[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2006.5.24.

COM (2006) 236 végleges

2004/0153 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az egész életen át tartó tanulás terén integrált cselekvési program létrehozásáról

A 2007–2013-as pénzügyi keretről szóló, 2006. május 17-i megállapodás szerinti kiigazítás

(előterjesztette a Bizottság a Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének megfelelően)

INDOKOLÁS

1. A DOKUMENTUM TÖRTÉNETE

1.1. A Bizottság javaslatának átadása az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak [COM(2004) 474], a Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése szerint: 2004. július 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: 2005. február 10. (CES0139/2005)

A Régiók Bizottságának véleménye: 2005. február 23. (CDR0258/2004)

Az Európai Parlament jogalkotási véleménye (első olvasat): 2005. október 25. (T6-0395/2005)

A Tanács részleges politikai megállapodása: 2005. november 15. (14690/05)

2. A BIZOTTSÁGI JAVASLAT CÉLKITűZÉSEI

2.1. A Szerződés 149. és 150. cikke alapján a javaslat egy új, integrált, egész életen át tartó tanulásról szóló program létrehozását célozta a 2007–2013 közötti évekre, a már létező, 2006 végén lejáró Socrates-, Leonardo da Vinci-, eLearning-program és az ezekhez kapcsolódó programok helyett.

2.2. Az egész életen át tartó tanulás programja négy külön programból fog összetevődni: az iskolákban a középfokú szintig (azt is beleértve) folyó általános oktatási tevékenységekre irányuló Comenius-program; a felsőoktatásban folyó oktatási és magasabb szintű képzési tevékenységekre irányuló Erasmus-program; a szakoktatás és -képzés összes többi aspektusára irányuló Leonardo da Vinci-program és a felnőttoktatásra irányuló Grundtvig-program. A javaslat ezenkívül beépít egy olyan, négy kulcstevékenységet magában foglaló „harántirányú” programot is, amelynek célja a fent vázolt szakpolitikai kérdések kezelése, valamint az, hogy külön gondoskodjék a nyelvtanulásról és az IKT-vonatkozású (információs és kommunikációs technológia) tevékenységekről azokban az esetekben, amikor ezek kívül esnek az egyes programok hatókörén, továbbá az alaposabb információterjesztési tevékenységről; ezen kívül a javaslat a Jean Monnet-programot is beépíti az európai integrációhoz és az európai oktatási és képzési intézményekhez és szövetségekhez kapcsolódó fellépés támogatására.

2.3. A javaslat a tagállami oktatási és képzési rendszerek modernizációjával és hozzáigazításával kapcsolatos alapvető igényekre válaszol, különösen a lisszaboni stratégiai célokkal összefüggésben, valamint közvetlenül és az egyén szintjén nyújt európai hozzáadott értéket azoknak a polgároknak, akik részt vesznek mobilitási és más együttműködési kezdeményezéseiben.

3. KÖLTSÉGVETÉS

3.1. Az eredetileg javasolt költségvetés 13,6 milliárd EUR volt (12,0 milliárd EUR 2004-es árakon), amely számos cél elérését finanszírozta volna az ezen a területen folyó európai együttműködés kedvező hatásainak maximalizálása érdekében, valamint finanszírozta volna számos új tevékenység bevezetését is, például mobilitási támogatást az Erasmus-Mundus közös mesterképzési kurzusokon részt vevő EU-beli hallgatóknak. A 2007–2013-as pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodást követően a program költségvetése 6,97 milliárd EUR-ra csökkent (6,2 milliárd EUR 2004-es árakon). A határozatban megállapított számszerűsített célok ennek megfelelően módosultak.

3.2. A rendelkezésre álló források nem elegendők a Bizottság javaslatában található számos új tevékenység bevezetésére, kivéve a középfokú oktatásban tanulók mobilitását a Comenius-programban, amelynek beindítását viszonylag csekély méretekben az új program működési időszakában tervezik, valamint az asszisztensi munkát és a felnőtt tanulók mobilitását a Grundtvig-programban. Ennek kiegészítéseként a Bizottság javasolja az Európai Parlament által javasolt „Comenius Regio” program bevezetését, amely egy másik viszonylag kisebb kezdeményezés a határ menti régiók határokon átnyúló tanári együttműködéseinek megerősítésére. A Bizottság mindazonáltal – jelenleg ugyan költségvetési keretösszeg nélkül – a programról szóló határozatban megőrizte az összes eredetileg javasolt tevékenységre való utalást, hogy nyitva hagyja a lehetőséget 2013 előtti bevezetésükre, ha – vagy a létező programköltségvetés átcsoportosításai révén, vagy a teljes pénzügyi keret felülvizsgálatát követően – források állnának rendelkezésre.

3.3. A költségvetési keret csökkentésére adott válaszként a határozat mellékletének B.10. pontjában található négy ágazati programra meghatározott minimális keretösszegeket is felül kellett vizsgálni.

4. A MÓDOSÍTÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Az Európai Parlament módosításai

4.1.1. Az átdolgozott javaslat az Európai Parlament által az első olvasatban megszavazott 71 módosításból 42-t tartalmaz szó szerint vagy lényegileg. Ezeknek a módosításoknak a nagy többsége a határozattervezet megfogalmazásán javít oly módon, hogy megfelelő szakpolitikákra vagy folyamatokra hivatkozik.

4.1.2. A következő elfogadott módosítások lényegesebb változásokat eszközölnek, mivel közvetlenül a program tartalmára vagy végrehajtására vonatkoznak:

A 47. és a 48. módosítás: az új „Comenius Regio” intézkedés bevezetése.

A 64. módosítás: az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulók Oktatásának Fejlesztéséért felvétele a működési támogatásra kijelölt intézmények listájára. Ez az ügynökség megfelel a Bizottság által a lista összeállítására elfogadott feltételeknek: olyan, a program tevékenységi körébe tartozó intézmény, amely kormányközi irányító- és/vagy finanszírozórendszerrel bír.

67., 68., 69. és 71. módosítás: ezek megegyeznek a Tanács részleges politikai megállapodása által bevezetett módosításokkal; hatásukra oly módon lehet értelmezni a költségvetési rendeletet, hogy az egyszerűbb és rugalmasabb program-végrehajtási megoldásokat tesz lehetővé, mint a közösségi programok jelenleg létező generációjánál ez lehetséges, nevezetesen úgy ahogy azt a Bizottság eredeti javaslatának[1] megtételekor indítványozta.

4.2. A Tanács módosításai

4.2.1. A Bizottság átdolgozott javaslata a Tanács részleges politikai megállapodásának szövegét követi, a következőket kivéve:

(1) A (23), (24), és (25) preambulumbekezdésnél, a 14. cikknél, a 17. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjánál, a 19. cikknél, a 21. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjánál, a 23. cikknél, a 25. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjánál, a 27. cikknél, a 29. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjánál, a 31. cikknél, a 37. cikknél valamint a melléklet B.10. pontjánál. Ezek a rendelkezések közvetlenül vagy közvetve a program költségvetési keretére vonatkoznak, és az EU költségvetésének pénzügyi keretéről szóló megállapodás megkötéséig kikerültek a Tanács szövegéből;

(2) Az Európai Parlament – Bizottság által elfogadott – 47., 48. és 64. módosításánál, amelyek bevezetik a Comenius Regio kezdeményezést, és felveszik az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulók Oktatásának Fejlesztéséért nevű irodát.

4.2.2. A Bizottság javaslata két olyan alapvető módosítást tartalmaz, amelyek a Tanács szövegében is megtalálhatók:

(1) a 9. cikkben az egyedi kiválasztási döntésekkel foglalkozó programbizottsággal való konzultáció újbóli bevezetése az 1 millió EUR-nál nagyobb összegű támogatásra javasolt projekteknél és hálózatoknál, illetve a harántirányú program „szakpolitika-fejlesztési” kulcstevékenysége esetében, valamint

(2) a decentralizált projekt-megközelítés kiterjesztése a Leonardo da Vinci kísérleti projektekről a Comenius-, az Erasmus- és a Grundtvig-projektre a 18. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 22. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 30. cikk (1) bekezdésének c) pontjában.

4.2.3. A Tanács szövegével összhangban a Bizottság átdolgozott javaslata az „integrált program” kifejezést mindenütt az „egész életen át tartó tanulás programjával” helyettesíti; a javaslatban található programösszetevőkre utalva pedig az „egyedi programok” helyett „alprogramokat” említ. A Tanács szövege nyomán számos szerkezeti változást is eszközöl, amelyek világosabbá teszik a határozat felépítését:

(1) a korábbi 3. cikk – „Fogalommeghatározások” – (új 2. cikk) a korábbi 2. cikk – „Egyedi programok” – (új 3. cikk – „Alprogramok”) elé került;

(2) az egyes alprogramokra vonatkozó egyedi célkitűzések a korábbi 2. cikkből az egyes alprogramok „Célkitűzések” cikkeibe kerültek át, ahol megelőzik az operatív célkitűzéseket;

(3) A 9. cikk a teljes program és alprogramjai „Végrehajtási intézkedéseit” tartalmazza a korábban az egyes alprogramok „Végrehajtási intézkedéseiről” szóló kiegészítő cikkekből átcsoportosítva, amelyek viszont ennek megfelelően törlésre kerültek;

(4) A volt 13. cikk – „Együttes fellépések” – törlésre került, és az új 13. cikkben egy, a vonatkozó közösségi politikákkal való komplementaritásról szóló speciális hivatkozás helyettesíti.

4.3. A Bizottság módosításai

4.3.1. A (19) preambulumbekezdés új: a nemzeti irodák működési költségei támogatásának új és lényegesen egyszerűbb rendszerére vonatkozik, amely a működési támogatásról szóló számos külön megállapodás helyett a decentralizált források szétosztásáról szóló megállapodásban található átalányfinanszírozást teszi lehetővé.

4.3.2. Egy teljesen decentralizált projektkezelési rendszer működtetése a négy ágazati alprogramban – amint ez a Tanács szövegében szerepel – legalább további 500 millió EUR költségvetés-növelést igényelne, mivel minden tagállamnak akkora költségvetési keretösszeghez kellene jutnia, amellyel már érdemes volna pályázati felhívást közzé tenni és a megfelelő projekteket kiválasztani; vagyis elegendő pénzre lenne szükségük ahhoz, hogy a folyamat végén képesek legyenek ésszerű számú projektet finanszírozni. Minthogy a tekintélyes költségvetés-csökkentés miatt ez a finanszírozási szint csak a Leonardo esetében lehetséges, elkerülhetetlen, hogy a projektkezelés módja is megváltozzék. A Bizottság ezért felülvizsgálta a melléklet A.1.2. pontjában található, nemzeti irodákra vonatkozó 2. eljárást: a pályázati és kiválasztási folyamatot központilag fogják irányítani – a minőségi értékelés szakaszában a tagállamok szakértőinek bevonásával –, a forrásokat pedig ez után bocsátják a kiválasztott projektkoordinátorok nemzeti irodáinak rendelkezésére, amelyek a folyamat hátralevő részét irányítják.

4.3.3. A Bizottság beillesztett a mellékletbe egy új, B.5. pontot, amely partnerségi támogatói megállapodásokat tesz lehetővé; ezeket négyéves időszakra lehetne kiválasztani és finanszírozni, meghosszabbításukra pedig leegyszerűsített megújítási eljárás vonatkozna.

5. MÓDOSÍTOTT JAVASLAT

5.1. A Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság az alábbiak szerint módosítja javaslatát:

2004/0153 (COD)

Javaslat Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az egész életen át tartó tanulás terén integrált cselekvési program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére és 150. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],

a Szerződés 251. cikkében[5] megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) A 382/1999/EK tanácsi határozat[6] létrehozta a „Leonardo da Vinci” közösségi szakképzési cselekvési program második ciklusát.

(2) A 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[7] létrehozta a „Socrates” közösségi oktatási cselekvési program második ciklusát.

(3) A 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[8] elfogadott egy többéves programot az információs és kommunikációs technológiának (IKT) az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe történő hatékony integrációja érdekében (eLearning-program).

(4) A 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[9] létrehozott egy, az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket, illetve meghatározott tevékenységeket támogató közösségi cselekvési programot.

(5) A 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[10] létrehozta a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretét (Europass).

(6) A 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[11] létrehozott egy, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló programot (Erasmus Mundus) (2004–2008).

(67) A 29 európai ország oktatási miniszterei által 1999. június 19-én aláírt bolognai nyilatkozat megindított egy kormányközi folyamatot azzal a céllal, hogy 2010-ig megteremtse „az Európai Felsőoktatási Térséget”, amelyhez közösségi szintű támogatásra van szükség.

(78) Az Európai Tanács 2000. március 23–24-én Lisszabonban tartott rendkívüli ülése az Európai Unió stratégiai céljaként tűzte ki, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljék, amely több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre, és felkérte az Oktatási Tanácsot, hogy a közös ügyekre és prioritásokra összpontosítva, ugyanakkor a nemzeti sokszínűséget tiszteletben tartva kezdjen általános eszmecserét az oktatási rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről.

(9) A fejlett tudásalapú társadalom a nagyobb növekedés és foglalkoztatás alapja. Az oktatás és a képzés a lisszaboni célkitűzések elérése érdekében az Európai Unió prioritásait képezik.

(810) 2001. február 12-én a Tanács jelentést fogadott el az oktatási és képzési rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről. Ezt követően 2002. június 14-én részletes munkaprogramot fogadott el e célkitűzések nyomon követésére, amely közösségi szintű támogatást igényel.

(911) Az Európai Tanács 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén fenntartható fejlődési stratégiáról állapodott meg, és a foglalkoztatás, a gazdasági reform és a társadalmi kohézió lisszaboni folyamatát környezetvédelmi dimenzióval egészítette ki.

(1012) Az Európai Tanács 2002. március 15–16-i barcelonai ülésén azt a célt tűzte ki, hogy az Európai Unió oktatási és képzési rendszerei 2010-re világszínvonalúvá váljanak, és cselekvésre szólított fel az alapvető készségek jobb elsajátítása érdekében, különösen legalább két idegen nyelv igen fiatal életkorban kezdődő tanítása révén.

(1113) Az egész életen át tartó tanulásról szóló bizottsági közlemény[12] és tanácsi állásfoglalás[13] megerősíti, hogy az e területhez kötődő közösségi programok keretében kidolgozott intézkedéseknek és politikáknak elő kell segíteniük az egész életen át tartó tanulást.

(1214) A szakoktatás és szakképzés terén történő fokozott európai együttműködés előmozdításáról szóló 2002. december 19-i tanácsi állásfoglalás[14] elindította a szakoktatásban és szakképzésben történő fokozott európai együttműködés folyamatát, amely közösségi szintű támogatást igényel. A 31 európai ország oktatási miniszterei által 2002. november 30-én elfogadott koppenhágai nyilatkozat a szociális partnereket és a tagjelölt országokat is bevonta ebbe a folyamatba.

(1315) A szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény[15] rámutat, hogy továbbra is európai szintű cselekvésre van szükség az oktatási és képzési képesítések elismerésének javítása terén.

(1416) A nyelvtanulást és a nyelvi sokszínűséget támogató cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény[16] meghatározta a 2004–2006 közötti időszakban európai szinten megvalósítani kívánt intézkedéseket, és további lépéseket tart szükségesnek.

(17) A nyelvtanítás és -tanulás, valamint a nyelvi sokszínűség – ideértve a Közösség hivatalos, regionális és kisebbségi nyelveit is – ösztönzésének prioritásnak kell lennie az oktatással és képzéssel kapcsolatos Közösségi kezdeményezésekben. Az ilyen intézkedések különös fontossággal bírnak a tagállamok határ menti régióiban azon nyelvek vonatkozásában, amelyeket más tagállamok szomszédos régióiban használnak.

(1518) A jelenlegi Socrates- és Leonardo da Vinci-programról szóló időközi értékelő jelentések, és az oktatás és képzés terén tervezett jövőbeni közösségi tevékenységről folytatott nyilvános konzultációk arra hívták fel a figyelmet, hogy ezeken a területeken erős, és bizonyos tekintetben növekvő igény van a további, európai szintű együttműködésre és mobilitásra. Hangsúlyozták az oktatás és képzés terén a közösségi programok és a szakpolitikai fejlemények közötti szorosabb kapcsolatok megteremtésének fontosságát, kifejezték azt az óhajt, hogy a közösségi fellépések szerkezete jobban feleljen meg az egész életen át tartó tanulás paradigmájának, valamint az ilyen intézkedések végrehajtásában egyszerűbb, felhasználóbarátabb és rugalmasabb megközelítést szorgalmaztak.

(19) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve szerint a program végrehajtása átalányfinanszírozással egyszerűsíthető vagy a program résztvevőinek odaítélt támogatás tekintetében, vagy pedig a program igazgatására nemzeti szinten létrehozott struktúrák közösségi támogatása tekintetében.

(1620) Jelentős előny származna az oktatás és a képzés terén zajló transznacionális együttműködés és mobilitás közösségi támogatásának egyetlen programba történő összevonásából, amely a különböző cselekvési területek között nagyobb szinergiát tenne lehetővé, és az egész életen át tartó tanulás fejlesztéséhez nyújtott támogatáshoz nagyobb kapacitást, az igazgatáshoz pedig koherensebb, áramvonalasabb és hatékonyabb módokat kínálna. Az egységes program serkentené az oktatás és a képzés különböző szintjei közötti jobb együttműködést is.

(1721) Létre kell hozni ezért egy olyan integrált egész életen át tartó tanulás nevű programot, amely az egész életen át tartó tanulás révén hozzájárul az Európai Unió fejlődéséhez, hogy az fenntartható gazdasági fejlődéssel, több és jobb munkahellyel és nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom legyen.

(1822) Tekintettel az iskolák, a felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttoktatás sajátosságaira, és következésképpen az e sajátosságoknak megfelelően kialakított célkitűzéseken, intézkedési formákon és szervezeti struktúrákon alapuló közösségi fellépés iránti igényre, helyénvaló a fenti négy területre irányuló külön programok fenntartása az intgrált egész életen át tartó tanulás programja keretében, a közöttük lévő koherencia és konvergencia maximalizálása mellett.

(1923) A „Közös jövőnk építése: A kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” című közleményében[17] a Bizottság a közösségi oktatási és képzési programok új generációja számára egy sor olyan számszerűsített célkitűzést határozott meg, amelyek a mobilitási és partnerségi intézkedések számának jelentős növelését igényelik.

(2024) Tekintettel a transznacionális mobilitás személyekre, valamint oktatási és képzési rendszerekre gyakorolt, bizonyítottan kedvező hatásaira, a mobilitás iránti kielégítetlen igény nagyságára valamennyi ágazatban, továbbá a mobilitás fontosságára a lisszaboni cél összefüggésében, a nemzetek közötti mobilitás támogatásának mennyiségét jelentősen növelni kell a négy ágazati al programban.

(25) Az Erasmus-diákoknak járó rendes mobilitási juttatás 1993 óta átlagosan havi 150 EUR körüli összeg maradt. A valóságban ez azt jelenti, hogy értéke 25%-kal csökkent, és ez egyre jobban akadályozza a kevésbé előnyös helyzetben levő hallgatók részvételét a programban. A külföldön tanuló diákok valós többletköltségeinek jobb fedezése érdekében a rendes hallgatói mobilitási juttatást reálértéken átlagosan havi 200 EUR összegen kell tartani a program időtartama alatt.

(26) A Comenius-program új típusú mobilitási intézkedéssel való kiegészítése révén nagyobb gondot kell fordítani a középfokú oktatásban részt vevő tanulók mobilitási igényeire, amelyekre a közösségi programok eddig nem terjedtek ki. Jobban ki kell aknázni a szomszédos régiókban található iskolák közötti hosszú távú együttműködés fejlesztése céljából a tanárok egyéni mobilitása által kínált lehetőségeket is.

(27) A kis- és középvállalkozások fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban. Az ilyen vállalkozásoknak a Leonardo-programban való részvétele azonban mindeddig korlátozott mértékű volt. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a közösségi fellépések vonzóbbá váljanak az ilyen vállalkozások számára, különösen annak biztosítása révén, hogy több mobilitási lehetőség álljon a szakmunkástanulók rendelkezésére. Ahhoz, hogy az ilyen jellegű mobilitás eredményei elismertté váljanak, az Erasmus keretében meglévőkhöz hasonló, megfelelő intézkedéseket kell hozni.

(28) Tekintettel az Európában utazással járó munkát végzők és utazó munkavállalók gyermekeit az oktatás terén érő különös kihívásokra, teljes mértékben ki kell használni a Comenius-program keretében rendelkezésre álló azon lehetőségeket, amelyek az ő szükségleteiket megcélzó transznacionális tevékenységeket támogatják.

(29) Az Európa-szerte megnövekedett mobilitást a színvonal folyamatos emelkedésének kell kísérnie.

(2130) Az említett szakpolitikai célkitűzések elérésére irányuló európai szintű tevékenységek támogatása iránti fokozott igény teljesítése, a nyelvek és az IKT terén kifejtett ágazatközi tevékenység támogatására szolgáló eszköz biztosítása, valamint a program eredményei terjesztésének és kiaknázásának javítása érdekében helyénvaló a négy ágazati al programot egy harántirányú programmal kiegészíteni.

(2231) Az európai integrációs folyamatra és annak fejlődésére vonatkozó ismeretek és párbeszéd iránti növekvő igény kielégítése végett fontos az e téren folyó oktatásban, kutatásban és reflexióban a kiválóság ösztönzése az európai integrációs folyamat tanulmányozására szakosodó felsőoktatási intézmények, az oktatás és képzés terén működő európai szövetségek és a Jean Monnet kezdeményezés támogatása révén.

(2332) E határozat szövegének kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye az integrált egész életen át tartó tanulás programja intézkedéseinek a 2007 és 2013 közötti időszak változó igényeihez történő hozzáigazítását; el kell kerülni továbbá a Socrates- és a Leonardo da Vinci-program előző ciklusainak célszerűtlenül részletezett rendelkezéseit.

(2433) A Szerződés 3. cikkében előírtak szerint a Közösségnek valamennyi tevékenységében ki kell küszöbölnie a férfiak és nők közötti egyenlőtlenségeket, és elő kell mozdítania egyenjogúságukat.

(2534) A Szerződés 151. cikke alapján a Közösség a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében, figyelembe veszi a kulturális szempontokat. Különös figyelmet kell fordítani a kultúra, az oktatás és a képzés közötti szinergiára. A kultúrák közötti párbeszédet úgyszintén ösztönözni kell.

(2635) Szükség van az aktív polgári részvétel, az emberi jogok és a demokrácia iránti tisztelet előmozdítására, és a kirekesztés, többek között a rasszizmus és az idegengyűlölet minden formája ellen folytatott küzdelem fokozására.

(2736) Aktívan foglalkozni kell a fogyatékkal élők sajátos tanulási igényeivel. A program valamennyi részének végrehajtása során a hátrányos helyzetű csoportok tagjait szélesebb körben kell elérni, a fogyatékkal élők sajátos tanulási igényeivel pedig aktívan kell foglalkozni, többek között a fogyatékkal élő résztvevők többletköltségeit tükröző magasabb támogatás biztosítása, valamint a jelbeszéd és a Braille-írás elsajátításához és használatához nyújtott támogatás révén.

(37) Figyelembe kell venni a Sport általi nevelés európai évének (2004) eredményeit, valamint az oktatási intézmények és a sportszervezetek közötti együttműködés azon lehetséges pedagógiai hasznát, amelyekre az év rávilágított.

(2838) Az Európai Unió tagjelölt országai és az EGT-ben tagsággal rendelkező EFTA-országok részt vehetnek a közösségi programokban a Közösség és ezen országok között aláírandó megállapodásoknak megfelelően.

(2939) A 2003. június 19–20-án Theszalonikiben ülésező Európai Tanács jóváhagyta a Nyugat-Balkánról szóló június 16-i tanácsi következtetéseket és annak „A theszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletét, amely úgy rendelkezik, hogy a közösségi programokat meg kell nyitni a stabilizációs és társulási folyamat országai előtt is, a Közösség és az említett országok között aláírandó keretmegállapodások alapján.

(3040) A Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánította azon szándékát, hogy tárgyalásokat kezdjen megállapodások megkötése céljából a közös érdekű területeken, mint például a közösségi oktatási, képzési és ifjúsági programok.

(3141) Az integrált egész életen át tartó tanulás programját a Bizottság és a tagállamok együttműködésével rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell az újbóli – különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében teendő – kiigazítások lehetővé tétele érdekében. Az értékelésnek egy független, pártatlan szervezetek által elvégzett külső értékelést is magában kell foglalnia.

(3242) A Socrates-program végrehajtásáról szóló 2000/2315(INI) európai parlamenti állásfoglalás[18] felhívta a figyelmet a program második ciklusában a támogatásra pályázóknak aránytalan terheket jelentő igazgatási eljárásokra.

(3343) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet[19] és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet[20], amelyek a Közösség pénzügyi érdekeit védik, alkalmazni kell, figyelembe véve az egyszerűség és a konzisztencia elvét a költségvetési eszközök kiválasztásában, az olyan esetek számának korlátozását, amikor a Bizottság fenntartja a közvetlen felelősséget azok végrehajtásáért és kezeléséért, valamint a források összege és az azok felhasználásával járó adminisztratív terhek között megkövetelt arányosságot.

(44) A program sikeres végrehajtásához elengedhetetlen a pályázati eljárások radikális adminisztratív egyszerűsítése. Az adminisztratív és számviteli követelményeknek arányban kell állniuk a juttatás nagyságával.

(3445) Megfelelő intézkedéseket kell hozni továbbá a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és megfelelő lépéseket kell tenni az eltűnt, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek behajtására.

(46) Helyénvaló a program kifogástalan lezárásáról gondoskodni, különösen a többéves intézkedések tekintetében a program kezeléséről, mint például a technikai és adminisztratív segítségnyújtás finanszírozása. A technikai és adminisztratív segítségnyújtás fog – szükség szerint – gondoskodni 2014. január 1-jétől a 2013 végéig még le nem zárult intézkedések kezeléséről, ideértve a monitoringot és a könyvvizsgálatot is.

(3547) Mivel az európai együttműködésnek a minőségi oktatáshoz és képzéshez való hozzájárulásával kapcsolatosan javasolt fellépés célkitűzéseit a többoldalú partnerségek, a transznacionális mobilitás és a Közösség egészére kiterjedő információcsere szükségessége miatt a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és ezért – a szükséges fellépések és intézkedések jellegéből kifolyólag – azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. A fent említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl a fenti célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(3648) Ez a határozat a program teljes időtartamára pénzügyi keretet költségvetést hoz létre, amely nek fő hivatkozási pont a költségvetési hatóság számára fő hivatkozási pontként kell szolgálnia a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről hatékony és eredményes pénzgazdálkodásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 1999. május 6-án 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás [21] 33 37. pontja szerinti.

(3749) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[22] összhangban kell elfogadni.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. fejezet Az integráltegész életen át tartó tanulás programja

1. cikk

Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának létrehozása

(1) Ez a határozat integrált közösségi cselekvési programot – a továbbiakban: az integrált egész életen át tartó tanulás programja – hoz létre az egész életen át tartó tanulás terén végzett közösségi fellépések számára.

(2) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának általános célkitűzése, hogy az egész életen át tartó tanulás révén hozzájáruljon a Közösség – mint fenntartható gazdasági fejlődést mutató, több és jobb munkahellyel és nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom – fejlesztéséhez, eközben biztosítva a környezet megfelelő védelmét a jövő nemzedékek számára. Különösen elő kívánja segíteni a Közösségen belüli oktatási és képzési rendszerek közötti kölcsönös cserét, együttműködést és mobilitást, hogy ezek a rendszerek minőség tekintetében az egész világ számára viszonyítási ponttá válhassanak.

(3) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának egyedi célkitűzései a következők:

1. hozzájárul az egész életen át tartó minőségi tanulás fejlesztéséhez, és támogatja a kiváló teljesítmény elérését , az innovációt és az európai dimenziót e terület rendszereiben és gyakorlataiban;

2. támogatja az egész életen át tartó tanulás európai térségének létrejöttét;

3. segíti az egész életen át tartó tanuláshoz a tagállamokon belül rendelkezésre álló lehetőségek minőségének, vonzerejének és hozzáférhetősége javítását;

4. megerősíti az egész életen át tartó tanulás hozzájárulását az egyéni kiteljesedéshez, a társadalmi kohézióhoz, az aktív polgári részvétel, az interkulturális párbeszédhez, a nemek egyenjogúságához, valamint a speciális szükségletekkel rendelkező személyek részvételéhez az egyéni kiteljesedéshez;

5. segíti a kreativitás, a versenyképesség, a foglalkoztathatóság, valamint a vállalkozói szellem növekedése előmozdítását;

6. hozzájárul valamennyi korosztály fokozott részvételéhez az egész életen át tartó tanulásban , beleértve a sajátos igényűeket és a hátrányos helyzetű csoportokat is, tekintet nélkül társadalmi-gazdasági hátterükre ;

7. előmozdítja a nyelvtanulást és a nyelvi sokszínűséget;

8. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlat fejlesztésének támogatása;

9. megerősíti az egész életen át tartó tanulás szerepét az emberi jogok és a demokrácia megértésén és tiszteletén alapuló európai polgárság tudatának megteremtésében, valamint a más népek és kultúrák iránti tolerancia és tisztelet ösztönzésében;

10. előmozdítja az együttműködést a minőségbiztosítás terén az európai oktatás és képzés valamennyi ágazatában;

11. az oktatás és képzés minőségének javítása érdekében ösztönzi az eredmények, innovatív termékek és folyamatok kiaknázását legmegfelelőbb felhasználását , és a bevált gyakorlatok cseréjét azokon a területeken, amelyekre az integrált egész életen át tartó tanulás programja kiterjed.

(4) A mellékletben meghatározott igazgatási rendelkezéseknek megfelelően az integrált egész életen át tartó tanulás programja támogatja és kiegészíti a tagállamok által tett intézkedéseket , tiszteletben tartva egyúttal azt, hogy oktatási és képzési rendszereik tartalma ezek hatáskörébe tartozik, valamint kulturális és nyelvi sokszínűségüket .

(5) A 2 3 . cikkben meghatározottak szerint az integrált egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseit négy ágazati program, egy harántirányú program és a Jean Monnet-program (a továbbiakban együttesen: egyedi alprogramok ) végrehajtásán keresztül kell megvalósítani.

(6) Ezt a határozatot a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakban kell végrehajtani. Az előkészítő intézkedéseket azonban – beleértve a Bizottságnak a 9. cikk szerinti határozatait is – végre lehet hajtani ennek a határozatnak a hatálybalépésétől kezdve.

(7) Ennek a határozatnak az integrált programra vonatkozó rendelkezései az egyedi programokra is irányadók, amelyekre különös rendelkezéseket is alkalmazandók.

3 2 . cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

(1) „óvoda”: a kötelező alapfokú iskolai képzés megkezdése előtt folytatott, szervezett oktatási tevékenység;

(2) „tanuló”: egy iskolába tanulói minőségben beiratkozott személy;

(3) „iskola”: valamennyi általános ( óvoda vagy más óvoda, alapfokú vagy középfokú), szakmai és gyakorlati oktatást nyújtó intézménytípus, illetve – nyelvtanulást támogató intézkedések esetében – szakmunkásképzést nyújtó nem iskolai intézmény;

(4) „tanár/oktatási személyzet”: a tagállamok oktatási folyamataiban feladataik révén közvetlenül részt vevő személyek;

(5) „szakoktatók”: a tagállamok szakoktatási és -képzési folyamataiban feladataik révén közvetlenül részt vevő személyek;

(56) „hallgató”: bármely tanulmányi területen működő felsőoktatási intézménybe elismert diploma vagy más elismert felsőfokú – legfeljebb doktori szintű – oklevél megszerzéséhez vezető felsőfokú tanulmányok folytatása céljából beiratkozott személy;

(7) „szakmunkás tanuló”: szakképzést nyújtó intézményben vagy szakképző szervezetnél vagy a munkahelyen szakképzésben részt vevő személy;

(8) „felnőtt tanuló”: felnőttoktatásban tanulóként részt vevő személy;

(9) „a munkaerőpiacon jelen lévő személyek”: munkavállalók, önálló vállalkozók vagy foglalkoztatható személyek;

(610) „felsőoktatási intézmény”:

12. a nemzeti jogszabályok kal nak vagy gyakorlat tal nak összhangban megfelelően bármely típusú felsőoktatási intézmény, amely ilyen szintű képesítést vagy oklevelet elismert diplomát vagy más elismert felsőfokú oklevelet kínál, függetlenül az ilyen intézményeknek a tagállamokban használt megnevezésétől;

13. a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban bármely olyan intézmény, amely az Oktatás Nemzetközi Osztályozási Rendszere (ISCED) szerinti 5. vagy 6. szinten magasabb szintű szakmai oktatást nyújt felsőfokú szakoktatást vagy -képzést kínál ;

(711) „közös mesterképzés”: olyan mesterképzés a felsőoktatásban, amely:

14. három különböző tagállam legalább három felsőoktatási intézményének bevonásával zajlik;

15. olyan tanulmányi programot hajt végre, amely az említett három intézményből legalább kettőben tanulmányi időszak teljesítésével jár;

16. az Európai Kreditátszámítási Rendszeren (ECTS) alapuló vagy azzal kompatibilis beépített mechanizmusokkal rendelkezik a partnerintézményekben teljesített tanulmányi időszakok elismerésére;

17. a részt vevő intézmények részéről a tagállamok által elismert vagy akkreditált közös, kétszeres vagy többszörös diploma odaítéléséhez vezet;

(8) „szakmai alapképzés”: a szakmai alapképzés bármely formája – beleértve a gyakorlati és szakmai tanítást, a szakmunkás és a szakmailag orientált oktatást –, amely hozzájárul egy a megszerzés szerinti tagállam illetékes hatóságai által elismert szakmai képesítés eléréséhez;

(9) „szakmai továbbképzés”: egy személy által hivatása gyakorlása során a Közösségben teljesített bármely szakmai képzés;

(12) „szakképzés”: a szakmai alapoktatás vagy -képzés bármely formája, beleértve a gyakorlati és szakmai oktatást és szakmunkásképzést, amely hozzájárul valamely, a megszerzés szerinti tagállam illetékes hatóságai által elismert szakmai képesítés megszerzéséhez, valamint bármely, az egyén által pályája során vállalt további szakmai oktatás vagy képzés;

(1013) „felnőttoktatás”: felnőttek nem szakmai tanulásának valamennyi formája, amely lehet formális, nem formális vagy informális jellegű;

(1114) „tanulmányi látogatás”: rövid időtartamú látogatás az egész életen át tartó tanulás egy adott vonatkozásának másik tagállamban történő tanulmányozása , bevált gyakorlatok cseréje vagy új módszertan vagy készség elsajátítása céljából;

(1215) „mobilitás”: fizikai mozgás egy másik országba valamely másik tagállamban eltöltött időszak tanulmányok folytatása, munkatapasztalat szerzése, más tanulási vagy oktatási tevékenység vagy kapcsolódó adminisztráriós tevékenység céljából, amely adott esetben a fogadó ország nyelvén vagy a munkanyelven tartott felkészítéssel felkészítő vagy ismétlő tanfolyammal egészül ki;

(1316) „kihelyezés”: valamely másik tagállamban lévő vállalkozásnál vagy szervezetnél való tartózkodás eltöltött időszak , adott esetben a fogadó ország nyelvén vagy a munkanyelven tartott felkészítéssel felkészítő vagy ismétlő tanfolyammal kiegészítve, melynek célja a résztvevők segítése a Közösség munkaerőpiacának követelményeihez való alkalmazkodásban, valamint a szakmai tapasztalatszerzés kapcsán egy bizonyos készség elsajátítása vagy és az érintett ország gazdasági és társadalmi kultúrájának jobb megértése;

(1417) „egyoldalú”: egyetlen intézményt érintő;

(1518) „kétoldalú”: két tagállamból származó partnereket érintő;

(1619) „többoldalú”: legalább három különböző tagállamból származó partnereket érintő. A Bizottság többoldalúnak tekintheti a három vagy több tagállamból származó tagsággal rendelkező szövetségeket vagy más szervezeteket;

(1720) „partnerség”: különböző tagállamok intézményeinek vagy szervezeteinek egy csoportja közötti két- vagy többoldalú megállapodás az egész életen át tartó tanulás terén közös európai tevékenységek végrehajtása céljából;

(1821) „hálózat”: az egész életen át tartó tanulás bizonyos területén, tudományágában vagy ágazatában tevékenykedő szervezetek formális vagy nem formális csoportosulása;

(1922) „projekt”: szervezetek vagy intézmények formális vagy nem formális csoportosulása által közösen kialakított, meghatározott eredmény elérését célzó együttműködési tevékenység;

(2023) „projektkoordinátor”: a projektnek a Bizottsággal támogatási megállapodást aláíró többoldalú csoportosulás általi végrehajtásáért felelős szervezet vagy intézmény;

(2124) „projektpartnerek”: a többoldalú csoportosulást alkotó szervezetek vagy intézmények, a koordinátoron kívül;

(2225) „vállalkozás”: minden gazdasági tevékenységet folytató gazdasági egység az állami vagy a magánszektorban, mérettől, jogállástól és a működés gazdasági ágazatától függetlenül, valamint a gazdasági tevékenységek minden típusa, a szociális gazdaságot is beleértve;

(2326) „szociális partnerek”: nemzeti szinten a munkáltatók és a munkavállalók nemzeti jognak és/vagy gyakorlatnak megfelelő szervezetei, közösségi szinten pedig a munkáltatóknak és a munkavállalóknak a közösségi szintű szociális párbeszédben részt vevő szervezetei;

(24) „tanulási szolgáltató”: minden, az integrált program összefüggésében vagy az egyedi programok keretei között egész életen át tartó tanulást nyújtó intézmény vagy szervezet;

(2527) „orientáció és tanácsadás”: a tanulók , szakoktatók és egyéb alkalmazottak oktatási és képzési programok vagy foglalkoztatási lehetőségek közötti választásának segítésére irányuló tevékenységek köre, például tájékoztatás, értékelés, útmutatás és tanácsadás;

(2628) „az eredmények terjesztése és kiaknázása”: tevékenységek annak biztosítására, hogy az integrált egész életen át tartó tanulás programja és elődei eredményeit széles körben megfelelőképpen elismerjék, bemutassák és felhasználják;

(2729) „egész életen át tartó tanulás”: minden olyan általános oktatás, szakoktatás és -képzés, nem formális oktatás és informális tanulás, amelyben valamely személy élete során részt vesz, és amely személyi, állampolgári, társadalmi és/vagy foglalkoztatási szempontból a tudás, a készségek és a szakmai felkészültség gyarapodását eredményezi. Magában foglalja a tanácsadási és orientációs szolgáltatások nyújtását is.

2 3 . cikk

Egyedi Al programok

(1) Az ágazati al programok a következők:

18. a Comenius-program, amely a középfokú oktatás végével bezárólag az óvodai és az iskolai oktatásban részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó intézményekre és szervezetekre irányul;

19. az Erasmus-program, amely – a tanulmányok vagy a képesítés megszerzésének hosszától függetlenül, és a doktori tanulmányokat is beleértve – a formális felsőoktatásban és a felsőfokú szakoktatásban és -képzésben részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy segítő intézményekre és szervezetekre irányul;

20. a Leonardo da Vinci-program, amely a felsőfokútól eltérő szintű szakoktatásban és -képzésben – beleértve a szakmai alap- és továbbképzést, a felnőtt magasabb szintű szakmai oktatáson és szakképzésen kívül – részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy segítő intézményekre és szervezetekre irányul;

21. a Grundtvig-program, amely a felnőttoktatás bármely formájában részt vevők tanítási és tanulási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó vagy segítő intézményekre és szervezetekre irányul.

(2) A harántirányú program a következő négy kulcstevékenységet foglalja magában:

22. szakpolitikai együttműködés és innováció az egész életen át tartó tanulás terén a Közösségen belül ;

23. a nyelvtanulás előmozdítása;

24. innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlatok fejlesztése az egész életen át tartó tanulás számára;

25. a program és a korábbi kapcsolódó programok által támogatott tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása, és a bevált gyakorlatok cseréje.

(3) A Jean Monnet-program az európai integráció területén támogatja az intézményeket és tevékenységeket. A következő három kulcstevékenységből áll:

26. a Jean Monnet kezdeményezés;

27. az európai integrációval kapcsolatos témákra szakosodott intézményeknek nyújtott működési támogatások;

28. egyéb, az oktatás és képzés területén tevékenykedő európai intézményeknek és szövetségeknek nyújtott működési támogatás.

(4) Az 1. cikkben meghatározott célkitűzések mellett az egyedi programok specifikus célkitűzései a következők:

29. a Comenius-program:

i. fejleszti az európai kulturális sokszínűség, valamint az ebben rejlő érték megértését a fiatalok és az oktatási személyzet körében;

ii. segíti a fiatalokat a személyes fejlődésükhöz, jövőbeni foglalkoztatásukhoz és aktív európai polgárságukhoz szükséges alapvető életvezetési készségek és kompetenciák elsajátításában.

30. az Erasmus-program:

i. támogatja az európai felsőoktatási térség megvalósítását;

ii. megerősíti a felsőoktatás és a magasabb szintű szakmai oktatás hozzájárulását az innováció folyamatához;

31. a Leonardo da Vinci-program: megkönnyíti a munkaerő-piaci változásokhoz és a készségbeli igények fejlődéséhez való igazodást;

32. a Grundtvig-program:

i. választ ad az elöregedő európai népesség előtt álló oktatási kihívásokra;

ii. segíti a felnőttek számára a tudásuk és kompetenciáik javításához vezető alternatív utak biztosítását;

33. a harántirányú program:

i. előmozdítja a két vagy több ágazati programra kiterjedő területeken folytatott európai együttműködést;

ii. előmozdítja a tagállamok oktatási és képzési rendszerei konvergenciáját;

34. a Jean Monnet-program:

i. ösztönzi az oktatási, kutatási és reflexiós tevékenységeket az európai integrációs tanulmányok területén;

ii. támogatja az európai integráció kérdéseivel, valamint az oktatással és képzéssel európai perspektívából foglalkozó intézmények és szövetségek megfelelő körének fennállását.

4. cikk

Részvétel az integrált egész életen át tartó tanulás programjában

Az integrált egész életen át tartó tanulás programja különösen a következők részvételére irányul:

35. tanulók, hallgatók, szakmunkás tanulók és felnőtt tanulók;

36. az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásában érintett tanárok, szakoktatók és egyéb személyzet;

37. a munkaerőpiacon jelen lévő személyek;

38. tanulási szolgáltatók az egész életen át tartó tanulás programjával összefüggésben vagy alprogramjainak keretei között tanulási lehetőségeket nyújtó intézmények vagy szervezetek ;

39. az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozását érintő rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten;

40. vállalkozások, szociális partnerek és azok szervezetei minden szinten, beleértve a szakmai szervezeteket valamint a kereskedelmi és iparkamarákat is;

41. az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek;

42. az egész életen át tartó tanulás területén tevékenykedő szövetségek, beleértve a hallgatók, szakmunkás tanulók, tanulók, tanárok, szülők és felnőtt tanulók szövetségeit is;

43. az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervezetek;

44. nonprofit nem profitorientált szervezetek, önkéntes szervezetek és nem kormányzati szervezetek („NGO-k”).

5. cikk

Közösségi fellépések

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programja a következő tevékenységek támogatásából áll:

45. az egész életen át tartó tanulásban részt vevők mobilitása Európában ;

46. két- és többoldalú partnerségek;

47. többoldalú – a nemzeti oktatási és képzési rendszerek javítását különösen az innováció transznacionális átadása révén az oktatási és képzési rendszerek minőségének előmozdítását célzó – projektek;

48. egyoldalú és nemzeti projektek;

49. többoldalú projektek és hálózatok;

50. a politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése az egész életen át tartó tanulás területén, referenciaanyagok létrehozása és rendszeres fejlesztése , – beleértve a felméréseket, statisztikákat, elemzéseket és mutatókat –, a képesítések és a korábbi tanulmányok átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló tevékenység, valamint a minőségbiztosítás terén való együttműködésre irányuló tevékenység;

51. működési támogatás az integrált egész életen át tartó tanulás programja keretébe tartozó területeken tevékenykedő szervezetek egyes működési és igazgatási költségeihez;

52. az integrált egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseit vel összhangban előmozdító más kezdeményezések („kísérő intézkedések”).

(2) Közösségi támogatás nyújtható az ebben a cikkben meghatározott tevékenységek bármelyikével kapcsolatos előkészítő látogatásokhoz is.

(3) A Bizottság szervezhet olyan szemináriumokat, eszmecseréket vagy találkozókat, amelyek vélhetően elősegítik az integrált egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtását, megfelelő lépéseket tehet a tájékoztatás, publikáció és információterjesztés terén , valamint a program ismertségét növelő intézkedéseket , továbbá ellenőrizheti és értékelheti a programokat.

(4) Az ebben a cikkben említett intézkedések végrehajthatók pályázati felhívás vagy ajánlati felhívás révén, illetve közvetlenül a Bizottság által.

6. cikk

A Bizottság és a tagállamok feladatai

(1) A Bizottság biztosítja az integrált egész életen át tartó tanulás programja által előírt közösségi fellépések hatékony és eredményes végrehajtását.

(2) A tagállamok

53. nemzeti gyakorlatuknak vagy jogszabályaiknak megfelelően az egész életen át tartó tanulás valamennyi szempontjával foglalkozó valamennyi érintett fél bevonásával megteszik az integrált egész életen át tartó tanulás programjának hatékony tagállami szintű működésének biztosításához szükséges lépéseket;

54. az integrált egész életen át tartó tanulás programja intézkedéseinek tagállami szintű végrehajtását összehangoltan irányító, megfelelő struktúrát hoznak létre vagy jelölnek ki, és ellenőrzik azt (nemzeti irodák), a költségvetési gazdálkodást is beleértve, az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[23] 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[24] 38. cikkének megfelelően, összhangban a következő kritériumokkal:

i. a nemzeti irodaként létrehozott vagy kijelölt szervezet jogi személyiséggel rendelkezik vagy egy jogi személyiséggel rendelkező jogalany része , és arra az érintett tagállam joga vonatkozik. Minisztérium nem jelölhető ki nemzeti irodának;

ii. feladatai ellátásához valamennyi nemzeti irodának a feladat elvégzésére alkalmas , az oktatás és a képzés terén való nemzetközi együttműködés környezetében folytatott munkának megfelelő szakmai és nyelvi képességekkel bíró személyzettel kell rendelkeznie;

iii. megfelelő infrastruktúrával kell rendelkezni e ük , különösen az informatika és a kommunikáció terén;

iv. olyan közigazgatási közegben kell működni e ük , amely lehetővé teszi feladatai k kielégítő végrehajtását és az összeférhetetlenségek elkerülését;

v. képes ek nek kell lenni e ük a közösségi szintű pénzügyi gazdálkodási szabályok és szerződési feltételek alkalmazására;

vi. lehetőleg egy állami hatóság által kiadott megfelelő pénzügyi garanciákat kell kínálni a uk , és irányítási kapacitás á uk nak meg kell felelnie azon közösségi alapok szintjének, amelyek kezelésére felkérik azokat ;

55. felelősséget vállalnak azért, hogy a fenti b) pontban említett nemzeti irodák a projektek támogatására hozzájuk átutalt hiteleket megfelelően kezeljék, és különösen is tiszteletben tartják az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a más közösségi alapok forrásaiból származó kettős finanszírozás elkerülésének elvét, valamint a projektek figyelemmel kísérésére és a kedvezményezettek által visszatérítendő összegek beszedésére vonatkozó kötelezettséget;

56. megteszik a szükséges lépéseket a fenti b) pontban említett nemzeti irodák tekintetében a megfelelő könyvvizsgálat és pénzügyi felügyelet biztosítására, különös tekintettel az alábbiakra:

i. mielőtt a nemzeti iroda megkezdi munkáját, szükséges garanciákat nyújtanak a Bizottságnak az alkalmazott eljárások, az ellenőrző rendszerek, a számviteli rendszerek és a beszerzési és támogatás-odaítélési eljárások meglétére, alkalmazhatóságára és helyes működésére vonatkozóan, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályaival összhangban;

ii. minden évben igazoló nyilatkozatot nyújtanak a Bizottságnak a nemzeti irodák pénzügyi rendszerének és eljárásainak megbízhatóságára, valamint elszámolásaik feddhetetlenségére vonatkozóan;

57. felelősséget vállalnak a vissza nem térített összegekért a fenti b) pont szerint létrehozott vagy kijelölt nemzeti struktúrának tulajdonítható szabálytalanság, gondatlanság vagy csalás esetén, és amennyiben ez olyan, a Bizottság részéről felmerülő követelésekhez vezet a nemzeti iroda irányába, amelyeket nem térítenek meg teljesen;

58. a Bizottság kérésére kijelölik azokat a tanulási szolgáltatókat tanulási lehetőségeket nyújtó intézményeket vagy szervezeteket , vagy a tanulási szolgáltatók az ilyen intézmények és szervezetek azon típusait, amelyek az integrált egész életen át tartó tanulás programjában való részvételre saját területükön jogosultnak tekinthetők;

59. törekednek arra, hogy elfogadják az integrált egész életen át tartó tanulás programjának megfelelő működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést;

60. lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a más közösségi programokkal és pénzügyi eszközökkel, valamint az adott tagállamban működő más, kapcsolódó programokkal fennálló lehetséges szinergiákat tagállami szinten kiaknázzák.

(3) A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – biztosítja a következőket:

61. az oktatás, képzés és az egész életen át tartó tanulás területén végrehajtott korábbi programok összefüggésében végzett tevékenységek és az integrált egész életen át tartó tanulás programja keretében végrehajtandó tevékenységek közötti átmenetet;

62. a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét, különösen hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedések, igazgatási ellenőrzések és szankciók bevezetése révén;

63. megfelelő tájékoztatást, nyilvánosságot és nyomon követést az integrált egész életen át tartó tanulás programja keretében támogatott tevékenységek tekintetében;

64. a program eredményeinek és hatásainak méréséhez, valamint a tevékenységeknek a 15. cikk szerinti figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez szükséges, rendelkezésre álló adatok gyűjtését, elemzését és feldolgozását;

65. az oktatási és képzési programok előző generációjából és az egész életen át tartó tanulás programjából származó eredmények terjesztése.

7. cikk

Harmadik országok részvétele

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjában a következők vehetnek részt:

66. azok az EFTA-országok, amelyek az EGT tagjai, az EGT-megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően;

67. Törökország és az előcsatlakozási stratégia előnyeiben részesülő közép- és kelet-európai országok, az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére a vonatkozó keretmegállapodásban és társulási tanácsi határozatokban az ezekkel az országokkal a közösségi programokban történő részvételük tárgyában kötött keretmegállapodásokban megállapított általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően;

68. a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételükről szóló rendelkező keretmegállapodások megkötése után velük együtt meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően;

69. a Svájci Államszövetség, a vele kötendő kétoldalú megállapodás alapján.

(2) A 2 3 . cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett Jean Monnet-program 1. kulcstevékenysége bármely más harmadik ország felsőoktatási intézményei előtt is nyitva áll.

(3) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjában részt vevő harmadik országok az ebben a határozatban a tagállamokkal kapcsolatban meghatározott valamennyi kötelezettséget és feladatot teljesítik.

8. cikk

Nemzetközi együttműködés

Az integrált egész életen át tartó tanulás programja keretében és a 9. cikkel összhangban, a Bizottság együttműködhet harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) és az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével (UNESCO).

II. fejezet Az integráltegész életen át tartó tanulás programjának végrehajtása

9. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1) A 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadja az integrált egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtásához szükséges, következő kérdésekkel kapcsolatos intézkedéseket:

70. az éves munkaterv , a prioritások megjelölésével ;

71. az éves költségvetés és a pénzeszközök elosztása az egyedi al programok között és azokon belül ;

72. az alprogramok végrehajtására vonatkozó általános iránymutatások (beleértve az intézkedések jellegére, időtartamára és finanszírozási szintjére vonatkozó döntéseket), kiválasztási kritériumok és eljárások;

73. a Bizottság javaslatai a 33. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett többoldalú projektekre és hálózatokra irányuló pályázatok kiválasztására vonatkozóan;

74. a Bizottság javaslatai az 5. cikk (1) bekezdésének c) és e) pontjában foglalt és a megelőző albekezdés által le nem fedett, valamint az f), g) és h) pontban foglalt olyan tevékenységekkel kapcsolatos pályázatok kiválasztására vonatkozóan, amelyek javasolt közösségi támogatása meghaladja az 1 millió eurót;

75. a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti irodák szerepének és feladatkörének meghatározása a mellékletben foglalt „nemzeti irodai eljárás” tekintetében;

76. a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „1. nemzeti irodai eljárás” révén irányítandó tevékenységekhez;

77. az integrált egész életen át tartó tanulás programján belüli belső konzisztencia biztosításához szükséges intézkedések;

78. az integrált egész életen át tartó tanulás programja és az alprogramok megfigyelésére és értékelésére, valamint az eredmények terjesztésére és átadására vonatkozó intézkedések;

(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével az I. címben szereplő valamennyi ügy végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

10. cikk

A bizottság

(1) A Bizottság munkáját egy bizottság – a továbbiakban: a bizottság – segíti.

(2) Mindenütt, ahol erre a bekezdésre hivatkozás történik, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket is.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak két hónap.

(3) Mindenütt, ahol erre a bekezdésre hivatkozás történik, az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket is.

(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(5) A tagállamokat nem képviselhetik a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett nemzeti irodáknál alkalmazott vagy azokért operatív felelősséget viselő személyek.

11. cikk

Szociális partnerek

(1) Minden olyan esetben, amikor a bizottsággal e határozat alkalmazását érintő, a szakoktatással és képzéssel kapcsolatos kérdésben folytatnak konzultációt, a szociális partnereknek a Bizottság által, az európai szociális partnerek javaslatai alapján kinevezett képviselői megfigyelői minőségben részt vehetnek a bizottság munkájában. Az ilyen megfigyelők száma megegyezik a tagállamok képviselőinek számával.

(2) Ezeknek a megfigyelőknek jogukban áll kérni, hogy álláspontjukat a bizottság üléséről készült jegyzőkönyvben rögzítsék.

12. cikk

Horizontális kérdések politikák

Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani annak szavatolására, hogy a program teljes mértékben hozzájáruljon a Közösség horizontális politikáinak előmozdításához, különösen a következők révén:

79. az Európán belüli kulturális és nyelvi sokszínűség és multikulturalitás jelentőségével, valamint a rasszizmus , az előítéletek és az idegengyűlölet elleni küzdelem szükségességével kapcsolatos tudatosság előmozdítása;

80. gondoskodás a sajátos nevelési igényű tanulókról, különösen az általános oktatásba és képzésbe való integrációjuk előmozdításának segítésével;

81. a fenntartható gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás fontossága felismerésének ösztönzése;

82. a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása, és hozzájárulás a nemek, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemhez.

13. cikk

Együttes fellépések

A tudás Európájának felépítési folyamata részeként az integrált program keretében támogatott intézkedések a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásoknak megfelelően végrehajthatók a kapcsolódó közösségi programokkal és intézkedésekkel együttesen, különösen a kultúra, a média, az ifjúság, a kutatás és fejlesztés, a foglalkoztatás, a vállalkozás, a környezetvédelem és az információs és kommunikációs technológiák területén.

14 13 . cikk

Összhang és komplementaritás más politikákkal

(1) A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – biztosítja az átfogó konzisztenciát és a komplementaritást az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogrammal és a többi vonatkozó közösségi politikával, eszközzel és fellépéssel, különösen Európai Szociális Alappal, a közösségi keretprogram humán erőforrási és mobilitási intézkedéseivel a kutatásban és fejlesztésben, valamint a Közösség statisztikai programjával a kultúra, média, ifjúság, kutatás és fejlesztés, foglalkoztatás, a képesítések elismerése, a vállalkozások, a környezet, az információs és kommunikációs technológia, valamint a Közösség statisztikai programja területén .

A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – hatékony összeköttetést biztosít az integrált egész életen át tartó tanulás programja és a közösségi előcsatlakozási eszközök keretében az oktatás és képzés területén vállalt programok és intézkedések, a harmadik országokkal folytatott egyéb együttműködés, valamint az illetékes nemzetközi szervezetek között.

(2) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egész életen át tartó tanulás terén hozott vonatkozó közösségi kezdeményezésekről, ideértve a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködést is.

(3) Az integrált egész életen át tartó tanulás programja keretében végzett tevékenységek végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok figyelembe veszik a Tanács által az összehangolt foglalkoztatási stratégia a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség részeként elfogadott integrált foglalkoztatási iránymutatásokban meghatározott prioritásokat.

(4) A Bizottság – partnerségben az európai szociális partnerekkel – törekszik az integrált egész életen át tartó tanulás programja és a közösségi szintű szociális párbeszéd közötti megfelelő koordináció kialakítására, többek között ágazati szinten a gazdaság különböző ágazataiban is.

(5) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtása során a Bizottság biztosítja, hogy az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop) megfelelő segítséget nyújtson a hatásköréhez kapcsolódó területeken és a 337/75/EGK tanácsi rendeletben[25] meghatározott intézkedéseknek megfelelően. Szükség esetén a Bizottság azt is biztosíthatja, hogy az Európai Képzési Alapítvány támogatást nyújtson megbízatásának keretén belül és az 1360/90/EGK tanácsi rendeletben[26] meghatározott intézkedéseknek megfelelően.

(6) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a szakképzési tanácsadó bizottságot a Leonardo da Vinci-program keretében a szakoktatás és -képzés területén elért , releváns eredményekről.

III. fejezet Pénzügyi rendelkezések – Értékelés

15 14 . cikk

Finanszírozás

(1) A 2007. január 1-jétől számított 7 éves időszakra az ennek a határozatnak az integrált program a végrehajtásához szükséges indikatív pénzügyi keret 13 620 6 970 millió EUR. Ebből az összegből Ezen a kereten belül a Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci és Grundtvig-programra lekötendő keret összeg nem lehet kevesebb a melléklet B részének 8 10. pontjában meghatározottnál. Az említett keret összegeket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásoknak megfelelően módosíthatja.

(2) Az integrált egész életen át tartó tanulás programja költségvetésének legfeljebb 1%-a használható fel az integrált egész életen át tartó tanulás programjában a 7. cikk rendelkezései alapján részt nem vevő harmadik országokból származó partnereknek az integrált egész életen át tartó tanulás programja keretében szervezett partnerségi, projekt- és hálózati tevékenységekben való részvételének támogatására.

(3) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv keret korlátain belül.

16 15 . cikk

Ellenőrzés és értékelés

(1) A Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – rendszeresen figyelemmel kíséri és értékeli az integrált egész életen át tartó tanulás programját a program célkitűzéseinek tükrében . Ez a monitoring magában foglalja a 4. cikkben említett jelentéseket és az egyedi tevékenységeket.

(2) A Bizottság intézkedik az integrált egész életen át tartó tanulás programjának rendszeres, független külső értékeléséről , és rendszeres statisztikákat tesz közzé az elért eredményekről.

(3) A program végrehajtása során figyelembe kell venni az egész életen át tartó tanulás programjának, valamint az oktatási és képzési programok előző generációjának figyelemmel kísérése és értékelése során tett megállapításokat.

(4) A tagállamok 2010. június 30-ig, illetve 2015. június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az integrált egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtásáról, illetve hatásáról.

(5) A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának a következőket:

83. 2011. március 31-ig: időközi értékelő jelentést az integrált egész életen át tartó tanulás programja által elért eredményekről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi aspektusairól , beleértve az elért eredmények elemzését ,

84. 2011. december 31-ig: közleményt az integrált egész életen át tartó tanulás programjának folytatásáról,

85. 2016. március 31-ig egy utólagos értékelő jelentés.

II. CÍM

AZ EGYEDI AL PROGRAMOK

I. fejezet A Comenius-program

17 16 . cikk

Részvétel a Comenius-programban

Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának keretén belül a Comenius program a következők részvételére irányul:

86. óvodai és iskolai oktatásban részt vevő tanulók a középfokú oktatás végéig;

87. a tagállamok által meghatározott iskolák;

88. az említett iskolák tanári, támogató és igazgatási tanárai és egyéb személyzete;

89. az iskolai oktatásban érintettek szövetségei , nonprofit szervezetei, nem kormányzati szervezetei és képviselői;

90. az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magán szervezetek személyek és szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten;

91. az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervezetek;

92. felsőoktatási intézmények ;

93. orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek.

18 17 . cikk

Operatív célkitűzések A Comenius-program célkitűzései

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzésein kívül a Comenius-program operatív egyedi célkitűzései a következők:

94. az európai kulturális és nyelvi sokféleség, valamint az ebben rejlő értékek megismerésének és megértésének fejlesztése a fiatalok és az oktatási személyzet körében;

95. a fiatalok segítése a személyes fejlődésükhöz, jövőbeni foglalkoztatásukhoz és aktív európai polgári részvételükhöz szükséges alapvető életvezetési készségek és kompetenciák elsajátításában.

(2) A Comenius-program operatív célkitűzései a következők:

96. a különböző tagállamok tanulóit és oktatási személyzetét érintő mobilitás mennyiségének növelése és minőségének javítása minőségének javítása és mennyiségének növelése ;

97. a különböző tagállamok iskolái közötti partnerségek mennyiségének növelése és minőségének javítása minőségének javítása és mennyiségének növelése olyan mértékben, hogy a program időtartama alatt legalább minden huszadik 3 millió tanuló részt vegyen közös oktatási tevékenységben;

98. egy második idegen nyelv élő idegen nyelvek tanulásának ösztönzése;

99. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlat fejlesztésének támogatása;

100. a tanárképzés minőségének és európai dimenziójának megerősítése javítása ;

101. a pedagógiai megközelítések és az iskolavezetés fejlesztése fejlesztésének támogatása .

19 18 . cikk

A Comenius-program intézkedései

(1) A Comenius-program a következő tevékenységeket támogathatja:

102. az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezésének biztosításában vagy támogatásában el kell fogadni a szükséges előkészítő intézkedéseket, és ügyelni kell annak biztosítására, hogy megfelelő felügyelet és támogatás álljon a mobilitásban érintett ek fiatalok rendelkezésére. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:

i. tanulók és személyzet cseréje;

ii. tanulók mobilitása iskolákba és az oktatási személyzet vagy tanulók kihelyezése külföldi iskolákba vagy vállalkozásokhoz;

iii. tanárok és egyéb oktatási személyzet részvétele képzési kurzusokon;

iv. tanulmányi és előkészítő látogatások a mobilitási, partnerségi, projekt- vagy hálózati tevékenységekkel kapcsolatban;

v. tanárasszisztensi ösztöndíjak tanárok és tanárjelöltek részére.

103. az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett partnerségek fejlesztése :

i. iskolák esetében („Comenius partnerségek”), közös tanuló i és tanári tanulási projektek kifejlesztése érdekében a közötti („Comenius-iskolapartnerségek”) ;

ii. az iskolai oktatás bármely aspektusáért felelős szervezetek esetében a regionális együttműködés fellendítése érdekében („Comenius Regio-partnerségek”);

104. az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek, különösen azok, amelyek az innováció és a bevált gyakorlat átadása révén szándékoznak javítani az iskolai oktatási rendszereken;

105. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú együttműködési projektek. Ezek a következőkre irányuló projekteket foglalhatnak magukban:

i. a bevált oktatási gyakorlatok, többek között új tanítási módszerek vagy tananyagok kidolgozása, népszerűsítése és terjesztése;

ii. tapasztalatszerzés vagy -csere a különösen a Comenius-programban érintett tanulók , tanárok és egyéb személyzet igényeihez igazított tájékoztató vagy tanácsadó rendszerekről;

iii. új tanárképzési kurzusok vagy kurzustartalmak kidolgozása, népszerűsítése és terjesztése;

106. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett hálózatok. Ezek a következőkre irányuló hálózatokat foglalhatnak magukban:

i. az oktatás fejlesztése a működési területük szerinti tudományágban vagy tárgykörben, saját javukra, illetve tágabb értelemben az oktatás javára;

ii. a vonatkozó bevált gyakorlatok és innováció elsajátítása és terjesztése;

iii. tartalomtámogatás a mások által létrehozott projektekhez és partnerségekhez;

iv. a szükségletelemzés fejlesztésének, valamint iskolai oktatáson belüli gyakorlati alkalmazásainak előmozdítása;

107. a Comenius-program célkitűzéseinek megvalósítására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („kísérő intézkedések”).

(2) Az (1) bekezdésben említett tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően döntenek.

20 19 . cikk

A Comenius-program költségvetése

A Comenius-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 85% 80% -át a 19 18 . cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mobilitásra és a 19 18 . cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott Comenius partnerségekre fordítandó.

21. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1) A Comenius-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:

108. az éves munkaterv;

109. az éves költségvetés és a források elosztása a Comenius-program különféle intézkedései között;

110. általános iránymutatás a Comenius-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások;

111. a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti irodai eljárás” szerint irányítandó tevékenységekhez;

112. a program figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével a Comenius-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

II. fejezet Az Erasmus-program

22 20 . cikk

Részvétel az Erasmus-programban

Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának keretén belül az Erasmus-program a következők részvételére irányul:

113. a felsőfokú a felsőoktatás és magasabb szintű szakmai oktatás és képzés valamennyi formájában részt vevő hallgatók és szakmunkás tanulók (ISCED 5. és 6. szint) ;

114. a tagállamok által meghatározott felsőoktatási intézmények;

115. az említett intézmények oktató és igazgatási tanárai, szakoktatói és egyéb személyzete;

116. a felsőoktatásban érintettek szövetségei és képviselői, a megfelelő hallgatói, egyetemi és tanári/szakoktatói szövetségeket is beleértve;

117. vállalkozások, szociális partnerek és a munka világának egyéb képviselői;

118. helyi , és regionális és nemzeti szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervezetek , beleértve a nem profitorientált és a nem kormányzati szervezeteket is ;

119. az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervezetek ;

120. orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek.

23 21 . cikk

Operatív célkitűzések Az Erasmus-program célkitűzései

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzésein kívül az Erasmus-program operatív egyedi célkitűzései a következők:

121. az európai felsőoktatási térség megvalósításának támogatása;

122. a felsőoktatásnak és a magasabb szintű szakmai oktatásnak az innováció folyamatához való hozzájárulás megerősítése;

(2) Az Erasmus-program operatív célkitűzései a következők:

123. a hallgatók és a tanári személyzet egész Európára kiterjedő mobilitásának mennyiségi növelése és minőségi javítása minőségi javítása és mennyiségi növelése , hozzájárulva ahhoz, hogy 2011 2012 -re az Erasmus-és megelőző programjainak keretében a hallgatók mobilitásában legalább 3 millió fő vegyen részt;

124. az európai felsőoktatási intézmények közötti többoldalú együttműködés mennyiségi növelése és minőségi javítása minőségi javítása és mennyiségi növelése ;

125. az európai felsőoktatásban és a magasabb szintű szakmai oktatásban szerzett képesítések konvergenciájának átláthatóságának és megfeleltethetőségének fokozása;

126. a felsőoktatási intézmények és vállalkozások közötti együttműködés elősegítése minőségi javítása és mennyiségi növelése;

127. innovatív gyakorlatok kifejlesztésének megkönnyítése a felsőoktatás és a felsőfokú képzés terén, valamint ezeknek a gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból más országba történő – átadása;

128. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlat fejlesztésének támogatása.

24 22 . cikk

Az Erasmus-program intézkedései

(1) Az Erasmus-program a következő tevékenységeket támogathatja:

129. az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:

i. hallgatói mobilitás külföldi a tagállami felsőoktatási intézményekben folytatott tanulmányok vagy képzés, valamint vállalkozásokhoz, képzési központokhoz , kutatóközpontokhoz vagy más szervezetekhez történő kihelyezés céljából;

ii. a felsőoktatási intézmények oktatói személyzetének mobilitása külföldi partnerintézményekbe oktatás vagy képzésben való részvétel céljából;

iii. a felsőoktatási intézmények egyéb személyzetének és a vállalkozások személyzetének mobilitása képzés vagy tanítás céljából;

iv. többoldalú alapon szervezett Erasmus intenzív programok.

Támogatásban részesíthetők továbbá a hazai és a fogadó felsőoktatási intézmények vagy vállalkozások a minőségbiztosításra irányuló intézkedéseik vonatkozásában a mobilitási intézkedések minden szakaszában, beleértve az nyelvi felkészítést a felkészítő és felfrissítő nyelvi kurzusokat is .

130. az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek, különösen az innováció és a bevált gyakorlatok átadása révén a felsőoktatás javítására irányuló projektek;

131. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett együttes többoldalú projektek, amelyek többek között az egyedi és az operatív célkitűzésekben említett területeken folytatott innovációra és , kísérletezésre és a bevált gyakorlat cseréjére összpontosítanak;

132. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, felsőoktatási intézményekből álló konzorciumok által működtetett, egy tudományágat vagy egy több tudományágat érintő területet képviselő hálózatok („Erasmus tematikus hálózatok”), amelyek új tanulási fogalmak és kompetenciák kidolgozására irányulnak. Ezekben a hálózatokban más állami szervek, vagy vállalkozások és szövetségek képviselői is részt vehetnek;

133. az Erasmus-program célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („kísérő intézkedések”).

(2) Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerint a mobilitásban részt vevő személyek („Erasmus hallgatók”) a következők:

134. a felsőoktatási intézmények legalább első tanulmányi évüket teljesített másodéves beiratkozott hallgatói, akik egy tanulmányi időszakot az Erasmus-program mobilitási tevékenysége keretében egy másik tagállamban teljesítenek, függetlenül attól, hogy ehhez az említett programtól kapnak-e pénzügyi támogatást. Az ilyen időszakokat a küldő és a fogadó intézmény közötti intézményközi megállapodásoknak megfelelően teljes egészében elismerik. A fogadó intézmény az ilyen hallgatókra nem szab ki tandíjat;

135. a z alapdiplomájuk megszerzésének helyétől eltérő országban közös mesterképzési programokra beiratkozott és mobilitásban részt vevő hallgatók;

136. felsőoktatási intézmények vállalatoknál vagy képzési központokban történő kihelyezéseken részt vevő hallgatói.

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint döntenek.

25 23 . cikk

Az Erasmus-program költségvetése

Az Erasmus-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 85% 80% -át a 24 22. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mobilitás támogatására fordítandó.

26. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1) Az Erasmus-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:

137. az éves munkaterv;

138. az éves költségvetés és a források elosztása az Erasmus-program különféle intézkedései között;

139. általános iránymutatás az Erasmus-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások;

140. a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti irodai eljárás” szerint irányítandó tevékenységekhez;

141. a program figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével az Erasmus-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

III. fejezet A Leonardo da Vinci-program

27 24 . cikk

Részvétel a Leonardo da Vinci-programban

Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának keretén belül a Leonardo da Vinci-program a következők részvételére irányul:

142. a szakmai oktatás és képzés bármely felsőfokútól eltérő formájában tanuló személyek fiatalok a középfokú oktatás végéig (az ISCED szerinti 3. szintig) ;

143. a szakmai továbbképzésben és oktatásban részt vevő tanulók (ISCED 4. szint);

144. a munkaerőpiacon jelen lévő személyek;

145. tanulási szolgáltatók a Leonardo da Vinci-program területein tanulási lehetőségeket nyújtó intézmények és szervezetek ;

146. az említett intézmények és szervezetek oktató és igazgatási tanárai, szakoktatói és egyéb személyzete;

147. a szakoktatásban és -képzésben érintettek szövetségei és képviselői, beleértve a szakmunkás tanulók, szülők és tanárok szövetségeit is;

148. vállalkozások, szociális partnerek és a munka világának egyéb képviselői, beleértve a kereskedelmi kamarákat és egyéb szakmai szervezeteket is;

149. az egész életen át tartó tanulás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek;

150. a z egész életen át tartó tanulás szakoktatás és -képzés bármely vonatkozásához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten;

151. az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervezetek;

152. felsőoktatási intézmények;

153. nonprofit nem profitorientált szervezetek, önkéntes szervezetek, nem kormányzati szervezetek.

28 25 . cikk

Operatív célkitűzések A Leonardo da Vinci-program célkitűzései

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzésein kívül a Leonardo da Vinci-program operatív egyedi célkitűzései a következők :

154. képzéseken és továbbképzéseken résztvevők támogatása ismeretek, készségek és képesítések megszerzésében, hogy ezzel segítse elő személyes fejlődésüket, foglalkoztathatóságukat és munkaerő-piaci érvényesülésüket;

155. a szakoktatási és -képzési rendszerek, intézmények és gyakorlatok minőségének javítása és az e téren megvalósuló innováció támogatása;

156. a szakoktatás és -képzés, valamint a mobilitás vonzóbbá tétele a munkáltatók és az egyén számára;

(2) A Leonardo da Vinci-program operatív célkitűzései a következők:

157. a szakmai alapoktatásban és -képzésben és továbbképzésben érintett személyek egész Európára kiterjedő mobilitásának mennyiségi növelése és minőségi javítása minőségi javítása és mennyiségi növelése azzal a céllal, hogy a vállalkozásokhoz történő kihelyezések száma az integrált egész életen át tartó tanulás programjának végére legalább évi 150 000-re 80 000-re növekedjék;

158. a z tanulási szolgáltatók tanulási lehetőségeket nyújtó intézmények vagy szervezetek , a vállalkozások, a szociális partnerek és más érintett szervezetek közötti európai szintű együttműködés mennyiségi növelése és minőségi javítása minőségi javítása és mennyiségi növelése ;

159. az innovatív gyakorlatok fejlesztésének könnyítése az alap- és továbbképzés terén a felsőfokútól eltérő szintű szakoktatás és -képzés terén , valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása;

160. a képesítések és a szakmai felkészültség – köztük a nem formális és informális tanulással szerzettek – átláthatóságának és elismerésének javítása ;

161. az élő idegen nyelvek tanulásának ösztönzése;

162. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlat fejlesztésének támogatása.

29 26 . cikk

A Leonardo da Vinci-program intézkedései

(1) A Leonardo da Vinci-program a következő tevékenységeket támogathatja:

163. az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során megfelelő előkészítő intézkedéseket kell elfogadni, beleértve a nyelvi felkészítést is, és ügyelni kell a mobilitásban részt vevő személyek megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:

i. vállalkozásokhoz vagy képző intézményekhez történő transznacionális kihelyezések;

ii. szakoktatók, orientációs tanácsadók, valamint a képzési intézményekért és a vállalkozásokon belül a képzés tervezéséért és a karrier-tanácsadásért felelős személyek szakmai továbbképzését szolgáló kihelyezések és csereprogramok;

164. az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett partnerségek, amelyek a részt vevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákra összpontosítanak;

165. az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek, különösen a képzési rendszerek fejlesztésére irányulók , amelyek az innováció átadása révén átadására összpontosítanak és a különböző kontextusokban kifejlesztett innovatív termékeknek és eljárásoknak a nemzeti igényekhez nyelvi, kulturális és jogi szempontból történő hozzáigazítását is érintő hozzáigazítására is tekintettel vannak ;

166. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a bevált gyakorlatok fejlesztése és átadása révén fejlesztésére összpontosítva a képzési rendszerek javítására irányulnak;

167. a szakértőknek és szervezeteknek az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tematikus hálózatai, amelyek munkája a szakmai oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó sajátos kérdésekre irányul;

168. a Leonardo da Vinci-program célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („kísérő intézkedések”).

(2) Az ilyen tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint döntenek.

30 27 . cikk

A Leonardo da Vinci-program költségvetése

A Leonardo da Vinci-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 75% 60% -át a 29 26. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett mobilitás és partnerségek támogatására fordítandó.

31. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1) A Leonardo da Vinci-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.

169. az éves munkaterv;

170. az éves költségvetés és a források elosztása a Leonardo da Vinci-program különféle tevékenységei között;

171. általános iránymutatás a Leonardo da Vinci-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások;

172. a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti irodai eljárás” szerint irányítandó tevékenységekhez;

173. a program figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével a Leonardo da Vinci-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

IV. fejezet A Grundtvig-program

32 28 . cikk

Részvétel a Grundtvig-programban

Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának keretén belül a Grundtvig-program a következők részvételére irányul:

174. a felnőttoktatásban tanulók;

175. tanulási szolgáltatók a felnőttoktatásban tanulási lehetőségeket nyújtó intézmények vagy szervezetek ;

176. az tanulási szolgáltatók, illetve a felnőttoktatásban érintett más szervezetek az említett intézmények vagy szervezetek tanári és igazgatási tanárai és egyéb személyzete;

177. a felnőttoktatási személyzet alap- vagy továbbképzésében részt vevő létesítmények;

178. a felnőttoktatásban érintettek szövetségei és képviselői, beleértve a felnőtt tanulók és a tanárok szövetségeit is;

179. a felnőttoktatás bármely vonatkozásához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek;

180. a felnőttoktatás bármely vonatkozásához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten;

181. a felnőttoktatás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervezetek;

182. vállalkozások;

183. nonprofit nem profitorientált szervezetek, önkéntes szervezetek, nem kormányzati szervezetek;

184. felsőoktatási intézmények.

33 29 . cikk

Operatív célkitűzések A Grundtvig-program célkitűzései

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzésein kívül a Grundtvig-program operatív egyedi célkitűzései a következők:

185. az elöregedő európai népesség előtt álló oktatási kihívásokra adott reakció;

186. a felnőttek számára a tudásuk és kompetenciáik javításához vezető alternatív utak biztosításáának segítése.

(2) A Grundtvig-program operatív célkitűzései a következők:

187. a felnőttoktatásban érintett személyek egész Európára kiterjedő mobilitása mértékének növelése minőségének és hozzáférhetőségének javítása és mértékének növelése azzal a céllal, hogy 2013-ra évente legalább 25 000 7 000 ilyen személy mobilitása részesüljön támogatásban;

188. a felnőttoktatásban részt vevő szervezetek közötti együttműködés mennyiségének növelése és minőségének javítása minőségének javítása és mennyiségének növelése Európa szerte;

189. az innovatív gyakorlatok fejlesztésének könnyítése a felnőttoktatás terén, valamint e gyakorlatoknak — többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő — átadása;

190. a annak biztosítása, hogy sérülékeny társadalmi csoportokból származó és a társadalom perifériájára szorult személyek – különösen az idősebbek és az oktatást az alapképesítés megszerzése nélkül elhagyók – segítése annak érdekében, hogy lehetőségük nyíljék a felnőttoktatásban való alternatív részvételre;

191. az innovatív gyakorlatok fejlesztésének könnyítése a felnőttoktatás terén, valamint e gyakorlatoknak – többek között egyik részt vevő országból a többi országba történő – átadása;

192. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlat fejlesztésének támogatása;

193. a pedagógiai megközelítések és a felnőttoktatási szervezetek irányításának javítása.

34 30 . cikk

A Grundtvig-program intézkedései

(1) A Grundtvig-program a következő tevékenységeket támogathatja:

194. az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezése vagy szervezésének támogatása során megfelelő előkészítő intézkedéseket fogadnak el, és ügyelnek a mobilitásban részt vevő személyek megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhat látogatásokat, kihelyezéseket, asszisztensi munkát és csereprogramokat a formális és nem formális felnőttoktatás résztvevői számára, beleértve a felnőttoktatási személyzet képzését és szakmai fejlesztését is , különösen a partnerségekkel és projektekkel szinergiában ;

195. az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a részt vevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákra összpontosító partnerségek, azaz a „Grundtvig tanulási partnerségek”;

196. az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek, különösen az innováció és a bevált gyakorlatok átadása révén a felnőttoktatási rendszerek javítására irányulók;

197. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a bevált gyakorlatok fejlesztése és átadása révén a felnőttoktatási rendszerek javítására irányulnak;

198. a szakértőknek és szervezeteknek az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tematikus hálózatai, azaz a „Grundtvig hálózatok”, amelyek munkája különösen a következőkre irányul:

i. a felnőttoktatás fejlesztése a hozzájuk tartozó tudományágban, tárgykörben vagy irányítási területen;

ii. a vonatkozó bevált gyakorlatok és innováció meghatározása , javítása és terjesztése;

iii. tartalmi támogatás biztosítása a mások által létrehozott projektekhez és partnerségekhez, és az ilyen projektek és partnerségek közötti interaktivitás elősegítése;

iv. a felnőttoktatáson belül a szükségletelemzés és a minőségbiztosítás fejlesztésének előmozdítása;

199. a Grundtvig-program célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („kísérő intézkedések”).

(2) Az ilyen tevékenységek operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint döntenek.

35 31 . cikk

A Grundtvig-program költségvetése

A Grundtvig-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 60% 55% -át a 34 30 . cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett mobilitás és partnerségek támogatására kell fordítani.

36. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1) A következő ügyekre vonatkozó, a Grundtvig-program végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:

200. az éves munkaterv;

201. az éves költségvetés és a források elosztása a Grundtvig-program különféle intézkedései között;

202. általános iránymutatás a Grundtvig-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások;

203. a pénzeszközök elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti irodai eljárás” szerint irányítandó tevékenységekhez;

204. a program figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével a Grundtvig-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

V. fejezet A harántirányú program

37 32 . cikk

Operatív célkitűzések A harántirányú program célkitűzései

(1) Az integrált egész életen át tartó tanulás programjának az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzésein kívül a harántirányú program operatív egyedi célkitűzései a következők:

205. a két vagy több ágazati alprogramra kiterjedő területeken folytatott európai együttműködés előmozdítása;

206. a tagállamok oktatási és képzési rendszerei konvergenciájának minőségének és átláthatóságának előmozdítása;

(2) A harántirányú program operatív célkitűzései a következők:

207. az egész életen át tartó tanulás terén az európai szintű politikafejlesztés támogatása, nevezetesen a lisszaboni folyamat és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint a bolognai és koppenhágai folyamat és ezek utódainak összefüggésében;

208. az egész életen át tartó tanulás politikájának fejlesztése alátámasztására megfelelő mennyiségű összehasonlítható adat, statisztika és elemzés biztosítása;

209. az egész életen át tartó tanulás célkitűzései és céljai felé történő előrehaladás nyomon követése, és a különösen figyelemre méltó területek azonosítása;

210. az egész életen át tartó tanulás politikája fejlesztésének alátámasztására megfelelő mennyiségű összehasonlítható adat, statisztika és elemzés biztosítása, valamint az egész életen át tartó tanulás célkitűzései és céljai megvalósítása során elért eredmények monitoringja, és a különleges figyelmet igénylő területek meghatározása;

211. a nyelvtanulás előmozdítása és a tagállamok nyelvi sokszínűségének támogatása;

212. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó innovatív IKT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlatok fejlesztésének támogatása;

213. az integrált egész életen át tartó tanulás programja eredményeinek széles körben történő, megfelelő elismerésének, bemutatásának és alkalmazásának biztosítása.

38 33 . cikk

A harántirányú program intézkedései

(1) A 2 3 . cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység , azaz az egész életen át tartó tanulás terén megvalósuló szakpolitikai együttműködés és innováció keretében a következő tevékenységek támogathatók:

214. az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéni mobilitás, beleértve a tanulmányi látogatásokat a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által kijelölt szakértők és tisztviselők, az oktatási és képzési létesítmények, valamint orientációs és tapasztalat-akkreditációs szolgálatok igazgatói, valamint a szociális partnerek számára;

215. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek a közösségi szinten kialakított politikai javaslatok előkészítésére és kipróbálására , valamint az egész életen át tartó tanulás terén az innovációra irányulnak ;

216. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, a szakpolitikai kérdéseken együtt dolgozó szakértők és/vagy intézmények többoldalú együttműködési hálózatai. Az ilyen hálózatok magukban foglalhatják a következőket:

i. az egész életen át tartó tanulás tartalmához vagy módszertanához és politikáihoz kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó tematikus hálózatok. Az ilyen hálózatok megfigyelhetik, kicserélhetik, azonosíthatják és elemezhetik a bevált gyakorlatokat és az innovációt, továbbá javaslatokat tehetnek az ilyen gyakorlatok tagállamokban történő, jobb és szélesebb körű alkalmazására;

ii. az egész életen át tartó tanulás politikai stratégiai kérdéseivel foglalkozó politika európai szintű összehangolására irányuló állandó konferenciák fórumok ;

217. az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említettek szerint, amely magában foglalhatja a következőket:

i. tanulmányok és összehasonlító kutatás;

ii. mutatók és statisztikai felmérések kidolgozása, beleértve az egész életen át tartó tanulás terén az Eurostattal együttműködésben végzett munka támogatását;

iii. támogatás az Eurydice hálózat működtetéséhez és a Bizottság által létrehozott Eurydice Európai Egység finanszírozása;

218. az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett, a képesítések és kompetenciák – köztük a nem formális és informális tanulással szerzettek – átláthatóságának és elismerésének támogatását, a tanulási célú mobilitással kapcsolatos tájékoztatás és orientáció, valamint a minőségbiztosítási együttműködés támogatását célzó tevékenységek, amelyek magukban foglalhatják a következőket:

i. a mobilitást és elismerést elősegítő szervezetek hálózatai, mint például a Euroguidance és a felsőfokú tanulmányok és oklevelek elismerésével foglalkozó nemzeti információs központok (NARIC);

ii. a webalapú transznacionális szolgáltatások – például a Ploteus – támogatása;

iii. a Europass kezdeményezés keretében folytatott tevékenységek a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről szóló 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően.

219. az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett egyéb kezdeményezések („kísérő intézkedések”) , beleértve az egymástól való tanulásra épülő tevékenységeket is , amelyek a 2 3 . cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység célkitűzéseinek előmozdítására irányulnak.

(2) A következő, egynél több életszakaszra több alprogram-területre vonatkozó tanítási és tanulási igények kezelésére szánt stratégiai tevékenységek a 2 3 . cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett kulcstevékenység , a nyelvtanulás keretében támogathatók:

220. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a következőkre irányulnak:

i. új nyelvtanulási segédanyagok – köztük online kurzusok – és a nyelvtudás mérésére szolgáló eszközök kidolgozása;

ii. eszközök és kurzusok fejlesztése nyelvtanárok, szakoktatók és más személyzet képzéséhez;

221. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett hálózatok a nyelvtanulás és a nyelvi sokszínűség terén;

222. az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett más kezdeményezések az integrált egész életen át tartó tanulás programjának célkitűzéseivel összhangban, beleértve a nyelvtanulást a tömegtájékoztatás és/vagy a marketing révén a tanulók körében népszerűsítő tevékenységeket, a sajtó- és tájékoztató kampányokat, valamint konferenciákat, tanulmányokat és statisztikai mutatókat a nyelvtanulás és a nyelvi sokszínűség terén.

(3) A következő , több alprogram-területre vonatkozó tanítási és tanulási igények kezelésére szánt tevékenységek a 2 3 . cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kulcstevékenység , az IKT keretében támogathatók:

223. az innovatív módszerek, tartalmak, szolgáltatások és környezet fejlesztésére és terjesztésére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek;

224. az ismeretek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztására és cseréjére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett hálózatok;

225. az egész életen át tartó tanulás politikájának és gyakorlatának javítását célzó, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában leírt egyéb tevékenységek, amelyek technika és a pedagógia tekintetében magukban foglalhatnak értékelésre, megfigyelésre, teljesítményértékelésre, minőségi javításra és tendenciák elemzésére szolgáló mechanizmusokat.

(4) A 2 3 . cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett kulcstevékenység , az információterjesztés keretében a következő tevékenységek támogathatók:

226. az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek;

227. az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a következőkre irányulnak:

i. az innovatív termékek és eljárások kiaknázásának és alkalmazásának támogatása;

ii. az azonos területen működő projektek együttműködésének ösztönzése;

iii. bevált gyakorlatok kidolgozása a terjesztési módszerek tekintetében;

228. az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett referenciaanyagok létrehozása, amely magában foglalhatja a terjesztésre, az eredmények kiaknázására, valamint a bevált gyakorlatok cseréjére vonatkozó statisztikai adatok és tanulmányok összegyűjtését.

39. cikk

A