Az EuroHPC közös vállalkozás pénzügyi forrásai a jelenlegi többéves pénzügyi kereten belül, a „Horizont 2020” keretprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz utolsó két évére vonatkozó munkaprogramok keretében a HPC-tevékenységekre már lekötött költségvetésből származnak. Az EuroHPC közös vállalkozás céljai elérése érdekében nem számít a következő többéves pénzügyi keretből származó további finanszírozásra. Amennyiben a pénzeszközök a következő többéves pénzügyi keretben rendelkezésre állnak, az EuroHPC közös vállalkozásról szóló rendeletet módosítani kell egy olyan új feladatkör meghatározása érdekében, amely kiterjed az exaszintű infrastruktúra beszerzésére és üzemeltetésére, az exa utáni szintű HPC-technológia fejlesztésére, valamint az exa utáni szintű infrastruktúra beszerzésére és üzemeltetésére, beleértve annak a kvantumszámítógépes technológiákkal való későbbi integrációját is. A módosított, kibővített feladatkört a minőségi jogalkotás követelményeivel összhangban álló arányos hatásvizsgálat támasztaná alá.

2017 nyarán és őszén a Bizottság hatásvizsgálatot végzett annak érdekében, hogy meghatározza az említett célok elérésének legjobb eszközét, amely egyúttal a legjobb gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokkal kecsegtet, és szavatolja az Unió érdekeinek védelmét. Megállapítást nyert, hogy a közös vállalkozás jelenti a legjobb megoldást. A közös vállalkozás közös jogi, szerződéses és szervezeti keretet biztosít a részt vevő tagjai által vállalt közös kötelezettségek strukturálásához. Ezenkívül tagjai számára szilárd irányítási struktúrát és költségvetési biztonságot is biztosít. Alkalmas közbeszerzés lebonyolítására, és a technológiák (különösen európai technológiák) előmozdításán keresztül lehetővé teszi világszínvonalú HPC-rendszerek üzemeltetését. Tulajdonosa lehet a tagjai által közösen finanszírozott exa előtti szintű szuperszámítógépeknek, és ezáltal elősegítheti az azokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférést. Végezetül pedig a technológiák fejlesztésére és azoknak az európai exaszintű szuperszámítógépes rendszerekbe való későbbi integrálására irányuló K+F+I-programokat indíthat, ezáltal teljessé téve a K+F-től az exaszintű HPC-rendszerek átadásáig és üzemeltetéséig tartó láncot, és hozzájárulva a versenyképes európai technológiai beszállítóipar fejlődéséhez.

E célkitűzések eléréséhez olyan új jogi és pénzügyi eszközre lesz szükség, amely lehetővé teszi két (egyenként néhány száz petaflop3 teljesítményű) világszínvonalú exa előtti szintű számítógép (2019/2020-ban történő) beszerzését és a köz- és magánszektorbeli felhasználók számára azzal a céllal történő elérhetővé tételét, hogy olyan élvonalbeli tudományos és ipari alkalmazásokat fejlesszenek ki, amelyek elősegítik egy széles körű exa előtti szintű ökoszisztéma kialakulását Európában. Az eszköznek támogatnia kell a versenyképes európai exaszintű számítógépek közös tervezéséhez szükséges K+F-et és technológiafejlesztést is, beleértve az európai alacsony teljesítményű mikroprocesszor-technológia első generációját, amely technológia kulcsfontosságú az exaszintű kapacitások 2022/2023-ig történő eléréséhez Európában. Az exaszintű rendszerek beszerzése azonban nem képezi a jelenlegi javaslat részét.

Az Unió által kitűzött cél 2022-ig vagy 2023-ig elérni az exaszintű teljesítményt, vagyis az olyan számítástechnikai rendszerek teljesítményszintét, amelyek másodpercenként tíz a tizennyolcadikon művelet végrehajtására képesek. A számítási teljesítmény exaszinten túlra való növelése exa utáni szintű technológiák és nagy valószínűséggel kvantumszámítógépek használatát is magában foglalná. A kvantumszámítógépek olyan számítástechnikai eszközök, amelyek a hagyományos tranzisztorok helyett kvantumfizikai jelenségekre építenek. Az exaszintű teljesítmény elérésének közbenső lépéseként 2019-ig el kell érni az exa előtti teljesítményszintet, amely az exaszint 20–50 %-ának felel meg.

E kérdések kezelése érdekében (a Római Szerződés 60. évfordulója alkalmából rendezett ünnepségek keretében 2017. március 23-án tartott) római digitális napon hét tagállam – Franciaország, Németország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és Spanyolország – aláírta az EuroHPC-nyilatkozatot. A későbbiekben Belgium, Szlovénia, Bulgária, Svájc, Görögország és Horvátország is csatlakozott a nyilatkozathoz. A 13 ország megállapodott abban, hogy együttműködnek egymással és a Bizottság annak érdekében, hogy 2022/2023-ig beszerezzenek és üzembe állítsanak egy páneurópai integrált exaszintű szuperszámítógépes infrastruktúrát (EuroHPC). Az EuroHPC-nyilatkozat aláírására más tagállamokat és társult országokat is felkértek.

c)a tagállamok és az Unió HPC-beruházásai még most is nagyrészt összehangolatlanok, és a HPC technológiai fejlesztések ipari alkalmazása csekély. Az Egyesült Államokban, Kínában és Japánban működő versenytársaihoz képest az Unió és tagállamai egyértelműen alulteljesítenek a HPC-beruházások terén, ami évente 500–750 millió EUR-s finanszírozási rést jelent;

a)az Unió nem rendelkezik a világ legjobb szuperszámítógépeivel, és a birtokában lévők is külföldi HPC ellátási láncoktól függenek, aminek következtében egyre nagyobb a kockázata annak, hogy az innovációhoz és a versenyképességhez szükséges stratégiai vagy technológiai know-how nem fog rendelkezésére állni;

–A HPC a nemzetbiztonság és a honvédelem szempontjából is alapvető fontosságú, például a komplex titkosítási technológiák kifejlesztése, a számítógépes támadások nyomon követése és a rájuk való reagálás, a hatékony kriminalisztika és a nukleáris szimulációk területén.

Az elsősorban az Unió által finanszírozott HPC-számítógépek beszerzése és tulajdonjoga a közös vállalkozást illeti. Az elsősorban saját maguk által finanszírozott gépek beszerzését a részt vevő államok végzik, és azok tulajdonjoga is őket illeti meg.

Az EuroHPC közös vállalkozás 2019-ben kezdi meg működését. 2019 és 2020 között a HPC-technológia és az alkalmazásfejlesztési tevékenységek finanszírozására irányuló nyílt K+I pályázati felhívásokat fog közzétenni. A közös vállalkozás ezenkívül be fog szerezni két darab néhány száz petaflop teljesítményű világszínvonalú exa előtti szintű számítógépet is, és társfinanszírozást fog nyújtani legalább két további, néhány tíz petaflop teljesítményű számítógép beszerzéséhez.

–(a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak képviselőiből álló) ipari és tudományos tanácsadó testület. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében – különös tekintettel az exa előtti szintű szuperszámítógépeknek a nagy teljesítményű technológiák szolgáltatói számára történő beszerzésével kapcsolatos összeférhetetlenségre – ez a testület csak tanácsadói szerepet tölt be, és két tanácsadó csoportot foglal magában:

–magánszektorbeli tagok: a HPC-ben és a nagy adathalmazokban érdekelt szereplők képviselői, beleértve a tudományos élet és az ipar képviselőit is. A köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségekben a magánszervezeteket képviselő ETP4HPC és BDVA egyesület levélben fejezte kis az EuroHPC-kezdeményezés végrehajtásának támogatására irányuló szándékát, valamint a közös vállalkozás tevékenységeihez való hozzájárulás iránti érdeklődésüket.

–közszektorbeli tagok: az Unió (amelyet a Bizottság képvisel), valamint a tagállamok és a részt venni kívánó, Horizont 2020-hoz társult országok (részt vevő államok). Jelenleg a részt vevő államok az a 13 ország, amely aláírta az EuroHPC-nyilatkozatot, azaz Franciaország, Németország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Belgium, Szlovénia, Bulgária, Görögország, Horvátország és Svájc, de más tagállamok és társult országok is csatlakozhatnak a jövőben; valamint

·A javasolt kezdeményezés először is közös beszerzési keretet hoz létre egy világszínvonalú integrált exa előtti szintű számítástechnikai és adatinfrastruktúra létrehozása céljából Európában, ami révén megoldható a nemzeti HPC-beruházási tervek elaprózódottsága és az európai technológián alapuló szuperszámítógépek beszerzésének nehézségei. Egyesíti az Unióban, a részt vevő államokban és a magánszektorbeli tagoknál rendelkezésre álló erőforrásokat. Az EuroHPC közös vállalkozás finanszírozása már rendelkezésre áll az uniós költségvetésben (a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz utolsó két éve keretében végzett HPC-tevékenységekre vonatkozó kötelezettségvállalások). A részt vevő államok és a magánszektorbeli tagok részéről csak korlátozott mértékű további finanszírozásra lesz szükség, mivel a javaslat nagymértékben az elkövetkező évekre már meglévő kötelezettségvállalásaikra és beruházási terveikre támaszkodik;

A tagállamok EuroHPC-vel kapcsolatos politikai támogatásáról a Tanács és az EuroHPC-nyilatkozat aláírói már egyértelműen nyilatkoztak, és az Európai Parlament is kifejezte támogatását.

A HPC jelentőségének a tudományban, valamint az állami és a magánszektorban az elmúlt években tapasztalt fokozódása a globális versenyképesség fenntartásához szükséges beruházások szintjének exponenciális növekedésével párosult. Ez ahhoz a széles körben elfogadott felismeréséhez vezetett, hogy a területnek egy közös infrastruktúra kialakítása és a meglévő képességek közös használata révén történő „európaiasítása” mindenki számára előnyös lenne. Ez igaz azon tagállamokra is, amelyeknek adott esetben megerőltető lenne saját önálló HPC-infrastruktúrát létrehozni, ugyanakkor nagymértékben hozzájárulhatnának a hálózatba kapcsolt és összekötött EU-szintű HPC-kapacitások kiépítéséhez, illetve élvezhetnék azok előnyeit.

A szakpolitikai beavatkozás ezenkívül „az európai ipar digitalizálására” irányuló szakpolitikai intézkedéscsomagra (lásd fent) is épít.

–alapforgatókönyv (szakpolitikai beavatkozás nélkül), ideértve az európai HPC-stratégia céljainak elérésére szolgáló jelenlegi eszközök felülvizsgálatát is;

A Bizottság tapasztalattal rendelkezik a közös vállalkozások létrehozása és irányítása terén. Hasznát fogja tudni venni különösen a Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás (ECSEL) közös vállalkozás végrehajtása kapcsán egy, a HPC-hez kapcsolódó területen, nevezetesen a mikro- és nanoelektronika területén szerzett tapasztalatainak. A két közös vállalkozásnak vannak közös ipari szereplői, és az erősen szakosodott szuperszámítógép-piacok technológiai fejlesztései várhatóan az ECSEL által megcélzott tömegpiacokra is át fognak kerülni.

A Bizottság rendszeres időközönként informális találkozókat tartott azon tagállamok központi csoportjának képviselőivel, amelyek 2017 márciusában aláírták az EuroHPC-nyilatkozatot, hogy megvitassák a HPC-re vonatkozó közös európai kezdeményezés ütemtervét és végrehajtását. Mindezeken kívül a Bizottság két olyan műhelytalálkozót is szervezett (2017. október 5-én és 26-án), amelyekre valamennyi tagállam meghívást kapott; ezeken a találkozókon ismertette a kezdeményezés célkitűzéseit és a javasolt végrehajtási modellt (közös vállalkozás), és felkérte a tagállamokat, hogy osszák meg véleményüket és észrevételeiket.

Az Európai számításifelhő-kezdeményezésről szóló közlemény közzététele óta, amely felvázolja a HPC-re vonatkozó európai stratégia célkitűzéseit, számos lépés történt annak érdekében, hogy az érdekelt feleket tájékoztassák a stratégia célkitűzéseiről, és felkérjék őket a stratégia kialakításában való részvételre. A Bizottság több műhelytalálkozót szervezett, többek között a római digitális napot (2017. március 23.), de az érdekeltek szervezetei, például az ETP4HPC, a PRACE és az európai nyílt tudományosadat-felhő is szervezett találkozókat.

·harmadsorban a kezdeményezés olyan meglévő kezdeményezésekre épül, mint a PRACE, az ETP4HPC és a BDVA szerződéses köz-magán társulás, valamint a HPC kiválósági központok, amelyek továbbra is meghatározó szerepet fognak játszani a közös vállalkozás célkitűzéseinek megvalósításában. A közös vállalkozás a jövőben rájuk számít az európai HPC-kapacitásokhoz való hozzáférés biztosítása és a felhasználói közösségeknek az alkalmazásaik fejlesztése és szuperszámítógépekre történő adaptációja terén való támogatása terén.

A javaslat a tagállamok, a HPC tudományos felhasználói, az ipar (beleértve a kkv-kat is), a szuperszámítógépes központok és végső soron a polgárok javát fogja szolgálni. A közös vállalkozás világszínvonalra fogja emelni Európa HPC-kapacitásait, közvetlen pozitív hatást fog gyakorolni a társadalmi kihívásokra (pl. egészségügy, környezetvédelem, éghajlat stb.), valamint a feldolgozóiparra és a gépiparra, az alapkutatásra, a nemzetbiztonságra és a nemzetvédelemre, végül pedig ösztönzőleg fog hatni az európai digitális technológiai beszállítóiparra.

2017. október 25-én a Szabályozói Ellenőrzési Testület fenntartásokat is tartalmazó kedvező véleményt fogalmazott meg a hatásvizsgálattal kapcsolatban. A javaslatban figyelembe vettük a testület ajánlását, így a 4. cikk előírja, hogy a közös vállalkozás a jelenlegi többéves pénzügyi keret programjaiból származó finanszírozással működne, továbbá a 3. cikk meghatározza a célkitűzéseket, a melléklet (alapokmány) 1. cikke pedig a közös vállalkozás által teljesítendő feladatokat. Figyelembe vettük a meglévő közös vállalkozások létrehozásából és irányításából – különösen az ECSEL nemrég lezárult félidős értékeléséből – levont tanulságokat. A két közös vállalkozás szerkezetét és céljait tekintve hasonló, a legfőbb különbséget az EuroHPC nagyszabású beszerzési tevékenységei jelentik, amelyek az ECSEL-ben nincsenek jelen. Ez a különbség magyarázza a szavazati jogoknak a résztvevők hozzájárulásával arányosan történő meghatározását, amint az az EuroHPC-re vonatkozó javaslat (25) preambulumbekezdésében és mellékletének (alapokmány) 6. cikkében látható.

A 8. cikk úgy rendelkezik, hogy az általa beszerzett exa előtti szintű szuperszámítógépek tulajdonosa a közös vállalkozás legyen azok gazdasági élettartamának a végéig, amikor is tulajdonjogukat átruházzák a fogadó szervezetre.

(8)Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitásokra épülő európai adatinfrastruktúra létrehozására szólít fel, valamint egy olyan teljes körű európai nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma kialakítását szorgalmazza, amely képes új európai technológiák kifejlesztésére és exaszintű szuperszámítógépek megépítésére. A terület jelentősége és az Unióban az érdekelt felek előtt álló kihívások sürgős fellépést kívánnak, hogy előteremthetők legyenek azok az erőforrások és kapacitások, amelyek teljessé teszik a kutatástól és fejlesztéstől kezdve az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósításáig és üzemeltetéséig tartó láncot. Ezért uniós szinten olyan mechanizmust kell létrehozni, amelynek keretében összegyűjthető és összpontosítható a tagállamok, az Unió és a magánszektor által egy világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra létrehozásához, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikára irányuló kutatáshoz és innovációhoz nyújtott támogatás. Ennek az infrastruktúrának hozzáférést kell biztosítania a közszférabeli, ipari és tudományos felhasználók számára, ezen belül pedig az európai nyílt tudományosadat-felhő részét képező tudományos közösségek számára is.

(6)A nagy teljesítményű számítástechnika, különösen a 283/2014/EU rendeletben meghatározott, „hozzáférés a közigazgatásban felhasznált információkhoz azok további hasznosítása céljából – nyilvános közadatok” digitális szolgáltatási infrastruktúra közös érdekű projektnek minősül. Az 1316/2013/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság a CEF végrehajtásának egy részét a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekre ruházhatja.

(4)Az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet létrehozta az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt (CEF). A CEF célja lehetővé tenni a közlekedési, a távközlési és az energetikai ágazatban a közös érdekű projekteknek a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos szakpolitika keretében történő előkészítését és végrehajtását. A CEF-nek főként azon közös érdekű projektek végrehajtásához kell támogatást nyújtania a közlekedési, a távközlési és az energetikai ágazatban, amelyek célja új infrastruktúrák és szolgáltatások kifejlesztése és kiépítése, illetve a meglévő infrastruktúrák és szolgáltatások korszerűsítése. A CEF-nek hozzá kell járulnia azon projektek támogatásához is, amelyek uniós hozzáadott értékkel és jelentős társadalmi előnyökkel rendelkeznek, de nem részesülnek megfelelő piaci finanszírozásban.

(2)Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet létrehozza a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) (a továbbiakban: Horizont 2020). Célja, hogy a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak köz-magán társulások keretében történő egyesítésével szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció tekintetében olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük az általuk kitűzött célok elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz. A partnerségek irányításának és működésének nyitottnak, átláthatónak, eredményesnek és hatékonynak kell lennie, és a partnerségek tevékenységi területén működő szereplők széles köre számára lehetőséget kell biztosítania a részvételre.

(25)A közös vállalkozás irányítását két szervnek célszerű végeznie: az irányító testületnek és egy ipari és tudományos tanácsadó testületnek. Helyénvaló, hogy az irányító testületet az Unió és a részt vevő államok képviselői alkossák. Célszerű előírni, hogy a testület legyen felelős a közös vállalkozás tevékenységeihez kapcsolódó stratégiai szakpolitikai döntéshozatalért és finanszírozási határozatokért, különösen a közös vállalkozás beszerzési tevékenységei tekintetében. Az ipari és tudományos tanácsadó testületnek felhasználóként és technológiaszolgáltatóként a tudományos élet és az ipar képviselőit is kell magában foglalnia. Független tanácsadást kell nyújtania az irányító testület számára a stratégiai kutatási menetrendre, valamint a közös vállalkozás tulajdonában lévő szuperszámítógépek beszerzésére és üzemeltetésére vonatkozóan.

(24)Korlátozott mértékben indokolt engedélyezni, hogy a szuperszámítógépeket nem kutatáshoz kapcsolódó alkalmazás céljából gazdasági tevékenységet végző felhasználók is használják. Hozzáférési időt elsősorban az Unióban vagy valamely Horizont 2020-hoz társult országban székhellyel rendelkező felhasználók számára indokolt biztosítani. A hozzáférési jogokat átlátható módon kell kiosztani.

(22)Az exa előtti szintű és a petaszintű szuperszámítógépek használatát elsősorban a tudományos élet, az ipar vagy a közszektor felhasználói számára indokolt lehetővé tenni állami kutatási és innovációs célokra. A közös vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mértékben magáncélú gazdasági tevékenységeket is végezzen. Hozzáférést az Unióban vagy valamely Horizont 2020-hoz társult országban székhellyel rendelkező felhasználók számára indokolt biztosítani. A hozzáférési jogoknak minden felhasználó számára méltányosnak kell lenniük, és azokat átlátható módon kell kiosztani. Az irányító testületnek minden egyes szuperszámítógép esetében meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat.

(16)Az adatértéklánc megerősítése, az adatágazatbeli közösségépítés serkentése és a prosperáló uniós adatgazdaság alapjainak lefektetése céljából a Big Data Value Association (BDVA) egyesület ipari és kutatási szereplői 2014-ben szerződéses köz-magán partnerséget hoztak létre az Unióval. Figyelembe véve szakértelmét, és mivel kapcsolatot teremt a nagy adathalmazok területén érdekelt érintett magánszereplők között, a BDVA magánegyesület számára indokolt lehetővé tenni a közös vállalkozásban való tagságot.

(35)Létrehozásának megkönnyítése érdekében a közös vállalkozás létrehozásáért és kezdeti működéséért a Bizottság felelős mindaddig, amíg az előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.

(36)Az egyszerűsítés érdekében az összes felet érintően csökkenteni kell az adminisztratív terheket. El kell kerülni az ellenőrzési átfedéseket, valamint az aránytalan mértékű dokumentációt és jelentéstételt. A Horizont 2020 programból finanszírozott cselekvések esetében az e rendelet alapján uniós forrásokból részesülő kedvezményezettek ellenőrzését az 1291/2013/EU rendelettel összhangban kell végrehajtani. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz programból finanszírozott cselekvések esetében az e rendelet alapján uniós forrásokból részesülő kedvezményezettek ellenőrzését az 1316/2013/EU rendelettel összhangban kell végrehajtani.

(37)A Bizottság belső ellenőrének ugyanolyan hatásköröket kell gyakorolnia a közös vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett.

(38)A Bizottság, a közös vállalkozás, a Számvevőszék és az OLAF számára hozzáférést kell biztosítani a közös vállalkozás által aláírt támogatásokkal, szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatásához szükséges valamennyi információhoz és helyiséghez.

(39)A Horizont 2020-nak hozzá kell járulnia az Unión belüli kutatási és innovációs szakadék felszámolásához azáltal, hogy elősegíti az európai strukturális és beruházási alapokkal (esb-alapokkal) való szinergiákat. A közös vállalkozásnak ezért törekednie kell az esb-alapokkal való szoros együttműködésre, ami konkrétan elősegítheti helyi, regionális és nemzeti kutatási és innovációs kapacitások megerősítését.

(40)A kellően indokolt esetektől eltekintve a közös vállalkozás keretében meghirdetett valamennyi pályázati felhívásnak és ajánlati felhívásnak figyelembe kell vennie a „Horizont 2020” keretprogram, illetve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program időtartamát.

(41)A nyitottság és az átláthatóság biztosítása, valamint a részvétel megkönnyítése érdekében a közös vállalkozás keretében fel kell használni a Bizottság által kezelt elektronikus eszközöket is. E célból a közös vállalkozás által a „Horizont 2020” finanszírozási program keretében meghirdetett pályázati felhívásokat a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján is közzé kell tenni. Ezen túlmenően a közös vállalkozás keretében megfelelő formában és a Bizottság jelentéstételi kötelezettségéhez igazodó időközönként elérhetővé kell tenni a többek között a pályázatokra, a kérelmezőkre, a támogatásokra és a résztvevőkre vonatkozó releváns adatokat is, hogy azokat integrálni lehessen a Bizottság által kezelt, a Horizont 2020-hoz kapcsolódó elektronikus jelentéstételi és információterjesztési rendszerekbe.

(42)Mivel e rendelet célját, nevezetesen az alkalmazott kutatás és innováció megerősítését, az exa előtti szintű szuperszámítógépek beszerzését és a nagy teljesítményű számítástechnikai és adatinfrastruktúrához való hozzáférés biztosítását – ami Unió-szerte a közös vállalkozás általi végrehajtás révén valósulna meg – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél a felesleges párhuzamosságok elkerülése, a kritikus tömeg fenntartása és a közpénzek optimális felhasználásának biztosítása miatt jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A közös vállalkozás létrehozása

(1)Az „európai nagy teljesítményű számítástechnika” kezdeményezés végrehajtása céljából a 2026. december 31-ig terjedő időszakra létrejön egy, a Szerződés 187. cikke értelmében vett közös vállalkozás (Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás; a továbbiakban: közös vállalkozás).

(2)Az 1291/2013/EU rendelettel létrehozott európai kutatási és innovációs keretprogramok (Horizont 2020) és az 1316/2013/EU rendelettel létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) időtartamának figyelembevétele érdekében az e közös vállalkozás keretében meghirdetett pályázati felhívásokat és ajánlati felhívásokat legkésőbb 2020. december 31-ig közzé kell tenni. Megfelelően indokolt esetekben lehetőség van a pályázati felhívások, illetve az ajánlati felhívások 2021. december 31-ig történő közzétételére.

(3)A közös vállalkozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikke szerinti, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervként jön létre.

(4)A közös vállalkozás jogi személyiséggel rendelkezik. A közös vállalkozás az egyes tagállamokban az adott tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Ingó- és ingatlanvagyont szerezhet és idegeníthet el, és félként részt vehet jogi eljárásokban.

(5)A közös vállalkozás székhelye Luxemburg.

(6)A közös vállalkozás alapokmányát (a továbbiakban: alapokmány) a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában: