[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.19.

COM(2009)562 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a 851/2005/EK rendelet által a viszonossági mechanizmus tekintetében módosított, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet 1 cikkének (4) bekezdésével összhangban, a Cseh Köztársaság állampolgáraival szembeni vízumkötelezettség Kanada általi visszaállításáról

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A vízumkötelezettség 2009. július 14-i visszaállítása 3

3. A vízumkötelezettség 2009. július 14-i visszaállítását követően tett intézkedések 4

3.1. Kanada álláspontja 5

3.1.1. Menedékkérelmek 5

3.1.2. Vízumkérelmezési eljárás 6

3.1.3. A bevándorlási szabályok megsértése 6

3.2. A Cseh Köztársaság álláspontja 7

3.2.1. Menedékkérelmek 7

3.2.2. Vízumkérelmezési eljárás 8

3.3. Kanada–Cseh Köztársaság szakértői munkacsoport 8

4. Értékelés 8

5. Következtetés 9

BEVEZETÉS

A Cseh Köztársaság 2009. július 14-én – a 851/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 539/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően – értesítette a Bizottságot és a Tanácsot, hogy Kanada 2009. július 14-től egyoldalúan vízumkötelezettséget alkalmaz a Cseh Köztársaság állampolgáraival szemben. Az említett értesítést 2009. augusztus 6-án közzétették a Hivatalos Lapban[1], így – a 851/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 539/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerint – a Bizottságnak a közzétételt követő 90 napon belül – tehát 2009. november 6-ig – jelentést kell tennie a Tanácsnak.

A jelentés áttekinti a Bizottság által az értesítést követően tett intézkedéseket.

A VÍZUMKÖTELEZETTSÉG 2009. JÚLIUS 14-I VISSZAÁLLÍTÁSA

A negyedik vízumviszonossági jelentésben[2] említetteknek megfelelően Kanada 2007. október 31-én feloldotta a Cseh Köztársaság állampolgáraival szembeni vízumkötelezettséget.

A kanadai hatóságok 2009. július 13-án több csatornán keresztül – többek között diplomáciai jegyzékben – tájékoztatták a cseh hatóságokat, hogy másnaptól visszaállítják a vízumkötelezettséget a cseh állampolgárokkal szemben.

A Kanadai Állampolgársági és Bevándorlási Hivatal ( Citizenship and Immigration Canada ) 2009. július 13-i sajtóközleményében az alábbiakról tájékoztatott:

„Jason Kennedy állampolgárságügyi, bevándorlási és multikulturalizmusért felelős miniszter ma bejelentette, hogy 2009. július 14-én észak-amerikai idő szerint 0 óra 1 perctől vízumkötelezettség lép életbe a Kanadába utazó cseh állampolgárokkal szemben. Az ezt követő 48 óra során a cseh állampolgárok Kanadába való megérkezésükkor beutazási engedélyt kérelmezhetnek. 2009. július 15-én észak-amerikai idő szerint este 11 óra 59 perctől a vízumkötelezettség hatályba lép.

A Cseh Köztársasággal szembeni vízumkötelezettség 2007. októberi feloldása óta cseh állampolgárok közel 3000 menedékkérelmet nyújtottak be, míg 2006-ban kevesebb mint ötöt. Jelenleg a Cseh Köztársaságból érkezik a második legtöbb menedékkérelem. A Cseh Köztársaságból érkező menedékkérelmek viszonylag magas elfogadási aránya elfedi azt a kellemetlen tényt, hogy e kérelmek több mint a felét a Bevándorlási és Menekültügyi Testület jogerős határozatának meghozatala előtt visszavonják, vagy elállnak tőlük. Mindez arra utalhat, hogy sok kérelmező nem valódi menekült[3].

…

Kanada rendszeresen felülvizsgálja a más országokkal szembeni vízumpolitikáját. Ezen országok tisztában vannak azzal, hogy amennyiben nem felelnek meg a vízummentesség feltételeinek, vízumkötelezettség vezethető be velük szemben.

Ez a változás azt jelenti, hogy a Cseh Köztársaság azon állampolgárainak, akik Kanadába kívánnak utazni, először ideiglenes tartózkodási vízumot kell kérniük, és meg kell felelniük a jogosultsági követelményeknek. A kérelmezőknek kell bizonyítaniuk a vízumkiadásért felelős tisztviselő előtt, hogy kanadai látogatásuk korlátozott időre szól, nem fogják túllépni a kanadai tartózkodás jóváhagyott időtartamát, elegendő pénzzel rendelkeznek kanadai tartózkodásuk költségeinek fedezéséhez, egészségesek, büntetlen előéletűek, és nem jelentenek biztonsági kockázatot a kanadaiak számára. A fenti követelmények valamennyi Kanadába látogatni kívánó személy esetében azonosak.

A Cseh Köztársaságbeli kérelmezők Bécsben, Kanada ausztriai vízumkiadó hivatalában nyújthatják be kérelmüket. Ez a hivatal jelenleg több más európai ország állampolgárait is kiszolgálja.”

Kanada ugyanaznap a mexikói állampolgárokkal szemben is vízumkötelezettséget vezetett be. A legfontosabb indok ebben az esetben szintén a Mexikóból származó nagyszámú menedékkérelem volt, amelynek következtében Mexikó lett az az ország, ahonnan a Kanadában menedéket kérők leggyakrabban származnak.

A vízumkötelezettség 2007. november 1-i feloldása óta, illetve kiváltképpen a 2009. július 14-i visszaállítását megelőző időszakban a kanadai és a cseh hatóságok közötti találkozókon ismételten megvitatták a többnyire roma származású cseh, Kanadában menedéket kérő személyek megsokasodásának kérdését.

A VÍZUMKÖTELEZETTSÉG 2009. JÚLIUS 14-I VISSZAÁLLÍTÁSÁT KÖVETőEN TETT INTÉZKEDÉSEK

A Cseh Köztársaság 2009. július 20-án értesítette a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – az 539/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint – 2009. július 16-tól vízumkötelezettséget vezetett be a kanadai diplomáciai és szolgálati útlevelek birtokosai számára.

A Tanácsban több alkalommal megvitatták a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség Kanada általi visszaállításának kérdését: 2009. július 27-én és 2009. szeptember 14-én az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsában, valamint 2009. szeptember 21-én a Bel- és Igazságügyi Tanácsban, illetve 2009. július 23-án az Állandó Képviselők Bizottságában (Coreper). Az említett alkalmakkor a tagállamok a helyzettel kapcsolatos aggodalmuknak adtak hangot, továbbá jelezték, hogy a Bizottságnak sürgősen megoldást kell találnia a kérdésre, illetve el kell kerülni a probléma eszkalálódását.

A vízumkötelezettség visszaállítását követően a Bizottság a cseh és a kanadai hatóságokkal egyaránt rendszeresen eszmét cserélt a kérdésről, közelebbről a cseh hatóságokkal 2009. július 14-én és július 30-án folytatott szakértői találkozókon, valamint azon a 2009. július 24-i háromoldalú találkozón, amelyre a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatójának, Ross Hornby kanadai nagykövetnek és Milena Vicenovának, a Cseh Köztársaság állandó képviselőjének részvételével került sor. Emellett a Bizottság elkísérte azt a cseh küldöttséget, amely 2009. szeptember 10-én Ottawában folytatott konzultációt a kanadai hatóságokkal.. Továbbá az EU–Kanada miniszteri trojka 2009. október 1-i, ottawai ülésén is megvitatták a kérdést.

Kanada álláspontja

Menedékkérelmek

Kanada kifejtette, hogy nem volt könnyű meghoznia a döntést. A kanadai menekültügyi rendszert túlterhelték a menedékkérelmek. A vízumkötelezettség bevezetése segítségével kezelni tudták a Cseh Köztársaságból 2008-ban és 2009-ben érkezett aránytalanul nagyszámú menedékkérő beáramlását. Kanada már kezdettől fogva, illetve még a vízumkötelezettség 2007. november 1-i feloldását megelőzően jelezte a Cseh Köztársaságnak, hogy a cseh menedékkérők beáramlása a vízumkötelezettség visszaállításához vezethet[4]. Kanada mindazonáltal leszögezte, hogy a vízumkötelezettség visszaállítása nem arra adott válasz, hogy az Unión, illetve kiváltképpen a Cseh Köztársaságon belül miképpen bánnak a kisebbségekkel. Kanadában a Bevándorlási és Menekültügyi Testület – egy kormánytól független közigazgatási bíróság[5] – eseti alapon dönt a menkültjogállásról.

Kanada kifejtette, hogy „a Cseh Köztársasággal szembeni vízumkötelezettség bevezetése a kanadai menekültügyi rendszer reformjára irányuló tágabb, rendszeres megközelítés részét képezi. A folytonosan növekvő számú kérelem – amelyek közül sok megalapozatlan, visszavonásra kerül vagy elállnak tőlük – túlterheli a kanadai menekültügyi rendszert.”

Kanada jelezte, hogy a vízumkötelezettség 2007. november 1-i feloldása óta megközelítőleg 3000 menedékkérelem érkezett a Cseh Köztársaságból. A kanadai Bevándorlási és Menekültügyi Testület által 2008-ban lezárt 196 ügy közül 84 kérelmet (azaz 43%-ot) fogadott el. A 2009 januárja és júliusa közötti időszakban a Bevándorlási és Menekültügyi Testület 391 ügyet zárt le, amelyek közül 86-ot (azaz 22%-ot) fogadott el. A vízumkötelezettség bevezetése óta Kanada nagyon kevés menedékkérelmet kapott cseh állampolgárok részéről, vagyis a menedékkérelmek vonatkozásában visszaállt a vízummentességet megelőző időszakra jellemző tendencia.

A Bevándorlási és Menekültügyi Testület – döntéseinek megalapozása érdekében – számos forrásból gyűjt információkat a világszerte fennálló különféle társadalmi, politikai, gazdasági és emberi jogi helyzetekre vonatkozóan. A testület e célból 2009. március 21-től 23-ig tényfeltáró missziót végzett [6]a Cseh Köztársaságban. A testület az említett missziót követően két tematikus dokumentumot adott ki: 2009. júniusban „Fact-finding Mission Report on State Protection ˙(Az állami védelemre vonatkozó tényfeltáró misszióról szóló jelentés)” [7] címmel, 2009 júliusában pedig „Fact-finding Mission Report on the Situation and Treatment of Roma and Potential for Internal Relocation (A romák helyzetére, a velük való bánásmódra és a belföldi áttelepülés lehetőségére vonatkozó tényfeltáró misszióról szóló jelentés)”[8] címmel.

Kanada tisztázta, hogy a Cseh Köztársaság által javasolt „biztonságos származási ország” fogalmának alkalmazására a kanadai jogszabályok szerint nincs jogi lehetőség[9]. Kanada elismerte, hogy a késedelmek és visszaélések csökkentése érdekében menekültügyi rendszere reformra szorul, továbbá hogy egyszerűsíteni kell a rendszert, hogy gyorsabban nyújtson védelmet az üldözésnek ténylegesen kitett áldozatoknak, miközben területéről hamarabb kiutasítja a megalapozatlan kérelmet benyújtó személyeket.

Vízumkérelmezési eljárás

Kanada kifejtette, hogy a prágai konzulátust bezárták a vízumkötelezettség 2007. november 1-i feloldását követően. Mostanáig nem születtek tervek a konzulátus újbóli megnyitására. Az általános politikai irányvonalnak megfelelően a kanadai konzulátusok nagyobb térségeket fednek le, Kanada pedig nem minden országban tart fent konzulátust. Kanada kiemelte, hogy a cseh állampolgároknak nem szükséges Bécsbe utazniuk a vízumkérelem benyújtásához; öt városban (Brno, Lierec, Prága, Prerov és Velke Mezirici) utazási irodákat vehetnek igénybe, kérelmüket elküldhetik levélben Kanada bécsi nagykövetségére, vagy bedobhatják Kanada prágai nagykövetségének postaládájába. Leginkább az utazási irodák útján történő igénylést veszik igénybe.

Sürgős esetekben a vízumkérelmezőnek Bécsbe kell utazniuk, ahol a bécsi konzulátus képes egy nap alatt feldolgozni a kérelmeket. Ezenfelül további utazási könnyítést jelent a többszöri beutazásra jogosító vízumok kiadása. Mindemellett az elfogadási arány 99 százalékos. Ennek következtében a cseh kérelmezők túlnyomó többségét nem kötelezik vízumkérelmi elbeszélgetésre. Akiket mégis, azok esetében az elbeszélgetésre többnyire telefonon keresztül kerül sor, kivéve ha rendkívüli körülmények állnak fenn.

A bevándorlási szabályok megsértése

A bevándorlási szabályok megsértése vonatkozásában ezek százalékos aránya a 2006-ban – amikor a vízumkötelezettség még hatályban volt – a Kanadába utazó összes cseh állampolgár egy százalékáról 2008-ra 6,7%-ra növekedett. Ez a százalékarány kifejezetten a 2009 januárja és májusa közötti időszak során 30,1%-ra emelkedett. A bevándorlási szabályok megsértései felölelik a kanadai bevándorlási jogszabályok összes dokumentumokkal igazolt megsértését, a kanadai határátkelőhelyeken megjelenő, nem befogadható személyeket, valamint a kanadai beutazás során feltartóztatott személyeket. Mivel a bevándorlási szabálysértések csak a dokumentált szabálysértéseket foglalják magukban, a bejelentett esetek száma alacsonyabb lehet a valóságosnál.

A Cseh Köztársaság álláspontja

A Cseh Köztársaság elvárja Kanadától, hogy hónapokon – nem pedig éveken – belül oldja fel a Kanadába utazó cseh állampolgárokkal szembeni vízumkötelezettséget.

Menedékkérelmek

A Cseh Köztársaság az elmúlt hónapok során konzultációt folytatott Kanadával a növekvő létszámú cseh menedékkérőről, és megerősítette, hogy kész konstruktívan megfontolni az összes olyan intézkedést, amely hozzájárulhat a probléma leküzdéséhez. A Cseh Köztársaság e vonatkozásban az alábbi két lehetséges megoldásra tett javaslatot: ismerjék el egymás országait kölcsönös biztonságos származási országként, továbbá Kanada módosítsa menekültügyi jogszabályait, hogy kevésbé legyen vonzó a gazdasági okokból Kanadába érkező migránsok számára. Emellett a Cseh Köztársaság kifejtette, hogy az a tény, miszerint a kanadai hatóságok menedékjogot biztosítottak cseh állampolgárok számára (amit a Cseh Köztársaság már önmagában is képtelenségnek tart), méginkább arra ösztönözte a cseh állampolgárokat, hogy éljenek vissza a kanadai menekültügyi rendszerrel.

A Cseh Köztársaság nem fogadja el, hogy a vízumkötelezettség Kanada általi visszaállítása részét képezi a kanadai menekültügyi rendszer reformjára irányuló átfogóbb, rendszeres megközelítésnek, mivel az intézkedés nem a rendszer túlterheltségének okait, hanem csupán annak tüneteit kezeli. A cseh köztársaságbeli kisebbségi és emberi jogi helyzet önmagában nem indokolja a kanadai cseh menedékkérelmek megsokasodását, emellett a nagylelkű és engedékeny kanadai menekültügyi rendszer is felelőssé tehető, amely kedvező anyagi és jövedelmi feltételeket – így a menedékkérőknek nyújtott szociális ellátásokat – kínál.

A fentieken túl a roma kivándorlás két további okát szokás említeni: a munkanélküliséget, illetve a védtelenség érzését (a jobboldali szélsőségesség erősödése miatt). Az utóbbit megfékezték a cseh hatóságok közelmúltban tett intézkedései.

Említést érdemel, hogy Kanada a csehországi roma migránsok legfontosabb célállomása, mivel az ezerkilencszázkilencvenes években már sor került egy sikeres első kivándorlási hullámra, és most sokan a Kanadában élő családjukhoz próbálnak csatlakozni.

A kisebbségekkel és kiváltképpen a romákkal kapcsolatosan a Cseh Köztársaság megerősítette, hogy a Cseh Köztársaságban élő romák helyzete nem tér el lényegesen a többi, jelentős roma közösséggel rendelkező uniós tagállamban uralkodó helyzettől[10], továbbá dokumentumokat szolgáltatott a cseh köztársaságbeli kisebbségek és különösen a romák helyzetére, valamint a kisebbségek és különösen roma közösségek integrációja érdekében, a jogszabályainak és szakpolitikáinak további erősítése céljából a közelmúltban meghozott intézkedésekre vonatkozóan.

Vízumkérelmezési eljárás

A Cseh Köztársaság folyamatosan hangsúlyozta azt a kérését, hogy a vízummentesség Kanada általi visszaállításáig nyissák meg újra az ország prágai konzulátusát. A Cseh Köztársaság szerint elfogadhatatlan, hogy a cseh állampolgároknak a vízumkérelmezéshez Bécsbe kell utazniuk, ennélfogva pedig a prágai vízumiroda megnyitását tekinti a minimális előrelépésnek.

Kanada–Cseh Köztársaság szakértői munkacsoport

Kanada–Cseh Köztársaság szakértői munkacsoport jött létre, miután a Cseh Köztársaság és Kanada kötelezettséget vállalt, hogy együttműködnek azon kérdések kezelésében, amelyek a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség Kanada általi visszaállítását követően merültek fel. Egy cseh küldöttség 2009. szeptember 10-én Ottawában a probléma és az előremutató lépések megvitatása céljából találkozott a kanadai hatóságokkal. A találkozóra a 2009. augusztus 20-án és 27-én folytatott két telefonos konferenciabeszélgetés nyomon követéseként került sor. A Bizottság részt vett az említett találkozón.

Kanada – a vízumkötelezettség visszaállítása és a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumeljárás kérdése mellett – ismertette bevándorlási és menekültügyi eljárását, továbbá tájékoztatást adott a multikulturalizmusról. A Cseh Köztársaság az országon belüli kisebbségek védelmével kapcsolatos jogszabályait és szakpolitikáit ismertette. Megállapodás született, hogy ugyanezen tárgyalófelek között időszakos találkozókra kerül majd sor.

ÉRTÉKELÉS

Ez az első alkalom, hogy harmadik ország visszaállította a vízumkötelezettséget valamely tagállam állampolgáraival szemben. E rendkívül sajnálatos helyzetnek mihamarabb véget kell vetni. Kanada tisztában van azzal, hogy az Európai Unió közös vízumpolitikája a kölcsönösség elvére épül.

Kiváltképpen méltatlan, hogy a cseh állampolgárok nem igényelhetnek vízumot Kanada prágai nagykövetségén. A Bizottság elismeri, hogy Kanada a Cseh Köztársaságban több ponton könnyíti a vízumeljárást a cseh állampolgárok számára (lásd a fenti 3.1.2. bekezdést), mindazonáltal felkéri az előbbi országot, hogy – a cseh köztársaságbeli vízumkiadási létesítmények újbóli megnyitása révén – állítsa helyre a korábbi állapotot a cseh állampolgárok számára történő vízumkiadás tekintetében.

A Bizottság üdvözli, hogy mindkét fél hajlandó elkötelezni magát a párbeszéd mellett, továbbá arra ösztönzi Kanadát és a Cseh Köztársaságot, hogy folytassák a Kanada–Cseh Köztársaság szakértői munkacsoport keretében zajló konzultációikat a vízumkötelezettség visszaállításával összefüggésben felmerülő valamennyi probléma orvoslása érdekében; pl. hogy Kanada tegye egyértelművé menekültügyi rendszerét, valamint hogy mit ért a cseh beutazók által a bevándorlási szabályai elleni vétségek alatt, illetve hogy a Cseh Köztársaság pontosítsa a kisebbségekkel és kiváltképpen a roma közösségekkel kapcsolatos programjainak és szakpolitikáinak végrehajtását. A Bizottság felkéri Kanadát, hogy egyértelműen határozza meg azt az intézkedéssorozatot, amelyet a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség közeljövőbeli feloldása érdekében kíván meghozni.

A Bizottság tudomásul veszi a Cseh Köztársaság azon döntését, hogy vízumkötelezettséget vezet be a kanadai diplomáciai és szolgálati útlevelek birtokosaival szemben. Amennyiben 2009 végéig nem hozzák meg megfelelő módon az előző bekezdésben említett intézkedéseket, a Bizottság javasolni fogja a vízumkötelezettség bevezetését vagy visszaállítását a kanadai állampolgárok egyes csoportjaival szemben (a diplomáciai és szolgálati útlevelek birtokosai).

KÖVETKEZTETÉS

Sajnálatos, hogy az új vízumviszonossági mechanizmus bevezetése óta első alkalommal Kanada tekintetében került sor a vízumviszonosság érvénytelenítésére, valamint a Cseh Köztársasággal szembeni vízumkötelezettség visszaállítására. E rendkívül sajnálatos helyzetnek mihamarabb véget kell vetni.

Noha Kanada a Cseh Köztársaságban több ponton könnyíti a vízumeljárást a cseh állampolgárok számára, a Bizottság felkéri az országot, hogy a cseh állampolgárok vízummentes utazásának visszaállításáig – a Cseh Köztársaságbeli vízumkiadási létesítmények újramegnyitása révén – állítsa helyre a korábbi állapotot a cseh állampolgárokra számára történő vízumkiadás tekintetében. A Bizottság arra ösztönzi Kanadát és a Cseh Köztársaságot, hogy folytassák a Kanada–Cseh Köztársaság szakértői munkacsoport keretében zajló konzultációikat a vízumkötelezettség visszaállításával összefüggésben felmerülő valamennyi probléma orvoslása érdekében, továbbá ismételten hangsúlyozza, hogy kész az említett megbeszéléseken való részvételre és elősegítésükre. A Bizottság felkéri Kanadát, hogy egyértelműen vázolja fel azokat az intézkedéseket, amelyeket a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség közeljövőbeli feloldása érdekében kíván meghozni. Emellett a Bizottság ajánlani fogja a kanadai állampolgárok egyes csoportjaival szembeni vízumkötelezettség bevezetését vagy visszaállítását, amennyiben Kanada nem tesz előremutató lépéseket az országba látogatni kívánó cseh állampolgárokkal szembeni formai követelmények enyhítésére, illetve nem határozza meg a vízummentes utazás visszaállításához vezető lépéseket.

[1] HL C 184., 2009.8.6., 2. o.

[2] COM(2008) 486 végleges/2, 6. o.

[3] A Bizottság első vízumviszonossági jelentésében (COM(2006) 3 végleges, 14. o., 13. lábjegyzet) emlékeztetett rá, hogy „ … Kanada a Cseh Köztársasággal szemben…1996-ban törölte el a vízumkötelezettséget. A menedékkérők hullámát követően azonban 1997-ben….visszaállították azt. A kanadai hatóságok hangsúlyozták, hogy a helyzet megismétlődését elkerülendő, alapos értékelésre van szükség a vízumkötelezettség újbóli eltörlése előtt. ”

[4] Kanada cseh köztársaságbeli nagykövetsége 2007. október 19-én – a cseh állampolgárok vízumkötelezettségének feloldására figyelemmel – diplomáciai jegyzéket küldött a Cseh Köztársaság Külügyminisztériumának, amelyben Kanada jelezte, hogy reményei szerint a vízumkötelezettség feloldása után nem lesz szükség a visszaállítására. Ezért Kanada biztosítékot kért arra, hogy fokozott együttműködés valósul meg az illegális migráció elleni küzdelem és a bűnüldözés terén annak elkerülése érdekében, hogy egyes tényezők – így a menedékkérők beáramlása, vagy a hamis, illetve meghamisított cseh útlevek számának emelkedése – következtében esetleg vissza kelljen állítani a vízumkötelezettséget.

[5] A Bevándorlási és Menekültügyi Testület közigazgatási bíróság, és egyaránt független a Kanadai Állampolgársági és Bevándorlási Hivataltól (Citizenship and Immigration Canada), a Kanadai Határvédelmi Ügynökségtől (Canada Border Service Agency), valamint az Állampolgárságügyi, Bevándorlási és Multikulturalizmusügyi Minisztériumtól (Minister of Citizenship, Immigration and Multiculturalism.

[6] A Bevándorlási és Menekültügyi Testület missziójának az volt a célja, hogy orvosolja a cseh romák helyzetével és a velük való bánásmóddal, valamint az állami védelemhez és az esetleges belföldi áttelepüléshez történő hozzáférésükkel kapcsolatos információhiányt.

[7] Fact-finding Mission Report on State Protection (Az állami védelemre vonatkozó tényfeltáró misszióról szóló jelentés), 2009. június(http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=388&cid=64).

[8] Fact-finding Mission Report on the Situation and Treatment of Roma and Potential for Internal (A romák helyzetére, a velük való bánásmódra és a belföldi áttelepülés lehetőségére vonatkozó tényfeltáró misszióról szóló jelentés)(http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=386&cid=64).

[9] Kanadának az Amerikai Egyesült Államokkal van érvényben biztonságos harmadik országokról szóló megállapodása. Ezt a megállapodást 2002. december 5-én írták alá, és 2004. december 29-én hajtották végre. A megállapodás értelmében az Észak-Amerikába érkező menedékkérőknek az érkezési helyük szerinti első biztonságos országban – Kanadában vagy az Amerikai Egyesült Államokban – kell kérelmet benyújtaniuk. Mindazonáltal a biztonságos harmadik ország fogalmát meg kell különböztetni a biztonságos származási ország fogalmától; a biztonságos származási ország fogalma azt jelenti, hogy az ilyen országból érkező személy számára elvben nem biztosítható menedék. Ez azonban nem zárja ki a kérelem egyéni mérlegelését, és elfogadhatatlansági okként nem hivatkozható.

[10] Az Európai Unió felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről, Középpontban az adatok – jelentés, Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, 2009. április (http://fra.europa.eu/fraWebsite/attachments/EU-MIDIS_ROMA_HU.pdf).