ÉRTELMEZŐ SZÓTÁR

Atomerőmű : Hasadóképes anyagokat fűtőanyagként felhasználó erőmű.

A leszerelési folyamat eredményeként létrejövő anyagok :

Az atomerőművek leszerelése nyomán különböző anyagok jönnek létre. A következő átfogó kategóriákat különböztethetjük meg:

Kereskedelmi értékkel bíró, nem szennyezett anyagok

Ebbe a kategóriába általában specifikus műszaki berendezések és üzemanyagok, illetve nyersanyagok – mint pl. vas, vagy acél – tartoznak.

Hagyományos hulladék

Miután megbizonyosodtak róla, hogy nem tartalmaz radioaktív szennyeződést, a hagyományos hulladékot a szokásos hulladékfeldolgozó üzemeken és létesítményeken keresztül ártalmatlanítják.

Radioaktív hulladék

Idetartozik minden radioaktív szennyeződéssel érintett anyag. A radioaktív hulladék kategóriája további alkategóriákra osztható, a radioaktivitás szintje (nagyon alacsony, alacsony, közepes vagy magas) és az anyagok halmazállapota (folyadék, szilárd vagy gáznemű) szerint. Minden ebbe a kategóriába tartozó anyagot az alkategóriának megfelelő, az adott radioaktív hulladékokra vonatkozó külön eljárásoknak megfelelően kell ártalmatlanítani és véglegesen elhelyezni.

Nukleáris fűtőelemek

Az atomerőművek sugárszennyezésének legnagyobb része a – friss, vagy elhasznált – fűtőelemekben halmozódik fel. A fűtőelemeket az erre szakosodott üzemekben kell újrafeldolgozni.

A "szennyező fizet" alapelv :

A "szennyező fizet" elv eredete az 1992-ben a környezetről és a fejlődésről tartott ENSZ konferenciáig nyúlik vissza, amely a következőket mondta ki: "A nemzeti hatóságoknak törekedniük kell a környezeti költségek nemzetközi megosztásának és a gazdasági eszközök felhasználásának elősegítésére, számításba véve azt a megközelítést, hogy elvben a szennyezőnek kell viselnie a szennyezés költségét, tekintettel a közérdekre, és anélkül, hogy a nemzetközi kereskedelmi és befektetési folyamatokat eltorzítanák."

Ez az elv az Európai Unió jogi keretrendszerének része (lásd: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének (2) bekezdése).

Az ellenőrzött programok tárgyát képező nem korszerűsíthető atomreaktorok :

Egy 1993-ban készített bizottsági tanulmány értelmében (COM(93) 635 végleges) két konkrét reaktortípust minősítettek nem kielégítően biztonságosnak és nem korszerűsíthetőnek: az RBMK és a VVER 440/230 típusú atomreaktorokat:

RBMK: Reaktor Bolschoi Moschnosti Kanalnij, vagyis csatornatípusú, nagy energiakimenetű reaktor. Ilyen típusú reaktor volt a nukleáris balesetet elszenvedő csernobili atomerőműben is.

VVER: Vodo-Vodyanoi Energetichesky Reaktor, vagyis nyomottvizes energetikai reaktor.

Atomerőművek stressztesztje : Annak célzott felülvizsgálata, hogy az Európai Unió területén működő atomerőművek többszintű védelmi rendszerei hogyan működnének a létesítmények biztonsági funkcióit kihívás elé állító és komoly balesethez vezető szélsőséges események során.

Kritikus út :

A projektirányítás általános módszere, amely magába foglalja olyan részletes projektütemterv elkészítését, amely kijelöli a projekt célkitűzéseinek az adott ütemezés szerinti eléréséhez szükséges feladatokat és a meghatározott feladatok közötti összefüggéseket.

Az ütemterv keretei között a kritikus út azokat a feladatokat öleli fel, amelyek megvalósítása hatással lehet a projekt végrehajtásának általános ütemezésére.

Leszerelési terv : A leszerelési terv a leszerelés teljes folyamatát támogató fő dokumentum. Ez tartalmazza az atomerőmű által javasolt leszerelési koncepcióra vonatkozó információkat. Általában még azelőtt készítik el, hogy a létesítmény véglegesen beszüntetné működését, és a szabályozó szervnek jóvá kell hagynia.

Radioaktív hulladék kezelésére szolgáló létesítmények és technológiák : A radioaktív hulladék kezelésére szolgáló létesítmények és technológiák a következőket ölelik fel: a radioaktív hulladék kigyűjtéséhez, kondicionálásához, feldolgozásához, szállításához, tárolásához és (lehetőség szerint) ártalmatlanításához használt eszközök, mérnöki szaktudás, berendezések és létesítmények.

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Uniós csatlakozási tárgyalásaik keretében, a nukleáris biztonság javítása érdekében Bulgária, Litvánia és Szlovákia kötelezettséget vállalt nyolc nem korszerűsíthető atomreaktor előrehozott bezárására és ezt követő leszerelésére. Felismerve a fenti kötelezettségvállalás kivételes társadalmi, gazdasági és pénzügyi terhét, az Európai Unió úgy határozott, hogy pénzügyi támogatásban részesíti a három országot.

II. A Számvevőszék ellenőrzésének fő célkitűzése annak értékelése volt, hogy az Európai Unió által finanszírozott programok (1999 és 2010 között) eredményesen járultak-e hozzá az atomreaktorok leszereléséhez és előrehozott bezárásuk következményeinek a kezeléséhez.

III. A Számvevőszék megállapította, hogy:

a) A viszonylag laza szakpolitikai keretek következtében a programokat nem előzte meg a tényleges szükségletek átfogó felmérése, nem határozták meg a prioritásokat, a konkrét célokat és az elérendő eredményeket. A felelősségi körök meghatározása nem megfelelő, különösen a monitoringra és a programok általános célkitűzéseinek elérésére vonatkozóan. A bizottsági felügyelet a költségvetés végrehajtására és az egyes projektek megvalósítására összpontosít.

b) Nem készült átfogó értékelés a leszerelés és a leszerelés hatásainak mérséklését célzó folyamat előrehaladásáról. Az alapvető fontosságú infrastrukturális projekteket késedelmek és költségtúllépések jellemzik.

c) Bár a reaktorokat 2002 és 2009 között bezárták, a programok keretében még nem valósították meg azokat a szervezeti változásokat, amelyek lehetővé tennék, hogy egy működő atomerőmű ténylegesen egy leszerelési szervezetté alakulhasson.

d) A rendelkezésre álló pénzügyi források (a 2013-ig nyújtott 2,85 milliárd EUR összegű uniós hozzájárulást is beleértve) nem lesznek elegendőek, és jelentős a finanszírozási hiány (mintegy 2,5 milliárd EUR).

IV. A Számvevőszék a következőket javasolja:

a) A Bizottság teremtse meg a szükséges feltételeket, az uniós források hatékony, eredményes és gazdaságos felhasználásához. Részletesen mérje fel a tényleges szükségleteket, a programok eddig elért eredményeit és a még hátralévő feladatokat, továbbá készítsen teljes körű finanszírozási tervet, amelyben meghatározza a rendelkezésre álló forrásokat. A további kiadásokat megelőzően a Bizottság elemezze a rendelkezésre álló erőforrásokat és a várható haszon nagyságát. Az elemzés eredményeit figyelembe véve hangolja össze a célkitűzéseket a rendelkezésre bocsátott költségvetéssel, és határozzon meg olyan releváns teljesítménymutatókat, amelyeket a későbbiekben szükség szerint nyomon lehet követni, illetve amelyekről be lehet számolni.

b) Amennyiben a Bizottság javaslata alapján az Európai Unió úgy határoz, hogy a következő többéves pénzügyi terv keretében további pénzügyi támogatást biztosít, a finanszírozást tegye függővé az intézkedés európai uniós szintű hozzáadott értékének előzetes értékelésétől. Az előzetes értékelésnek tartalmaznia kell az uniós költségvetésből finanszírozandó konkrét tevékenységeket és az egyéb finanszírozási forrásokat is (pl. strukturális alapok).

BEVEZETÉS

ELŐZMÉNYEK

1. A leszerelés az atomerőművek életciklusának legutolsó szakasza. Az atomerőművek élettartama jellemzően 30–40 év, de a legújabb létesítmények esetében elérheti akár a 60 évet is (lásd: I. melléklet). A leszerelés magába foglalja a végleges bezárást megelőző előkészítő tevékenységeket (mint pl. a leszerelési terv kidolgozása, az engedélyezési dokumentációk elkészítése és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára irányuló projektek), valamint a reaktorok bezárását követő összes tevékenységet (például: az elhasznált fűtőelemek eltávolítása, a nukleáris berendezések megtisztítása, szétszerelése illetve lebontása, a radioaktív hulladék ártalmatlanítása, és a szennyezett helyszín környezetvédelmi helyreállítása). A leszerelés folyamata akkor ér véget, amikor a létesítmény kikerül mindenfajta szabályozói ellenőrzés és radiológiai korlátozás hatálya alól.

2. Az atomerőművek leszerelési folyamata során nagy mennyiségű anyag keletkezik. Ezeknek a hulladékokként történő végleges elhelyezése nagyon jelentős környezetvédelmi és pénzügyi terhekkel jár [1]. Ez az oka annak, hogy a "szennyező fizet" alapelve alapján, és az elfogadott nemzetközi gyakorlat szerint, az üzemeltetőknek még az adott atomerőmű végleges bezárása előtt gondoskodniuk kell a biztonságos leszereléshez szükséges megfelelő pénzügyi források rendelkezésre állásáról. Ezeknek a forrásoknak optimális esetben a leszerelés összes vonatkozását fedezniük kell, a berendezések műszaki leszerelésétől kezdve a hulladékok kezeléséig. Ha a megvalósítás során a leszerelési projekt költségei meghaladják a jóváhagyott költségbecslést, az üzemeltetőnek kell a többletköltségeket fedeznie [2].

3. Előrehozott bezárás esetében az adott országoknak további társadalmi, gazdasági és pénzügyi következményekkel is számolniuk kell. Ez alapvetően azért van így, mert a tervezett villamosenergia-termelés és értékesítés lecsökken, és alternatív energiaforrások finanszírozása válik szükségessé.

4. Az atomreaktorok leszerelése az elkövetkezendő évek egyre fontosabb kérdése lesz. Európa-szerte egyre több olyan atomerőmű van, amelynek leszerelése már megkezdődött, vagy rövid-, illetve középtávon várható. 2011 júniusának végén 220 atomreaktor volt az Európai Unió területén. Amint az 1. ábrán látható, ezekből 77-et már bezártak és legtöbbjük leszerelés alatt áll. A 14 uniós tagállamban működő 143 reaktor körülbelül egyharmadát 2025-ig be kell zárni [3]. Végezetül előfordulhat, hogy a tagállamoknak és az atomerőművek üzemeltetőinek a 2011 végéig elvégzendő stressztesztek eredményei alapján további létesítmények előrehozott bezárásával kell szembenézniük [4].

1. ÁBRA

ATOMREAKTOROK AZ EURÓPAI UNIÓBAN 2011 JÚNIUSÁBAN

+++++ TIFF +++++

Forrás: A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség reaktorokra vonatkozó információs rendszerének adatbázisa.

AZ ATOMERŐMŰVEK LESZERELÉSÉHEZ BULGÁRIÁNAK, LITVÁNIÁNAK ÉS SZLOVÁKIÁNAK NYÚJTOTT UNIÓS PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

5. Az 1986-os csernobili katasztrófa és annak határokon átnyúló hatása felhívta a figyelmet a nukleáris biztonság globális fontosságára. Ez a baleset széles körben aggodalmat váltott ki a közép- és kelet-európai, nem korszerűsíthető atomreaktorok működésével kapcsolatban. Ennélfogva a nemzetközi közösség – és különösen az Európai Unió – elhatározta, hogy az 1990-es évek elejétől kezdődően több országnak nyújt pénzügyi segítséget a nukleáris biztonság javítása céljából [5].

6. Az uniós csatlakozási tárgyalások keretében Bulgária, Litvánia és Szlovákia kötelezettséget vállalt nyolc reaktor előrehozott bezárására és azt követő leszerelésére (lásd: 2. ábra).

2. ÁBRA

AZ ELŐREHOZOTT BEZÁRÁS ÁLTAL ÉRINTETT ATOMERŐMŰVEK

Forrás: Európai Számvevőszék, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség reaktorokra vonatkozó információs rendszerének adatbázisa, valamint az ellenőrzés során összegyűjtött műszaki dokumentáció alapján.

Atomerőmű | Reaktorblokk (és annak típusa) | Kereskedelmi üzemelés kezdete | Bezárás elméleti dátuma (a tervek szerint) | Bezárás tényleges dátuma (megállapodás szerint) | Leszerelés vége (aktuális előrejelzés) |

Kozloduj (Bulgária) | 1. blokk (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 |

2. blokk (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 |

3. blokk (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 |

4. blokk (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 |

Ignalina (Litvánia) | 1. blokk (RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 |

2. blokk (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 |

Bohunice V1 (Szlovákia) | 1. blokk (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 |

2. blokk (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 |

7. Az Európai Unió felismerte, hogy a jelentős mértékű kieső termelő kapacitás következtében ez a kötelezettségvállalás kivételes terhet ró az érintett országokra. Annak érdekében, hogy vállalásuk teljesítésében segítse az érintett országokat, az Európai Unió úgy határozott, hogy pénzügyi hozzájárulást biztosít számukra, a következő kettős céllal:

a) támogatja a kedvezményezett országokban a bezárt atomreaktorok leszerelésére irányuló törekvéseket ("leszerelési intézkedések"), valamint

b) hozzájárul az előrehozott atomerőmű-bezárások negatív következményeinek mérsékléséhez ("hatásmérséklő intézkedések").

8. A Bizottság által előterjesztett finanszírozási program nem írt elő átfogó előzetes értékelést [6]. A tervek szerint a finanszírozás általános előirányzat formájában állt rendelkezésre, a kedvezményezett országok tényleges fizetési igényei és támogatás-felvevő kapacitása alapján. A programokat úgy alakították ki, hogy azok tágan értelmezett prioritások támogatására szolgáljanak: leszerelés, környezetvédelmi rehabilitáció, a hagyományos termelőkapacitások modernizációja és helyettesítése, illetve egyéb, az energiatermelés, – továbbítás és elosztás modernizációját, az energiaellátás biztosítását, valamint az energiahatékonyság növelését elősegítő intézkedések. Nem határozták meg azonban az ezekkel a prioritásokkal kapcsolatos összes költséget, az egyes prioritások egymáshoz viszonyított jelentőségét, az Európai Unió által a költségekből vállalt részt, illetve az uniós intézkedések időkorlátait. A rendelkezésre álló pénzeszközök felső értékét minden egyes pénzügyi keretre vonatkozóan kijelölték [7].

AZ UNIÓS PÉNZESZKÖZÖKKEL TÖRTÉNŐ GAZDÁLKODÁS ÉS AZOK FELHASZNÁLÁSA

9. Amint az a 3. ábrán látható, az 1999–2013 közötti időszakra vonatkozóan az uniós finanszírozás teljes összege 2850 millió EUR. 2010. december 31-ig a Bizottság az uniós pénzügyi hozzájárulás több mint 70%-ára vállalt kötelezettséget (ez 2066 millió eurónak felel meg). A szerződéses partnerek felé teljesített kifizetések 1030 millió eurót tettek ki; ez a kötelezettségvállalások közel felét jelenti [8]. Ennek az összegnek 60%-ával leszerelési intézkedéseket, 40%-ával pedig hatásmérséklő intézkedéseket támogattak. A programokkal kapcsolatos pénzáramlások áttekintését a II. melléklet tartalmazza.

10. A vonatkozó előírásokkal összhangban [9], a Bizottság a tagállami programokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás nagy részének (83%) kezelését az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankra (EBRD) ruházta át, amely az 1990-es évek elejétől fogva irányítja a nukleáris biztonsággal és a létesítmények leszerelésével kapcsolatos programokat. Ebből a célból több európai ország részvételével három Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapot hoztak létre 2001-ben [10]. A támogatott országok, az EBRD és az adományozók keretmegállapodást írtak alá (lásd: 10. lábjegyzet).

3. ÁBRA

AZ UNIÓS TÁMOGATÁSOK PROGRAMONKÉNTI MEGOSZLÁSA

Forrás: Jogszabályok és a Bizottság számviteli nyilvántartásai.

Program | Uniós hozzájárulás (millió EUR) | Részesedés az összes támogatásból |

Kozloduj | 870 | 30,5% |

Ignalina | 1367 | 48,0% |

Bohunice | 613 | 21,5% |

Összesen | 2850 | 100% |

11. A tanácsi rendeletek keretei között az EBRD-nek a közpénzek optimális felhasználását szem előtt tartva kell az atomerőművek leszerelésére irányuló programokra előirányzott közpénzeket kezelnie és a programok pénzügyi irányítását nyomon követnie. Ezenkívül az EBRD köteles a Bizottság által ráruházott költségvetési feladatokat a költségvetési rendelet előírásaival összhangban végrehajtani [11].

12. Litvánia esetében a Bizottság a támogatás egy részét egy párhuzamos szervezetre, a Központi Projektirányító Ügynökségre (Central Project Management Agency, CPMA) [12] ruházta át. Erre azután került sor, hogy a Bizottság megfelelőnek értékelte a tagállamban a nemzeti programvégrehajtás szerkezetét. Az ügynökség irányítási feladatai hasonlóak az EBRD ilyen jellegű feladataihoz.

13. A három kedvezményezett ország az EBRD-vel, illetve a CPMA-val egyeztetve javasol támogatandó projekteket. A három támogatási alap esetében a támogató tagok közgyűlése (amelyben a Bizottság is képviselteti magát) hagyja jóvá a projekteket. A CPMA csatornán keresztül érkező támogatási javaslatok esetében a Bizottság közvetlenül hagyja jóvá a projekteket. 2007-ben létrehozták a tagállamok irányítóbizottságát, amelynek feladata, hogy segítse a Bizottságot a támogatási programok végrehajtásában. A támogatás összege elérheti a projektköltségeknek akár a 100%-át is. Létezik azonban egy olyan elvárás, amely szerint mindent meg kell tenni az előcsatlakozási támogatások során megvalósított társfinanszírozás gyakorlatának folytatása érdekében [13].

14. A projekteket általában külső vállalkozók hajtják végre, a támogatások kedvezményezettjeinek felelőssége mellett. A projektek végrehajtásának a nyomonkövetését az illetékes tagállami hatóságok, az EBRD vagy a CPMA végzi [14]. Az általuk készített jelentések alapján a támogató tagok közgyűlése, illetve a Bizottság felügyeli a projektek végrehajtását.

15. A Bizottság viseli a végső felelősséget azoknak az uniós pénzeszközöknek a felhasználásáért, amelyeket az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága kezel.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

16. A számvevőszék a három atomerőmű-leszerelési program 1999 és 2010 közötti végrehajtását vizsgálta. A fő cél annak értékelése volt, hogy az Európai Unió által támogatott atomerőmű leszerelési programok eredményesek voltak-e kettős célkitűzésük elérésében (lásd: 7. bekezdés). Az ellenőrzés három kérdés megválaszolására irányult:

a) A meghatározott szükségletek alapján tervezték-e meg az atomerőművek leszerelési programjainak intézkedéseit, és eddig a tervek szerint valósították-e meg azokat?

b) A felmért i szükségletekkel összhangban tervezték-e meg a reaktorok előrehozott bezárásából származó negatív következmények mérséklésére irányuló programok intézkedéseit, és eddig a tervek szerint valósították-e meg azokat?

c) Megfelelőek voltak-e az elszámoltathatóságra és irányításra vonatkozó rendelkezések ahhoz, hogy biztosítsák az uniós pénzeszközök eredményes felhasználását?

17. Az ellenőrzés keretében a következő feladatokat végeztük el:

a programokkal kapcsolatos előkészítő dokumentumok és jogszabályok áttekintése, valamint a vonatkozó műszaki és pénzügyi információk elemzése;

helyszíni ellenőrzés keretében a Bizottságnál, az EBRD-nél és a CPMA-nál, a kedvezményezett országok illetékes minisztériumaiban és az atomerőművekben lefolytatott interjúk;

a nemzetközi szabványok és követendő gyakorlatok áttekintése, különös tekintettel a greifswaldi atomerőmű leszerelésének folyamatára [15];

atomerőmű leszerelési projektek szakértőivel folytatott egyeztetések;

a jelenlegi portfolióban szereplő 149 projekt hatókörének és ütemezésének áttekintése, valamint a felmért szükségletekkel és a program általános célkitűzéseivel való összevetése; és

egy 22 (16 leszerelési és 6 hatásmérséklő) projektből álló minta alapján a projektek eredményeinek értékelése helyszíni ellenőrzéssel, mindhárom kedvezményezett országban [16].

ÉSZREVÉTELEK

ELŐRELÉPÉSEK A REAKTOROK LESZERELÉSE TERÉN

18. Amint azt a 6. bekezdésben jeleztük, a nukleáris biztonság javítását a nyolc nem korszerűsíthető reaktor előrehozott bezárása és ezt követő leszerelése révén kívánták elérni. Bulgária, Litvánia és Szlovákia – a vállalt kötelezettségének megfelelően – bezárta ezeket a reaktorokat. Az atomerőművek leszerelése terén fontos mérföldköveket sikerült ezáltal elérni, azonban a legtöbb feladat még előttünk áll.

A LESZERELÉSI TEVÉKENYSÉGEK MEGHATÁROZÁSA MÉG FOLYAMATBAN VAN

19. A leszerelési folyamat során az elvégzendő összes tevékenység részletes megtervezése és irányítása jelenti a siker kulcsát. A nemzetközi szabványok előírják, hogy az atomerőművek leszerelésének megvalósítását megelőzően egy leszerelési tervben kell meghatározni, hogy hogyan kerüljön sor a projekt menedzselésére. Ezt a tervet a leszerelési stratégia alapján kell kidolgozni, és valamennyi egymást követő intézkedést ki kell benne jelölni, a reaktorok leállításától kezdve a hulladék végleges ártalmatlanításáig, vagy elhelyezéséig [17].

20. A három atomerőmű leszerelési tervdokumentumainak értékelését a 4. ábra foglalja össze. Számos hiányosságot állapítottunk meg.

a) Ahhoz, hogy megfelelő módon meg lehessen határozni az elvégzendő leszerelési tevékenységeket, osztályozni kell a kezelendő hulladékot és fel kell mérni annak mennyiségét. A bohunicei V1 atomerőmű esetében a hulladékleltár 2010 júliusában készült el. Az ignalinai és a kozloduji erőmű esetében ugyanakkor a radioaktív hulladékok leltára nem volt teljes körű, mivel még nem volt ismert a feldolgozandó sugárzó anyagok egyes típusainak tényleges mennyisége (az atomerőművek radiológiai jellemzőinek meghatározása még nem fejeződött be). Az erőmű üzemeltetői által használt tervdokumentumokban még mindig a sugárzó anyagokra vonatkozó előzetes adatokat használták kiindulópontként.

b) A leszerelési terveknek tartalmazniuk kell valamennyi különböző típusú hulladék kinyeréséhez, kondicionálásához, szállításához, tárolásához és végleges ártalmatlanításához szükséges konkrét tevékenységeket, továbbá a létesítményeket és technológiákat meghatározó radioaktívhulladék-kezelési terveket, különösen a legkritikusabb anyagokat illetően (reaktortartályok, elsődleges hűtőkörök és egyéb, nagy mennyiségben előforduló aktivált komponensek, valamint fokozottan radioaktív hulladékok). Teljes körű leltár egy esetben készült (Bohunice V1), de ennek alapján még ebben az egy esetben sem dolgoztak ki olyan részletes leszerelési tervet, amely bemutatta volna, hogy a leszerelési folyamat teljes időtartama során hogyan fogják a hulladékokat kezelni és ártalmatlanítani. A jelenlegi terv a leszerelésnek csak az első szakaszára összpontosít, amely szinte kizárólag a nem radioaktív anyagok kezelését foglalja magában.

c) Az atomerőművek leszerelési tervében meg kell becsülni a teljes leszerelési folyamat összköltségét, és a becslések érvényességének biztosítása érdekében szükség szerinti gyakorisággal aktualizálni kell azokat. A 2010 végén rendelkezésre álló leszerelési tervek által tartalmazott becslések azonban nem teljes körűek, mivel nem tartalmaznak pontos információkat a kezelendő radioaktív hulladékok egyes típusainak mennyiségéről, illetve az ezek kezeléséhez szükséges létesítményekről és technológiákról. Ráadásul ezek a tervek nem terjednek ki az atomerőművek leszerelési folyamatának minden részletére.

d) Ahhoz, hogy az atomerőművek leszerelési folyamata megfelelően nyomon követhető legyen, az egyes projekteknek és a leszerelési tervekben levő tevékenységeknek összhangban kell lenniük a becsült költségeikkel. A három program közül egy sem felel meg ennek az elvárásnak.

4. ÁBRA

AZ ATOMERŐMŰ-LESZERELÉSEK TERVEZÉSÉNEK ÉRTÉKELÉSE

Ellenőrzési kérdések | SZÁMVEVŐSZÉKI ÉRTÉKELÉS |

KOZLODUJ PROGRAM (Bulgária) | IGNALINA PROGRAM (Litvánia) | BOHUNICE V1 PROGRAM (Szlovákia) |

Készült-e teljes körű leltár a hulladékokról? | Nem | Nem | Igen |

Dolgoztak-e ki hulladékkezelési terveket? | Részben | Részben | Részben |

Megfelelően becsülték-e meg a leszerelés költségeit? | Részben | Részben | Részben |

Kielégítőek voltak-e a leszerelési tervek végrehajtásának felügyeletét célzó mechanizmusok? | Nem | Nem | Nem |

KULCSFONTOSSÁGÚ INFRASTRUKTURÁLIS BERUHÁZÁSI PROJEKTEK BEFEJEZÉSE KÉSIK, ÉS TÚLLÉPIK A TERVEZETT KÖLTSÉGEKET

21. 2010. december 31-ig a programok keretében 101 olyan projekt elindítására került sor, amely előmozdította a nyolc atomreaktor leszerelését. Ezeknek a projekteknek az összértéke – amelyet majdnem kizárólagosan az Európai Unió finanszírozott – 1125 millió eurót tett ki. Az 5. ábra az ellenőrzött programok által finanszírozott leszerelési projekteket tekinti át.

22. A helyszínen ellenőrzött infrastrukturális projektek elemzése (lásd: III. melléklet) megállapítja, hogy a projektek késésben voltak és túllépték a költségvetést. Különösen a leszerelési folyamat kritikus útjának részét képező kulcsfontosságú projektek késnek. Ilyen projekt például az elhasznált fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére (vagyis az elhasznált fűtőelemek tárolására, valamint a radioaktív hulladék kezelésére, tárolására és végleges ártalmatlanítására) szolgáló létesítmények megvalósítása.

5. ÁBRA

A LESZERELÉSI PROJEKTEK ÁTTEKINTÉSE PROGRAMOK ÉS PÉNZÜGYI CSATORNÁK SZERINT

Forrás: Európai Számvevőszék, az EBRD és a CPMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.

Program | Pénzügyi csatorna | Projektek száma | Projektek összértéke (millió EUR) | Uniós támogatás összesen (millió EUR) |

Kozloduj | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 |

Ignalina | IIDSF CPMA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 |

Bohunice V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 |

| Összesen | 101 | 1125,1 | 1048,1 |

JELENTŐS A FINANSZÍROZÁSI HIÁNY

23. 2011 márciusában a kedvezményezett tagállamok a leszerelési költségekre vonatkozó becsléseik aktualizálásával azok összegét 5,3 milliárd euróra emelték [18]. Ezt összehasonlítva a jelenleg nemzeti és programszinten rendelkezésre álló leszerelési támogatásokkal mintegy 2,5 milliárd EUR hiány mutatkozik (lásd: 6. ábra).

24. Szlovákia kötelezettséget vállalt arra, hogy kiegészíti a leszereléshez szükséges forrásokat [19], és külön finanszírozási mechanizmust hozott létre (villamosenergia-szállítási adó) a finanszírozási hiány csökkentésére. Sem Litvánia, sem Bulgária nem vezetett be ezzel egyenértékű mechanizmust. Az elégséges finanszírozást biztosító megállapodások hiánya veszélyezteti a leszerelési folyamatok végrehajtását.

AZ ATOMERŐMŰ-BEZÁRÁSOK HATÁSÁNAK MÉRSÉKLÉSE TERÉN ELÉRT EREDMÉNYEK

A BEZÁRÁSOK HATÁSÁNAK MÉRSÉKLÉSÉHEZ SZÜKSÉGES TEVÉKENYSÉGEK FELMÉRÉSE NEM VOLT KIELÉGÍTŐ

25. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően minden kiadási program esetében követendő gyakorlat, hogy a célkitűzéseket a szükségletek felmérése alapján határozzák meg [20]. Ez azt jelenti, hogy az előrehozott bezárások következményeiről (pl. villamosenergia-veszteség, az ellátás biztonságának kérdése) a nemzetközi szabványoknak megfelelő értékelést kell készíteni. A megvalósítandó intézkedések megtervezésekor mérlegelni kell azok költségei és a kedvezőtlen hatások mérséklésében elért eredmények közötti összefüggést [21]. A támogatott projektek révén elért hatáscsökkentés értékelésekor azt kell megvizsgálni, hogy teljesítettnek tekinthetők-e a kedvezőtlen hatások mérséklésére vonatkozó célkitűzések.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

KÉSÉSEK ÉS KÖLTSÉGTÚLLÉPÉSEK

Bulgáriában a kozloduji atomerőmű esetében anélkül választottak ki egy kísérleti plazmavágó technológiát, hogy megfelelőképpen megbizonyosodtak volna annak eredményességéről, illetve kellően figyelembe vették volna a kapcsolódó tervezési és építési költségeket (mintegy 30 millió EUR, szemben a hagyományos technológiák alkalmazása során felmerülő ötödennyi költséggel).

Litvániában a helyszíni vizsgálat idején az ignalinai atomerőmű leszerelésének előfeltételét képező nagy infrastrukturális beruházási projektek jelentős késésben voltak a szerződések eredeti teljesítési határidejéhez képest. A késedelem különösen a következőket érintette: az elhasznált fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló létesítmény – több mint 32 hónap késés; a szilárd hulladék kinyerésére szolgáló létesítmény – 44 hónap késés; az alacsony mértékben és közepesen sugárzó, rövid- és hosszú élettartamú radioaktív hulladék kezelésére szolgáló szilárdhulladék-kezelő és -tároló létesítmény – 34 hónap késés. Az elhasznált fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló létesítménnyel kapcsolatos projekt összköltsége 22 millió euróval (15,6%) nőtt.

Szlovákiában, a bohunicei atomerőmű esetében a radioaktív hulladék átmeneti tárolását biztosító létesítményt eredetileg már 2010-ben üzembe kellett volna helyezni, de az ellenőrzés során még folyt a közbeszerzés. Ennek következtében az ideiglenes tárolóhelyek rendelkezésre állása valószínűleg szűk keresztmetszetet fog jelenteni. A leszerelés során kinyert anyagok szabad forgalomba bocsátását célzó létesítmény több mint egy évet késett. Amíg a létesítmény nem üzemel, nem hozhatók szabad forgalomba a Bohunice V1 atomerőműből kinyert anyagok.

6. ÁBRA

AZ ATOMERŐMŰVEK LESZERELÉSI PROGRAMJAIBAN MUTATKOZÓ FINANSZÍROZÁSI HIÁNY

Forrás: Leszerelési tervek, valamint a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságának 2011. márciusi ülésén elhangzott információk.

| A leszerelési tervekben szereplő becslések (millió EUR) | Legfrissebb költségbecslés (millió EUR) | Rendelkezésre álló pénzeszközök (millió EUR) | Finanszírozási hiány (millió EUR) |

Kozloduji atomerőmű 1–4. blokk | 1118 | 1243 | 664 | 579 |

Ignalinai atomerőmű 1. és 2. blokk | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 |

Bohunicei V1 atomerőmű 1. és 2. blokk | 950 | 1146 | 720 | 426 |

ÖSSZESEN | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 |

26. A 7. ábra az ellenőrzött programokhoz meghatározott stratégiai tervek alapját képező, szükségletekre irányuló felmérések számvevőszéki áttekintésének eredményeit foglalja össze. Eredetileg csak a Kozloduj program esetében készült a szükségleteknek olyan programszintű felmérése, amely konkrét hatásmérséklő stratégia kidolgozását eredményezte. Ez a felmérés azonban mára aktualitását vesztette, és nem tükrözi a tényleges helyzetet. Az előzőekben kifejtettek következtében bármilyen olyan projektre, amely illeszkedik a nemzeti energiastratégiába, úgy tekintenek, mint az erőművek bezárásának következményére.

27. Az EBRD csak a kozloduji erőmű esetében készített becslést a tervezett projektek várható hatásáról. A hatásmérséklő tevékenységek által ténylegesen elért eredményeket, illetve azok hozzájárulását a programok célkitűzéseinek eléréséhez, sem a végrehajtó szervek (EBRD, CPMA), sem a Bizottság nem értékelte.

7. ÁBRA

A HATÁSMÉRSÉKLŐ INTÉZKEDÉSEK TERVEZÉSÉNEK ÉRTÉKELÉSE

Ellenőrzési kérdés | SZÁMVEVŐSZÉKI ÉRTÉKELÉS |

KOZLODUJ PROGRAM (Bulgária) | IGNALINA PROGRAM (Litvánia) | BOHUNICE PROGRAM (Szlovákia) |

Készült-e programszintű igényfelmérés? | Igen | Nem | Nem |

Értékelték-e, hogy a programok milyen mértékben mérsékelték a kedvezőtlen hatásokat? | Részben | Nem | Nem |

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

GYENGE AZ ÖSSZEFÜGGÉS A REAKTOROK ELŐREHOZOTT LEÁLLÍTÁSA ÉS A BEZÁRÁSOK HATÁSÁNAK MÉRSÉKLÉSÉRE IRÁNYULÓ TEVÉKENYSÉGEK KÖZÖTT

Bulgáriában a program középületek (iskolák, kórházak, minisztériumi épületek, színházak) energiahatékonyságának javítását támogatta. A kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjának bezárásával ez úgy függ össze, hogy változatlan fogyasztási szokások mellett a jobb hatékonyság majd ellensúlyozni fogja az energiatermelés kiesésének egy kis részét.

Litvániában a program a Lakásépítési és Városfejlesztési Ügynökség többlakásos társasházak felújítására irányuló intézkedéséhez nyújtott támogatást. Ezt az ügynökséget 24000 lakóépület energiahatékonyságának javítása céljából hozták létre. Az ignalinai program az ezen intézkedés keretében indított mintegy 570 egyéni projekt egyharmadát támogatta. A kapcsolat az ignalinai atomerőmű bezárásával abban nyilvánul meg, hogy a javuló energiahatékonyság következtében csökkenni fog a fogyasztás, ami ellensúlyozza a termeléskiesés egy részét. Az intézkedés 2009 szeptemberében megszűnt; helyét a strukturális alapok által finanszírozott finanszírozási eszköz vette át.

Szlovákiában a 220 kV-os átviteli hálózat korszerűsítését a program abból a megfontolásból támogatta, hogy a hálózat részére elsősorban a bohunicei V1 atomerőmű biztosította az áramot. A hálózat azonban már az erőmű bezárására vonatkozó döntést megelőzően is elavult volt, és az erőmű működésének fenntartása esetén is korszerűsítésre szorult volna. A korszerűsítés elsősorban az átviteli hálózat többi szereplője (például a többi atomerőmű) számára volt előnyös.

A BEZÁRÁSOK HATÁSÁNAK MÉRSÉKLÉSE CÍMÉN TEVÉKENYSÉGEK SZÉLES KÖRÉT FINANSZÍROZTÁK

28. A programok keretében több olyan intézkedést támogattak, amelyek az atomerőművek előrehozott bezárását követően kieső villamosenergia-termelő kapacitás kedvezőtlen hatásainak mérséklését célozták. 2010. december 31-ig a programok keretében 48 olyan projekt indult, amely hozzájárult a három erőmű előrehozott bezárása nyomán fellépő kedvezőtlen hatások mérsékléséhez. Ezeknek a projekteknek az összértéke 1,34 milliárd EUR volt. Az összeg több mint fele uniós forrásokból származott. A 8. ábra a három ellenőrzött program által finanszírozott hatásmérséklő projekteket tekinti át.

29. A helyszíni ellenőrzések megerősítették, hogy az egyes projektek összhangban voltak a programok nagyon általánosan megfogalmazott célkitűzéseivel, és hozzájárultak a nyolc atomreaktor előrehozott bezárása nyomán fellépő kedvezőtlen hatások mérsékléséhez (lásd: IV. melléklet). Nem állapítható meg azonban, hogy milyen mértékben sikerült csökkenteni az atomerőművek bezárásának kedvezőtlen hatását. Ezenkívül nem mindig lehetett közvetlen összefüggést kimutatni a reaktorok előrehozott bezárásával, továbbá nem állt rendelkezésre bizonyíték arról, hogy meghatározták-e a hatásmérséklő intézkedések prioritási sorrendjét (lásd: 2. háttérmagyarázat). A jelenlegi helyzetben, amikor egyébként is korlátozottak a rendelkezésre álló erőforrások, ez veszélyezteti a programok célkitűzéseinek elérését és késlelteti az atomerőművek leszerelési folyamatának a befejezését.

8. ÁBRA

A HATÁSMÉRSÉKLŐ PROJEKTEK ÁTTEKINTÉSE PROGRAMOK ÉS PÉNZÜGYI CSATORNÁK SZERINT

Forrás: Európai Számvevőszék, az EBRD és a CPMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.

Program | Pénzügyi csatorna | Projektek száma | Projektek összértéke (millió EUR) | Uniós támogatás összértéke (millió EUR) |

Kozloduj | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 |

Ignalina | IIDSF CPMA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 |

Bohunice V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 |

| Összesen | 48 | 1343,2 | 728,8 |

A PROGRAMOK ELSZÁMOLTATHATÓSÁGA ÉS MENEDZSELÉSÜK MEGSZERVEZÉSE

A PROGRAMOK TELJESÍTÉSE NEHEZEN SZÁMON KÉRHETŐ

30. Ahhoz, hogy a programok menedzselése eredményes legyen, egyértelműen meg kell határozni az erőforrások felhasználásával és a célkitűzések elérésével kapcsolatos felelősségi köröket. A menedzselési módszertől függetlenül a Bizottságnak mindig viselnie kell a végső felelősséget a programok végrehajtásáért, és elszámoltathatónak kell lennie a források felhasználásáért [22].

31. A programok menedzselése több szinten történik. Ami a programok létrehozását illeti, az ezzel kapcsolatos feladatokban a Bizottság, az EBRD, a CPMA, a Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapok támogatóinak közgyűlése, az atomerőművek üzemeltetői és az érintett tagállamok vesznek részt. A Bizottság nem gondoskodott arról, hogy a csatlakozási szerződésekben és az azokat követő tanácsi rendeletekben meghatározott általános prioritásokat (lásd: 8. bekezdés) részletes célok és mutatók koherens rendszerére bontsák le.

32. A fent említett egyik szerv sem hozott létre olyan rendszert, amely lehetővé tette volna a programok általános célkitűzéseinek – a nyolc reaktor leszerelése és bezárásuk kedvezőtlen hatásainak mérséklése – elérése érdekében történt előrehaladás nyomon követését és értékelését. Ez minden szinten megnehezítette a programok eredményeinek nyomon követését és az azokról való beszámolást.

33. 2011 júliusában a Bizottság jelentést készített a litvániai, szlovákiai és bulgáriai leszerelési programokról, főként azok irányítását, a felmerült költségeket és a legfőbb projektek előrehaladását illetően [23]. A három leszerelési program előrehaladásával kapcsolatban további információk is rendelkezésre álltak a Bizottság éves finanszírozási határozatainak alátámasztásához. A Bizottság ezenkívül készített két jelentést is – egyet 2004-ben, egyet pedig 2007-ben – a 27 tagállamban az atomerőművek leszerelésére szánt pénzügyi források felhasználásáról [24].

34. A 2011-es jelentés tartalmazza az első összevont értékelést a Bulgária, Litvánia és Szlovákia részére előirányzott pénzügyi források felhasználásáról és a programok előrehaladásáról. A jelentés ugyanakkor nem mutatja be egyértelműen, hogy az átfogó leszerelési és hatásmérséklési célkitűzéseket illetően milyen eredményeket sikerült elérni. A jelentés közzétételét megelőzően e szempontból az egyetlen rendelkezésre álló információforrás a 2007-ben közzétett időközi értékelés volt [25], amely nem foglalkozott a Kozloduj programmal, mivel annak jogalapja nem egyezett meg a másik két programéval.

35. A nem elegendő információ és a többszintű irányítás szétszórt felelősségi köröket eredményezett. Nem volt egyértelmű, hogy ki viseli az általános felelősséget a program végrehajtásáért és különösen azért, hogy az uniós pénzeszközök elérik-e a kívánt eredményt. A bizottsági felügyelet a pénzügyi előirányzatok költségvetési végrehajtására és a projektek megvalósítására összpontosított, ahelyett, hogy a programok célkitűzéseinek egészét tekintve vizsgálta volna az elért eredmények mértékét.

36. A programcélok megvalósítása terén tett előrehaladás hiányos mérése, valamint az erőforrások eredményes felhasználásának nem kielégítő nyomon követése azt jelenti, hogy tulajdonképpen senki sem felelős a programok által elért átfogó teljesítményért.

NEM TELJES KÖRŰ SZERVEZETI VÁLTOZÁSOK

37. Az, hogy az atomerőművek leszerelési folyamata képes-e határidőre és ésszerű költségek mellett elérni a kívánt eredményeket, attól függ, mennyire tud alkalmazkodni a menet közben felmerülő új igényekhez. Idetartozik különösen az, hogy sikerül-e a működő atomerőműveket zökkenőmentesen a leszerelést lebonyolító szervezetekké átalakítani [26]. Ennek érdekében olyan belső irányítási rendszert kell kialakítani, amely:

meghatározza a rendelkezésre álló erőforrások elosztásának prioritásait;

a leszerelési folyamat befejezéséig összehangolja és felügyeli az összes tevékenységet, valamint

a leszerelést végző csoportokat úgy irányítja, hogy biztosítható legyen a projekt biztonsága és költséghatékonysága.

38. A programok kiadásainak jelentős részét (26%) a leszerelési folyamat tervezésének és végrehajtásának elősegítésére fordították, különösen a következő intézkedéseken keresztül:

az atomerőműveket üzemeltető szervezetek keretei között nyújtott speciális leszerelési tanácsadási szolgáltatások költségeinek – 125 millió EUR – teljes körű fedezése, valamint

a három atomerőmű esetében összesen mintegy 1500 alkalmazott munkaerőköltségének finanszírozása, 147 millió EUR összegben.

Ezek a kiadások az EBRD és a CPMA operatív költségein (16,8 millió EUR, illetve 1,5 millió EUR) felül merültek fel.

39. A reaktorokat 2002 és 2009 között zárták be. Ennek ellenére a programok még mindig nem valósították meg azokat a szervezeti változásokat, amelyek révén az atomerőművek üzemeltetői eredményes leszerelési szervezetekké alakulhatnának. Megjegyezzük különösen a következőket:

a leszerelési szervezetek, illetve szervezeti egységek csak korlátozott hatást tudnak gyakorolni a rendelkezésre álló erőforrások prioritásainak meghatározására és az erőforrások ezt követő elosztására;

megfelelő tervezési és felügyeleti eszközök hiányában nem tudják értékelni a leszerelési tervek végrehajtása terén elért előrehaladást, és

az illetékes részlegek még mindig nagymértékben függnek a külső tanácsadók munkájától, még a pusztán adminisztratív jellegű feladatok esetében is.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

40. A leszerelési és hatásmérséklő intézkedések finanszírozásához Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nyújtott uniós pénzügyi támogatás hozzájárult ahhoz, hogy ezek a tagállamok teljesíteni tudják a nyolc atomreaktor előrehozott bezárására irányuló kötelezettségeiket. A reaktorokat bezárták és a fűtőelemeket részben eltávolították, egyes főbb előkészületi munkálatokat elvégeztek, és megkezdték a szétszerelést. Ugyanakkor az előrehaladás a több mint tíz év uniós támogatás ellenére lassú, mivel sok projekt esetében még az előkészítő tevékenységek folynak. Ráadásul mivel a szükségletek átfogó felmérésére nem került sor, nem világos, hogy az előrehozott bezárás nyomán milyen szükségleteket kell még kielégíteni.

41. A viszonylag laza szakpolitikai keretek következtében a programokkal kapcsolatban nem mérték fel átfogóan a szükségleteket, nem került sor prioritások felállítására, konkrét célok kijelölésére és az elérendő eredmények meghatározására. Vagy hiányoznak a radioaktív hulladékok leltárával (és azok besorolásával) kapcsolatos alapvető adatok, vagy még nem dolgozták ki ezek alapján a részletes leszerelési terveket. Még nem tervezték meg teljes mértékben, mely technológiák és létesítmények alkalmazása szükséges a radioaktív hulladékok feldolgozásához és tárolásához. A felelősségi körök nem kellően összpontosítottak. A bizottsági felügyelet a költségvetés végrehajtására és a projektek megvalósítására összpontosított ahelyett, hogy egészében véve vizsgálta volna a programok célkitűzéseinek elérését.

42. Habár a programok befejezésének teljes költsége nem ismert, nyilvánvaló, hogy jelentős a finanszírozási hiány. Ez veszélyezteti a leszerelés befejezését.

AJÁNLÁS

AZ EREDMÉNYEKRE ÖSSZPONTOSÍTVA KELL MEGHATÁROZNI AZ UNIÓS TÁMOGATÁS MÉRTÉKÉT

a) A Bizottság alakítson ki olyan feltételeket, amelyek biztosítják az uniós források eredményes, hatékony és gazdaságos felhasználását. Ebből a célból:

A Bizottság készítsen a programok eddig elért eredményeit és a még hátralévő feladatokat bemutató részletes felmérést a szükségletekről, valamint a különböző résztvevőktől származó finanszírozási forrásokat meghatározó általános finanszírozási tervet.

A további kiadásokat megelőzően a Bizottság elemezze a rendelkezésre álló erőforrásokat és a várható előnyöket. Az elemzés eredményeit figyelembe véve hangolja össze a célkitűzéseket a rendelkezésre bocsátott költségvetéssel, és a programok globális végrehajtása tekintetében határozzon meg olyan releváns teljesítménymutatókat, amelyeket a későbbiekben szükség szerint nyomon lehet követni, illetve amelyekről be lehet számolni.

b) Amennyiben a Bizottság javaslata alapján az Európai Unió úgy határoz, hogy további pénzügyi támogatást biztosít a következő többéves pénzügyi keret részeként, ezt a támogatást ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy készüljön előzetes értékelés az intézkedés európai uniós szintű hozzáadott értékéről. Az előzetes értékelés foglalja magába az uniós költségvetésből finanszírozandó konkrét tevékenységek meghatározását, és vegye figyelembe az egyéb finanszírozási forrásokat (pl. strukturális alapok), valamint az uniós pénzeszközök folyósításának feltételeit is.

Ezt a jelentést Harald NOACK számvevőszéki tag elnökletével a II. kamara a 2011. október 26-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A Bizottság szerint egy atomerőmű telephelyének helyreállításához szükséges összegek nagyságrendje jelenleg a kezdeti befektetés 10–15%-ára becsülhető leszerelésre váró reaktoronként (lásd: COM(2004) 719 végleges, 2004. október 26. –Jelentés a nukleáris atomerőművek leszerelésére szánt pénzügyi források felhasználásáról).

[2] Lásd: a nukleáris létesítmények leszerelésére, illetve a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló pénzügyi források kezeléséről szóló, 2006. október 24-i 2006/851/Euratom bizottsági ajánlás 3., 4. és 13. bekezdése (HL L 330., 2006.11.28., 31. o.). 2003 júliusában az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság intézményközi nyilatkozata kiemelte, hogy megfelelő pénzügyi erőforrásokra van szükség a leszerelési és hulladékkezelési tevékenységekhez (lásd: HL L 176., 2003.7.15., 56. o.). Lásd még: Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (IAEA) 1476. műszaki dokumentum a leszerelés pénzügyi vonatkozásairól (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf).

[3] Lásd: COM(2007) 794 végleges, 2007. december 12., 10. o. – Második jelentés a nukleáris létesítmények leszerelésére, illetve a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére szánt pénzügyi források felhasználásáról.

[4] A 2011 márciusában a Fukushima Daiichi atomerőműben bekövetkezett baleset nyomán az Európai Tanács úgy határozott, hogy egy átfogó és átlátható kockázati és biztonsági felmérés (stresszteszt) alapján felül kell vizsgálni az összes európai unióbeli atomerőmű biztonságát. Az Európai Tanács úgy határozott, hogy a Bizottság jelentése alapján a kezdeti megállapításokat 2011 végéig értékeli (lásd: Elnökségi következtetések, 2011. március 24– 25., 31. bekezdés).

[5] Az uniós finanszírozás fő eszközei a kelet-európai és közép-ázsiai partnerországoknak szakmai segítséget nyújtó TACIS, valamint a közép- és kelet-európai tagjelölt államokkal pénzügyi és szakmai együttműködést támogató PHARE programok voltak. A támogatásból számos ország részesült (Bulgária, Csehország, Magyarország, Litvánia, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Örményország, Kazahsztán, Oroszország és Ukrajna). A Számvevőszék a források felhasználásról 25/98. sz. különjelentésében számolt be (HL C 35., 1999.2.9., 1. o.).

[6] Uniós jogi követelmény, hogy az Európai Unió forrásainak mozgósítása előtt értékelést kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy az elérhető előnyök arányban legyenek a felhasznált erőforrásokkal (lásd: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1977. december 21-i költségvetési rendeletet módosító, 1995. szeptember 18-i 2333/95/EK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 240., 1995.10.7., 1. o.); lásd továbbá: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

[7] A 2011. június 29-i "Költségvetés Európának 2020" című dokumentum (COM(2011) 500 végleges) I. részében a Bizottság azt javasolja, hogy a 2014–2020 közötti időszakban folytatódjon a leszerelés uniós pénzügyi támogatása ("Intelligens és inkluzív növekedés" fejezet).

[8] A Bizottság egyedi kötelezettségvállalások jóváhagyásával a közvetítő szervezetekkel (vagy egyes esetekben a kedvezményezettekkel) kötött konkrét szerződésekhez rendeli az előirányzott összegeket. A kifizetéseket azután ennek alapján hagyják jóvá a közvetítő szervezetek felé, amelyek ezt követően a konkrét projektekhez és szerződésekhez rendelik a pénzeszközöket. Végül a forrásokat a közvetítő szervezetek folyósítják a szerződött partnerek számára.

[9] Az 1605/2002. sz. költségvetési rendelet (lásd: 53–57. cikk) úgy rendelkezik, hogy bizonyos feltételek mellett a Bizottság átruházhatja végrehajtási feladatait. Ezenkívül a csatlakozási szerződések és a vonatkozó tanácsi rendeletek külön is rendelkeznek a Bizottság ezen jogáról.

[10] A három Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap legfőbb befizetője az Európai Unió (az összes befizetés 96%-ával). Más európai adományozók 60 millió EUR támogatást nyújtottak. Ezek az országok a következők: Belgium, Dánia, Németország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Finnország, Svédország, az Egyesült Királyság, Norvégia és Svájc. 2004 óta az Európai Unió az egyetlen befizető.

[11] Lásd: a 2010. július 13-i 647/2010 tanácsi rendelet (Bulgária), a 2006. december 21-i 1990/2006 tanácsi rendelet (Litvánia) és a 2007. május 14-i 549/2007 tanácsi rendelet (Szlovákia). Az EBRD az uniós pénzeszközöket a költségvetési végrehajtás közös irányítása formájában kezeli, ami magában foglalja az irányítási feladatok nemzetközi szervezetekre történő átruházását. Az átruházás feltétele, hogy ezen nemzetközi szervezetek számviteli, audit-, belsőkontroll- és közbeszerzési eljárásaikban olyan szabványokat alkalmazzanak, amelyek a nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciákat nyújtanak (az 1605/2002 rendelet 53d. cikke).

[12] A CPMA az uniós pénzeszközöket a költségvetés-végrehajtás közvetett centralizált irányítási formájában kezeli; ennek részeként a Bizottság bizonyos feladatokat egy-egy nemzeti ügynökségre ruházhat át. Az átruházás feltétele, hogy ezen szervezetek számviteli, audit-, belsőkontroll- és közbeszerzési eljárásaikban olyan szabványokat alkalmazzanak, amelyek a nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciákat nyújtanak (az 1605/2002 rendelet 53a. cikke, valamint 54–57. cikke). A CPMA 332 millió eurót kezel, ami a három ország vonatkozásában 2010 végéig vállalt támogatás teljes összegének 16%-át teszi ki.

[13] A 2006-ban, 2007-ben és 2010-ben elfogadott tanácsi rendeletek kitérnek erre a lehetőségre (lásd: 11. lábjegyzet).

[14] A leszerelési projektekre odaítélt támogatások fő kedvezményezettjei az erőművek üzemeltetői. A hatásmérséklő projektek fő kedvezményezettjei köztestületek vagy magáncégek.

[15] A greifswaldi (Németország) atomerőmű leszerelését több nemzetközi szervezet (a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség, a Nukleáris Energia Ügynökség és a Bizottság) is követendő gyakorlatnak tekinti.

[16] A közbeszerzési eljárások áttekintése korlátozott volt; az áttekintésre a végrehajtó szervek saját eljárásai alapján került sor. Az EBRD által irányított Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapokon keresztül finanszírozott szerződésekre a támogatások kedvezményezettjei pályázatot írnak ki. A cégek kiválasztása az EBRD közbeszerzési szabályzatával összhangban történik. Az eljárást az EBRD, mint az Alap kezelője felügyeli. A CPMA a közbeszerzéseket a nemzeti közbeszerzési szabályzattal összhangban folytatja le.

[17] A tervnek ki kell térnie a következőkre: a létesítmény-kezelési terv, az érintett szervezetek szerepe és felelősségi köre, a biztonsági és sugárvédelmi intézkedések, minőségbiztosítás, a hulladékkezelési terv, a dokumentálásra és nyilvántartásra vonatkozó követelmények, biztonsági és környezetvédelmi értékelés, illetve az ezek elkészítéséhez használandó szempontrendszer, a végrehajtási szakasz felügyeleti intézkedései, a szükséges fizikai védelemmel kapcsolatos intézkedések, valamint a szabályozó szerv által meghatározott bármely egyéb előírás (lásd: Nemzetközi Atomenergia-ügynökség, WS-R-5. sz. biztonsági követelmény, "Decommissioning of facilities using radioactive material" – Radioaktív anyagokat használó létesítmények leszerelése, 10. o., Bécs, 2006.), valamint: "Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned" – Nukleáris létesítmények leszerelésének megtervezése, irányítása és megszervezése: tanulságok,1394. sz. munkadokumentum, Bécs, 2004. május).

[18] Hozzászólások a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságának 2011. március 16-i ülésén.

[19] COM(2004) 624 végleges, 2004.9.29., 3. o.

[20] 9. lábjegyzet.

[21] 2006/851/Euratom bizottsági ajánlás.

[22] A Szerződés úgy rendelkezik, hogy a Bizottság az uniós költségvetést saját felelősségére hajtja végre (az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 317. cikke). 1990 óta az uniós jogszabályok előírják a célkitűzések számszerűsítését, valamint a célok elérésében tett előrehaladás nyomon követését (lásd: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1977. december 21-i költségvetési rendeletet módosító 1990. március 13-i 610/90/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet). Ezt a koncepciót a SMART szabvány 2002-es bevezetése továbbfejlesztette (lásd: az 1605/2002 rendelet 27. cikkének (3) bekezdése).

[23] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a csatlakozási okmányokban idő előtti leállításra kijelölt atomerőművek leszerelésének támogatása céljából Litvánia, Szlovákia és Bulgária részére biztosított pénzügyi segítségnyújtásnak a 2004–2009. időszakban történő felhasználásáról (COM(2011) 432 végleges).

[24] COM(2004) 719 és COM(2007) 794. Jelenleg készül egy harmadik jelentés is.

[25] A Litvániának és Szlovákiának a csatlakozási szerződés jegyzőkönyvei értelmében nyújtott leszerelési támogatás időközi értékelése, Zárójelentés, 2007. szeptember. A jelentés arra az általános következtetésre jut, hogy az érintett országoknak nyújtott uniós leszerelési támogatás vegyes eredményekkel jár. A jelentés kiemel egy igen lényeges elemet, nevezetesen azt, hogy az uniós leszerelési támogatás nem alapul koherens stratégián.

[26] Lásd: IAEA: "Organization and management for decommissioning of large nuclear facilities" (Nagy nukleáris létesítmények leszerelésének megszervezése és irányítása), Műszaki jelentések, 399. szám, Bécs, 2000; "Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned" (A nukleáris létesítmények leszerelésének megtervezése, irányítása és megszervezése: tapasztalatok), IAEA-TECDOC-1394, Bécs, 2004. május; "Decommissioning of facilities using radioactive material, Safety requirements" (Sugárzó anyagokat használó létesítmények leszerelése, Biztonsági követelmények) No. WS-R-5, Bécs, 2006.

--------------------------------------------------

I MELLÉKLETI

LIFE-C AZ ATOMERŐMŰVEK ÉLETCIKLUSA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a Nukleáris Energia Ügynökség által közzétett általános iránymutatások alapján.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A PÉNZÁRAMLÁSOK ÁTTEKINTÉSE ( 2010. DECEMBER 31-IG)

Kozloduj Program (Bulgária)

+++++ TIFF +++++

Ignalina Program (Litvánia)

+++++ TIFF +++++

Bohunice V-1 Program (Szlovákia)

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

16 LESZERELÉSI PROJEKT ÉRTÉKELÉSE

Atomerőmű | Projekt | Számvevőszéki értékelés |

Bohunice | 1. ellenőrzött projekt Projektirányítási egység: A bohunicei V1 atomerőmű Projektirányítási egységének munkáját támogató tanácsadási szolgáltatások. Ezek célja a következők elősegítése: a 2003–2011 közötti időszakban a BIDSF által finanszírozott leszereléstámogatási intézkedések biztonságos és költséghatékony végrehajtása, valamint a bohunicei V1 atomerőmű leszerelését előmozdító projektsorozat módszeres kialakításának folytatása, különösen a 2007–2013 közötti időszakra összpontosítva. | A Projektirányítási egység tanácsadója kulcsszerepet játszott a leszerelési folyamat megtervezésében és végrehajtásában, de a leszerelési stratégia kidolgozásának és végrehajtásának terén nem volt elégséges az előrehaladás. Hiányosságok mutatkoztak a szervezeti felépítésben is. |

2. ellenőrzött projekt Megbízható hő- és gőzenergia-ellátás és a kiegészítő kazántelep átépítése a bohunicei atomerőműnél: a kiegészítő gőzfejlesztő rendszerek oly módon történő átalakítása, hogy azok a Bohunice V1 atomerőmű leállása után biztonságos háttérellátást tudjanak nyújtani a Bohunice V2 (a működő atomerőmű), a Bohunice A1 (különálló, leszerelés alatt álló atomerőmű) és a meglévő kiégett fűtőelem- és radioaktív hulladéktárolók részére. | A projekt teljes mértékben elérte a kitűzött célokat. Ugyanakkor nincs egyértelmű összefüggés a projekt és a leszerelési folyamat között. A projekt szorosabban kapcsolódik a Bohunice V2 atomerőmű működéséhez, mint a Bohunice V1 atomerőmű bezárásához. |

3. ellenőrzött projekt A kiégett fűtőelemek tárolására szolgáló konténerek: 26 kompakt tárolókosár biztosítása az elhasznált fűtőelemek tárolásához, és a kosarak előállításához, szállításához, teszteléséhez és elfogadásához kapcsolódó bármely egyéb szolgáltatás. | Az ellenőrzés megállapította, hogy a projekt célkitűzései az ütemtervnek és költségvetésnek megfelelően teljesültek. Megjegyezzük azonban, hogy a megvásárolt kosarakat nem a ténylegesen a Bohunice V1 blokkjaiból eltávolított kiégett fűtőelemek tárolására fogják használni, ily módon ezekre nem is volt szükség az erőmű leszerelésének előmozdításához. |

4. ellenőrzött projekt A Mohiban található országos lerakó bővítésével kapcsolatos megvalósíthatósági tanulmány. | Ez a projekt jelentős késésben van, mivel a bohunicei erőmű nem adta át a tanulmány elkészítéséhez szükséges információkat. A megvalósíthatósági tanulmányt több tényező miatt esetleg csak korlátozottan lehet felhasználni. |

5. ellenőrzött projekt A leszerelési program végrehajtása a bohunicei V1 atomerőműben rendelkezésre álló humánerőforrás felhasználásával: a leszerelési tevékenységek előkészítésében és végrehajtásában részt vevő személyzet munkaerőköltségeinek finanszírozása, az atomerőmű alkalmazottai tapasztalatainak és tudásának megőrzése végett. | A leszerelést megelőző feladatok végrehajtásában részt vevő alkalmazottak finanszírozása nem eredményezett olyan szervezeti változásokat, amelyek lehetővé tennék a leszerelési szervezetté történő átalakulásban közreműködő személyzet egyértelmű elkülönítését, illetvegarantálnák a leszerelést megelőző tevékenységek centralizált és megfelelő felügyeletét. |

Ignalina | 6. ellenőrzött projekt (IIDSF) Az ignalinai atomerőmű 1. és 2. blokkja kiégett fűtőelemeinek ideiglenes tárolása: az 1. és 2. blokkban maradt, (a projekt keretében megtervezett és legyártott) konténerekben tárolandó 19000 kiégett fűtőelem-köteg ideiglenes elhelyezésére szolgáló létesítmény megtervezése és megépítése. | A projekt megvalósításában jelentős késedelmek mutatkoznak. Ezek a késedelmek nagymértékben befolyásolják egyrészt a nukleáris biztonságot, mindaddig, amíg az összes kiégett fűtőelem nem kerül konténerbe, másrészt pedig az erőmű működési költségeit (karbantartási többletköltségek). |

7. ellenőrzött projekt (IIDSF) Szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény: az ignalinai nukleáris telephelyen létrehozandó új, a szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény megtervezése, engedélyeztetésének támogatása, beszerzése, felépítése és üzembe helyezése. | A projekt megvalósítása jelentős mértékben késik: a B2 alprojekt (szilárd hulladék újrafeldolgozására szolgáló létesítmény) 44 hónapos, a B3/4 alprojekt (szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény) pedig 34 hónapos késésben volt. Ezek a késedelmek kritikus jelentőségűek a leszerelési program általános megvalósítása szempontjából, egyrészt mivel már a korai szakaszban szükség van az első leszerelési és ártalmatlanítási projektek végrehajtását lehetővé tevő hulladékkezelési utak kijelölésére, másrészt pedig azért, mert valószínűleg azzal járnak, hogy a projektek befejezéséhez további finanszírozásra lesz szükség az IIDSF-ből. |

8. ellenőrzött projekt (IIDSF) Az ignalinai atomerőmű és Visaginas város megbízható hő- és gőzellátása: a korszerűtlen, ideiglenes, másodlagos gőz- és hőtermelő kazántelep rehabilitációja/cseréje, valamint bővítése annak érdekében, hogy a 2. blokk bezárását követően továbbra is megbízható hő- és gőzellátást lehessen biztosítani a Visaginas várost ellátó távfűtési rendszer és – a leszerelési folyamat alatt – az ignalinai atomerőmű részére. | A projekt mind lényegét, mind ütemezését és költségvetését tekintve elérte a kezdeti célkitűzéseket, és hozzájárul a leszerelési folyamat végrehajtásához. Erre a projektre elsősorban a jelenlegi rendszerek korszerűtlensége miatt volt szükség. A leszerelési projektet irányító egység részvétele nem volt szükséges, mivel a rendszer kiépítése nem állt közvetlen összefüggésben az atomerőmű leszerelésével. |

9. ellenőrzött projekt (IIDSF) Az ignalinai atomerőmű 1. blokkjában a turbinaház szétszerelési és ártalmatlanítási feladataival összefüggő mérnöki, tervezési és engedélyeztetési tevékenységek és eszközök: az ignalinai atomerőmű 1. blokkjában a turbinaház szétszerelésének és ártalmatlanításának jóváhagyásához szükséges főbb mérnöki, tervezési és engedélyeztetési dokumentumok elkészítése, valamint ezen bontási és ártalmatlanítási tevékenységek végrehajtásához szükséges eszközök meghatározása és beszerzése. | A projekttevékenységek kiszervezését nem előzte meg annak kielégítő felmérése, hogy az atomerőmű személyzete rendelkezik-e a szükséges készségekkel és műszaki kapacitással, és nem vették fontolóra azt sem, hogy a kiszervezés költséghatékony-e. |

Ignalina | 10. ellenőrzött projekt (IIDSF) A Projektirányítási egység támogatása: szakmai és irányítási támogatás az ignalinai atomerőmű leszerelésével kapcsolatos projektet irányító egység részére. | A Projektirányítási egység tanácsadója jelentős mértékben hozzájárult a leszerelési projekt előrehaladásához. Ugyanakkor több hiányosságra is fény derült: a tanácsadó tevékenysége hozzájárul a költségek növekedéséhez (általános projektirányítási és adminisztrációs feladatok végzése a nukleáris leszerelés kérdéseivel kapcsolatos speciális szakértelem előtérbe helyezése helyett);az ignalinai atomerőmű szervezeti felépítésének nem elégséges továbbfejlesztése. |

11. ellenőrzött projekt (CPMA) az ignalinai atomerőmű-telephely infrastruktúrája: a telephely előkészítése és az infrastruktúra fejlesztése (tereptakarítás, áramellátás, fűtés, távközlés, vízellátás), ami elősegíti a nagyobb leszerelési projektek megvalósítását. | Ezt a projektet általában véve kielégítően hajtották végre. Jelentős késedelmek merültek azonban fel az elsődlegesen megvalósítandó ún. leszerelési "anya-projektek" esetében (különösen ami a szilárdhulladék-kezelő és -tároló létesítményre irányuló B3/4 alprojektet illeti, lásd: 7. ellenőrzött projekt), és ezek hatással voltak a telephely-infrastruktúrával kapcsolatos alprojektek végrehajtására. |

12. ellenőrzött projekt (CPMA) Nagyon kis aktivitású radioaktív hulladék tárolására szolgáló hulladéklerakó: nagyon kis aktivitású, rövid élettartamú, szilárd radioaktív hulladék tárolására szolgáló hulladéktároló létesítmény megtervezése, megépítése és engedélyeztetése. | A Számvevőszék a következő megjegyzéseket teszi: a projekt hatóköre nem öleli fel a radioaktív hulladék tárolásának összes szükséges szakaszát: kizárólag a hulladéklerakó tervezésére, valamint a radioaktív hulladék összegyűjtésére és ártalmatlanításáig is biztonságos közbenső elhelyezésére szolgáló ideiglenes tárolóhelyek megépítésére terjed ki;a projekt jelentős késésben van az építkezés engedélyeztetését illetően. |

Kozloduj | 13. ellenőrzött projekt Projektirányítási egység – Tanácsadási szolgáltatások: a kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjának leszerelését támogató tevékenységek végrehajtásában nyújtott szakmai tanácsadási segítség. | Noha a Projektirányítási egység tanácsadója kulcsszerepet játszott a leszerelési stratégia módosításában, a projekt irányításában különböző hiányosságok mutatkoznak: késedelmek merültek fel;nem elég megbízhatóak a leszerelési költségekkel kapcsolatos becslések;nem határozták meg egyértelműen, milyen tevékenységeket kell elvégezni a leszerelés keretében;nem állnak rendelkezésre a radioaktív hulladékokról felvett leltárak;a szakmai tanácsadás igen jelentős része a projektirányításra vonatkozott, ahelyett, hogy a szakértő a leszerelési folyamat végrehajtásával kapcsolatban adott volna szakmai jellegű tanácsokat. |

14. ellenőrzött projekt Kiégett fűtőelemek száraz tárolására szolgáló létesítmény: kiégett fűtőelem-kötegek szárazon történő konténeres tárolására szolgáló létesítmény megtervezése és felépítése. | A projekt jelentős késésben van és a költségvetést is túllépte: a kiégett fűtőelemek száraz tárolására szolgáló létesítmény befejezése 2,5 éves késésben van;a kezdeti követelmények módosításai áremelkedést és a szerződésben meghatározott ár-alap módosulását eredményezték, ami eddig 19%-os költségtúllépést okozott. |

15. ellenőrzött projekt Szilárd hulladék kezelésére és kondicionálására szolgáló, nagymértékű volumencsökkenést biztosító létesítmény: a kis- és közepes aktivitású radioaktív hulladék volumenének nagymértékű csökkentését biztosító plazmaolvasztó berendezés megtervezése, létrehozása és üzembe helyezése. | A projekt esetében igen nagy a költségtúllépés veszélye. Anélkül választottak ki egy kísérleti technológiát, hogy megfelelően megbizonyosodtak volna annak eredményességéről, illetvekellően figyelembe vették volna a működtetés költségeit. |

16. ellenőrzött projekt Humán erőforrások: a kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjában dolgozó alkalmazottak hatékony foglalkoztatásának elősegítése a frissített leszerelési stratégia végrehajtása, az erőmű személyzete által összegyűjtött tudásanyag megőrzése, valamint a működtetés és leszerelés közötti dinamikus átmenet biztosítása érdekében. | A leszerelést megelőző feladatok végrehajtásában részt vevő alkalmazottak finanszírozása nem eredményezett olyan szervezeti változásokat, amelyek lehetővé tennék a leszerelési szervezetté történő átalakulásban részt vevő személyzet egyértelmű elkülönítését, illetvegarantálnák a leszerelést megelőző tevékenységek centralizált és megfelelő felügyeletét. |

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

6 HATÁSMÉRSÉKLŐ PROJEKT ÉRTÉKELÉSE

Atomerőmű | Projekt | Számvevőszéki értékelés |

Bohunice | 1. ellenőrzött projekt A szentkereszti (Križovany) alállomás átépítése: a nemzeti átviteli rendszer biztonságos és megbízható villamosenergia-ellátása a bohunicei V1 atomerőmű végleges bezárását követően, a szentkereszti (Križovany) 400 kV-os alállomás átépítése révén. Az átépítés a következőket foglalja magába: berendezések beszerzése, telepítése, tesztelése és üzembe helyezése, valamint a kapcsolódó gépészeti és műszaki szolgáltatások biztosítása a 2004–2009 közötti időszakban. | Az ellenőrzés megerősítette, hogy a tervezett átépítési munkálatokat határidőn belül eredményesen befejezték, és a kiadások nem haladták meg a költségvetést. Ugyanakkor csak gyenge kapcsolat fedezhető fel a projekt és a bohunicei V1 atomerőmű bezárása között. |

Ignalina | 2. ellenőrzött projekt (IIDSF) A litvániai hőerőmű korszerűsítése és egy kombinált ciklusú gázturbina megépítése: az 1800 Mwe elektromos teljesítményű litvániai hőerőmű környezetvédelmi, energiahatékonysági és megbízhatósági szempontú korszerűsítése az erőmű élettartamának meghosszabbítása céljából, valamint Litvánia biztonságos áramellátásának javítása és a villamos energia árstabilitásának biztosítása érdekében. | Az ellenőrzés megerősítette, hogy a projekt eredményes volt ugyan, de hatóköre az eredeti célokhoz képest korlátozott volt (a litvániai erőmű kevesebb blokkját korszerűsítették). Megjegyezzük, hogy bizonyos későbbi események bekövetkezte miatt a hatásmérséklő projektek esetében figyelembe vett eredeti stratégiai tényezők módosultak. Ennek következtében a litvániai hőerőmű csak tartalék termelőkapacitásként fog működni, ahelyett, hogy az eddigi termelő kapacitás helyébe lépne, amint az az eredeti tervekben szerepelt. |

3. ellenőrzött projekt (CPMA) Visaginas 1., illetve 2. és 3. lakótelepi körzetét ellátó távfűtési alállomások felszerelése: Visaginas távfűtési rendszerének átalakítása "nyitott"-ról "zárt" típusúvá annak érdekében, hogy az ignalinai atomerőmű végleges bezárását követően a távfűtési rendszer hatékonysága növekedjen és a hőellátás biztonsága javuljon. | Az ellenőrzés jelentős késedelmeket tárt fel a projekt végrehajtásában. Különösen a projekt második szakasza, ami Visaginas második és harmadik lakótelepi körzetét érinti, van késésben. A végrehajtási tervhez képest a csúszás mintegy 18 hónap, ami miatt a CPMA fontolóra vette, hogy jelenlegi formájában megszünteti a projektet. |

4. ellenőrzött projekt (CPMA) Részvétel a Lakásépítési és Városfejlesztési Ügynökség által nyújtott, a többlakásos lakóépületek energiahatékonysági korszerűsítését célzó támogatási mechanizmusban. | A helyszíni ellenőrzések megerősítették az Ügynökség által bejelentett pozitív eredményeket: a társfinanszírozott projektek esetében az eredeti fogyasztáshoz képest 30–60 %-os hőenergia-megtakarítást sikerült elérni. Mivel azonban az intézkedéshez annak teljes összegét tekintve az Európai Unió csak korlátozott mértékben járult hozzá a CPMA-n keresztül (180, több család elhelyezésére szolgáló épület, szemben az eredeti tervekben szereplő 24000 lakóépület lakóival), a pozitív eredmények jelentősége mérsékeltebb volt. |

Kozloduj | 5. ellenőrzött projekt Hitelkeret Bulgáriának az energiahatékonyság javításának és a megújuló energiaforrások hasznosításának támogatására: hitelkeret felállítása magáncégek részére, az ipar energiahatékonyságának javítását, illetve a megújuló energiaforrások hasznosítását célzó kisebb projektek finanszírozásához. | A hitelkeret a kitűzött célok tekintetében eredményes volt és hozzájárult a kozloduji atomerőmű 1 4. blokkjának előrehozott bezárása miatt fellépő kedvezőtlen hatások mérsékléséhez. Nem teljesen indokolt azonban a hitelkeret finanszírozásához való további, a KIDSF alapból folyósítandó hozzájárulás, mivel a támogatott alprojektek gazdaságilag életképesnek tűnnek és vannak egyéb olyan európai programok is, amelyek hasonló célkitűzéseket támogatnak. Bulgáriában az illetékes közhatóságok nem vesznek részt a hitelezési kereteszköz kezelésében. A projekt irányításának teljes körű kiszervezése korlátozza a hitelezési eszköz és az egyéb tagállami vagy uniós programok keretében végrehajtott intézkedések összehangolását. |

6. ellenőrzött projekt Középületek energiahatékonyságának javítását célzó, a keresleti oldalon felmerülő intézkedések: középületek (kórházak, iskolák stb.) energiahatékonyságának javítása. | A projekt eredményesen járult hozzá a kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjának előrehozott bezárásával kapcsolatos negatív következmények mérsékléséhez. Az a tény azonban, hogy léteznek más tagállami és uniós programok is ugyanezen célkitűzések támogatására, megkérdőjelezi, hogy szükség van-e a középületek energiahatékonyságának a KIDSF-ből történő finanszírozására. |

--------------------------------------------------