INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az Uniót és az euróövezetet sújtó egy évtizeddel ezelőtti globális válság időszakában az Unió rövid idő elteltével szembesült a gazdasági és társadalmi helyzet gyors romlásával. A pénzügyi válság hamar gazdasági és államadósság-válsággá vált az euróövezetben. Az EU erre az euróövezet stabilitásának és integritásának megőrzését célzó intézkedésekkel válaszolt. Ezeket a lépéseket azóta számos kezdeményezés egészítette ki és erősítette meg, hogy az egységes valutaövezet szerkezeti problémáit hosszabb távon is kezelni lehessen. Bár az öt elnök 2015. júniusi jelentésében és a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló, 2017. május 31-i vitaanyagban megfogalmazott ajánlásokkal összhangban jelentős előrelépés történt, változatlanul komoly hiányosságok állnak fenn. A válság egyik tanulsága az volt, hogy azon tagállamoknak, amelyeknek a pénzneme az euró, célirányos strukturális reformok és beruházások révén tovább kell fokozniuk gazdaságaik ellenálló képességét, hogy megerősítsék az euróövezet egészének konvergenciáját és versenyképességét.

Ezzel összefüggésben a 2018. december 14-én (az euróövezeten kívüli tagállamokat is magában foglaló 27 tagú formációban) megrendezett euróövezeti csúcstalálkozón az Unió vezetői megbízták az eurócsoportot azzal, hogy – a gazdasági és monetáris unióhoz való hozzájárulás céljából – foglalkozzon különböző kérdésekkel, mindenekelőtt az euróövezet és az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) önkéntes alapon részt vevő tagállamok konvergenciáját és versenyképességét szolgáló költségvetési eszköz kialakításával, megvalósítási módjaival és időzítésével. Az új költségvetési eszköz az uniós költségvetés részét fogja képezni, és azt a vonatkozó bizottsági jogalkotási javaslat alapján kell elfogadni, szükség esetén módosításokkal. Az euróövezeti csúcstalálkozón azt is megállapították, hogy az eszközt az euróövezeti tagállamok által meghatározott kritériumok és stratégiai iránymutatás alapján kell kezelni. „Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése: az öt elnök jelentése óta eltelt négy év eredményeinek áttekintése” című, 2019. június 12-i bizottsági közlemény körvonalazta a gazdasági és monetáris unió elmélyítésének módját. Mindenekelőtt hangsúlyozta, hogy a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz hozzájárulna a gazdasági és monetáris unió ellenálló képességéhez azáltal, hogy támogatást nyújtana az euróövezeti tagállamok versenyképességgel és konvergenciával kapcsolatos kihívásainak kezelésére irányuló koherens reform- és beruházási csomagokhoz. A Bizottság közleményében jelezte azt is, hogy készen áll az eszköz irányítási keretére vonatkozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikke szerinti új rendelet előterjesztésére, teljes mértékben tiszteletben tartva a Bizottság költségvetés- és programvégrehajtással kapcsolatos előjogait. 2019. június 14-én az eurócsoport megállapodott az euróövezeti tagállamok, valamint az ERM II-ben önkéntes alapon részt vevő tagállamok számára létrehozandó, a konvergenciát és versenyképességet szolgáló jövőbeli költségvetési eszköz fő jellemzőit tartalmazó működési keretről. A 2019. június 21-i euróövezeti csúcstalálkozón a vezetők üdvözölték a megállapodást, és hangsúlyozták, hogy az euróövezeti tagállamok döntési autonómiáját biztosítandó, minden függőben levő kérdés ügyében folytatni kell a munkát.

E célból a rendeletjavaslat létrehozza az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet szolgáló új költségvetési eszköz irányítási keretét. Az eszköz a reformtámogató program részét képezi majd. Az irányítási keret – az Unió átfogó gazdaságpolitikai koordinációs keretével összhangban – gazdaságpolitikai iránymutatást nyújt az új költségvetési eszközből támogatandó reformokhoz és beruházásokhoz.

A reformtámogató program részeként a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz célja, hogy pénzügyi támogatást biztosítson az euróövezeti tagállamok számára a koherens csomagokban meghatározott reformjaikhoz és beruházásaikhoz, és így előmozdítsa az Unión belüli kohéziót. A rendeletjavaslat célja a költségvetési eszköz irányítási szempontjainak kialakítása, és a rendeletjavaslat a reformtámogató programmal együtt értelmezendő.

Ezzel összefüggésben a Tanács – kizárólag az euróövezeti tagállamok szavazati joga mellett – felhatalmazást kapna a következő feladatok végrehajtására: i. az euróövezeti reformokra és beruházásokra vonatkozó átfogó stratégia és felügyelet, valamint ii. országspecifikus iránymutatás a költségvetési eszköz révén támogatandó reformok és beruházások célkitűzéseihez. A rendeletjavaslat mindenekelőtt előírja, hogy a Tanács minden évben (az eurócsoportban folytatott megbeszéléseket követően) – az euróövezet gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlás (a továbbiakban: az euróövezeti ajánlás) részeként – stratégiai irányvonalakat határoz meg az euróövezet egésze számára a reform- és beruházási prioritásokkal kapcsolatban. A Tanács a stratégiai irányvonalak megállapítása során kikérheti az euróövezeti csúcstalálkozó véleményét. Ezt követően a Tanács az euróövezeti tagállamoknak címzett országspecifikus iránymutatást tartalmazó ajánlást fogad el a költségvetési eszközből támogatandó reformok és beruházások célkitűzéseiről. Az euróövezeti tagállamok a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz keretében reform- és beruházási csomagokra vonatkozó javaslatokat terjeszthetnek elő, az euróövezeti tagállamoknak mind a stratégiai irányvonalakat, mind pedig az országspecifikus iránymutatást figyelembe kell venniük a költségvetési eszközhöz kapcsolódó koherens reform- és beruházási csomagok benyújtásakor. Azon tagállamok tekintetében, amelyeknek a pénzneme nem az euró, és amelyek részt vesznek az ERM II árfolyam-mechanizmusban, továbbá szeretnék önkéntes alapon igénybe venni a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszközt, megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni az e rendeletben előírt kerettel összhangban.

Az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz javasolt irányítási kerete eleget tesz annak az igénynek, hogy meg kell erősíteni az euróövezeti gazdaságpolitikák koordinációját és elő kell mozdítani azokat a reformokat és beruházásokat, amelyek kezelik az euróövezet egésze előtt álló kihívásokat és hozzájárulnak gazdasági és társadalmi konvergenciájához.

Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz irányítási kerete összhangban lesz az uniós gazdaságpolitikák felügyeletét és koordinációját biztosító európai szemeszter jól megalapozott eljárásaival. Az e rendeletben meghatározott irányítási keret végrehajtása szintén az európai szemeszter menetrendjéhez igazodik majd.

Az éves stratégiai irányvonalakat a Tanács az euróövezeti ajánlás szerves részeként fogadja majd el, amelyet a Tanács általi elfogadást megelőzően az Európai Tanács hagy jóvá. A stratégiai irányvonalak kialakításához a Bizottság tájékoztatni fogja a Tanácsot arról, hogy az előző években milyen intézkedésekre került sor a stratégiai irányvonalak alapján, ezáltal megerősítve a szakpolitikai iránymutatás következetességét.

Az euróövezeti tagállamokra vonatkozó országspecifikus iránymutatás figyelembe veszi a stratégiai irányvonalakat, és teljes mértékben összhangban lesz az azokkal párhuzamosan az európai szemeszter keretében – adott esetben a Szerződésen alapuló megfelelő bizottságokban folytatott megbeszélést követően – elfogadott országspecifikus ajánlásokkal. Az országspecifikus iránymutatás mindenekelőtt ismerteti, hogy az egyes euróövezeti tagállamoknak az országspecifikus ajánlásokban meghatározott reform- és beruházási célkitűzések közül mely konkrét célhoz kapcsolódóan célszerű koherens reform- és beruházási csomagot benyújtaniuk a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz keretében. Az érintett tagállamokra vonatkozó országspecifikus iránymutatás következésképpen nem kiegészíti az országspecifikus ajánlásokat, hanem a költségvetési eszközből nyújtandó támogatás tekintetében prioritásokat határoz meg közöttük. A hatékonyság érdekében az euróövezeti tagállamoknak címzett országspecifikus iránymutatásokat egyetlen ajánlásba foglalva fogadják majd el. Szükség esetén a rendeletjavaslat alapján adott iránymutatás megfelelően figyelembe fogja venni az adott időszakban a tagállamban végrehajtott makrogazdasági kiigazítási programokat.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A rendeletjavaslat meghatározza az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz keretében benyújtandó reform- és beruházási csomagokra vonatkozó gazdaságpolitikai iránymutatás irányítási keretét. A rendeletjavaslat összhangban áll továbbá a beruházásokra vonatkozó javasolt uniós programokkal – például az uniós kohéziós politikai alapokkal, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel és az InvestEU-val –, kiegészítve azokat és megteremtve közöttük a megfelelő szinergiákat.

A rendeletjavaslat a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló, 2017. május 31-i vitaanyagban megfogalmazott elképzelésekre épül, és összhangban van „Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése: az öt elnök jelentése óta eltelt négy év eredményeinek áttekintése” című, 2019. június 12-i bizottsági közleménnyel, amely körvonalazta a gazdasági és monetáris unió elmélyítésének módját. A tervek szerint a költségvetési eszköz beágyazódik majd az uniós költségvetésbe, és nagyságát a 2021–2027 közötti időszakra szóló következő hosszú távú uniós költségvetésről szóló tárgyalások keretében határozzák meg. A rendeletjavaslat összhangban van a többéves pénzügyi keret célkitűzéseivel is.

A rendeletjavaslat nem érinti a Bizottság előjogait a költségvetés- és programvégrehajtás tekintetében.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap