INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

Ez a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 1 651 834 EUR összegű igénybevételére vonatkozik egy görögországi földrengést követően. Az igénybevétel teljes összegét azáltal fogják finanszírozni, hogy részben felhasználják a 2016. évi költségvetésben már szereplő, 50 000 000 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatot, így nincs szükség költségvetés-módosításra.

2.INFORMÁCIÓK ÉS FELTÉTELEK

A Bizottság 2016. február 5-én kérelmet kapott az alapból történő pénzügyi segítségnyújtás iránt egy 2015. november 17-i görögországi katasztrófával (az Ión-szigeteket – különösen Lefkadát és Kefalóniát – érintő földrengés) kapcsolatban. A Bizottság részletesen megvizsgálta a kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikke alapján. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban ismertetjük.

(1)Görögország 2016. február 5-én – a 2015. november 17-én regisztrált első károktól (Lefkada-sziget) számított 12 hetes határidőn belül – nyújtotta be pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmét. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A Bizottságtól érkezett megkeresést követően 2016. március 9-én frissített információkat nyújtottak be.

(2)Görögország kérelmének benyújtáskor előleg kifizetését kérte az alap megelőlegezett hozzájárulásaiból. A kérelem előzetes vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek a rendelet 4a. cikkében foglalt feltételek.

(3)A 2016. március 18-i C(2016) 1772 bizottsági határozat alapján 164 798 EUR összegű előleget nyújtottak, ami az alap megelőlegezett pénzügyi hozzájárulásai 10 %-ának felelt meg.

(4)A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt eredetileg 65 919 000 EUR-ra becsülték. A görög hatóságok 2016. március 9-én frissített kérelmet nyújtottak be, amelyben a teljes közvetlen kár összege elérte a 66 073 345 EUR-t. A frissített kárösszeg az érintett NUTS II régió (Ión-szigetek) regionális GDP-jének 2,1 %-át teszi ki (3 137 millió EUR az EL62-re vonatkozó 2014. évi Eurostat-adatok alapján), így meghaladja a rendeletben foglalt – a regionális katasztrófának minősítéshez szükséges – küszöbértéket, azaz a regionális GDP 1,5 %-át.

(5)Az alapból nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegét a teljes közvetlen kár alapján határozzák meg. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

(6)Ami a katasztrófa hatását és következményeit illeti, 2015. november 17-én reggel a Richter-skála szerinti 6,1 erősségű földrengéssorozat rázta meg Lefkadát. Károkat jeleztek Ithaki és Kefalónia északi részein is. A földrengést több utórengés követte. Két ember életét vesztette és nyolcan megsérültek. A szakértő szeizmológusok szerint a földrengés következtében Lefkada szigete 36 cm-rel délebbre mozdult el. A görög polgári védelmi műveleti központot azonnal mozgósították, és az érintett lakosság részére ideiglenes elhelyezést, menedéket és élelmiszert nyújtottak. A földrengésben 120 lakóegység sérült meg, ebből 20-at lakhatásra alkalmatlannak minősítettek. Beszámolók szerint továbbá jelentős károk érték nemcsak a vidéki és önkormányzati infrastrukturális hálózatokat, a magán- és középületeket (köztük a helyi kórházat) és egyéb infrastruktúrákat (kikötőket, biológiai hálózatokat), hanem kulturális helyszíneket (elsősorban templomokat) is. A sziget nyugati részén a földcsuszamlások több, idegenforgalmi szempontból a legfontosabbak közé tartozó strandot is betemettek és megsemmisítettek.

(7)A görög hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 52,374 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A költségek legnagyobb része a közlekedési ágazatot érinti több mint 38 millió EUR összegben. A költségek második legnagyobb része a kulturális örökség megóvását érinti 7 millió EUR-t meghaladó összegben.

(8)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) besorolása szerint „kevésbé fejlett régió”. A görög hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

(9)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. Görögország – amely Európa szeizmikusan egyik legaktívabb országa – igyekezett természeti katasztrófákra vonatkozó kockázatmegelőzési és -kezelési keretet kidolgozni A földrengésekre vonatkozó első görög rendelet (EAK-2000) 1959-ben lépett hatályba, és a rendeletet azóta számos alkalommal módosították. A rendeletet 2003-ben egy térképpel egészítették ki, amely a szeizmikus szempontból kockázatos zónákat tüntette fel. A földrengésekkel kapcsolatos tervezési és védelmi szervezet (OASP) a közjog hatálya alá tartozó jogi személy, amely az Infrastrukturális, Közlekedési és Hálózati Minisztérium felügyelete alá tartozik, és amelynek célja a földrengések pusztító hatásainak a minimálisra csökkentése.

(10)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Görögország ellen kötelezettségszegési eljárást természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

(11)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet és különösen annak 10. cikke a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve évi – 2011. évi árakon – 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) igénybevételét. A támogathatósági feltételeket a 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet tartalmazza. A támogatásnyújtás módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) 11. pontja tárgyalja.

Mivel az alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az alap igénybevételét kiváltó „jelentős kár” küszöbértékét (azaz a 2011-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.