INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

Az európai uniós csatlakozási tárgyalások során Bulgária, Litvánia és Szlovákia kötelezte magát arra, hogy egy közösen elfogadott időpontig leállítja, majd pedig leszereli a Kozloduj atomerőmű 1–4., az Ignalina atomerőmű 1. és 2., illetve a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. reaktorát. Az előrehozott leállítás olyan rendkívüli pénzügyi terhet jelentett a tagállamoknak, amely nem állt arányban az érintett országok gazdasági erejével. Ezt a tényt felismerve az Európai Unió – szolidaritása kifejezéseképpen – kötelezettséget vállalt arra, hogy a Kozloduj-program, az Ignalina-program és a Bohunice-program keretében további pénzügyi támogatást nyújt ezeknek a reaktoroknak a leszereléséhez. A három tagállam leállításra vonatkozó kötelezettségvállalását és az Európai Unió pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó kötelezettségvállalását a vonatkozó csatlakozási szerződések irányozták elő.

2013 végéig az Európai Unió összesen 2 847,8 millió EUR pénzügyi támogatást irányzott elő a három tagállamnak (1 367 millió EUR Litvánia, 613 millió EUR Szlovákia és 867,8 millió EUR Bulgária számára).

A reaktorok leállítására vonatkozó, csatlakozási szerződés szerinti kötelezettségét mindhárom tagállam időben teljesítette. Az érintett atomerőművek leállítását követően a kedvezményezett országok kötelesek megkezdeni leszerelési terveik végrehajtását, és ahol ez műszakilag lehetséges volt, ott az erőművek végleges leállítása és leszerelése felé tett első fontos lépésként megtörtént a fűtőelemek kivétele a reaktorból. Folyamatban van a leszerelési folyamathoz szükséges támogató létesítmények létrehozása. Elkezdődött az engedélyezési dokumentáció kidolgozása és a leszerelés szerves részét képező előkészítő munka. Megindult az országok jogi keretének és irányítási szerkezetének ahhoz szükséges átdolgozása, hogy a villamosenergia-termelő társaságok a biztonságos leszerelés megvalósítására alkalmas szervezetekké alakulhassanak át. Megkezdődött az első nem termelő létesítmények lebontása. Ahol szükséges, elkezdték a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezelésére és tárolására szolgáló fő létesítmények építését.

Az energiaszektor teljes mértékben az Európai Unió energiapolitikájával összhangban hasznosította az intézkedésekhez kapott támogatást. Az energiahatékonyság növelését célzó projektek kerültek végrehajtásra, a hagyományos termelőkapacitásokat a környezetvédelmi szempontoknak megfelelően fejlesztették, és folyamatban van az új kapacitások kialakítása és villamosenergia-hálózati infrastruktúra átalakítása. Az atomerőműblokkok bezárása a három tagállam egyikében sem okozott kimaradást a villamosenergia-ellátásban. A leállított reaktorok újraindítását még a 2009-es súlyos gázválság sem tette szükségessé, jóllehet politikai szinteken kifejeződött ez a szándék.

Az Uniótól kapott eddigi pénzügyi támogatás hatékonyan mérsékelte az előrehozott leállítás gazdasági következményeit, és jelentős előrelépést biztosított a leszerelés terén (hulladékkezelő infrastruktúra, a bontás előkészítése). Ezért az Unió a mérséklő hatású intézkedések további támogatását nem tervezi. A három tagállamban azonban a jelenlegi pénzügyi terv lejártát követően is folytatódik a leszerelés, és a biztonság szempontjából fontos kiemelt projekteket kell még végrehajtani.

Biztonságos leszerelés csak akkor lehetséges, ha a kellő időpontban elegendő pénzügyi forrás áll rendelkezésre[1]. A tagállamok által 2011 elején benyújtott aktualizált leszerelési tervek és leszerelési költségbecslések egyértelműen bizonyítják, hogy a Kozloduj, az Ignalina és a Bohunice atomerőművek leszerelésének biztonságos befejezése jelentős további pénzügyi forrásokat igényel.

Történelmi okokból kifolyólag a három tagállam nem rendelkezik a szükséges pénzügyi forrásokkal. Figyelembe véve, hogy a reaktorok leállítására az eredetileg tervezett élettartamuk végét megelőzően került sor, és hogy a leszerelés finanszírozásához elegendő forrás felhalmozása körülbelül 25 évnyi üzemidőt igényel (pl. Németországban a törvény ennyi idő alatt írja elő a források felhalmozását), a három országban nem volt lehetőség elegendő forrás elkülönítésére. A jelenleg rendelkezésre álló források még nem elegendők a biztonságos leszerelés zökkenőmentes folytatásának és befejezésének a biztosításához.

Ez a tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat az uniós pénzügyi támogatás folytatását irányozza elő annak az általános célkitűzésnek az elérése érdekében, hogy a Kozloduj atomerőmű 1–4., az Ignalina atomerőmű 1. és 2., valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. reaktorának leszerelési folyamatában egy visszafordíthatatlan állapotot lehessen elérni a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett.

Az uniós pénzügyi támogatás a Bulgária, Litvánia és Szlovákia iránti európai szolidaritást hivatott kifejezni. A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli. Az uniós vagy nemzeti forrásokból biztosított, az EUMSZ. 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősülő összes pénzügyi támogatási programot az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak megfelelően kell végrehajtani.

A folytatódó uniós támogatás hatékony és eredményes hasznosításának, valamint a biztonságos leszerelés megvalósításának teljes tagállami finanszírozására való átállás biztosítása érdekében a három tagállamnak vállalnia kell a fennmaradó finanszírozási igények kielégítéséhez szükséges további források biztosítását. A leszerelés költségeinek jelenlegi becslése alapján ez Bulgária számára 668 millió EUR, Litvánia számára 1140 millió EUR, Szlovákia számára pedig 321 millió EUR nagyságrendű összeget jelent. Az uniós költségvetésbe új kötelezettségvállalási előirányzatok kerülnek be a Bohunice-program és az Ignalina-program esetében 2017 végéig, a Kozloduj-program esetében pedig 2020 végéig. E kötelezettségvállalási előirányzatok függvényében a kifizetés még néhány évig, de valószínűleg legalább 2021-ig még folytatódik a Bohunice-program és az Ignalina-program, 2024-ig pedig a Kozloduj-program esetében. Az előirányzatokat 2015 végéig időközi értékelés keretében felül fogják vizsgálni.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

2.1 . Konzultáció és szakértői vélemény

A javasolt rendelet az érdekeltekkel, az érintett tagállamokkal – Bulgáriával, Litvániával és Szlovákiával – és a leszerelési szakértők csoportjaival folytatott széles körű konzultáción alapul. Bemeneti adatként felhasználásra kerültek az Európai Parlament 2011-es saját kezdeményezésű jelentésében foglalt megállapítások, valamint az Európai Számvevőszék által 2011-ben végrehajtott leszerelési teljesítményellenőrzés következtetései és ajánlásai.

Az érdekeltek hozzászólásaik során többek között a következőket vetették fel:

Széles körű egyetértés uralkodik annak elismerése terén, hogy az atomerőműblokkok leszerelése a finanszírozás folytatását igényli, és az energiaszektor szükségleteit olyan konkrétabb támogatási csatornákon keresztül kell kielégíteni, mint például a strukturális alapok.

A szakértők szerint az uniós támogatás folytatásának egy megbízható és teljes körű, részletes leszerelési tervre kell épülnie, amely a leszerelés befejezésének az időpontjáig felmerülő összes költségre vonatkozó becsléseket is magában foglalja. Egyértelműen jelezni kell a tagállami társfinanszírozás mértékét és a nemzeti források hosszabb távon történő biztosításának a módját.

A legmagasabb uniós hozzáadott érték elérése érdekében kifejezetten támogatták a kiemelt mérföldkövek kijelölését és az uniós támogatás meghatározott mérföldkövek eléréséhez kötését. Fontolóra kell venni a megfelelést ellenőrző eljárások alkalmazását és a költségek pontos nyomon követését már a kezdetektől fogva.

A javasolt rendelet előkészítése során figyelembevételre kerültek a Számvevőszék leszerelési teljesítményellenőrzésében foglalt ajánlások, amit a javaslat rendelkezései is tükröznek, így például: az uniós támogatás lejártának egyértelmű időpontja; az egyes tagállamok által a leszerelés befejezéséig biztosítandó fennmaradó finanszírozás (előzetes feltételrendszer); a célkitűzések és a célkitűzések elérésének a nyomon követését és ellenőrzését szolgáló kapcsolódó mutatók világos meghatározása; átdolgozott teljesítési mechanizmusok közvetlen és közvetett irányítás esetére. A Számvevőszék megállapításaival és ajánlásaival kapcsolatos további részletek a csatolt pénzügyi kimutatásban szerepelnek.

2.2 . Hatásvizsgálat

Elvégzésre került a javasolt rendelet hatásainak vizsgálata a következő három potenciális szakpolitikai lehetőség figyelembevételével:

- az alaphelyzet, amelyben 2013 után megszűnne az uniós támogatás;

- a „jelenlegi gyakorlat fenntartásának” lehetősége, amely szerint az Unió támogatja a leszerelést és az atomerőműblokkok leállításának következményeként alkalmazott energetikai intézkedéseket;

- folytatódó, ám csökkentett mértékű, csak a leszerelésre irányuló uniós támogatás.

Az alaphelyzetben, azaz az uniós támogatás megszűnése esetén a leszerelési programok leállnának, ami veszélyeztetné a nukleáris biztonságot. A „jelenlegi gyakorlat fenntartása” azt eredményezné, hogy az Unió kisebb hozzáadott érték teremtése mellett nyújt jóval nagyobb pénzügyi támogatást. Az energiaszektorban folyó projektek támogatásának folytatása a verseny torzulásához vezetne, a továbbra is magas szintű uniós támogatás pedig nem ösztönözné kellőképpen a tagállamokat a leszerelés végrehajtása feletti teljes pénzügyi felelősség átvételére.

A három lehetőség hatásainak vizsgálata, a fent említett általános célkitűzés megvalósítására is figyelemmel, arra a következtetésre vezetett, hogy csak a harmadik lehetőség tenné lehetővé a leszerelés zökkenőmentes folytatását úgy, hogy a leszerelési folyamatban egy visszafordíthatatlan állapotot lehessen elérni, és ugyanakkor a leszerelés biztonságos végrehajtása feletti teljes felelősség vállalására való áttérés is támogatható legyen.

2.3 Az uniós támogatás által teremtett hozzáadott érték

Az uniós beavatkozást az teszi szükségessé, hogy az adott esetekben a nemzeti forrásokra támaszkodva nem biztosítható, hogy a kellő időben elegendő forrás álljon rendelkezésre a biztonságos leszerelés folytatásához. Ezért az Unió érdekei azt diktálják, hogy további pénzügyi támogatást nyújtson a leszerelés zökkenőmentes folytatásához annak érdekében, hogy a szóban forgó atomerőműblokkok leszerelésének folyamatában egy visszafordíthatatlan állapotot lehessen elérni a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett. Ez hozzájárul majd a munkavállalók és a lakosság egészségének jelentős és tartós javításához, a környezetkárosítás megelőzéséhez, valamint a nukleáris biztonság és védettség terén tett valódi előrelépéshez.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Litvánia esetében a 2003. évi csatlakozási szerződés kifejezetten előirányozza azt a lehetőséget, hogy a leszerelés finanszírozása 2006 után tovább folytatódhat. Bulgária esetében a 2005. évi csatlakozási okmány 30. cikke csak a 2007–2009-es időszakra utal. Szlovákia esetében a 2003. évi csatlakozási szerződés csak a 2004–2006-os időszakról tesz említést. Litvániától eltérően Bulgária és Szlovákia esetében az okmány illetve a szerződés nem nyújt határozott jogi alapot a támogatás 2009 illetve 2006 utáni folytatására. Ezért a csatlakozási szerződés és a csatlakozási okmány 30. cikke nem képez megfelelő jogi alapot a 2013 utáni finanszírozáshoz.

Következésképpen az Euratom-Szerződés 203. cikke a megfelelő jogi alap. E cikk szerint „ha a Közösség fellépése bizonyul szükségesnek ahhoz, hogy a Közösség valamely célkitűzése megvalósuljon, és e szerződés nem biztosítja a szükséges hatáskört, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag meghozza a megfelelő rendelkezéseket”.

Ez a javaslat több egyszerűsítést indítványoz: az Unió által a 2014 – 2020 időszakra szóló több éves pénzügyi keretből Bulgária, Litvánia és Szlovákia számára nyújtott pénzügyi támogatás szabályozását három különálló és független rendelet helyett egyetlen tanácsi rendelettel kívánja megoldani. A javasolt rendelet semmilyen kivételt nem tenne lehetővé a költségvetési rendelet alól.

4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

A program a 2014–2020 időszakra vonatkozik. Teljes költségvetési kerete jelenlegi árakon számítva 552 947 000 EUR. Ez az összeg összhangban áll a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében[2] megfogalmazott javaslatával a 2014–2020 időszakra vonatkozó következő több éves pénzügyi keretet illetően. Az összeg a következőképpen oszlik meg a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok között:

a) 208 503 000 EUR a Kozloduj-program számára a 2014–2020 időszakra;

b) 229 629 000 EUR az Ignalina-program számára a 2014–2017 időszakra;

c) 114 815 000 EUR a Bohunice-program számára a 2014–2017 időszakra.

A teljes keretösszeg három program közötti felosztása figyelembe veszi, hogy Bulgáriának 4, Szlovákiának 2 és Litvániának is 2 olyan blokkot kell leszerelnie, amelyekhez nem áll rendelkezésére tapasztalat, és amelyek esetében a kezelendő anyagok típusa és mennyisége eltérő. A támogatás időtartama a csatlakozás utáni egyenlő bánásmód elvén alapul. A helyzet átfogó felülvizsgálata érdekében a tervek szerint 2015-ben időközi értékelésre fog sor kerülni.

A költségvetési hatások további részletei a csatolt pénzügyi kimutatásban szerepelnek.

5 . A RENDELET TARTALMÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA

A fent bemutatott általános célkitűzés elérése érdekében egyedi célkitűzések és hozzájuk tartozó mutatók kerültek meghatározásra a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok számára.

A javasolt rendelet szerint Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának egy előzetes feltételrendszert kell teljesítenie a programokra szánt források folyósítása előtt:

a) Megfelelés az uniós vívmányoknak; a nukleáris biztonság területén különösen a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló 2011/70/Euratom tanácsi irányelv átültetése a nemzeti jogba.

b) A leszerelés biztonságos végrehajtásához szükséges nemzeti pénzügyi források időben történő felhalmozását biztosító megfelelő rendelkezéseket tartalmazó nemzeti jogi keret létrehozása.

c) Átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára.

Az Uniótól kapott pénzügyi támogatást az elvárt eredmények eléréséhez kellene kötni, illetve attól függővé tenni. Ezért a javasolt rendelet lehetővé teszi a programnak odaítélt előirányzat összegének illetve a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztásának a felülvizsgálatát a leszerelésben tett előrelépést mérő értékelés eredményének a fényében.

A Bizottság egy közös éves munkaprogram keretében fogadná el a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra vonatkozó éves pénzügyi kötelezettségvállalásokat. Az uniós pénzügyi támogatás végrehajtásának további operatív részleteit, többek között a részletes jelentési és nyomon követési követelményeket a végrehajtási eljárásokat szabályozó jogi aktusnak kellene meghatároznia. Ennek a jogi aktusnak tartalmaznia kellene továbbá a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokhoz tartozó átdolgozott leszerelési terveket, amelyek a haladás nyomon követésének és az elvárt eredmények időben történő elérése ellenőrzésének az alapját képeznék. Ez a projekt végrehajtása során felmerülő nehézségek hatékonyabb és eredményesebb kezelését is lehetővé tenné.

2011/0363 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

mivel:

(1) A Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióba való felvételének feltételeiről és rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 30. cikke szerint Bulgária kötelezte magát arra, hogy 2002. december 31-ig, illetve 2006. december 31-ig leállítja a Kozloduj atomerőmű 1. és 2., illetve 3. és 4. blokkját, valamint ezt követően leszereli a blokkokat. Kötelezettségének megfelelően Bulgária a megfelelő határidőkön belül bezárta az érintett blokkokat.

(2) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányához csatolt, a litvániai Ignalina atomerőműről szóló 4. számú jegyzőkönyv szerint, elismerve az Unió készségét megfelelő kiegészítő közösségi támogatás nyújtására az Ignalina Atomerőmű leszerelésére tett litván erőfeszítésekhez és kiemelve a szolidaritás ezen kifejezését, Litvánia kötelezte magát arra, hogy az Ignalina atomerőmű 1. blokkját 2005 előtt, 2. blokkját pedig legkésőbb 2009. december 31-ig leállítja, valamint ezt követően leszereli a blokkokat. Kötelezettségének megfelelően Litvánia a megfelelő határidőkön belül bezárta az érintett blokkokat.

(3) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányához csatolt, a szlovákiai Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjáról szóló 9. számú jegyzőkönyv szerint Szlovákia kötelezte magát arra, hogy 2006. december 31-ig, illetve 2008. december 31-ig leállítja a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkját, valamint ezt követően leszereli a blokkokat. Kötelezettségének megfelelően Szlovákia a megfelelő határidőkön belül bezárta az érintett blokkokat.

(4) A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeiknek megfelelően Bulgária, Litvánia és Szlovákia közösségi támogatással leállították az atomerőműveket, és jelentős előrelépést tettek a leszerelésük felé. A tényleges bontási műveletek folytatásához addig, amíg a biztonságos leszerelési folyamat egy visszafordíthatatlan állapotot ér el, még további munkára van szükség, amelynek során biztosítani kell a legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását. A rendelkezésre álló becslések szerint a leszerelési munkálatok befejezése jelentős mértékű további pénzügyi forrásokat igényel.

(5) Az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy – annak az elvnek a sérelme nélkül, amely szerint a leszerelésért végső soron az érintett tagállamok felelnek – támogatást nyújt Bulgária, Litvánia és Szlovákia számára a leszerelési folyamattal járó rendkívüli pénzügyi terhek viseléséhez. A csatlakozás előtti időszaktól kezdve Bulgária, Litvánia és Szlovákia jelentős pénzügyi támogatást kapott az Uniótól, főként a 2007 – 2013 időszakra szóló Kozloduj-, Ignalina- és Bohunice-programok keretében. Az Unió e programok keretében nyújtott pénzügyi támogatása 2013-ban megszűnik.

(6) Bulgária, Litvánia és Szlovákia további támogatás iránti kérelmét követően a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében[5] a 2014–2020 időszakra vonatkozó következő több éves pénzügyi keretet illetően megfogalmazott javaslatában 700 millió EUR összeget különített el az Európai Unió általános költségvetéséből a nukleáris biztonság és az atomerőművek leszerelése céljára. Ebből az összegből 2011-es árakon számítva 500 millió EUR – jelenlegi árakon számítva mintegy 553 millió EUR – jut a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkja és az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkja leszerelésének 2014–2017. időszakban történő, valamint a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkja leszerelésének 2014–2020. időszakban történő további támogatását szolgáló új program számára. Az új program keretében nyújtott támogatást fokozatosan csökkenő mértékben kell folyósítani.

(7) A rendelet hatálya alá tartozó támogatás célja, hogy a leszerelés zökkenőmentesen folytatódjék, és elsősorban olyan rendelkezésekre irányul, amelyek elősegítik egy visszafordíthatatlan állapot elérését a biztonságos leszerelési folyamatban, és ekként a legnagyobb uniós hozzáadott érték teremtését teszik lehetővé, miközben a leszerelés végrehajtásának tagállami finanszírozására való átmenetet is biztosítják. A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli. Ez a rendelet nem vetíti előre a Szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatott, esetleges jövőbeni állami támogatásokkal kapcsolatos eljárások eredményét.

(8) E rendelet rendelkezései nincsenek joghatással a csatlakozási szerződésekből fakadó jogokra és kötelezettségekre, különösen pedig az (1)–(3) preambulumbekezdésben említett jegyzőkönyv rendelkezéseire.

(9) A rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a bezárandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire.

(10) A rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeknek és az általuk támogatott műveleteknek meg kell felelniük mindazoknak az alkalmazandó uniós és tagállami jogszabályoknak, amelyek közvetlenül vagy közvetve kapcsolódnak a művelet végrehajtásához. A rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszerelését a nukleáris biztonságra[6] és a hulladékkezelésre[7] vonatkozó, valamint a környezetvédelmi[8] jogszabályokkal összhangban kell megvalósítani.

(11) A Bizottság annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, gondoskodni fog a leszerelési folyamat alakulásának hatékony ellenőrzéséről, jóllehet a leszerelésért végső soron a tagállamok felelnek. Ez magában foglalja a hatékony teljesítménymérést és a korrekciós intézkedések értékelését a program során.

(12) Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat.

(13) Mivel a szükséges intézkedések célkitűzéseit, és különösen a biztonságos leszerelés folytatásához szükséges elegendő pénzeszköz biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unióintézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(14) E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni az éves munkaprogramok és a részletes végrehajtási eljárások elfogadását illetően. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[9] megfelelően kell gyakorolni.

(15) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányához csatolt, a litvániai Ignalina atomerőműről szóló 4. jegyzőkönyv végrehajtásáról (Ignalina-program) szóló, 2006. december 21-i 1990/2006/EK tanácsi rendelet[10], a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt, a szlovákiai Bohunice V1 Atomerőmű 1. és 2. blokkjáról szóló 9. jegyzőkönyv végrehajtásáról (Bohunice-program) szóló, 2007. május 14-i 549/2007/Euratom tanácsi rendelet[11], valamint a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos uniós pénzügyi támogatásról (Kozloduj-program) szóló, 2010. július 22-i 647/2010/Euratom tanácsi rendelet[12] ennek megfelelően hatályát veszti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy

Ez a 2014 – 2020 időszakra szóló több éves atomerőmű leszerelést támogató programot („a Program”) létrehozó rendelet az Unió által a Kozloduj atomerőmű (1–4. blokk; a Kozloduj-program), az Ignalina atomerőmű (1. és 2. blokk; az Ignalina-program) és a Bohunice V1 atomerőmű (1. és 2. blokk; a Bohunice-program) leszereléséhez kapcsolódó intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat határozza meg.

2. cikkCélkitűzések

(1) A Program általános célja – az érintett tagállamok támogatása révén – egy visszafordíthatatlan állapot elérése a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett.

(2) A finanszírozási időszakokon belül a Kozloduj-, Ignalina- és Bohunice-programok konkrét célkitűzései:

a) Kozloduj-program:

i. leszerelés megvalósítása az 1–4. blokkok turbinatermében és a melléképületekben, amelyet a leszerelt rendszerek száma és típusa alapján kell mérni;

ii. nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése az 1–4. blokkok reaktorépületeiben, amelynek megvalósulását a leszerelt rendszerek és berendezések száma és típusa alapján kell mérni;

iii. a leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően, amelynek megvalósulását a kezelt hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni;

b) Ignalina-program:

i. a fűtőelemek eltávolítása a 2. blokk reaktormagjából valamint az 1. és 2. blokkok pihentető medencéjéből, és a kiégett fűtőelemek elhelyezése a száraztárolóban, amelynek megvalósulását az eltávolított fűtőelem kötegek száma alapján kell mérni;

ii. a reaktorblokkok biztonságos fenntartása a fűtőelemek eltávolításának elvégzéséig, amelynek megvalósulását a jegyzőkönyvbe vett véletlen események száma alapján kell mérni;

iii. leszerelés megvalósítása a turbinateremben és az egyéb melléképületekben, valamint a leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően, amelynek megvalósulását a leszerelt segédrendszerek száma és típusa, illetve a kezelt hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni;

c) Bohunice-program:

i. leszerelés megvalósítása a V1 reaktor turbinatermében és melléképületeiben, amelyet a leszerelt rendszerek száma és típusa alapján kell mérni;

ii. nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése a V1 reaktor épületeiben, amelynek megvalósulását a leszerelt rendszerek és berendezések száma és típusa alapján kell mérni;

iii. a leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően, amelynek megvalósulását a kezelt hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni;

(3) A mérföldköveket és a teljesítendő határidőket a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus határozza meg.

3. cikkKöltségvetés

(1) A Program 2014–2020 időszakban történő megvalósítására szánt pénzügyi keret jelenlegi árakon számítva 552 947 000 EUR.

Ez az összeg a következőképpen oszlik meg a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok között:

a) 208 503 000 EUR a Kozloduj-program számára a 2014–2020 időszakra;

b) 229 629 000 EUR az Ignalina-program számára a 2014–2017 időszakra;

c) 114 815 000 EUR a Bohunice-program számára a 2014–2017 időszakra.

(2) A Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésében említett mérföldkövek és határidők alapján 2015 végéig a 8. cikkben említett időközi értékelés keretében értékeli a Program megvalósulását és a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokban elért haladást. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság felülvizsgálhatja a Programnak odaítélt előirányzat összegét valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását és a programozási időszakot.

(3) A Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra szánt keretösszegből olyan költségek is fedezhetők, amelyek a program irányításához és célkitűzései megvalósításához szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységekkel kapcsolatosak; így különösen a tanulmányok, szakértői értekezletek, tájékoztató és kommunikációs intézkedések költségei, az Európai Unió politikai prioritásairól szóló vállalati kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések az e rendeletben megfogalmazott általános célkitűzések megvalósításához kapcsolódnak, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, továbbá minden egyéb műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költség, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során.

A keretösszeg felhasználható továbbá a műszaki és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is, amelyek a Program és a 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.

4. cikk Előzetes feltételrendszer

(1) Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának a következő előzetes feltételrendszert kell teljesítenie 2014. január 1-ig:

a) Megfelelés az uniós vívmányoknak; a nukleáris biztonság területén különösen a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv6 valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését szabályozó 2011/70/Euratom tanácsi irányelv7 átültetése a nemzeti jogba.

b) A leszerelés biztonságos végrehajtásához szükséges, és az állami támogatásokról szóló szabályoknak megfelelően rendelkezésre bocsátott nemzeti pénzügyi források időben történő felhalmozását biztosító megfelelő rendelkezéseket tartalmazó nemzeti jogi keret létrehozása.

c) Átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára.

(2) A Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésében említett, 2014-re szóló éves munkaprogram összeállításakor értékeli az előzetes feltételrendszer teljesítésére vonatkozó információkat. Az előzetes feltételrendszer kielégítő teljesítésétől függően az éves munkaprogram elfogadásakor a Bizottság dönthet úgy, hogy részben vagy teljes mértékben felfüggeszti az uniós pénzügyi támogatást.

5. cikkA megvalósítás formái

(1) A Program végrehajtása a(z) XXX/2012/EU rendeletben [új költségvetési rendelet] meghatározott formák, nevezetesen a támogatások és közbeszerzések közül egy vagy több alkalmazásával történik.

(2) A Bizottság a(z) XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott testületekre bízhatja az uniós pénzügyi támogatás végrehajtását.

6. cikkÉves munkaprogramok és végrehajtási eljárások

(1) A Bizottság egy közös éves munkaprogramot fogad el a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra vonatkozóan, amelyben meghatározza az egyes évekre előirányzott pénzügyi kötelezettségvállalások keretében nyújtott pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos célkitűzéseket, elvárt eredményeket, kapcsolódó mutatókat és határidőket.

(2) Legkésőbb 2014. december 31-ig a Bizottság elfogadja a Program időtartamára vonatkozó részletes végrehajtási eljárásokat. A végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktus tartalmazza a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokhoz tartozó elvárt eredmények, tevékenységek és az azokhoz kapcsolódó teljesítménymutatók részletesebb meghatározását. Tartalmazza továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átdolgozott részletes leszerelési terveket, amelyek a haladás nyomon követésének és az elvárt eredmények időben történő elérése ellenőrzésének az alapját képezik.

(3) Az (1) és (2) bekezdésekben említett, az éves munkaprogramokat és a végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

7. cikk Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme

(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Európai Unió pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és az egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása, hatékony ellenőrzések, és – szabálytalanság észlelése esetén – a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése, illetve hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén.

(2) A Bizottság vagy képviselői és az Európai Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék az uniós forrásokból juttatott támogatásokat kapott kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, vesztegetés vagy bármilyen más törvényellenes tevékenység, amely hatással van az Európai Unió pénzügyi érdekeire.

Az első és a második albekezdésekben foglaltak sérelme nélkül, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e rendelet végrehajtása nyomán létrejövő támogatási megállapodások, határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot a fent említett auditok, helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végzésére.

8. cikkÉrtékelés

(1) Legkésőbb 2015 végéig a Bizottság értékelő jelentést készít az egyes intézkedések célkitűzéseinek – eredmények és hatások szintjén mért – megvalósulásáról, valamint a források felhasználásának hatékonyságáról és annak uniós hozzáadott értékéről, és mindezek alapján döntést hoz az intézkedések esetleges módosításáról vagy felfüggesztéséről. Az értékelésben ezen kívül megvizsgálja az egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső koherenciáját, a célkitűzések továbbra is érvényes relevanciáját. Figyelembe veszi továbbá a korábbi intézkedések hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét.

(2) A Bizottság a tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékeléseket végez. Az utólagos értékelések célja a Program eredményességének és hatékonyságának, valamint a leszerelésre gyakorolt hatásának a vizsgálata.

(3) Az értékelések a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítják a végrehajtás során elért eredményeket.

(4) A Bizottság az értékelések során megfogalmazott következtetéseit közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

9. cikkBizottság

(1) A Bizottság munkáját a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság segíti.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

Amikor a bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.

10. cikk Átmeneti rendelkezések

Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet alapján vagy bármely más olyan jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását – beleértve a teljes vagy részleges megszüntetését is –, amely az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó, és amely az adott támogatásra vagy az érintett fellépésekre, azok zárásáig, a továbbiakban is alkalmazandó.

11. cikkHatályon kívül helyezés

A 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet 2014. január 1-jétől hatályát veszti.

12. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2014. január 1-tól alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Irányító és ellenőrző rendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Rendelet a bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról.

A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) [13]

32 Energia

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új fellépésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új fellépésre irányul[14]

x A javaslat/kezdeményezés jelenlegi fellépés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

1. fejezet: Intelligens és inkluzív növekedés

A Program általános célja egy visszafordíthatatlan állapot elérése a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett.

Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

A Kozloduj-, Ignalina- és Bohunice-programok konkrét célkitűzései

Kozloduj-program:

- leszerelés megvalósítása az 1–4. blokkok turbinatermében és a melléképületekben;

- nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése az 1–4. blokkok reaktorépületeiben;

- a leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően;

Ignalina-program:

- a fűtőelemek eltávolítása a 2. blokk reaktormagjából valamint az 1. és 2. blokkok pihentető medencéjéből, és a kiégett fűtőelemek elhelyezése a száraztárolóban;

- a reaktorblokkok biztonságos fenntartása a fűtőelemek eltávolításának elvégzéséig;

- leszerelés megvalósítása a melléképületekben és a leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően;

Bohunice-program:

- leszerelés megvalósítása a V1 reaktor turbinatermében és melléképületeiben;

- nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése a V1 reaktor épületeiben;

- a leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően;

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

32 05

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.

A Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának odaítélt uniós pénzügyi támogatás sikeres végrehajtása nagy előrelépést hozhat az érintett atomerőműblokkok leszerelése és a kiégett fűtőelemek valamint a radioaktív hulladékok biztonságos kezelése terén. A mellék- és a reaktorépületek fő alkotóelemeinek és berendezéseinek leszerelése jelentős mértékben és tartósan támogatja a munkavállalók és a lakosság egészségét, megakadályozza a környezet károsodását, és valódi előrelépést jelent a nukleáris biztonság és védettség terén.

Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

ÁLTALÁNOS CÉLKITŰZÉS | Visszafordíthatatlan állapot elérése a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett. |

Hatásmutató | Jelenlegi helyzet | Hosszú távú célok és mérföldkövek* |

Az érintett atomreaktorok vonatkozó leszerelési tervnek megfelelően leszerelt fő alkotóelemeinek és rendszereinek száma. | A leszerelés megvalósításának jelenlegi időpontja: - Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkja: 2030; - Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkja: 2029; - Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkja: 2025; |

(*) A 2020-ig elérendő célokra és mérföldkövekre vonatkozó részletes adatok még nem állnak rendelkezésre. A részletek meghatározására a Bulgária, Litvánia és Románia általa benyújtott átdolgozott leszerelési tervek alapján kerül sor.

KONKRÉT CÉLKITŰZÉS | Kozloduj-program |

Eredménymutatók | Legutóbbi mért eredmény | Középtávú célok (eredmények)* |

A turbinateremben és a melléképületekben leszerelt rendszerek száma és típusa. | Az 1. és 2. blokkok turbinatermében megkezdődtek a leszerelési tevékenységek. | Rendszerek leszerelése 2020-ig megvalósul az 1–4. blokkok turbinatermeiben; 2015-ben folyik a leszerelés a melléképületekben. |

A reaktorépületekben leszerelt rendszerek és nagyméretű alkotóelemek száma és típusa. | Még nem kezdődött el a munka. | Berendezések leszerelése 2015-ben; Nagyméretű alkotóelemek leszerelése 2016-ban; |

Kezelt hulladék mennyisége és típusa. | A hulladékok kezelését és előkészítését szolgáló létesítmények építése folyamatban van. | 2018-ban befejeződik a működésből származó hulladék eltávolítása, kezelése és előkészítése; 2015-ben megkezdődik a leszerelésből származó hulladék kezelése és előkészítése; |

KONKRÉT CÉLKITŰZÉS | Ignalina-program |

Eredménymutatók | Legutóbbi mért eredmény | Középtávú célok (eredmények)* |

A 2. blokkból és a pihentető medencékből eltávolított fűtőelem kötegek száma. | Az 1. blokk reaktormagjából eltávolították a fűtőelemeket, a 2. reaktormagból eltávolított fűtőelemek egy része a pihentető medencékbe került; | 2016 végére befejeződik a fűtőelemek eltávolítása és a kiégett fűtőelem kötegek száraztárolóba helyezése; |

Jegyzőkönyvbe vett véletlen események száma. | Biztonságos működtetés véletlen események nélkül; | Nem következik be véletlen esemény a fűtőelemek 1. és a 2. blokkból történő eltávolítása megvalósításáig. |

Leszerelt segédrendszerek száma és típusa, valamint a kezelt hulladék mennyisége és típusa. | Az 1. blokk vészhelyzeti maghűtő rendszerének szétszerelése megtörtént, az 1. blokk turbinatermében megkezdődtek a leszerelési munkálatok; A hulladékkezelő létesítmények építése folyamatban van; | A 2. blokk turbinatermének leszerelése: 2017; Szellőző és gáztisztító rendszerek leszerelése: 2014 – 2015; |

KONKRÉT CÉLKITŰZÉS | Bohunice-program |

Eredménymutatók | Legutóbbi mért eredmény | Középtávú célok (eredmények)* |

A V1 reaktor turbinatermében és a melléképületekben leszerelt rendszerek száma és típusa. | A V1 turbinaterem lebontása megkezdődött; A külső épületek (1. fázis) lebontása megkezdődött; | A V1 turbinaterem lebontásának megvalósítása; 2014-ben megkezdődik a melléképületek rendszereinek eltávolítása (2. fázis); |

A V1 reaktor épületeiben leszerelt rendszerek és nagyméretű alkotóelemek száma és típusa. | A V1 primer köri dekontaminációja megkezdődött; | 2015-ben megkezdődik a reaktorépület nagyméretű alkotóelemeinek lebontása; |

Kezelt hulladék mennyisége és típusa. | A leszerelés 1. szakaszából származó hulladék kezelése megkezdődött; | A leszerelés 2. szakaszából származó hulladék kezelése: 2013 vége – 2025; |

(*) A közölt adatok csak tájékoztató jellegűek. A középtávú célok – Bulgária, Litvánia és Románia általa benyújtott átdolgozott leszerelési tervek alapján történő – részletes meghatározását a rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett jogi aktus tartalmazza.

A javaslat/kezdeményezés indoklása

Rövid vagy hosszú távon teljesítendő követelmény(ek)

Legkésőbb 2014. december 31-ig el kell fogadni a végrehajtási eljárásokat az éves munkaprogramokkal kiegészítve.

Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának 2014-ig teljesítenie kell a következő előzetes feltételrendszert:

(a) Megfelelés az uniós vívmányoknak; a nukleáris biztonság területén különösen a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését szabályozó 2011/70/Euratom tanácsi irányelv átültetése a nemzeti jogba.

(b) A leszerelés biztonságos végrehajtásához szükséges nemzeti pénzügyi források időben történő felhalmozását biztosító megfelelő rendelkezéseket tartalmazó nemzeti jogi keret létrehozása.

(c) Átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára.

Az uniós részvételből adódó többletérték

Az uniós beavatkozást az teszi szükségessé, hogy történelmi okokból kifolyólag nemzeti forrásokra támaszkodva jelenleg nem biztosítható, hogy a kellő időben elegendő forrás álljon rendelkezésre a biztonságos leszerelés folytatásához (szubszidiaritás). Azoktól a tagállamoktól eltérően, amelyek bár hasonló helyzetben vannak, nem kell erőműveik előrehozott leállításával szembenézniük, Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nem volt lehetősége arra, hogy az erőművek működtetéséből elegendő forrásra tegyen szert.

Ezért az Unió érdekei azt diktálják, hogy további pénzügyi támogatást nyújtson a leszerelés zökkenőmentes folytatásához annak érdekében, hogy a szóban forgó atomerőműblokkok leszerelésének folyamatában egy visszafordíthatatlan állapotot lehessen elérni a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően és a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett. Ez hozzájárul majd a munkavállalók és a lakosság egészségének jelentős és tartós javításához, a környezetkárosítás megelőzéséhez, valamint a nukleáris biztonság és védettség terén tett valódi előrelépéshez.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Az Európai Számvevőszék 2010/2011-ben teljesítményellenőrzést hajtott végre. Ez a rendelet figyelembe veszi a Számvevőszék következő megállapításait és ajánlásait:

A teljes finanszírozás nem garantált, és a támogatás felső korlátja nincs meghatározva:

- A rendelet egy feltételrendszerhez köti az uniós támogatást: a kedvezményezett tagállamoknak a leszerelés biztonságos végrehajtásához szükséges nemzeti pénzügyi források időben történő felhalmozását biztosító megfelelő rendelkezéseket tartalmazó nemzeti jogi keretet kell létrehozniuk;

- A rendelet egyértelműen meghatározza az EU-támogatás lejártának időpontjait: Litvánia és Szlovákia esetében 2017, Bulgária esetében 2020;

Célkitűzések és a teljesítményt megfelelően jellemző mutatók meghatározása a program végrehajtásának nyomon követése és a jelentéstétel céljára;

- A rendelet a korábbi rendeleteknél sokkal részletesebben határozza meg az általános és a konkrét célkitűzéseket, valamint a teljesítménymutatókat;

- A 6. cikk (2) bekezdése előírja a teljesítménymutatók valamint a nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó világos rendelkezések további részletezését;

A szükségletek felmérése az elért haladás, a még elvégzendő tevékenységek és az átfogó finanszírozási terv alapján, a különböző érdekeltektől származó forrásokat is beleértve

- Ezt az ajánlást a hatásvizsgálat teljesíti.

- A még elvégzendő tevékenységek részletes megtervezésére vonatkozó előírásokat a végrehajtási eljárásokat meghatározó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus tartalmazza majd részletesebben;

- A tagállamoknak az érintett atomerőművekre vonatkozó részletes, átdolgozott leszerelési terveket kell benyújtaniuk a Bizottságnak.

A következő többéves pénzügyi keretből nyújtandó további uniós támogatás előzetes értékelése:

- Az előzetes értékelésre vonatkozó követelményt a hatásvizsgálat teljesíti. A költségvetési rendeletnek megfelelően biztosítja a szükséges információkat.

- A további részleteket a végrehajtási eljárásokat meghatározó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus fogja tartalmazni.

Irányítási szintek száma és a felelősség megosztása;

- A megfelelő irányítási mód és a felhatalmazott testület kiválasztásáról egy későbbi időpontban születik majd döntés, a legmegfelelőbb lehetőségek további értékelését követően;

- A szerep- és felelősségi körök részletesebb kidolgozását a végrehajtási eljárásokat meghatározó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus tartalmazza majd, az eljárásokra vonatkozó bizottsági határozattal összhangban. A kedvezményezett tagállam mindhárom programban pontosan meghatározott programkoordinátori szerepkört lát el;

Strukturális alapokból történő támogatás értékelése:

- A strukturális alapok igénybevételének lehetőségét a hatásvizsgálat tárgyalta, és kizárta az EU leszereléshez nyújtott támogatásának lehetséges megvalósítási mechanizmusai közül;

A Bizottság 2011 júliusában fogadta el az Európai Parlament és a Tanács számára készült jelentését a három tagállamnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás felhasználásának a helyzetéről. A 2013 utáni EU-támogatásra vonatkozó javaslat összeállítása, a célkitűzések és a mutatók újrafogalmazása és a végrehajtási eljárások továbbfejlesztése során a 10 éven keresztül történő támogatással kapcsolatos tapasztalatok is figyelembevételre kerültek. A megfelelő megvalósítási mechanizmus kiválasztása és a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében szereplő rendelkezések a projekt kedvezményezett tagállamok általi megvalósítása során jelentkező nehézségek hatékonyabb kezelését teszik majd lehetővé az Európai Bizottság számára.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A Bizottság következő pénzügyi keretre vonatkozó javaslata szerint a három érintett tagállam egyúttal a strukturális és kohéziós alapok fő kedvezményezettje is marad, ami lehetővé teszi a támogatás folytatását a leszerelés gazdasági és társadalmi következményeinek kezelése érdekében. A Bizottság által javasolt európai összekapcsolódási eszköz is komoly lehetőségeket teremt az energetikai, közlekedési és távközlési infrastruktúra fejlesztésére és korszerűsítésére.

A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama

x A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- x A javaslat/kezdeményezés 2014-től 2020-ig hatályos

- x A pénzügyi hatás 2014-től 2025-ig tart (2021-től 2025-ig csak a kifizetési előirányzatokra vonatkozóan)

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig,

- azt követően: rendes ütem.

Tervezett irányítási módszer(ek) [15]

x A Bizottság által gyakorolt közvetlen centralizált irányítás

x Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[16]

- x tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek

- ( Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön fellépések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

x Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás

Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban

Megjegyzések

A Program keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatás megvalósítható közvetlenül, a(z) XXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, vagy közvetetten, a költségvetés-végrehajtási feladatok XXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt jogalanyokra történő átruházása révén.

Az irányítási mód és a felhatalmazott testület kiválasztásáról egy későbbi időpontban születik majd döntés.

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a gyakoriságot és feltételeket.

Minden évben két nyomon követő értekezletet kell tartani. A nyomon követő értekezletek célja a leszerelésben tett előrehaladás értékelése, valamint az uniós támogatás kedvezményezettje és a felhatalmazott testületek által az egyes értekezletek előtt készített nyomon követési jelentések felülvizsgálata és jóváhagyása.

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó részletes rendelkezéseket a részletes végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktus fogja tartalmazni.

A projektek nyomon követését helyszíni látogatások és az egyéb érintett felekkel (pl. minisztériumokkal) tartott találkozók fogják kiegészíteni.

Legkésőbb 2015 végéig a Bizottság értékelő jelentést készít az egyes intézkedések célkitűzéseinek – eredmények és hatások szintjén mért – megvalósulásáról, valamint a források felhasználásának hatékonyságáról és annak uniós hozzáadott értékéről, és mindezek alapján döntést hoz az intézkedések esetleges módosításáról vagy felfüggesztéséről.

A tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékelések készülnek. Az utólagos értékelések célja a Program eredményességének és hatékonyságának, valamint a leszerelésre gyakorolt hatásának a vizsgálata.

Irányító és ellenőrző rendszer

Felismert kockázat(ok)

A projekt végrehajtásának késedelme

Az uniós pénzügyi támogatás hibás irányítása a kedvezményezettek által

A kettős finanszírozás kockázata

Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A projekt végrehajtásának késedelméből fakadó kockázat mérséklése érdekében a program végrehajtását gondosan nyomon kell követni.

A Program tervezett értékeléseit a rendelettervezet 9. cikke szabályozza;

A hibás irányításból fakadó kockázat mérséklését a megfelelő megvalósítási mechanizmus kiválasztása biztosítja.

A kettős finanszírozás kockázata elenyésző. A rendelet alapján nem kaphatnak további támogatást olyan energetikai intézkedések, amelyek esetében az egyéb uniós támogatási eszközök igénybevétele miatt fennállhat a kettős finanszírozás kockázata. Mivel a strukturális alapokból nukleáris projektek nem támogathatók, az átfedés lehetősége kizárt. Az egyes programokhoz (a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programhoz) a kedvezményezett tagállamoknak ki kell jelölniük egy nemzeti programkoordinátort, aki többek között azért is felel majd, hogy a leszerelésre szánt nemzeti források felhasználása ne vezethessen kettős finanszírozáshoz.

Az ellenőrzési politika azon a feltevésen alapul, hogy a rendelet által szabályozott program a 2007 – 2013 időszakra nyújtott uniós támogatáshoz hasonló kockázati jellemzőkkel rendelkezik, és hasonló ellenőrzési politika kerül alkalmazásra. Ezért megítélésünk szerint a nem-megfelelőség várható szintje a 2007 és 2013 közötti uniós támogatási program során tapasztalthoz hasonlóan alakul majd:

- Az Ignalina atomerőmű leszereléséért felelő központi projektirányító ügynökség (CPMA) esetében a 2008 novemberében és decemberében végrehajtott intézményértékelés során tett megállapítások 2010-ben megvalósult utólagos pénzügyi ellenőrzése megerősítette, hogy a következő főbb pillérek megszilárdultak, és kielégítő szinten működnek: beszerzés; belső ellenőrzési rendszer; számvitel, külső ellenőrzés, információkhoz való nyilvános hozzáférés; valamint a kedvezményezettek közzététele. Ez elfogadható szintű biztosítékot nyújt arra, hogy a CPMA megfelel a költségvetési rendelet előírásainak.

- Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által kezelt alapok tekintetében a Bohunice Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap külső pénzügyi ellenőrzése az alap teljes költségvetésének mintegy 0,3%-át kitevő értékű pénzügyi hibát tárt fel. Ha a másik két leszerelési alap esetében is hasonló hibaszintet tételezünk fel, akkor ez elfogadható szintű biztosítékot nyújthat (2011 végéig az Ignalina és a Kozloduj Leszerelési Támogatási Alapok esetében is hasonló ellenőrzéseket terveznek végrehajtani).

A Program keretében végrehajtott tevékenységekre vonatkozó megállapodásokban és határozatokban rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság vagy a Bizottság felhatalmazott képviselője felügyeleti és pénzügyi ellenőrzési joggal rendelkezik, a Számvevőszék ellenőrzéseket, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) pedig helyszíni ellenőrzéseket végezhet az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban.

Ami a pénzügyi eszközök végrehajtását illeti, a feladatokkal megbízott szervezettel vagy más részt vevő pénzügyi intézménnyel kötött minden megállapodásban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottságnak és a Számvevőszéknek jogában áll az uniós támogatásban részesülő valamennyi harmadik félnél ellenőrzést végezni a dokumentumokat, a telephelyeket és az információkat illetően, az elektronikus hordozóeszközökön tárolt információkat is beleértve.

Az ellenőrzések jellege és intenzitása

Az ellenőrzések összefoglalása | Összeg millió euróban | Kedvezményezettek száma: tranzakciók (az összes %-ában) | Ellenőrzés mélysége (1–4 közötti pontszám | Lefedettség (érték %-a) |

Fellépések irányítása az értékeléstől az utólagos ellenőrzésekig | 8,48** | 1) összes projekt globális nyomon követése: 100% | 1 | 100 |

2) kiválasztott projektek ellenőrzése: 10% | 4 | 20 |

** hozzávetőleges adat a következő számítás alapján

- 3 pénzügyi ellenőrzés: 3 x 0,1 millió euró (a 2007 – 2013 időszakra vonatkozó uniós pénzügyi támogatás pénzügyi ellenőrzéseinek költsége alapján);

- 2015-ös és utólagos értékelés: 0,5 millió euró;

- a Program Energiaügyi Főigazgatóság (DG ENER) általi belső ellenőrzése: 0,18 millió euró (0,20 x 0,127 millió euró évente szorozva 7 évvel);

- A program igazgatási költségei: 7,5 millió euró = 0,5 x (7+4+4) év (0,5 millió euró évente a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok mindegyikénél, a 2007 – 2013 időszakra vonatkozó uniós pénzügyi támogatás megvalósítása során felmerülő költségek átlagos összege alapján; 7+4+4 a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok mindegyikénél a jelen rendelet alapján nyújtott további uniós támogatás időtartamára);

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

A szabályozói ellenőrző mechanizmusok teljes körű alkalmazásán felül az Energiaügyi Főigazgatóság (DG ENER) a Bizottság 2011. június 24-én elfogadott új csalás elleni stratégiájával (CAFS) összehangolt csalás elleni stratégiát és főigazgatósági szintű cselekvési tervet fog kidolgozni, többek között annak biztosítása végett, hogy a csalás megelőzésére szolgáló belső ellenőrzési mechanizmusai összhangban álljanak a CAFS-sel, és a csalás kockázatának kezelésére alkalmazott módszerei alkalmasak legyenek egyrészt azoknak a területeknek az azonosítására, ahol a csalás kockázata fennáll, másrészt a megfelelő válaszlépések meghatározására. Szükség esetén hálózati együttműködést folytató csoportokat és megfelelő informatikai eszközöket fog létrehozni a programmal kapcsolatos csalás eseteinek az elemzésére.

A támogatások kezelése és a beszerzések, valamint a projekt és a finanszírozás életciklusa során előforduló csalás megelőzésével és feltárásával kapcsolatban a programhoz igazított képzéseket szervez a pénzügyi irányításban részt vevő munkatársak számára (ideértve a működés ellenőrzését és a projektek irányítását végző személyzetet, valamint az ellenőröket).

A valamely pénzügyi eszköz keretében pénzügyi műveletek végrehajtásában érintett pénzügyi intézményeknek meg kell felelniük a pénzmosás megelőzésére és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó standardoknak. Az intézmények székhelye nem lehet olyan területen, amelynek joghatósága nem működik együtt az Unióval a nemzetközileg elfogadott adóügyi standardok alkalmazása terén.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám: [Megnevezés………………………...……….] | Diff./nem diff. előirányzat ([17]) | EFTA[18] országok-ból | tagjelölt országok-ból [19] | harmadik országok-ból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

N° 1 | 32 05 03 Sureté nucléaire – mesures transitoires (démantèlement) | Diff | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS |

N° 1 | 32 01 04 03 | nem diff. | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS |

- Létrehozandó új költségvetési tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám: [Megnevezés………………………………..] | Diff./nem diff. előirányzat | országok-ból | tagjelölt országok-ból | harmadik országok-ból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

[XX.YY.YY.YY] | IGEN/NEM | IGEN/ NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedes jegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 1 | Intelligens és inkluzív növekedés |

Millió EUR (három tizedes jegyig)

- A szükséges igazgatási előirányzatokat a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított előirányzatokkal biztosítják. Az előirányzatok adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását

- x A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett becslések tizedes jegy nélkül

Külső személyzet |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, COM(2011)500 szerinti többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

-

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[27].

Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

-

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban (harmadik fél nem vesz részt közvetlenül az uniós támogatási program finanszírozásában)

- x A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- x A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

- ( A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

- ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

- ( a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

Millió EUR (három tizedes jegyig)

Bevételi költségvetési tétel: | Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok | A javaslat/kezdeményezés hatása [28] |

N év | N+1 év | N+2 év | N+3 év | … A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

…………. cikk | | | | | | | | | |Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

-

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

-

[1] A Bizottság ajánlása a nukleáris létesítmények leszerelésére, illetve a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló pénzügyi források kezeléséről. HL L 330, 2006.11.28., 31. o.

[2] COM(2011) 500. A 2011-es árakon számított összeg 500 millió EUR.

[3] HL C, , ... o.

[4] HL C, , ... o.

[5] COM(2011) 500

[6] HL L 172, 2009.7.2., 18. o.; a Tanács 2009/71/Euratom irányelve (2009. június 25.) a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról.

[7] HL L 199, 2011.8.2., 48. o.; a Tanács 2011/70/Euratom irányelve (2011. július 19.) a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról.

[8] Különösen a Tanács 85/337/EGK irányelve (1985. június 27.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 175, 1985.7.5., 40. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/31/EK irányelve (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.).

[9] HL L 55, 2011.2.28., 13. o.

[10] HL L 411, 2006.12.30., 10. o.

[11] HL L 131, 2007.5.23., 1. o.

[12] HL L 189, 2010.7.22., 9. o.

[13] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[14] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[15] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[16] A költségvetési rendelet 185. cikke szerint.

[17] Differenciált/nem differenciált előirányzat

[18] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[19] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[20] Műszaki és/vagy igazgatási segítség és költség az EU programok és/vagy fellépések végrehajtásának támogatására (korábban: BA-tételek), közvetett és közvetlen kutatás.

[21] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[22] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzés(ek)...”) feltüntetett célkitűzés(ek)

[23] Műszaki és/vagy igazgatási segítség és költség az EU programok és/vagy fellépések végrehajtásának támogatására (korábban: BA-tételek), közvetett és közvetlen kutatás.

[24] CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti alkalmazott („ Intérimaire”) ; JED= " Jeune Expert en Délégation" (küldöttségi pályakezdő szakértő); LA= helyi alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő;

[25] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[26] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[27] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[28] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.