A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális oktatási cselekvési terv

(2018/C 461/08)

Főelőadó: Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), Avellino megye elnöke Referenciaszöveg: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális oktatási cselekvési tervről COM(2018) 22 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Fő üzenetek

1. hangsúlyozza, hogy a bolognai folyamat óta az oktatás alapvető szerepet játszik a jelenkori európai társadalom alapértékeit tükröző alapelvekkel – a véleménynyilvánítás szabadságával, a toleranciával, a kutatás szabadságával, a diákok és az oktatók szabad mozgásával, valamint a hallgatói részvétellel és az egész életen át tartó tanulás együttes létrehozásával – kapcsolatos párbeszéd és együttműködés európai terének létrehozásában;

2. rámutat, hogy az EU tagállamainak elkötelezettsége, hogy a fiatalok a „legjobb oktatásban és képzésben” részesüljenek, megerősítést nyert közelmúltbeli nyilatkozatokban (Pozsony, 2016. szeptember; Róma, 2017. március) és csúcstalálkozókon (Tallinn, 2017. május; Göteborg, 2017. november; Brüsszel, 2018. január);

3. kiemeli, hogy a digitális forradalom további jelentős változást fog hozni az európaiak életmódjában, tanulmányaiban, munkavégzésében és kapcsolattartási formáiban, valamint hogy az írni-olvasni tudás és a számolás mellett a digitális készségek és kompetenciák is alapvető fontosságúak annak elősegítésében, hogy a polgárok meg tudjanak felelni egy folyamatosan változó, globalizált és összekapcsolt világ kihívásainak;

4. egyetért azzal, hogy a digitális készségek és kompetenciák elsajátítását már egy korai életszakaszban el kell kezdeni, és egész életen át folytatni kell az oktatási tantervek részeként, úgy a kisgyermekkori nevelésben, mint a felnőttoktatásban;

5. elismeri, hogy az uniós munkaerő digitális készségeinek fejlesztése alapvető fontosságú a munkaerőpiac átalakulásának kezelése, valamint a szakemberhiány és a strukturális munkaerőhiány elkerülése érdekében;

6. úgy látja, hogy a digitális oktatás elengedhetetlenül szükséges, és lehetőséget teremt az oktatási kihívások kezelésére, pl. azáltal, hogy személyre szabottabb és inkluzívabb oktatást tesz lehetővé a sajátos nevelési igényű és a fogyatékkal élő személyek, migránsok és a tagállami ápolási-gondozási rendszerekben részt vevő személyek számára;

7. megjegyzi, hogy a digitális kompetenciák fejlesztése remek ugródeszka az új vállalkozói készségek fejlesztéséhez, az egyéni vagy kiegészítő feladatok elvégzésében megnyilvánuló önállóság kialakításához, valamint a multidiszciplináris csapatmunka és a földrajzilag elszórtan tevékenykedő emberek által végzett csapatmunka végzéséhez;

8. hangsúlyozza a digitális átalakulásban rejlő lehetőségeket a felfelé irányuló mobilitásra, a polgárok jobb képzettségének és tájékozottságának elérésére, a civil szerepvállalás ösztönzésére, a tudás demokratizálására, az információhoz való hozzáférés és az információk befogadása és terjesztése terén történő előrelépésre, a digitális identitás problémamentes kezelése, valamint az aktív és felelős állampolgári magatartás kialakítása érdekében;

9. hangsúlyozza, hogy a rosszul felkészített felhasználók különösen nagy eséllyel esnek áldozatul a digitális erőforrások nem tudatos használatában rejlő számos kockázatnak, ideértve az internetes megfélemlítést, valamint az adathalászatot, a „szextinget”, az internetes szexuális zsarolást („sextortion”), az online videójáték-szenvedélyt (internet gaming disorder, IDG), a digitális munkával kapcsolatos stressztüneteket, a kimaradástól való félelmet („fear of missing out, FOMO);

10. úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a felnőttek, gyermekek és a fiatalok, valamint a felnőttek kritikus gondolkodásra való képességének és médiaműveltségének megerősítésére, hogy fel tudják mérni és kezelni tudják a nagy mennyiségben terjedő álhírek és a weben vagy általában digitálisan elérhető információk kritikátlan felhasználása jelentette veszélyeket;

11. felhívja a figyelmet arra a kockázatra, amelyet a mesterséges intelligenciára és adatelemzésre épülő algoritmusok és gépi tanulási rendszerek tömeges bevezetése jelent a pedagógiai szabadságra, valamint az adatbiztonságra és a magánélet védelmére;

12. megemlíti az információs és kommunikációs technológiák oktatásban való használatáról az iskolák körében készült 2013-as felmérés ( 1 ) egyes eredményeit, amelyek azt találták, hogy: — az iskolai szintű infrastrukturális ellátottság jelentős eltérést mutat az egyes országokban, — az EU-ban a diákoknak csupán 50 %-át oktatja olyan tanár, aki pozitívan ítéli meg azt, hogy képes-e a digitális technológiákat pedagógiailag értékes módon beépíteni az oktatási tevékenységekbe, — a diákoknak csupán 25-30 %-át oktatja olyan tanár, aki számára kötelező az IKT-képzés;

13. rámutat következésképpen a tanárok és a pedagógusok döntő szerepére abban, hogy a tanulókat a tudás létrehozásának innovatív gyakorlatai felé tereljék a formális, a nem formális és az informális tanulás közötti megfelelő kapcsolatok révén, feltételezve, hogy nem létezik univerzális megközelítés a digitális innovációk oktatásban való alkalmazásának fokozására;

14. hangsúlyozza, hogy a tanároknak, az iskolaigazgatóknak és az oktatásban részt vevő többi szereplőnek támogatásra és releváns képzésre van szüksége ahhoz, hogy a hagyományos oktatási módszertanokat ötvözni tudják a digitális technológiák kínálta lehetőségekkel;

15. e cél eléréséhez javasolja a magán és az állami érdekelt felek együttműködését, különös tekintettel az az oktatástechnológiai szolgáltatóknak az esetleges ágazati szövetségeik révén történő bevonására, hogy a tanárok képzésben és ingyenes oktatási anyagokban részesülhessenek, megoldva a határon átnyúló szerzői jogi kérdéseket is;

16. rámutat a nagy digitális vállalatok és különösen a GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple és Microsoft) jelentette kockázatokra, mivel azok hardvereik, illetve szoftvereik és oktatási erőforrásaik biztosításával rákényszerítik a szabványaikat az oktatásra, épp ezért szigorú ellenőrzést kellene bevezetni az adatvédelem és a szerzői jogok védelme terén;

17. hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a meglévő digitális szakadékot, figyelembe véve a jelenséget befolyásoló különböző tényezőket, mint pl. az eltérő földrajzi és demográfiai környezetben lévő lakóhely, a közvetítő nyelvek használata, az eltérő képzettségi szint, a nem- és korspecifikus eltérések, az esetleges fogyatékosság vagy a hátrányos helyzetű társadalmi-gazdasági csoporthoz tartozás;

18. hangsúlyozza, hogy jobban ki kell aknázni az EU pénzügyi támogatását annak biztosítása érdekében, hogy az iskolákat és az oktatási létesítményeket – nem szűkítve le ezek körét a kötelező iskoláztatást biztosító intézményekre, hanem, az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést garantálandó, kiterjesztve a kört az egyéb oktatási intézményekre is, legyen szó kisgyermekkori nevelésről, felnőttoktatásról, konzervatóriumokról stb. – el lehessen látni a szükséges nagy sebességű és jó minőségű széles sávú infrastruktúrával, különös tekintettel azokra, amelyek földrajzi, demográfiai vagy társadalmi kihívásokkal küszködő területeken találhatóak;

19. javasolja, hogy az innovatív digitális tananyagok és gyakorlatok megvalósításához kapcsolódóan teszteljenek, majd a hagyományosabb módszerek mellé vezessenek be új értékelési eszközöket és technikákat, mint pl. az értékelő mátrixok, kihasználandó a gyors visszacsatolás által a személyre szabottabb és hatékonyabb tanulási folyamatra kínált lehetőségeket;

20. megjegyzi, hogy – összhangban az egész életen át tartó tanulás platformjának hátterében álló elvekkel – a jobb tanulási élmények és eredmények eléréséhez a tanuló kell, hogy a középpontban álljon, akinek a nézetei és értékei alapján közös célokat kell kitűzni, elkerülve ezáltal a passzív technológiafogyasztói szerep kockázatát;

21. üdvözli a digitális oktatási cselekvési tervet, amely a digitális és innovatív oktatási gyakorlatoknak az iskolákban, a szakoktatásban és -képzésben, valamint a felsőoktatásban történő célzott felhasználásának ösztönzésére, megvalósítására és fokozására irányuló rövid és középtávú eszköz az „európai oktatási térség”, valamint az „Új európai készségfejlesztési program” ( 2 ) részeként, és kiegészíti a közös értékekről és kulcskompetenciákról szóló ajánlásokat;

22. elismeri, hogy a digitális oktatási cselekvési tervben meghatározott prioritások összhangban vannak a digitális forradalom jelentette összetett és nagyszámú kihívással;

23. úgy véli, hogy az új többéves pénzügyi keretnek megfelelően támogatnia kell a digitális oktatási cselekvési tervet, valamint hogy a nemzeti költségvetésekből nemcsak az összekapcsoltságra és az infrastruktúrákra kell forrásokat biztosítani, hanem a digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére is valamennyi oktatási szinten;

24. hangsúlyozza, hogy annak, hogy a digitális technológiát oktatási rendszereinkbe integráljuk és ténylegesen elérjük a digitális oktatási cselekvési terv céljait, az összes érintett és potenciális érdekelt fél közötti, gyümölcsözőbb együttműködés az előfeltétele, amely biztosítja a konvergenciát, a szinergiákat, a több tudományágat átölelő szaktudást és a különböző rendszerek átjárhatóságát;

25. alapvető fontosságúnak tartja azt, hogy jelentős erőfeszítéseket tegyünk a terjesztési politikákat is javító kezdeményezések és intézkedések koordinálására és integrálására, elkerülendő, hogy a rendelkezésre álló lehetőségeket elsősorban a finanszírozástámogatási pályázatok „dzsungelében” jobban tájékozódni képes oktatási és politikai intézmények használják ki;

26. emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepet játszanak az oktatási és képzési politikák végrehajtásában, és ezért az oktatási rendszereknek a digitális korszak normáihoz való igazításába valamennyi irányítási szintet (európai, nemzeti, regionális és helyi) be kell vonni;

A digitális technológiák megfelelőbb kihasználása az oktatás és a tanulás terén: a digitális átalakulás szempontjából releváns digitális kompetenciák és készségek

27. rámutat, hogy még ha a digitális infrastruktúrához való hozzáférés kérdése csak egyetlen aspektusa is a digitális szakadéknak, a finanszírozás hiánya és az elégtelen és működésképtelen berendezések és sávszélesség továbbra is akadályozzák az IKT oktatási és tanulási célú használatát;

28. a nemzeti stratégiák és keretek létrehozásának támogatására, az érdekelt felek közötti fokozottabb párbeszédre, valamint a tanárok erőteljesebb támogatására hív fel az új módszertani ismeretek elsajátítása érdekében;

29. bízik benne, hogy a képzési kezdeményezések széles körű kampányát indítják a tanárok és az oktatási szereplők számára tényleges digitális észségeik megerősítése érdekében, különös figyelmet fordítva azokra, akik a digitális technológiák terén alacsony készségekkel és kevés tapasztalattal rendelkeznek;

30. üdvözli az Unió által az általános, valamint a szakképző iskolák digitális felkészültségéhez egyrészt a digitális kompetenciák megerősítése, másrészt annak révén nyújtott támogatást, hogy a SELFIE önértékelési eszközt 2019 végére egymillió ember, köztük tanárok, oktatók és diákok számára teszik hozzáférhetővé, szinergiában az egyes tagállamok szintjén alkalmazott esetleges értékelési eszközökkel;

31. megjegyzi, hogy az IKT hozzájárul az innovációhoz a folyamatok és a szervezeti intézkedések terén, és úgy véli, hogy az olyan eszközök, mint az Európai e-Kompetenciakeret (e-CF), az IKT-kompetenciák és -készségek hasznos hivatkozási kereteként szolgálhatnak Európa-szerte;

32. elismeri egy, a hátrányos helyzetű térségekre koncentráló utalványalapú rendszer, valamint egy megfelelő eszköztár vidéki területeken történő bevezetésének hozzáadott értékét;

33. helyesli a digitálisan tanúsított képesítések kiadására, valamint az olyan, digitális úton szerzett készségek érvényesítésére szolgáló keretrendszert, amelyek megbízhatóak, többnyelvűek, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy a keretrendszer teljes mértékben összhangban álljon az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerével (EQF), valamint a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásával (ESCO);

34. ösztönzi az ipar és az oktatás közötti együttműködést, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerség egyéb formáit, melyek célja a digitális kompetenciák oktatására irányuló programok kidolgozása, valamint annak biztosítása, hogy a digitális karrierek társadalmi-gazdasági háttértől és fizikai fogyatékosságtól függetlenül mindenki számára egyenlő mértékben hozzáférhetőek legyenek;

A digitális átalakulás szempontjából releváns digitális kompetenciák és készségek kialakítása

35. rámutat arra, hogy az iskolai közösségeknek a teljeskörű befogadás garantálása érdekében valamennyi tanulót támogatniuk kell, és figyelemmel kell lenniük az egyéni igényeikre;

36. alapvetően fontosnak tartja a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező hallgatók közötti tanulási szakadék csökkentését és a személyre szabott oktatásban és az új tanulási eszközökben rejlő lehetőségek kiaknázását, valamint azt, hogy teljes mértékben kihasználjuk a nyitott oktatási segédanyagokat és a nyílt tudományos kezdeményezéseket;

37. bízik abban, hogy létrejön egy európai szintű platform a digitális felsőoktatás számára, amely tanulást, vegyes mobilitást, virtuális egyetemeket és a felsőoktatási intézmények közötti bevált gyakorlatok cseréjét kínálja;

38. üdvözli az új európai oktatói digitális kompetenciakeretet, amely útmutatást nyújt digitális kompetenciamodellek kidolgozásához;

39. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – egy integrált, a tanári kompetenciák európai keretébe illeszkedő megközelítés alapján – ösztönözzék és segítsék elő a tanárok digitális kompetenciáinak fejlesztését, úgy hogy ez egyaránt részét képezze az alapképzésnek, a tanári diplomát adó képzésnek és a későbbi továbbképzésnek;

40. elismeri a mobilitás fontosságát, ezért kéri, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a következő Erasmus+ programra és a többi releváns uniós finanszírozási programra az oktatásnak és a képzésnek a digitális kor követelményeihez történő igazítása érdekében;

41. hangsúlyozza az együttműködés és az összehangolt erőfeszítések fontosságát az oktatásban. Felhív egy, a különböző érdekelt felek számára nyitott közös európai platform létrehozására olyan teljesítményjelzők és mutatók kidolgozása érdekében, amelyek az IKT-k terén a különböző oktatási szolgáltatók által az iskolákban és egyéb tanulási környezetekben elért előrehaladás szorosabb nyomon követésére szolgálnak. Ezt a munkát a tagállamok közötti szoros együttműködésben kell végezni, hogy a tapasztalatok felhasználhatóak legyenek a már alkalmazott nyomonkövetési intézkedések stb. feltérképezésére;

42. hangsúlyozza az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák felülvizsgált európai keretrendszere szerinti digitális kompetenciák fontosságát valamennyi polgár számára, beleértve az európai polgári digitális kompetenciakeret öt területe szerinti kompetenciákat (információ- és adatkezelési jártasság; kommunikáció és együttműködés; digitális tartalom és annak előállítása; biztonság és jóllét; valamint problémamegoldás); olyan oktatást és képzést tart kívánatosnak, amelyben a digitális kompetenciákat a többi fejlesztendő kompetenciába integrálják;

43. támogatja a javasolt, i. az online biztonság, a kiberhigiénia és a médiaműveltség megerősítését szolgáló, az oktatókat, családokat és tanulókat célzó uniós szintű figyelemfelhívó kampányt, valamint ii. a polgári digitális kompetenciakeretre építő, kiberbiztonsággal kapcsolatos oktatási kezdeményezést” iii. a bevált gyakorlatok kiemelését és terjesztését, amelyek célja, hogy az emberek magabiztos és felelős technológiahasználók legyenek;

44. ösztönzi a régiók és városok vállalkozói szellemét és azt, hogy lépések történjenek a nyílt innováció irányába a köz- és a magánszektor, az egyetemek és a polgárok közötti partnerségek emberközpontú jövőképe keretében;

45. szeretné, ha folyamatosan tájékoztatást kapna az intézkedések végrehajtásából levont politikai tanulságokról, valamint ha felkérnék, hogy járuljon hozzá az oktatás és a képzés terén a jövőben megvalósuló európai együttműködéssel kapcsolatosan kibontakozó eszmecseréhez;

Az oktatás javítása megfelelőbb adatelemzések és előrejelzések révén

46. bízik benne, hogy elfogadják a digitális szakadékot jellemezni képes mutatók meghatározására szolgáló, megosztott és közös módszertani keretrendszert, és kéri, hogy tegyenek jelentős erőfeszítéseket a digitális szakadék értékelését és nyomon követését lehetővé tévő, megbízható és könnyen hozzáférhető adatok létrehozására és gyűjtésére;

47. felhívja a figyelmet az abból eredő problémákra, hogy a személyes adatokat és a hallgatók aktáit magánszereplők tárolják, gyakran a világ egy másik részén. Különös figyelmet kell fordítani mindenekelőtt arra, hogy ezek a szereplők készen állnak-e arra, hogy felhasználói megállapodásokat kössenek több helyi, regionális és nemzeti hatósággal;

48. szintén aggodalmát fejezi ki az „adatbányászat” miatt, azaz azzal kapcsolatosan, hogy mit kellene lépni a tanulók és az iskolai dolgozók adatait másoknak értékesítő vállalkozások ügyében, és megjegyzi, hogy annak tisztázása is fontos, nem utolsósorban a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy mennyi ideig lehet a releváns adminisztratív adatokat és hasonló dokumentumokat nyilvánosan hozzáférhető formában tárolni;

49. várakozással tekint a rendelkezésre álló adatok hasznosítását és az oktatáspolitika végrehajtásának és nyomon követésének támogatását célzó, tervezett kísérleti projektek indítása elé, üdvözli továbbá, hogy eszköztárat és útmutatást terveznek kidolgozni a tagállamok számára;

50. fontosnak tartja stratégiai előrejelzés kezdeményezését a digitális átalakulásból eredő, az oktatási rendszerek jövője szempontjából releváns fő trendekről a tagállamok szakértőivel – és köztük a helyi és regionális szintű képviselőkkel – szoros együttműködésben, az oktatás és képzés terén folytatott uniós szintű együttműködés jelenlegi és jövőbeni csatornáinak igénybevételével;

51. ösztönzi a felhasználóközpontú innovációt, amely kulcsfontosságú az olyan innovatív megoldások mielőbbi elfogadásához, amelyek az oktatásban fennálló kihívások kezelését szolgálhatják. A felhasználói szempontokat sokszor nem veszik kellőképpen figyelembe, ami korlátozhatja a különféle kihívások lehetséges megoldásait; üdvözli ezzel összefüggésben a polgárok részvételének lehetővé tételét és a felhasználóközpontú innovációnak az előmozdítására szolgáló módszerek feltérképezését;

52. hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervnek támogatni kell az európai szemesztert is, amely az oktatással és képzéssel kapcsolatos országspecifikus ajánlásokon keresztül a reformok egyik fő mozgatórugója;

53. támogatja az iskolai oktatási rendszerek irányításának javítását célzó erőfeszítéseket, és emlékeztet arra, hogy a jó többszintű kormányzás javíthatja az oktatás és a képzés teljesítményét, megerősítheti a részvételt, támogathatja az innovatív mechanizmusok kidolgozását, elősegítheti az egyént egységes egészként kezelő, inkluzív oktatási rendszert, és egész életen át tartó tanulási rendszereket hozhat létre;

54. üdvözli az Európai Bizottság által bejelentett, a javasolt cselekvések és intézkedések végrehajtásának módjáról szóló párbeszédet, és jelzi, hogy hajlandó részt venni abban, valamint hogy továbbra is együtt kíván működni az Európai Bizottsággal, valamint a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és az Európai Beruházási Bank Csoporttal a javasolt program előmozdítása és a jelenlegi és jövőbeni uniós finanszírozási programok prioritásaival való összhang biztosítása érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) „Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools.” Vizsgálati zárójelentés, Európai Bizottság, 2013.

(2) COM(2016) 381.