[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.11.9.

COM(2010) 653 végleges

2010/0320 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásban[1] az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeknek a Horvát Köztársaság részéről történő teljesítéséről

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat okai és céljai

A Tanács 2006-ban elfogadta az európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodást[2], amely az Európai Közösség és nyolc, nyugat-balkáni térségbeli társult fél, nevezetesen Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Románia és Szerbia és Montenegró között jött létre (a továbbiakban: megállapodás) (a Tanács 2006/682/EK határozata; HL L 285., 2006.10.16., 1. o.)

A megállapodás célja, hogy az Európai Unióval szomszédos országok légiközlekedési piaca integrálódjon a 27 uniós tagállam, Norvégia és Izland már kiépült légiközlekedési belső piacába. A nyolc délkelet-európai társult fél a megállapodásban vállalta, hogy teljes körűen alkalmazza az Európai Unió légi közlekedésre vonatkozó jogszabályait (az európai uniós vívmányokat). Amint sor került a vívmányok maradéktalan átültetésére, az EKLT légitársaságai szabadon hozzáférhetnek a kibővült európai egységes légiközlekedési piachoz.

A megállapodás ezenkívül az összes részes fél légitársaságai számára közvetlen szolgáltatásokhoz biztosít hozzáférést egymás területei közötti viszonylatban. Az egyes társult felekre vonatkozóan egyedi átmeneti szabályokat is rögzít a megállapodás, amelyek teljesítéséhez további jogok kapcsolódnak; ezek a jogok részes féltől függően eltérnek.

Horvátország esetében az első átmeneti időszak lezárásának az a feltétele, hogy hajtsa végre az európai légiközlekedési vívmányok legfőbb elemeit, ezen túlmenően ratifikálja a Montreali Egyezményt, és hozzon létre független testületet a légiforgalmi szolgáltatások szabályozására. Ha megerősítést nyer e három feltétel teljesítése, az az európai és a horvát légitársaságok kereskedelmi jogainak kiterjesztését vonja maga után, azaz a megállapodás hatálya alá tartozó bizonyos területeken megnyitja az utat a továbbítási szolgáltatások (ötödik szabadság) előtt.

A megállapodás 27. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió értékeli az egyes társult feleknek a megállapodásban foglaltak alkalmazására való fokozatos átállását.

2009 novemberében technikai segítségnyújtás és információcsere keretében tagállami és bizottsági szakértőkből álló delegáció látogatott Zágrábba, hogy behatóan értékelje, milyen mértékben érvényesíti Horvátország az uniós vívmányokat saját légi közlekedésében. A szakértők igazolták, hogy a Horvát Köztársaság teljesítette a megállapodás IV. jegyzőkönyvében az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeket. A tagállamok és a horvát kormány értesítést kapott az értékelés pozitív következtetéseiről, amelyeket a 2010 decemberében tartandó EKLT vegyes bizottsági ülésen ismertetnek majd a résztvevők.

- Háttér-információk

Az EKLT-megállapodás kifejezetten abból a célból jött létre, hogy nyílt kereteket teremtsen mindazon európai országok számára, amelyek teljes mértékben integrálódni kívánnak az európai egységes légiközlekedési piacba.

A megállapodás jelentős előnyökkel jár:

- Az 52 milliós össznépességű balkáni térség bekapcsolásával új piaci lehetőségeket teremt, egyben létrehozza 35 ország több mint 500 millió polgárának egységes légiközlekedési piacát. Az Európai Unió és Délkelet-Európa közötti légi forgalom 2001. óta jelentős mértékben, mintegy 121%-kal nőtt, erre a folyamatra további katalizátorként hathat a légi közlekedés közös piaca.

- Az ágazat és a fogyasztók számára új lehetőségeket teremt, különös tekintettel az idegenforgalomra, amely a partvidéki területek egyik húzóágazatának számít. A térség légijármű-forgalma az előrejelzések szerint évente átlagosan több mint 6%-kal nő a 2005–2011. időszakban. Jelenleg 414 repülőtér működik a térségben, ahová potenciálisan járatok üzemeltethetők, így további bővülésre van lehetőség. A megállapodásnak köszönhetően egyre többeknek lesz lehetőségük megfizethető légi közlekedési szolgáltatások nagyobb arányú igénybevételére. Ezen túlmenően a megállapodás mindkét oldal viszonylatában elősegíti a tőkeáramlást, ezáltal könnyít a kétoldalú megállapodások tulajdonjogi és ellenőrzési szabályain.

- A nyolc EKLT-partnert arra kötelezi, hogy folytassák saját jogszabályaiknak az uniós jogszabályokkal való összehangolását, mely révén egész Európában egységesen magas szintű lesz a biztonság és a védelem, illetve tisztességes a piaci verseny.

- Az EU és a balkáni országok között közlekedő járatok viszonylatában felszámolja a piaci hozzáférést ma még akadályozó korlátokat, ezáltal egyenlő versenyfeltételeket teremt az uniós légi fuvarozók számára.

- Felszámolja a légiforgalmi szolgáltatási rendszernek a háborús időszak óta fennálló átjárhatatlanságát, amely annak idején a légtér lezárásához vezetett.

- A térség országait együttműködésre és a régiók közötti kapcsolatok javítására készteti, ami az európai integrációs folyamat kiszélesedésének előnyére válik, valamint

- Vegyes bizottságot hoz létre, amely a megállapodás alkalmazását vagy értelmezését érintő kérdések megoldásáért felel.

Az uniós vívmányok átültetése terén elért horvátországi előrelépés független tanúsítása a felsorolt összes előny szempontjából üdvözlendő, de jó jel a többi társult fél számára is, akik az európai egységes légiközlekedési piachoz való teljes csatlakozás útjára léptek.

- Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

Az Európai Közösség és tagállamai, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Norvégia, Románia és Szerbia között létrejött, az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás (HL L 285., 2006.10.16., 3. o.).

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javaslat összhangban áll a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozását (COM(2005) 79 végleges) érintő uniós légiközlekedési politikával, különösen a szomszédsági politika tekintetében.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT

- Konzultáció az érdekeltekkel

A hatályos EKLT-megállapodás végrehajtása nem igényel konzultációt, de a megállapodást aláíró összes tagállam és társult fél folyamatosan egyeztet egymással.

- Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők

A légiközlekedési uniós vívmányok átvétele terén elért előrelépés nyomon követésének részeként 2009 novemberében mindenre kiterjedő értékelő látogatásra került sor, melynek során bebizonyosodott, hogy Horvátország teljesítette az első átmeneti időszak lezárásának feltételeit. Az értékelő látogatáson részt vettek a gazdasági szabályozás, a biztonság, a védelem és a légiforgalmi szolgáltatások (ATM) területének tagállami szakértői, valamint a Bizottság MOVE főigazgatóságának és a technikai segítségnyújtás és információcsere programnak a munkatársai.

- Hatásvizsgálat

Hatásvizsgálatra ebben az esetben nem volt szükség.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javaslat összefoglalása

A javaslat az Európai Unió és tagállamai által az EKLT-megállapodás elfogadásával vállalt kötelezettségek teljesítésére irányul.

- Jogalap

Az Európai Közösség és tagállamai, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Norvégia, Románia és Szerbia között létrejött, az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás IV. jegyzőkönyve 27. cikkének (4) bekezdése.

- A szubszidiaritás elve

Mivel az EU a javaslatot illetően nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel, a szubszidiaritás elve érvényesül.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok önállóan a következő okok miatt nem tudják kielégítően megvalósítani:

A többoldalú EKLT-megállapodás uniós szinten köttetett, így a megállapodás működését érintő összes döntést csak uniós szinten lehet meghozni.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:

- A javaslat elősegíti az Európai Unió és a Horvát Köztársaság jogszabályainak további konvergenciáját a légiközlekedési szolgáltatások terén, egyben előmozdítja a biztonságos és hatékony légi közlekedést.

- A tagállamok és a Horvát Köztársaság továbbra is ellátják a nemzetközi légi közlekedés keretében hagyományosan általuk végzett igazgatási feladatokat, azonban egységesen alkalmazott, közös szabályok szerint.

- Az eszközök megválasztása

Javasolt aktus: tanácsi határozat.

Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:

A többoldalú megállapodás IV. jegyzőkönyve 27. cikkének (4) bekezdése a tárgyban tanácsi határozat meghozatalát vetíti előre, amennyiben bizonyítást nyer, hogy a Horvát Köztársaság megfelelt az első átmeneti időszak lezárásához szükséges feltételeknek.

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

- EGT-tagországok.

A többoldalú megállapodás aláíró feleiként a határozatnak az EGT-tagországokat, Norvégiát és Izlandot érintő vonatkozásai is vannak.

2010/0320 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásban[3] az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeknek a Horvát Köztársaság részéről történő teljesítéséről (EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösség és tagállamai, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Norvégia, Románia és Szerbia között létrejött, az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásra[4] (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 27. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

1. A megállapodás 27. cikkének (1) bekezdése rendelkezik a felek közötti átmeneti szabályok alkalmazásáról.

2. A megállapodás IV. jegyzőkönyve meghatározza egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság között alkalmazandó átmeneti szabályokat.

3. A megállapodás 27. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió értékeli az egyes társult feleknek az EKLT-megállapodásban foglaltak teljes körű alkalmazására való fokozatos átállását.

4. Az Európai Bizottság által szervezett értékelések során bizonyítást nyert, hogy a Horvát Köztársaság teljesítette a megállapodás IV. jegyzőkönyvében az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeket.

5. A megállapodás 27. cikkének (4) bekezdése szerint, ha az Európai Unió megállapítja, hogy egy adott társult fél esetében az átmeneti időszak lezárásának követelményei teljesültek, úgy határoz, hogy a szóban forgó társult fél átléphet a következő átmeneti időszakba vagy adott esetben teljes jogú résztvevőjévé válik az európai közös légtérnek.

6. A Tanács számára hitelt érdemlően bizonyítást nyert, hogy a Horvát Köztársaság teljesítette a megállapodás IV. jegyzőkönyvében az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Horvát Köztársaság átléphet az Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás[5] IV. jegyzőkönyve szerinti második átmeneti időszakba.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

a Tanács részéről

[1] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

[2] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

[3] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

[4] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

[5] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.