[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.8.2006

COM(2006) 444 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 2005. évi jelentése

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 2005. évi jelentése

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A 2005 során benyújtott új kérelmek 3

3. Finanszírozás 5

4. Ellenőrzés 6

5. Lezárási eljárások 6

6. Javaslat a Szolidaritási Alapról szóló új rendeletről 7

7. Következtetések 8

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 10

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 11

Annex 3 Determination of the amount of aid 12

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 13

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation – Synopsis of main features 14

1. BEVEZETÉS

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 2002. november 15-én lépett hatályba[1]. A rendelet 12. cikke előírja, hogy az Európai Parlament és a Tanács számára az alap előző évi tevékenységéről jelentést kell készíteni. A jelenlegi, harmadik jelentés az alap 2005-ben végzett tevékenységeit mutatja be a következő három területen: a 2005 során benyújtott új kérelmek elbírálása, a támogatások folyamatban lévő végrehajtásának ellenőrzése, valamint a végrehajtási jelentések értékelése lezárásuk előkészítése céljából.

Emellett a jelentés tartalmazza a Szolidaritási Alapról szóló új rendeletjavaslatot is, amelyet a Bizottság terjesztett elő 2005. április 6-án arra az időszakra, amely a jelenlegi, 2006-ig érvényes pénzügyi terv lejártát követi.

2. A 2005 SORÁN BENYÚJTOTT ÚJ KÉRELMEK

2005 során a Bizottsághoz 12 új, a Szolidaritási Alapból történő támogatás iránti kérelem érkezett. Az 1. melléklet részletes áttekintést ad valamennyi esetről.

2005. február 14-én Olaszország folyamodott támogatásért a 2004 decemberében Szardínián bekövetkezett árvíz miatt. Az árvíz az olasz hatóságok állítása szerint 223 millió EUR kárt okozott, ami kevesebb mint 7 %-a az alap igénybevételét indokló, jelentős katasztrófákra vonatkozó rendes küszöbértékének. Az olasz hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az árvíz nem felel meg a rendeletben szereplő, a rendkívüli regionális katasztrófákra alkalmazható kritériumoknak (azaz annak bizonyítása, hogy a katasztrófa a régió lakosságának nagyobb részét érintette, és a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve előreláthatóan súlyos és tartós következményekkel jár). 2005. június 10-én a Bizottság ezért a kérelem elutasítása mellett döntött, és 2005. június 27-i levelében értesítette döntéséről az olasz hatóságokat.

A görög hatóságok 2005. április 22-én nyújtották be kérelmüket a 2005 februárjában Görögország keleti határán, az Evros folyó területén bekövetkezett árvízzel kapcsolatban. A hatóságok 2005 augusztusában és decemberében kiegészítő információkat nyújtottak be. Mivel a katasztrófa által okozott teljes közvetlen kár 135 millió eurót tett ki, ami a jelentős katasztrófák Görögországra vonatkozó 918 millió eurós küszöbértékének (azaz a GNI 0,6 %-a) kevesebb mint 15 %-a, a kérelmet a rendkívüli regionális katasztrófákra alkalmazható kritériumokra alapozták. A kérelem alapos vizsgálatát követően a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy bár az árvíz valóban számottevő helyi kárt okozott, az érintett régió az egész országot tekintve nem jelentős, és nem teljesül a rendeletnek az a kritériuma, amely az érintett régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására hatást gyakorló súlyos és tartós következményekre vonatkozik. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy nem nyújt támogatást az alapból, és erről a görög hatóságot 2006. január 13-i levelében tájékoztatta.

A következő kilenc esetben a Bizottság úgy döntött, hogy javasolja a költségvetési hatóságnak az alap igénybevételét:

Szlovákia 2005. január 24-én nyújtotta be kérelmét azzal a viharral kapcsolatban, amely 2004 novemberében pusztított az országban. 2005. március 1-jén a szlovák hatóságok kiegészítő információkat nyújtottak be. A kérelemben Szlovákia a teljes közvetlen kárt megközelítőleg 225 millió euróra becsülte. A Bizottság szolgálatai a Közös Kutatóközpont műholdas képei és légi felvételei értékelése alapján megvizsgálták a közvetlen károk kiszámítását, és szükségesnek ítélték, hogy kis mértékben módosítsák az erdőkárral kapcsolatos számításokat. Ezek a módosítások a fizikai kár mértékét, valamint az erdősítési és fenntartási költségekre vonatkozó feltevéseket érintik. A közvetlen kár legmagasabb figyelembe vehető összege 195 millió EUR volt. Mivel ez az összeg meghaladja Szlovákia GNI-je 0,6 %-os, a jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértékét (172,3 millió EUR), a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősült, így a Bizottság 2005. június 6-án az alap igénybevétele mellett döntött. Miután a költségvetési hatóság elfogadta a megfelelő költségvetési módosítást, 2005. október 17-én aláírták a támogatás végrehajtásáról szóló megállapodást. A Bizottság 2005. november 7-én kifizette a Szolidaritási Alap 5,67 millió EUR összegű támogatását.

2005. január 8-án nagy erejű vihar pusztított Észak-Európa egyes részein, és számos országban okozott jelentős károkat. A Bizottsághoz a következő országoktól érkeztek a Szolidaritás Alapból történő pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmek: Svédország és Lettország (mindkettő 2005. március 10-én), Észtország (2005. március 14-én) és Litvánia (2005. március 16-án). E négy országban a vihar jelentős károkat okozott a mezőgazdaságban, az erdészetben, a villamosenergia- és infrastrukturális hálózatban, a közlekedésben és a hírközlésben. A teljes kár becsült összege Lettországban hozzávetőlegesen 192 millió EUR, Észtországban 48 millió EUR és Litvániában körülbelül 15 millió EUR. Svédországban különösen nagy károkat okozott a vihar; a kár becsült összege csaknem 2,3 milliárd eurót tett ki.

Mivel a svédországi, lettországi és észtországi károk meghaladták az országok GNI-jének 0,6 %-át (amely Svédország esetében 1,603 milliárd EUR, Lettország esetében 59,092 millió EUR, Észtország esetében 45,209 millió EUR), az e három országot sújtó katasztrófa jelentős természeti katasztrófának tekinthető. A litvániai károk nem haladták meg a jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket (94,261 millió EUR). Mivel azonban Litvániát ugyanaz a szélvihar sújtotta, amely jelentős katasztrófát okozott Lettországban, teljesült az a feltétel, amely szerint kivételes esetben nyújtható támogatás az alapból, ha egy támogatásra jogosult szomszédos országot ugyanaz a katasztrófa ért. A Bizottság ezért 2005. augusztus 22-én a négy országnak összesen 92,88 millió EUR támogatás odaítélését javasolta, amelyből Svédország 81,73 millió euróban, Lettország 9,49 millió euróban, Észtország 1,29 millió euróban, Litvánia pedig 0,38 millió euróban részesült. A Szolidaritási Alap támogatásait 2006 első felében fizették ki, a költségvetési eljárás lezárását és a végrehajtási megállapodások aláírását követően.

2005 áprilisa és augusztusa között Közép-és Kelet-Európa nagy részét jelentős áradások sújtották, komoly károkat okozva számos országban. Bulgária, Románia és Ausztria a Szolidaritási Alap pénzügyi támogatásáért folyamodott.

A Bulgária által benyújtott első kérelem 2005. július 29-én érkezett, és a májusi áradások okozta károkra vonatkozott. 2005. szeptember 29-én kiegészítő információkat nyújtottak be. A teljes közvetlen kár összegét 222,28 millió euróra becsülték. A bolgár hatóságok 2005. augusztus 24-én egy második kérelmet nyújtottak be, amelyet 2005. október 6-án kiegészítő információval egészítettek ki; ez a kérelem az augusztus elején történt áradásokra vonatkozott. A második katasztrófa által okozott teljes közvetlen kár összegét 237,47 millió euróra becsülték. Mivel a kár összege mindkét esetben meghaladta Bulgária GNI-jének 0,6 %-át (103,27 millió EUR), a katasztrófák jelentős természeti katasztrófának minősültek.

A Románia által benyújtott első kérelem 2005. június 22-én érkezett, és az áprilisi áradások okozta károkra vonatkozott. 2005. augusztus 5-én és december 29-én kiegészítő információk érkeztek. A teljes közvetlen kár összegét 489,53 millió euróra becsülték. A román hatóságok 2005. szeptember 9-én egy második kérelmet nyújtottak be, amelyet 2005. október 7-én és december 29-én kiegészítő információkkal egészítették ki; ez a kérelem a július elején kezdődött áradásokra vonatkozott. A második áradás által okozott teljes közvetlen kár összegét 1,05 milliárd euróra becsülték. Mivel a kár összege mindkét esetben meghaladta Románia GNI-jének 0,6 %-át (302,11 millió EUR), a katasztrófák „jelentős természeti katasztrófának” minősültek.

Ausztria 2005. október 19-én folyamodott támogatásért a 2005 augusztusában két osztrák tartományban, Tirolban és Vorarlbergben bekövetkezett áradással kapcsolatban. 2006. január 12-én kiegészítő információk érkeztek az osztrák hatóságoktól. A teljes közvetlen kár összegét 591,94 millió euróra becsülték. Mivel a kár összege nem érte el a jelentős katasztrófára vonatkozó, Ausztriára alkalmazandó 1 336,348 millió eurós (azaz a GNI 0,6 %-a) küszöbértéket, a kérelmet a rendkívüli regionális katasztrófára vonatkozó kritériumra alapozták. A kérelem elbírálása még folyamatban volt azon időszak végén, amelyre ez a jelentés vonatkozik.

2005. december 23-án a Bizottság úgy döntött, hogy az alapból támogatást nyújt a Bulgáriától érkezett két kérelem tekintetében. A másik három kérelem (a Romániában bekövetkezett két katasztrófa és az Ausztriában történt áradás) esetében 2006 márciusában született döntés az alap igénybevételére.

3. FINANSZÍROZÁS

A Szlovákiát sújtó szélvihar és az észak-európai szélvihar eseteivel két külön költségvetés-módosítás foglalkozott. A szlovákiai esetre vonatkozó 5/2005 előzetes költségvetés-módosítási tervezetet[2] a költségvetési hatóság 2005. szeptember 7-én elfogadta. A kifizetésre a támogatásról szóló határozat elfogadását és a végrehajtási megállapodás 2005. október 17-i aláírását követően kerülhetett sor. Az észak-európai szélviharra vonatkozó 6/2005 előzetes költségvetés-módosítási tervezetet[3] az év végén, 2005. november 17-én fogadták el, így a legtöbb szükséges további lépésre (a támogatásról szóló határozat, a végrehajtási megállapodás) és végső soron a kifizetésre csak 2006-ban került sor. A Szlovákiának juttatandó támogatás kifizetési előirányzatait a Kohéziós Alap költségvetési tételéből biztosították, azonban az észak-európai szélviharhoz kapcsolódó négy esethez szükséges források jelentős mennyisége és az ennek megfelelő szabad kifizetési előirányzatoknak a költségvetési eljárás során jelentkező hiánya szükségessé tette, hogy a 6/2005 előzetes költségvetés-módosítási tervezet kiegészítő kifizetési előirányzatokra vonatkozó kérelmet tartalmazzon. A Bulgáriában, Romániában és Ausztriában történt áradások esetére a Bizottság a 2006-os költségvetésre vonatkozó költségvetés-módosítást javasolt; a beszámolót a következő évre vonatkozó éves jelentés tartalmazza majd.

A támogatások összegét minden esetben a Bizottság által korábban kidolgozott szabványeljárás alapján állapították meg, amelynek részletes magyarázatát a 2002/2003. évi jelentés tartalmazza (lásd még ezen jelentés 3. mellékletét). 2005-ben a következő támogatási összegek kerültek kifizetésre:

Kedvezményezett | Katasztrófa | Kategória | Támogatás(millió EUR) |

Szlovákia | Szélvihar | jelentős | 5,668 |

Svédország | Szélvihar | jelentős | 81,725 |

Észtország | Szélvihar | jelentős | 1,290 |

Lettország | Szélvihar | jelentős | 9,487 |

Litvánia | Szélvihar | szomszédos ország | 0,379 |

Összesen | 98,548 |

4. ELLENőRZÉS

2005-ben a Bizottság két ellenőrző látogatást tett; mindkét látogatás az árvizek nyomán a Szolidaritási Alapból nyújtott támogatások végrehajtását vizsgálta. A februárban Franciaországban tett látogatás a Szolidaritási Alap 2004 júliusában kifizetett támogatásával áll összefüggésben. A májusban Máltán tett látogatás a Szolidaritási Alap 2004 novemberében kifizetett támogatásával áll összefüggésben. Az érintett hatóságok üdvözölték a látogatásokat, és lehetőséget teremtettek olyan technikai jellegű kérdések megválaszolására, mint a kiadások támogathatósága és az ellenőrzések kérdése. Azt is lehetővé tették a Bizottság számára, hogy véleményt alkosson a Szolidaritási Alap hozzáadott értékéről, és további információt kapjon a végrehajtási rendszerekről. Mindkét esetben megállapították, hogy megfelelő, hatékony és átlátható végrehajtási rendszert sikerült létrehozni, a végrehajtás megfelelő ütemben zajlik, és megtették a szükséges lépéseket az ellenőrzéssel és felügyelettel kapcsolatos kötelezettségek betartásához.

5. LEZÁRÁSI ELJÁRÁSOK

A 2012/2002/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése értelmében a kedvezményezett állam a támogatás kifizetésétől számított egyéves időtartam lejártát követő hat hónapon belül a támogatás pénzügyi végrehajtásáról jelentést készít, amelyben nyilatkozatot tesz a kiadások indokáról (a továbbiakban: érvényességi nyilatkozat). Ezen eljárás befejeztével a Bizottság megszünteti az alapból történő támogatást.

Az olyan esetek támogatásának lezárását illetően, amelyek végrehajtási jelentése 2004-ben érkezett be, a Bizottság 2005. február 22-én lezárta a Franciaországnak nyújtott támogatást. A Németországnak nyújtott támogatást illetően (2002 árvizei) a Bizottsághoz magyarázat érkezett az egyik tételre vonatkozó érvényességi nyilatkozattal kapcsolatban, amely vonatkozásában 2005 augusztusában a kiadások ellenőrzésére volt szükség. Ennek alapján a Bizottság 2005. november 3-án megszüntette a támogatást. Miután a Bizottság májusban, augusztusban és szeptemberben kiegészítő információkat kapott, lezárta a Cseh Köztársaságnak nyújtott támogatást (2002 árvizei). Az információ elsősorban a támogathatósági időszak során fel nem használt támogatás összegére vonatkozott. 2006. január 18-án a cseh hatóságok közölték, hogy a fel nem használt támogatás végső egyenlege 390 524,32 EUR. A Bizottság eljárást kezdeményezett az összeg behajtására, és 2006. február 16-án terhelési értesítést juttatott el a cseh hatóságok számára.

2005-ben a Bizottsághoz végleges végrehajtási jelentés érkezett a 2003-ban Spanyolországnak (a Prestige olajszállító tartályhajó elsüllyedése), Olaszországnak (a molise-i földrengés és az Etna kitörése) és Portugáliának (erdőtüzek) nyújtott támogatás tekintetében. A végrehajtási jelentések értékelése még folyamatban volt azon időszak végén, amelyre ez a jelentés vonatkozik.

6. JAVASLAT A SZOLIDARITÁSI ALAPRÓL SZÓLÓ ÚJ RENDELETRőL

2005 első hónapjaiban a Bizottság befejezte a Szolidaritási Alapra vonatkozó új rendeletjavaslat előkészítését; a javaslatot 2005. április 6-án[4] a 2007–2013-ra vonatkozó pénzügyi tervet kísérő jogalkotási csomag részeként fogadták el. Az eredeti elképzelést, amely a különféle meglévő és tervezett európai szintű válságkezelő mechanizmusokat egyetlen „szolidaritási és gyors reagálású eszközzé" akarta kovácsolni a pénzügyi tervről szóló, 2004. július 14-i bizottsági közleményben[5] foglaltak szerint, a szükséges jogi alapok összeegyeztethetetlensége miatt el kellett vetni.

Ennek megfelelően a Bizottság újragondolta a megközelítést, alapvetően különválasztva a polgári védelmet és a szolidaritás dimenzióját. A Szolidaritási Alapra vonatkozó új javaslat, amely számos újszerű elemet tartalmaz, és amelyhez hatásvizsgálat is tartozik, 2005. április 8-án került az Európai Parlament és a Tanács elé.

A javaslat legfontosabb új elemei a következők: a természeti katasztrófák mellett az ipari és technológiai katasztrófák, a közegészségügyi vészhelyzetek és a terrorcselekmények bevonása az alap hatókörébe; az alap igénybevételéhez szükséges küszöbérték csökkentése 1 milliárd euróra vagy a GNI 0,5 %-ára; annak a kivételes lehetőségnek az eltörlése, amely lehetővé teszi az alapból támogatás nyújtását a küszöbértéket meg nem haladó összegű kárért (a regionális természeti katasztrófák kritériuma); továbbá az előlegfizetés lehetősége. Az 5. melléklet tartalmazza a jelenlegi és a javasolt rendelet kivonatos összehasonlítását.

A jogalkotási eljárás 2005 során meglehetősen lassúnak bizonyult. Az Európai Parlamentben a rendelettervezet első megvitatására a REGI bizottságban került sor. A Tanácsnál a pénzügyi tanácsosok munkacsoportja először októberben, majd novemberben ült össze anélkül, hogy bármilyen közös következtetésre jutottak volna. A javaslatot beterjesztették a PROCIV csoport (polgári védelem) elé is. 2005. október 27-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a referenssel és a kijelölt munkacsoporttal folytatott megbeszéléseket követő ülésén általánosan kedvező jelentést fogadtak el (CESE 1256/2005).

7. KÖVETKEZTETÉSEK

2005-ben összesen 12 új, a Szolidaritási Alapból történő támogatásra irányuló kérelem érkezett be. A jelentős természeti katasztrófával összefüggő kilenc esetnél a Bizottság a rendelkezésre bocsátott információ gondos áttanulmányozása után javasolta az alap igénybevételét támogatás nyújtására. Ezeket az eseteket a Tanács és az Európai Parlament mint költségvetési hatóság jóváhagyta. 2005-ben a Bizottság az alapból összesen 205 millió EUR támogatás nyújtását javasolta (2002: 728 millió EUR; 2003: 107,1 millió EUR; 2004: 19,6 millió EUR).

Két kérelem esetében, melyet 2005-ben a regionális katasztrófa kivételes kritériuma alapján nyújtottak be, az alapból nyújtott támogatás elutasítása mellett döntöttek. Ezek az esetek megerősítették azt az előzetes tapasztalatot, mely szerint az ezen kivételes kritérium alapján benyújtott kérelem – amelyet a rendeletnek megfelelően a Bizottság a legszigorúbban megvizsgál – viszonylag nehezen felel meg a sikerességet biztosító feltételeknek. A tagállamok és a Bizottság szolgálatai sok időt és energiát fektettek be olyan kérelmek előkészítésébe, illetve elbírálásába, amelyek kisebb regionális katasztrófákra vonatkoztak, és amelyek általában elutasításra kerültek.

A Szolidaritási Alapról szóló javasolt új rendelet egyik legfontosabb újítása ezért az, hogy csupán mennyiségi küszöbértékekre hagyatkozik az alap igénybevételéhez szükséges kár szintjéhez. A jelenlegi (nem mennyiségi) „kivételes” regionális katasztrófára vonatkozó kritériumok eltörlését a mennyiségi küszöbérték csökkentése kompenzálná. Ez a két elem együttesen sokat javítana a Szolidaritási Alap átláthatóságán. Ezzel elkerülhető lenne az a csalódottság, amely a tagállamok közigazgatásai által nagy erőfeszítéssel elkészített kérelmek elutasítása nyomán születik amiatt, mert a kivételes esetre vonatkozó kritériumoknak rendkívül nehéz megfelelni. A Szolidaritási Alapról szóló új rendelettel a nemzeti hatóságok jobban átlátnák, nyújtható-e számukra támogatás az alapból egy katasztrófa utáni helyreállításhoz. A Bizottság szolgálatai kedvezően reagáltak az érintett országok nemzeti hatóságaitól érkező azon kérésekre, amelyek a Szolidaritási Alapról szóló rendelettel kapcsolatos technikai jellegű információkra és a kérelmek előkészítésére vonatkoztak.

Az új rendeletjavaslat, amelyet a biztosok testülete 2005. április 6-án fogadott el, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács döntésére vár. Az Európai Parlament különböző érintett bizottságaiban folytatott megbeszélések során a javaslat nagy arányú támogatást kapott, különösen a támogathatósági rendelkezéseket illetően. Habár a Tanácsban 2005 során mindössze korlátozott mértékű előrelépés történt, a Bizottság elkötelezett amellett, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben dolgozzon annak érdekében, hogy 2006 folyamán megállapodás születhessen a Tanáccsal, és az Unió e fontos eszközének javasolt módosításai 2007. január 1-jén hatályba léphessenek.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L311/3., 2002.11.14., a továbbiakban: a rendelet.

[2] SEC(2005) 758, 2005. június 6.

[3] SEC(2005) 1083, 2005. szeptember 8.

[4] Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, COM(2005) 108 végleges, 2005. április 6.

[5] COM(2004) 101