ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ennek ellenére és a folyamatos technológiai fejlődés dacára a halászatot továbbra is nagy kockázattal járó tevékenységnek tekintik, olyan tényezők miatt, mint az éghajlati viszonyok, a fizikai igénybevétel és az állandóan mozgásban lévő munkakörnyezet. Ezt statisztikai adatok is alátámasztják, amelyek szerint a halászat más ágazatokkal összehasonlítva veszélyes foglalkozás. Konkrétan az EMSA ( 5 ) által közzétett, a tengerészeti ágazatban bekövetkezett munkabalesetekkel kapcsolatos statisztikák szerint az Európai Unióban a 2011-től 2017-ig terjedő időszakban közel 120 halászhajó veszett a tengerbe. 2016 különösen gyászos év volt, amikor is 525 tengeri káreseményt és balesetet jelentettek, amelyek során 55 halász vesztette életét a tengeren, 30-an súlyos, 184-en pedig könnyű sérülést szenvedtek, továbbá 14 hajó eltűnt. Ez azt jelzi, hogy még mindig sok halász szenved súlyos sérülést vagy veszíti akár életét is, miközben a tengeren dolgozik azért, hogy biztosítsa megélhetését és élelem biztosításával a társadalmat szolgálja.
5.6.

Az adat- és digitális infrastruktúra kulcsszerepet tölt be abban, hogy lehetővé váljon a digitális eszközök és a mesterséges intelligencia alkalmazása az oktatásban és a tanulásban. Ezért a mesterséges intelligencia korszakában az oktatás és a tanulás előfeltétele az adatok elérhetősége, minősége, megbízhatósága, hozzáférhetősége, interoperabilitása és szabad áramlása. Az adatvédelmi szempontok és a személyes adatok védelme mellett ezt is figyelembe kell venni az adatpolitikában. Az oktatás és tanulás előtt álló digitális lehetőségek javítása és a digitális szakadék elkerülése érdekében az is létfontosságú, hogy minden területen befektessünk a digitális infrastruktúrába.
4.2.

Ez a megközelítés üdvözlendő, de szükséges is – tekintettel az európai ipar jelentős elmaradására az akkumulátorfejlesztés és -gyártás területén. Ha azonban az iparpolitika irányító jellegű, fennáll annak a veszélye, hogy már előre meghatározzák a nyertest („picking winners”). Hasonlóképpen üdvözlendő a teljes ipari értékláncon alapuló, újszerű megközelítés is („value chain approach”). Az értéklánc módszertanán alapuló iparpolitika sokkal jobban illik a körforgásos szemlélethez, mint az ipar régi, ágazati megközelítése. Az értékláncon alapuló megközelítéshez azonban más, jobban megfelelő szakpolitikákra is szükség van, amelyek például az állami támogatásokra vonatkozó politikához igazodnak. Most, hogy az akkumulátorgyártás az uniós iparpolitika kiemelt területe lett, az Európai Bizottságnak is rugalmasan és gördülékenyen kell kezelnie az olyan beruházási támogatást, amelyet a tagállamok az ebben az értékláncban aktív vállalkozások számára biztosítanak. Ha az IPCEI („Important Project of Common European Interest” – közös európai érdeket szolgáló fontos projekt) minősítés megszerzésének kritériumait rugalmasan alkalmazzák, az európai ipart olyan jelentős mértékű közfinanszírozással lehetne segíteni, amely már némileg megközelítheti az ázsiai cégek saját kormányaiktól kapott a támogatását. Az EGSZB üdvözli az IPCEI-eszköz alkalmazásának ezt az új módját.
3.3.1.

A jelenlegi egységes piac működésének az állampolgárok, a fogyasztók és a vállalkozások által tapasztalt következő jelentős akadályaira hívták fel a figyelmet: a) Bonyolult adminisztratív eljárások: az egységes piaci jogszabályok gyakran tartalmaznak olyan szabályokat és eljárásokat, amelyeket a végfelhasználók számára nehéz megérteni vagy betartani. b) Eltérő nemzeti műszaki szabványok: egyre növekszik a nemzeti műszaki előírások száma, amint azt a növekvő szabályozási értesítések száma is mutatja – évente mintegy 700 értesítés az áruk vonatkozásában. c) Nehézségek a szabványokkal és a követelményekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférésben: az egységes digitális kapu egy lépés a helyes irányba, amely elősegíti a vállalkozások, főként a mikrovállalkozások és a kkv-k megfelelő információhoz való hozzáférését, ám több kapcsolattartó pont is létezik. Az egyablakos ügyintézés valamennyi tagállamban jobb útmutatást nyújthat a szükséges szabályokról, eljárásokról és dokumentumokról, valamint a felkeresendő hatóságokról. d) A piacfelügyeleti szintek közötti koordináció hiánya: mivel a felügyelet a tagállam és a régiók felelőssége, ez eltérő felügyeleti szinteket eredményezhet, esetleges torzulásokkal az egységes piacon lévő és a piacra belépő termékek között. e) A túlszabályozás, valamint az uniós irányelvek átültetésének és végrehajtásának hiánya a vállalkozások számára kulcsfontosságú szabályozási területeken, ami bonyolult szabályozási kereteket hoz létre az egységes piacon, megakadályozva elsősorban a kkv-kat és a mikrovállalkozásokat abban, hogy teljes mértékben kiaknázzák az egységes piac előnyeit. f) A képzési és együttműködési mechanizmusok hiánya, amelyek biztosítanák az illetékes hatóságok, az egyének, a fogyasztók és az érintett társaságok által (potenciálisan) alkalmazandó szabványok megfelelő és következetes ismeretét. g) Hiányosságok a piac egységének biztosítása terén a kulcsfontosságú ágazatokban, pl. a gáz, a villamos energia, a digitális infrastruktúrák és a közlekedés ágazatában.
6.4.

A jelenlegi uniós jogszabályok már most is több, az EP-választásokat érintő problémával foglalkoznak. Nincs tehát formális akadálya annak, hogy e jogszabályok a fogyatékossággal élő személyek szavazási lehetőségeire vonatkozó garanciákat is magukban foglaljanak. Az EGSZB szerint ha az összes ország bevált gyakorlatait alkalmaznák, egy ideális rendszer valósulna meg, amely révén a fogyatékossággal élő uniós polgároknak nemcsak arra lenne teljeskörű lehetőségük, hogy szavazzanak, hanem a szavazás számukra legkényelmesebb módját is megválaszthatnák.
Különös figyelmet kell fordítani azokra a fiatal munkavállalókra, akiknek vannak vagy lehetnek gyermekei. Az EU-ban a fiatalok körében az átlagos munkanélküliségi ráta továbbra is magasabb, mint az egész dolgozó népesség körében, ugyanakkor az egyes országok között nagy a különbség: 5 %, de akár 40 % is lehet ( 15 ) . A fiatalokat a bizonytalan munkafeltételek is nagyobb mértékben sújtják ( 16 ) . Emellett az új munkahelyek, a dinamikus munkaerőpiaci kilátások és a munkaerőpiaci biztonság hiánya, valamint amiatt, hogy nehéz lakást bérelni vagy vásárolni, nehezen tudnak tervezni a jövőre, függetlenné válni, letelepedni és családot alapítani. Javítani kellene a fiatalok minőségi munkahelyekhez való hozzáférését; ez kellő biztonságot adna számukra a családalapításhoz.
2.5.

A 2021-re így előirányzott költségvetés koherens lesz azzal, amelyet majd a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretben (MFF) rögzítenek; e keret tekintetében még mindig nem sikerült konszenzust elérni a Tanácson belül, így tehát az Európai Parlament sem szavazott arról (nincs lehetőség módosításra). Az Európai Bizottság javaslatai a következők: — az EMGA (39,884 milliárd EUR) és az EMVA (12,258 milliárd EUR) 2021-es költségvetése: koherens a jövőbeli KAP- és KHP-rendeletekben előterjesztettekkel, — a 2021-ben hatályban lévő szabályok és követelmények összessége: a támogatásokat még további egy évig a 2014 és 2020 közötti időszakra irányadó feltételekkel és követelményekkel folyósítják a mezőgazdasági termelők részére; — pénzeszközök átcsoportosítása: a tagállamok 2020 után továbbra is átcsoportosíthatnak pénzeszközöket az EMGA és az EMVA között, általában 15 %-os felső összeghatárig; — az alaptámogatási jogosultságok kiosztása és értéke: lehetőség lesz arra, hogy orvosolják a tagállamok által a támogatási jogosultságok kiosztása terén elkövetett hibákat a támogatási jogosultságok számát és értékét tekintve; — az alaptámogatási jogosultságok értékének konvergenciája: a tagállamoknak lehetőségük lesz az alaptámogatási jogosultságok konvergenciájával összefüggő folyamatot 2019 után, 2020-ban és/vagy 2021-ben is folytatni; — válságokra képzett tartalék: ennek finanszírozását az átmeneti időszakban is fenntartják, a 2014–2020-as programozási időszakban meglévő összegekkel azonos éves összegben, azaz (2011-es árakon) 400 millió EUR értékben, — az EMVA-támogatások végrehajtása: lehetőség lesz a vidékfejlesztési programok kivételes, egy évvel történő meghosszabbítására, — a második pillér többéves intézkedései (az ökológiai gazdálkodáshoz kapcsolódó intézkedések, agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó intézkedések): lehetőség lesz a 2014–2020-as programozási időszak többéves intézkedéseinek egy évvel történő meghosszabbítására. Az új kötelezettségvállalások esetében a tagállamoknak csökkentett időtartamra (legfeljebb három év) kell javaslatot tenniük; — KPSZ és POSEI: az előirányzatok szükséges kiigazítása, hogy tiszteletben tartsák az EMGA jövőbeni KAP által előírt teljes összegét.
3.6.

Az EGSZB úgy gondolja, hogy 2020 nagy valószínűséggel fordulópont lesz, amikor a gazdasági paradigmaváltás a környezeti kritériumok figyelembevételét eredményezi, amelyek így a piaci döntéshozatal részévé válnak. Ez messzemenő következményekkel fog járni jóval 2020 után is. Ez a fordulópont nemcsak a gazdasági rendszer működése, hanem a gazdaságpolitika teljesítményével kapcsolatos elvárások szempontjából is alapvető. Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy ha nem jól kezelik ezt a döntő jelentőségű szakaszt, annak hatása az egész uniós projektre rendkívül káros lehet. Emiatt mindenképpen konszenzusra kell jutni ezt illetően, éspedig több szinten is: például az Európai Bizottság és a tagállamok, illetve maguk az egyes tagállamok között is. Ennek része, hogy tiszteletben kell tartani a szembeszökő regionális különbségeket, valamint például a civil társadalom egyes szegmenseinek érdekei közötti különbségeket is.
3.15.

A kiskereskedők már most is fontos szerepet játszanak a termékek körforgásosabbá tételében, például a csomagolás mennyiségének csökkentése révén. A kiskereskedők jelentős befolyással lehetnek a fogyasztók életmódjára is: ők határozzák meg, hogy a fogyasztók mik közül választhatnak, befolyásolják, hogy a fogyasztók mit vásárolnak, sőt még azt is, hogy a termékeket hogyan használják és mihez kezdenek vele a használat után. A kiskereskedelmi fórumhoz hasonló körforgásos kiskereskedelmi munkacsoport segíthet a körforgásos gazdaság elveinek az értéklánc mentén történő további integrálásában, ideértve a körforgásos magatartás kialakulásának elősegítését is. Egy ilyen munkacsoportba be kellene vonni a magatartás megváltoztatását célul kitűző polgári szervezeteket és a fogyasztói szervezeteket, valamint a szakszervezeteket is.
3.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy a folyó fizetési mérleg tekintetében a tagállamok helyzete továbbra is teljesen eltérő az Unió területén, és ezek az eltérő helyzetek a gazdaságpolitikai eszközök és célok szempontjából nem konszenzusos értelmezésekkel is társulnak. Bár sok ország, amely korábban krónikus folyófizetésimérleg-hiánnyal küzdött, jelentősen csökkentette deficitjét, az is igaz, hogy több tagállamnak még tetemes folyófizetésimérleg-többlete van. Fontos, hogy az országok e két csoportja közelebb kerüljön egymáshoz, máskülönben nagy a kockázata annak, hogy az európai gazdaság kétsebességes lesz, amely jelenség tartósan is fennmaradhat. A konvergenciafolyamatok keretében a deficites országok esetében még több intézkedést kellene hozni az országok versenyképességének és termelékenységének támogatása érdekében (az európai szemeszter keretében használt mutatóknak megfelelően), a szufficites országok esetében pedig inkább a globális keresletet ösztönző tényezőkre kellene összpontosítani, például a színvonalas munkahelyek létrehozására kedvező hatással lévő, nagyobb volumenű beruházások megvalósítása révén.
2.3.5.

Az adók, az adóbüntetések, a bizonyos adók megfizetése alóli mentesség és az adókönnyítések fontosak az országok gazdasági irányítása és a növekedés szempontjából, ha az érdekelt feleket a hulladék csökkentésére, ártalmatlanítására, megsemmisítésére és hasznos erőforrásként való kezelésére kívánják ösztönözni vagy éppen valamitől visszatartani. Annak érdekében, hogy a kkv-kat bevonják a hulladékforrások hatékonyabb kezelésébe és a jobb levegőminőség fenntartásába, az EGSZB azt javasolja, hogy a tagállamok vessenek ki magasabb adókat a hulladéklerakókra, jelentősen csökkentsék vagy akár tiltsák be a hulladékégetést, és az összes tagállamban vezessék be a „ kidobott mennyiség alapján történő fizetés ” elvét, valamint szabjanak ki szankciókat a szennyezett újrafeldolgozható anyagokra. Nagyon hasznos lenne, ha zöld (vagy környezetbarát) adókat vagy egyszeri adókedvezményt vezetnének be a hulladékgazdálkodás és az újrafelhasználás terén kulcsfontosságú innovációkat bevezető kkv-k számára.
2.11.

Következésképpen mindez a nemteljesítő hitelek értékesítési folyamatait is befolyásolja, és a nemteljesítő hitelek árainak csökkenése legalább 24 hónapig tart. Mindez újabb előnyt jelenthet a nemteljesítő hitelekre szakosodott olyan nem banki vásárlók számára, akikre nem vonatkozik az európai prudenciális szabályozás. Ezzel egyértelműen hátrányos helyzetbe kerülnek az uniós bankok, a vagyon pedig a bankszektorból a nem szabályozott szervezetekhez kerülhet át, pontosan most, amikor arra lenne szükségünk, hogy a bankok támogassák a gazdasági fellendülést, az osztalékfizetés mellőzésének árán is.
4.3.

A zöld megállapodás célkitűzéseinek elérését a közös agrárpolitika forrásai is segítik, ugyanis a KAP a teljes költségvetésének 40 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítja majd. E tekintetben fontos, hogy a nemzeti kormányok és az uniós intézmények továbbra is kötelezettséget vállaljanak arra, hogy beruháznak a kohézióba, ahogy azt korábban is tették.
Be kell ruházni ebbe a területbe, távfelügyeleti technológiák, távorvoslás, alkalmazások vagy a 4P (prediktív, preventív, perszonalizált és participatív) orvoslás alapján készült, személyre szabott orvosi eszközök révén fokozni kell a területi és az otthoni segítségnyújtást az emberekhez való közelítés érdekében, valamint a kötelező egészségbiztosítás megerősítésébe is be kell fektetni, eredetileg tagállami szinten, majd ezt követően uniós szintre kiterjedő koordinációval ( 5 )
4.2.

A fizetési késedelmek kérdése továbbra is gondos megfontolást igényel, és a késedelmes fizetésekről szóló irányelv tervezett felülvizsgálata fontos lépés, amelybe szorosan be kell vonni az érdekelt kkv-kat és ki kell kérni a véleményüket. Hasznos lenne az erkölcsös magatartás ösztönzése érdekében kulturális szinten beavatkozni. Ezt a folyamatot támogató konkrét intézkedés lehetne egy olyan eszköz, például egy weboldal létrehozása, amelyen arra kérik a vállalatokat, hogy kötelezzék el magukat a határidő szerinti fizetéssel kapcsolatos bizonyos elvek mellett. Annak érdekében, hogy megvédjük a kkv-kat a nagyobb vállalatok erősebb tárgyalási pozíciójával szemben, az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság bővítse és erősítse meg a vállalkozások közötti, illetve a platformok és vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó rendelkezéseit, és – esetleg az uniós versenyjog részeként – terjessze ki azokat más ágazatokra is, lehetőséget biztosítva a kkv-k számára, hogy egy központi hatóságnál, amely az EU esetében lehetne a Versenypolitikai Főigazgatóság, bizalmas panaszt nyújthassanak be.
Az EGSZB sajnálattal jegyzi meg, hogy az uniós jogszabályok érvényesítése még mindig nem hatékony. Az európai polgároknak jogot kell biztosítani arra, hogy európai szinten érdemi kollektív keresetet nyújtsanak be, és ezt egyértelműen és azonnal be kell vezetni; ez – végső megoldásként alkalmazva – nagymértékben elősegítené az európai uniós szabályok be nem tartása miatti felelősségre vonást, és így hozzájárulna az említett szabályok tekintetében az önkéntes szabálykövető magatartás elterjedéséhez ( 9 )
1.2.

Az EGSZB nagyon is tudatában van a pandémia által okozott rendkívüli és súlyos gazdasági helyzetnek, és egyetért a gazdasági teljesítményt ért negatív hatások enyhítése céljából elfogadott intézkedéssorozattal. A hatások eltérőek voltak, és közöttük nem csupán a példátlan keresleti sokk és a likviditás csökkenése szerepelt, hanem az ellátási láncok működésének felfüggesztése és az ellátási oldal súlyos problémái is: az ellátási láncok megszakadtak, és sok vállalat problémákba ütközött az alkatrészek, a munkaerő, a nyersanyagok stb. beszerzése terén, és ebből kifolyólag le kellett állnia a termelési folyamatokkal. Ebben az értelemben a meghozott intézkedéseknek is kivételeseknek kell lenniük, és az EGSZB azt kéri, hogy legyenek nagyon átfogóak.
4.1.

A vasutak és a vasúti technológia hosszú történetéhez kapcsolódóan 2021-ben számos évfordulót ünnepelhetünk majd. Ahogy azt az Europalia is kiemelte 2021. évi művészeti fesztiváljának katalógusában, a belga és a francia vasút 2021-ben ünnepli a Párizs és Brüsszel közötti vasúti összeköttetés megindulásának 175. évfordulóját. 1846-ban ez a két város lett az első két olyan főváros a világon, amelyeket vasútvonal kapcsolt össze egymással. Még ugyanebben az évben Brüsszel és London között is kiépült a vasúti összeköttetés az Oostende-Dover fővonalon át. 2021-ben emellett a Thalys fennállásának 25. évfordulóját és a Prága és Drezda közötti vasúti összeköttetésen lebonyolított első út 170. évfordulóját is ünnepeljük. További 2021-es vasúti vonatkozású évfordulót jelent a Mulhouse-i Vonatmúzeum fennállásának 50. évfordulója és a Luxemburgi Vasutak fennállásának 75. évfordulója. Különös együttállásként ugyancsak 2021 lesz az első olaszországi Pendolino 45. évfordulójának, a franciaországi TGV 40. évfordulójának és a németországi ICE 30. évfordulójának éve is. Az Európai Unió első, az európai vasutakról szóló fehér könyve közzétételének 20. évfordulóját is 2021-ben ünnepelhetjük majd.
Ezenkívül fokozni kell a különböző szintű helyi és nemzeti kormányok és az Európai Unió közötti együttműködést és kölcsönhatást. Az EGSZB többször is kérte jelentősebb szinergiák kialakítását, miközben „elő kell mozdítani a kommunikációs és együttműködési platformokat, és ezeknek valamennyi tagállamot magukban kell foglalniuk. Ami az egyik tagállamban beválik, egy másikban is működhet, és amit az egyik tagállam kikutatott, azt egy másikban is fel lehet használni vagy bővíteni lehet. […] Önmagában egyik tagállam sem képes kiemelkedő szerepet játszani a világban” ( 11 )
7.1.

A közelmúltban kitört – és jelenleg is zajló – Covid19/koronavírus-világjárvány miatt a társadalom élőben tesztelheti a digitális technológiák használatát, és ez számos új kihívást jelent. A távkommunikáció, -tanulás és -munkavégzés kényszere rávilágított arra, hogy sokan nincsenek megfelelően felkészülve a korszerű digitális technológiák hatékony használatára, és a digitális infrastruktúra sem képes mindenki számára egyenlő hozzáférést vagy részvételt biztosítani a digitális technológiákon keresztül. A digitális hálózatokat nem bővítették ki úgy, hogy meg tudjanak birkózni a megnövekedett terheléssel, és elegendő beruházásra lesz szükség annak érdekében, hogy a nagy sebességű és hatékony kommunikáció ne csak kereskedelmi, hanem magáncélokra is hozzáférhető legyen, még a távoli területeken is.
3.11.

Fennáll annak a veszélye, hogy az összegyűjtött adatokat (most vagy a jövőben) nemcsak a jelenlegi világjárvány elleni küzdelemhez, hanem különböző célú profilalkotáshoz, illetve az emberek különböző célokból végzett kategorizálásához és értékeléséhez is fel fogják használni. A távolabbi jövőben az is elképzelhető, hogy a „funkciók terjeszkedése” a profilalkotás olyan nemkívánt típusainak kialakulásához vezethet, amelyeket a felügyelet és a megfigyelés, a biztosítások és szociális juttatások megítélése, az alkalmazottak felvétele, illetve elbocsátása terén is alkalmazhatnak. A fent említett mobilalkalmazások használatával összegyűjtött adatokat ezért semmilyen körülmények között sem lehet profilalkotáshoz, kockázatértékeléshez, osztályozáshoz, illetve előrejelzéshez felhasználni.
2.5.

o C alatt kell maradnia, és erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy 1,5 o C alatt tartsuk. Az EGSZB ezért üdvözli az európai klímarendeletre irányuló javaslatot ( 2 ) , amelyet az Európai Bizottság 2020. március 4-én nyújtott be, és amely létrehozza a klímasemleges Unió 2050-re történő elérésére irányuló célkitűzés jogi keretét. Az EGSZB elismeri, hogy a klímasemlegesség 2050-re vagy amennyiben lehetséges, korábban történő elérésére irányuló célkitűzés kívánatos és szükséges a Párizsi Megállapodás céljának eléréséhez való hozzájárulás érdekében, mely megállapodás szerint a globális felmelegedés mértékének 2C alatt kell maradnia, és erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy 1,5C alatt tartsuk.
4.1.7.

Olaszországban a 25. éghajlat-változási konferenciát (COP 25) követően a francia mintára alapuló polgári közgyűlés létrehozására irányuló jogalkotási javaslatot nyújtottak be a civil társadalom képviselői. Hasonló folyamat indult el az Egyesült Királyságban is, „Az Egyesült Királyság Éghajlatváltozási Tanácsa: út a nulla nettóig” (Climate Assembly UK: the path to net zero) néven.
1.2.

Sok tagállam jogrendszerében már most is létezik olyan szabályozás, amely meghatározza a szociális vállalkozásokra is alkalmazható közhasznúsági jogállást. Az EGSZB ezért a többi tagállamot is arra biztatja, hogy nemzeti törvényeikben rögzítsenek megfelelő szabályokat.
2.4.

Az EGSZB azonban rá kíván mutatni a vetőmag-előállítási módszerek bizonyos technikai vonatkozásaira, amelyek Ukrajna és az Európai Unió esetében eltérőek, különösen a növényvédő szerekhez való hozzáférés tekintetében. Az ukrán termesztők ugyanis a növényvédő szerek szélesebb köréhez férnek hozzá, mint uniós kollégáik, és használhatnak bizonyos, az EU-ban tiltott molekulákat is. Ezek az eltérések a verseny torzulásához vezetnek és azt eredményezhetik, hogy a közösségi egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak nem megfelelő termékeket hozhatnak be az Európai Unió területére. A legjelentősebb különbségek között említhetjük a bizonyos, a parcellák gyomlálásához használt hatóanyagokhoz való hozzáférést, mint amilyen az atrazin (az EU-ban 2003 óta betiltva) vagy az acetoklór (az EU-ban 2012 óta betiltva). Az egészségügyi hatások mellett az ezen anyagokhoz való hozzáférés – amely széles körű alkalmazást tesz lehetővé, a terményben szermaradványt eredményez, a gyomnövények ellen pedig magas műszaki hatékonyságú fellépéssel és a költségek csökkenésével jár – biztos versenyelőnyhöz juttatja az ukrán termelőket. Ami a kártevők elleni védelmet illeti, az ukrán termelők továbbra is hozzáférnek a neonikotinoidok családjába tartozó hatóanyagokhoz, amelyek közül néhányat betiltottak az EU-ban. Ilyen például a klotianidin, a tiametoxam vagy hamarosan a tiakloprid.
4.19.

Több ország is bizonyos fajta korlátozást vezetett be a menekültekre, menedékkérőkre és más, harmadik országokból érkező migránsokra vagy az aktív intézkedésekhez, vagy pedig a szociális támogatáshoz való hozzáférés terén. Ezért az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy még ha az ESZA+ tartalmaz is külön célkitűzést a harmadik országok állampolgárainak integrációjára vonatkozóan, egy új preambulumbekezdésben tisztázza, hogy az uniós rendelkezések az ilyen intézkedések igénybevétele esetén nem korlátozhatják az aktív intézkedésekhez vagy a szociális támogatáshoz való hozzáférést, bár a tagállamok nemzeti szabályozásaikban korlátozhatják ezt a hozzáférést. Az EGSZB arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az olyan korlátozások alkalmazásától, amelyek súlyosbítják a migránsok társadalmi kirekesztését.