[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.12.2005

COM(2005)689 végleges

2005/0274(CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás Genfi Szövegéhez való csatlakozásának hatálybalépése érdekében a 6/2002/EK és 40/94/EK rendelet módosításáról {SEC(2005)1749}

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. Bevezetés

2001. december 12-én a Tanács elfogadta a közösségi formatervezési mintáról szóló, 6/2002/EK rendeletet (a továbbiakban: „a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet”).[1]

A közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet létrehozza a közösségi formatervezési minták rendszerét, ami a Közösség teljes területén egységes hatállyal biztosítja a formatervezésiminta-oltalom megszerzését. A rendelet értelmében a formatervezési minta oltalomban részesülhet lajstromozás nélkül oltalomban részesülő közösségi formatervezési mintaként, ha az a rendeletben előírt módon jutott nyilvánosságra, vagy lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési mintaként, ha azt a rendeletben előírt eljárás szerint lajstromozták.

A közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) – a továbbiakban: „a Hivatal”[2] – bízza meg a közösségi formatervezési minták igazgatásával. 2003. január 1-jén a Hivatal lehetővé tette a közösségi formatervezési minták lajstromozására irányuló bejelentések benyújtását; a benyújtás első lehetséges időpontja 2003. április 1. volt.

2003. december 23-án hatályba lépett a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1999. július 2-án Genfben elfogadott 1999. évi szövege (a továbbiakban: „a Genfi Szöveg”). A Genfi Szöveg egyetlen nemzetközi lajstromozással teszi lehetővé a tervezők számára a formatervezésiminta-oltalom számos országban történő megszerzését. Így a Genfi Szöveg értelmében a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) Nemzetközi Irodájánál benyújtott, egyetlen nemzetközi bejelentés a bejelentések egész sora helyébe lép, amelyeket máskülönben különböző nemzeti vagy regionális irodáknál kellett volna megtenni.

A Genfi Szöveg egyik legfőbb újítása az, hogy a Genfi Szöveg szerződő felévé válhatnak azok a kormányközi szervezetek, amelyek regionális hivatalai formatervezésiminta-oltalom nyújtására jogosultak a szervezet alapítószerződése szerinti egész területre kiterjedő hatállyal. Ezt az újítást azzal a kifejezett szándékkal vezették be a Genfi Szövegbe, hogy lehetővé tegyék a Közösség számára, hogy csatlakozzon a nemzetközi lajstromozási rendszerhez a formatervezési minták közösségi rendszerének hatálybalépése után.

A Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának előkészítése érdekében a Bizottság két javaslatot dolgozott ki, amelyeket együtt nyújtott be a Tanácsnak. Az első bizottsági javaslat a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásával kapcsolatos.[3]

Ez a második javaslat tartalmazza a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozása hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket.

2. A bizottsági javaslat felépítése

Javasolják, hogy a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozását hatályba léptető intézkedések a meglévő rendelkezések módosításával és egy új, „A formatervezési minták nemzetközi lajstromozásáról” szóló XII. cím hozzáadásával épüljenek be a rendeletbe.[4]

Elviekben a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokra alkalmazandó anyagi jogi rendelkezések a közösségi formatervezési mintákra vonatkozó rendelkezésekkel azonosak.

Így mind az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásoknak, mind pedig a közösségi formatervezési mintáknak a formatervezési mintákra vonatkozó ugyanazon jogszabályok alá kell tartozniuk (II. cím), mindkettő lehet tulajdonjog tárgya (III. cím), képezheti megsemmisítési nyilatkozatra irányuló kérelem tárgyát (VI. cím), a megsemmisítési osztály határozata ellen fellebbezésnek van helye (VII. cím), és a közösségi formatervezésiminta-oltalommal összefüggő jogvitákban a joghatóságnak és az eljárásnak meg kell egyeznie az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozások és a közösségi formatervezési minták esetében is (IX. cím).

Ezen okok miatt az új XIa. cím számos kereszthivatkozást tartalmaz a rendelet más cikkeire.

Az új címnek a rendeletbe történő felvétele megkönnyíti az Európai Közösség egész területe tekintetében oltalom alatt álló formatervezési mintára alkalmazandó rendelkezésekhez történő hozzáférést, akár a formatervezési mintának közösségi formatervezési mintaként történő lajstromozásán, akár az Európai Közösséget a Genfi Szöveg értelmében megjelölő formatervezési minta nemzetközi lajstromozásán keresztül.

A javasolt szerkezettel a 2245/2002/EK[5], a 2246/2002/EK[6] és a 216/96/EK bizottsági rendeletben[7] megállapítottakhoz hasonló végrehajtási intézkedéseket elvileg értelemszerűen kell alkalmazni. A Bizottság adott esetben – például az e javaslat 106e. cikkében említett elutasítási okok vizsgálata tekintetében – azokat módosítani fogja.

3. A Genfi Szöveg

A Genfi Szöveg az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodáson alapuló hágai rendszer részét képezi. E megállapodást három különböző szöveg alkotja: az 1934-es Londoni Szöveg, az 1960-as Hágai Szöveg és az 1999-es Genfi Szöveg. A három szöveg független, és anyagi rendelkezéseik tekintetében egymás mellett léteznek. A szerződő felek határozhatnak úgy, hogy csupán egynek, kettőnek, vagy mindhárom szövegnek a szerződő feleivé válnak. A szerződő felek automatikusan a Hágai Unió tagjaivá válnak, amely jelenleg 42 szerződő állammal rendelkezik, amelyek közül 12 az EU tagállama. [8]

A formatervezési minták nemzetközi lajstromozási rendszere az egyszerűség és a gazdaságosság iránti igény miatt alakult ki. Ténylegesen lehetővé teszi a formatervezési minták különböző szerződő államokból származó jogosultjai számára, hogy minimális alaki követelmények és költségek mellett szerezzenek formatervezési mintájuk számára oltalmat.

A nemzetközi bejelentés – az egyetlen díj megfizetésekor – egy nyelven tölthető ki (angolul vagy franciául). A bejelentőnek meg kell jelölnie azokat a szerződő államokat, amelyekben oltalmat kér. A nemzetközi bejelentést rendesen közvetlenül a Nemzetközi Irodának küldik. A Nemzetközi Iroda a kézhezvételkor ellenőrzi, hogy a nemzetközi bejelentés megfelel-e az előírt alaki követelményeknek, majd ezután az International Designs Bulletin -ben (a WIPO internetes honlapján) közzéteszi a bejelentést, azaz lajstromozást. A közzétételt követően minden egyes nemzeti irodának – az esetlegesen saját jogszabályai által előírt érdemi vizsgálat lefolytatása érdekében – azonosítania kell azokat a nemzetközi lajstromozásokat, amelyekben megjelölték őket.

Az oltalom bármilyen anyagi jogi aspektusa (beleértve különösen az egyes irodák által elvégzett érdemi vizsgálatot, az oltalmi feltételek értékelését, és az adott oltalom hatályát) ennélfogva teljesen az egyes megjelölt szerződő felek jogszabályai alá tartozik.

A vizsgálat eredményeként a Hivatal értesítheti a Nemzetközi Irodát az oltalom területén történő elutasításáról. Ennek ellenére a nemzetközi lajstromozás nem utasítható el az alaki követelmények be nem tartása miatt. A Nemzetközi Iroda által elvégzett vizsgálatot követően úgy kell tekinteni, hogy az ilyen követelmények már teljesültek.

Amint a nemzetközi lajstromozást elfogadták, az valamennyi megjelölt országban ugyanolyan hatállyal rendelkezik, mintha a formatervezési mintát közvetlenül ott helyezték volna letétbe. A nemzetközi lajstromozás ennélfogva az oltalom hatálya és a végrehajtás tekintetében egyenértékű a nemzeti joggal. A nemzetközi lajstromozás ugyanakkor megkönnyíti az oltalom fenntartását: egyetlen megújítandó bejelentés van és egy egyszerű eljárás a változások (pl. a jogosult személye vagy a cím) bejegyzésére.

A Genfi Szöveg 1999-ben történt elfogadása kettős célt szolgált, nevezetesen:

- a hágai rendszer még vonzóbbá tételét a bejelentők számára, és a rendszer kiterjesztését új tagok részére; e célból az 1999. évi szöveg a formatervezési mintákra irányuló vizsgálati rendszereket kezelő országoknak (mint például az USA és Japán) a Hágai Unióhoz történő csatlakozása megkönnyítése érdekében számos jellegzetességet vezetett be a hágai rendszerbe;

- a nemzetközi lajstromozási rendszer és a regionális rendszerek közötti kapcsolat létrehozásának biztosítását annak előírásával, hogy a kormányközi szervezetek is a Szöveg szerződő feleivé válhatnak.

A második célkitűzés megnyitja a kaput az Európai Közösségnek a hágai rendszerhez történő csatlakozása előtt. Az EU területét ekkor a Megállapodás alkalmazása céljából egyetlen országnak fogják tekinteni, a vonatkozó hazai jogszabályok pedig a közösségi formatervezési mintákról szóló szabályok. Az OHIM lesz az olyan nemzetközi bejelentések érdemi vizsgálatáért felelős hivatal, amelyekben a Közösséget jelölték meg.

A Genfi Szöveg rendszere 2004. április 1-jén lépett teljesen működésbe. Ezen a napon a Genfi Szöveg és a Hágai Megállapodás értelmében megújított, a teljes eljárást egyszerűsítő közös szabályzat is hatályba lépett.

A közösségi formatervezési minták rendszere és a Hágai Megállapodással létrehozott nemzetközi lajstromozási rendszer kiegészítik egymást. A közösségi formatervezési minták rendszere a formatervezési mintáknak az Európai Unió teljes területére kiterjedő, teljes és egységesített regionális lajstromozási rendszerét írja elő. A Hágai Megállapodás a megjelölt szerződő felek területén a formatervezésiminta-oltalom megszerzésére irányuló eljárásokat központosító szerződés.

4. Jogalap

Mivel az Európai Közösségnek a Hágai Megállapodáshoz történő csatlakozását hatályba léptető szabályok a rendeleten belüli új és különálló cím felvételével, valamint a rendelet meglévő rendelkezéseinek módosításával épülnek be a rendeletbe, e javaslat jogalapjának meg kell egyeznie a rendelet jogalapjával, azaz a Szerződés 308. cikkével.

5. A cikkek

1. cikk (1) bekezdés

Az 1. cikk (1) bekezdése a 25. cikk (1) bekezdésének d) pontját egészíti ki a következő szöveggel: „vagy az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás 1999. július 2-án Genfben elfogadott Genfi Szövege értelmében lajstromozott formatervezésiminta-oltalmi joggal (…) és amelynek hatálya a Közösségre terjed ki, vagy egy ilyen jog iránti kérelemmel”, a megsemmisítés olyan indokaként, amelyre egy rendelkezésre álló egyéb korábbi jogként lehet hivatkozni. Egy ilyen kiegészítés annak egyértelművé tétele érdekében szükséges, hogy egy nemzetközi bejelentés vagy lajstromozás ugyanolyan értékkel bír korábbi formatervezési mintaként, mint a formatervezési mintára vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerinti formatervezésiminta-oltalmi jog.

1. cikk (2) bekezdés

Az Európai Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozását hatályba léptető rendelkezések a formatervezési minták nemzetközi lajstromozására vonatkozó, új XIa. cím felvételével épülnek be a közösségi formatervezési mintákról szóló rendeletbe.

1. szakasz – Általános rendelkezések

106a. cikk (A rendelkezések alkalmazása)

A rendelet módosításáról szóló e javaslat 106a. cikke főszabályként előírja, hogy elvben a közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendeletet és az említett rendeletet végrehajtó rendeleteket kell alkalmazni a Genfi Szöveg szerinti, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokra.

Ezen túlmenően egyértelművé tették, hogy a nemzetközi lajstrom lép majd a Hivatal által fenntartott lajstrom helyébe az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozások esetén. Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozással kapcsolatos, a Nemzetközi Lajstromba tett bármilyen bejegyzés ugyanolyan hatállyal bír, mintha azt a Hivatal által fenntartott lajstromba jegyezték volna be.

Ugyanez vonatkozik a közzétételre: a Közösséget megjelölő nemzetközi bejelentéssel kapcsolatos minden közzétételt a Nemzetközi Iroda végez, és azok ugyanolyan hatállyal bírnak, mint a Hivatal közzétételei. Ezen túlmenően ugyanez vonatkozik a rendelet 98. cikke szerinti nyelvhasználati rendszerre.

2. szakasz – Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozások

106b. cikk (A nemzetközi megjelölés benyújtására vonatkozó eljárás)

A Genfi Szöveg 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a nemzetközi bejelentés a bejelentő választása szerint benyújtható közvetlenül a Nemzetközi Irodához, vagy a bejelentő szerinti Szerződő Fél hivatalán keresztül. A Genfi Szöveg 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében azonban egy Szerződő Fél értesítést adhat arról, hogy hivatalán keresztül nemzetközi bejelentés nem nyújtható be.

A hágai rendszer legtöbb előnye annak egyszerűségében rejlik, és a kézhezvevő hivatal elhelyezkedése kevéssé tűnik fontosnak a formatervezési minták bejelentése tekintetében. Az Európai Közösségnek ezért – a munka felesleges megkettőzésének elkerülése érdekében – ki kell zárnia a bejelentésnek a Hivatalon keresztül történő benyújtását. A WIPO-nál történő közvetlen benyújtást azért is kell előnyben részesíteni, hogy elkerülhető legyen az, hogy a bejelentők összetévesztik a közösségi formatervezési minták lajstromozására irányuló bejelentéseket és a nemzetközi lajstromozásokra irányuló bejelentéseket. Ezek összetévesztése a nemzetközi bejelentéssel kapcsolatos – minden esetben közvetlenül a Nemzetközi Irodának a benyújtás időpontjában fizetendő – alapdíj megfizetése esetén még problémásabb lenne. Ha a bejelentők a díjat tévesen az OHIM-nak fizetnék, e Hivatalnak vissza kellene térítenie a díjat. Fontos, hogy jelenleg a WIPO nem fogadja a nemzeti hivatalokon keresztül benyújtott bejelentéseket, még azon szerződő felek esetében sem, amelyek engedélyeznék az ilyen eljárást.

Emiatt a Bizottság javasolja, hogy a Közösség csatlakozási okiratában nyilatkozzon arról, hogy hivatalán keresztül nemzetközi bejelentés nem nyújtható be. Ennek megfelelően a 106b. cikk előírja, hogy a Közösséget megjelölő, a Genfi Szöveg 4. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzetközi bejelentéseket közvetlenül a Nemzetközi Irodánál kell benyújtani.

106c. cikk (Megjelölési díjak)

1. A Genfi Szöveg 7. cikke úgy rendelkezik, hogy az előírt díjaknak tartalmazniuk kell a standard megjelölési díjat minden egyes megjelölt Szerződő Félre vonatkozóan. Ezen túlmenően bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, nyilatkozhat arról, hogy minden egyes nemzetközi bejelentéssel kapcsolatban, amelyben megjelölték, és az ilyen nemzetközi bejelentésből származó bármely nemzetközi lajstromozás megújításával kapcsolatban az előírt megjelölési díj helyébe egyéni megjelölési díj lép, amelynek összegét a nyilatkozatban feltüntetik, és amely további nyilatkozatokkal módosítható. Ez az összeg azonban nem haladhatja meg azt az összeget, amelyre a nemzeti bejelentés és megújítás tekintetében az adott Szerződő Fél jogosult lenne, levonva az összegből a nemzetközi eljárásból származó megtakarításokat.

2. A Bizottság javasolja, hogy a Közösség csatlakozási okiratában nyilatkozzon arról, hogy a Genfi Szöveg 7. cikkének (1) bekezdésében említett, a bejelentéssel és a megújítással kapcsolatban előírt megjelölési díjak helyébe egyéni megjelölési díjak lépnek. Ezeket a díjakat a Nemzetközi Irodának kell megfizetni, és az OHIM Nemzetközi Irodájának kell átutalni.

3. A Bizottság továbbá javasolni fogja az OHIM-nak fizetendő díjakról szóló 2246/2002/EK rendelet módosítását, amelyben – az említett 7. cikk (2) bekezdésében és a közös végrehajtási rendelet 28. szabályában meghatározott követelményekkel összhangban – rögzíteni fogják az egyéni megjelölési díjak összegét.

A106d. cikk (A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás hatálya)

(1) bekezdés

A közösségi formatervezési mintákról szóló rendelet 48. cikke értelmében ha a közösségi formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentés kielégíti az arra vonatkozó követelményeket, és azt a közösségi formatervezési mintákról szóló rendelet 47. cikke alapján nem utasítják el, a Hivatal a bejelentést a közösségi formatervezésiminta-oltalmi lajstromba lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési mintaként bejegyzi.

A 47. cikk értelmében a lajstromozott közösségi formatervezési mintára irányuló kérelmet elutasítják, amennyiben a Hivatal a bejelentés elutasítására vonatkozó okot észlel, azaz amennyiben a formatervezési minta, amelyre az oltalmat igénylik, nem felel meg a 3. cikk a) pontjában foglalt meghatározásnak, vagy a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik.

A rendelet e javasolt módosításának 106d. cikkében szereplő rendelkezés biztosítja, hogy a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás oltalmának kezdete ugyanazoktól a feltételektől függjön, mint amelyek a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkoznak, azaz az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás csak azt követően fejti ki a közösségi formatervezési mintára vonatkozó lajstromozás hatályát az Európai Közösség területén, hogy a Hivatal megvizsgálta a nemzetközi lajstromozást a bejelentés elutasítására vonatkozó okok tekintetében.

(2) bekezdés

A rendelet e javasolt módosítása 106d. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy amennyiben a Hivatal a Genfi Szöveg 12. cikkének (2) bekezdése értelmében nem utasítja el az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás hatályát a területén, vagy amennyiben az ilyen elutasítást visszavonják, a nemzetközi lajstromozás hatálya a Genfi Szöveg 10. cikkének (2) bekezdése szerinti lajstromozásának időpontjával kezdődik, és hatálya ugyanaz, mint a lajstromozott közösségi formatervezési mintáé.

(3) bekezdés

Bár nem szükséges az olyan nemzetközi lajstromozások újbóli közzététele, amelyek a Hivatal lajstromának nemzetközi lajstromában szerepelnek, a rendelet e javasolt módosítása 106d. cikkének (3) bekezdése arra kötelezi a Hivatalt, hogy nyújtson az Európai Közösséget kijelölő, a Genfi Szöveg szerinti lajstromozásokra vonatkozó információkat. Ez például hatékonyan megtehető lenne úgy, hogy az OHIM honlapján egy, a hágai rendszerhez kapcsolódó linket hoznak létre. A részletes szabályokat a végrehajtási rendeletben kell megállapítani.

106e. cikk (Az elutasítás okai)

(1) bekezdés

A rendelet e javasolt módosításának 106e. cikkében felsorolt elutasítási okok megegyeznek a bejelentés elutasításának a 47. cikk (1) bekezdése szerinti okaival, biztosítva ezzel, hogy a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében ugyanolyan vizsgálatot végeznek, mint a lajstromozott közösségi formatervezési minták bejelentései esetében.

(2) bekezdés

A rendelet e javasolt módosításának 106e. cikkében szereplő rendelkezés biztosítja egy, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás jogosultja számára azt a jogot, hogy észrevételeket terjesszen elő vagy – a Genfi Szöveg 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összhangban – az Európai Közösség tekintetében lemondjon a nemzetközi lajstromozásról.

A 47. cikk (2) bekezdésében szereplő megfelelő rendelkezés ezen túlmenően előírja, hogy egy lajstromozott közösségi formatervezési minta bejelentője számára lehetőséget kell adni bejelentése módosítására. Ez a további lehetőség azonban nem vonatkozhat a nemzetközi lajstromozásra, mert az (1) bekezdés szerinti elutasítási okok csak a kérdéses formatervezési minta módosításával küszöbölhetők ki, míg a Genfi Szöveg nem rendelkezik a nemzetközi lajstromozással érintett formatervezési minta módosításáról a formatervezési mintának a Nemzetközi Lajstromba történő lajstromozását követően.

A rendes eljárás a következő: a Hivatal hivatalból vizsgálatot végez az elutasítási okok esetleges megállapítására. Ha a Hivatal e vizsgálat végzése során elutasítási okot észlel, értesíti a Nemzetközi Irodát, közölve az elutasítás alapjául szolgáló okokat is. Ezt az értesítést a nemzetközi lajstromozás közzétételétől számított hat hónapon belül adják ki (a közös végrehajtási rendelet 18. szabályának 1. pontja). A Nemzetközi Iroda haladéktalanul továbbítja az elutasításról szóló értesítés másolatát a jogosultnak (a Genfi Szöveg 12. cikkének (3) bekezdése). A Hivatal által az értesítésben meghatározott határidőn belül a jogosult lemondhat a Közösség tekintetében a nemzetközi lajstromozásról vagy észrevételeket nyújthat be az elutasítás okainak kiküszöbölésére. Az elutasítás okainak vizsgálata során a jogosult és a Hivatal közvetlenül egymással kommunikálnak. Amennyiben a jogosult megszünteti az elutasítás okát (okait), a Hivatal visszavonja az elutasítást és ennek megfelelően értesíti a Nemzetközi Irodát.

(3) bekezdés

A 106e. cikk (3) bekezdése meghatározza, hogy az elutasítás okaira vonatkozó vizsgálat feltételeit a végrehajtási rendeletben állapítják meg.

106f. cikk (A nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítése)

(1) bekezdés

A rendelet e javasolt módosításának 106f. cikke a Genfi Szöveg 15. cikkének (1) bekezdését hajtja végre, amely lehetővé teszi a nemzetközi lajstromozás hatályának az Európai Közösség területére kiterjedő megsemmisítését.

E rendelkezés biztosítja, hogy a nemzetközi lajstromozás hatályának az Európai Közösség területére kiterjedő megsemmisítésére ugyanazok a rendelkezések vonatkozzanak, mint a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkozó megsemmisítési kérelemre. Harmadik felek kérhetik a Közösségben a nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítését akár a Hivatalhoz az 52. cikknek megfelelően benyújtott kérelemmel, akár a közösségi formatervezésiminta-oltalmi bíróság előtti viszontkeresettel a 81. cikk d) pontjának megfelelően.

A hatály megsemmisítése iránti kérelemnek a Hivatalhoz történő benyújtására a VI. és VII. címet kell alkalmazni. A jogosult – a végrehajtási rendelet 31. cikke értelmében – különösen a megsemmisítésre vonatkozó kérelemhez észrevételeket nyújthat be. A megsemmisítési osztály végső határozata ellen fellebbezésnek van helye (a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet 55. cikkének (1) bekezdése).

E tekintetben a Genfi Szöveg 15. cikkének (1) bekezdését vették figyelembe. Ez a rendelkezés előírja, hogy a nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítését nem mondhatják ki anélkül, hogy a jogosult kellő időben lehetőséget ne kapott volna jogainak védelmére.

(2) bekezdés

A Genfi Szöveg 15. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy annak a Szerződő Félnek a hivatala, amelynek területére kiterjedően a nemzetközi lajstromozás hatályát megsemmisítették, értesíteni köteles a Nemzetközi Irodát, ha az ilyen megsemmisítésről tudomása van. Ezt a kötelezettséget vette át a 106f. cikk (2) bekezdése. A Hivatalnak nyilvánvalóan tudomása lesz a megsemmisítésről, ha ez a Hivatalnál lefolytatott megsemmisítési eljárás eredménye vagy ha a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet 86. cikkének (4) bekezdésével összhangban a közösségi formatervezési mintaoltalmi-bíróság tájékoztatja a Hivatalt a megsemmisítésről.

2. cikk

A közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet 97. cikke előírja, hogy – ha a Hivatalra vonatkozó kiegészítő rendelkezésekről szóló cím eltérően nem rendelkezik – a közösségi védjegyről szóló rendelet XII. címét kell alkalmazni a Hivatalra az e rendeletben előírt hatáskörével kapcsolatban. A közösségi védjegyről szóló rendelet XII. címe tartalmazza a Hivatal bevételeiről szóló 134. cikk (3) bekezdését. Ez a rendelkezés módosult az új bevételi forrást teremtő Madridi Jegyzőkönyvhöz történő csatlakozás figyelembevételével, mivel ez „az Európai Közösségeket megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében a 140. cikkben említett, a Madridi Jegyzőkönyv szerinti díjak teljes összege…”.

A közösségi védjegyről szóló rendeletnek hasonló módosítása szükséges az EK-nak a Genfi Szöveghez történő csatlakozását követően. A Genfi Szöveg szerint fizetendő díjakat új forrásként kell felvenni a Hivatal bevételei közé.

3. cikk

A Közösségre nézve a Genfi Szöveg a csatlakozási okiratnak a Nemzetközi Iroda főigazgatójánál történő letétbe helyezésének napját követő három hónap után kötelező.

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a korábban említett, az Európai Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslat 2. cikke előírja, hogy a határozatnak a Tanács által történő elfogadását követően a Tanács attól a naptól helyezheti letétbe a csatlakozási okiratot a Nemzetközi Iroda főigazgatójánál, amikor a Tanács elfogadta a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket.

2005/0274(CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás Genfi Szövegéhez való csatlakozásának hatálybalépése érdekében a 6/2002/EK és 40/94/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [9],

tekintettel az Európai Parlament véleményére [10],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [11],

mivel:

(1) A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet[12] megteremtette a formatervezési minták közösségi rendszerét, amellyel a vállalkozások egyetlen eljárási rendszerrel szerezhetnek a Közösség egész területén egységes hatályú és azonos oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta-oltalmat.

(2) A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) által kezdeményezett és végrehajtott előkészületeket követően a Hágai Unióban tagsággal rendelkező és azzal nem rendelkező tagállamok, valamint az Európai Közösség részvételével az e célból Genfben megtartott diplomáciai konferencia 1999. július 2-án elfogadta az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodáshoz kapcsolódó Genfi Szöveget (a továbbiakban: a Genfi Szöveg).

(3) A Tanács a [….] tanácsi határozattal[13] jóváhagyta az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodáshoz kapcsolódó Genfi Szöveghez történő csatlakozását és felhatalmazta a Tanács elnökét, hogy a WIPO főigazgatójánál attól a naptól helyezze letétbe a csatlakozási okiratot, amikor a Tanács elfogadta a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket. E rendelet tartalmazza az említett intézkedéseket.

(4) A megfelelő intézkedéseket egy, „A formatervezési minták nemzetközi lajstromozásáról” szóló új cím felvételével kell beépíteni a 6/2002/EK rendeletbe.

(5) A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos szabályoknak és eljárásoknak elvben azonosnak kell lenniük a közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos bejelentésekre alkalmazandókkal. Ezen elvnek megfelelően egy, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozást a bejelentés elutasításának okaira vonatkozó vizsgálattal azonos vizsgálatnak kell alávetni, mielőtt az a lajstromozott közösségi formatervezési mintáéval azonos hatályt váltana ki. Ehhez hasonlóan egy, a lajstromozott közösségi formatervezési mintával azonos hatályú nemzetközi lajstromozásnak a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkozó szabályokkal azonos megsemmisítési szabályok alá kell taroznia.

(6) A 2002/6/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(7) A Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozása új bevételi forrást fog teremteni a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) számára. A közösségi védjegyről szóló, 2003. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletet[14] ezért ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 6/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. A 25. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d) ha a közösségi formatervezési minta ütközik a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség időpontját – követően nyilvánosságra jutott olyan mintával, amelyre az említett napot megelőzően adtak mintaoltalmat

i. lajstromozott közösségi mintával vagy az ilyen minta bejelentésével, vagy

ii. valamely tagállamban lajstromozott korábbi mintával vagy annak bejelentésével, vagy

iii. az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodásnak az 1999. július 2-án Genfben elfogadott, és a [….] tanácsi határozattal[15] jóváhagyott Genfi Szövege (a továbbiakban: a Genfi Szöveg) szerint lajstromozott és a Közösségben hatályos formatervezésiminta-oltalmi joggal vagy annak bejelentésével.”

2. A rendelet a XI. cím után a következő címmel egészül ki

„XIa. CÍM

A FORMATERVEZÉSI MINTÁK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSA

1 . SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

106a. cikk

A rendelkezések alkalmazása

1. E cím eltérő rendelkezésének hiányában e rendeletet és a 109. cikk értelmében az e rendelet végrehajtására elfogadott bármely rendeletet kell alkalmazni értelemszerűen a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája által fenntartott nemzetközi lajstromban szereplő, a Közösséget a Genfi Szöveg értelmében megjelölő lajstromozásokra (a továbbiakban: „nemzetközi lajstromozás” és „a Nemzetközi Iroda”).

2. Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozással kapcsolatos, a Nemzetközi Lajstromba tett bármilyen bejegyzés ugyanolyan hatállyal bír, mintha azt a Hivatal közösségi formatervezési mintákra vonatkozó lajstromába jegyezték volna be, és a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásnak a Nemzetközi Iroda Értesítőjében történő bármilyen közzététele ugyanolyan hatállyal bír, mintha azt a közösségi formatervezési minták értesítőjében tették volna közzé.

2. SZAKASZ

A KÖZÖSSÉGET MEGJELÖLŐ NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSOK

106b. cikk

A nemzetközi megjelölés benyújtására vonatkozó eljárás

A Genfi Szöveg 4. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzetközi bejelentéseket közvetlenül a Nemzetközi Irodához nyújtják be.

106c. cikk

Megjelölési díjak

A Genfi Szöveg 7. cikkének (1) bekezdésében említett, előírt megjelölési díjak helyébe egyéni megjelölési díj lép.

106d. cikk

Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás hatálya

1. A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás lajstromozásának napjától ugyanolyan hatállyal bír, mint a lajstromozott közösségi formatervezési minta bejelentése.

2. Ha nem jelentettek be elutasítást vagy ha az elutasítást visszavonták, a Közösséget megjelölő formatervezési minta nemzetközi lajstromozása az (1) bekezdésben említett naptól ugyanolyan hatállyal bír, mint a formatervezési mintának a lajstromozott közösségi formatervezési mintaként történő lajstromozása.

3. A Hivatal a végrehajtási rendeletben megállapított feltételekkel összhangban információt nyújt a (2) bekezdésben említett nemzetközi lajstromozásokról.

106e. cikk

Az elutasítás okai

1. A Hivatal a nemzetközi lajstromozás közzétételének napjától számított legfeljebb hat hónapon belül közli a Nemzetközi Irodával az elutasításról szóló értesítést, ha a nemzetközi lajstromozásra vonatkozó vizsgálat elvégzése során a Hivatal észleli, hogy az a formatervezési minta, amelyre az oltalmat igénylik, nem felel meg a 3. cikk a) pontjában szereplő meghatározásnak, vagy a közrendbe vagy a közerkölcs elfogadott elveibe ütközik.

Az értesítés tartalmazza azokat az elutasítás okait.

2. A Közösségben a nemzetközi lajstromozás hatályának elutasítása addig nem végleges, míg a jogosultnak nem adtak lehetőséget a Közösség tekintetében a nemzetközi lajstromozásról való lemondásra vagy észrevételek benyújtására.

3. Az elutasítás okaira irányuló vizsgálatra vonatkozó feltételeket a végrehajtási rendelet állapítja meg.

106f. cikk

A nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítése

1. A Közösségben a nemzetközi lajstromozás hatálya a VI. és a VII. címben szereplő eljárással összhangban vagy a közösségi formatervezésiminta-oltalmi bíróság által a bitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján részben vagy egészben semmisnek nyilváníthatók.

2. Ha a Hivatalnak tudomása van a megsemmisítésről, értesíti arról a Nemzetközi Irodát.

2. cikk

A 40/94/EK rendelet 134. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3. Az egyéb bevételi források sérelme nélkül a bevételek a díjrendeletek alapján fizetendő díjak teljes összegéből, az Európai Közösségeket megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében a 140. cikkben említett, a Madridi Jegyzőkönyv szerinti díjak teljes összegéből és a Madridi Jegyzőkönyv Szerződő Feleinek kifizetett más kifizetésekből, az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében a 6/2002/EK rendelet 106c. cikkében említett, a Genfi Szöveg értelmében fizetendő díjak teljes összegéből és a Genfi Szöveg Szerződő Feleinek kifizetett más kifizetésekből, valamint az Európai Közösségek általános költségvetése Bizottságra vonatkozó szakaszának külön fejezetében szereplő, szükséges mértékű támogatásból állnak”.

3. cikk

Ez a rendelet a Genfi Szöveg Európai Közösség vonatkozásában történő hatálybalépésének napján lép hatályba.

E rendelet hatálybalépésének napját az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Politikai terület: Az áruk és szolgáltatások belső piaca Tevékenység: Az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedések előkészítése |

INTÉZKEDÉS CÍME: JAVASLAT AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGNEK AZ IPARI MINTÁK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSÁRÓL SZÓLÓ HÁGAI MEGÁLLAPODÁS GENFI SZÖVEGÉHEZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁNAK HATÁLYBALÉPÉSE ÉRDEKÉBEN A 6/2002/EK ÉS 40/94/EK RENDELET MÓDOSÍTÁSÁRÓL |

1. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + FEJEZET(EK)

2. ÁLTALÁNOS SZÁMADATOK

2.1. Az intézkedésre szánt teljes felosztás (B. rész): millió € kötelezettségvállalásra

Nem alkalmazandó

2.2. Alkalmazási időszak:

(kezdeti és lejárati év)

Kezdet: A hatálybalépés napja

Lejárat: Határozatlan

2.3. Átfogó többéves kiadási előirányzat:

a) A kötelezettségvállalási előirányzatok/kifizetési előirányzatok (pénzügyi intervenció) ütemezése (lásd a 6.1.1. pontot)

Nincs

b) Technikai és igazgatási segítségnyújtás és támogatási kiadások (lásd a 6.1.2. pontot)

Nincs

c) A humán erőforrásra és más igazgatási kiadásokra gyakorolt általános pénzügyi hatás (lásd a 7.2. és 7.3. pontot)

millió € (három tizedesig)

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |

Kötelezettségvállalások/ kifizetések | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |

ÖSSZESEN a+b+c |

Kötelezettségvállalások | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |

Kifizetések | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |

2.4. A pénzügyi programozással és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőség

[X] A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.

A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetét újra kell programozni.

A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására.

2.5. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás:

[X] A javaslatnak nincsenek pénzügyi kihatásai (egy intézkedés végrehajtásának technikai aspektusait tartalmazza)

VAGY

A javaslatnak vannak pénzügyi kihatásai – a bevételre gyakorolt hatás a következő:

Nem alkalmazandó

3. KÖLTSÉGVETÉSI JELLEMZŐK

Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | A felvételt kérő országok hozzájárulásai | Fejezet a pénzügyi tervben |

Nem összeegyeztethető | Más | NINCS | NINCS | NINCS | 5 |

4. JOGALAP

Az EK-Szerződés 308. cikke

5. LEÍRÁS ÉS OKOK

5.1. A közösségi beavatkozás szükségessége

5.1.1. Az elérni kívánt célkitűzések

A javaslat az Európai Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket tartalmazza. A megfelelő intézkedéseknek főként a 6/2002/EK rendeletbe kell beépülniük egy új, „A formatervezési minták nemzetközi lajstromozásáról” szóló cím hozzáadásával. A Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozása új bevételi forrást fog teremteni a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) – OHIM – számára, ezért a 40/94/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

5.1.2. Az előzetes értékeléssel kapcsolatban megtett intézkedések

Az Európai Közösség már akkor kimutatta a hágai rendszerrel kapcsolatos jelentős érdeklődését, amikor elhatározta, hogy tevékenyen részt vesz azokban a nemzetközi tárgyalásokban, amelyek eredménye az 1999-ben Genfben megtartott diplomáciai konferencia volt, amelyen az új szöveget elfogadták. A mind a közösségi formatervezési minták rendszerének, mind pedig a nemzetközi lajstromozási rendszernek a potenciális felhasználóit képviselő szervezetek többször kifejezték a két rendszer közötti kapcsolat megteremtésével kapcsolatos komoly érdekeltségüket. A Bizottság 2004-ben megkezdte a konzultációt az érdekelt felekkel (tagállamok, üzleti és szakmai szervezetek, és magánvállalkozások) az EK-nak a hágai rendszerhez történő csatlakozásának az üzleti vállalkozásokra gyakorolt esetleges hatásáról. A válaszok szinte egyhangúlag, elsöprő többséggel támogatták azt az elgondolást, hogy a Közösség a közeljövőben csatlakozzon a Genfi Szöveghez.

5.1.3. Az utólagos értékelést követően megtett intézkedések

Nem alkalmazandó

5.2. Tervezett intézkedés és költségvetési intervenciós rendelkezések

A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos szabályoknak és eljárásoknak elvben ugyanazoknak kell lenniük, mint amelyek a közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos bejelentésekre alkalmazandók. Ezen elvnek megfelelően egy, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozást a bejelentés elutasításának okaira vonatkozó vizsgálattal azonos vizsgálatnak kell alávetni, mielőtt az a lajstromozott közösségi formatervezési mintáéval azonos hatályt váltana ki. Ehhez hasonlóan egy, a lajstromozott közösségi formatervezési mintával azonos hatályú nemzetközi lajstromozásnak a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkozó szabályokkal azonos megsemmisítési szabályok alá kell tartoznia. Nincs pénzügyi támogatás.

5.3. Végrehajtási módszerek

Az OHIM-nak ki kell igazítania belső eljárásait és munkamódszereit a WIPO Nemzetközi Irodájánál tett olyan nemzetközi bejelentések kezelése érdekében, amelyekben az Európai Közösséget – a formatervezési minták közösségi rendszere szerinti oltalom megszerzése érdekében – megjelölték. A Bizottságnak tárgyalnia kell majd a Közösség nevében a Hágai Unió közgyűlésén a Tanács megfelelő munkacsoportjában vagy a WIPO keretében végzett munka során összehívott ad hoc üléseken történt koordinációt követően.

6. PÉNZÜGYI HATÁS

6.1. A B. részre gyakorolt teljes pénzügyi hatás - (a teljes programozási időszakban)

Nem alkalmazandó

6.2. A B. részben tervezett intézkedéssel kapcsolatos költségekre vonatkozó számítások (a teljes programozási időszakban)

Nem alkalmazandó

7. A SZEMÉLYZETRE GYAKOROLT HATÁS ÉS IGAZGATÁSI KIADÁSOK

7.1. A humán erőforrásra gyakorolt hatás

Álláshelyek típusa | A meglévő és/vagy további erőforrásokat felhasználó intézkedés irányítására kijelölendő személyzet | Összesen | Az intézkedésből származó feladatok leírása |

Állandó álláshelyek száma | Ideiglenes álláshelyek száma |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | Szükség esetén a feladatok részletesebb leírása csatolható. Koordináció az OHIM-mal. Az elfogadással kapcsolatban a javaslatra vonatkozó tárgyalásokkal kapcsolatos tanácsi és parlamenti ülésekre való felkészülés és az azokon való részvétel. A Hágai Unió üléseire való felkészülés és az azokon való részvétel, valamint a tagállamok álláspontjainak összehangolása. |

Egyéb humán erőforrás | 0 | 0 | 0 |

Összesen | 0,5 | 0 | 0,5 |

7.2. A humán erőforrások átfogó pénzügyi hatása

A humán erőforrások típusa | Összeg (€) | Számítási módszer * |

Tisztviselők Ideiglenes alkalmazottak | 54.000 | Éves kiadás tisztviselőnként: 108,00 € |

Egyéb humán erőforrás (határozza meg a költségvetési tételt) |

Összesen | 54.000 |

Az összegek tizenkét hónapos teljes kiadásra vonatkoznak.

7.3. Az intézkedésből származó egyéb igazgatási kiadások

Nem alkalmazandó

Az összegek tizenkét hónapos teljes kiadásra vonatkoznak.

1 Határozza meg azon bizottság és csoport típusát, amihez tartozik.

I. Éves összes (7.2 + 7.3) II. Az intézkedés időtartama III. Az intézkedés teljes költsége (I x II) | 54.000 € 2006–2011 324.000 € |

8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

8.1. Nyomon követési rendelkezések

Nem alkalmazandó

8.2. A tervezett értékelésre vonatkozó rendelkezések és menetrend

Folyamatos értékelés lesz lehetséges az olyan nemzetközi lajstromozások mennyiségének ellenőrzésén keresztül, amelyben a közösségi formatervezési minták rendszerét megjelölték.

9. CSALÁSELLENI INTÉZKEDÉSEK

Nincs pénzügyi támogatás.

[1] HL L 3., 2002.1.5., 1. o.

[2] Az OHIM-ot a közösségi védjegyről szóló, 2003. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet(HL L 11., 1994.1.14., 1.o.) hozta létre.

[3] Lásd COM(2005)687 végleges.

[4] A közösségi védjegyről szóló rendeletnek az Európai Közösségnek a Madridi Jegyzőkönyvhöz való csatlakozása hatálybalépéséhez szükséges módosítása hasonló felépítésű volt (a 40/94/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. október 27-i 1992/2003/EK, HL L 296., 2003.11.14., 1. o.).

[5] A közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. október 21-i 2245/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 341., 2002.12.17., 28. o.).

[6] A közösségi formatervezési minták lajstromozása tekintetében a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló, 2002. december 16-i 2246/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 341., 2002.12.17., 54. o.).

[7] A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsainak eljárási szabályzatáról szóló, 1996. február 5-i 216/96/EK bizottsági rendelet(HL L 28., 1996.2.6., 11. o.)

[8] Belgium, Észtország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Németország, Olaszország, Spanyolország, Szlovénia. Öt EU-tagállam – összesen 18 ország közül – a Genfi Szöveg szerződő felévé vált (Észtország, Lettország, Magyarország, Spanyolország és Szlovénia). A naprakész adatokat a WIPO honlapján teszik majd közzé: www.wipo.int

9 HL C […]., […], […]. o.

10 HL C […]., […], […]. o.

11 HL C […]., […], […]. o.

12 HL L 3., 2002.1.5., 1. o. A 2003. évi Csatlakozási Okmánnyal módosított rendelet.

13 HL L […]., […], […]. o.

[9] HL L 11, 1994. 1. 14., 1.o. A legutóbb a 422/2004/EK rendelettel (HL L 70., 2004.3.9., 1. o.) módosított rendelet

[10] HL L […]., […], […]. o.