Közösen kötelezettséget vállaltunk arra, hogy a következő évben több mint 22 000 embert telepítünk át Európán kívülről, hogy kifejezzük szolidaritásunkat szomszédainkkal. Egyes tagállamok kétoldalú áttelepítési vállalásokat is bejelentettek.

Megháromszoroztuk tengeri jelenlétünket, háromszorosára növelve a Frontex Poszeidón és Triton közös műveletei rendelkezésére álló forrásokat és eszközöket. 29 tagállam és a schengeni társult országok vesz részt a Frontex, Olaszország, Görögország és Magyarország által koordinált közös műveletekben. A támogatások növelése óta több mint 122 000 emberéletet óvtunk meg. Egyetlen emberélet elvesztése is túl sok, de ennél sokkal több olyan élet menekült meg, amely különben odaveszett volna – ezen a téren 250%-os növekedés következetett be.

Az európai migrációs stratégia májusban kimondta, hogy a migrációkezeléshez átfogó megközelítésre van szükség: a közvetlenül fenyegető válság leküzdése mellett, az Unión belül és annak határain túl tett olyan intézkedésekre, amelyeknek az a célja, hogy átalakítsuk a védelemre szorulókkal szembeni kötelezettségeink teljesítésének és a leginkább érintett tagállamok segítésének módját, tiszteletben tartsuk az Unió nemzetközi menekültügyi kötelezettségeit, visszaküldjük hazájukba azokat, akik nem szorulnak védelemre, igazgassuk külső határainkat, továbbá kezeljük először is azokat a kiváltó okokat, amelyek következtében az emberek veszélyes útra indulnak Európa felé, valamint megvizsgáljuk Európa legális migrációval kapcsolatos hosszú távú igényeit.

A kiemelt intézkedések felsorolása (lásd az I. mellékletet) meghatározza az alábbiak tekintetében haladéktalanul szükséges, kulcsfontosságú intézkedéseket: i. operatív intézkedések; ii. költségvetési támogatás iii. az uniós jog végrehajtása, valamint iv. a soron következő jogalkotási lépések. A Bizottság saját felelősségi körén belül már megkezdte a szóban forgó intézkedések végrehajtását. Most arra van szükség, hogy ezt a tagállamok koordinált fellépése is kiegészítse.

A jelenleg határainkra érkező nagyszámú menekült, migráns és lakóhelyét elhagyni kényszerült személy próbára teszi az Európai Uniót. A Bizottság által májusban előterjesztett európai migrációs stratégia kimondja, hogy a migrációkezeléshez átfogó megközelítésre van szükség. Azóta több intézkedést is bevezettek – többek között elfogadtak két szükséghelyzeti programot azzal a céllal, hogy a leginkább érintett tagállamokból más uniós tagállamokba helyezzenek át 160 000 nemzetközi védelemre szoruló személyt. A mostani menekültügyi válság azonban további azonnali intézkedéseket tesz szükségessé.

Az uniós stratégia részeként új operatív együttműködést kell kidolgozni annak érdekében, hogy az Unión belül kifejlesztett és összevont szakértelmet és ismereteket egyre nagyobb mértékben megosszuk az EU-n kívüli partnerekkel. Fokozottabban kell alkalmazni olyan eszközöket, mint a közös szakértői csoportok, az igazgatási megállapodások és az információcsere, hogy összekapcsoljuk az Unión belüli bűnüldözési és migrációkezelési szolgálatokat a szomszédsági partnerek hasonló szolgálataival, a visszatéréssel és a visszafogadással foglalkozó szervezeteket is beleértve. A Frontex, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, az Europol és az Eurojust ebben egyaránt szerepet kap.

A nyugat balkáni útvonalról szóló magas szintű konferencián – amelyet az 2015. október 8-i IB Tanáccsal egyidejűleg kerül megrendezésre – megvitatják majd a nyugat balkáni útvonalon jelenleg jelentkező migrációs nyomás megfékezése és a migrációkezelés stabilitásának helyreállítása terén végzendő közös feladatokat. Az Unió által a Nyugat-Balkánnak nyújtott finanszírozás azt kívánja alátámasztani, hogy az Unió eltökélten támogatja a jelentős és rohamosan változó kihívással küzdő szomszédos partnereket. Ez jóval túlmutat a menekülteknek nyújtott humanitárius támogatáson – elősegíti a migrációkezelési kapacitás gyors növelését, és az embercsempészet leküzdésében is központi szerepet játszik.

Az alapvető operatív támogatás másik megnyilvánulását továbbra is a Frontex Tritón és Poszeidón közös műveletei jelentik, egyben a hatékony szolidaritást példázzák, amelyet még jobban ki kell terjeszteni és meg kell ismételni. Ehhez a tagállamoknak gyorsan és aktívan meg kell válaszolniuk a Frontex további eszközök és szakértők rendelkezésre bocsátása iránti megkereséseit. A tagállamoknak e célból több mechanizmus is rendelkezésükre áll, de azokat nem aknázzák ki teljes mértékben.

A legsürgetőbb gyakorlati támogatás a migrációs csomópontok területén működő migrációkezelési támogató csoportoktól érkezik majd (lásd a II. mellékletet). A támogató csoportok azonnal kihatnak a láncolat legkritikusabb pontjaira – ahol a leginkább érintett tagállamokhoz olyan nagy számban érkeznek, hogy azt nem tudják hatékonyan kezelni. Az uniós ügynökségek és más uniós tagállamok által küldött személyzet segíti majd a migránsok azonosítását, szűrését és regisztrálását az Unió területére való belépéskor. Ez az első lépés a rászorulók jövőjének biztosítása terén, és még korán lehetőséget nyújt azon személyek azonosítására, akiket vissza kell küldeni a hazájukba. A részt vevő uniós ügynökségek hálózata szintén ösztönözni fogja a migránscsempészéssel szembeni együttműködést, a gyanúsítottak azonosítását és segíti az új nyomozásokat. A támogató csoportok kizárólag a nemzeti hatóságokkal partnerségben tevékenykedhetnek. Csak a nemzeti hatóságok hozhatják létre (az EU-finanszírozás támogatásával) és kezelhetik a jól működő befogadási infrastruktúrát, biztosíthatják az irányítást és a legfontosabb szereplőkkel (pl. a helyi hatóságokkal, a szociális szolgálatokkal, a bűnüldözéssel és a befogadólétesítmények vezetőivel) való kapcsolattartást. A Frontex, az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (EASO), az Europol és az Eurojust szakpolitikai szakértelmet nyújthatnak, megkönnyíthetik a tagállamok közötti közvetlen kommunikációt, és különleges szerepet tölthetnek be a visszatérési intézkedések koordinálásban. Olaszországnak és Görögországnak most elsősorban véglegesíteniük kell az áthelyezésre és a migrációs csomópontok területén működő támogató csoportokra vonatkozó ütemterveiket, és meg kell kezdeniük azok végrehajtását, valamint gondoskodniuk kell a megfelelő befogadási infrastruktúráról.

A Tanács által az elmúlt napokban elfogadott áthelyezési politika középpontjában a rászoruló tagállamok támogatása áll, és 160 000 nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezését tűzi célul. Ezzel jelentősen – hacsak részben is – enyhülhet a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomás. Most minden tagállamnak áttelepítési kapcsolattartó pontokat kell kijelölnie, lehetővé téve az adott tagállamba való áthelyezést kérelmezők gyors azonosítását és áthelyezését. A tagállamoknak ugyancsak foglalkozniuk kell a másodlagos migrációs mozgást megakadályozó szabályokkal, amelyek célja, hogy a menekültek áthelyezésük után áthelyezésük helyén maradjanak.

Ez az Unión belül és annak határain túl is fellépést igényel. Az Unión belül azáltal, hogy támogatjuk a legnagyobb nyomással szembesülő tagállamokat az eljárások alkalmazásával, pénzügyi és technikai segítségnyújtással, a nyomás méltányos áthelyezési mechanizmus révén történő enyhítésének elősegítésével, valamint közös határaink megerősítésével. Az Unión kívül azáltal, hogy megerősítjük partnerségünket az ideiglenes védelmet biztosító szomszédos országokkal és a legfontosabb tranzitországokkal, finanszírozást biztosítunk az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala, az Élelmezési Világprogram és más, érintett ügynökségek számára, olyan körülményeket teremtve, hogy a menekültek otthonuk közelében tartózkodhassanak, valamint fokozzuk az emberkereskedők és az embercsempészek elleni küzdelmet, és határozottabb diplomáciai fellépést tanúsítunk olyan fontos válságokban, mint amilyen Szíriában alakult ki.

Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával együttműködésben is folytatódik annak előkészítése, hogy 22 000, még az Unión kívül tartózkodó menekültet telepítsenek át a tagállamokba.

A menekültválság világméretű jelenség, ezért az Uniónak a globális erőfeszítéseket is támogatnia és ösztönöznie kell. Ez azt jelenti, hogy szorosan együtt kell működünk a nemzetközi szervezetekkel, például az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával (a továbbiakban: UNCHR), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával, a Nemzetközi Migrációs Szervezettel (IOM), valamint a Vöröskereszttel. Az Unió már jelenleg is fokozza együttműködését az UNCHR-al. A menekültügynek a stratégiai partnerekkel és a regionális partnerekkel folytatott párbeszédekben is kiemelt prioritássá kell válnia.

A hat hónapon belül megvalósítandó kiemelt intézkedések Az áthelyezési program és a migrációs csomópontok területén működő migrációkezelési támogató csoportok teljes körű megvalósítása. A tagállamoknak ki kell használniuk a meglévő intézkedéseket azáltal, hogy aktiválják a polgári védelmi mechanizmust, és gyorsreagálású határvédelmi csapatokat küldenek. A schengeni térség normalizálása és az ideiglenes belső határellenőrzések megszüntetése. A diplomáciai offenzíva fokozása, és a harmadik országokkal folytatott együttműködés fokozása.

III.2 Költségvetési támogatás

A pénzügyi támogatás haladéktalanul megerősítésre kerül. Az uniós költségvetésnek a menekültügyi, migrációs és határellenőrzési politika alá tartozó területein rendelkezésre álló szükséghelyzeti finanszírozás ebben az évben már megkétszereződött, elérve a 73 millió EUR-t. Ez közvetlen és azonnali támogatást biztosított a válsághelyzetben (lásd a IV. mellékletet). A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból (AMIF) és a Belső Biztonsági Alapból (ISF) ebben az évben Olaszország például 19 millió EUR, Görögország közel 5 millió EUR szükséghelyzeti finanszírozásban részesült, új kérelmek pedig jelenleg elbírálás alatt vannak. A múlt héten 4 millió EUR került folyósításra Magyarország számára, ezzel együtt Magyarország ebben az évben ezidáig 5 millió EUR azonnali támogatást kapott. Tekintettel a számos elbírálás alatt álló igényre, ez a költségvetési keret már kimerült. A Bizottság jövő héten javaslatot fog tenni ezeknek a tételeknek 100 millió EUR-val történő kiegészítésére.

Ezt egészíti ki az a jelentős összeg (több, mint 300 millió EUR), amely 2015-ben előfinanszírozásként hozzáférhetővé válik a több éves migrációs és határellenőrzési alapok keretében. Az első részletet Görögország a múlt héten kapta meg 33 millió EUR összegben, Olaszország pedig augusztusban, 39,2 millió EUR összegben.

Ez azt jelenti, hogy léteznek elérhető illetve felszabaduló források, ezek gyors rendelkezésére bocsátásához azonban számos államigazgatási szerv elkötelezett együttműködése szükséges, valamint egy jól átgondolt megközelítési mód, amely garantálja a lehető legrövidebb idő alatt a legerőteljesebb hatások elérését. Ilyen megoldás lehetne például a hagyományos befogadási kapacitások kialakítása helyett a már meglévő középületek vagy magáncélú épületek haladéktalan igénybe vétele.

Az uniós ügynökségeknek döntő szerepük van az együttműködés biztosítása és a szakértelem leghatékonyabb kihasználása terén. Ezeknek most a helyszínen a korábban tervezettnél jóval aktívabbaknak kell lenniük. A migrációval kapcsolatos területeken működő uniós ügynökségek rendelkezésére álló forrásokat jelentős mértékben növelni kell. A Bizottság a jövő héten javaslatot fog tenni a három kulcsfontosságú uniós ügynökség teherbírásának javítására 120 új álláshely révén: 60 álláshely létrehozására a Frontexnél, 30 az EASO-nál és 30 az Europolnál. 2015-ben ennek többletköltsége 1,3 millió EUR, amit még 2015 folyamán rendelkezésre kell bocsátani. A három ügynökség hatáskörének további bővítéséhez azonnali kiegészítő forrásokra lenne szükség.

A Bizottságnak szándékában áll javaslatot tenni a migrációs és határellenőrzési alapok 600 millió EUR-val történő növelésére 2016-ban. Ez kiegészítené a szükséghelyzeti áthelyezési program javára előirányzott 780 millió EUR-t. Ez a pótlólagos finanszírozás a migrációs csomópontok támogatását fogja kiegészíteni, segítséget nyújt a leginkább érintett tagállamoknak, az áthelyezéshez nyújtott pénzügyi támogatás megelőlegezését jelenti, valamint erősíti az ügynökségek műveleti képességét erősíti. Valódi előrelépést fog jelenteni a migrációkezelés, befogadás, visszatérés és a határellenőrzések terén felmerülő sürgős szükségletek fedezésében.

Elsőbbséget kell biztosítani a szíriai válság kezelésére szolgáló finanszírozási hiány kiküszöbölésének: Résszint ez a közvetlen kiváltó oka a megnövekedett menekültáradatnak a Földközi-tenger keleti részén. Ez azonban részben a donorok bizonyos fokú fásultságára is visszavezethető. Ha komolyan vesszük azt a célkitűzésünket, mely szerint a menekülteket abban kell segíteni, hogy a lehető legközelebb maradjanak az otthonukhoz, növelnünk kell az e célra fordítható forrásainkat. Az ENSZ becslése szerint a szíriai válság miatt kialakult, ki nem elégített humanitárius szükségletek 2015-ben 4 milliárd EUR-t tesznek ki . A finanszírozási szükségletek mindössze 38%-a került kielégítésre. Ez a hiány drámai hatásokkal jár. Az UNICEF jelentése szerint az elmúlt hónapokban akár 5 millió ember – körülbelül felük gyerek – szenvedett a vízellátás komoly zavaraitól, és ennek következtében esetükben jelentős volt a megbetegedés kockázata. Az EU-nak és a tagállamoknak kötelezettséget kell vállalniuk legalább e hiány felének fedezésére.

Az Élelmezési Világprogram, a Vöröskereszt és az Egészségügyi Világszervezet és egyéb partnerek azzal küzdöttek, hogy jelentős hiányok és megszakadások alakultak ki az élelmiszerellátás és az egészségügyi ellátás biztosítása terén. A legtöbb tagállam csökkentette az Élelmezési Világprogramnak nyújtott támogatását, egyesek akár 100 %-kal is (lásd a III. mellékletet). Az UNHCR jelentése szerint már 1,6 millió menekült élelmiszersegélyezését kellett csökkenteni; az EU és más donorok komoly erőfeszítései ellenére 750 000 gyermek nem jár iskolába; és a finanszírozási hiány következtében fennáll a veszély, hogy 70 000 várandós nő nem tud majd biztonságos körülmények között szülni. Ezért nem meglepő, hogy sok menekült arra a következtetésre jut, hogy az Európába való eljutás veszélyei már nem nagyobbak, mint a helyben maradásé. A Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy a szíriai menekültek élelmiszerellátásának stabilizálása érdekében állítsák vissza az élelmiszersegélyezés Élelmezési Világprogram keretében történő finanszírozását a 2014-es szintre. A Bizottság 2015-re 200 millió EUR-val fogja növelni a szükséghelyzeti humanitárius segítségnyújtás és a polgári védelem forrásait annak érdekében, hogy azonnal forrásokat biztosítson az UNHCR, az Élelmezési Világprogram és más érintett szervezetek igényeinek kielégítésére a menekültek haladéktalan megsegítése érdekében.

A gyorsan változó helyzetben a rugalmasság döntő fontosságú. A humanitárius segítségnyújtás az Unió rendelkezésére álló egyik legrugalmasabban és leggyorsabban alkalmazható eszköz. 2016-ban ez a költségvetés további 300 millió EUR-val fog kiegészülni a költségvetési tervezetben szereplő javaslathoz képest. Az évszakváltásra tekintettel kritikus fontosságú, hogy az EU a továbbiakban is eleget tudjon tenni a nem kormányzati szervezetektől (NGO-któl) vagy az ENSZ különböző ügynökségeitől érkező azonnali, irányított segítségnyújtás iránti kérelmeknek.

A szíriai menekültek segítésének egyik leghatékonyabb eszköze a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap („Madad alap” – lásd a VI. mellékletet). Induló hozzájárulásként az EU 38 millió EUR-t biztosított az alap létrejöttekor, amelynek további nagymértékű kiegészítéseit tervezi még 2015 folyamán és azt követően. Olaszország szintén hozzájárult az alaphoz 3 millió EUR-val. Németország 5 millió EUR összegű hozzájárulásra vállalt kötelezettséget. Az EU további 100 millió EUR összegű hozzájárulás 2015 végéig történő biztosítását készíti elő. Ez csak az első évben 150 millió EUR mobilizálását fogja jelenteni a vagyonkezelői alap javára. Tekintettel azonban a helyszínen felmerülő szükségletekre, és a már most 440 millió EUR összegre rúgó tekintélyes projektportfólióra, ennél jóval többre lenne szükség. A vagyonkezelői alap melletti egyértelmű és hosszú távú elköteleződés erőteljesen jelezné a menekültek és a nemzetközi közösség felé, hogy az EU támogatására lehet számítani. A Bizottság a jövő héten javasolni fogja, hogy 2015-ben az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt (ENI) erősítsék meg 300 millió EUR-val annak érdekében, hogy meg lehessen növelni a Madad alapot, és hogy segítséget lehessen nyújtani a szíriai menekülteket befogadó harmadik országoknak. Ennek köszönhetően – az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz forrásainak további átirányításával együtt – az ebben a fázisban a vagyonkezelői alapnak nyújtott uniós szintű támogatás összesen több, mint 500 millió EUR-t tehet ki.

A tagállamok hozzájárulásainak arányosnak kell lenniük az uniós finanszírozással: az alapnak el kell érnie legalább az 1 milliárd EUR-t. Ez erőteljes kimutatása lenne globális szinten az Unió arra vonatkozó elkötelezettségének, hogy segítsen a szír menekülteken.

Évek óta nő a Törökországra, Libanonra és Jordániára nehezedő nyomás, mert milliók menekülnek el Szíriából. Vitathatatlan, hogy a valódi kiváltó okok már régóta fennállnak. A politikai zűrzavar kezelése összetett feladat, ám meg kell kettőznünk erőfeszítéseinket. Az EU a szomszédaival is szorosan együttműködik, hogy segítsen a migráció által támasztott kihívások kezelésében.

 Törökország eddig már 176 millió EUR összegű támogatást kapott a migrációval kapcsolatos intézkedések finanszírozására céljából, a menekülteknek nyújtott közvetlen segítséget is ide értve. Az EU jelenleg megbeszéléseket folytat Törökországgal az uniós források elosztásának oly módon történő átszervezéséről, hogy a 2015-16-os időszakban összesen 1 milliárd EUR álljon rendelkezésre a menekültkérdéssel összefüggő intézkedések finanszírozására, az infrastrukturális támogatásoktól kezdve az egészségügyi szolgáltatásokon át a menekült gyerekek anyanyelvi oktatásáig. A gyors segítségnyújtás érdekében e finanszírozás jelentős részét a „Madad” alapon keresztül fogják nyújtani. Ezzel a jelentős pénzügyi támogatással párhuzamosan a Bizottság átfogó, a bevándorlás minden aspektusára kiterjedő párbeszédet kezdeményezett Törökországgal, amely kiterjed többek között a regisztrációval, visszafogadással és visszatéréssel kapcsolatos kérdésekre, mivel ezeken a területeken Törökországnak hatékonyabban kell eljárnia. Az EU-Törökország közös cselekvési tervet haladéktalanul véglegesíteni kell.