[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.4.2009

COM(2009) 184 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az IKT új távlatai – a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák európai kutatási stratégiája

TARTALOMJEGYZÉK

1. Háttér és célkitűzések 3

2. A FET-kutatás elengedhetetlen fontosságú a kiválóság biztosítása és az innováció megteremtése szempontjából 3

2.1. A FET-program radikálisan új információs technológiákat készít elő 3

2.2. A FET-program biztosítja a kiválóságot és innovációt teremt az IKT terén Európában 4

2.3. A globális FET-kutatásban játszandó vezető szerep kihívásai és lehetőségei 6

2.3.1. Nem elegendőek az Európában az IKT-n belüli kockázatos transzformatív kutatásra fordított összegek 6

2.3.2. A társadalmi kihívások kezelése radikálisan új ötletek nyílt vizsgálatát igényli 7

2.3.3. A legfontosabb tudományos kihívások megoldásához tudományágak közötti együttműködésre van szükség 7

2.3.4. A szétaprózottság megszüntetése és közös stratégiai vízió alkotása az európai kutatási erőfeszítések hatásának növelésére 7

2.3.5. Hiány mutatkozik képzett kutatókból és multidiszciplináris szakértelemből Európában 8

2.3.6. Fokozni kell az alapkutatás eredményeinek felhasználását 8

2.3.7. Kiaknázatlan potenciál a nemzetközi együttműködésben 8

3. Hogyan tegyük Európát a FET-kutatás élenjárójává 8

3.1. Stratégia és célkitűzések 8

3.2. Cselekvési irányvonal-javaslatok 9

3.2.1. Az IKT-n belül a FET-kutatás megerősítése 9

3.2.2. FET zászlóshajó-kezdeményezések indítása 10

3.2.3. Közös programozásban és FET EKT kezdeményezésekben való részvétel 10

3.2.4. Fiatal kutatók fokozott bevonása a FET-programba 11

3.2.5. A tudományos eredmények gyorsabb megosztásának ösztönzése és az innováció felgyorsítása 11

3.2.6. A világ vezető kutatóintézeteivel folytatott együttműködés erősítése és világtehetségek Európába csábítása 12

4. Következtetések 12

1. HÁTTÉR ÉS CÉLKITűZÉSEK

A Bizottság által az európai gazdasági fellendülés tervében[1] megfogalmazott célkitűzésekkel összhangban e közlemény arra tesz javaslatot, hogy az információs és kommunikációs technológiák (IKT) stratégiailag fontos területén növeljük a kockázatosabb kutatásokra fordított beruházásokat, amivel hosszú távon erősítjük Európa versenyképességét és az innovációs környezetet.

A közlemény kiemeli, hogy a kutatás sikereket ért el a jövőbeni IKT és innováció alapjainak megteremtésében[2], és stratégiai fontosságú a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET[3]) terén. A közlemény olyan hosszú távú stratégiát és a 7. keretprogram keretében végrehajtandó konkrét cselekvéseket vázol fel, amelyek a FET-kutatás európai és globális dimenziójának erősítésén keresztül képessé teszik Európát arra, hogy a FET-kutatás terén vezető szerepet vállaljon . Ezek a cselekvések kiegészítik és megerősítik az európai IKT-re irányuló kutatás-fejlesztés és innováció stratégiájáról szóló bizottsági közleményben[4] a kutatásra fordított beruházások erősítésével, a kiemelt munkaterületek meghatározásával, valamint a szétaprózottság csökkentésével kapcsolatban felvázolt cselekvéseket. A közlemény foglalkozik a K+F-ről és innovációról szóló 2006-os Aho-jelentés[5] azon megállapításaival is, amelyek az éltudomány által a világszínvonalú iparra gyakorolt vonzó hatással és a kritikus tömegű tevékenység létrehozásához szükséges kiválósági központok felállításának szükségességével foglalkoznak.

A Bizottság zűrzavaros világgazdasági helyzetben bocsátja ki ezt a közleményt. Különösen olyankor fontos az új alapok megteremtése, amikor az uralkodó paradigmák kimerültek; ezek az alapok biztosíthatják majd, hogy a jövő innovációjában Európa szilárd helyet foglaljon el.

2. A FET-KUTATÁS ELENGEDHETETLEN FONTOSSÁGÚ A KIVÁLÓSÁG BIZTOSÍTÁSA ÉS AZ INNOVÁCIÓ MEGTEREMTÉSE SZEMPONTJÁBÓL

2.1. A FET-program radikálisan új információs technológiákat készít elő

Az európai FET-kutatás 1989-es bevezetése óta úttörő szerepet játszott a radikálisan új információs technológiák azonosításában és kialakításában. A FET-kutatás jelenlegi, évi mintegy 100 millió eurós finanszírozásából egyrészt olyan tudósok és mérnökök részesülnek, akik a hagyományos IKT határain túl eső, felderítetlen területekre merészkednek, másrészt az újszerű kutatási ötletekkel és témákkal kapcsolatos magas szintű multidiszciplináris kutatási együttműködést támogatják. Ez a kutatás radikálisan átalakítja az IKT kutatási menetrendjeit, és fontos technológiai, ipari és társadalmi innovációt indít el Európában, amelynek következtében a jelenlegi kutatási gyakorlat alapvetően megváltozik.

A társadalmi és biológiai rendszerek önszerveződésének és evolúciójának megértése és hasznosítása utat nyit például a következő generációs szoftverek és hálózati technológiák új funkcióinak kifejlesztéséhez. Az emberi agy működésének megértése nemcsak a gyógyszergyártás terén segíti az innovációt, hanem új paradigmákat kínál alacsony energiafelhasználású, hibatűrő és adaptív számítástechnikai rendszerek fejlesztéséhez is.

Az európai FET-kutatási program egyedülálló módon kombinálja az alábbi jellemzőket:

- Alapvető. Az ipari kutatás számára túlságosan hosszú távúnak vagy kockázatosnak számító új, szokatlan ötletek és tudományos paradigmák feltárásával új alapokat teremt a jövőbeni IKT számára.

- Átalakító. Olyan kihívó ötletek vezérlik, amelyek radikálisan megváltoztathatják a jelenlegi információs technológiák alapját képező tudományos elvekről alkotott felfogásunkat.

- Kockázatos. A magas kockázat potenciálisan magas megtérüléshez és korszakalkotó felfedezésekhez vezethet.

- Célirányos. Arra irányul, hogy hatást gyakoroljon a jövőbeni ipari IKT-kutatási menetrendekre.

- Multidiszciplináris. Különböző tudományágak – például biológia, kémia, nano-, ideg- és megismeréstudomány, etológia, társadalomtudomány vagy közgazdaságtan – közötti szinergiákra és kölcsönhatásokra épül.

- Kooperatív. A közös kutatási témákon való együttműködés céljából összevonja a legjobb kutatócsoportokat Európában (és növekvő mértékben világszerte).

A FET a kialakulóban lévő területeken folytatott tematikus kutatáson (FET Proaktív kezdeményezések) és az újszerű ötletek nyílt, akadálytalan feltárásán („FET – nyílt terület”) keresztül valósul meg.

2.2. A FET-program biztosítja a kiválóságot és innovációt teremt az IKT terén Európában

A FET-program a legjobb tudósok és mérnökök együttműködése révén biztosítja a kiválóságot. A FET-kutatás világszinten kiváló voltát Nobel-díjak és egyéb, nagy presztízzsel járó díjak bizonyítják. A FET-kutatás IKT-programból való részesedéséhez képest két és félszer annyi cikket és publikációt jelentet meg, és ugyanakkor ennek megfelelő mennyiségű szabadalmat generál[6]. | A FET-projektek vonzzák Európa legkiválóbb tudósait, köztük Nobel-díjasokat Theodor Hänsch (DE), Albert Fert (FR) és Peter Grünberg (DE), a 2005-ös és 2007-es fizikai Nobel-díj nyertesei számos FET-projektben dolgoztak együtt. |

A FET-kutatás innovációt teremt. A FET-kutatás hatást gyakorol az európai IKT-ipar hosszú távú versenyképességére azáltal, hogy új gazdasági tevékenységi területeket és új iparágakat, valamint csúcstechnológiát alkalmazó kis- és középvállalkozásokat hoz létre.

A FET-kutatás világszerte élen jár az általános és az ipari kutatásban, és befolyásolja a multidiszciplináris alapkutatás támogatásának és szerveződésének módjait. A FET olyan finanszírozási programokat teremtett, mint az Agence Nationale de la Recherche (ANR, Franciaország)[7] vagy a NEST Adventure és Pathfinder programja[8], illetve a NEST utódja, az Európai Kutatási Tanács[9]. A FET új multidiszciplináris kutatási szervezeti formák létrejöttét is ösztönözte, pl. az Élő Technológiák Európai Központjáét[10].

Úttörő szerepéből adódóan a FET-program jelentős sikereket ért el az új kutatási területek azonosítása és feltárása terén , amelyek később elismert IKT-kutatási témává váltak.

A FET-támogatás alapvető szerepet játszott például a kvantuminformációs technológiák európai kutatásában. A kvantumtechnológiák egy hagyományos számítógép kapacitását jelentős mértékben meghaladó számítástechnikai kapacitást és százszázalékos biztonságú kommunikációt ígérnek. A FET az e területre fordított korai beruházással jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy Európa vezető szerephez jusson[11], a tagállamokban pedig 5–7-szeresére növekedett a beruházások összege. E technológiák az elvárások szerint további technológiák, például kvantumórák és kvantumos képalkotás kialakulásához vezetnek. A FET-program keretében beindultak az első, biológián és idegtudományon alapuló információs rendszerekkel kapcsolatos európai kutatási projektek. Biológusok, idegtudósok és számítástechnikai tudósok vizsgálják közösen azt, hogyan dolgozza fel az agy az információt. E kutatás – az IKT-t messze meghaladó – eredményei között szerepelnek a fogyatékkal élőknek készülő új idegi implantátumok, új idegrendszer-modellek, új neuromorfikus számítástechnikai rendszerek, illetve megbízható önfejlesztő kapcsolások és hálózatok. Az Esprit-programon[12] keresztül a FET már nagyon korán támogatta a mikro-, nano- és optoelektronikára, mikrorendszerekre és fotonikára irányuló kutatást. A 90-es években feldolgozott kutatási témákat[13] nagymértékben integrálták az ipari alapú IKT-kutatásba. | Százszázalékos biztonságú kommunikáció A kvantumtechnológiákra irányuló FET-kutatás új lehetőségeket nyitott a százszázalékos biztonságú kommunikáció irányában. Ezt az ötletet olyan vállalkozások karolták fel, mint a Siemens, a Thales és az idQuantique SA, az e technológia terén vezető szerepet játszó, csúcstechnológiát alkalmazó kkv. A gondolat hatalma révén történő mozgás újra lehetővé teszi a bénult emberek mozgását A MAIA-projekt olyan, nem invazív agy/számítógép csatlakozáson alapuló új technológiát fejlesztett ki, amely lehetővé teszi egy fogyatékkal élő személy számára, hogy gondolataival irányítsa a tolószéket. Az agy tökéletességének utánzása A FACETS-projekt azt vizsgálja, hogyan dolgozza fel az agy az információt, és utánozza ezt, hogy alacsony energiafelhasználású, hibatűrő számítástechnikai rendszereket hozzon létre. Értelmes robottárs A COGNIRON-projekt során olyan kísérő robotot fejlesztettek ki, amely megérti az emberi tevékenységet, társas interakcióba lép emberekkel, valamint új készségeket és feladatokat sajátít el. |

A komplex rendszerekkel kapcsolatos FET-kutatás új kutatási területet hozott létre, és több tudományág számára radikálisan új lehetőségeket nyitott. A komplex technikai-társadalmi rendszerek magatartásának modellezésén keresztül és az e rendszerekből származó fenyegetettséget (pl. pénzügyi piacok vagy fertőző betegségek terjedése) kezelő IKT-eszközök létrehozásával e kutatás hozzájárul a jobb, tudományalapú politikaformáláshoz és az érzelmi intelligenciával rendelkező, megbízható IKT-rendszerek teljesen új koncepcióinak kialakításához.

A FET eredményeként az európai IKT-kutatási menetrend részévé vált a fejlett robotika . Amikor az európai ipar felvázolta a szolgáltató robotokra vonatkozó stratégiákat, fontos kutatási területek kerültek be a FET hatáskörébe. A FET hozzájárult az európai robotkutatói közösség megszilárdulásához, és létrehozta a szolgáltató robotokkal kapcsolatos európai technológiai platformot[14].

Ezenfelül a FET úttörő szerepet játszott a következő újszerű ötletek kutatásában: mesterséges élő sejtek, szintetikus biológia, kémiai kommunikáció, kollektív intelligencia és kétirányú agy/gép csatlakozás.

2.3. A globális FET-kutatásban játszandó vezető szerep kihívásai és lehetőségei

2.3.1. Nem elegendőek az Európában az IKT-n belüli kockázatos transzformatív kutatásra fordított összegek

A FET-kutatás innovációt teremt, és fontos szerepet játszik az európai IKT-ipar fenntarthatóságának megőrzésében azáltal, hogy a jelenlegi technológiák határán fennálló akadályokra irányul. Ide tartozik az adatáradat és a globális rendszerek növekvő összetettségének kezelése, az IKT-összetevők jelenlegi technológiákat meghaladó, folytatódó miniatürizálása, valamint az IKT környezetbaráttá tétele. Az IKT új generációjának megteremtéséhez és az akadályok eltávolításához új paradigmákat kell feltárni és radikális alternatívákat értékelni.

Az élen járó európai versenytársak felismerték, hogy az alapkutatás mennyire fontos az IKT területén játszott vezető szerep megszerzéséhez és fenntartásához. Az Egyesült Államokban a Federal Networking and Information Technology R&D Program (Szövetségi hálózati és információs technológiakutatási és –fejlesztési program) átalakítását ajánlották annak érdekében, hogy az több nagyszabású, hosszú távú multidiszciplináris tevékenységet és magas megtérülési lehetőségeket biztosító kutatási terveket foglaljon magában[15]. Kína kutatási alapprogramja[16] részévé tette az információs technológiát, hogy teljesüljenek az ország fő stratégiai szükségletei.

A nehéz gazdasági helyzetben az európai ipar belső kutatásai még inkább a rövid távú, piacvezérelt kutatási prioritásokra összpontosulnak a magas kockázattal járó IKT-kutatás helyett. Ezt a tendenciát a magas kockázattal járó kutatásba történő állami és magánberuházások növelésével meg kell fordítani.

2.3.2. A társadalmi kihívások kezelése radikálisan új ötletek nyílt vizsgálatát igényli

Az IKT elismerten jelentős szerepet játszik a gazdaság és a társadalom átalakításában. A fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás, az egészségügy, az öregedő népesség, a társadalmi és gazdasági integráció, illetve a biztonság által felvetett társadalmi kihívások új, a hagyományos paradigmáknak ellentmondó megoldásokat igényelnek, amelyben az IKT kulcsfontosságú szerepet játszik.

A radikális átalakulás végbeviteléhez a kutatók számára biztosítani kell, hogy szabadon alkalmazhassanak új, szokatlan ötleteket és a hagyományokkal szakító megközelítéseket, valamint érlelhessék a legígéretesebbet.

A transzformatív alapkutatás és a vállalkozási szellemmel kapcsolatos új magatartás jó pozíciót biztosít Európának ahhoz, hogy az új piaci lehetőségeket megjelenésükkor kiaknázza.

2.3.3. A legfontosabb tudományos kihívások megoldásához tudományágak közötti együttműködésre van szükség

Európának folyamatos tudományos erőfeszítéseket kell tennie az IKT és egyéb tudományágak határán annak érdekében, hogy kezelni tudja a jelenlegi társadalmi-gazdasági kihívásokat, és technológiai, illetve versenyelőnyhöz jusson. Ehhez létre kell hozni egy kritikus tömeget, és az elaprózódott kutatási erőfeszítéseket tudományalapú, célirányos, nagyszabású és multidiszciplináris „zászlóshajó” jellegű kutatási kezdeményezéssé kell összefogni.

A nemrég indított virtuális humánfiziológiai (VPH) kezdeményezés[17] és a Blue Brain projekt[18] megerősíti e törekvések fontosságát. A VPH az emberi test egyéni szimulálására irányul, és eddig példátlan mértékű haladást ígér a betegségmegelőzés és az egészségügy terén. A kezdeményezés a keretprogram[19] alapján tett erőfeszítéseket ötvözi a globális – különösen az Egyesült Államokkal folytatott – együttműködéssel. A Blue Brain projekt keretében először tesznek átfogó kísérletet az emlősök agyának „visszafejtésére”, hogy részletes szimuláció segítségével megértsék az agy működését és annak zavarait.

Európának támogatnia kell a jelenlegi FET-tevékenységeken túlmenő zászlóshajó-kezdeményezéseket.

2.3.4. A szétaprózottság megszüntetése és közös stratégiai vízió alkotása az európai kutatási erőfeszítések hatásának növelésére

A jelenlegi európai IKT-alapkutatás a legtöbb területen szétaprózott, amelynek eredményeképpen párhuzamos erőfeszítések, eltérő prioritások és kiaknázatlan potenciál jön létre. Európának közös látásmódra van szüksége az alapkutatásban, és erre alapozva közös kutatási menetrendeket kell kialakítania; hasznos lenne a FET-modellnek a tagállamokkal közösen történő alkalmazása.

2.3.5. Hiány mutatkozik képzett kutatókból és multidiszciplináris szakértelemből Európában

Az újonnan kialakuló kutatási területeken a képzett kutatók hiánya és a magas szintű multidiszciplináris szakértelemért folytatott világszintű verseny akadályozza az arra irányuló európai erőfeszítéseket, hogy kiválóságot alakítsanak ki és tartsanak fenn az IKT-kutatás terén.

Európának többet kell fordítania a kiválóságra, hogy vonzóvá váljon a világ legjobb kutatói számára, és biztosíthassa a tehetséges kutatók vezető kutatóvá válását. Erősebben kell támogatni a multidiszciplináris kutatói karriereket és tanterveket.

2.3.6. Fokozni kell az alapkutatás eredményeinek felhasználását

Az alapkutatás eredményeinek felhasználása szempontjából rendkívüli fontossággal bírnak a csúcstechnológiát alkalmazó, kutatásintenzív kkv-k. A FET-kutatásban való nagyobb mértékű részvétel lehetőséget biztosítana számukra a kínálkozó üzleti lehetőségek jobb kihasználására.

Hasznos lenne az IKT-val kapcsolatos európai technológiai platformok és közös technológiai kezdeményezések[20] stratégiai kutatási menetrendjei szempontjából, ha tartalmaznának hosszú távú IKT-kutatásra irányuló ipari szükségleteket. Csökkentené az alkalmazás hiányának mértékét, ha szisztematikusan elérhetővé tennék a FET eredményeit az ipar számára.

Új együttműködési formákat kell létrehozni az ipar és a kutatói közösség között annak érdekében, hogy legyőzzük a fő technológiai akadályokat, és hosszú távú ipari fejlesztési kapacitásokat hozzunk létre.

2.3.7. Kiaknázatlan potenciál a nemzetközi együttműködésben

A nemzetközi részvétel a FET mindeddig kiaknázatlan forrása. Egyértelműen hozzáadott értéket képvisel a források világszintű csoportosítása és a kiválóság globális fokozása. A járványok ellenőrzéséhez, a pénzügyi piacok összetettségéhez vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez hasonló globális kihívások kezelése világszintű, multidiszciplináris tudományos együttműködést igényel.

A FET-kutatás – alapjellege és a tárgyát képező tudományos kihívások globális dimenziója miatt – kifejezetten alkalmas terület a nemzetközi együttműködéshez.

3. HOGYAN TEGYÜK EURÓPÁT A FET-KUTATÁS ÉLENJÁRÓJÁVÁ

3.1. Stratégia és célkitűzések

Ahhoz, hogy Európa learathassa a jövőbeli IKT-fejlesztések társadalmi és gazdasági hasznát, rendkívüli fontosságú, hogy olyan ambiciózus stratégiát alakítson ki, amely ösztönzi a jövőbeni és a kialakulóban lévő technológiák alapjainak feltárását és kialakítását.

Ennek érdekében Európának 2015-től a következőkre kell törekednie:

- meg kell kétszereznie a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák transzformatív alapkutatására fordított összegeket;

- azonosítania és indítania kell két vagy három ambiciózus, új FET-kutatási zászlóshajó-kezdeményezést, amelyek nagyobb multidiszciplináris kutatói közösségi erőfeszítésekre ösztönöznek annak érdekében, hogy az IKT határán áttörő eredményeket érjenek el;

- három-öt közös, nemzeti és európai programok együttműködésén alapuló pályázatot kell megvalósítani, hogy a közérdekű területeken folytatott FET-kutatást ösztönözzük;

- olyan kezdeményezéseket kell végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy tehetséges fiatal kutatók bekapcsolódjanak kockázatos, multidiszciplináris együttműködési kutatási erőfeszítésekbe, és vezessék azokat;

- olyan kezdeményezéseket kell végrehajtani, amelyek arra ösztönzik a kutatásintenzív, csúcstechnológiát alkalmazó kkv-ket, hogy a FET-kutatás kezdeti eredményeit továbbfejlesszék és alkalmazzák.

Európának – az európai és a tagállami, adott esetben az Unió határain kívüli kutatásfinanszírozási szervek együttműködése mellett – meg kell teremtenie a szóban forgó kezdeményezések támogatásához szükséges, kritikus mennyiségű erőfeszítés fenntartásának alapját. Európának biztosítania kell, hogy az államilag támogatott kutatásból származó tudományos eredményeket és technológiai alapokat gyorsabban megosszák és felhasználják, valamint ösztönöznie és támogatnia kell a világ vezető tudósaival való együttműködést.

3.2. Cselekvési irányvonal-javaslatok

3.2.1. Az IKT-n belül a FET-kutatás megerősítése

Európának növelnie kell a kutatási és innovációs rendszer kulcsfontosságú részét képező, IKT-n belüli FET-kutatásnak nyújtott támogatást. Kritikus forrástömeget kell teremtenie a magas átalakító potenciállal rendelkező, előre meghatározott FET-kutatási kezdeményezések (FET Proaktív kezdeményezések) számára. Erősítenie kell az előre meghatározott kutatási menetrendektől független, magas kockázattal járó és célirányos kutatás támogatását is, amely a kreativitás és a potenciálisan erős hatást kifejtő, szokatlan kutatási ötletek platformjául szolgál, és az újszerű kutatási témák fontos forrása.

Az Európai Bizottság támogatja, hogy a 7. keretprogram költségvetésének FET-kutatásra fordított részét a 2011–2013-as időszakra 20%-kal növeljék. A Bizottság felhívja a tagállamokat, hogy hasonló mértékű növeléssel járuljanak hozzá ezen erőfeszítés megvalósításához.

Európának ösztönöznie kell a kockázatos kutatást, létre kell hoznia és meg kell szerveznie a kialakuló multidiszciplináris FET-kutatási közösségeket, valamint fel kell tárnia a multidiszciplináris kutatási együttműködés olyan új formáit, amelyek meghaladják a meglévő szervezeti struktúrákat és modelleket. Ezenfelül javítania kell a jövőbeni IKT-kutatási tendenciák állandó előrejelzését, és fokoznia kell a FET-kutatói közösség bevonását az európai kutatási tervek kialakításába, valamint javítania kell a jövőbeni kutatási kezdeményezések formálására való képességét[21].

Az Európai Bizottság az országos finanszírozási ügynökségekkel közösen támogatni fogja a kockázatos kutatás európai felvirágoztatásához szükséges legjobb feltételek, illetve az állandó előrejelzési kapacitások megteremtésére irányuló cselekvéseket. A Bizottság felhívja a kutatói közösséget, hogy szisztematikusabban fejlesszen közös európai kutatási menetrendeket.

3.2.2. FET zászlóshajó-kezdeményezések indítása

Európának ambiciózus, egész Európát érintő, célirányos FET zászlóshajó-kezdeményezéseket kell kidolgoznia, amelyek egyértelműen meghatározott, alapvető kihívásokra összpontosítva olyan nagymértékű és folyamatos európai kutatási erőfeszítéseket kombinálnak, amelyeket a jelenlegi FET-kezdeményezéseken túlmenő szinten kell kezelni. E kezdeményezéseknek – a jelenlegi elaprózott kezdeményezéseket és programokat meghaladó mértékben – kiterjedt és ambiciózus európai és globális együttműködésre kell ösztönözniük, és egy helyre kell gyűjteniük a forrásokat. E nagyszabású kezdeményezések esetében szükség lehet a 7. keretprogram más témáival való összefogásra. A kezdeményezések célja, hogy fenntartható, világszínvonalú európai kiválósági központokat hozzanak létre, hogy Európa vezető szerephez jusson az ígéretes területeken megvalósuló innováció ösztönzésében, valamint hogy a kockázatos, célirányos kutatásra fordított beruházások megtérülése növekedjen. | FET zászlóshajó-kezdeményezés: Az élet megértése megteremti a jövőbeni IKT alapját FET zászlóshajó-kezdeményezés keretében nagymértékű szimulációk tervezhetők és hajthatók végre annak megértése érdekében, hogy a természet milyen módon dolgozza fel az információt, amely tudás alkalmazható a jövőbeni bioszámítógépek fejlesztésénél. Egy ilyen egyedülálló kezdeményezés vonzó volna Európa és a világ legjobb tudósai, biológusai és fizikusai számára. |

Az Európai Bizottság együttműködik a tagállamokkal és a kutatói közösséggel annak érdekében, hogy azonosítsák és meghatározzák a lehetséges FET zászlóshajó-kezdeményezéseket, és hogy 2013-ig legalább kettőt elindítsanak közülük.

3.2.3. Közös programozásban és FET EKT kezdeményezésekben való részvétel

Európának szorosabban össze kell fognia az országos és az uniós szintű erőfeszítéseket annak érdekében, hogy azonosíthassa és támogathassa az európai kutatási tervekből következő, közös kutatási prioritásokat. Ennek egyik lehetséges módja, hogy a tagállamok közös kezdeményezéseket indítanak azokon a közérdekű területeken, amelyeken már léteznek nemzeti kezdeményezések. E kezdeményezések elsődleges területeinek számíthatnak a kvantum- és neuroinformációs technológiák, ahol már létezik európai kutatási terv, majd innen kiindulva fokozatosan más területeken is indíthatnák azokat. E koordinált cselekvések megszüntetnék az európai kutatási erőfeszítések kiválasztott területekre való szétaprózottságát, és erősíthetnék az európai kutatási együttműködést[22].

Az Európai Bizottság felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a FET területén történő együttműködés lehetőségeit, különösen az ERA-NET és az ERA-NET plus kezdeményezések potenciáljának kihasználását. A tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy közérdekű FET-területeken közösen három-öt pályázatot írjanak ki a 2010–2013-as időszakra.

3.2.4. Fiatal kutatók fokozott bevonása a FET-programba

Az új gondolkodásmódok kialakításához, a jövőbeni IKT új alapjainak megteremtéséhez és ezen erőfeszítések sikerre viteléhez elengedhetetlen a fiatal kutatók kreativitása és dinamizmusa. Európának fokozott erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy fiatal kutatók, különösen fiatal nők kapcsolódjanak be a FET-kutatásba, és lehetőséget kell számukra biztosítani multidiszciplináris kutatási együttműködés vezetésére. Európának támogatnia kell új, multidiszciplináris tudományos és vezetői tantervek kidolgozását és minél hamarabbi bevezetését a tagállamokban és az EIT-nél[23].

Az Európai Bizottság kezdeményezéseket indít annak érdekében, hogy ösztönözze a fiatal kutatók FET-kutatásban való részvételét, és azt, hogy multidiszciplináris kutatási projektekben vezető szerepet vállaljanak. Felkérjük a kutatói közösséget, hogy koordinációs és támogatási cselekvések[24], illetve Marie Curie ösztöndíjak[25] révén fejlesszen ki új, az országos és regionális oktatási hatóságok által és az EIT-ben bevezetendő tanterveket, és támogassa azok korai bevezetését.

3.2.5. A tudományos eredmények gyorsabb megosztásának ösztönzése és az innováció felgyorsítása

A kutatói közösségnek és az európai iparnak fokoznia kell az egymással folytatott párbeszédet, hogy jobban azonosíthassa az alapkutatást igénylő ipari szükségleteket és technológiai akadályokat, valamint biztosíthassa, hogy a korai kutatási eredményeket gyorsan felhasználja az alkalmazásorientált kutatás.

Felhívjuk a kutatói közösség és az európai ipar képviselőit, hogy fokozzák az IKT-hoz kapcsolódó európai technológiai platformokban folytatott együttműködésüket. Felhívjuk továbbá a kutatói közösséget, hogy törekedjen a FET-kutatások eredményeinek az érdekeltekhez történő minél gyorsabb eljuttatására .

Ösztönözni kell az ipar alapkutatásban való részvételét. Különösen a csúcstechnológiát alkalmazó, kutatásintenzív kkv-kat kell jobban támogatni, mivel olyan elengedhetetlen szereplők, akik a korai kutatási eredményeket ipari sikersztorivá tudják formálni.

Az Európai Bizottság kezdeményezéseket indít a csúcstechnológiát alkalmazó, kutatásintenzív kkv-k támogatása érdekében, hogy azok részt vegyenek a kutatásban, és ösztönözzék a kockázatos multidiszciplináris kutatás korai eredményeinek kiaknázását.

Európának a multidiszciplináris tudományos eredmények ingyenes és széles körű megosztásán alapuló tudományos kultúra megteremtését kell szorgalmaznia. Ösztönöznie kell továbbá a kutatás tudományos eredményeinek összegyűjtésére irányuló újszerű megközelítéseket.

A FET 2009-től kezdve részt vesz az Európai Bizottság Open Access[26] (nyílt hozzáférés) elnevezésű kísérleti programjában. Felhívjuk a kutatói közösséget, hogy vegyen részt a kommunikációját, a tudásmegosztást és a tudásalkotást erősítő kezdeményezésekben.

3.2.6. A világ vezető kutatóintézeteivel folytatott együttműködés erősítése és világtehetségek Európába csábítása

Világszínvonalú és –szintű együttműködésre van szükség ahhoz, hogy Európa kezelni tudja az előtte álló tudományos alapkutatási kihívásokat. Európának magához kell csábítania a világ legjobb tudósait, hogy azok itt telepedjenek le és vegyenek részt a FET-kutatásban. Aktívan részt kell vennie a legjobb kutatócsoportok világszintű együttműködésében, és amennyiben ez Európa számára hasznos, pénzügyileg is támogatnia kell azt.

Európának a prioritási területeken partnerségeket kell kialakítania a nem európai finanszírozási ügynökségekkel. Lentről felfelé megközelítést követve, támogatnia és segítenie kell a kutatócsoportok világszintű együttműködését. E kezdeményezések hozzájárulnak ahhoz, hogy Európa kiválósági központ szerepet játsszon az IKT-kutatás terén, és erősítik a globális haladást és innovációt elősegítő szerepét.

Az Európai Bizottság felveszi a kapcsolatot Európán kívüli – pl. amerikai, kínai, orosz – finanszírozási ügynökségekkel annak érdekében, hogy a kutatói együttműködést támogató mechanizmusokat hozzunk létre, és szövetségeket alkossunk a globális kihívások kezelésére.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A közlemény kiemeli, hogy a Bizottság elkötelezett az IKT területén folyó európai FET-kutatás erősítése iránt. A közlemény több kezdeményezést javasol: a beruházások növelése mellett fokozni kell az érdekelt felek közötti koordinációt és együttműködést, valamint új, ambiciózus FET zászlóshajó-kezdeményezéseket kell indítani. Felhívjuk a tagállamokat, hogy támogassák a javasolt célkitűzések, célszámok és stratégia megvalósítását, valamint ösztönözzék az országos és regionális hatóságokat, egyetemeket, állami kutatási szervezeteket és a magánbefektetőket, hogy vegyenek részt a jövőbeli cselekvések előkészítésében.

A stratégia célja, hogy a világ legjobb kutatóit Európába csábítsa, hogy növelje az ipari beruházásokat, és hogy innovációra ösztönözzön. A jövőbeni IKT alapjait jelentő kutatásban való beruházás megtérüléseként növekedni fog Európa hosszú távú versenyképessége.

[1] COM(2008) 800: Az európai gazdasági fellendülés terve.

[2] A FET-ről szóló 2008. novemberi ISTAG-jelentés alapján.

[3] Értsd: az IKT-n belül.

[4] COM(2009) 116: Az európai IKT-re irányuló kutatás-fejlesztés és innováció stratégiája: Kapcsoljunk magasabb sebességfokozatba!

[5] http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm.

[6] Bizottsági adatok.

[7] www.agence-nationale-recherche.fr/.

[8] http://cordis.europa.eu/nest/home.html.

[9] http://erc.europa.eu/.

[10] http://www.ecltech.org/.

[11] 2007-ben világszerte a tudományos publikációk 50%-át adta (www.qurope.net).

[12] http://cordis.europa.eu/esprit/home.html.

[13] Ez a kutatás teremtette meg a „ more-than-Moore ” és a CMOS utáni korszak alapjait Európában.

[14] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/etp/index_en.htm.

[15] A US President’s Council of Advisors on Science and Technology (az amerikai elnök tudományos és technológiai tanácsadói testülete) 2007. augusztusi jelentése.

[16] http://www.973.gov.cn/English/Index.aspx.

[17] http://www.vph-noe.eu/.

[18] http://bluebrain.epfl.ch/.

[19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html.

[20] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/jti/index_en.htm.

[21] Módszertani elvekre – például a KKK IPTS előrejelzési tevékenységeire (http://is.jrc.ec.europa.eu) – alapozva.

[22] COM(2008)468

[23] Európai Innovációs és Technológiai Intézet.

[24] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/wp/cooperation/ict/c_wp_200901_en.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/research/fp6/mariecurie-actions/action/fellow_en.html.

[26] http://ec.europa.eu/research/science-society/open_access.