A decentralizált eljárás olyan termékekre vonatozik, amelyeket még egyik tagállamban sem engedélyeztek, és amelyek tekintetében a kérelmező több tagállamban is nemzeti forgalombahozatali engedélyt kíván szerezni.

A központosított eljárás lehetővé teszi a kérelmező számára, hogy az egész EGT-re vonatkozóan egyetlen engedélyt szerezzen be. A kérelmet az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) bírálja el az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel foglalkozó tudományos bizottságán (CHMP) keresztül, az engedélyt pedig az Európai Bizottság adja meg. Az emberi felhasználásra szánt központosított eljárásnak két különböző alkalmazási köre van. Az első a kötelező alkalmazási kör, amely a következőkre vonatkozik: i. egyes biotechnológiai eljárásokkal kifejlesztett gyógyszerek; ii. fejlett terápiás gyógyszerek; iii. ritka betegségek kezelésére szolgáló gyógyszerek; és iv. egyes konkrét betegségek – például a rák, az AIDS és a cukorbetegség – kezelésére szolgáló új gyógyszerek. A második alkalmazási kör opcionális, és például a következőkre vonatkozik: i. egyéb betegségterületekkel kapcsolatos gyógyszerek; ii. új hatóanyagot tartalmazó gyógyszerek; vagy iii. olyan már meglévő gyógyszerek, amelyek jelentős innovációt vezetnek be.

·A második célkitűzés a következőkre irányul: i. a gyógyszeripari termékek egységes piacának teljes körű megvalósítása, figyelembe véve a globalizáció hatásait is; és ii. az európai gyógyszeripar versenyképességének támogatása.

·Első célkitűzése, hogy az egészség magas szintű védelmét biztosítsa az európai polgároknak. Ezt két fő módon igyekszik elérni. Először is a szabályozás célja, hogy a lehető leggyorsabban magas színvonalú, biztonságos és hatékony gyógyszereket biztosítson a betegeknek, ideértve az innovatív és a lejárt szabadalmú gyógyszereket is. Másodsorban arra irányul, hogy megerősített nyomonkövetési és farmakovigilanciai eljárások segítségével fokozza a gyógyszerek engedélyezés utáni nyomon követését.

·értékelte a meglévő eljárások és rendszer eredményességét (a szabályozási keret által meghatározott célkitűzések megvalósítását) és hatékonyságát (a felhasznált erőforrások és a megvalósított módosítások közötti kapcsolatot, melynek keretében az igazgatási, valamint a szabályozásból eredő terheket is vizsgálta), ideértve az európai gyógyszeripari szabályozási hálózat működésének értékelését is,

·Az Európai Bizottság az EMA értékelését követően megadja az uniós forgalombahozatali engedélyeket. Ezenkívül nyomon követi és felügyeli a hálózat tevékenységeit is. Felelős továbbá az uniós jog helyes alkalmazásának biztosításáért is.

·Az illetékes nemzeti hatóságok felelnek a nemzeti forgalombahozatali engedélyek megadásáért és a gyógyszerek érintett tagállamokban történő felügyeletéért. Ezenkívül szakértelmükkel is hozzájárulnak a hálózathoz.

A gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó kötelezettségeik teljesítése érdekében a Bizottság, az EMA és a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai partnerséget hoztak létre. Erre a partnerségre rendszerint európai gyógyszeripari szabályozási hálózatként hivatkoznak. Ebben a hálózatban a felek az alábbiakban meghatározott különböző szerepeket töltik be.

A vállalkozó tanulmánya szerint az uniós gyógyszerészeti jogszabályok által szabályozott engedélyezési eljáráson kívül az EMA, az illetékes nemzeti hatóságok és az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó szervek közötti koordináció is javítható. Ez segítene annak biztosításában, hogy a gyógyszerek gyorsabban elérhetők legyenek a betegek számára. 2010 óta megnőtt az EMA / az illetékes nemzeti hatóságok és az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó szervek / az árképzés terén illetékes hatóságok / a visszatérítés terén illetékes hatóságok közösen kiadott tudományos szakvéleménye iránti eljárások száma. A közös tudományos szakvéleményre irányuló eljárások lehetővé tennék a klinikai vizsgálatok és a valós adatokat tartalmazó vizsgálatok olyan módon történő megtervezését, hogy többféleképpen felhasználható bizonyítékok jöjjenek létre. Ezek a bizonyítékok nemcsak a forgalombahozatali engedélyek, hanem az árképzésre és a visszatérítésekre vonatkozó nemzeti szintű döntések alátámasztására is felhasználhatók lennének. Ez a betegek számára gyorsabb hozzáférést biztosítana a gyógyszerekhez. Az említett felek közötti szorosabb együttműködés tehát hatékonyabbá fogja tenni a rendszert, ami a betegek javát szolgálja majd, és javítani fogja a gyógyszerekhez való hozzáférésüket.

Az európai egészségügyi unióra vonatkozó intézkedéscsomag keretében nemrégiben elfogadott jogalkotási javaslatok segíteni fognak a sürgősségi igények kezelésében. Ezenkívül az európai gyógyszerstratégia5 egyedi intézkedések segítségével fogja vizsgálni, hogy hogyan minimalizálható a gyógyszerhiány kockázata; ilyen egyedi intézkedések például a következők: i. szigorúbb ellátási kötelezettségek; ii. a gyógyszerhiány és a gyógyszerek forgalomból történő kivonásának gyorsabb bejelentése; iii. a készletek fokozottabb átláthatósága; és iv. a gyógyszerhiány nyomon követésére, kezelésére és megelőzésére irányuló szigorúbb uniós koordinációs mechanizmusok. Az európai gyógyszerstratégia keretében ezenkívül olyan intézkedések mérlegelésére is sor kerül majd, amelyek az egész EU-ban javítani fogják a gyógyszerek elérhetőségét. Ez szintén (megelőző) hatással lesz a gyógyszerhiányra.

A vizsgálat megállapította, hogy a meglévő rendszer hatékonysága javítható. A legfontosabb fejlesztendő elemeket az alábbiakban ismertetjük, az európai gyógyszerstratégia végrehajtása keretében pedig sor kerül majd azok további vizsgálatára és tárgyalására is.

Megerősítették a piacfelügyeletet és a biztonsági ellenőrzéseket. Ennek egyik indoka a farmakovigilanciára vonatkozó módosított jogszabályok 2012. évi végrehajtása volt, ami a következőkhöz vezetett: i. a farmakovigilancia-kockázatértékelési bizottság létrehozásához; és ii. az összehangolt jelzéskezeléshez. A gyógyszermellékhatások jelentésére szolgáló mechanizmusokat folyamatosan fejlesztették. A betegek különösen fontos szerepet töltöttek be ezen a téren, és az általuk bejelentett gyógyszermellékhatások száma 2017-ben elérte a mintegy 90 000-et. A gyógyszermellékhatásokra vonatkozó felülvizsgálati eljárás azonosítja a potenciális kockázatokat, és lehetőséget biztosít az EMA, a Bizottság és az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy meghozzák a szükséges szabályozási intézkedéseket. E potenciális kockázatok azonosítása tovább javítható a valós adatok eljárásokba történő beépítése útján. Ehhez fejleszteni kell a nagy adathalmazokra épülő technológia, a farmakoepidemiológia és a statisztika terén meglévő szakértelmet.

A rendszer összességében továbbra is eredményes maradt, annak ellenére, hogy nőtt az aktivitás. A rendszer a tagállamok erőforrásaira és szakértelmére támaszkodik, és a rendszeren belüli koordinációt biztosító mechanizmusokat alkalmaz. Az EMA hatékony koordinációs és tudományos támogatási szerepet tölt be, melynek keretében szervezeti felépítését és a munkamódszereit úgy alakítja, hogy a magasabb szintű aktivitásra reagálva biztosítsa a hatékonyság növelését.

A lezárt kölcsönös elismerési eljárások és decentralizált eljárások száma a 2010-ben lefolytatott 1 640 eljárás és a 2017-ben lefolytatott 1 515 eljárás között mozgott. 2014-ben 1 046-ra esett vissza az eljárások száma. A CMDh fontos szerepet tölt be a kölcsönös elismerési és a decentralizált eljárásokban, mind az engedélyezést megelőzően, mind azt követően. Elősegíti a harmonizációt, például azzal, hogy megvizsgálja a tagállamok közötti nézeteltéréseket, és általános iránymutatást ad az eljárásokkal kapcsolatban. A vizsgált időszak során a CMDh által folytatott párbeszédeknek és együttműködésnek, valamint az általa megvalósított harmonizációnak köszönhetően csökkent a kölcsönös elismerési és a decentralizált eljárásokra történő utalások száma. A CMDh elé utalt ügyek száma a 2010. évi 17-ről 2017-ben 11-re esett vissza, és az ilyen ügyek száma 2012-ben volt a legmagasabb (27). A CMDh-tól a CHMP elé utalt ügyek száma a 2010. évi 7-ről 2017-ben mindössze 1-re esett vissza.12

Ezenkívül a ritka betegségek kezelésére használt, a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt és a fejlett terápiás gyógyszerekkel kapcsolatos eljárások száma is jelentősen megnőtt a 2010 és 2017 közötti időszakban. A fejlett terápiás gyógyszerkészítményként történő besorolás iránti kérelmek száma a 2013-ban benyújtott 20 kérelemről 2017-ben 46-ra nőtt (ami 130 %-os növekedésnek felel meg), a ritka betegségek kezelésére szánt gyógyszerekre vonatkozóan évente benyújtott kérelmek száma 174-ről 260-ra emelkedett (49 %-os növekedés), a gyermekgyógyászati vizsgálati tervekkel kapcsolatos eljárások száma pedig 318-ról 421-re nőtt (32 %-os növekedés).

A 2010 és 2017 közötti időszakban általánosságban növekedett a hálózaton belüli tevékenységek mértéke. Ennek eredményeként a legtöbb illetékes nemzeti hatóság több erőforrást biztosított az uniós szintű tevékenységekre. Az EMA (81 %-kal) megnövekedett díjbevétele szintén a tevékenységek megnövekedett mértékére utal, mivel a kérelmezők a forgalombahozatali engedélyek kérelmezéséért és fenntartásáért fizetik a díjakat. A forgalombahozatali engedély első alkalommal történő megadása iránt a központosított eljárás keretében benyújtott kérelmek száma továbbra is stabilan évi 90–100 volt. Ezek az új kérelmek azonban hozzáadódnak az EMA, a hálózat és a Bizottság által kezelendő, folyamatosan növekvő mennyiségű engedélyezett termékből álló portfólióhoz. Ennek következtében folyamatosan nő a forgalomba hozatal utáni eljárások és a kapcsolódó felügyeleti és nyomonkövetési tevékenységek száma. A forgalombahozatali engedélyek központosított eljárásban jóváhagyott módosításainak száma a 2010. évi 4 100-ról 2017-ben körülbelül 6 200-ra nőtt (51 %-os növekedés).

A gyors tudományos fejlődés új kihívások elé állította a rendszert. A rendszer ezért a következők nyomán összetettebbé vált: i. új uniós jogszabályok új bizottságokat állítottak fel; ii. támogató szakértői munkacsoportok jöttek létre; és iii. további uniós jogi követelmények elfogadására került sor. A tudomány gyors fejlődése továbbra is kihívást jelent a rendszer számára, és ezekre a kihívásokra az európai gyógyszerstratégia végrehajtása keretében születnek majd megoldási javaslatok.

A Bizottság a vállalkozó által elkészített tanulmányt elküldte a tagállamoknak, az EMA-nak és a CMDh-nak. A beérkezett megjegyzések tisztázták a tanulmányban szereplő ellentmondásokat és pontatlanságokat. A megjegyzések azonban emellett javasolták a hatékonyságnövelés egyes lehetséges módjainak további vizsgálatát, valamint a meglévő eljárások és iránymutatások tudományos innovációhoz és fejlődéshez történő hozzáigazítását is. A megjegyzésekben például a következőket kérték: i. az illetékes nemzeti hatóságok, az EMA és az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó szervek közötti fokozottabb koordinációt; és ii. az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az eljárások észszerűsítésére irányuló intézkedéseket. A megjegyzések a tanulmányban nem kellően tárgyalt kérdésekre is felhívták a figyelmet, ezeket azonban a gyógyszerészeti jogszabályok értékelése során tovább fogják vizsgálni az európai gyógyszerstratégia keretében.

Az EU rövid úton elbírálta és engedélyezte a Covid19 elleni oltóanyagokat és terápiás készítményeket, ami az EMA által megvalósított gyors tudományos tanácsadásnak, valamint annak volt köszönhető, hogy az EMA folyamatosan értékelte a tudományos eredményeket, amint azok elérhetővé váltak, az Európai Bizottság pedig gyorsított eljárásokban hozta meg a döntéseit. A távolról lefolytatott ellenőrzések és klinikai vizsgálatok lehetővé tették, hogy a rendszer a világjárvány miatti korlátozások közepette is képes legyen folyamatosan jól teljesíteni, és egyúttal lehetővé tette a munkavégzés alternatív formáinak kipróbálását is. A szükséghelyzetre tekintettel a Covid19-oltóanyagokra és más gyógyszerekre vonatkozóan feltételes forgalombahozatali engedély kiadására került sor. A tagállamok az EMA harmonizált tanácsai alapján nemzeti szinten már a – feltételes – engedélyezésüket megelőzően is hozzáférést biztosítottak a Covid19 elleni gyógyszerekhez, az engedélyezés előtti alkalmazás lehetőségén keresztül. Erre a feltételes forgalombahozatali engedély megadása előtt a remdesivir, a dexametazon és a SARS-CoV2 elleni monoklonális antitesteket tartalmazó gyógyszerek esetében került sor.

A Covid19-világjárvány a gyógyszerekre vonatkozó európai szabályozási keret korlátait és erősségeit is kiemelte. Ezenkívül felhívta a figyelmet a rendszer továbbfejlesztésének a lehetőségeire is.

Az EMA bizottságainak és munkacsoportjainak gondoskodniuk kell arról, hogy új szakterületekhez is hozzáférjenek annak érdekében, hogy az új gyógyszerek fejlesztése és értékelése során a legújabb tudományos és technológiai ismereteket is figyelembe vegyék. Ez különösen igaz az olyan területeken, mint például a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények, amelyek esetében a termékek jelentős számára tekintettel egyre fontosabb az illetékes nemzeti hatóságoknál rendelkezésre álló szakértelem fejlesztése.

Az illetékes nemzeti hatóságok, az EMA és a szakértők arról számoltak be, hogy a rendszer nehézségekkel küzd a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök közötti határesetnek minősülő termékek kezelése terén, amelyek nehezen sorolhatók be e kategóriák valamelyikébe (olyan termékekről van szó, amelyek esetében nem könnyű meghatározni az elsődleges hatásmódot). Az EU-n belüli innováció akadályozásának megelőzése érdekében javítani kell a koordinációt különböző ágazatok között. A gyógyszerek és egyéb termékkategóriák (emberi eredetű anyagok, biocid termékek és étrend-kiegészítők) közötti határesetnek minősülő termékek is problémát okoznak.

Valamennyi érdekelt fél egyetértett azzal, hogy az EU telematikai rendszerei szintén fontos szerepet játszanak a rendszer hatékonyságában. Az érdekelt felek szerint azonban van még mit javítani. Az illetékes nemzeti hatóságok kiemelték, hogy az uniós telematika irányítási rendszere nagyon összetett. Néhány érdekelt kijelentette, hogy az EMA telematikai rendszerei és a nemzeti rendszerek nem teljesen kompatibilisek, ami párhuzamos munkavégzést eredményez. Több érdekelt és illetékes nemzeti hatóság is megjegyezte, hogy a hálózat az egész EU-ra kiterjedő informatikai rendszerek fejlesztése terén lemaradt. Ez a jogszabályokban előírt új informatikai rendszerek létrehozásának szükségességére, valamint a meglévő rendszerek jelenleg elérhető erőforrások segítségével történő fenntartására vonatkozó versengő prioritásokból eredeztethető. Ez a közeljövőben a hatékonyság csökkenéséhez vezethet, ha nem kerül sor a probléma kellő időben történő, gyors kezelésére.

Az európai gyógyszerstratégia keretében a kkv-k támogatásának további módjai is megvizsgálásra kerülnek majd.

-az illetékes nemzeti hatóságok korai szakaszban történő tanácsadással támogatták az iparági szereplőket – beleértve kkv-ket is.

A vállalkozó tanulmánya az EMA bizottságai közötti koordináció további javításának a lehetőségét is felveti. A tanulmány különösen olyan koordinációt javasolt, amely javítaná az eredmények következetességét azáltal, hogy jobban összehangolná a különböző bizottságok eljárásait az EMA végleges tudományos szakvéleményének és ajánlásainak elkészítése érdekében. A ritka betegségek kezelésére szolgáló és a gyermekeknek szánt gyógyszerekről szóló rendeletek folyamatban lévő felülvizsgálata keretében már jelenleg is zajlik a következőkre vonatkozó lehetséges megoldások értékelése: i. szükség esetén az érintett bizottságok munkájának jobb összehangolása; és ii. bizonyos eljárások egyszerűsítése és észszerűsítése.

Az adminisztratív terhek csökkentése, valamint a szabályozó hatóságok és az iparági szereplők számára értékes idő és kapacitás felszabadítása érdekében egyszerűsíteni kell a szabályozási keretet. Ez bizonyos eljárások és folyamatok észszerűsítésével lehetne elérni. Az engedélyezési eljárások észszerűsítése és az engedélyezési keret optimalizálása érdekében érdemes lenne megfontolni a világ más részein már bevált rendszerekkel való együttműködést, amelyekből ötleteket is lehetne meríteni.

A szükséghelyzetre való hatékony reagálás érdekében szabályozási rugalmasságot vezettek be például a címkézésre vonatkozó követelmények, valamint a döntéshozatali eljárás során tartott konzultáció határidői és nyelvei tekintetében. Ezt a rugalmasságot a Bizottság, az EMA és a gyógyszerügynökségek vezetői által kiadott több útmutató ismertette.

A világjárvány a gyógyszerfejlesztőkkel és a tudományos élet szereplőivel korai szakaszban folytatott párbeszéd fontosságát is megerősítette, amely szükséges ahhoz, hogy az EMA és az uniós hálózat szakértői lépést tartsanak a megjelenő új technológiákkal, és hogy felkészüljenek azok felülvizsgálatára – ez tette lehetővé a Covid19 elleni oltóanyagok és terápiák gyors jóváhagyását is. Az EMA Covid19-világjárvánnyal foglalkozó munkacsoportja összehozta a hálózat legkiválóbb szakértőit, valamint gyorsan és összehangolt módon reagált a világjárványra, kezdve a gyógyszerfejlesztőknek korai szakaszban nyújtott tanácsoktól, a tudományos megbeszélések fontosabb mérföldköveknél történő irányításáig. A levont tanulságok már figyelembevételre kerültek az európai egészségügyi unióra vonatkozó intézkedéscsomagban az EMA felhatalmazásának megerősítése érdekében; az intézkedéscsomag javasolja, hogy az EMA-nál hivatalosan hozzanak létre egy ilyen munkacsoportot a jövőbeli népegészségügyi szükséghelyzetekre adott tudományos válaszlépések irányítása érdekében. A javaslat válságkezelési, valamint a gyógyszerhiány nyomon követésére és enyhítésére irányuló mechanizmusokat is tartalmaz.

A világjárvány rendkívül nagy terhet rótt az európai gyógyszeripari szabályozási hálózatra, és maximálisan igénybe vette annak erőforrásait. Az ügymenet folytonosságának biztosítása érdekében kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazására került sor. A tagállamok korábban példátlan munkateherről számoltak be a Covid19 elleni oltóanyagok és terápiás készítmények értékelése és a kapcsolódó farmakovigilancia terén is. A nagy munkateher egy rövid ideig fenntartható volt a szokásos ügymenetre gyakorolt súlyos hatás nélkül, és ezen időszak alatt figyelemreméltó eredményeket sikerült elérni a Covid19 elleni gyógyszerek és oltóanyagok fejlesztőinek nyújtott hatékony támogatás terén, továbbá négy Covid19-oltóanyag időben történő engedélyezésére is sor került. Azonban a hálózat kapacitásának fenntartására és megerősítésére irányuló megfelelő intézkedések megtétele érdekében további nyomon követésre van szükség.

Már folyamatban van annak vizsgálata, hogy – bizonyos módosításokkal – hogyan integrálható a szokásos ügyvitelbe a Covid19-világjárvány alatt alkalmazott eszköztár és rugalmasság; ezt – beleértve az erőforrásokra gyakorolt hatásokat is – az általános gyógyszerészeti jogszabályok európai gyógyszerstratégia keretében elvégzett értékelése során is vizsgálni fogják.

6.Következtetések

Ez a jelentés és az azt alátámasztó tanulmány igazolja, hogy az EU összességében jól működő gyógyszer-engedélyezési rendszerrel rendelkezik. Emellett azonban olyan kérdéskörökre is felhívják a figyelmet, amelyeken javítani lehetne. A tanulmány ezenkívül a közelmúltban bekövetkezett olyan diszruptív események – például a brexit és a Covid19-világjárvány – előtt készült, amelyek közvetlen hatást gyakoroltak a forgalombahozatali engedélyezési eljárásokra és az ügymenet folytonosságára. A későbbi intézkedések során figyelembe kell venni az említett eseményekből levont tanulságokat. A Covid19-világjárványból eddig levont konklúziókat a fenti 5. pont tárgyalja.

A gyógyszerekre vonatkozó szabályozás kihívásaival és a gyógyszerek életciklusának számos kérdésével foglalkozó európai gyógyszerstratégia5 végrehajtása lehetőséget biztosít a fent ismertetett problémák holisztikus kezelésére.

A stratégia végrehajtása során több kérdés vizsgálatára is sor kerül majd, így például a következőkre: i. hogyan kezelendő a gyógyszerhiány; ii. hogyan észszerűsíthetők az eljárások és a gyógyszerek teljes életciklus alatti kezelése (ideértve a módosításokat is); iii. hogyan növelhető a különböző ágazatok és érintettek közötti együttműködés a gyógyszerek életciklusa alatt; és iv. hogyan biztosítható a hálózaton belül a megfelelő szakértelem. Ebből a kkv-knak is előnye származik majd amiatt, hogy lecsökkennek az iparági szereplők adminisztratív terhei, és megerősödik a gyógyszer-felügyeleti hatóságok, az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó szervek, valamint az árképzés, illetve a visszatérítés terén illetékes hatóságok közötti együttműködés.

Egyes tevékenységekhez jogszabály-módosításra lesz szükség, mások viszont nem jogalkotási eszközökkel is megvalósíthatók (például iránymutatásokkal és fokozott koordinációval). A konkrét jogalkotási aktusok szükségességét alátámasztó bizonyítékok a gyógyszerészeti jogszabályok európai gyógyszerstratégia keretében elvégzett értékelése során kerülnek majd összegyűjtésre.

Az európai gyógyszerstratégia5 végrehajtásával kapcsolatos munka a következőkkel folytatott szoros együttműködés keretében fog megvalósulni: i. az EMA; ii. a tagállamok és az illetékes nemzeti hatóságok; iii. a betegek és az egészségügyi szakemberek szervezeteinek képviselői; iv. a tudományos élet képviselői; v. az iparág képviselői; és vi. más érdekelt felek.