A Stockholmi Egyezmény részes feleinek 2017 áprilisában/májusában megtartandó nyolcadik konferenciáján (COP8) döntést kell hozni a dekabróm-difenil-éternek (kereskedelmi forgalomban lévő keverék, c-dekaBDE) és a rövid láncú klórozott paraffinoknak az A. mellékletbe (Kiküszöbölés), valamint a hexaklór-butadiénnek a C. mellékletbe (Nem szándékos gyártás) való felvételéről. A hexaklór-butadién az A. mellékletben már szerepel, de A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC) ajánlása alapján a C. mellékletbe való felvételét is fontolóra kellene venni, mivel számos nem szándékos kibocsátásra sor kerül.

A perfluoroktán-szulfonsav (PFOS), annak sói és a perfluoroktán-szulfonil-fluorid (PFOS-F) szerepelnek az egyezmény B. mellékletében olyan elfogadható célokra, amelyekre a gyártás és a felhasználás továbbra is engedélyezett. A POPRC a tizenkettedik ülésén elfogadta a perfluoroktán-szulfonsav (PFOS) és a kapcsolódó vegyi anyagok alternatíváira vonatkozó egységes iránymutatást. A szóban forgó iránymutatás ajánlásokat tartalmaz a PFOS azon felhasználásaira vonatkozó alternatívák alkalmazására vonatkozóan, amelyek az egyezmény alapján továbbra is elfogadható céloknak számítanak.

A HCBD ismeretlen mennyiségben szabadul fel a régi hulladéklerakókból. E kibocsátások minimalizálására is rendelkezésre állnak szabályozó intézkedések. 2013. októberi kilencedik ülésén a POPRC javasolta a HCBD felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe kivételek meghatározása nélkül.

Az elmúlt években a Bizottság az egyezményben előírtaknak megfelelően, a tagállamokkal együttműködve folyamatosan elemezte, hogy az Unióban továbbra is szükség van-e az eltérésekre, annak érdekében, hogy azonosítsa azokat, amelyek már nem szükségesek. A legfrissebb (még nem közzétett) tanulmány azt a következtetést vonja le, hogy az Unióban a következő három elfogadható célra még mindig szükség van, mivel az ipar még nem vezette ki azokat: fotorezisztens és visszaverődés-gátló bevonatok félvezetőkhöz, maratóanyag összetett félvezetőkhöz és kerámiaszűrőkhöz, valamint fémbevonatok (keményfémbevonatok) csak zárt hatásláncú rendszerekben. Az e felhasználásokra vonatkozó mentességeknek továbbra is rendelkezésre kell állniuk az elkövetkező években.

A PFOS előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása a 850/2004/EK rendelet értelmében tilos, de bizonyos eltéréseket az egyezmény B. mellékletében meghatározott elfogadható célokkal összhangban engedélyeztek, és az egyezmény alapján nyilvántartásba vettek. Az elfogadható célok további szükségességét felül fogja vizsgálni a részes felek nyolcadik konferenciája, amely azt is fontolóra fogja venni, hogy az Unióban továbbra is szükség van-e az elfogadható célokra; e felülvizsgálat eredményétől függően szükség lehet az uniós jog felülvizsgálatára és azon eltérések törlésére, amelyek már nem állnak rendelkezésre, mivel már nem szükségesek a felek, többek között az Unió számára.

A HCBD a víz-keretirányelv (2000/60/EK irányelv) értelmében elsőbbségi veszélyes anyag. Szerepel továbbá az ENSZ EGB nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményéhez csatolt POP-jegyzőkönyvben, ezért a feleknek meg kell szüntetniük előállítását és felhasználását. Az uniós jogba a tilalmat az 519/2012/EU bizottsági rendelet vezeti be. A hulladékok és a szennyezett talaj kérdése azonban továbbra is megoldatlan, és meg kell fontolni az újbóli bevezetés megelőzésére alkalmas intézkedések meghozatalát.

Mivel az 1907/2006/EK rendelet (REACH) XVII. mellékletének 67. pontja értelmében a c-dekaBDE forgalomba hozatala és használata az Unióban korlátozott, és eltérések vannak a POPRC ajánlásaihoz képest, további konzultációra van szükség annak tisztázása érdekében, hogy a közelmúltban a REACH alapján a légi járművekre, valamint a mezőgazdasági és erdészeti járművek és egyes gépek pótalkatrészeire biztosított eltérésekre valóban nincs szükség a továbbiakban.

Az elmúlt években a Bizottság a tagállamokkal együttműködve és az érdekelt felekkel konzultálva – többek között az Unió számára továbbra is folyamatosan szükséges elfogadható célokat elemző tanulmányok, valamint az érintett felek részvételével tartott illetékes hatósági üléseken folytatott megbeszélések révén – folyamatosan elemezte, hogy az Uniónak továbbra is folyamatosan szüksége van-e az FPOS felhasználásának elfogadható céljaira. A tagállamok és az érdekelt felek egyetértettek az elemzéssel, beleértve a következtetéseket is, amely az Unió által a részes felek korábbi konferenciáin képviselt álláspontban is tükröződik.

Valamennyi anyag kapcsán világszerte nyílt konzultációk zajlottak az érdekelt felekkel a POPRC értékelésének készítése idején, és a POPRC megbeszélésein az érdekeltek is részt vehettek.

•Hatásvizsgálat

Mielőtt a Stockholmi Egyezmény 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban ajánlásokat tenne egy vegyi anyagra vonatkozóan, a POPRC minden egyes vegyi anyag esetében elkészíti a kockázati profilt és a kockázatkezelési értékelést. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok (POP-ok) kockázatot jelentenek az emberi egészségre és a környezetre, és tekintettel arra, hogy nagy távolságokra képesek eljutni, globális fellépésre van szükség a POP-ok kibocsátásának csökkentése vagy megszüntetése érdekében. E célkitűzés és a Stockholmi Egyezmény 8. cikke (7) bekezdése a) pontjának követelményei fényében a POPRC elvégzi az egyezménybe való felvétel céljából vizsgált vegyi anyagok tekintetében a lehetséges ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos kockázatkezelési értékelést, amely magában foglalja a vegyi anyaggal kapcsolatos lehetőségek teljes skáláját, beleértve a kezelést és a kiküszöbölést is. Ennek az értékelésnek az előkészítése céljából az egyezményben részes felek és a megfigyelők egyaránt felkérést kapnak arra, hogy bocsássák a POPRC rendelkezésére a releváns információkat az adott vegyi anyagra vonatkozó lehetséges ellenőrző intézkedésekhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági megfontolásokról. A Stockholmi Egyezmény F. mellékletével összhangban a rendelkezésre bocsátott információknak megfelelően figyelembe kell venniük a felek között a képességek és feltételek tekintetében fennálló különbségeket, és magukban kell foglalniuk a következő, tájékoztató jellegű felsorolás elemeihez kapcsolódó megfontolásokat: a) a kockázat csökkentését célzó lehetséges szabályzó intézkedések hathatósága és hatékonysága; b) alternatívák (termékek és eljárások); c) a lehetséges szabályzó intézkedések végrehajtásának a társadalomra gyakorolt pozitív és/vagy negatív hatásai; d) a hulladék és lerakásának következményei (különösen a felhasználatlan növényvédőszer-készletek és a szennyezett területek megtisztítása); e) az információk elérhetősége és a nyilvánosság tájékoztatása; f) a szabályozó és monitoring lehetőségek helyzete; valamint g) bármely foganatosított nemzeti vagy regionális szabályozó tevékenység, beleértve az alternatívákra vonatkozó információkat és egyéb vonatkozó kockázatkezelési információkat. A részes felek nyolcadik konferenciáján a Stockholmi Egyezmény mellékleteibe való felvételre javasolt három vegyi anyagról elkészített kockázati profilok és kockázatkezelési értékelések alapján a POPRC a 12. ülésén ajánlásokat fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy az egyes vegyi anyagok tekintetében milyen intézkedéseket kellene meghozni (lásd fent) az egyezmény célkitűzéseinek elérése érdekében, figyelembe véve ugyanakkor ezen intézkedések társadalmi-gazdasági hatásait.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

Az Uniónak mint részes félnek éves hozzájárulást kell fizetnie a Stockholmi Egyezmény vagyonkezelői alapjába. A hozzájárulás mértéke a részes felek konferenciájának nyolcadik ülése alkalmával sorra kerülő, a 2018–2019. évi költségvetésre vonatkozó egyeztetések eredményeitől függően alakul majd. Az Unió éves hozzájárulása a 2016-os év vonatkozásában körülbelül 113 000 EUR volt, amelyet a meglévő kereteken belül finanszíroztak.

5.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai