P6_TA(2006)0331

Különjelentés a tolmácsolási költségekről

Az Európai Parlament állásfoglalása a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentéséről: a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről (2006/2001(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentésére: a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről és az intézmények válaszaira [1],

- tekintettel az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére, valamint 276. cikkének (3) bekezdésére és 280. cikkének (5) bekezdésére,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0261/2006),

A többnyelvűség tiszteletben tartása

1. megállapítja, hogy a többnyelvűség az Európai Unió egyik legfőbb jellegzetessége, amely nyilvánvalóváteszi a kulturális és nyelvi sokszínűséget és biztosítja az uniós polgárokkal szembeni egyenlő elbánást;

2. megállapítja, hogy a többnyelvűség szavatolja a polgárok jogát, hogy az Unió intézményeivel azok hivatalos nyelvei közül bármelyiken kommunikálhassanak, és így lehetővé teszi számukra a demokratikus ellenőrzéssel kapcsolatos joguk gyakorlását;

3. megállapítja, hogy az uniós intézmények nyelvi szolgálatai elősegítik a kommunikációt, és hogy ezáltal az intézmények nyitottak maradnak az európai polgárok felé;

4. megállapítja, hogy az uniós intézmények valamennyi nyelvi szolgálatának összköltsége a fordítást és tolmácsolást együttesen számítva az EU teljes költségvetésének csupán 1%-a;

5. megállapítja, hogy eljárási szabályzata úgy rendelkezik, hogy a képviselők megválaszthatják, hogy melyik hivatalos nyelven szólalnak fel, valamint hogy a többi nyelvre tolmácsolást biztosítanak; megállapítja továbbá, hogy a hivatalos nyelvek használatát a Parlament 2004-ben frissített többnyelvűségi magatartási kódexe szabályozza;

6. megállapítja, hogy a többnyelvűség az EU kulturális sokszínűségének megnyilvánulása, amelyet meg kell őrizni, ezért amíg a hivatalos nyelvek számának emelkedése pragmatikus megoldásokat tesz szükségessé az intézményeken belüli előkészítő munkákban, az Európai Unió legitimitásának és sokszínűségének biztosítása érdekében garantálni kell a többnyelvűséget;

Valamennyi intézmény tekintetében

7. megelégedéssel üdvözli az uniós intézményekben biztosított tolmácsolás magas színvonalát; azon a véleményen van továbbá, hogy a tolmácsolás magas színvonalát folyamatosan értékelni és szavatolni kell;

8. megjegyzi, hogy a tolmácsolás teljes költsége 2003-ban az Európai Parlamentnél 57000000 euró, míg a Tanácsnál, a Bizottságnál, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnál, a Régiók Bizottságánál és néhány ügynökségnél pedig összesen 106000000 euró volt;

9. fokozott aggodalmának ad hangot azonban a tekintetben, hogy 2003-ban a tolmácsolásra fordított összes kiadás, azaz 163000000 euró 16%-át (25900000 eurót) a biztosított, de igénybe nem vett szolgáltatások és a készenléti rendszer költségei tették ki;

10. azon az állásponton van, hogy a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak törekedniük kellene az "implicit vagy explicit készenlétek" csökkentésére, mivel ez a rendszer 18000000 eurós kiadást eredményez rendelkezésre álló, de igénybe nem vett tolmácsolási szolgáltatásért; megjegyzi, hogy az ad hoc megbeszélésekre tartalék tolmácsoknak rövid igénylési időn belül rendelkezésre kellene állniuk;

11. felhívja igazgatási szerveit, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy javítsák az intézményközi együttműködést;

12. felhívja az Európai Parlament és a Bizottság tolmácsszolgálatait, hogy a hatékonyság érdekében vegyék igénybe egymás tolmácsait és hozzanak létre vegyes tolmács-munkacsoportokat, továbbá hogy a valós igények kielégítése érdekében a rendelkezésre álló tolmácsok igénybevételét akkor és ott tegyék lehetővé, amikor és ahol szükség van rájuk;

13. felhívja az intézményeket, hogy ösztönözzék és segítsék elő a "helyi tolmácsok" alkalmazását, amenynyiben a nyelvi kombinációk ezt lehetővé teszik, és hangsúlyozza, hogy e tekintetben a nemzeti igazgatási rendelkezések nem képezhetnek akadályt; megjegyzi, hogy garantálni kell a tolmácsolás magas színvonalát;

14. úgy véli, hogy a Parlamentnek és a Bizottságnak a 2006-os mentesítés idejére áttekintést kellene készítenie a tisztviselő/szabadúszó tolmácsok nyelvenkénti arányáról;

15. felhívja a Bizottságot, hogy más intézményekkel összehangoltan erősítse meg a tagállamokkal folytatott együttműködést a különböző országokból származó tolmácsok képzése terén;

16. felhívja az uniós intézményeket, hogy tárgyalják újra a kisegítő konferenciatolmácsokkal (ACI) kötött megállapodást az utazással kapcsolatos szabályok, a javadalmazás, az intézményközi együttműködés és az adminisztratív egyszerűsítés tekintetében;

17. rámutat az utazási és szállásköltségek magas arányára; sürgeti az ülések szervezőit és a tolmácsszolgálatokat, hogy csökkentsék az utazási és szállásköltségeket; sürgeti az utazások és szállások megszervezésének jobb koordinációját, tervezését és lebonyolítását;

Az Európai Parlament tekintetében

18. kéri az Európai Parlament igazgatását, hogy a 2005-ös mentesítési jelentés idejére készítsen becslést a kisegítő konferenciatolmácsok és állandó tolmácsok átlagos napi összköltségéről;

19. megjegyzi, hogy az Európai Parlamentnél egy tolmácsolási nap teljes költségei 30%-kal magasabbak, mint a Tanácsnál vagy a Bizottságnál; ennek egyik oka az, hogy a strasbourgi üléseken nagyon kevés helyi tolmács vehető igénybe, ami a Parlament strasbourgi üléseinek tolmácsolási költségeit 13%-kal növeli;

20. megjegyzi, hogy nem hajlandó részt venni egy olyan értékelésben, amely egy valamennyi uniós intézmény számára tolmácsolási szolgáltatást biztosító intézményközi iroda létrehozására irányul, mivel ezt az Elnökség 2005. szeptember 4-én a Parlament érdekeivel összeegyeztethetetlennek találta;

21. felszólítja igazgatási szerveit, hogy továbbra is készítsenek értelmezhető "ülésjelentéseket", azaz a tolmácsmunkacsoport vezetője által a képviselőcsoportok, bizottságok és küldöttségek ülésein a nyelvek aktív és passzív használatáról készült jelentéseket, és az eredményekről számoljanak be a 2005-ös mentesítési eljárás idejére;

22. sürgeti igazgatási szerveit, hogy a képviselőkben jobban tudatosítsák a tolmácsolási költségeket; tudni szeretné, hogy a parlamenti igazgatás a lehető legjobban kihasználja-e a képviselők nyelvi profilját; hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet az Unió hivatalos nyelveinek rangsorolásához;

23. emlékeztet rá, hogy a 2004. április 19-i többnyelvűségi magatartási kódex 1. cikkének értelmében a nyelvi erőforrásokat a felhasználók valós szükségleteinek figyelembevételével kell elosztani;

24. felhívja igazgatási szerveit annak tanulmányozására, hogy a Parlament hogyan tudná alkalmazni a Tanács "igény szerint működő" tolmácsolási rendszerét, az Európa Tanács belső számlázási rendszerét, illetve az UNESCO kvótarendszerét;

25. megjegyzi, hogy 2003-ban 4000000 eurót költött a rendelkezésre bocsátott, de késői kérelmek és visszamondások miatt igénybe nem vett tolmácsolási szolgáltatásokra; kéri, hogy ne szorgalmazzák az utolsó pillanatban történő visszamondások és az utolsó pillanatban benyújtott kérelmek gyakorlatát; felszólítja továbbá a tolmácsszolgálatokat, hogy legyenek rugalmasabbak a szolgáltatástervezés és az igénylési rendszer területén;

26. felhívja a Parlament illetékes szerveit, hogy a bizottsági, képviselőcsoporti és a plenáris ülések heteit úgy alakítsák ki, hogy jobb egyensúly jöjjön létre a szükségletek és az erőforrások között;

*

* *

27. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Számvevőszéknek.

[1] HL C 291., 2005.11.23., 1. o.

--------------------------------------------------