Brüsszel, 29.10.2004

COM(2004)731 végleges

Módosított javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a halálbüntetés, a kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható eszközök és termékek kereskedelméről

(amelyet a BIZOTTSÁG az EK-Szerződés 250. cikk (2) bekezdése értelmében nyújt be)

INDOKOLÁS

A 2002. december 30-i COM(2002)770 helyébe lépő jelen módosító javaslat célja, hogy részletes kereskedelmi rendszert határozzon meg a kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód során alkalmazható eszközök és termékek tekintetében. Az ilyen fajta rendszer célja, hogy hozzájáruljon a kínzásnak és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek való kitétel elkerülésére vonatkozó alapvető emberi jog sérelmének a megelőzéséhez. Ez az Európai Unió fontos célkitűzése, az Általános Ügyek Tanácsa által 2001. április 9-én elfogadott, a kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló EU politikai iránymutatásnak megfelelően. Ez az iránymutatás részletesen tartalmazza az EU álláspontját a fenti eszközök alkalmazásának, előállításának és kereskedelmének megelőzéséről.

A fenti iránymutatás előírja továbbá, hogy a kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód tiltása egyértelmű határokat szab a halálbüntetés alkalmazásának. Az utóbbi büntetés tekintetében a Tanács 1998. június 29-én elfogadta az EU halálbüntetéssel kapcsolatos iránymutatását harmadik országok tekintetében.

A jelen módosított javaslat megerősíti az eredeti javaslatban (COM(2002)770) meghatározott, emberi jogokkal kapcsolatos vonatkozások többségét, különösen a WTO szabályai szerinti korlátozások indoklását. Jelentős mértékben módosult az „egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés” meghatározása, amely összhangba került a fenti fogalom és a kínzás fogalma közötti megkülönböztetésről szóló egyik rendkívüli nemzetközi nyilatkozattal , tekintettel arra, hogy a fontosabb nemzetközi megállapodások csak az utóbbi fogalmat definiálják.

Javaslatra kerül néhány kisebb módosítás az eszközök és termékek listájával kapcsolatban, a javasolt korlátozásoknak megfelelően. Ezek a közönséges kézbilincs méretére, valamint az elektromos sokkoló fegyverek és hasonló eszközök által gerjesztett elektromos áramütéshez szükséges minimális feszültségre vonatkoznak.

A szöveg annak meghatározása érdekében is átdolgozták, hogy a halálbüntetés céljából, de egyúttal törvényes célokra is felhasználható eszközök (melyek listáját a módosított javaslat nem tartalmazza) nem exportálhatók olyan országok rendvédelmi és bűnüldöző hatóságai részére, amely országok nem törölték el a halálbüntetést. Ezen kívül ez a módosított javaslat arról is rendelkezik, hogy az eszközök és termékek listáit egyedi eljárás keretében át kell dolgozni és módosítani kell.

Az eredeti javaslat fő módosításai az igazgatási háttérre vonatkoznak. Az egyes engedélyezési kérelmekkel kapcsolatos döntéshozatal kritériumait átdolgozták annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok belátására legyen bízva a kérelmekkel kapcsolatos döntés. A javasolt szöveg úgy rendelkezik, hogy figyelembe kell venni az iránymutatás két vonatkozó részében megjelölt kritériumokat, lehetővé téve ezzel, hogy az illetékes hatóságok eldönthessék azt, hogy egy engedélyezésre vonatkozó kérelmet elutasítanak, vagy helyénvalóbb megadni az engedélyt bizonyos feltételek szerint annak biztosítására, hogy az eszközöket vagy termékeket nem használják fel olyan cselekményekre, amelyeket a rendeletjavaslat meg kíván akadályozni.

Ezen kívül áttekintették és egyszerűsítették az illetékes hatóságok által hozott döntésekre vonatkozó információcserével kapcsolatos eljárásokat, és közös engedélyezési formulát dolgoztak ki a IV. melléklet szerint.

A rendelet könnyebb alkalmazhatósága érdekében a módosított javaslat úgy rendelkezik, hogy a rendelet a Vámkódex meghatározása szerinti „vámterületre” vonatkozzon.

Végül a szolgáltatásokra vonatkozó előírások úgy módosultak, hogy megfeleljenek az EK-Szerződés 133. cikkének, továbbá a törvényes és törvénytelen célokat egyaránt szolgáló eszközök terjesztői szolgáltatásainak engedélyezési követelményét törölték a szövegből annak érdekében, hogy az igazgatási munkateher csak a legszükségesebb szintre korlátozódjon.

Módosított javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a halálbüntetés, a kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható eszközök és termékek kereskedelméről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

mivel:

Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke értelmében az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása a tagállamok egyik közös elve. Ennek szellemében a Közösség 1995-ben úgy döntött, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása lényegi szempont a harmadik országokhoz fűződő kapcsolatok során. A Közösség úgy döntött, hogy a fenti cél elérése érdekében záradékot iktat minden új, harmadik országgal kötött, általános kereskedelmi, együttműködési és társulási megállapodásba.

Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikke, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikke, valamint az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok Európai Egyezményének 3. cikke feltétlen és átfogó tilalmat ír elő a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tekintetében. Egyéb rendelkezések, főként az Egyesült Nemzetek Kínzás Elleni Nyilatkozata [2], valamint az Egyesült Nemzetek 1984. évi, a kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló egyezménye kötelezi az államoknak a kínzás megakadályozására.

Az Európai Unió Alapjogi Chartája 2. cikkének (2) bekezdése[3] tiltja a kivégzést és a halálbüntetés kiszabását. 1998. június 29-én a Tanács jóváhagyta az EU halálbüntetéssel kapcsolatos iránymutatását harmadik országok tekintetében, és úgy határozott, hogy az Európai Unió a halálbüntetés egyetemes eltörlése érdekében tevékenykedjen.

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4. cikke tiltja a kínzást és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést. 2001. április 9-én a Tanács jóváhagyta az EU halálbüntetéssel kapcsolatos iránymutatását harmadik országok tekintetében. A fenti irányelvek vonatkoznak mind az EU 1998. évi, a fegyverek kivitelére vonatkozó magatartási kódexére, mind pedig a katonai jellegű felszerelések exportjára az egész EU tekintetében vonatkozó ellenőrzés érdekében tett jelenlegi erőfeszítésekre, a katonai felszerelések kivitele ellenőrzésének lehetséges bevezetésére, amelyek példaként szolgálnak azon intézkedésekre, amelyek hatékonyan képesek megakadályozni a kínzást és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést a közös kül- és biztonságpolitika keretein belül. Ezek az iránymutatások arról is rendelkeznek, hogy a harmadik országokat szintén ösztönözzék olyan eszközök használatának, előállításának és kereskedelmének a tiltására, amelyek célja kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés okozásaesetében, valamint bármely más eszközzel ilyen célokból történő visszaélés megakadályozása. Az iránymutatás szerint a kegyetlen, embertelen, vagy megalázó büntetés tiltása egyértelmű határokat szab a halálbüntetés alkalmazásának.

A kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló, 2001. április 25-én elfogadott és az EU-tagállamok által támogatott határozatában az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Bizottsága felszólította az Egyesült Nemzetek tagjait, hogy tegyenek megfelelő lépéseket – jogalkotási intézkedéseket is beleértve – többek között olyan eszközök exportjának a tiltására és megakadályozására, amelyek elsősorban a kínzást és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést szolgálják. Ezt az álláspontot megerősítették megerősítette a 2002. április 16-án és 2003. április 23-án elfogadott határozatok határozat.

2001. október 3-án az Európai Parlament állásfoglalást[4] fogadott el a Tanácsnak az Európai Unió fegyverek kivitelére vonatkozó magatartási kódexe 8. operatív rendelkezése értelmében kiadott második éves jelentéséről, arra ösztönözve a Bizottságot, hogy késedelem nélkül cselekedjen és megfelelő közösségi eszközt biztosítson olyan rendőrségi és biztonsági eszközök reklámozása, kereskedelme és exportja betiltására, amelyek használata alapvetően kegyetlen, embertelen vagy megalázó, továbbá biztosítsa, hogy ez a közösségi jogforrás függessze fel olyan rendőrségi és biztonsági eszközök kereskedelmét, amelyeknek az orvosi hatásai nem teljes mértékben ismertek, továbbá olyan eszközök átadását, amelyek gyakorlati alkalmazása visszaélés vagy indokolatlan sérülés komoly kockázatát bizonyította.

Ezért helyénvaló közösségi szabályokat meghatározni a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan olyan eszközök és termékek tekintetében, amelyek kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából alkalmazhatók. Ezek a szabályok az emberi élet és az alapvető emberi jogok tiszteletét helyezik előtérbe, így a közerkölcsök védelmét szolgálják. A fenti szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a Közösség gazdasági szereplői számára ne származzon előny olyan kereskedelemből, amely vagy elősegíti, vagy más formában lehetővé teszi halálbüntetésre, kínzásra vagy egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre vonatkozó azon politikák végrehajtását, amelyek nem egyeztethetők össze a vonatkozó EU-s iránymutatással, az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint egyéb nemzetközi egyezményekkel és szerződésekkel.

E rendelet szempontjából helyénvaló a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés azon meghatározásait alkalmazni, amelyeket az Egyesült Nemzetek kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló egyezménye, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 3452 (XXX). számú határozata tartalmaz. A fenti meghatározások értelmezése során figyelembe kell venni az emberi jogokról szóló európai egyezményben és az EU vagy annak tagállamai által elfogadott fontos dokumentumokban szereplő fogalmak értelmezésére vonatkozó esetjogot továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartáját.

Be kell tiltani az olyan eszközök exportját és importját, amelyeknek a halálbüntetésen vagy kínzáson és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódon vagy büntetésen kívül nincs vagy elvileg nincs más felhasználási formája. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy az Egyesült Nemzetek a fogva tartottak bánásmódjáról szóló minimumszabályainak[5] 33. cikke tiltja a lánc és vas használatát fogva tartás eszközeként.

Szükséges továbbá korlátozni olyan eszközök és termékek exportját, amelyek nem használhatók fel halálbüntetés vagy kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára, azonban felhasználhatók más törvényes célokból. A fenti korlátozásnak olyan eszközökre vagy termékekre kell vonatkoznia, amelyeket elsősorban a büntetésvégrehajtás céljából alkalmaznak az olyan berendezésekre, amelyeket oly módon terveztek, hogy könnyen visszaélhessenek velük halálos ítélet végrehajtása vagy kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés céljára, és és – hacsak a fenti korlátozás nem aránytalan, olyan más eszközre vagy termékre, amellyel a kialakításuk és a műszaki jellemzőik figyelembevételével halálbüntetés vagy kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából visszaélhetnek.

A rendvédelem és a bűnüldözés eszközeit tekintve meg kell jegyezni, hogy a rendvédelmi tisztviselők magatartási szabályzatának 3. cikke[6] szerint a rendvédelmi tisztviselők csak akkor alkalmazhatnak erőszakot, amikor az feltétlenül szükséges, és csak olyan mértékben, amennyire azt feladatuk végrehajtása megkívánja. Az Egyesült Nemzeteknek a bűnözés megelőzéséről és a bűnelkövetőkkel való bánásmódról szóló, 1990. évi nyolcadik kongresszusa által a rendvédelmi tisztviselők által alkalmazott erőszakkal és lőfegyverhasználattal kapcsolatban elfogadott alapelvek előírják, hogy rendvédelmi tisztviselők feladatuk végrehajtása során lehetőleg igyekezzenek erőszakmentes eszközöket igénybe venni erőszak és lőfegyverek alkalmazását megelőzően.

A fentiek figyelembevételével az említett alapelvek támogatják a nem halálos, ártalmatlanító fegyverek fejlesztését megfelelő helyzetekben történő felhasználásra, ugyanakkor elismerve, hogy ilyen fegyverek alkalmazása alapos ellenőrzést igényel. Ebben a kontextusban bizonyos, rendőrség által önvédelemre és zavargások megfékezésére hagyományosan alkalmazott eszközök használatát úgy módosították, hogy az vonatkozzon elektromos sokkolók és vegyi anyagok alkalmazására személyek ártalmatlanná tétele céljából. Bizonyos jelek arra mutatnak, hogy több országban ilyen fegyvereket kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használnak fel.

A fenti alapelvek hangsúlyozzák, hogy a rendvédelmi tisztviselőket el kell látni önvédelmi eszközökkel. Ezért ez a rendelet nem vonatkozik olyan hagyományos önvédelmi eszközök kereskedelmére, mint például a pajzs.

Ez a rendelet olyan vegyi anyagok kereskedelmére is vonatkozik, beleértve könnygázt és zavargások megfékezésére alkalmazott anyagokat, amelyek személyek ártalmatlanná tételére alkalmasak.

Meg kell jegyezni, hogy az Egyesült Nemzeteknek a fogvatartottakkal való bánásmódról szóló minimumszabályai[7] értelmében korlátozás célját szolgáló eszközök nem használhatók fel büntetés céljára, és ilyen korlátozás célját szolgáló eszközök csak szökés megelőzésének céljából és orvos által megállapított egészségügyi indokból alkalmazhatók, vagy amennyiben más ellenőrző módszerek alkalmazása sikertelen, annak megakadályozása érdekében, hogy a fogvatartottak magukban vagy másokban, vagy vagyontárgyakban kárt tegyenek.

Az EU kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal harmadik országok tekintetében kapcsolatos iránymutatása előírja többek között, hogy a harmadik országokban működő külképviseletek vezetőinek rendszeres jelentéseikben elemezniük kell a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés eseteit az akkreditálásuk szerinti államban, valamint az ilyen esetek megfékezésére tett intézkedéseket. Az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük a fenti és ahhoz hasonló, megfelelő nemzetközi és civil szervezetek által készített jelentéseket az engedélyezés iránti kérelmek elbírálásakor. Ilyen jelentésekben meg kell említeni azokat az eszközöket is, amelyeket harmadik országokban alkalmaznak halálbüntetés, továbbá kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából.

A harmadik országokban alkalmazott halálbüntetés eltörlése, valamint a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzése érdekében korlátozásokat szükséges bevezetni a harmadik országoknak az e rendelet hatálya alá tartozó felszerelések és termékek működtetését és használatát érintő szolgáltatások tekintetében nyújtott technikai segítséggel kapcsolatbanaz összes működésével és használatával kapcsolatos szolgáltatások nyújtása. Ugyanezen okból korlátozásokat kell alkalmazni a…Meg kell tiltani továbbá azt a kereskedelmi tranzakciókkal kapcsolatos ügynöki tevékenységet, amely halálbüntetés vagy kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés gyakorlatán kívül más célra nem, vagy más célra gyakorlatilag nem alkalmazott eszközökre vonatkozik.olyan szolgáltatások nyújtása, amelyek előmozdítják az e rendelet hatálya alá tartozó berendezések és termékek értékesítését, ideértve a közvetítői tevékenységet függetlenül attól, hogy az érintett berendezés bármely jelentős időben szabad forgalomban volt-e vagy lesz-e a Közösség területén.

E rendelet rendelkedéseinek célja, hogy megakadályozzák a halálbüntetést vagy kínzást és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést harmadik országokban. Az intézkedések ezen kívül korlátozásokat vezetnek be harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan olyan eszközök és termékek tekintetében, amelyek halálbüntetés vagy kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára felhasználhatók. Nem szükséges hasonló kereskedelmi rendszert bevezetni a Közösségen belül, mivel a tagállamokban nem létezik halálbüntetés, és kellő óvintézkedések vannak érvényben, amelyek megelőzik aa tagállamok már elfogadták megfelelő intézkedéseket a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megtiltására és megelőzésére.

Az EU kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal harmadik országok tekintetében kapcsolatos iránymutatása megállapítja, hogy a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés ellen hozott hatékony intézkedések végrehajtása érdekében intézkedéseket kell hozni olyan eszközök használatának, előállításának és kereskedelmének megakadályozására, amelyek célja kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés. ki kell egészítenie ezeket a harmadik országokkal való kereskedelemre vonatkozó korlátozásokat.Ilyen eszközök használatára és előállítására vonatkozó korlátozások bevezetése és érvényesítése a tagállamok feladata.

Új adatok és a műszaki fejlesztések figyelembevétele érdekében a jelen rendeletben meghatározott eszközök és termékek listáit listafolyamatosan felül kell vizsgálni, és meg kell határozni a fenti listák módosítására vonatkozó egyedi eljárást.ésszerű időn belül felülvizsgálják.

A Bizottságnak és a tagállamoknak értesíteniük kell egymást az e rendeletnek megfelelően tett intézkedésekről, valamint az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló egyéb fontos információkról.

A jelen rendelet végrehajtásához szükséges lényeges intézkedések igazgatási általános jellegű intézkedések, az 1999. június 28-i, 1999/468/EK számú tanácsi határozat 2. cikkének megfelelően, amely meghatározza a Bizottságra[8] ruházott végrehajtási jogkör gyakorlásának eljárásait. Ezeket az intézkedéseket a fenti határozat 4 5 cikkében meghatározott szabályozási eljárás alkalmazásával kell megtenni.

A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk a jelen rendelet rendelkezéseinek megsértésére vonatkozó szankciókra, és biztosítaniuk kell a szankciók végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

Ez a jogi aktus tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapjogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket,

ELFOGADTA AZ ALÁBBI RENDELETET:

I. fejezetTárgy, hatáskör és fogalommeghatározások

1. cikkTárgy és hatáskör

A jelen rendelet közösségi szabályokat állapít meg harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan olyan eszközök és termékek tekintetében, amelyek halálbüntetés vagy kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára, vagy azzal kapcsolatos szolgáltatásokra felhasználhatók.

A jelen rendelet nem vonatkozik szolgáltatások nyújtására, amennyiben a ilyen szolgáltatások nyújtása természetes személyek határon átnyúló mozgásával jár.

2. cikkFogalommeghatározások

A jelen rendelet tekintetében:

"kínzás": minden olyan cselekvés, amellyel szándékosan súlyos – fizikai vagy mentális – fájdalom okozható valamely személynek abból a célból, hogy az illető személytől vagy egy harmadik személytől információt vagy vallomást szerezzenek, hogy az illető személyt megbüntessék olyan cselekedetért, amelyet az illető személy vagy valamely harmadik fél elkövetett, vagy vélhetően elkövetett, vagy hogy az illető személyt vagy valamely harmadik felet megfélemlítsék vagy nyomást gyakoroljanak rá, továbbá bármely megkülönböztetésen alapuló okból, amelynek során fájdalmat vagy szenvedést okoznak valamely hivatalos személy, vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy jóváhagyásával. Nem vonatkozik azonban olyan fájdalomra vagy szenvedésre, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be. a törvényes büntetések megfelelő alkalmazása, azzal a kiegészítéssel, hogy e rendelet alkalmazásában a halálbüntetés nem minősül törvényes büntetési módnak.A halálbüntetés semmilyen körülmények között nem minősül törvényes büntetésnek;

(b) "egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés": bármely olyan cselekvés, amellyel szándékosan súlyos – fizikai vagy mentális – fájdalmat vagy szenvedést okoznak valamely személynek, amelynek során a fájdalmat vagy szenvedést valamely hivatalos személy, vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy jóváhagyásával okozzák. Nem vonatkozik azonban olyan fájdalomra vagy szenvedésre, amely csupán törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be. a törvényes büntetések megfelelő alkalmazása, azzal a kiegészítéssel, hogy e rendelet alkalmazásában a halálbüntetés nem minősül törvényes büntetési módnak.A halálbüntetés semmilyen körülmények között nem minősül törvényes büntetésnek;

(c) "rendvédelmi hatóság": bármely olyan hatóság, amely felelős bűncselekmények megelőzéséért, felfedéséért, kiderítéséért, leküzdéséért és büntetéséért, beleértve, de a fogalmat nem csak azokra korlátozva, a rendőrséget, ügyészséget, bármely igazságügyi hatóságot, állami vagy magán börtönhatóságot, illetve adott esetben bármely állambiztonsági szervet és katonai hatóságot;

(d) "exportügylet": áruknak a Közösség vámterületéről történő kilépése a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/1992/EGK rendelet 3. cikkének megfelelően[9];bármilyen – közvetlen vagy közvetett – kivitel, újrakivitel, értékesítés, átruházás, átadás vagy kiszállítás bármilyen harmadik országbeli vagy más jogi vagy természetes személy, illetve szervezet részére bármely harmadik országban folytatott vagy onnan irányított bármilyen üzleti tevékenység céljára;

(e) "importügylet": áruknak a Közösség vámterületére történő belépése a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/1992/EGK rendelet 3. cikkének megfelelőenbármilyen;

(f) “technikai segítségnyújtás”: bármely olyan technikai támogatás, amely javításra, fejlesztésre, gyártásra, tesztelésre, karbantartásra, vagy bármely más műszaki szolgáltatásra vonatkozik, és például, instrukciók, tanácsadás, tréning, munkatapasztalat, vagy készségek átadása vagy konzultációs szolgáltatások formájában történik. A műszaki segítség a verbális segítséget is magában foglalja;

(g) “ügynöki tevékenység”: e rendelet hatálya alá tartozó eszközök vagy termékek szállítására vállalt kötelezettséget tartalmazó olyan szerződésekkel kapcsolatos tárgyalás vagy azok megkötése, amelyek – az eszközök vagy termékek elhelyezkedésétől függően – csak akkor fizethetők ki, ha az adott szállítást import- vagy exportügylet előzi meg, a fenti szállítási kötelezettség elfogadása nélkül és valamilyen import- vagy exportügyletben való részvétel nélkül;

(h) “múzeum”: olyan intézmény, amelynek célja, vagy elsődleges célja olyan történelmi, művészeti vagy tudományos tárgyú gyűjtemények megőrzése közhasznú célra, amelybe jelenleg vagy a jövőben beletartoznak az e rendelet hatálya alá tartozó eszközök, és amelyet teljes mértékben, vagy főként állami hatóság által rendelkezésre bocsátott összegekből tartanak fenn;

(i) "illetékes hatóság" valamelyik, az I. melléklet szerinti tagállam hatósága, amely a 10. cikk (1) bekezdése értelmében jogosult döntést hozni valamely engedély iránti kérelem tárgyában;

(j) “kérelmező”:

(1) a 3. és 5. cikkben hivatkozott exportügyletek esetén bármely természetes vagy jogi személy, aki valamely harmadik országbeli címzettel szerződést kötött, és döntési jogkörrel rendelkezik e rendelet hatálya alá tartozó eszközök és termékeknek a Közösség vámterületéről történő kivitelét illetően a vámnyilatkozat elfogadásakor;

(2) amennyiben az (1) bekezdésben hivatkozott jogi személy nincs bejegyezve valamely tagállam jogszabályai szerint és a Közösségen belül nem rendelkezik állandó székhellyel, az a természetes vagy jogi személy, amely az exportügyletet teljesíteni fogja;

(3) amennyiben az (1) bekezdésben hivatkozott természetes személy nem rendelkezik állandó lakcímmel és a szokásos lakhelye sem a Közösségen belül található, az a természetes vagy jogi személy, amely az exportügyletet teljesíteni fogja;

(4) a 4. cikkben hivatkozott importügyletek teljesítése és szolgáltatások nyújtása esetén az a múzeum, amely az eszközöket ki fogja állítani; továbbá

(5) a 3. és 5. cikkben hivatkozott szolgáltatások nyújtása esetén az a természetes vagy jogi személy, amely a szolgáltatást nyújtani fogja.

(f) "illetékes hatóság" a III. mellékletben felsorolt hatóságok egyike.

(g) "a Közösség területe" az összes olyan tagállam területe, amelyen alkalmazzák az Európai Közösséget létrehozó szerződést az abban megállapított feltételek szerint.

II. fejezetHalálbüntetés, kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó tevékenység céljától eltérő gyakorlati használatra nem vagy elvileg nem alkalmas eszközök

3. cikkExporttilalom

A II. mellékletben felsorolt, halálbüntetés, kínzás, vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó tevékenység céljától eltérő gyakorlati használatra nem, vagy elvileg nem alkalmas eszközök tekintetében bármely exportügylet tiltott, az ilyen eszközök eredetére való tekintet nélkül.

Bármilyen juttatás, értékesítés, szállítás, átruházás vagy átadásA következő szolgáltatások bármely harmadik országbeli természetes vagy jogi személy, vagy szerv részére ellenszolgáltatás ellenében vagy anélkül történő nyújtása tiltott:vagy bármilyen jogi vagy természetes személy, illetve szervezet részére bármely harmadik országban folytatott vagy onnan irányított bármilyen üzleti tevékenység céljára

(a) a II. mellékletben felsorolt eszközökhöz kapcsolódó műszaki tanácsadás, segítség vagy képzés annak működéséről, használatáról, előállításáról, összetételéről vagy átalakításáról tilos.

(b) a II. mellékletben felsorolt eszközöket tartalmazó exporttevékenységét érintő ügynöki és hasonló tevékenység az ilyen berendezéssel kapcsolatos bármilyen kiviteli tranzakció megkönnyítése vagy elősegítése céljából tilos.

Az 1. bekezdéstől eltérve a az illetékes hatóság engedélyezheti a II. mellékletben felsorolt eszközök tekintetében az export ügyletet és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtása nyújtását, amennyiben bebizonyosodik, hogy az exportügylet célországában az eszközök kizárólag történelmi jelentőségük miatt kerülnek nyilvános múzeumi kiállításra.

4. cikkImporttilalom

A II. mellékletben felsorolt eszközök tekintetében minden import ügylet tiltott, függetlenül az ilyen eszközök eredetétől.

A következő szolgáltatások bármely harmadik országbeli természetes vagy jogi személy vagy szerv részére ellenszolgáltatás fejében vagy anélkül Bármilyen juttatás, értékesítés, szállítás, átruházás vagy átadás bármilyen közösségbeli jogi vagy természetes személy, illetve szervezet a Közösség területén bármilyen üzleti tevékenység folytató vagy azt onnan irányító bármilyen jogi vagy természetes személy, illetve szervezet részére, tiltottak:

(a) a II. mellékletben felsorolt eszközökhöz kapcsolódó műszaki tanácsadás, segítség vagy képzés annak működéséről, használatáról, előállításáról, összetételéről vagy átalakításáról, tilos.

(b) a II. mellékletben felsorolt eszközöket tartalmazó exporttevékenységet érintő ügynöki és hasonló tevékenység az ilyen berendezéssel kapcsolatos bármilyen kiviteli tranzakció megkönnyítése vagy elősegítése céljából tilos.

Az 1. bekezdéstől eltérve a az illetékes hatóság engedélyezheti a II. mellékletben felsorolt eszközök tekintetében az import ügyletet és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtása nyújtását, amennyiben bebizonyosodik, hogy az import ügylet célországa szerinti tagállamban az eszközök kizárólag történelmi jelentőségük miatt kerülnek nyilvános múzeumi kiállításra.

III. fejezetHalálbüntetés, kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használható eszközök és termékek

5. cikkExportengedélyezési követelmény

A III. melléklet A. részében felsorolt, halálbüntetés céljára, vagy a III. melléklet B. részében II. melléklet felsorolt, kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára használható eszközök és termékek bármilyen exportügyletére az eszközök vagy termékek eredetétől függetlenül engedélyezésért kell folyamodni.

A III. mellékletben felsorolt berendezésekkel és termékekkel kapcsolatbanAz ellenszolgáltatás fejében vagy anélkül bármely harmadik országbeli természetes vagy jogi személynek vagy szervnek a III. mellékletben felsorolt eszközökhöz vagy termékekhez kapcsolódó műszaki segítséghezaz alábbi tevékenység engedély szükséges.

(a) az ilyen berendezések vételével, átruházásával, átadásával vagy szállításával kapcsolatos szerződésről vagy megállapodásról szóló tárgyalás vagy annak előkészítése, ha

(i) az ilyen szerződés vagy megállapodás vagy valamely harmadik országbeli természetes vagy jogi személy, illetve szervezet, vagy bármely más, bármely harmadik ország területén üzleti tevékenységet folytató vagy azt onnan irányító természetes vagy jogi személy, illetve szervezet által vagy nevében jönne létre bármely harmadik ország területén folytatott vagy onnan irányított bármilyen üzleti tevékenység céljára,

(ii) az ilyen szerződés vagy megállapodás előírná, hogy a II. mellékletben felsorolt berendezéseket bocsássák az említett természetes vagy jogi személy, illetve szervezet rendelkezésére, és

(iii) a hasonló tevékenység közvetítésével vagy hasonlóval foglalkozó természetes vagy jogi személy, illetve szervezet székhelye a Közösség területén van;

(b) az ilyen berendezés működésével, használatával, előállításával, összetételével vagy átalakításával kapcsolatos műszaki tanácsadás, segítség vagy képzés – közvetlen vagy közvetett juttatása, értékesítése, szállítása, átruházása vagy átadása valamely harmadik országbeli természetes vagy jogi személy, illetve szervezet, valamint bármely más, bármely harmadik ország területén üzleti tevékenységet folytató vagy azt onnan irányító természetes vagy jogi személy, illetve szervezet részére.

6. cikkEngedélyezési kérelmek

Az 5. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett kiviteli ügyleteket és tevékenységeket csak az exportőr, eladó, szolgáltató, vagy átruházó fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezheti.

Az 5. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett tevékenységeket csak a tárgyaló vagy szervező természetes vagy jogi személy, illetve szervezet székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezheti.

A kérelmezőknek az illetékes hatóságnak be kell nyújtaniuk minden releváns információt az engedélyköteles tevékenységekről. Az exportügyletek esetében ez különösen az alábbiakra terjed ki:

(a) a célország, a végfelhasználó és a tervezett végfelhasználás pontos megnevezése, illetve

(b) a szállítási útvonal és a közbenső állomások teljes leírása.

Az illetékes hatóság bekérheti a kérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalához általa szükségesnek tartott további információkat.

Az engedély kiadása függhet olyan követelményektől és feltételektől, amelyeket az illetékes hatóság indokoltnak tart annak megakadályozásához, hogy az érintett berendezést halálos ítélet végrehajtására, illetve kínzásra és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra használjanak, például attól, hogy a végfelhasználó köteles nyilatkozatot aláírni vagy kötelezettséget vállalnia az újrakivitel mellőzéséről.

A 14. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az illetékes hatóság két hónapon belül döntést hoz az engedély megadásáról. Döntéséről haladéktalanul értesíti a kérelmezőt, és indokolt esetben azt a tagállamot, amelynek területén bemutatják a kiviteli nyilatkozatot.

A kiviteli ügylet engedélyének eltérő értelmű kikötése hiányában az ilyen engedély hallgatólagosan a kérelmezőre és a vele a kérelemben említett berendezés értékesítéséről, átruházásáról, átadásáról és szállításáról szerződéses kapcsolatba kerülő harmadik országbeli, meghatározott természetes vagy jogi személyre, illetve szervezetre vonatkozik.

Az engedély az egész Közösség területén érvényes. Az engedély érvényességi ideje hat hónap, kivéve, ha az illetékes hatóság rövidebb időszak alkalmazásáról dönt.

76. cikkAz exportügyletek engedélyezésére vonatkozó határozatok

A 7. és 8. cikkekre is figyelemmel a III. mellékletben felsorolt eszközök és termékek exportügyletére vonatkozó engedélyezési kérelmeket a jóváhagyó hatóság eseti alapon bírálja el, amelynek során figyelembe veszi valamennyi fontos szempontot – ideértve különösképpen, hogy az export ügyletre vagy szolgáltatások nyújtására irányuló, a rendvédelmi hatóságot vagy a végfelhasználót is érintő engedélyezési kérelmet elutasították-e az előző öt év során egy másik tagállamban, valamint – adott esetben – hogy korlátozott-e a kérdéses, engedélyezési kérelem alatt álló eszközök vagy termékek kereskedelme az érintett berendezés átruházásával kapcsolatos esetleges korlátozások, a célországban, valamint a vonatkozó nemzetközi kötelezettségek és kötelezettségvállalások elfogadását.

8. cikkA rendvédelmi hatóságoktól eltérő felek általi végfelhasználásravonatkozó kiviteli engedélyek megadásának feltételei

A II. mellékletben felsorolt és a rendvédelmi hatóságoktól eltérő végfelhasználóknak szánt berendezésekkel és termékekkel kapcsolatos kiviteli tranzakciók tekintetében az illetékes hatóság tartózkodik az engedély megadásától, ha nincs meggyőződve az alábbi feltételek teljesüléséről:

(a) a végfelhasználónak törvényes célra van szüksége az ilyen eszközre;

(b) a végfelhasználó valóban ilyen célra fogja használni az eszközt;

(c) a végfelhasználó semmilyen más természetes vagy jogi személy, illetve szervezet részére sem értékesíti, ruházza át, vagy szállítja le a berendezést olyan harmadik országban, ahol a jelentések szerint kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés fordul elő, különösen ideértve a bűnüldözési hatóságokat.

97. cikkExportengedélyek megadásának kritériumai a rendvédelmi hatóságok mint végfelhasználók számára

A III. mellékletben felsorolt eszközök és termékek rendvédelmi hatóságok számára történő exportügyleteinek tekintetében az illetékes hatóság nem adhatja meg az engedélyt, amennyiben

(a) az eszköz vagy termék a III. melléklet A. részében került felsorolásra és az érintett harmadik ország nem törölte el a halálbüntetést;

(b) az eszköz vagy termék a III. melléklet B. részében került felsorolásra és megállapították, hogy az érintett rendvédelmi hatóság az előző öt év során kínzást vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmódot vagy büntetést alkalmazott; vagy

(c) az eszköz vagy termék a III. melléklet B. részében került felsorolásra, és a hatóság okkal feltételezi vagy hiszi, hogy az érintett rendvédelmi hatóság kínzást vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmódot vagy büntetést követ el vagy néz el.

A III. melléklet B. részében felsorolt eszközök és termékek rendvédelmi hatóságok számára történő exportjára vonatkozó engedély kibocsátását illető döntés meghozatalakor az illetékes hatóság különösen a következőket vizsgálja meg és veszi figyelembe:

(a) az érintett eszközöket a célországban bíróság által kiszabott testi fenyítés céljára használják;

(b) amennyiben az érintett rendvédelmi hatóság egy vallomást kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés segítségével szerzett meg, azt a célországban folyó eljárás során bizonyítékként fel lehet használni. Ez a feltétel nem érvényes, amennyiben a kínzással vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel vádolt személy elleni eljárás során ilyen vallomást bizonyítékul lehet felhasználni arra, hogy a vallomást megtették;

(c) a célország elmulasztotta a kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés jogszabályi, ezen belül büntetőjogi tiltását;

(d) a célország nem tesz meg minden tőle telhetőt azért, hogy a kínzásért vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódért vagy büntetésért felelős személyeket bíróság elé állítsa és az ilyen jogszabályokra vonatkozóan az elkövetett tettek természetével arányos és azoktól elrettentő büntetést kiszabja;

(e) a célország elmulasztja a II. és III. mellékletben felsorolt eszközök és termékek olyan harmadik országokba történő exportjának korlátozását, melyek a fenti (a), (b), (c) vagy (d) pont legalább egyikében foglalt kritériumoknak megfelelnek; valamint

(f) egy másik tagállam az elmúlt öt év során elutasította egy exportügylet vagy szolgáltatások nyújtása tekintetében az érintett rendvédelmi hatóságot illetően az engedélyezési kérelmet.

A bűnüldözési hatóságoknak szánt, II. mellékletben felsorolt berendezéseket és termékeket érintő kiviteli tranzakciók tekintetében az illetékes hatóság tartózkodik az engedély megadásától, ha

(a) a jelek arra utalnak, hogy az érintett bűnüldözési hatóság kínzást vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést alkalmaz, és

(b) az illetékes hatóság nincs meggyőződve arról, hogy az érintett harmadik ország

(i) a jogszabályaiban megtiltotta a kínzást vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést, a büntetőjogot is ideértve,

(ii) bíróság elé állítja a kínzást vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést alkalmazó személyeket, és

(iii) az ilyen cselekmények esetében a halálbüntetéstől eltérő olyan büntetést alkalmaz, amely egyszerre elrettentő és arányban van az elkövetett cselekmények jellegével.

Tartózkodik az engedély megadásától, ha jó okkal feltételezi, hogy az érintett berendezést valószínűleg bíróságon meghozott testi fenyítésre fogják használni.

10. cikkA személyeket kihallgató bűnüldözési hatóságok általi végfelhasználásravonatkozó kiviteli engedélyek megadásának további feltételei

A személyeket kihallgató bűnüldözési hatóságoknak szánt, III. mellékletben felsorolt berendezéseket és termékeket érintő kiviteli tranzakciók tekintetében az illetékes hatóság tartózkodik az engedély megadásától, ha

(a) a jelek arra utalnak, hogy az érintett harmadik országban a kihallgatások során kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés történik, és

(b) az illetékes hatóság nincs meggyőződve arról, hogy az érintett harmadik ország gondoskodott róla, hogy a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés révén megszerzett vallomást semmilyen eljárásban sem használják fel bizonyítékként, kivéve az ilyen cselekmények elkövetésével vádolt személyek ellen annak bizonyítékaként, hogy ilyen vallomás történt.

11. cikkA személyeket fogva tartó bűnüldözési hatóságok általi végfelhasználásravonatkozó kiviteli engedélyek megadásának további feltételei

A személyeket fogva tartó bűnüldözési hatóságoknak szánt, III. mellékletben felsorolt berendezéseket és termékeket érintő kiviteli tranzakciók tekintetében az illetékes hatóság tartózkodik az engedély megadásától, ha

(a) a jelek arra utalnak, hogy az érintett bűnüldözési hatóság által igazgatott, működtetett vagy felügyelt fogvatartási központban vagy börtönben kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés történik, és

(b) az illetékes hatóság nincs meggyőződve arról, hogy az érintett harmadik ország egyrészt bíróság elé állítja fogvatartási központokban vagy börtönökben elkövetett a kínzásért vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódért vagy büntetésért felelős személyeket, és a halálbüntetéstől eltérő olyan büntetést alkalmaz, amely egyszerre elrettentő és arányban van az elkövetett cselekmények jellegével.

8. cikkExportengedélyek megadásának kritériumai arendvédelmi hatóságoktól eltérő végfelhasználók számára

A III. mellékletben felsorolt eszközök és termékek rendvédelmi hatóságoktól eltérő végfelhasználók számára történő exportügyleteinek tekintetében az illetékes hatóság nem adhatja meg az engedélyt, amennyiben nincs meggyőződve arról, hogy a következő feltételek teljesültek:

(a) a végfelhasználó az érintett eszközt vagy terméket törvényes célokra igényli;

(b) a végfelhasználó vállalja, hogy az érintett eszközt vagy terméket a cél szerinti harmadik országban vagy egyéb harmadik országban nem bocsátja más természetes vagy jogi személy vagy szerv rendelkezésére vagy használatára, ideértve különösképpen a rendvédelmi hatóságokat, kivéve ha az illetékes hatóságtól erre előzetesen engedélyt kapott; valamint

(c) okkal nem feltételezhető vagy hihető, hogy a végfelhasználó az elmúlt öt év során részt vett halálbüntetésnek, kínzásnak vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmódnak vagy büntetésnek minősülő tevékenységben, illetve hogy ilyen tevékenységhez eszközöket vagy termékeket szállított.

129. cikkSzolgáltatások nyújtásánakexport engedélyezése

Az 5. cikk (2) bekezdésében hivatkozott szolgáltatásokra vonatkozó engedélyezés kibocsátása vagy annak visszautasítása tekintetében az illetékes hatóság minden releváns szempontot figyelembe vesz, különösen hogy az érintett rendvédelmi hatóságot vagy végfelhasználót érintő exportügylet vagy szolgáltatások nyújtásának engedélyezése iránti kérelmét bármely tagállam az elmúlt öt év során elutasította-e, valamint adott esetben köteles ilyen követelményeket meghatározni vagy feltételeket szabni annak biztosítására, hogy a szolgáltatások nyújtása nem járul hozzá a III. melléklet A. részében felsorolt eszközök és termékek halálbüntetés céljára történő felhasználásához, vagy a III. melléklet B. részében felsorolt eszközök és termékek kínzás vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmód vagy büntetés céljára történő felhasználásához.

Az 5(2) cikkban hivatkozott szolgáltatások harmadik országbeli rendvédelmi hatóságok részére történő nyújtásához az illetékes hatóság nem adhatja meg az engedélyt, amennyiben

(a) az eszköz vagy termék, amellyel a szolgáltatás kapcsolatos, a III. melléklet A. részében került felsorolásra, és az érintett harmadik ország nem törölte el a halálbüntetést;

(b) az eszköz vagy termék, amelyre a szolgáltatás vonatkozik a III. melléklet B. részében került felsorolásra és megállapításra került, hogy az érintett rendvédelmi hatóság az előző öt év során kínzást vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmódot vagy büntetést alkalmazott; vagy

(c) az eszköz vagy termék, amellyel a szolgáltatás kapcsolatos, a III. melléklet B. részében került felsorolásra, és a hatóság okkal feltételezi vagy hiszi, hogy az érintett rendvédelmi hatóság kínzást vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmódot vagy büntetést követ el vagy tűr.

Az 5. cikk (2) bekezdésében hivatkozott szolgáltatások rendvédelmi hatóságoktól eltérő, harmadik országbeli, természetes vagy jogi személyiséggel rendelkező végfelhasználók számára történő nyújtásának tekintetében az illetékes hatóság nem adhatja meg az engedélyt, amennyiben nincs meggyőződve arról, hogy a következő feltételek teljesültek:

(a) az érintett, természetes vagy jogi személyiséggel rendelkező végfelhasználó az érintett eszközt vagy terméket, amelyre a szolgáltatás vonatkozik, törvényes célokra igényli;

(b) az érintett, természetes vagy jogi személyiséggel rendelkező végfelhasználó vállalja, hogy a megszerzett tanácsot, meglévő tudást vagy képességeket nem bocsátja más, harmadik célországbeli vagy egyéb harmadik országbeli természetes vagy jogi személy vagy szerv rendelkezésére vagy használatára, különösképpen ideértve a rendvédelmi hatóságot, hacsak azt az illetékes hatóság előzetesen nem hagyja jóvá; valamint

(c) okkal nem feltételezhető vagy hihető, hogy az érintett természetes vagy jogi személy az elmúlt öt év során részt vett, illetve eszközöket vagy termékeket szállított halálbüntetésnek, kínzásnak vagy egyéb kegyetlen, megalázó vagy embertelen bánásmódnak vagy büntetésnek minősülő tevékenységben, illetve tevékenységhez.

Az illetékes hatóság tartózkodik az 5. cikk (2) bekezdése a) pontjában említett tevékenységek engedélyezésétől, ha a kiviteli tranzakciókat vagy a kérelmező által tárgyalni vagy megszervezni szándékozott szerződés vagy megállapodást végrehajtó szolgáltatást nem engedélyeznék e rendelettel összhangban, szükség esetén feltételezve, hogy a az ilyen végrehajtó kiviteli tranzakció vagy szolgáltatás a Közösség joghatósága alá tartozna.

Az illetékes hatóság tartózkodik az 5. cikk (2) bekezdése a) pontjában említett tevékenységek engedélyezésétől, ha a szolgáltatások tárgyát képező berendezés Közösségből az érintett végfelhasználó részére történő kivitelét nem engedélyeznék, szükség esetén feltételezve, hogy az ilyen kiviteli tranzakció vagy szolgáltatás a Közösség joghatósága alá tartozna.

IV. fejezetEngedélyezési eljárások

10. cikkEngedély iránti kérelmek

Az export- és importügyletek, valamint a 3., 4., és 5. cikkban hivatkozott szolgáltatások szállítását csak azon tagállam illetékes hatósága hagyhatja jóvá, ahol a kérelmező vállalkozást alapított, vagy amennyiben a vállalkozás nem annak a tagállamnak a jogszabályai szerint került megalapításra, ott, ahol a kérelmező állandó vállalkozással rendelkezik, vagy - annak hiányában - a kérelmező állandó lakhelye vagy szokásos lakhelye szerint.

A kérelmezők kötelesek az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátani az azzal a tevékenységgel kapcsolatos valamennyi releváns információt, amelyre az engedélyt igénylik. Az exportügyletek tekintetében ez különösen a következőket tartalmazza:

(a) a rendeltetési ország, a végfelhasználó és a tervezett végső felhasználás pontos megjelölése; valamint

(b) a szállítási útvonallal és közvetítőkkel kapcsolatos információk, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

Az illetékes hatóság a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül a kérelem elbírásához szükségesnek tartott további információt kérhet, vagy amennyiben úgy véli, hogy a kérelem elegendő információt tartalmaz a döntéshozatalhoz, azt a kérelmező tudomására hozza. Kivételes körülmények között, az illetékes hatóság a fenti időszakot legfeljebb további két hónappal hosszabbíthatja meg, amennyiben tájékoztatja a kérelmezőt a döntéshozatal időpontjáról, valamint a hosszabbítás indoklásáról.

11. cikkEngedélyezés

Az export- és importügyletek engedélyezését a IV. mellékletben meghatározott mintával egyező formanyomtatványon kell kiadni, és ez az egész Közösség területén érvényes lesz. A engedély érvényessége tizenkét hónapra szól, kivéve ha az illetékes hatóság döntése értelmében ez az időszak rövidebb.

A formanyomtatványokat famentes, írásra szánt, négyzetméterenként 55–65 gramm tömegű, facsiszolatot nem tartalmazó fehér papírra kell nyomtatni. A papír mérete 210 mm x 297 mm; a nyomtatványok formátumát pontosan követni kell. Ezen felül, a mechanikus vagy vegyi úton történő hamisítás kimutatására a formanyomtatvány mindkét oldalára sárga, nyomtatott gillosált háttér kerül. A formanyomtatványok kinyomtatásáért a tagállamok felelősek.

Az illetékes hatóság által az érintett berendezés halálbüntetés, kínzás vagy egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód céljára történő felhasználásának megelőzése céljából az export- és importügyletek engedélyezése további követelményektől és feltételektől függ, mint például a végfelhasználó által aláírt nyilatkozat kötelezettsége vagy kötelezettségvállalás elfogadása arra, hogy a berendezést nem exportálják újra.

Amennyiben egy export- vagy importügyletre vonatkozó engedély eltérően nem rendelkezik, kizárólag a kérelmezőnek áll jogában az érintett export- vagy importügyletet végrehajtani. A szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedélyek is kizárólag a kérelmezőre vonatkoznak, amennyiben arról kifejezetten másképpen nem rendelkeznek.

Az illetékes hatóság megsemmisítheti vagy felfüggesztheti a kiadott engedélyt, illetve módosíthatja az engedélyhez kötött követelményeket vagy feltételeket, amennyiben:

(a) az engedély kiadására vonatkozó döntés téves vagy hiányos információn alapult, valamint

- a kérelmező tudta, vagy feltehetőleg tudta, hogy a mellékelt információ téves vagy hiányos volt, valamint

- helyes vagy hiánytalan információ benyújtása esetén az illetékes hatóság nem adta volna meg az engedélyt; vagy

(b) újabb információk azt mutatják, hogy a végfelhasználó az eszközt vagy termékeket valószínűleg nem a kérelemben feltüntetett célra használná fel.

A vámalakiságok teljesítése folyamán az exportőr vagy importőr köteles benyújtani a IV. mellékletben meghatározott, kitöltött formanyomtatványt annak igazolására, hogy az adott export- vagy importügylethez szükséges engedélyt megszerezte. Amennyiben a nyomtatvány nem annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén lett kitöltve, ahol a vámalakiságokat teljesítik, az exportőrtől vagy importőrtől a nyomtatvány szövegének adott hivatalos nyelvre történő fordítását kérhetik.

Amennyiben a vámnyilatkozatot a II. vagy III. mellékletben felsorolt eszközök vagy termékek vonatkozásában töltötték ki, és bizonyítható, hogy a tervezett export- vagy importügyletre e rendeletnek megfelelően nem adtak ki engedélyt, a vámhatóságok lefoglalhatják a bejelentett eszközöket vagy termékeket, és felhívhatják a figyelmet az e rendeletnek megfelelő engedélyezés kérelmezésének a lehetőségére. Amennyiben a lefoglalást követően elfogadható időn belül nem nyújtanak be engedélyezési kérelmet, vagy amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, a vámhatóság a megfelelő nemzeti jogszabályok szerint rendelkezik a lefoglalt eszközökkel vagy termékekkel.

12. cikkÉrtesítési és felvilágosítási kötelezettség

A tagállamok hatóságai az I. mellékletben felsoroltak szerint tájékoztatni kötelesek az össze többi tagállam hatóságait és a Bizottságot a mellékletben felsoroltak szerint, amennyiben a jelen rendelet szerinti engedélyezés kérelmezését elutasító döntést hoznak, vagy amennyiben egy, már megadott engedélyt érvénytelenítenek. Az értesítést a döntés meghozatalától számított három munkanapon belül meg kell küldeni.

Az illetékes hatóság köteles felvilágosítást kérni attól a hatóságtól vagy azoktól a hatóságoktól, amelyek az előző öt év során az e rendelet szerinti import- vagy export ügylettel, illetve szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos engedély iránti kérelmet elutasították, amennyiben az vagy azok egy ilyen korábbi kérelemben hivatkozott végfelhasználót érintő import- vagy exportügyletre, illetve szolgáltatások nyújtására vonatkozó kérelmet kapnak kézhez, és úgy ítélik, hogy az engedélyt mégis meg kell adni.

Amennyiben a felvilágosítás után az illetékes hatóság úgy dönt, hogy megadja az engedélyt, haladéktalanul értesíteni köteles valamennyi, az I. mellékletben felsorolt hatóságot döntéséről és valamennyi vonatkozó információ megadásával megindokolni a döntését.

IVV. fejezetÁltalános és záró rendelkezések

13. cikkA mellékletek módosítása az illetékes hatóságokkal kapcsolatos adatok

A Bizottságnak jogában áll az I. mellékletet módosítani. A III. mellékletbentagállamok illetékes hatóságaira vonatkozó adatokat a Bizottság által a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információ alapján lehet módosítani.

A 16. cikk rendelkezéseinek megfelelően a Bizottságnak jogában áll a II., III. és IV. mellékletet módosítani.

14. cikkInformációcsere

A Bizottság és a tagállamok kötelesek egymást tájékoztatni az e rendelet értelmében hozott intézkedéseikről és az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló valamennyi vonatkozó tájékoztatást egymásnak megadni, különösképpen:

(a) a kiadott és visszautasított engedélyekre vonatkozó információkat;

(b) az új rendvédelmi eszközökre vonatkozó információkat, ideértve a vizsgálati jelentéseket;

(c) a harmadik országok halálbüntetéssel, kínzással és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal kapcsolatos irányelveiről és gyakorlatáról szóló jelentéseket;

(d) a nemzeti bíróságok ítéleteit, valamint a jogsértéssel és a végrehajtással kapcsolatos problémákra vonatkozó információt.

A 6. cikkben említett engedély iránti kérelmet átvevő illetékes hatóság a kérelem kézhezvételétől számított két héten belül megküldi a kérelem összefoglalását a többi tagállamnak és a Bizottságnak. Tájékoztatja őket arról, hogy milyen alapon szándékozik visszautasítani a kérelmet vagy megadni az engedélyt, valamint az általa indokoltnak tartott minden feltételről.

Ha valamely tagállam vagy a Bizottság a kérelem összefoglalásának kézhezvételétől számított két héten belül indoklással ellátott kifogással él, az illetékes hatóság egy héten belül új javaslatot tehet.

Ha az illetékes hatóság nem tesz új javaslatot, vagy ha valamely tagállam vagy a Bizottság egy héten belül indoklással ellátott kifogással él az esetleges új javaslattal kapcsolatban, a Bizottság határoz az engedély megadásáról a 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.

15. cikkJelentés

Minden egyes illetékes hatóság tagállam köteles egynyilvános, éves tevékenységjelentést készíteni a Bizottságnak, amelyben közli a beérkezett kérelmek számát, a kérelem által érintett eszközöket, termékeket és országokat, valamint a kérelmekkel kapcsolatos döntéseit. a felmerülő értelmezési kérdésekről és az esetlegesen felmerülő szervezeti vagy egyéb problémákról. Minden tizenkét hónapos időszak esetében tevékenységi jelentést készítenek.

15. cikkAz információ felhasználása

Az 1049/2001/EK rendelet[10] sérelme nélkül az e rendelet értelmében kapott információt kizárólag a kért célra lehet felhasználni.

16. cikkBizottság

A 2603/1969/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésében[11] létrehozott bizottság segíti a Bizottságot a termékek exportjára vonatkozó közös szabályozások tekintetében.

Ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 4., 5. és 7. cikke alkalmazandó. Az erre a bekezdésre tett hivatkozások esetén a 7. cikk (3) bekezdésének megfelelően az 1999/468/EGK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási eljárást kell alkalmazni.

Az 1999/468/EGK határozat 5. cikk (6) bekezdésében előírt időszak két hónap.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében megállapított időtartam 10 munkanap.

A Bizottság önállóan fogadja el a saját eljárási szabályzatát. A bizottság köteles az elnök saját kezdeményezésére, vagy egy tagállam képviselőjének kérésére a jelen rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő minden egyes ügyet kivizsgálni.

17. cikkSzankciók

A tagállamok kötelesek a jelen rendelet intézkedéseinek megsértése esetén alkalmazható szankciókra vonatkozó szabályokat meghatározni, és valamennyi szükséges intézkedést megtenni azok végrehajtása érdekében. A meghatározott szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

A tagállamok legkésőbb 20032005. április 30-ig értesítik a Bizottságot a meghozott rendelkezésekről, valamint késedelem nélkül értesítik az azokra vonatkozó későbbi módosításokról.

18. cikkHatályba lépés

E rendelet az Európai UnióKözösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadikhatvanadik napon lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

A Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A 10. és 12. cikkekben felsorolt hatóságok

A. A tagállamok hatóságai

(A tagállamok töltik ki)

AUSZTRIA

BELGIUM

CIPRUS

CSEH KÖZTÁRSASÁG

DÁNIA

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

ÉSZTORSZÁG

FINNORSZÁG

FRANCIAORSZÁG

GÖRÖGORSZÁG

HOLLANDIA

ÍRORSZÁG

LENGYELORSZÁG

LETTORSZÁG

LITVÁNIA

LUXEMBURG

MAGYARORSZÁG

MÁLTA

NÉMETORSZÁG

OLASZORSZÁG

PORTUGÁLIA

SPANYOLORSZÁG

SVÉDORSZÁG

SZLOVÁKIA

SZLOVÉNIA

B. A Bizottság címe az értesítésekhez:

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate CFSP

Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations - Sanctions

CHAR 12/163

B - 1049 Bruxelles/Brussel

Tel. (32-2) 296 25 56

Fax (32-2) 296 75 63

E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int

I. MELLÉKLET II. MELLÉKLET

A 3. és 4. cikkben hivatkozott eszközök felsorolása

Olyan berendezések, amelyek nem vagy látszólag nem rendelkeznek más gyakorlati céllal, mint a halálos ítélet, illetve kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtása.

+++++ TABLE +++++

II. MELLÉKLET III. MELLÉKLET

Az 5. cikkben hivatkozott eszközök és termékek listája

Halálos ítélet végrehajtására, illetve kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára felhasználható eszközök és termékek.

A. RÉSZ

+++++ TABLE +++++

B. RÉSZ

+++++ TABLE +++++

III. MELLÉKLET

A 6. cikkben említett illetékes hatóságok felsorolása

(a tagállamok által kiegészítendő)

IV. MELLÉKLET

A 11. cikk (1) bekezdésében hivatkozott export- vagy importengedély formanyomtatványa

(Megjegyzés: ez a formanyomtatvány teljesen új)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

E FÜGGELÉK NEM számít ÉRVÉNYES ENGEDÉLYNEK, amennyiben hiányzik az „…/2004/EK engedélyezési rendelet (import vagy export) ” megnevezésű, megfelelően kitöltött 1. OLDAL.

[1] HL L , , o.

[2] Az Egyesült Nemzetek Közgyűlésén hozott 1975.12.9-I 3452 (XXX) számú Határozat.

[3] HL L 364, 2000.12.18., 1. o.

[4] HL L 87 E, 2002.4.11., 136. o.

[5] Elfogadta az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsa az 1975.7.31-i, 663 C (XXIV) sz. és az 1977.5.13-I, 2076(LXII) számú határozatával.

[6] Az Egyesült Nemzetek Közgyűlésén hozott 1979.12.17-i 34/169 számú Határozat.

[7] Elfogadta az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsa az 1975.7.31-i, 663 C (XXIV) sz. és az 1977.5.13-I, 2076(LXII) számú határozatával.

[8] HL L 184, 1999.7.17. 23. o.

[9] HL L 302, 1992.10.19. 1, o., módosítva

[10] HL L 145, 2001.5.31., 43. oldal

[11] HL L 324, 1969.12.27., 25. oldal

[12] A jelen formanyomtatvány nem használható műszaki segítségnyújtás vagy ügynöki szolgáltatások nyújtásának engedélyezésére.

[13] Kérjük, a 11. pontban felsorolt cikkek tekintetében megadni: gyártó, importőr, exportőr, szállító vállalat vagy egyéb.

[14] Amennyiben a kibocsátás dátumától számítva kevesebb, mint tizenkét hónap, kérjük, fejtse ki a 14. pontban. Kérjük, tüntesse fel az évet (négy szám), hónapot (két szám) és napot (két szám).

[15] Ld. az …/2004 (EK) rendelet I. Mellékletét. Ld. továbbá a 2(h) bekezdést.

[16] Kérjük, alkalmazza az (EK) 1172/1995 tanácsi rendelet, HL L 118, 1995.5.25., 10. oldal szerint meghatározott országkódokat. Ld. az (EK) 1779/2002 Bizottsági rendelet, HL L 296, 2002.10.5., 6. oldal.

[17] Kérjük, adja meg a kérdéses eszközök és termékek csomagolására és értékére vonatkozó adatokat.

[18] Amennyiben szükséges, kérjük, a jelen formanyomtatvány egy vagy több mellékletén (1a oldal) folytassa a leírást.