[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.2.2006

COM(2006) 36 végleges

BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM

Módosított javaslat a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSmegújításáról

INDOKOLÁS

A Bizottság 2004. július 14-én javaslatot[1] terjesztett elő a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás (IKM) 2007 és 2013 közötti időszakra történő megújítására.

2005. június 8-án az Európai Parlament elfogadta a kibővített Európai Unió 2007–2013 közötti időszakának politikai kihívásairól és költségvetési eszközeiről szóló állásfoglalást[2], amelyet 2005. december 1-jén a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodásról szóló állásfoglalás[3] elfogadása követett.

2005. december 15–16-án az Európai Tanács politikai megállapodásra jutott a 2007–2013 közötti pénzügyi tervről[4].

2006. január 18-án az Európai Parlament elfogadta az Európai Tanács 2007–2013 közötti pénzügyi tervvel, valamint az intézményközi megállapodás ezen időszakra történő megújításával kapcsolatos álláspontjáról szóló állásfoglalást[5].

Az intézményközi megállapodás csatolt tervezete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között folyó tárgyalások utolsó szakaszának munkadokumentumaként szolgál, és különösen figyelembe veszi az Európai Tanács 2005. december 15–16-i következtetéseit.

Ezen intézményközi megállapodás célja, hogy a többéves pénzügyi keretre, valamint az éves költségvetési eljárással kapcsolatos működési folyamatra vonatkozóan megállapodás szerinti szabályokat nyújtson.

1. A költségvetési fegyelemről szóló új megállapodásra vonatkozó iránymutatások

1.1. Az alapvető elvek megtartása

Az Agenda 2000 sikeresen teljesítette a pénzügyi fegyelemre, a kiadások rendes alakulására, valamint a költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködésre vonatkozó fő célkitűzéseit. Az Európai Unió költségvetését minden évben időben elfogadták, és a költségvetési hatóság két ága a tíz új tagállammal való bővítés fedezése érdekében közösen módosította a 2000–2006-os pénzügyi keretet.

a) Ez az intézményközi megállapodás ezért a pénzügyi keret főbb jellemzőinek változatlan megtartását javasolja:

- a kiadások fejezeteknek nevezett tág kiadási kategóriák szerint kerülnek bontásra; a 2007 és 2013 közötti időszak minden egyes évére;

- a 2007–2013 közötti időszakra szóló, pénzügyi keretre vonatkozó táblázaton belül felső korlátnak nevezett felső értékek kerülnek megállapításra a kötelezettségvállalási előirányzatok, valamint minden egyes fejezet tekintetében; a kiadások szintjét azon feltételezésre alapozva állapították meg, hogy Bulgária és Románia 2007. január 1-jén csatlakoznak az EU-hoz; amennyiben csatlakozásukra későbbi időpontban kerül sor, a kiadások felső korlátját ennek megfelelően módosítani kell;

- a kötelezettségvállalási és a fizetési előirányzatok tekintetében átfogó éves összeget határoznak meg;

- a fizetési előirányzatok éves felső korlátja esetében tekintetbe kell venni a saját forrásokra vonatkozóan a közelmúltban az EU bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,24 %-ában meghatározott felső határt.

b) A jövőbeni intézményi fejlesztések tükrében ezen intézményközi megállapodás a „pénzügyi terv” kifejezés helyett a „többéves pénzügyi keret”, vagy a „pénzügyi keret” kifejezés használatát javasolja.

c) Új rendelkezés beillesztését javasolja, amelynek értelmében 2008–2009-ben a Bizottság az Unió kiadásainak és forrásainak valamennyi aspektusát lefedő, átfogó felülvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

1.2. Egyszerűsítés, konszolidáció

Ezen intézményközi megállapodás előírja az 1999. május 6-i intézményközi megállapodás megújítását az annak végrehajtása során szerzett tapasztalatok figyelembevételével, egyúttal előírja valamennyi, 1982 óta megalkotott együttes nyilatkozat és intézményközi megállapodás konszolidációját is. Javasolja továbbá a keret egyszerűsítését mindenhol, ahol csak lehetséges és indokolt.

a) E megállapodás célja az Európai Unió Szolidaritási Alapja létrehozásáról szóló, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás – amelyet a jelenlegi pénzügyi terv érvényességi időszakában különálló kiegészítő intézményközi megállapodásként kötöttek – bevonása. A javaslat szerint a Szolidaritási Alap fenntartja az igénybevételére vonatkozó jelenlegi szabályokat, vagyis az Alap igénybevétele során a megfelelő kiadásokat a pénzügyi terv vonatkozó fejezeteinek túllépése esetén szerepeltetik a költségvetésben.

b) A technikai kiigazítás módszerének egyszerűsítése azáltal, hogy a strukturális alapok és a mezőgazdaság esetében alkalmazott előre meghatározott 2 %-os éves inflációs rátát kiterjesztik a többi kiadásra is.

c) A harmadik országoknak nyújtott hitelekhez kapcsolódó garanciaalap feltöltése ésszerűsítésre került, így nincs többé szükség ilyen célú „tartalékokra”. A költségvetésbe beállítandó kapcsolódó (csökkentett) kiadás az Unió külpolitikai eszközeinek részévé válik.

1.3. Rugalmasság: az Agenda 2000 tapasztalatainak áttekintése

A pénzügyi fegyelem elengedhetetlen velejárója a megállapodás szerinti többéves pénzügyi kereten belüli rugalmasság. A megfelelően megtervezett pénzügyi keret nemcsak hozzájárul a források hatékony elosztásának fokozásához, hanem lehetőséget nyújt az előre nem látható szükségletekre vagy új prioritásokra való reagálásra is. A pénzügyi keret rugalmasságának mértékét számos tényező befolyásolja: a pénzügyi terv által lefedett időszak hossza; a kiadási fejezetek száma; az egyes kiadások felső korlátain belül rendelkezésre álló mozgástér; a saját források tekintetében meghatározott felső korláton belüli mozgástér; az együttdöntési eljárással létrehozott jogszabályokban szereplő „referenciaösszegek” által előre meghatározott EU költségek aránya; többéves programok, amelyekhez előre hozzárendelték a forrásokat; a kiadások felső korlátainak módosítására szolgáló eljárás alkalmazásához való általános hozzáállás.

A rugalmasság mértéke idővel a fenti tényezők arányának változásával együtt alakult. Az Agenda 2000 eddig sikeresen reagált az EU költségvetésének előre nem látható kihívásaira, mindez azonban az egyszerűség és az átláthatóság kárára történt, anélkül, hogy a források hatékony elosztása ténylegesen fejlődött volna. A már meglévő rugalmassági eszközt, valamint az Európai Unió Szolidaritási Alapját (EUSF) például a tudomásul vett szükségletekre való válaszként a pénzügyi terven kívül kellett létrehozni.

2005. december 15–16-án az Európai Tanács politikai megállapodásra jutott, aminek következtében a kiadások felső korlátai lényegesen alacsonyabbak lettek a Bizottság által javasoltnál. A szorosabb kiadási korlátok a pénzügyi keret nagyobb fokú merevségét jelentik, és magukban hordozzák annak kockázatát, hogy aláássák az Unió képességét a jövőbeni kihívások megválaszolására, valamint inkább gátolják, semmint ösztönzik a források hatékony elosztását. Ezért a Bizottság a jövő kihívásaira való felkészülés, valamint a költségvetési fegyelem és a források hatékony elosztása közötti helyes egyensúly megtalálása céljából a következő intézkedésekre tesz javaslatot.

(1) Továbbra is a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata marad a közösségi politikák állandó jellegében a gyorsan változó környezetben bekövetkező jelentős változásokra való reagálás fő eszköze.

(2) A megállapodás szerinti pénzügyi keret korlátain belül igénybevételre kerül néhány rugalmassági eszköz a pénzügyi források kiadási korlátokon belüli felhasználásának vagy átcsoportosításának megkönnyítése érdekében. Ezek közé a következők tartoznak:

a) A 4. fejezeten belül a sürgősségi segélyre képzett tartalék a harmadik országokban bekövetkező vészhelyzetekre történő reagálásra. Ennek összege és igénybevételi eljárása változatlan marad.

b) Egy új, a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap, amely kiegészítő támogatást nyújt a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.

c) Végül, a költségvetési hatóság – bizottsági javaslaton alapuló – lehetősége, hogy az éves költségvetési eljárás keretében maximum 10 %-ig eltérjen az együttdöntési eljárás keretében elfogadott többéves programokra (kivéve a kohéziós programokat) vonatkozó, úgynevezett „referenciaösszegektől”.

(3) Néhány más eszköz bizonyos megszorításokkal a megállapodás szerinti kiadási korlátokon felül is igénybe vehető. Ezen eszközök közé – amelyeket a csatolt IKM-tervezetben meghatározott vonatkozó rendelkezések értelmében az éves költségvetési eljárás keretében kell alkalmazni – a következők tartoznak:

a) az Európai Unió Szolidaritási Alapja, változatlan összeggel és igénybevételi eljárással;

b) a rugalmassági eszköz, amelynek éves maximális összegét 700 millió euróra emelték és lehetővé tették többéves igények fedezését. Az igénybevételi eljárás változatlan marad.

2. A költségvetési fegyelemről szóló rendelettel kapcsolatos következmények

A 2000–2006 közötti időszakra szóló pénzügyi terv tapasztalatai azt mutatják, hogy a továbbiakban nincs szükség a költségvetési fegyelemről szóló 2040/2000/EK tanácsi rendeletben előírt mezőgazdasági iránymutatásra, mivel a mezőgazdasági kiadásokat már 2013-ig megállapodás szerinti felső határokkal korlátozták. A mezőgazdaságra vonatkozó költségvetési fegyelemmel kapcsolatos egyéb rendelkezéseket a közös mezőgazdasági politika finanszírozásáról szóló új rendelet (18–20. cikk) átveszi és megerősíti. A piaci beavatkozásról a közvetlenül a termelőknek történő kifizetésre és a vidékfejlesztéssel kapcsolatos intézkedésekre való áttéréssel együtt a mezőgazdasági költségek is kiszámíthatóbbá váltak.

A monetáris tartalékot megszüntették, és a Bizottság új mechanizmust javasolt a tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott hitelek garanciaalapjának feltöltésére. A sürgősségi segélyre képzett tartalékra vonatkozó rendelkezéseket a csatolt IKM-tervezet tartalmazza.

Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2040/2000/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Ennek megfelelően a Bizottság kellő időben különálló javaslatot tesz a megfelelő jogi aktusra.

3. A költségvetési eljárással kapcsolatos intézményközi együttműködésre vonatkozó iránymutatások

A II. részben található rendelkezések célja az éves költségvetési eljárás javítása. Ezen rendelkezések legnagyobb része a költségvetési gyakorlat, illetve korábbi megállapodások és nyilatkozatok eredménye. Ezeket az új költségvetési rendelettel[6] kapcsolatosan aktualizálták. Az I–IV. melléklet szerves részét képzi e javasolt megállapodásnak.

3.1. A kiadások szerkezete és csoportosítása

A fejezetek szerinti új szerkezetre vonatkozóan a III. melléklet aktualizálja a kiadások kötelező és nem kötelező kiadások szerinti csoportosítását. Fennmarad az a rendelkezés, amely szerint a költségvetési hatóság két ága határozza meg az új költségvetési jogcímek besorolását az éves egyeztető eljárás során.

3.2. Pénzügyi rendelkezések a jogalkotási aktusokban

Továbbra is érvényben marad az 1995. március 6-i együttes nyilatkozatban megállapított és az 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (33) pontjába beépített alapelv, amely szerint az intézmények vállalják, hogy a költségvetési eljárás során betartják a jogalkotási együttdöntési eljárás során elfogadott referenciaösszegeket. Az együttdöntési eljárást azonban 1995 óta fokozatosan kibővítették, és a referenciaösszegekkel kapcsolatos szigorú rendelkezések egyre nagyobb mértékben korlátozzák a költségvetési politikát. Amint az fentebb említésre került, a Bizottság azt javasolja, hogy a költségvetési hatóság és a Bizottság az éves költségvetési eljárás során ezen összegektől korlátozott mértékben (10 %) eltérhessen.

4. Következtetés

A költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás a megállapodás szerinti többéves pénzügyi kereten belüli éves költségvetési gyakorlat kereteként hatékony eszköznek bizonyult. Megújítását egyben fel kellene használni a költségvetési ügyekben már meglévő különböző megállapodások és együttes nyilatkozatok aktualizálására és egyszerűsítésére. Végül, e megállapodás célja a költségvetési fegyelem és a források hatékony elosztása közötti megfelelő egyensúly megtalálása.

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSa költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról

TARTALOMJEGYZÉK

I. RÉSZ – PÉNZÜGYI KERET 2007–2013: FOGALOMMEGHATÁROZÁS ÉS VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK

A. A pénzügyi keret tartalma és hatóköre

B. A pénzügyi keret éves kiigazításai

C. A pénzügyi keret felülvizsgálata

D. A pénzügyi keret módosítása

E. A pénzügyi keret kiigazításával vagy módosításával kapcsolatos közös határozat hiányának következményei

F. Sürgősségi segélyre képzett tartalék

G. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja

H. Rugalmassági eszköz

I. Európai Alap a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítésére

J. A pénzügyi keret kiigazítása a bővítésre való tekintettel

K. A pénzügyi keret időtartama és a pénzügyi keret hiányának következményei

II. RÉSZ – A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁS SORÁN TÖRTÉNŐ INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS JAVÍTÁSA

A. Az intézményközi együttműködési eljárás

B. A költségvetés megállapítása

C. A kiadások osztályozása

D. A nem kötelező kiadások növelésének legnagyobb mértéke pénzügyi keret hiányában

E. Pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba történő belefoglalása

F. A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadások

G. A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) finanszírozása

I. MELLÉKLET: PÉNZÜGYI KERET 2007–2013

II. MELLÉKLET: INTÉZMÉNYEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÖLTSÉGVETÉSI TERÜLETEN

III. MELLÉKLET: A KIADÁSOK CSOPORTOSÍTÁSA

IV. MELLÉKLET: A HALÁSZATI MEGÁLLAPODÁSOKBÓL EREDŐ KIADÁSOK FINANSZÍROZÁSA

NYILATKOZAT a strukturális alapok, vidékfejlesztés és az Európai Halászati Alap végrehajtásuk körülményeinek fényében történő kiigazításáról

Tervezet

EURÓPAI PARLAMENT

TANÁCS

BIZOTTSÁG

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS

(év. hó nap.)

az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról

Megjegyzendő: Az alábbi tervezet a „pénzügyi terv” kifejezés helyett a „többéves pénzügyi keret” kifejezést használja.

A megjegyzések az előző bizottsági javaslathoz, illetve az 1999. május 6-i intézményközi megállapodás szövegéhez képesti változtatásokra utalnak. Más hivatkozás híján az Európai Tanács megjegyzésekben említett álláspontja alatt az Európai Tanács 2005. december 15–16-i végső következtetései értendők. Hasonlóképpen, az Európai Parlament álláspontja alatt a kibővített Európai Unió 2007–2013 közötti időszakának politikai kihívásairól és költségvetési eszközeiről szóló, 2005. június 8-i európai parlamenti állásfoglalás, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodásról szóló, 2005. december 1-jei európai parlamenti állásfoglalás, valamint ,az Európai Tanács 2007–2013 közötti pénzügyi tervvel, valamint az intézményközi megállapodás ezen időszakra történő megújításával kapcsolatos álláspontjáról szóló, 2006. január 18-i európai parlamenti állásfoglalás értendő.

Az IKM szövege | Megjegyzések |

1. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: intézmények) között megkötött e megállapodás célja a költségvetési fegyelem végrehajtása, az éves költségvetési eljárás működésének, valamint az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének javítása. |

2. E megállapodás alkalmazásában a költségvetési fegyelem minden kiadásra vonatkozik. Ameddig e megállapodás hatályban marad, kötelező érvényű minden olyan intézményre nézve, amely részt vesz ennek végrehajtásában. |

3. E megállapodás nem érinti az egyes intézményeknek a Szerződésekben meghatározott költségvetési hatáskörét. Ahol e szöveg ezen pontjára történik utalás, a Tanács minősített többséggel, az Európai Parlament tagjainak többségével és a leadott szavatok háromötödös többségével jár el az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) 272. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdésében meghatározott szavazati szabályzatnak megfelelően. |

4. E megállapodás módosításához valamennyi, ebben részt vevő intézmény egyetértése szükséges. A többéves pénzügyi keretet módosítani csak a megállapodásban e célból rögzített eljárásnak megfelelően lehet. |

5. Ez a megállapodás két részből áll: – az I. rész tartalmazza a 2007–2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret[7] meghatározását és végrehajtási rendelkezéseit, és ennek a többéves pénzügyi keretnek az időtartamára vonatkozik, – a II. rész a költségvetési eljárás időtartama alatti intézményközi együttműködés javítására vonatkozik. |

6. Ha a Bizottság bármikor szükségesnek ítéli meg, és ugyanakkor minden olyan esetben, amikor a (31) bekezdés szerint új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, a Bizottság jelentést készít e megállapodás alkalmazásáról, amelyhez adott esetben módosítási javaslatokat fűz. |

7. Ez a megállapodás 2007. január 1-jén lép hatályba. Ezen időponttól kezdődő hatállyal a következők helyébe lép: – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás[8], - az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás[9]. | Módosítások: Aktualizálás és egyszerűsítés A „költségvetési ügyekben már meglévő különböző megállapodások és együttes nyilatkozatok” – a Bizottság által a COM(2004) 498 végleges dokumentumban már javasolt – újracsoportosítása szolgál iránymutatásul az Európai Tanács következtetéseihez is (a következtetések 6. pontja). |

I. RÉSZ – PÉNZÜGYI KERET 2007–2013: MEGHATÁROZÁS ÉS VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK A. A pénzügyi keret tartalma és hatóköre 8. Az I. mellékletbe foglalt, a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret ennek a megállapodásnak szerves részét képezi. A pénzügyi keret hozza létre az intézmények közötti költségvetési fegyelem hivatkozási alapját. |

9. A pénzügyi keret célja annak biztosítása, hogy az Európai Unió fő kategóriákra lebontott kiadásai középtávon a saját források által megszabott kereteken belül, rendezett módon fejlődjenek. |

10. A 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret minden egyes évre fejezetenként vagy alfejezetenként állapítja meg a kiadások összegét kötelezettségvállalási előirányzatok formájában kifejezve. Az éves összkiadásokat kifejezik kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok formájában is. Valamennyi összeg 2004-es árakon szerepel. A pénzügyi keret nem veszi figyelembe a 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 18. cikke szerinti meghatározott rendeltetésű bevételből finanszírozott költségvetési jogcímeket. Az Európai Közösségek általános költségvetésében nem szereplő intézkedésekre vonatkozó információkat, valamint a közösségi saját források különböző kategóriáinak előrelátható alakulását tájékoztatásképpen különálló táblázatok tartalmazzák. Ezen információkat évente aktualizálják a pénzügyi keret technikai kiigazítása során. | Módosítások: – általános aktualizálás – a jelenlegi IKM (4) bekezdését el kell hagyni (semmis): nincs javaslat az előcsatlakozási kiadásokra vonatkozó külön fejezetre. - (3) bekezdés (a jelenlegi IKM (5) bekezdése): Ez a bekezdés az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozik, amely a pénzügyi kereten kívül marad. – a jelenlegi IKM (6) bekezdése: a mezőgazdasági iránymutatásra való hivatkozás elhagyása (lásd a fenti indokolást). – a különböző fejezetek kiigazításával kapcsolatban lásd az alábbi, 15. pontot. |

11. Az intézmények tudomásul veszik, hogy az Európai Közösségek általános költségvetése szerint a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervben szereplő valamennyi, abszolút értékben meghatározott összeg a kiadások éves felső korlátját jelenti. E felső határoknak a megállapodásban szereplő rendelkezésekkel összhangban történő módosításának sérelme nélkül az intézmények vállalják, hogy saját hatáskörüket olymódon gyakorolják, hogy a különböző kiadások éves felső korlátját minden költségvetési eljárás során, valamint az adott évi költségvetés végrehajtásakor betartsák. | a jelenlegi IKM (2) bekezdését el kell hagyni (semmis): nincs javaslat az előcsatlakozási kiadásokra vonatkozó külön fejezetre a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keretben. |

12. A költségvetési hatóság két ága megegyezik, hogy elfogadják a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret időtartamára azon nem kötelező kiadások emelésének legnagyobb mértékeit, amelyek a pénzügyi keretben meghatározott felső határok keretei között meghatározott költségvetésekből származnak. A pénzügyi keret 1B (Kohézió a növekedés és foglalkoztatás szolgálatában) alfejezetének kivételével az intézmények a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében a költségvetési eljárás során, valamint a költségvetés elfogadásakor, amennyire lehet, elegendő mozgásteret biztosítanak az egyes fejezetek felső korlátain belül. 13. Az Európai Parlament és a Tanács együttdöntési eljárása szerint elfogadott jogi aktusokat és a Tanács által elfogadott jogi aktusokat, amelyek a költségvetésben foglalt előirányzatokat vagy a pénzügyi keret 11. pontjában előirányzott összegeket túllépik, pénzügyi értelemben csak akkor lehet végrehajtani, ha a költségvetést – és adott esetben a pénzügyi keretet – az ezen esetekben alkalmazandó eljárások mindegyike szerint megfelelően módosították. | Módosítások: – 12. pont (2) bekezdés: a kizárólag az előre csoportosított kiadásokat tartalmazó 1B alfejezet (Agenda 2000 2. fejezete) sajátos jellege a 2007–2013 közötti időszakra fennmarad. – a jelenlegi IKM 12. pontjának (3) bekezdése: a II. rész 41. cikke kiegészül a megfelelő rendelkezéssel. |

14. A szükséges kifizetési előirányzatok teljes összege az éves kiigazítás, illetve bármely egyéb kiigazítások vagy változtatások után a pénzügyi keret egyetlen évében sem eredményezheti a saját források olyan lehívási mértékét, amely az ezen forrásokra vonatkozó hatályos felső korlátokat meghaladná. Szükség esetén a költségvetési hatóság két ága e megállapodás 3. pontja szerint határoz arról, hogy a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokat csökkenti a saját források felső korlátja betartásának biztosítása érdekében. |

B. A pénzügyi keret éves kiigazításai Technikai kiigazítások 15. A Bizottság minden évben az alábbi technikai kiigazításokat hajtja végre a pénzügyi kereten az n+1. év költségvetési eljárásának keretében: a) n+1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok felső korlátját és teljes összegét; b) kiszámítja a saját források felső korlátján belül rendelkezésre álló mozgásteret. E technikai kiigazításokat a Bizottság a rögzített, évi 2 %-os deflátor alapján hajtja végre. Az ilyen jellegű technikai kiigazítások eredményét és az alapjukul szolgáló gazdasági előrejelzéseket közölni kell a költségvetési hatóság két ágával. Az érintett évre vonatkozó további technikai kiigazításokat sem a pénzügyi év során, sem ex-post kiigazításként a következő években nem lehet tenni. 16. Ha a 2011-es évre vonatkozó technikai kiigazítás során megállapításra kerül, hogy valamely tagállam 2007–2009 közötti időszakra vonatkozó kumulált GDP-je +/- 5 %-nál nagyobb mértékben tért el az e megállapodás kidolgozása során becsült kumulált GDP-től, a Bizottság a kohézió támogatására szolgáló alapokból átcsoportosított összegeket kiigazítja az adott tagállam esetében a szóban forgó időszakra. E kiigazítások teljes nettó hatása – az előjeltől függetlenül – nem haladhatja meg a 3 milliárd eurót. Amennyiben a nettó hatás pozitív, az összes pótlólagos forrást az 1B alfejezet 2007-2010 közötti korlátaihoz képesti alulköltekezés szintjére kell korlátozni. A szükséges kiigazításokat egyenletesen osztják el a 2011-2013 közötti időszakban és az érintett korlátokat ennek megfelelően kiigazítják. | Megjegyzések és módosítások: - (2) bekezdés: a technikai kiigazítási eljárás aktualizálása a mezőgazdasági és strukturális programok új elnevezéseinek megfelelően. - (2) bekezdés: a rögzített 2 %-os deflátor alkalmazását valamennyi kiadási fejezetre kiterjesztik. A 2 %-os deflátort a költségvetésben már a kiadások mintegy 80 %-ára alkalmazzák (mezőgazdaság, kohézió és a jövőbeni Európai Halászati Alap). Ezenfelül a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keretről folytatott tárgyalások során a Bizottság következetesen egy egyszerűsített éves 2 %-os deflátort alkalmazott az új jogalapok folyó áron megállapított pénzügyi kereteinek 2004-es árakra történő átszámításához. Egyetlen 2 %-os deflátor alkalmazása egyszerűsíti az éves technikai kiigazításokat, és javítja a kiadási korlátok folyó árakon való előrejelezhetőségét. - (2) bekezdés. az indexálások alapjának felülvizsgálati lehetősége megszűnik. - új 16. pont: integrálja az Európai Tanács következtetéseiben [(42) bekezdés] rögzített speciális rendelkezések lehetséges hatását. |

A végrehajtás feltételeivel kapcsolatos kiigazítások 17. A többéves pénzügyi keret technikai kiigazításáról szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság a költségvetési hatóság mindkét ágának előterjeszti a kifizetési előirányzatok összegének kiigazítására irányuló javaslatait, amelyeket a végrehajtási feltételek figyelembevételével szükségesnek tart annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok viszonylatában biztosítsa rendezett alakulásukat. | Módosítások: - a jelenlegi IKM 17. pontját el kell hagyni. Helyette egy nyilatkozatra tesznek javaslatot (a javaslat e dokumentum végén található). |

A 2013 utáni fizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzések frissítése 18. 2010-ben a Bizottság frissíti a 2013 utáni fizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket. Ez a frissítés figyelembe veszi a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak, valamint az előrejelzések tényleges megvalósítását. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani, valamint az Európai Unió bruttó nemzeti bevételére (GNI) vonatkozó növekedési előrejelzéseket is. |

A túlzott mértékű költségvetési hiánnyal kapcsolatos kiigazítások 19. Amennyiben a túlzott mértékű költségvetési hiányra vonatkozó eljárás a Kohéziós Alappal kapcsolatos költségvetési kötelezettségvállalások felfüggesztését eredményezi, a Tanács a felfüggesztés megszüntetésével egy időben határozhat a felfüggesztett kötelezettségvállalások következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+1. évnél későbbi költségvetésbe. A Tanács a Bizottság javaslata lapján és az alaprendeletek vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően határoz. | Az új, 19. pont kapcsolódik a Kohéziós Alapról szóló új rendelkezéshez, valamint a túlzott költségvetési hiányra vonatkozó eljáráshoz, különösen a Kohéziós Alap költségvetési kötelezettségvállalási előirányzataival kapcsolatos szankciókhoz. |

20. Az Európai Parlament és a Tanács ezen megállapodás 3. pontja szerint n. év május 1-jét megelőzően a fenti javaslatokkal kapcsolatban határozatot hoz. |

C. A pénzügyi keret felülvizsgálata 21. 2008–2009 során a Bizottság fehér könyv formájában átfogó, a közösségi kiadások és források valamennyi aspektusát lefedő felülvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelynek célja annak biztosítása, hogy a költségvetés megfelelő eszközökkel rendelkezzen a jövőbeni kihívások megválaszolásához. | Új rendelkezés: Az Európai Tanács következtetéseiben [(80) bekezdés] szereplőknek megfelelően az uniós kiadások és bevételek átfogó felülvizsgálatát irányozza elő 2008–2009-re. |

D. A pénzügyi keret módosítása 22. Előre nem látható körülmények esetén a Bizottság indítványára a rendszeres technikai kiigazítások és a végrehajtás feltételeinek megfelelő kiigazítások mellett a pénzügyi keret a saját források felső korlátjának érintetlenül hagyása mellett felülvizsgálható. |

23. Általános szabályként az ilyen jellegű módosító indítványokat az adott évre, illetve az adott évek közül az elsőre vonatkozó költségvetési eljárás kezdete előtt kell benyújtani és elfogadni. A költségvetési hatóság két ága a 3. pontnak megfelelően közösen határoz minden olyan esetben, amikor a pénzügyi keret módosítása az előre nem látható kiadásokra fenntartott mozgástéren belül történik és a közösségi GNI 0,03 százalékánál kisebb mértékű. A közösségi GNI 0,03 százalékát meghaladó mértékű módosítást, amely a pénzügyi keretnek az előre nem látható kiadásokra fenntartott mozgástere keretein belül történik, a költségvetési hatóság két ága közös határozattal fogadja el, ilyen esetekben a Tanács egyhangúlag határoz. | Aktualizálás: a saját forrásokról szóló új határozat (HL L 253/42., 2000.10.7.) hatálybalépését követően a bruttó nemzeti termék (GNP) helyébe a bruttó nemzeti bevétel (GNI) került. |

24. A 41. pont sérelme nélkül az intézmények megvizsgálják a módosítással érintett fejezet alá tartozó programok kiadásai átcsoportosításának lehetőségeit, különös tekintettel az előreláthatólag fel nem használt előirányzatokra. A cél az, hogy az érintett fejezetre meghatározott felső korláton belül abszolút értékben, illetve a tervezett új kiadás százalékában is jelentős összeget gazdálkodjanak ki. Az intézmények megvizsgálják annak a lehetőségét is, hogy az egyik fejezet felső korlátjának növelését egy másik fejezet felső korlátjának csökkentésével egyenlítsék ki. A pénzügyi keret kötelező kiadásainak módosítása nem vezethet a nem kötelező kiadásokra rendelkezésre álló összegek csökkenéséhez. Minden módosításnak biztosítania kell a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő kapcsolat fenntartását. | Aktualizálás: a jelenlegi IKM (3) bekezdését el kell hagyni (semmis): nincs javaslat az előcsatlakozási kiadásokra vonatkozó külön fejezetre a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keretben. |

E. A pénzügyi keret kiigazításával vagy módosításával kapcsolatos közös határozat hiányának következményei 25. A Bizottságnak a pénzügyi keret kiigazításával vagy módosításával kapcsolatos javaslatáról szóló európai parlamenti és tanácsi közös határozat hiánya esetén a kérdéses pénzügyi év kiadásainak felső korlátjaként a korábban megállapított, az éves technikai kiigazítások utáni összegeket kell alkalmazni. |

F. Sürgősségi segélyre képzett tartalék 26. A sürgősségi segélyre képzett tartalék a pénzügyi keret 4., „az EU mint globális partner” fejezetében szerepel. Tartalékként bevezették az Európai Közösségek általános költségvetésébe is. A sürgősségi segélyre képzett tartalék célja, hogy harmadik országok egyes olyan – mindenekelőtt humanitárius célkitűzésekkel, továbbá lakossági válsághelyzetek kezelésével, valamint, amennyiben a körülmények indokolják, védelemmel kapcsolatos – segélyigényeire biztosítson gyors választ, amelyek a költségvetés megállapításakor előre nem látható események kapcsán merülnek fel. Éves összegét 221 millió euróban rögzítették a pénzügyi keret időtartamára, változatlan árakon. Amikor a Bizottság szükségesnek ítéli e tartalék igénybevételét, javaslatot tesz a költségvetési hatóság mindkét ágának a tartalékból a megfelelő költségvetési tételbe történő átcsoportosításra. Mindazonáltal valamennyi, a sürgősségi segélyre képzett tartalékból történő átcsoportosításra vonatkozó bizottsági javaslatot az előirányzatok átcsoportosítási lehetőségeinek vizsgálata kell megelőzze. Az átcsoportosításra vonatkozó javaslat előterjesztésével egyidejűleg a Bizottság háromoldalú egyeztető eljárást kezdeményez, szükség esetén egyszerűsített formában, annak érdekében, hogy megszerezze a költségvetési hatóság két ágának egyetértését a tartalék felhasználásának indokoltságát és szükséges mértékét illetően. Az átcsoportosítások a költségvetési rendelet[10] 26. cikkével összhangban történnek. | Módosítások és aktualizálás: – a jelenlegi IKM (1) bekezdésének a) pontja: semmis. A monetáris tartalékot csak 2002-ig irányozták elő. – a jelenlegi IKM (1) bekezdésének b) pontja: törölni kell a harmadik országoknak nyújtott hitelek garanciáinak tartalékára való hivatkozást. A Bizottság olyan új rendszert fog javasolni, amelynek értelmében a garanciaalap megfelelő feltöltéséhez szükséges előirányzatok anélkül kerülnek beillesztésre a költségvetésbe, hogy a források kapcsolódó lehívásához eseti rendelkezésre lenne szükség. -(1) bekezdés: a sürgősségi segélyre képzett tartalék marad az egyetlen hivatkozott tartalék, és 4. fejezet alatt szerepel. Hatókörét kiterjesztették a polgári válsághelyzetek kezelésére is, összegét pedig a 2004. évi árakon kiigazították (a javasolt pénzügyi keret valamennyi adata változatlan [2004-es] áron kerül meghatározásra). – a jelenlegi IKM (2)–(5) bekezdése: a tartalék igénybevételére vonatkozó eljárást aktualizálni kell az új költségvetési rendelkezés figyelembevétele érdekében. Ha szükséges, az e tartalékra irányuló pótlólagos forrásigény más operatív költségvetési tételekből történő átcsoportosítással, illetve a rendelkezésre álló mozgástér felhasználását célzó költségvetés-módosítással fedezhető. |

G. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 27. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – a jogalapot megteremtő jogi aktus értelmében – arra szolgál, hogy a tagállamok vagy valamely tagjelölt ország területén bekövetkező jelentős csapás esetén gyors pénzügyi segítség nyújtását tegye lehetővé. A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló összeg felső korlátját évi 1 milliárd euróban állapították meg. Minden év október 1-jén legalább az éves összeg egynegyedének rendelkezésre kell állnia az év végéig felmerülő igények fedezése érdekében. Az éves összeg költségvetésben nem szerepeltetett része nem vihető át a következő évekre. Kivételes esetekben és amennyiben a katasztrófa bekövetkezésének évében – a jogalapot megteremtő jogi aktus értelmében – az alapban még rendelkezésre álló pénzügyi források nem elegendők a költségvetési hatóság által szükségesnek ítélt támogatási összeg fedezésére, a Bizottság javasolhatja, hogy a különbözet a következő évi alapból kerüljön finanszírozásra. Az alap számára előirányzott éves összeg semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az 1 milliárd eurót egyetlen évben sem. Amennyiben a Szolidaritási Alap igénybevételének körülményei megegyeznek a jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározottakkal, a Bizottság javaslatot tesz annak felhasználására. Amennyiben a pótlólagos kiadásokat igénylő fejezeten belül lehetőség van az előirányzatok átcsoportosítására, a Bizottság ezt a hatályos költségvetési rendelettel összhangban a megfelelő költségvetési eszköz révén figyelembe veszi a szükséges javaslat megtételekor. A Szolidaritási Eszköz felhasználására vonatkozó döntést a költségvetési hatóság két ága együttesen hozza meg a 3. ponttal összhangban. A megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatokat az I. mellékletben rögzítetteknek megfelelően a pénzügyi keret vonatkozó fejezete felső korlátjának túllépése esetén szerepeltetik a költségvetésben. A Szolidaritási Alap felhasználására vonatkozó javaslat előterjesztésével egyidejűleg a Bizottság háromoldalú egyeztető eljárást kezdeményez, szükség esetén egyszerűsített formában, annak érdekében, hogy megszerezze a költségvetési hatóság két ágának egyetértését a Szolidaritási Alap felhasználásának indokoltságát és szükséges mértékét illetően. | Új pont: A 27. pont belefoglalja a megállapodásba az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról (EUSF) szóló, 2002. november 7-i IKM-et. Az EUSF a pénzügyi kereten kívül marad, és megőrzi jellemzőit, ami az alábbiakat illeti: éves maximális összeg (1 milliárd euro), háromoldalú egyeztető eljárás, a Bizottság javaslata alapján a költségvetési hatóság általi együttes elfogadás, az Alap költségvetésben nem szereplő összegeinek átvitele más évekre nem lehetséges. |

H. Rugalmassági eszköz 28. Az évi 700 millió eurós felső korláttal rendelkező rugalmassági eszköz célja, hogy az adott pénzügyi évben és a jelzett összeg erejéig fedezze azon pontosan meghatározott egyszeri vagy többéves kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső korlátján belül nem lehetne finanszírozni. A Bizottság a rugalmassági eszköz felhasználására az után tesz javaslatot, hogy megvizsgálta a többletkiadást igénylő fejezeten belül az előirányzatok átcsoportosításának minden lehetőségét. A javaslat minden pénzügyi évben a költségvetési eljárás során terjeszthető elő. A Bizottság javaslatát az előzetes költségvetési tervezet tartalmazza vagy pedig a költségvetési rendeletben foglaltak szerint a megfelelő költségvetési eszközzel együtt terjesztik elő. A rugalmassági eszköz alkalmazására vonatkozó határozatot a költségvetési hatóság két ága együttesen hozza meg a 3. pontnak megfelelően. A megegyezés az e megállapodás II. részének A. szakaszában, illetve II. mellékletében előírt egyeztető eljárás keretében jön létre. | Módosítás és aktualizálás: A meglévő rugalmassági eszköz megtartásra, az átcsoportosítási rugalmassági eszköz pedig megszüntetésre kerül. A rugalmassági eszköz éves összegét 700 millió euróra emelték, hatókörét pedig kiszélesítették, hogy az egy éven túlnyúló, indokolt szükségletek fedezése is lehetővé váljon. E változtatások elegendő rugalmasságot biztosítanak az eredeti bizottsági javaslatban szereplőnél alacsonyabb felső korlátokon belül és egyszerűsítik az eszköz alkalmazását. |

I. Európai alap a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítésére 29. A globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap célja, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez. Az alap nem lépheti túl az 500 millió eurós maximális éves összeget, és az előző év teljes kiadási korlátja alatti bármely fennmaradó mozgástérből, és/vagy az előző két év során visszavont kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszírozható. Amennyiben a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap igénybevételének körülményei megegyeznek a jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározottakkal, a Bizottság javaslatot tesz annak felhasználására. A globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap felhasználására vonatkozó döntést a költségvetési hatóság két ága együttesen hozza meg a 3. ponttal összhangban. Az alap felhasználására, illetve az átcsoportosításra vonatkozó javaslat benyújtásával egyidejűleg a Bizottság háromoldalú egyeztető eljárást kezdeményez, szükség esetén egyszerűsített formában, annak érdekében, hogy megszerezze a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az alap felhasználásának indokoltságát és szükséges mértékét illetően. A megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatokat az I. mellékletben rögzítetteknek megfelelően a vonatkozó összeg túllépése esetén a megfelelő megnevezés alatt szerepeltetik a költségvetésben. | Új rendelkezés. |

J. A többéves pénzügyi keret kiigazítása a bővítésre való tekintettel 30. Az Európai Uniónak e pénzügyi keret által érintett időszakban új tagállamokkal történő bővítése esetén az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslatára és a 3. pontnak megfelelően, a csatlakozási tárgyalások kimeneteléből fakadó kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében közösen kiigazítja a pénzügyi keretet. | a jelenlegi IKM (2) bekezdése (semmis): a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret érvényességi ideje alatti bővítésre vonatkozóan nem készítettek a pótlólagos pénzügyi igényekre vonatkozó külön táblázatot. |

K. A pénzügyi keret időtartama és a pénzügyi keret hiányának következményei 31. A Bizottság 2011. július 1-je előtt új középtávú pénzügyi keretre tesz javaslatot, figyelembe véve a 21. pontban említett felülvizsgálatot. Amennyiben a költségvetési hatóság két ága nem jut egyetértésre az új pénzügyi keretre vonatkozóan, és a meglévő pénzügyi keretet egyik ebben a megállapodásban részes fél sem nyilvánítja kifejezetten megszűntnek, akkor a meglévő pénzügyi keretben szereplő utolsó év felső korlátait igazítják ki a 15. pont alapján úgy, hogy a 2013-as felső korlátok változatlan áron megmaradjanak. Amennyiben az Európai Unió bővítésére 2013-at követően kerül sor és szükségesnek ítélik, a módosított keretet a csatlakozási tárgyalások kimenetelének figyelembevétele érdekében ismételten kiigazítják. | Módosítás: E rendelkezés célja a pénzügyi keret és a csatlakozási szerződések között jelenleg fennálló ellentmondások megszűntetése a legutóbbi bővítés tapasztalataira alapozva. Amennyiben nem születik megállapodás a pénzügyi keretről, lehetőséget kell biztosítani a módosított felső korlátok bővítéshez történő kiigazítására. |

II. RÉSZ – AZ INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS JAVÍTÁSA A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁS SORÁN A. Az intézményközi együttműködési eljárás 32. Az intézmények megállapodnak abban, hogy intézményközi együttműködési eljárást alakítanak ki költségvetési ügyekben. Az együttműködés részletei az e megállapodás szerves részét képező II. mellékletben szerepelnek. |

B. A költségvetés megállapítása 33. A Bizottság minden évben a Közösség tényleges finanszírozási szükségleteit bemutató előzetes költségvetési tervezetet terjeszt elő. Ebben az alábbiakat veszi figyelembe: – a tagállamok által a Strukturális Alapokkal kapcsolatosan nyújtott pontos előrejelzések, – az előirányzatok felhasználásának képessége, törekedve a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok közötti szigorú kapcsolat biztosítására – új politikák bevezetésének lehetőségei kísérleti projektek és/vagy új előkészületi intézkedések segítségével, illetve olyan többéves intézkedések folytatása útján, amelyek véget érnek – annak megvizsgálását követően, hogy lehetséges-e egy, a Pénzügyi Rendelet 49. cikke (a jogalapot megteremtő jogi aktus fogalmának meghatározása, a jogalapot megteremtő jogi aktus szükségessége a végrehajtáshoz és kivételek) értelmében vett, jogalapot megteremtő jogi aktus elfogadása, – annak szükségessége, hogy biztosítsák: a kiadásokban az előző évhez képest történt valamennyi változtatás összhangban van a költségvetési fegyelemmel. Az előzetes költségvetési tervezettel együtt tevékenységi beszámolókat is készítenek, amelyek tartalmazzák a költségvetési rendelet 27. cikkének (3) bekezdésében, valamint 33. cikke (2) bekezdésének d) albekezdésében előírt információkat (célkitűzések, mutatók és értékelési adatok). | Kiegészítések: - §1: új francia bekezdés, amely emlékeztet a strukturális alapok kifizetési előirányzataikra vonatkozó pontos előrejelzések fontosságára. Ezen előrejelzéseket a tagállamok készítik. - Új második bekezdés, amely figyelembe veszi a költségvetési rendeletben előírt információkat összegyűjtő tevékenységi beszámolókat. |

34. Az intézmények lehetőség szerint kerülik az olyan tételek felvételét a költségvetésbe, amelyek jelentéktelen összegű működési költségeket tartalmaznak. A költségvetési hatóság két ága vállalja továbbá, hogy figyelembe veszi a költségvetés végrehajtása lehetőségeinek értékelését, amelyet a Bizottság előzetes tervezeteiben, valamint a folyó évi költségvetés végrehajtása keretében készít. A Tanács második olvasatát megelőzően a Bizottság levélben – amelynek egy példányát megküldi a költségvetési hatóság másik ágának – értesíti az Európai Parlament költségvetési bizottságának elnökét az Európai Parlament első olvasata során elfogadott költségvetési tervezet-módosítások megvalósíthatóságával kapcsolatos megjegyzéseiről. A költségvetési hatóság két ága figyelembe veszi ezeket a megjegyzéseket a II. mellékletben előírt egyeztető eljárás során. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében, valamint a költségvetési nómenklatúrának a Bizottság szervezeti egységei jelentési kötelezettségeinek kezeléséről szóló címei és alcímei jelentős változtatása következtében az egyeztető eljárás során a költségvetési hatóság két ága vállalja, hogy bármilyen jelentős változtatást megvitat a Bizottsággal. | Kiegészítések: – az új második bekezdés: célja a már használatban lévő gyakorlat formalizálása. – az új harmadik bekezdés kapcsolódik az előzőhöz és kiemeli a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint a költségvetési nómenklatúra bizonyos stabilitásának biztosítása közti kapcsolatot. |

C. A kiadások osztályozása 35. Az intézmények a kötelező kiadások alatt olyan kiadásokat értenek, amelyeket a költségvetési hatóság a Szerződésekből vagy a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokból eredő jogi kötelezettség alapján köteles a költségvetésben megjeleníteni. |

36. Az előzetes költségvetési tervezetnek javaslatot kell tartalmaznia minden új költségvetési jogcím és minden olyan jogcím osztályozására, amelynek jogalapját módosították. Amennyiben nem fogadják el az előzetes költségvetési tervezetben javasolt osztályozást, az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálja az adott költségvetési tétel osztályozását az e megállapodás szerves részét képező III. melléklet alapján. A megegyezésre a II. mellékletben leírt egyeztető eljárás keretében kell törekedni. |

D. A nem kötelező kiadások növelésének legnagyobb mértéke pénzügyi keret hiányában 37. Az intézmények a 12. pont első bekezdésében foglaltak sérelme nélkül megállapodnak a következő rendelkezésekben: a) az Európai Parlament autonóm mozgástere az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének negyedik albekezdése alkalmazásában – amely a legnagyobb mérték felét jelenti – a Tanács által megállapított költségvetési tervezet első olvasatának időpontjától alkalmazandó, figyelembe véve a tervezethez tett esetleges módosításokat is. A legnagyobb mértéket az éves költségvetésben kell betartani, ideértve minden költségvetés-módosítást és/vagy pótköltségvetést is. Az új mérték meghatározásának sérelme nélkül a legnagyobb mérték esetleg fel nem használt része továbbra is rendelkezésre áll a költségvetés-módosítás és/vagy a pótköltségvetés tervezetének vizsgálatakor; b) az a) pont sérelme nélkül, amennyiben a költségvetési eljárás során az eljárás lezárásához szükségesnek tűnik, hogy megállapodás szülessen a nem kötelező kiadások kifizetési előirányzatokra alkalmazandó új növekedési ütemének, és/vagy a kötelezettségvállalási előirányzatokra alkalmazandó új mérték megállapítására (ez utóbbi az előbbitől eltérő szinten lehet), az intézmények törekszenek a költségvetési hatóság két ága közötti megállapodás biztosítására a II. mellékletben leírt egyeztető eljárás útján. |

E. Pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba történő belefoglalása 38. Az együttdöntési eljárás szerint elfogadott, többéves programokkal kapcsolatos jogi aktusok olyan rendelkezést tartalmaznak, amelyben a jogalkotó meghatározza a program pénzügyi kereteit. Ez az összeg jelenti a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során az elsődleges hivatkozási alapot. A költségvetési hatóság és a Bizottság vállalja, hogy az előzetes költségvetési tervezet meghatározásakor ettől az összegtől legfeljebb 10 %-kal tér el, kivéve ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel, amelyek okait kifejezetten és pontosan meg kell adni, figyelembe véve, különösen az értékelések alapján, a program végrehajtása során elért eredményeket. Ez a pont nem vonatkozik az együttdöntési eljárás keretében elfogadott és tagállamok által előre csoportosított kohéziós előirányzatokra, amelyek a program pénzügyi kereteit annak teljes időtartamára tartalmazzák. | Kiegészítés: – a harmadik bekezdésben található kiegészítés elengedhetetlen ahhoz, hogy az éves költségvetés az együttdöntéssel meghatározott referenciaösszegek terén valamivel rugalmasabbá váljon. Az Európai Parlament javaslatának megfelelően e rugalmasságot 10 %-ban határozták meg, hogy elegendő kiigazítást tegyen lehetővé. |

39. A nem az együttdöntési eljárással elfogadott, többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási aktusok nem tartalmaznak „szükségesnek tekintett összeg”-et. Amennyiben a Tanács pénzügyi referenciakeretet kíván bevezetni, ezt a jogalkotó szándéka jelzésének kell tekinteni és nem érinti a költségvetési hatóságnak a Szerződésben meghatározott hatásköreit. Erre a rendelkezésre minden, ilyen pénzügyi referenciaösszeget tartalmazó jogi aktusban utalni kell. Ha az érintett összeg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1975. március 4-i közös nyilatkozatában[11] leírt egyeztető eljárással létrehozott megállapodás tárgyát képezte, akkor az e megállapodás 38. pontja értelmében referenciaösszegnek tekintendő. |

40. A költségvetési rendelet 28. cikkében meghatározott pénzügyi kimutatás tükrözi a javasolt program célkitűzéseinek pénzügyi vetületét, és tartalmazza a program időtartamára vonatkozó ütemtervet is. Az előirányzatokat az előzetes költségvetési tervezetet elkészültekor, a program végrehajtásának állását figyelembe véve, szükség szerint felülvizsgálják. |

41. A nem kötelező kiadások emelésének 12. pont első albekezdésben meghatározott legnagyobb mértékén belül a költségvetési hatóság két ága vállalja, hogy betartja a strukturális intézkedésekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó rendeletekben meghatározott kötelezettségvállalási előirányzatok elosztását. | Módosítás: átvéve a jelenlegi IKM (12) pontjából. |

F. A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadások 42. Az intézmények megállapodnak abban, hogy a halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat e megállapodás szerves részét képző IV. mellékletben foglalt rendelkezéseknek megfelelően finanszírozzák. |

G. A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) finanszírozása 43. A KKBP kiadások tekintetében, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően az Európai Közösségek általános költségvetését terhelik, az intézmények a II. mellékletben meghatározott egyeztető eljárás keretében minden évben arra törekszenek, hogy a Bizottság által készített előzetes költségvetési tervezet alapján megállapodásra jussanak a Közösség költségvetését terhelő működési kiadások összegéről és ezen összeg felosztásáról a költségvetés „KKBP” fejezetének az e pont negyedik albekezdésében javasolt jogcímcsoportjai között. Megállapodás hiányában az Európai Parlament és a Tanács a költségvetésben az előző évi költségvetésben szereplő, illetve az előzetes költségvetési tervezetben javasolt összeg közül az alacsonyabbikat jeleníti meg. A KKBP működési kiadásainak teljes összege egy költségvetési fejezetben (KKBP) szerepel és a fejezet e pont negyedik albekezdésében javasolt jogcímcsoportjai között kerül felosztásra. Ennek az összegnek fedeznie kell a ténylegesen előre látható szükségleteket, és emellett megfelelő mozgásteret kell biztosítania az előre nem látható fellépésekhez is. Tartalékra nem kell forrást képezni. Minden jogcímcsoport a következőket fedezi: együttes fellépéseket és a már elfogadott együttes fellépéseket végrehajtó tanácsi határozatokat, előre látható, de még el nem fogadott intézkedéseket, és minden jövőbeni – azaz előre nem látható – fellépést, amelyeket a Tanács az adott pénzügyi évben fog elfogadni. Mivel a költségvetési rendelet értelmében a Bizottság rendelkezik hatáskörrel arra, hogy egy KKBP fellépés keretében egyazon költségvetési fejezeten belül – ebben az esetben a KKBP előirányzatok között – önállóan átcsoportosítson előirányzatokat egyik jogcímcsoportból a másikba, a KKBP fellépések gyors végrehajtásához szükséges rugalmasság biztosított. Amennyiben a pénzügyi év folyamán a KKBP-költségvetés összege nem bizonyul elégségesnek a szükséges kiadások fedezésére, a Bizottság javaslatára az Európai Parlament és a Tanács sürgősséggel megoldást keres. A KKBP költségvetési fejezeten belül azok a jogcímcsoportok, amelyekben a KKBP fellépéseket meg kell jeleníteni, a következők lehetnek: konfliktusok és békefolyamatok megfigyelése és ellenőrzése, atomsorompó és leszerelés, rendőrségi missziók, sürgősségi intézkedések, előkészítő és nyomon követő intézkedések, az Európai Unió különmegbízottjai konfliktusok rendezése és egyéb stabilizáló intézkedések. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodnak abban, hogy a negyedik francia bekezdés alatti tevékenységre fordított összeg nem haladhatja meg a KKBP költségvetési fejezetében meghatározott teljes összeg 20 százalékát. | Aktualizálás. |

44. A Tanács elnöksége évente egyszer tanácskozik az Európai Parlamenttel a Tanács által készített, a KKBP fő szempontjait és alapvető választásait tartalmazó dokumentumról, amely magába foglalja a pénzügyi kihatásokat is az Európai Közösségek általános költségvetésére. Továbbá a 2003. november 24-i egyeztető ülésen elért megállapodásnak megfelelően, a Tanács elnöksége, valamint a két következő elnökség folyamatosan tájékoztatja a Parlamentet a legkésőbb a Tanács második olvasata előtt tartandó egyeztető ülésen meghatározott, évente legalább öt alkalommal tartott közös konzultációs ülések során. A Bizottság társul és részt vesz ezeken az üléseken. Amennyiben a Tanács olyan határozatot fogad el, amely KKBP-kiadásokat von maga után, minden esetben haladéktalanul megküldi az Európai Parlamentnek a tervezett költségekről szóló becslését („pénzügyi kimutatás”), különösen az időkorlátokra, az alkalmazott személyzetre, a helyiségek és más infrastruktúra használatára, a szállítási eszközökre, a képzési követelményekre és a biztonsági rendelkezésekre vonatkozó költségekről. A Bizottság negyedévenként tájékoztatja a költségvetési hatóságot a KKBP fellépések végrehajtásáról és az év hátralévő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről. | Az első bekezdés módosítása összhangban van a 2003. november 24-i egyeztető ülésen elért megállapodással. |

I. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI KERET 2007–2013

II. MELLÉKLET

INTÉZMÉNYEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÖLTSÉGVETÉSI TERÜLETEN

Megjegyzések |

A. A következő pénzügyi évre vonatkozó többéves pénzügyi keret technikai kiigazítását követően, figyelembe véve a Bizottság által ismertetett éves politikai stratégiát, de még a Bizottságnak az előzetes költségvetési tervezetről szóló határozata előtt háromoldalú egyeztetést kell összehívni, hogy megvitassák az adott év költségvetésére vonatkozó lehetséges prioritásokat. Az intézmények hatáskörét, valamint az elkövetkező pénzügyi év és a pénzügyi keretbe tartozó azt követő évek szükségleteinek alakulását megfelelőképpen figyelembe veszik. Figyelembe veszik továbbá az első pénzügyi keret óta megjelenő új elemeket is, amelyek valószínűleg jelentős és tartós pénzügyi hatást gyakorolnak az Európai Unió költségvetésére. B. A kötelező kiadások vonatkozásában a Bizottság előzetes költségvetési tervezete ismertetése során az alábbiakat részletezi: a) az új vagy tervezett jogszabályokkal összefüggő előirányzatok; b) az előző költségvetés elfogadása időpontjában létező jogszabályok alkalmazása miatt felmerülő előirányzatok. A Bizottság alapos becslést ad a Közösség jogszabályokon alapuló kötelezettségeinek pénzügyi kihatásairól. Amennyiben szükséges, a költségvetési eljárás alatt becslését naprakésszé teszi. A Bizottság minden szükséges, kellően megindokolt kimutatást a költségvetési hatóság rendelkezésére bocsát. Amennyiben szükségesnek találja, a Bizottság ad hoc módosítást nyújthat be a költségvetési hatóság két ágához az előzetes költségvetési tervezetben szereplő mezőgazdasági kiadások becsléséhez alapul szolgáló adatok naprakésszé tétele céljából, és/vagy – az érintett pénzügyi év január első napján hatályban lévő halászati megállapodásokkal kapcsolatosan rendelkezésre álló legfrissebb információk alapján – a nemzetközi halászati megállapodásokra vonatkozó működési tételek és a tartalékot képező előirányzatok összegének és felosztásuknak korrigálása érdekében. Ezt a módosító indítványt október vége előtt kell a költségvetési hatóság részére megküldeni. Amennyiben a módosítást az Európai Parlament első olvasatát megelőző egy hónapon belül nyújtják be a Tanácshoz, a Tanács az ad hoc módosítást rendszerint csak a költségvetési tervezet második olvasatakor tárgyalja. Ezért a költségvetés tervezetének második, a Tanács által történő olvasata előtt a költségvetési hatóság két ága megpróbál eleget tenni azoknak a feltéteknek, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az érintett intézmények egy olvasatban fogadják el a módosítást. C. 1. Minden kiadással kapcsolatban egyeztető eljárást kell lefolytatni. 2. Az egyeztető eljárás célja: a) a kiadások általános tendenciáiról, és annak keretén belül a Bizottság előzetes költségvetési tervezetének figyelembevételével a következő év költségvetésének körvonalairól szóló megbeszélések folytatása; b) a költségvetési hatóság két ága közötti egyetértés biztosítása az alábbi területeken: – a B. pont a) és b) alpontjában említett előirányzatok, beleértve a B. pont (3) bekezdésében említett ad hoc módosító indítványban javasoltakat is, – az e megállapodás 41. pontjának megfelelően a költségvetésben nem kötelező kiadásként megjelenítendő összegek, – és különösen azok az ügyek, amelyekről e megállapodás ezzel az eljárással kapcsolatban említést tesz. 3. Az eljárás a háromoldalú egyeztetés összehívásával kezdődik, amelyet úgy kell időzíteni, hogy megfelelő idő álljon az intézmények rendelkezésére ahhoz, hogy a Tanács által saját költségvetési tervezetének elkészítésére kitűzött időpontig megegyezés elérésére törekedhessenek. A Tanács és az Európai Parlament küldöttsége a Bizottság részvételével egyeztetést folytat a háromoldalú megbeszélés eredményeiről. Amennyiben a háromoldalú egyeztetés során másképpen nem határoznak, az egyeztető ülésre az ugyanazon résztvevők közötti hagyományos ülésen, a Tanács által a költségvetési tervezet elkészítésére kijelölt napon kerül sor. 4. Szükség esetén új háromoldalú egyeztető ülés tartható az Európai Parlament első olvasata előtt a Bizottság írásos javaslata alapján, vagy az Európai Parlament költségvetési bizottsága elnökének vagy a (Költségvetési) Tanács elnökének írásbeli kérelme alapján. A háromoldalú egyeztetés megtartásáról a Tanács költségvetési tervezetének elfogadását követően, de még az Európai Parlament költségvetési bizottságának első olvasata során javasolt módosítások megszavazását megelőzően döntenek az intézmények. 5. Az intézmények, miután a költségvetési hatóság mindkét ága túljutott a költségvetés első olvasatán, folytatják az egyeztetést abból a célból, hogy megállapodásra jussanak a kötelező és nem kötelező kiadásokkal kapcsolatban, és különösen hogy megvitassák a 2. pontban említett ad hoc módosító indítványt. Ebből a célból az Európai Parlament első olvasata után háromoldalú egyeztetést tartanak. A háromoldalú egyeztetés eredményeit a Tanács második olvasatának napján, egy második egyeztető ülésen vitatják meg. A Tanács második olvasata után az intézmények szükség esetén folytatják a nem kötelező kiadások megvitatását. 6. E háromoldalú egyeztető üléseken az intézmények küldöttségeit a (Költségvetési) Tanács elnöke, az Európai Parlament költségvetési bizottságának elnöke, valamint a Bizottság költségvetésért felelős tagja vezeti. 7. A költségvetési hatóság mindkét ága megtesz minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy az egyeztető eljárás során elért eredményeket a teljes jelenlegi költségvetési eljárás folyamán tiszteletben tartsák. D. Annak érdekében, hogy a Bizottság kellő időben fel tudja mérni a költségvetési hatóság által tervezett, új előkészítő intézkedéseket/kísérleti projekteket létrehozó vagy azokat meghosszabbító módosítások megvalósíthatóságát, a költségvetési hatóság két ága június közepéig tájékoztatja a Bizottságot szándékairól ezen a területen, így az első megbeszélés már a Tanács első olvasatának egyeztető ülésén megtörténhet. Az ebben a mellékletben meghatározott egyeztető eljárás következő lépései, valamint az ennek a megállapodásnak a 37. pontjában említett, megvalósíthatóságra vonatkozó rendelkezések is alkalmazandók. A három intézmény megállapodik továbbá, hogy a kísérleti programokra képzett előirányzatok teljes összegét bármely költségvetési évre 38 millió euróra korlátozzák. Megállapodnak továbbá, hogy az új előkészítő tevékenységek előirányzatainak teljes összegét bármely költségvetési évre 36 millió euróra korlátozzák, az előkészítő intézkedésekkel kapcsolatosan ténylegesen lekötött előirányzatok teljes összeget pedig 90 millió euróra. | Módosítások és aktualizálás: – A. bekezdés: utalnak az éves politikai stratégiáról (APS) szóló közleményre, amely a stratégiai tervezés és programozás része. – B. bekezdés: a pontok sorrendjének megváltoztatása. – C. bekezdés 4. pont (a jelenlegi IKM B. bekezdésének 5. pontja): módosítás. A tapasztalatok alapján az EP első olvasata előtt tartott háromoldalú egyeztetés esetenként szükségtelen. - A D. (új) bekezdés a jelenlegi intézményközi megállapodás 37. és 38. pontja helyébe lép. A kísérleti programokra és az előkészítő intézkedésekre vonatkozó új számadatokat a jelenlegi IKM – 2004-es árakhoz igazított, valamint a bővítésre való tekintettel 10 %-kal megnövelt – adatai alapján számították ki. Az előkészítő intézkedésekre vonatkozó összesen adatokat az új előkészítő intézkedések adatainak 2,5-del történő szorzásával kapták. |

III. MELLÉKLET

A KIADÁSOK CSOPORTOSÍTÁSA

1. FEJEZET | Fenntartható növekedés |

1. A. | Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért | Nem kötelező kiadások (NKK) |

1. B. | Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért | NKK |

2. FEJEZET | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | NKK |

Kivételt képeznek: |

A közös agrárpolitika piaci intézkedéseket és közvetlen támogatásokat érintő kiadásai, ideértve a halászatra vonatkozó piaci intézkedéseket és a halászati megállapodásokat is | Kötelező kiadások (KK) |

3. FEJEZET | Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | NKK |

3. A. | Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | NKK |

3. B. | Állampolgárság | NKK |

4. FEJEZET | Az EU mint globális partner | NKK |

Kivételt képeznek: |

Az Európai Unió harmadik felekkel kötött nemzetközi megállapodásaiból eredő kiadások | KK |

Nemzetközi szervezeteknek és intézményeknek nyújtott hozzájárulások | KK |

A hitelgarancia-alapot feltöltő hozzájárulások | KK |

5. FEJEZET | Igazgatás | NKK |

Kivételt képeznek: |

Nyugdíjak és végkielégítések | KK |

Juttatások és a szolgálat megszűnésekor fizetett egyéb hozzájárulások | KK |

Jogi költségek | KK |

Kártérítések | KK |

6. FEJEZET | Ellentételezések | KK |

IV. MELLÉKLET

A HALÁSZATI MEGÁLLAPODÁSOKBÓL EREDŐ KIADÁSOK FINANSZÍROZÁSA

A. A halászati megállapodásokból eredő kiadások finanszírozása a halászati politika területéhez tartozó két tételen keresztül valósul meg (hivatkozva a tevékenység alapú költségvetési nómenklatúrára): a) nemzetközi halászati megállapodások (11 03 01); b) nemzetközi szervezeteknek fizetett hozzájárulások (11 03 02). Minden olyan összeget, amely az adott év január 1-jén hatályban lévő megállapodásokhoz és jegyzőkönyvekhez kapcsolódik, a 11 03 01 tétel alá sorolnak be. Azokat az összegeket, amelyek az adott év január 1-je után hatályba lépő új, illetve megújítható megállapodásokhoz kötődnek, a 31 02 41 02 tételhez – tartalékok/differenciált előirányzatok (kötelező kiadások) rendelik. | Aktualizálás |

B. A III. mellékletben szabályozott egyeztető eljárás során az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján megegyezésre törekszik arra nézve, hogy milyen összegek szerepeljenek a költségvetési tételekben és tartalékokban. |

C. A Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a tárgyalások előkészítéséről és lezajlásának folyamatáról, beleértve a költségvetési kihatásokat is. A halászati megállapodásokra vonatkozó jogalkotási folyamat során az intézmények vállalják, hogy minden erőfeszítést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy minden eljárás a lehető leggyorsabban folyjon le. Amennyiben a halászati megállapodásokra vonatkozó költségvetési előirányzatok (beleértve a tartalékot is) elégtelennek bizonyulnak, a Bizottság ellátja a költségvetési hatóságot a megfelelő információkkal egy – adott esetben egyszerűsített – háromoldalú egyeztető megbeszélés formájában a helyzet okairól és az elfogadott eljárások keretében meghozható lehetséges intézkedésekről tartandó véleménycsere lefolytatatása érdekében. Amennyiben szükséges, a Bizottság megfelelő intézkedéseket javasol. A Bizottság minden negyedévben részletesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot a hatályos megállapodások végrehajtásáról és az év hátralevő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről. |

NYILATKOZATOK

Nyilatkozat a strukturális alapok, vidékfejlesztés és az Európai Halászati Alap végrehajtásuk körülményeinek fényében történő módosításáról

Az intézmények a Bizottság javaslata alapján megállapodhatnak abban, hogy a strukturális alapokra, a vidékfejlesztésre, valamint az Európai Halászati Alapra vonatkozó új szabályok és programok 2007. január 1-je után történő elfogadása esetén a pénzügyi keret első évében fel nem használt előirányzatok átvihetők a következő évekre.

[1] COM(2004) 498.

[2] P6_TA(2005)0224.

[3] P6_TA PROV(2005)0453.

[4] 15915/05 CADREFIN 268 dokumentum, 2005.12.19.

[5] PE 368.274, B6-0049/2006.

[6] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[7] A többéves pénzügyi keretre e megállapodásban „pénzügyi keretként” is utalnak.

[8] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. Ezen intézményközi megállapodás már az alábbi eszközök helyébe lépett és elavultnak nyilvánította őket:– az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1982. június 30-i együttes nyilatkozata a költségvetési eljárás javítására szolgáló különböző intézkedésekről, HL C 194., 1982.7.28., 1. o.- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1993. október 29-i intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről, ,HL C 331., 1993.12.7., 1. o.– az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. március 6-i nyilatkozata a pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba történő belefoglalásáról, HL C 102., 1996.4.4., 4. o.– az 1996. december 12-i együttes nyilatkozat a költségvetési hatóságnak a halászati megállapodásokról nyújtott tájékoztatás javításáról, HL C 20., 1997.1.20., 109. o.– az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1997. július 16-i intézményközi megállapodás a közös kül- és biztonságpolitika finanszírozásával kapcsolatos rendelkezésekről, HL C 286., 1997.9.22., 80. o.– az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1998. október 13-i intézményközi megállapodás a költségvetés jogalapjairól és végrehajtásáról, HL C 344., 1998.11.12., 1. o.

[9] HL C 283., 2002.11.20., 1. o.

[10] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[11] HL C 89., 1975.4.22.