[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.9.2009

COM(2009) 465 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A KOHÉZIÓS ALAPRÓL SZÓLÓ ÉVES BESZÁMOLÓ (2008) [SEC(2009)1159 végleges]

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A KOHÉZIÓS ALAPRÓL SZÓLÓ ÉVES BESZÁMOLÓ (2008) 3

1. A 2000–2006-os időszak pénzügyi végrehajtása 2008-ban és a projektek lezárása 3

2. Gazdasági környezet és feltételrendszer 9

3. Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók 10

4. A tagállamok által jelentett szabálytalanságok 13

5. Értékelés 14

6. Tájékoztatás és nyilvánosság 15

A Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1084/2006/EK rendelet nem írja elő a Kohéziós Alapról szóló éves jelentés elkészítését.

Ez a jelentés ezért az 1164/1994/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban készült. A jelentés a Kohéziós Alap 2000–2006-os időszakra elfogadott projektjeinek, valamint a korábbi ISPA-projekteknek az érintett tagállamokban – beleértve Bulgáriát és Romániát is – történő 2008. évi megvalósítását mutatja be.

E jelentés következésképpen a Kohéziós Alapból 2006 végén tizenhárom kedvezményezett tagállamban – Görögországban, Spanyolországban, Cipruson, Portugáliában, a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Magyarországon, Lettországban, Litvániában, Máltán, Lengyelországban, Szlovákiában, Szlovéniában –, valamint Bulgáriában és Romániában támogatott tevékenységeket ismerteti.

A 2000–2006-os időszakban az egyes tagállamokban elfogadott projektek 2008. évi végrehajtásának részleteit e jelentés melléklete tartalmazza.

1. A 2000–2006-os időszak pénzügyi végrehajtása 2008-ban és a projektek lezárása

2008-ban tizenöt tagállam (a 2004-ben csatlakozott 12 tagállam, valamint Görögország, Portugália és Spanyolország) részesülhetett a Kohéziós Alapból nyújtott támogatásokban. Emlékeztetni kell arra, hogy Írország, gazdasági növekedésének köszönhetően, 2004. január 1-jétől már nem támogatható az Alapból.

Miután a Kohéziós Alapból a 2000–2006-os programozási időszakban támogatott projektekre tett valamennyi kötelezettségvállalást végrehajtották 2008 végéig, a 2008-as évre már csak kifizetési előirányzatok álltak rendelkezésre.

A 2000–2006-os időszakra elfogadott projektekre vonatkozó 2008-as kifizetések

A 2008. év eredeti költségvetése 1,937 millió°EUR volt. A kifizetési kérelmek benyújtásának üteme ugyanakkor a kifizetési előirányzatok gyors megemelését tette szükségessé. A Regionális Politikai Főigazgatóság a kifizetési előirányzatok közel 553 millió EUR-val történő növelését kérte. A hitelek növekedése a tagállamok általánosan jó teljesítményének, különösen pedig négy kedvezményezett tagállamnak, nevezetesen Szlovéniának, Szlovákiának, Litvániának és Észtországnak volt köszönhető, amelyek előrejelzéseiken túl teljesítettek.

Ami a korábbi ISPA költségvetési tételeit illeti, a rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya az év végén elérte a 100%-ot.

2008 végén – a jelenleg támogatásban részesülő összes országot figyelembe véve – a rendelkezésre álló források átlagos felhasználási aránya (a kötelezettségvállalásokhoz mért kifizetések) a Kohéziós Alap és a korábbi ISPA-projektek tekintetében 66,3 % volt. A legalacsonyabb felhasználási arány Bulgáriában volt (39,8%), a legmagasabb pedig Máltán (79,8%). A többi tagállamban a meghatározott összeg felhasználásának aránya 50,9 és 76,1% között mozgott.

1. táblázat: A Kohéziós Alap és a korábbi ISPA-projektek kifizetéseinek végrehajtása 2008-ban (EUR-ban kifejezve)

Korábbi ISPA | 650 000 000 | -100 000 000 -10 000 000 | 540 000 000 | 531 454 029 |

Portugália | 121 124 899 | 62,3% | 73 149 733 | 37,6% | 181 537 | 194 456 170 | 6,4% |

Spanyolország | 401 570 546 | 62,3% | 242 969 772 | 37,7% | 644 540 318 | 21,3% |

Cseh Köztársaság | 86 699 762 | 50,3% | 84 954 613 | 49,3% | 633 784 | 172 288 158 | 5,7% |

Észtország | 38 398 994 | 54,6% | 29 140 155 | 41,4% | 2 765 566 | 70 304 714 | 2,3% |

Magyarország | 40 777 254 | 51,3% | 36 533 591 | 46,0% | 2 110 617 | 79 421 462 | 2,6% |

Lettország | 64 544 604 | 64,5% | 32 774 486 | 32,8% | 2 746 852 | 100 065 942 | 3,3% |

Litvánia | 114 458 156 | 62,2% | 61 109 392 | 33,2% | 8 370 251 | 183 937 800 | 6,1% |

Málta | 5 212 565 | 99,4% | 0,0% | 29 765 | 5 242 331 | 0,2% |

Lengyelország | 528 130 703 | 67,3% | 247 053 953 | 31,5% | 9 419 180 | 784 603 837 | 26,0% |

Szlovákia | 82 362 076 | 53,1% | 71 696 734 | 46,3% | 927 381 | 154 986 191 | 5,1% |

Szlovénia | 22 326 262 | 45,3% | 26 911 481 | 54,7% | 49 237 743 | 1,6% |

Románia | 180 683 377 | 56,5% | 122 030 336 | 38,2% | 16 947 321 | 319 661 035 | 10,6% |

Görögország | 2 503 744 174 | 2 450 738 235 | 1 152 286 728 |

Spanyolország | 11 788 531 423 | 9 838 026 775 | 3 094 434 304 |

Írország | 573 575 321 | 570 010 223 | 55 745 185 |

Portugália | 3 156 539 424 | 2 427 127 170 | 1 077 862 318 |

EU 4 | 18 022 390 343 | 15 285 902 403 | 5 380 328 535 |

Ciprus | 54 014 695 | 31 793 262 | 22 221433 |

Cseh Köztársaság | 1 228 077 241 | 796 786 963 | 431 290 278 |

Észtország | 427 034 848 | 289 151 602 | 137 883 246 |

Magyarország | 1 482 597 185 | 780 102 018 | 702 495 167 |

Lettország | 713 862 336 | 499 522 087 | 214 340 249 |

Litvánia | 846 449 583 | 559 974 524 | 265 380 251 |

Málta | 21 966 289 | 17 529 702 | 4 436 587 |

Lengyelország | 5 634 539 614 | 2 871 741 538 | 2 762 798 076 |

Szlovákia | 766 250 297 | 539 212 844 | 227 037 453 |

Szlovénia | 254 198 103 | 162 579 583 | 91 618 520 |

EU 10 | 11 428 990 190 | 6 548 394 123 | 4 859 501 260 |

Bulgária | 879 941 333 | 350 021 546 | 529 813 137 |

Románia | 2 043 037 858 | 1 040 128 078 | 1 002 599 040 |

EU 2 | 2 922 979 191 | 1 390 149 624 | 1 532 412 177 |

ÖSSZESEN | 32 374 359 723 | 23 224 446 150 | 11 772 241 972 |

A 2000–2006-os programozási időszak projektjeinek lezárása

2008 folyamán a Kohéziós Alapból támogatott projektek és a korábbi ISPA-projektek közül 49-et zártak le, melyek összesen 750 millió EUR támogatásban részesültek. 2008 végére a 2000-2006-os időszakban a Kohéziós Alapból támogatásban részesült, összes lezárt projekt száma (a korábbi ISPA-projekteket is beleértve) 216-ra nőtt, a még le nem zárt projektek száma pedig 1.192-ről 976-ra csökkent. Az 4. táblázat a 2008 végéig lezárt projektekről nyújt tájékoztatást tagállamonkénti lebontásban.

4. táblázat: A Kohéziós Alap keretében támogatott, 2008 végéig lezárt projektek száma (a korábbi ISPA-projekteket is beleértve)

Tagállam | A Kohéziós Alap keretében támogatott összes projekt száma | A lezárt projektek száma 2008 végén | A még le nem zárt projektek száma 2008 végén |

Projektek száma | Teljes kifizetett összeg (EUR-ban kifejezve) |

2000-2006-os időszak 2000-2006 | 1994-1999-es időszak 1994-1999 |

Görögország | 23 405 436 | 5 674 477 | 29 079 913 |

Spanyolország | 19 927 164 | 32 483 151 | 52 410 315 |

Írország | - | - | - |

Portugália | 11 062 188 | - | 11 062 188 |

EU 4 | 63 259 764 | 38 57 628 | 92 552 416 |

Ciprus | - | - | - |

Cseh Köztársaság | - | - | - |

Észtország | 125 073 | - | 125 073 |

Magyarország | - | - | - |

Lettország | - | - | - |

Litvánia | 65 833 | - | 65 833 |

Málta | - | - | - |

Lengyelország | 123 | - | 123 |

Szlovénia | - | - | - |

Szlovákia | - | - | - |

EU 10 | 191 029 | - | 191 029 |

Bulgária | 6 156 | - | 6 156 |

Románia | - | - | - |

EU 2 | 6 156 | - | 6 156 |

ÖSSZESEN | 54 591 973 | 38 157 628 | 92 749 601 |

Irányítási és ellenőrzési rendszerek

A főigazgatóság 2008. évi tevékenységéről szóló jelentésben az irányítási és ellenőrzési rendszerek működéséről (2000-2006) nem minősített véleményt nyilvánítottak – mely szerint nincsenek jelentős hiányosságok a rendszer kulcsfontosságú elemeiben – hét tagállamnak a Kohéziós Alapra vonatkozó rendszerével kapcsolatban (Ciprus, Észtország, Görögország, Magyarország – a közlekedési ágazatra vonatkozóan –, Málta, Portugália és Szlovénia), ami a Kohéziós Alap keretében 2008-ban kifizetett támogatások összességéhez mérten 15,45%-nak felel meg.

Azon tíz tagállam esetében, amelyek a Kohéziós Alap keretében 2008-ban kifizetett támogatások összességéhez mérten 84,55%-ot tesznek ki, minősített véleményt fogalmaztak meg, mely szerint jelentős hiányosságok tapasztalhatók a rendszer kulcsfontosságú elemeiben. E vélemény Bulgáriára, a Cseh Köztársaságra, Görögországra, Magyarországra (környezetvédelmi ágazat), Írországra, Lengyelországra, Litvániára, Romániára, Spanyolországra és Szlovákiára vonatkozott. Bulgária (közúti ágazat) kivételével valamennyi esetben úgy ítélték meg, hogy a hiányosságok mérsékeltek voltak.

Bulgária közúti ágazatát illetően a minősített véleményben elmondták, hogy a rendszer kulcsfontosságú elemeit érintő hiányosságok hatása jelentősnek tekinthető. Ennek megfelelően a főigazgatóság 2008. évi tevékenységéről szóló jelentésben fenntartást fogalmaztak meg Bulgária közúti ágazatával kapcsolatban. Ezért a Bizottság 2008 júliusa és 2009 májusa között felfüggesztette a Bulgária közúti ágazata számára folyósított kifizetéseket.

Az ellenőrzések és a pénzügyi korrekciók tagállamonkénti részletes ismertetése a mellékletben található.

4. A tagállamok által jelentett szabálytalanságok

2008 folyamán a tagállamok – az 1831/94/EK rendelettel összhangban – 140 esetben értesítették a Bizottságot a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatos szabálytalanságokról, amelyek összességében 56.328.911 EUR-nyi hozzájárulást érintettek. Ebből az összegből 19.768.042 EUR-t már visszatérítettek, a fennmaradó összeget pedig szintén vissza fogják téríteni. A legtöbb estet jelentő tagállamok Spanyolország, Portugália, Magyarország és Görögország (64, 22, 13, illetve 12 eset). Spanyolország jelentette az összes esetek több mint 46%-át, amelyek az érintett hozzájárulások 44%-át teszik ki. Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy Írország az 1994-1999-es időszakra vonatkozó három jelentésével az érintett hozzájárulások tekintetében a második legmagasabb szintet éri el, a harmadik helyen pedig Litvánia következik.

Az előző évhez képest az értesítések száma emelkedést mutat, ugyanakkor az érintett hozzájárulások összege tekintetében jelentős csökkenés tapasztalható. A bejelentett főbb szabálytalanságok között a nem támogatható kiadások finanszírozása és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok megsértése szerepel. E két kategória a bejelentett esetek csaknem 75%-ában fordult elő. A litván hatóságok ugyanakkor két „valószínűsíthető csalásról” is jelentést tettek. A két eset által érintett hozzájárulások összegét még ki fogják számolni.

A hatodik táblázat bemutatja a tagállamok által 2008-ban az 1831/94/EK rendelettel összhangban jelentett szabálytalanságokat és az ezekkel összefüggő pénzösszegeket.

6. táblázat: A tagállamok által 2008-ban jelentett szabálytalanságok (EUR-ban kifejezve)

Tagállam | Szabálytalanságok száma | Pénzösszeg | Behajtásra váró összegek |

Görögország | 12 | 4 937 771 | 326 398 |

Spanyolország | 64 | 24 827 955 | 14 442 900 |

Írország | 3 | 9 498 140 | 0 |

Portugália | 22 | 5 655 879 | 2 602 188 |

EU 4 | 101 | 44 919 745 | 17 371 486 |

Ciprus | 0 | 0 | 0 |

Cseh Köztársaság | 2 | 88 210 | 0 |

Észtország | 2 | 129 614 | 0 |

Magyarország | 13 | 1 400 938 | 1 033 292 |

Lettország | 5 | 86 279 | 86 279 |

Litvánia | 8 | 8 280 568 | 47 056 |

Málta | 0 | 0 | 0 |

Lengyelország | 7 | 214 754 | 65 550 |

Szlovénia | 0 | 0 | 0 |

Szlovákia | 2 | 1 208 803 | 1 164 379 |

EU 10 | 39 | 11 409 166 | 2 396 556 |

ÖSSZESEN | 140 | 56 328 911 | 19 768 042 |

5. ÉRTÉKELÉS

A Bizottság és a tagállamok végzik el valamennyi társfinanszírozott projekt értékelését. Az Alap támogatásaiból részesülendő projekteket a Bizottság fogadja el a kedvezményezett tagállamokkal egyetértésben.

Minden támogatás iránti kérelemhez csatolják a projekt költség-haszon elemzését (CBA). Az elemzésnek igazolnia kell, hogy a megvalósuló társadalmi-gazdasági haszon középtávon arányos a ráfordított pénzügyi támogatással. A Bizottság a költség-haszon elemzést a projektek költség-haszon elemzési útmutatója alapelveinek megfelelően vizsgálja meg. A módszertani útmutatót, amelyet először 2003-ban tettek közzé, 2008-ban aktualizálták annak érdekében, hogy az figyelembe vegye a közösségi szakpolitikák és a pénzügyi eszközök fejlődését, valamint az új keretszabályozást, amely alapján a 2007–2013-as programozási időszak legnagyobb projektjeit támogatják.

2008 folyamán a Bizottság a tagállamok kapacitásának növelését célzó intézkedések révén továbbra is támogatást nyújtott a tagállamoknak annak érdekében, hogy a projektek előzetes pénzügyi és gazdasági elemzései egységesebbek legyenek. Ennek eredményeként a módszertani útmutató igen gyorsan és széles körben elterjedt mind a tagállamok központi közigazgatásában dolgozó köztisztviselők, mind a tagjelölt országok, valamint azon pénzügyi intézmények és tanácsadók körében, akik részt vesznek a főbb projektek előkészítésében és értékelésében. Az útmutatót ezért nyomtatott formában is közzétették, így az módszertani iránymutatást nyújt a projektszervezőknek a tagállamokban és a tagjelölt országokban, valamint referenciadokumentumként szolgál a Bizottság főbb projektekben érintett tisztviselői számára.

Ezenkívül a Bizottság szúrópróbaszerű utólagos értékeléseket hajt végre a Kohéziós Alapból társfinanszírozott projekteknél. A legutóbbi, 2005-ben közzétett értékelést 200, az 1993–2002-es időszakban végrehajtott projektből álló mintán végezték. A következő utólagos értékelésre várhatóan 2009 utolsó negyedévében kerül sor, amely során a 2000–2006-os időszakban végrehajtott, mind a Kohéziós Alap, mind pedig az ISPA keretében támogatott projektekből szúrópróbaszerűen kiválasztott mintát értékelik majd.

6. Tájékoztatás és nyilvánosság

Mint ahogyan az már a 2007-es éves jelentésben is szerepelt, a Kohéziós Alapokkal kapcsolatos kérdések megvitatásával 2007. január 1-jétől az 1083/2006/EK rendeletnek megfelelően az alapok koordinációs bizottsága foglalkozik.

Az ERFA és a Kohéziós Alap szempontjából közös érdekeket érintő kérdéseken kívül néhány sajátos, a Kohéziós Alapot érintő kérdést az alapok koordinációs bizottságának következő ülései keretében vetettek fel és vitattak meg. Ezek az alábbiak voltak: februárban a felülvizsgált „Útmutató a Kohéziós Alap keretében 2000-2006-ban támogatott projektek módosításához”, áprilisban pedig az „Útmutató a Kohéziós Alap és a korábbi ISPA keretében 2000-2006-ban támogatott projektek lezárásához”, amelyet a Bizottság április 4-én fogadott el (SEC(2008)415).

A Bizottság tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos intézkedései 2008-ban elsősorban a 2007–2013-as időszakot érintő, a nyilvánosságra vonatkozó követelmények teljesítésére összpontosultak. Az egyik legnagyobb kihívást a kommunikációs tervek összeegyeztethetőségének az 1828/2006/EK bizottsági rendelet szerinti vizsgálata jelentette. Az EFRA-ra és a Kohéziós Alap tekintetében a tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó szabályok végrehajtásáért felelős kommunikációs tisztviselők hálózata („INFORM”) júniusban és novemberben ülésezett. A Regionális Politikai Főigazgatóság ezután közzétette az „Európai Unió 2007-2013-as kohéziós politikai kommunikációs terveinek áttekintése – A nemzeti és regionális irányító hatóságok kommunikációs tevékenységei” című dokumentumot. Az áttekintés, az INFORM üléseinek anyagai, valamint a Kohéziós Alap és az EFRA számára készült számos, a tájékoztatást és nyilvánosságot segítő eszköz megtalálhatók az e célra készült weboldalon[3].

[1] Az 1164/94/EK tanácsi rendelet 6. cikke alapján.

[2] A Tanács 1084/2006/EK rendelete (2006. július 11.).

[3] http://ec.europa.eu/regional_policy/country/commu/index_en.cfm?nmenu=1