[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.2.2007

SEC(2007) 192 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Előzmények

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. Svédország első ízben 1998 decemberében nyújtott be konvergenciaprogramot. A Tanács a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 1999. február 8-án véleményt fogalmazott meg a konvergenciaprogramról. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.

Az aktualizált program értékelésének előzményei

A Bizottság, miután megvizsgálta Svédország 2006. december 7-én benyújtott legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).

Az aktualizált konvergenciaprogramban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:

1. az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét;

2. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a konvergenciaprogram előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását), valamint

3. a Bizottság értékelését a 2006. novemberi nemzeti reformprogramról.

A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítménye

A svéd gazdaság teljesítménye az utóbbi tíz évben mindenütt erőteljes volt. A reál-GDP növekedése meghaladta az euro-övezetét. E növekedési teljesítményt a termelékenység erőteljes fejlődése és a nettó export növekedéshez való hozzájárulásai jellemezték. A folyó fizetési mérleg folyamatosan növekvő többletet tartalmazó egyenleget mutatott. A továbbra is csökkenő munkanélküliségi arány alacsonyabb az euro-övezeténél, bár hazai szempontból még mindig magasnak számít. A munkaerő-piaci részvételi arány viszonylag magas. Alacsony az infláció, amely az inflációs célkövetésre irányuló hiteles monetáris rendszert tükrözi. A többi országhoz hasonlóan itt is visszaestek a nominális és reálkamatlábak. A nemzeti szabályokon alapuló keret által irányított államháztartás helyzete rendezett volt és a 2 %-os többletre irányuló, a ciklusra vonatkozó nemzeti célkitűzéssel nagyjából összhangban lévő átlagos költségvetési többletet mutatott. A jóval a 60 %-os küszöbérték alatt lévő bruttó államadósság arányát fokozatosan csökkentették.

Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés

2006. január 24-én a Tanács véleményt fogadott el a konvergenciaprogram előző, 2005–2009 közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint a költségvetés helyzete szilárd, és a költségvetési stratégia példája a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban folytatott költségvetési politikának.

Svédország él a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek ágazati besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására biztosított átmeneti időszakkal (amely 2007 tavaszán jár le). Az Eurostat-határozatnak való megfelelés a GDP mintegy 1 %-ával fogja évente csökkenteni a többletet, és 0,5 százalékponttal megemeli az államadósság arányát.

A Bizottság értékelése a 2006. novemberi nemzeti reformprogramról

Svédország 2006. november 28-án nyújtotta be az új kormányzat által felülvizsgált, és a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. Svédország nemzeti reformprogramja a következő kulcsfontosságú kihívásokat/prioritásokat azonosítja: munkaerő-piaci részvétel és munkaórák magas szintje iránti igény, valamint a környezetbarát termelési eljárásokat használó tudásalapú gazdaság ösztönzése.

A Bizottság a program értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [2] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy Svédország igen jó eredményeket ért el a nemzeti reformprogram végrehajtásában. Megfelelő a stabilitásra összpontosító makrogazdasági keret, amely jól működik. Nagy erőfeszítéseket tesznek a munkára való ösztönzés erősítésére. További intézkedések szükségesek a szolgáltatások területén lévő verseny növelésére.

Az elért eredmények alapján Svédországot arra ösztönözték, hogy a következő területekre összpontosítson: versenyösztönző szabályozási intézkedések, hatásvizsgálati rendszer, jobb szabályozás, munkakínálat és munkaórák száma, a bevándorlók és a fiatalok foglalkoztatási rátája, valamint a betegséggel kapcsolatos ellátásban/juttatsában részesülő személyek visszailleszkedése.

Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény határozza meg[3]; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[4] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |

- Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

4. [2007. február 27-én] a Tanács megvizsgálta Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

5. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 4,0 %-ról átlagosan 3,0 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében, miközben potenciálja közelében marad. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul, sőt a 2006-os növekedés még magasabb is lehet. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

6. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2006-ban a GDP 2,8 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, 0,9 %-os becsült eredménnyel, a különbség pedig a vártnál nagyobb 2005-ös többletből eredő kiinduló helyzetet tükrözi. A jelenleg rendelkezésre álló készpénzforgalmi adatok alapján úgy tűnik, hogy az alacsonyabb elsődleges kiadásoknak, valamint a magasabb adóbevételeknek köszönhetően a 2006-os többlet valószínűleg meghaladja a Bizottság szolgálatainak előrejelzésében foglaltakat.

7. Az aktualizált program megerősíti, hogy kulcsfontosságú költségvetési szabály a ciklus során a GDP átlagosan 2 %–át kitevő költségvetési többlet marad, amelyet többéves kiadási korlátok támogatnak. A 2007. tavaszi költségvetési jogszabályban a kormány felülvizsgálja az államháztartási többletre irányuló mostani célkitűzést a második pillért képező tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat[6] figyelembevétele érdekében. Az e határozat végrehajtására biztosított átmeneti időszak lejártát (2007 tavasza) követően a többlet évente a GDP mintegy 1 %-ával lesz kevesebb és a bruttó adósság/GDP arányt a GDP körülbelül 0,5 %-ával felfelé igazítják. Az aktualizált változatban részletezett költségvetési stratégia szerint 2007-ben csökkenni fog a többlet (2006-ban a GDP 3,0 %-áról 2,4 %-ra), majd fokozatos növekedés várható (3,1 %-ra 2009-ben), és az elsődleges többlet is hasonlóan alakul. A programidőszak alatt fokozatosan csökkennek mind a GDP-arányos kiadások, mind a GDP-arányos bevételek. A stratégia a programidőszak végére koncentrál, és jelentős, csupán részlegesen finanszírozott adócsökkentést tervez 2007-re. A program előző változatával összehasonlítva az előrejelzések szerint hasonlóan alakul a többlet (a kezdeti csökkenést fokozatos növekedés követi), magasabb lesz azonban a programidőszak alatti nettó finanszírozási képessége.

8. A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a programidőszak alatt a GDP 2 %-a felett marad. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a GDP átlagosan 2 %-át kitevő fent említett többletet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként az üzleti ciklus alatt (tehát strukturális értelemben), amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés jóval szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés jóval szigorúbb az adósságráta és a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése által indokolthoz képest is.

9. A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2007-től összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Úgy tűnik, hogy a makrogazdasági kilátások és az adóbevételre vonatkozó előrejelzések megalapozott feltételezéseken alapulnak, a tőkejövedelem-adó jövőbeni teljesítményét övező bizonytalanságok ellenére. A kiadásra irányuló célkitűzések elérését a fent említett kiadási korlátoknak köszönhető jó eredmények segítik.

10. E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Mindamellett fennáll annak a kockázata, hogy a program által alkalmazott költségvetési irányvonal 2007-ben, amikor kedvező gazdasági időszak folytatása várható, ciklikus politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

11. A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 46,5 %-a alá csökkent, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta továbbra is csökkenő tendenciát mutat és a programidőszak alatt további 13,5 százalékponttal esik vissza.

12. A svéd népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása alacsonyabb az EU átlagánál; a GDP-arányos nyugdíjkiadások várhatóan hosszú távon változatlanok maradnak a nyugdíjreform tekintélyes kiadáscsökkentő hatása miatt. A tekintélyes strukturális többletet tartalmazó kiinduló költségvetési egyenleg hozzájárul a bruttó adósság és az eszköz-felhalmozódás csökkentéséhez. Folyamatos többlettel rendelkező rendezett államháztartás tervek szerinti fenntartása hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Svédország összességében alacsony kockázattal szembesül.

13. A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. novemberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatóan összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program munkakínálat növelését célzó intézkedések bevezetését tervezi.

14. A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

15. Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos[7].

Az általános következtetés szerint a középtávú költségvetési egyenleg helyzete rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának. Fontos arról gondoskodni, hogy a strukturális költségvetési egyenlegnek a munkaerőpiacon való részvételt ösztönző strukturális reformokhoz kapcsolódó 2007-es romlása ne gyűrűzzön át az elkövetkező évekre.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2006. december | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |

BIZ 2006. november | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | nincs adat |

KP 2005. december | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | nincs adat |

HICP-infláció2 (%) | KP 2006. december | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |

BIZ 2006. november | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | nincs adat |

KP 2005. december | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december3 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

BIZ 2006. november7 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | nincs adat |

KP 2005. december3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |

BIZ 2006. november | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | nincs adat |

KP 2005. december | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |

BIZ 2006. november | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | nincs adat |

KP 2005. december | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | nincs adat |

Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. december3 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |

BIZ 2006. november | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | nincs adat |

KP 2005. december3 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | nincs adat |

Strukturális egyenleg4 (a GDP %-ában) | KP 2006. december5 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |

BIZ 2006. november6 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | nincs adat |

KP 2005. december | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |

BIZ 2006. november | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | nincs adat |

KP 2005. december | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | nincs adat |

Megjegyzés: 1A költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozatot, amelyet a 2007. tavaszi adatszolgáltatásig végre kell hajtani. E határozat figyelembevételével az államháztartási egyenleg aktualizált program szerinti szintje 2005-ben a GDP 2,0 %-a, 2006-ban a GDP 2,0 %-a, 2007-ben a GDP 1,3 %-a, 2008-ban a GDP 1,6 %-a, 2009-ben pedig a GDP 2,0 %-a, míg a bruttó államadósság 2005-ben a GDP 50,9 %-a, 2006-ban 47,0 %-a, 2007-ben 42,0 %-a, 2008-ban 37,9 %-a, 2009-ben 33,5 %-a lenne. 2 A konvergenciaprogram inflációs adatai decembertől decemberig tartó időszakot alapul vevő becslések, míg a Bizottság adatai éves átlagot mutatnak. Emiatt vannak eltérések a bizottsági és a HICP-adatok között 2005 és 2006 vonatkozásában. A program feltételezése szerint a HICP 2008 és 2009-ben követni fogja az UND1X-et (a közvetett adók, a támogatások, valamint a jelzáloghoz kapcsolódó kamatkiadások nélkül számított nemzeti fogyasztóiár-index). 2007-ben a HICP a várakozások szerint 0,5 százalékponttal magasabb lesz az UND1X-inflációnál, azáltal erősítve a HICP-inflációnak a programban előrevetített 2008-as visszaesését. 3A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 4Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). 5Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,4 %-a 2005-ben; hiánycsökkentő). 6Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,4 %-a 2005-ben; hiánycsökkentő). 7A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 2,6 %-os, 3,2 %-os, 3,1 %-os és 3,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.2.8., az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006) 816.

[3] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM(2006) 574, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.

[4] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.

[5] HL L 209., 1997.2.8., az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát.

[7] Hiányoznak többek között az egyes deflátorokra, adóterhekre és jelentős külföldi piacok növekedésére vonatkozó adatok.