HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 23.9.2008 
SEC(2008) 2490  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-h álózatok közötti barangolásról (roaming) 
szóló 717/2007/EK rendelet, valami nt az elektronikus hírközl ő hálózatok és elektronikus 
hírközlési szolgáltatások közös keretsz abályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv 
módosításáról 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA   
{COM(2008) 580 végleges} 
{SEC(2008) 2489} 
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ 
1. H ÁTTÉR  
A Bizottságnak 2008. december 30-ig felül kell vizsgálnia a barangolásról szóló rendelet 
működését, és err ől jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A 
Bizottságnak jelentésében azt  kell értékelnie, hogy teljesül tek-e a barangolásról szóló 
rendeletben kit űzött célok, illetve szüksége van-e a rendelet módosítására és/vagy id őbeli 
hatályának meghosszabbítására. Az Európai Parlament és a Tanács konkrétan azzal a 
feladattal is megbízta a Bizottságot , hogy vizsgálja felül a barangolást végz ő ügyfeleknek 
nyújtott adatátviteli szolgáltatások – így az SMS és az MMS – nagy- és kiskereskedelmi 
áraiban bekövetkezett változásokat, és a dott esetben fogalmazzon meg ajánlásokat e 
szolgáltatások szabályozásának szükségessége tekintetében. 
Ez a hatásvizsgálati jelentés a barangolásról sz óló rendelet alkalmazásáról készült bizottsági 
felülvizsgálat során felmerült lehet őségeket elemzi. Ezen belül kitér a rendelet jelenlegi 
időbeli hatályának – a hangátviteli barangolási sz olgáltatás tekintetéb en – 2010. június 30-án 
túli meghosszabbításának lehet őségére, tárgyi hatályának pe dig a barangolásos SMS- és 
csomagkapcsolt adatátviteli szolgáltatásokra történ ő kiterjesztésének lehet őségére. A 
dokumentum elkészítésekor figyelemb e vették a hatásvizsgálati test ület által szeptember 1-jén 
tett észrevételeket. 
2. A  BARANGOLÁSRÓL SZÓLÓ RENDEL ET ELFOGADÁSA ÓTA VÉGBEMENT 
FEJLEMÉNYEK  
A barangolásról szóló rendelet 2007. június 30-án lépett hatályba és a Bizottság szolgálatai 
már 2007 őszén megkezdték a rendelet m űködésének felülvizsgálatára irányuló 
előkészületeket. Az eurotarifa bevezetése és az arra történ ő átállás zökken őmentesen zajlott, a 
nemzeti szabályozó hatóságok csupán néhány kivételr ől számoltak be.  
Az európai szabályozók csoportja (European  Regulators Group – ERG) – a Bizottsággal 
együttműködésben – egy széles kör ű, hat hónapos adatgy űjtést kezdeményezett, amely két 
összehasonlító jelentés alapjául szolgált. Az összegy űjtött adatokból kiderült, hogy a kis- és 
nagykereskedelmi árak az engedélyezett maximális mértékr ől nem mozdultak el a kell ő 
mértékben ahhoz, hogy e piac okat versenypiacoknak min ősíthessük. A jelentés arra a sok 
szolgáltató esetében megfigyelhet ő problémára is kitér, hogy a barangolási szolgáltatásokat 
nem a konkrét igénybevétel ideje alap ján, hanem perc alapon számlázzák.  
A jelentésb ől az is kiderül, hogy az SMS-szolgáltat ások barangolási díjai tekintetében a 
legtöbb tagállamban sem kis-, sem nagykeresk edelmi szinten nem ment végbe jelent ős 
mozgás. Ami az adatátviteli szolgáltatásokat illeti, a megabájtonként fizetend ő díj változatos 
képet mutat: az egyes országok eltér ő mértékű díjakat alkalmaznak, bizonyos országokban 
pedig az átlagárak továbbra is igen magasak.  
2.1. Nyilvános konzultáció 
2008. május 7-én az Európai Bizottság széles kör ű nyilvános konzultációt indított el, 
amelynek keretében a barangolásról szóló rendelet felülvizsgálatával, illetve a rendeletnek az 
 
HU 3   HU SMS- és az adatátviteli bara ngolási szolgáltatásokra történ ő kiterjesztésével kapcsolatban 
vártak hozzászólásokat. Miközben a legtöbb mobilszolgáltató ellenzi a barangolásos 
beszédhívási szolgáltatások szabályozásának k iterjesztését, a nemze ti szabályozó hatóságok 
és a tagállamok többsége, valamint néhány kisebb szolgáltató támogatja azt.  
A perc-, illetve másodpercalapú számlázással ka pcsolatban a szolgáltatók általában azon az 
állásponton vannak, hogy a kérdés megoldását a piaci folyamatokra kelle ne bízni, míg az 
európai szabályozók csoportja és a fogyasz tói szervezetek véleménye szerint sürg ős 
intézkedésre van szükség annak érdekében, hogy kezelni lehessen – az ő megfogalmazásuk 
szerint – a „rejtett díj” problémáját.  
Az európai szabályozók csoportja arra hívt a fel a figyelmet, hogy 2008 áprilisáig csekély 
mozgást lehetett tapasztalni a barangolásos SMS-szolgáltatások kisk ereskedelmi árainak 
alakulásában. Ezért azt javasolták, hogy a barangolásos SMS-szolgáltatások átlagos 
kiskereskedelmi ára tekintetében ársapka ke rüljön bevezetésre, valamint azt, hogy az 
eurotarifa-kötelezettséget úgy módosítsá k, hogy az tartalmazzon egy meghatározott fels ő 
korlátot meg nem haladó mérték ű roaming-SMS díjat. A fogya sztói szervezetek azt is 
támogatják, hogy kis- és nagykereskedelmi szinte n egyaránt kerüljön szabályozásra az SMS-
szolgáltatás. A mobiltelefon-szolgáltatók repr ezentatív testülete, a GSM Association és a 
mobilszolgáltatók – néhány kivételt ől eltekintve – ellenzik az e téren való szabályozást.  
Ami az adatroamingot illeti, majdnem teljes e gyetértés mutatkozott a téren, hogy ki kell 
küszöbölni az úgynevezett „számlasokkot”. A fogyasztói szervezetek kis- és 
nagykereskedelmi szinten egyaránt a szabályo zás mellett foglaltak állást. Az európai 
szabályozók csoportja azon a véleményen van, hogy az átláthatóság növelése, valamint a 
számlasokk jelenségének megszüntetése érdeké ben azonnali szabályozási intézkedésre van 
szükség. A GSM Association és a szolgáltatók többsége az árszab ályozás ellen f oglalt állást, 
néhány szolgáltató ugyanakkor támoga tja a nagykereskedelmi szint ű szabályozást.  
2.2. Egyéb fejlemények 
Az érdekelt felek a folyamat teljes id őtartama alatt kapcsolatba léphettek a Bizottság 
szolgálataival. A Bizo ttság megbízásából kész ített független szakért ői tanulmányt a Bizottság 
2008. június 27-én tette közzé.  
Reding biztos 2008 februárjában a barcelonai GS M World Congress alkalmával arra hívta fel 
az iparág szerepl őinek figyelmét, hogy a szab ályozás akkor kerülhet ő el, ha 2008 júniusáig 
csökkennek az SMS- és adatátvite li barangolási szolgáltatások díjai. Emellett Reding biztos 
2008. június 4-én levelet intézett az Európa i Unió valamennyi mobilszolgáltatójának 
vezérigazgatójához, amelyben az EU-n belü li SMS- és adatátviteli barangolási 
szolgáltatásokra vonatkozó árajánlataikkal, va lamint az ezen szolgáltatások átláthatósága 
érdekében 2008. július 1-jéig végr ehajtott intézk edésekkel kapcsolatban kért tájékoztatást.  
Az összes nemzeti szabályozó hatóságtól beérkeztek az általános felügyeleti tevékenységük 
keretében összegy űjtött, egyes szolgáltatókr a lebontott adatok. Ezen átfogó adatok alapján a 
Bizottság szolgálatai kidolgoztak egy olyan gazdasági modellt, amely képes mind a jelenlegi 
rendelet hatásait, mind az e jelentésben felvázolt szakpolitikai alternatívák gazdasági hatásait 
megbecsülni.  
 
HU 4   HU 3. PROBLÉMA-MEGHATÁROZÁS   
3.1. A barangolásos beszédhívás 
Bár a fogyasztók egyre csökken ő árakon kezdeményezhetnek és fogadhatnak roaming 
hívásokat, a rendelet elfogadása óta felgy űlt adatok azt bizonyítják, hogy a barangolási piacot 
jellemző strukturális problémák továbbra is  fennállnak. A nyilvános konzultáció 
eredményeire adott válaszában az európai szabályozók csoportja meger ősítette, hogy a 
jelenlegi rendelet hatálybalépése el őtt tapasztalható alapvet ő problémákat máig nem sikerült 
megoldani. 
3.2. Számlázási egységek a beszédhívás esetében 
A rendelet a barangolásos beszédhívások Közössége n belüli árának tekintetében perc alapon 
kifejezett összegkorlátokat állapít meg. A re ndelet vonatkozó rendelkezései azonban nem 
rögzítik egyértelm űen azt, hogy melyik az a legkisebb id őegység, amelynek a barangolásos 
beszédhívások kis- és nagykereskedelmi árának  megállapításához alapul kell szolgálnia. Az 
európai szabályozók csoportjának 2007 szep tembere és 2008 márciusa közötti id őszakra 
vonatkozó összehasonlító jelentésében szerepl ő becslés szerint a percalapú számlázási 
gyakorlat az eurotarifás indított hívások árát körülbelül 24%-kal, a fogadott hívásokét pedig 
19%-kal növeli. A mobilszolgáltatók által alkalmazott eltér ő számlázási módszerek komolyan 
aláássák az eurotarifa következetes alkalmazását. 
3.3. SMS 
A beszédszolgáltatások terén tapasztalható hely zethez hasonlóan a roaming SMS-ekért fizetett 
magas díjak oka is az, hogy a mo bilszolgáltató kiválasztása kor a fogyasztók a barangolási 
díjakat nem veszik figyelembe. Ennek eredmé nyeképpen a fogyasztók gyakran csak a szóban 
forgó szolgáltatások igénybevéte le után szembesülnek a magas árakkal. A Közösségen belül 
küldött roaming SMS-ek ára sokmillió uniós polgárt érint. Az SMS-szolgáltatásokat 
különösen nagy arányban veszik igénybe a fiat alok. A szolgáltatásnyújtás hátterében álló 
költségek nem teszik indokoltt á a fogyasztók által a Közösségen belül küldött roaming SMS-
ek nagykereskedelmi díjait, t ovábbá a szolgálta tókra nehezed ő versenynyomás nem kell ően 
erőteljes ahhoz, hogy csökkentse az árakat.  
3.4. A barangolásos csomagkapcsolt  adatátviteli szolgáltatások 
A rendelet elfogadását megel őző politikai viták során problémaként merült fel az adatátviteli 
barangolási szolgáltatások díjának mé rtéke. Bár végbement néhány kedvez ő fejlemény, az 
adatátviteli barangolási szolgá ltatások tekintetében Unió-szerte alkalmazott díjak kis- és 
nagykereskedelmi szinten egyaránt indokolatla nul magasabbak, mint az ugyanezen belföldi 
szolgáltatásokért felszámított díjak, illetve a szolgáltatásnyújtás hátterében álló költségek, ez pedig a számlasokk problémáját idézi el ő. Az adatátviteli barangolási szolgáltatások esetében 
(különösen a nem preferált háló zatokon) tapasztalható tartósan  magas nagykereskedelmi árak, 
amelyek többek között a forgalomterelési ko rlátozásokból adódnak, a nagykereskedelmi 
költségek széls őséges szóródását eredményezik. E túlzot tan magas nagykereskedelmi díjak a 
versenyfeltételek torzulásához  vezetnek, ami aláássa a bels ő piac zavartalan m űködését. 
 
HU 5   HU 4. CÉLOK 
Az uniós fellépés általános célkit űzése az, hogy a nyilvános mo biltelefon-hálózatot a 
Közösségen belül külföldön igénybe vev ő felhasználók szempontjából a beszédhíváshoz, 
illetve az SMS- és adatátvitelhez kapcsolódó sz olgáltatásokat magában foglaló elektronikus 
hírközlési szolgáltatások egységes piaca továbbfejl ődjön. A célkit űzés konkrétan annak 
biztosítása, hogy a nyilvános mobiltelefon-hálózat ot a Közösségen belül külföldön használó 
polgárok által az EU-n belüli barangolási szolgáltatásokért fizetett díjak ne legyenek 
indokolatlanul magasabbak, mint a beszédhívá sért, SMS-küldésért vagy adatátvitelért 
belföldön fizetend ő díjak.  
5. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK 
A hatásvizsgálat a célirányos jogszab ályalkotás megvalósításának következ ő alternatív 
lehetőségeivel számolt: önszabályozás, társszab ályozás és puha jog. Tekintettel azonban a 
feltárt problémák sajátos jellegére, a hatá svizsgálat arra mutatott rá, hogy az említett 
lehetőségek nem felelnek meg a cél nak (lásd az 5. fejezetet). 
A szabályozási lehet őségeket az alábbi szempontok al apján értékelték: eredményesség, 
versenyfeltételek, hatékonys ág, következetesség, koherencia.  
6. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK  A BARANGOLÁSOS  
BESZÉDHÍVÁSOK  ESETÉBEN   
A barangolásos beszédhívásokra von atkozóan több szakpolitikai lehet őséget is megvizsgáltak. 
Ezek egyike, a változatlan szakpolitika azt je lentené, hogy a rendelet 2010. június 30-án 
hatályát vesztené. A hatásvizsgálat azonban arra mutatott rá, hogy amennyiben a rendeletben 
szereplő díjszabási kötelezettségek 2010-ben ha tályukat vesztenék, az azt a jelent ős 
kockázatot rejtené magában, hogy a roaming beszédhívások piacán tapasztalható versenynyomás hiányának következtében kis- és  nagykereskedelmi szinten egyaránt újra 
növekedésnek indulnának az árak. Mindezek al apján az a következtetés vonható le, hogy a 
rendeletet 2010 után egy további hároméves id őszakra – 2013. június 30-ig – meg kell 
hosszabbítani.  
A beszédhívások esetében az átláthatósági int ézkedések a jelenlegi rendelet lényegi részét 
képezik, azonban önmagukban nem hatékonyak.  
Továbbá azt is megállapították, hogy a szabál yozást kis- és nagykereskedelmi szinten 
egyaránt ki kell terjeszteni. A nagykereskedelmi szintet megcélzó szabályozás nélkül a kisebb 
szolgáltatók drámai versenyhátrányba kerüln ek, és ezáltal felborulhat a nemzetközi 
barangolási piac rendes m űködése. Hasonlóképpen, ha a szabályozás csupán 
nagykereskedelmi szinten valósul meg, a fogyasztókhoz nagy valószín űséggel nem jutnak el 
az alacsonyabb nagykereskedelmi árak el őnyei.  
A hatásvizsgálat ezután a bes zédhívás-szabályozás kiterjeszt ésének szerkezetére vonatkozó 
lehetőségeket elemzi, konkrétan azt, hogy szükség va n-e a jelenlegi kis- és nagykereskedelmi 
árkorlátok fokozatos – egy átmeneti id őszak alatti – csökkentésé re, és amennyiben igen, 
milyen mérték ű legyen ez a csökkentés. Azt a következ tetést vonták le, hogy az árkorlátoknak 
továbbra is csökkenniük kell, ez zel is jelezve a költségek terén várt csökkenést. A 
leghatékonyabb megközelítés az lenn e, ha a kiskereskedelmi szint ű jelenlegi szabályozásban 
 
HU 6   HU szereplő lineáris csökkenést folytató átmeneti id őszak kerülne bevezetésre, ugyanakkor – a 
költségek terén várt csökkenés jelzésére – na gykereskedelmi szinte n nagyobb csökkentésekre 
is lehetőség lenne. Ez a megközelítés nagyobb rugalmasságot biztosít, ezáltal el őmozdítja a 
versenyt.  
7. A  SZÁMLÁZÁSI  EGYSÉGEKRE  VONATKOZÓ  SZAKPOLITIKAI  
LEHETŐSÉGEK   
A számlázási egységekre vonatkozó gyakorlatok közötti különbségek eltér ő feltételeket 
teremtenek, ezáltal pedig aláássák az eurotarifa  egységes alkalmazását és torzítják az 
egységes piacon érvényesül ő versenyfeltétele ket. Ezért célszer ű, ha a rendelet harmonizálja a 
mobilszolgáltatókra e téren vonatkozó kötelezettségeket.  
Az e kérdés kezelésére kínálkozó lehet őségek a következ ők: változatlan szakpolitika, a 
szigorúan másodpercalapú számlázás felé való elmozdulás, módosított másodpercalapú számlázás és az ársapkák szintjének módosítása. A hatásvizsgálat arra a következetésre jutott, 
hogy a leghatékonyabb megközelítés a módosíto tt másodpercalapú számlázás, mivel ez 
lehetővé teszi egyrészr ől azt, hogy a fogyasztók csak a tényleg esen igénybevett szolgáltatásért 
fizessenek, másrészr ől – a hívás elején 30 másodpercet  meg nem haladó kezdeti díjazási 
időszak alkalmazásával – biztosítj a a szolgáltatók számára ésszer ű kapcsolási költségeik 
megtérülését és lehet őséget nyújt szolgáltatásaik differenciá lására. A hívások fogadásának és 
a hívások nagykereskedelmi szinten való számlázásának szigorúan másodperc alapon kell történnie.  
8. AZ
 SMS-RE  VONATKOZÓ  SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK 
A beszédhívásokhoz hasonlóan a barangoló SMS- szolgáltatások piacán feltárt problémák 
kezelésre is több lehet őséget vizsgáltak meg. A belföldön, illetve külföldön küldött SMS-ek 
díja tekintetében azonban t ovábbra is indokolatla nul magas eltérés tapasztalható. Annak 
ellenére, hogy az Európai Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok nemrégiben nyomatékosan kérték, hogy jelent ős árcsökkenés következzen be, a piacon nem ment végbe 
számottev ő mozgás.  
A barangoló SMS-szolgáltatás esetében az átláth atósági intézkedések a jelenlegi rendelet 
lényegi részét képezik, a problémák kezeléséhez azonban önmagukban nem elegend őek.  
Ha a szabályozás csupán nagykereskedelmi sz inten valósul meg, az azt feltételezi, hogy a 
piaci erők elegend őek annak biztosításához, hogy az al acsonyabb nagykereskedelmi árak 
viszonylag rövid id őn belül a kiskereskedelmi szintre is eljussanak. Ezzel szemben a 
nagykereskedelmi szintet megcélzó szabályozás nélkül el őfordulhat, hogy a kisebb 
szolgáltatók az árprés kockázatával s zembesülnek, hiszen viszonylag magas 
nagykereskedelmi árakhoz korlátozott kiskereskedelmi árak társulnak.  
Ami a beszédhívásokat illeti, az átláthatósági intézkedések, és  a kis- és nagykereskedelmi 
szinten megvalósuló szabályoz ás kombinációjával érhet ő el a kívánt eredmény. Ezt az 
álláspontot támogatja az európai szabályozók cso portja is, amely azt a nézetet képviseli, hogy 
az SMS-ek nagykereskedelmi díjait nem i ndokolják a látogatott hálózat üzemeltet őjénél 
felmerülő költségek.  
 
HU 7   HU A Bizottság szolgálatai arra a következtet ésre jutottak, hogy a rendeletet célszer ű módosítani 
oly módon, hogy abban a barangoló SMS-szolgáltatá s esetében – 2009. július 1-jei hatállyal a 
2013. július 30-ig tartó négy éves id őszakra vonatkozóan – kis- és nagykereskedelmi szint ű 
szabályozási, illetve átláthatósági intézkedések szerepeljenek.  
A barangoló SMS-szolgáltatások  nagy- és kiskereskedelm i díjainak szabályozására 
vonatkozóan a hatásvizsgálat három lehet őséget mérlegelt. Az els ő a dán nemzeti szabályozó 
hatóság (NITA) által javasolt költségalapú modell volt, míg a másik hármat az európai 
szabályozók csoportja terjesztette el ő. A NITA által javasolt modell kiskereskedelmi szinten 
3,48 centtel, nagykereskedelmi szinten pedig 0,8 centtel számol. Az európai szabályozók 
csoportjának els ő javaslatában kiskereskedelmi szinte n 15 centes, nagykereskedelmi szinten 
pedig 8 centes ársapka szerepel. Az európai szabályozók csoportjának második javaslatában 
kiskereskedelmi szinten 11 centes, nagykereskedel mi szinten pedig 4 centes ársapka szerepel. 
A NITA javaslata – számos érdeme ellenére – olyan árkorlátozásokat jelentene, amelyek 
gyakorlati alkalmazása szinte valamennyi tagállamban túl agresszívnak bizonyulna.  
Nagykereskedelmi szinten az európai szabályozók  csoportjának második javaslatát az els őhöz 
képest kedvez őbbnek tartják, mivel jobban tükrözi a na gykereskedelmi szinten ténylegesen 
felmerülő költségeket, ugyanakkor a NI TA javaslatában szerepl ő megközelítésnél nagyobb 
rugalmasságot biztosít. Kiskereskedelmi sz inten az európai szab ályozók csoportjának 
második javaslata fogyasztói szemszögb ől egyértelm űen kedvez őbb.  
9. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK  A BARANGOLÁSOS  ADATÁTVITEL  
ESETÉBEN   
A belföldi, illetve a roaming adatátviteli díjak között fennálló szakadék továbbra is nagy, az 
egyes tagállamokban tapasztalható helyzet eltér ő, a fogyasztóknak pedig folyamatosan 
számolniuk kell a számlasokk jelenségével. Az  átláthatóság hiánya továbbra is alapvet ő 
probléma, és egyáltalán nem biztos, hogy a néhány szolgáltató által nemrégiben tett az irányú 
törekvés révén, hogy e szolgáltatás tekintet ében növeljék az átláthatóságot, valamennyi 
tagállamban kiküszöbölhet ő lesz a számlasokk problémája.  Ezért, bár a szabályozási 
beavatkozást óvatossággal kell kezelni, úgy ta lálták, hogy a „változat lan szakpolitika” 
lehetősége nem megvalósítható.  
A hatásvizsgálat arra a következ tetésre jutott, hogy az átláthatóság kezel éséhez különösen két 
intézkedésre lenne szükség: a fogyaszt ók számára kulcsfontosságú, hogy az alapvet ő 
díjszabási információkhoz hozzájussanak, ezért ezt mint szabályozási intézkedést lenne 
célszerű javasolni. Hasonlóképpen, ha a fogyasztók számára biztosított a „megszakítási limit” 
funkció, azzal hatékonyan lehetne kezelni a számlasokk problémáját, így ezt is célszer ű 
javasolni.  
A hatásvizsgálat a kis- és nagykereskedelmi szint ű szabályozás lehet őségét szintén alaposan 
mérlegelte. A magas nagykereskedelmi árak (különösen a nem preferált hálózatokon) a 
barangolásos adatátvitelhez kapcsolódó forgalom terelési korlátozásokkal együttesen torzítják 
a versenyfeltételeket és a sz olgáltatók számára kiszámíthata tlanná teszik nagykereskedelmi 
költségeiket. A nagykereskedelmi szinten bevezetend ő ársapka megszüntetné ezeket a 
túlzottan magas költségeket, ugyanakkor lehet ővé tenné azt, hogy a nagykereskedelmi piac 
többi részén érvényesüljön a ve rseny. Egy ilyen korlátnak kell ően alacsonynak kell lennie 
ahhoz, hogy kezelje a „számlasokk” problémáját, ugyanakkor – a versenyz ő piaci er ők 
befolyásolása nélkül – meg kell haladnia bizonyos jelenlegi piaci ajánlatokat.  
 
HU 8   HU Ezért a hatásvizsgálat szerin t (átláthatósági intézkedésekke l kombinált) nagykereskedelmi 
szintű szabályozásra van szükség. A szabályozás id őtartama megegyezik a beszédhívás és az 
SMS tekintetében meghatározottal,  azaz 2013. június 30-ig terjed.  
Úgy ítélték, hogy – tekintettel a piacon elérhet ő alternatív lehet őségek által a versenyre 
gyakorolt nyomásra – kiskereskedelmi szint ű szabályozást nem kell bevezetni.  
10. É RTÉKELÉS ÉS MONITORING  
A barangolásról szóló rendelet kiterjesztését mind a nemze ti szabályozó hatóságok, mind a 
Bizottság szoros figyelemmel f ogja kísérni. A Bizottság sz olgálatai úgy vélik, hogy hasonló 
célú és gyakoriságú adatgy űjtést a rendelet id őbeli hatályának javasolt meghosszabbítása alatt 
továbbra is végezni kell. A nem zeti szabályozó hatóságokat arra  fogják kérni, hogy félévente 
gyűjtsenek adatokat a hang-, SMS- és adatátvite li szolgáltatások nagy- és kiskereskedelmi 
díjainak alakulásáról. A barangolás ról szóló rendelet három éves id őtartamának végén – a 
felülvizsgálat részeként – értékelni fogják a rendelet eredményességét, hatékonyságát és 
jelentőségét.