyre összetettebb feladattá válik. Az EU és a tagállamok által 2014-en végzett kiterjedt munka jelentős hatást gyakorolt az emberek életére.

Ebben az évben 290 természeti katasztrófa közel 16 000 emberrel végzett és 100 milliónál is több ember életére volt hatással a világon. A hidrológiai események – például az áradások és a földcsuszamlások – a felelősek a halálesetek feléért. Közel 100 millió ember 34 %-át árvizek és 39 %-át aszályok sújtották.

Az éghajlatváltozás az egyik fő okozója az egyre gyakoribb éghajlattal kapcsolatos eseményeknek a népességnövekedés és a gazdaság fejlődésének mikéntje mellett. A települések létesítése földrengésveszélyes területeken, árterületeken és más, nagy kockázatot jelentő területeken növelte annak a valószínűségét, hogy a szokásos kockázat olyan súlyos katasztrófává alakuljon, amely rengeteg embert érintene.

A nemzetközi humanitárius jog megsértése

Az ember által okozott humanitárius katasztrófák legfőbb okozói továbbra is a fegyveres konfliktusok, melyek során a civil lakosság egyre gyakrabban válik erőszak és szenvedés áldozatává. A tettesek gyakran nem tartják tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és annak alapelveit.

A humanitárius szervezetek az elmúlt évekhez hasonlóan egyre nagyobb problémákkal szembesültek a rászoruló emberek elérésekor. Az elérés ilyen korlátozása elsősorban ott merült fel, ahol konfliktus dúl és/vagy ahol hiányzik a jogállamiság.

Különösen Szíriában, Afganisztánban, Jemenben és Ukrajnában romlott az általános helyzet és a humanitárius dolgozók munkakörnyezete. Más országokban, különösen Szomáliában, Nigériában, a Közép-afrikai Köztársaságban és Dél-Szudánban a biztonsági helyzet továbbra sem stabil. Számos konfliktusövezetben (pl. Szomáliában és Szíriában) a humanitárius szervezetek munkatársai különösen kegyetlen hadviselési módszerek tanúi voltak. Ezek közé tartozott a civilek célbavétele és a szexuális erőszak háborús fegyverként való alkalmazása.

Az elmúlt években a humanitárius rendszer egyik legnagyobb kihívása a szükséget szenvedők számának növekedése és az ellátásukhoz szükséges erőforrások hiánya közötti szakadék elleni küzdelem volt. Az ENSZ 2014-ben minden eddiginél magasabb, 18 milliárd USD összegű konszolidált finanszírozási kérelmet terjesztett elő a humanitárius szükségletek kezelésére, részben a válaszintézkedések növekvő költségeinek, részben a konfliktusok egyre elhúzódóbb hatásainak és részben a világ egyes részein a környezeti sebezhetőség súlyosbodásának köszönhetően.

A nagyobb kihívások azt követelik meg a donoroktól, hogy korlátozott erőforrásaik felhasználásának további javításával tegyék hatékonyabbá a katasztrófareagálást. A Bizottság számára ez az alábbiakat jelenti:

a partnerekkel való együttműködés során meg kell határozna a hatékonyság növelésének lehetőségeit;

továbbra is központi koordinációs szerepet kell játszania világszerte a humanitárius szereplők között; továbbá

innovatív finanszírozási lehetőségeket kell keresnie.

Humanitárius segítségnyújtási műveletek

Az ECHO célja az emberi élet megmentése és megóvása, az emberi szenvedés megelőzése és enyhítése, valamint a természeti katasztrófák és az ember által okozott válságok által sújtott lakosság integritásának és emberi méltóságának védelme (lásd az EUMSZ 214. cikkét, a humanitárius segítségnyújtásról szóló rendeletet és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzust).

A Bizottság előmozdítja a koordinációt a tagállamokkal és a tagállamok között, hogy biztosítsa az uniós humanitárius segítségnyújtás hatásosságát és egymást kiegészítő jellegét. A legfontosabb prioritás annak biztosítása, hogy a rászoruló embereknek nyújtott uniós segítség a lehető legnagyobb hatást fejtse ki, és azt mindig a nemzetközi humanitárius jog szerint juttassák célba. Az EU minden körülmények között tiszteletben tartja a pártatlanság, a semlegesség, az emberiesség és a függetlenség humanitárius elveit és a legrászorultabbaknak való segítségnyújtás során állampolgárságra, vallásra, nemre, etnikai származásra és politikai hovatartozásra tekintet nélkül jár el.

Mint mindig, az EU 2014-ben is igényalapú, a sajátos körülményekhez igazodó választ adott a válságokra. A segítségnyújtásra számos forma és ágazat – például az egészségügy (ideértve a pszichológiai támogatást és a klinikák finanszírozását is), a védelem (többek között a szexuális erőszakot kezelő tevékenységek), az élelmiszer és az élelmiszertől eltérő cikkek biztosítása, a menedék, a víz/higiénia, az újjáépítés és a helyreállítás – bevonásával került sor.

Az EU számos ember által okozott válságra válaszul támogatott humanitárius műveleteket, melyek közül több egyre inkább elhúzódik és összetettebbé válik:

A szíriai konfliktus már negyedik éve megoldatlan, és továbbra is a legkomolyabb humanitárius és biztonsági válságnak számít a világon. Több tízezer ember vesztette életét a harcok miatt. A lakosság felét otthona elhagyására kényszerítették, és 3,8 milliónál is többen keresnek menedéket a környező országokban. A polgári védelmi mechanizmuson keresztül nyújtott természetbeni támogatás mellett az EU több mint 3 milliárd EUR-t ajánlott fel támogatásként a rászorultaknak. Szíriában közel 12,2 millió humanitárius segítségre szorulónak, szíriai menekültek millióinak és a régióban található befogadó közösségeiknek is nyújtottak támogatást. Az uniós támogatás segített az egészségügyi gyorssegélyek, a védelem, az élelmiszer/táplálkozási támogatás, a víz, a közegészségügy és a higiénia, a menedék és a logisztikai szolgáltatások finanszírozásában.