ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

üdvözli, hogy az „ötletek” fejezet tartalmazza az Európai Kutatási Tanács (EKT) által kapott ígéretes eredményeket, valamint az európai kutatás átláthatóságának és vonzerejének fokozását célzó szerepét; sajnálja, hogy az magánszféra nem vesz részt az EKT-ban; felszólítja a Bizottságot, hogy növelje meg az EKT-nak nyújtott támogatást (ami a sikerek arányát is növelni fogja), továbbá hogy vizsgálja meg a lehetőségeket az EKT struktúráinak és mechanizmusainak javítása tekintetében, többek között azt is, hogy az EKT-t döntéshozói hatáskörrel felruházott, független jogi személlyé tegye, amely közvetlenül felelős saját tudományos stratégiájáért és adminisztratív irányításáért, ami a K+F és az innováció területén működő többi finanszírozási ügynökség nagyobb fokú függetlenségét tesztelő kísérletként is alkalmazható; a tudományos tanács kinevezésére irányuló eljárással, valamint felülvizsgálati testületeinek összetételével összefüggésben támogatja a nagyobb átláthatóságot; javasolja, hogy az EKT folytassa az egyes kiváló kutatók részére biztosított erőteljes támogatást; ugyanakkor felszólítja az EKT-t, hogy biztosítson lehetőséget a csoportalapú projektek támogatására is, mindenkor attól téve ezt függővé, hogy az ehhez hasonló projekteket alulról felfelé irányuló folyamatokon keresztül alakítják ki,
26.

elismeri, hogy noha a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokkal összefüggésben egyre inkább elfogadják a kereskedelemmel kapcsolatos munkaügyi és szociális normákat, a szabad kereskedelmi megállapodások többnyire még mindig ritkán hivatkoznak szociális normákra; sajnálja, hogy az EU nem rendelkezik olyan egységes megfogalmazású „szociális záradékkal”, amelyet be lehetne illeszteni az összes kétoldalú kereskedelmi megállapodásba; sürgeti az Európai Uniót, hogy minden külső kereskedelmi megállapodásba, ideértve a WTO keretén belül megkötendő megállapodásokat is, iktasson be egy szociális záradékot összhangban a többi nemzetközileg elfogadott és elismert normával (azaz az ILO alapvető munkaügyi normáival);
25.

hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatokra nem csak egy jogszabályszöveg elfogadása előtt (ex ante) kell sorra kerülniük, hanem sokkal inkább azt követően is (ex post); emlékeztet arra, hogy ez szükséges annak jobb megítélhetőségéhez, hogy egy norma célkitűzései valójában megvalósultak-e, illetve egy jogi aktust mennyiben kell kiigazítani, illetve hatályában fenntartani; kiemeli ugyanakkor, hogy az utólagos értékelés semmiképp sem helyettesítheti a Bizottságra a „szerződések őreként” háruló azon kötelezettséget, hogy hatékonyan és időben ellenőrizze az uniós jog tagállamok általi végrehajtását;
6.

emlékeztet rá, hogy a jelenlegi beruházási trendek folytatódása esetén 2025-re Ázsia töltheti be a vezető szerepet a tudományos és technológiai fejlődés terén; emlékeztet azonban arra is, hogy ezek a változások nem csak jelentős kihívásokat, hanem lehetőségeket is jelentenek, úgymint az EU exportlehetőségeinek meredek emelkedését; megállapítja, hogy az Unió a felsőfokú képzés területén is hátul kullog, ugyanis az európai egyetemek közül csak mintegy harminc található a világ első száz egyeteme között; hangsúlyozza, hogy Európa a szaktudást tekintve is elmarad a versenyben, és felhívja a figyelmet arra, hogy 2020-ra az eddiginél 16 millióval több munkahelyen lesz szükség magas szintű képzettségre, az alacsony szintű képzettséget igénylő munkahelyek száma pedig 12 millióval csökkenni fog;
38.

rámutat arra, hogy annak ellenére, hogy egyes tagállamokban rendelkezésre állnak a kisgyermekekkel kapcsolatban (többek között a National Association for the Education of Young Children, UNICEF, International Early Years Education Journal, OECD stb. által összeállított) empirikus adatok, még mindig további ismeretekre van szükség, hogy jobban megértsük a gyermekek korai oktatás alatti fejlődését; ezért Unió-szerte további kutatások végzését, továbbá az elért eredmények egész Unióra kiterjedő cseréjét kéri, figyelembe véve a tagállamok kulturális sokszínűségét;
10.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának továbbra is törekednie kell a területi kohézióra, és kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és társadalmi kohézió céljait kiegészítette a „területi kohézió” céljával; megállapítja, hogy e célkitűzés továbbra is elválaszthatatlanul összekapcsolódik a gazdasági és társadalmi kohézió kihívásaival, és erősíti a kohéziós politika európai hozzáadott értékét; hangsúlyozza, hogy a „területi kohézió” szubregionális szinten, különösen a városi térségekben (nehézségekkel küzdő városnegyedek, a városok ellenőrizetlen terjeszkedése) is – sőt, még a gazdagnak minősülő régiókban is – érvényesül;
—

tekintettel a „The Aid Delivery Methods. Guidelines of the Programming, Design & Management of General Budget Support” (Támogatásnyújtási módszerek. Az általános költségvetési támogatás tervezése, kivitelezése és irányítása) című 2007-es bizottsági dokumentumra,
28.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be intézkedéseket a kutatási programok támogatását szolgáló finanszírozás hozzáférhetőségének javítására a hívó fél tartózkodási helyének azonosítását szolgáló lehető legjobb technológiák – ideértve a VoIP-hívásokat is – kifejlesztésnek garantálása érdekében és ennek megfelelően támogatja az új generációs szabványok és szabályozások kialakítását; kéri az EU 2009., 2010. és 2011. évi költségvetésében feltüntetett, az információs és kommunikációs technológiára vonatkozó politika támogatási programjához tartozó pénzeszközök kiosztását annak érdekében, hogy támogassák az innovatív (a 112-höz való VoIP- és IP-hozzáférésen alapuló) szolgáltatások tesztelését és megvalósítását, melyeket hálózattól független alkalmazásokon keresztül is el lehetne indítani, megelőzve az EU új generációs 112-rendszerének létrehozását; felhívja a Bizottságot az új generációs 112-alkalmazások – mint például a szöveges üzenetek, a videómegosztó és a közösségi hálózatok – alkalmazásának, valamint annak megvizsgálására, hogy az ezeket a polgárok számára jelenleg rendelkezésre álló alkalmazásokat hogyan lehetne a segélyhívó kommunikációban alkalmazni a 112-höz való hozzáférés javítása, valamint a polgárok által kezdeményezett vészhelyzeti reagálás fejlesztése érdekében;
—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének „The State of Food and Agriculture 2010-2011; Women in Agriculture – Closing the gender gap for development” című jelentésére, Róma 2011,
57.

rámutat arra, hogy a piacorientált termelés és a közvetlen kifizetések és versenyképesség a kockázatbiztosítás legfőbb elemét alkotják, és hogy a kockázat figyelembevétele és megelőzése a mezőgazdasági termelők felelőssége is; ebben az összefüggésben támogatja a tagállamokat abban, hogy nemzeti kockázatbiztosítási eszközöket bocsássanak a mezőgazdasági termelők rendelkezésére, az újbóli nemzeti hatáskörbe vonás és a piacok torzítása nélkül; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak közös szabályokat kell kidolgoznia a kockázatkezelési rendszerek tagállamok általi fakultatív támogatására, adott esetben a közös piacszervezés WTO-szabályokkal összhangban álló közös szabályainak létrehozása által, a belső piacon meglévő versenytorzító hatások kizárása érdekében; kéri továbbá, hogy a Bizottság a kockázatkezelés bevezetését célzó minden intézkedést jelentsen be, és a jogalkotási javaslatokkal együtt megfelelő hatásvizsgálatot is terjesszen elő;
11.

ismételten hangsúlyozza a régiók közötti együttműködés fontosságát (C összetevő), de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az erre a célra jóváhagyott eszközök nem állnak rendelkezésre; ezért azt javasolja, hogy fontolják meg újra, hogy ezen összetevő legfeljebb mekkora hányadára vonatkozzon uniós társfinanszírozás, figyelmet fordítva azon kapacitásának is, hogy ösztönzőként hasson a „versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés által lefedett régiókból érkező résztvevők számára annak érdekében, hogy e C összetevőben emeljék a projektek számát, valamint felszólít arra, hogy szélesítsék az együttműködés tematikus területeit, hogy átfogják az operatív programok és a területfejlesztés irányítását és vezetését;
18.

hangsúlyozza, hogy a helyileg megválasztott hatóságok közvetlen politikai elszámoltathatósággal rendelkeznek a stratégiai döntéshozatal és a közpénzek beruházása terén; ennek fényében azon a véleményen van, hogy a tagállamoknak elegendő költségvetési forrást kell biztosítaniuk az említett hatóságok számára; ezért úgy véli, hogy a kohéziós politika és az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében a kohéziós politika végrehajtása és kiértékelése során a helyileg megválasztott hatóságokat kötelezően be kell vonni a stratégiai döntéshozatali folyamatba és szorosan be kell vonni az operatív programok kidolgozásába, valamint a megbízatás átruházásával gyakorolt felelősségi körökre vonatkozó lehetőség széles körű alkalmazásába, az irányító hatóságok és a tagállamok pénzügyi felelősségének sérelme nélkül; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok számára prioritás a polgárok jólétének és életminőségének biztosítása, akiket az összes érdekelt féllel együtt be kell vonni a helyi fejlesztési stratégiákba;
1.

véleménye szerint Európának kihívásokkal és nagyszerű lehetőségekkel egyaránt szembe kell néznie a nyersanyagok tekintetében; hangsúlyozza, hogy az Uniónak most, a nyersanyagok iránti kereslet globális növekedése idején lehetősége van arra, hogy előnyhöz jusson a nyersanyagellátás és -hatékonyság megerősítésével, ugyanakkor kielégítse az uniós ipar és a nyersanyagágazat igényeit; hangsúlyozza, hogy a nyersanyagokhoz való tisztességes hozzáférés, valamint a stabil és kiszámítható nyersanyagárak megléte létfontosságú a fejlesztési lehetőségek, a versenyképesség és az európai ipar fenntartása szempontjából; mivel a hozzáférés és az ellátás korlátai – különösen a kritikus nyersanyagok, mint például a ritka földfémek esetében –, valamint az árak nagyfokú volatilitása akadályozhatja az uniós ipar, különösen a kkv-k versenyképességét, az ökológiai hatékonyságát és innovációs kilátásait; üdvözli, hogy a Bizottság 2008-as nyersanyag-politikai kezdeményezésével úttörő szerepet játszott a nyersanyag-politika kérdésének felvetésében, és határozottan felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak gyors végrehajtása irányába; úgy véli, hogy az erőforrás-politika és erőforrás-diplomácia nemcsak az iparpolitika és a nemzetközi kereskedelem szempontjából kiemelkedő fontosságú az EU számára, hanem a bel-, valamint a kül- és biztonságpolitikát is érintő átfogó kérdésként is; kéri a Bizottságot, hogy erre a kérdésre fordítson ugyanakkora figyelmet, mint az energia kérdésére; úgy látja, hogy ez az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) feladata is egyben;
59.

hangsúlyozza az elméleti hálózati sebesség és a tényleges felhasználói tapasztalatok közötti különbséget, mivel a felhasználói tapasztalatok a weboldal kapacitásához és a torlódáshoz stb. is kapcsolódnak; felszólítja a Bizottságot, hogy a BEREC-cel együtt finomítsa a nyújtott széles sávú átviteli sebességre vonatkozó méréseket, céljait pedig ennek megfelelően igazítsa ki, felszólítja továbbá a BEREC-et, hogy dolgozzon ki uniós iránymutatásokat annak biztosítása érdekében, hogy – az új technológia nyújtotta előnyökkel kapcsolatos átláthatóság biztosítása, az összehasonlíthatóság előmozdítása, valamint a verseny fokozása érdekében – a hirdetett széles sávú átviteli sebességek megfelelően tükrözzék azokat a fel- és letöltési átlagsebességeket, amelyeket a felhasználók ténylegesen elvárhatnak, valamint biztosítsák a fogyasztóknak a felkínált szolgáltatásokkal kapcsolatos teljes körű tájékoztatását; kéri ezért a BEREC-et annak biztosítására, hogy a széles sávú hozzáférés jellemző, fogyasztók által tapasztalható sebességét a hirdetésekben tisztességesen mutassák be az új technológia feltöltéshez és letöltéshez nyújtott előnyeinek átláthatósága érdekében; kéri, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok foganatosítsanak intézkedéseket azon szolgáltatókkal szemben, amelyek nem tartják be a BEREC ajánlásait;
11.

tudomásul veszi Abd el Dzsalíl, az Átmeneti Nemzeti Tanács elnökének Tripoliban elhangzott beszédét, melyben bejelentette, hogy Líbia mérsékelt muzulmán ország lesz, amelynek alkotmánya ezt tükrözni is fogja, valamint azt, hogy a nőket szívesen látják a közéletben; elvárja, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács teljesítse feladatait, és betartsa az általa tett ígéreteket, melyek szerint egy toleráns, egységes és demokratikus államot alakít ki Líbiában, amely az összes líbiai állampolgár, valamint a migráns munkavállalók és külföldiek számára is védelmezi az egyetemes emberi jogokat; kéri, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács aktívan ösztönözze és vonja be a nőket és a fiatalokat a politikai pártok és a demokratikus intézmények felépítését célzó politikai folyamatokba;
3.

kéri az EU-t és az uniós tagállamokat, hogy támogassák az alábbi öt, kulcsfontosságú kötelezettségvállalást és illesszék be azokat a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos, 2011 szeptemberében sorra kerülő, magas szintű ENSZ-találkozó résztvevői által kiadandó politikai nyilatkozatba: — 2025-re a nem fertőző betegségek által okozott megelőzhető mortalitás arányának 25 %-os csökkentése, ahogyan az a WHO javaslatában szerepel, — a költséghatékony és költségmegtakarítást eredményező beavatkozások végrehajtása, beleértve a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének gyorsabb végrehajtását, az egészséges étrendhez való jobb hozzáférést és annak ösztönzését, beleértve a só, a cukor, a telített zsír és a transzzsír fogyasztásának csökkentésére irányuló fellépést, káros mértékű alkoholfogyasztás elleni hatékony intézkedéseket, és a testmozgáshoz való hozzáférést illetve ennek ösztönzését, valamint a környezetszennyezésnek – többek között az endokrin rendszert károsító anyagoknak és egyéb környezeti szennyezőanyagoknak – való kitettségnek a lakosság egészét érintő csökkentését, — a nem fertőző betegségek által okozott mortalitás tendenciáinak és az e betegségeket elősegítő közös kockázati tényezők nyomon követése, — globális és nemzeti elszámolási mechanizmusok létrehozása valamennyi kulcsfontosságú érdekelt fél tekintetében, — 2012-ben magas szintű partnerség létrehozása az ajánlások végrehajtásának előmozdítása, valamint egy a kötelezettségvállalások megvalósítása mértékének áttekintésére irányuló, magas szintű találkozó 2014-ben való megrendezésének ösztönzése érdekében;
A.

mivel a dél-kordofáni helyzet továbbra is feszült, tekintettel arra, hogy a szudáni fegyveres erők és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom/Észak (SPLM/N) között továbbra is folynak a harcok, és Kék-Nílus államban is kiújultak az összecsapások;
39.

rámutat arra, hogy a polgárok, civil szervezetek és vállalkozások továbbra is élnek a petíciós mechanizmus lehetőségével, ha azzal kapcsolatban szeretnének bejelentést vagy panaszt tenni, hogy a különböző szintű tagállami hatóságok nem tartják be az uniós jogszabályokat; a legfontosabb felmerülő problémák a környezetvédelemmel és a belső piaccal kapcsolatosak, de rendszeresen megjelenik a szabad mozgáshoz való jog, az alapvető jogok és az uniós polgárság témája is;
26.

egyetért azzal, hogy a könyvvizsgálói függetlenség kiemelkedő jelentőségű, és a túlzott bennfentesség megelőzése érdekében lépéseket kell tenni; javasolja, hogy a Bizottság végezzen hatásvizsgálatot, amely egy sor lehetőségre – különösen a külső rotációra és az önkéntes közös könyvvizsgálatokra – is kiterjed; noha lehetségesnek tartja a könyvvizsgáló függetlenségének külső rotációval történő erősítését, azonban továbbra is azon a véleményen van, hogy nem a külső rotáció, hanem sokkal inkább a rendszeres belső könyvvizsgálóváltás jelenti a legjobb szabályozási megoldást, amint azt a 2006/43/EK irányelv is megerősíti, illetve a meglévő partnerrotációs megoldások biztosítják az eredményes könyvvizsgálathoz szükséges függetlenséget;
13.

azon a véleményen van, hogy a közbeszerzés teljes potenciáljának kibontakoztatása érdekében a legalacsonyabb árra vonatkozó feltételt már nem kell meghatározónak tekinteni a szerződések odaítélésekor, és hogy helyette általánosságban az áruk, szolgáltatások vagy munkavégzés teljes életciklusköltségét is figyelembe vevő, a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi előnyök tekintetében gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kell figyelembe venni; hangsúlyozza, hogy ez nem zárná ki a legalacsonyabb ár döntő kritériumként történő alkalmazását a magas fokon szabványosított áruk vagy szolgáltatások esetében; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben alakítson ki módszertant az életciklusköltségek tág és önkéntes alapon történő kiszámítására; hangsúlyozza, hogy a „legnagyobb gazdasági haszon” kritériumának előtérbe helyezése ösztönözné az innovációt és a jobb minőségre és értékre való törekvést, így az Európa 2020 stratégia követelményeinek való megfelelést; hangsúlyozza, hogy ez különösen fontos a fogyasztók egészségére hatást gyakorló termékek közbeszerzése terén, ahol a minőség és az előállítási módszer fontos szerepet tölt be, amint az az élelmiszer-ágazat esetében is érvényes; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szabályoknak kellően rugalmasaknak kell lenniük annak biztosításához, hogy például a kórházakban, idősgondozásban, iskolákban és óvodákban a passzív fogyasztók azonos eséllyel férjenek hozzá egészséges és a pénzért értéket nyújtó élelmiszerhez, és ne csak az elérhető legolcsóbb lehetőséghez;
36.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy adjon ki egyértelmű irányelveket és terjesszen elő megfelelő jogszabálytervezeteket a szervezett bűnözéshez és a maffiához kötődő vállalkozások közbeszerzési pályázatokon, valamint a közbeszerzések kezelésében való részvételének megakadályozása érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az építési beruházásra, a szolgáltatásnyújtásra és az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos pénzmozgások nyomon követhetőségét, valamint értékeljék a szerződések közigazgatási szerv általi odaítélésére irányuló közigazgatási kiválasztási eljárások akadályozásának szankcionálására irányuló szabályok bevezetését; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2004/18/EK irányelv 45. cikkét teljes körűen és helyesen alkalmazzák, elvi szinten is kizárva az „öntisztító mechanizmusok” lehetőségét, egyértelművé téve, hogy mind a jogi, mind pedig a természetes személyek elítélése kizárást von maga után, és biztosítva, hogy ez a kizárási ok ne csak a kiszabott büntetés idejére szóljon, hanem végleges vagy kellő hosszúságú időszakra szóló legyen; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat azon személyek közbeszerzési eljárásokból való kizárására, akik vizsgálat vagy folyamatban lévő büntetőeljárás alatt állnak, vagy alkalmazzon különleges óvintézkedéseket velük szemben; kéri a kizáráshoz vezető bűncselekmények körének kiterjesztését valamennyi olyan bűncselekményre, amelyet jellegzetesen szervezett bűnözés keretében követnek el, és olyan intézkedések meghozatalát, amelyek célja a vonatkozó jogszabályok összekötők és támogatók igénybevételével történő kijátszásának megakadályozása; felszólítja a tagállamokat, hogy határozzanak meg hasonló jogszabályokat a közbeszerzés, a koncesszió, az engedély és az állami támogatás bármely formáját illetően, még akkor is, ha ezek nem tartoznak az uniós szabályozás hatálya alá; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő jogszabályokat és operatív eszközöket a tagállamok közötti, valamint a tagállamok, uniós intézmények és ügynökségek közötti információcseréhez és a közpénzek hűtlen kezelésének megelőzésére szolgáló „feketelisták” kidolgozásához;
8.

sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy képviseljenek egységes álláspontot, és a kvartetten belül is továbbra is játsszanak aktívabb szerepet az izraeliek és palesztinok közötti méltányos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; nyomatékosítja, hogy a kvartett központi szerepet tölt be e folyamatban, és maradéktalanul támogatja a főképviselőt arra irányuló törekvéseiben, hogy a kvartett valós távlatot teremtsen a békefolyamat újraindításához.
23.

hangsúlyozza, hogy amennyiben a fejlődő országbeli mezőgazdasági kistermelőknek – különös tekintettel a nőkre – nemcsak fenntarthatóvá kell válniuk, hanem be is kell váltaniuk termelési potenciáljukat, akkor termésük kártevők és betegségek elleni védelme érdekében hozzáférhetőbbé kell tenni számukra a mikrohiteleket, beleértve a nonprofit mikrohiteleket is, amelyeket jobb vetőmagokba, műtrágyába és öntözőberendezésekbe, valamint a szükséges különböző növényvédő eszközökbe fektethetnek;
85.

felszólítja a Bizottságot, hogy állapítson meg a gumiabroncsokra és különösen a gumiabroncsok futófelületének mélységére és a gumiabroncsnyomásra vonatkozó közös előírásokat, és vezessen be ennek megfelelő ellenőrzéseket; támogatja, hogy a járművek rendszeres műszaki vizsgálatába vonják be a gumiabroncsok vizsgálatát is; támogatja a gumiabroncsokkal kapcsolatos előírások rendszeresebb közúti ellenőrzések keretében történő hatékonyabb végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, hogy a gumiabroncsok helyes használatának biztosítása érdekében terjesszen be abroncsnyomás-ellenőrző rendszerekre (TPMS) vonatkozó specifikációkat, ami közúti közlekedésbiztonsági és a környezetvédelmi szempontból egyaránt hasznosnak fog bizonyulni;
28.

hangsúlyozza, hogy fontos megfelelő figyelmet szentelni a különféle szálláshelyek biztonsági körülményeinek, különös tekintettel a tűzbiztonsági és a szén-monoxiddal kapcsolatos biztonsági rendelkezésekre; ezért úgy véli, hogy ösztönözni kell az MBS-eljáráshoz (Management, Building and System) való önkéntes csatlakozást, az 1986. évi tanácsi ajánlásokkal összhangban lévő hatályos nemzeti rendelkezések sérelme nélkül, vagy amennyiben az önszabályozás nem vezet eredményre, alternatív szabályozói fellépést kell végrehajtani; kiemeli továbbá a szállodai személyzet képzésének fontos szerepét is a vészhelyzet-tervezés, a tűzvédelmi irányítás és a szálláshelyek tűzmegelőzése és -biztonsága terén, és hangsúlyozza, hogy rendszeresen adatokat kell gyűjteni a szálláshelyek biztonságáról; hangsúlyozza, hogy mindig szem előtt kell tartani a fogyatékkal élők, vagy mozgáskorlátozottak igényeit, ideértve a szálláshelyek tűzmegelőzése és -biztonsága terén a fogyatékkal élők figyelembevételéről szóló kiképzést is;
U.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés továbbra is kulcsfontosságú meghatározója az egészségi állapotnak (38), különös tekintettel a gyermekszegénység által a gyermekek egészségére és jólétére gyakorolt hatásra és mivel a gazdagok és szegények közötti szakadék továbbra is jelentős a megfizethető egészségügyi szolgáltatások, a jövedelmek és a vagyon terén, és egyes területeken még mélyül is;
7.

kéri, hogy a tagállamok és a régiók az uniós strukturális eszközök odaítélésekor és elosztásakor, valamint a hatásmutatók meghatározásakor vegyék figyelembe a régiók különböző fejlettségi szintjét, valamint demográfiai mutatókat – pl. eltartottak aránya – is vegyenek tekintetbe; emlékeztet arra, hogy az egész világon az EU-ban a legmagasabb az idősebb emberek aránya a népességen belül; úgy véli, hogy a Bizottságnak összeurópai szinten is megoldást kellene javasolnia a demográfiai változás kezelésére; úgy véli, hogy az egyes városi térségekben való koncentráció elkerülése érdekében az infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a környezetvédelem szempontjából is mindenképpen elemezni kell egyrészt a munkavállalók elvándorlását, másrészt azon feltételek biztosításának szükségességét, amelyek a polgárokat származási régióikban tartják;