A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások által 2011-ben elért eredményekről /* COM/2012/0758 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások által 2011-ben elért eredményekről 1. Bevezetés A közös technológiai kezdeményezések az ipari kutatás területén működő európai köz-magán társulások kialakításának új típusát képviselik. Eredetileg kísérletképpen jöttek létre a hetedik keretprogram[1] alapján, 2007–2008-ban öt stratégiai fontosságú területen: a „Tiszta égbolt” elnevezésű kezdeményezés a repüléstechnika és a légi közlekedés területén, az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés a közegészségügy területén, az üzemanyagcellák és a hidrogén energetikai hasznosításának kutatására irányuló kezdeményezés az üzemanyagcella- és a hidrogéntechnológia területén, az ARTEMIS elnevezésű kezdeményezés a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén, valamint az ENIAC elnevezésű kezdeményezés a nanoelektronika területén. A SESAR[2] („Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás) programot is meg kell említeni, mivel finanszírozása a hetedik keretprogram alapján történik. Az ipar, a kutatóközösség, a szabályozó hatóságok és az EU számára a közös kutatási menetrendek meghatározásához és a nagyszabású nemzetközi kutatási tevékenységek finanszírozásához közös platformot kínáló közös technológiai kezdeményezések – különösen a világgazdaság gyengélkedésének idején – vonzó lehetőséget jelentenek Európa számára versenyképességének a tudományos kiválóság, a nyitottság és az innováció elvei alapján történő megerősítésére. A közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások (a továbbiakban: ktk kv-k) által elért eredményekre vonatkozó éves jelentésről az egyes közös technológiai kezdeményezéseket létrehozó tanácsi rendeletek 11. cikkének (1) bekezdése rendelkezik, amelyek – kisebb szövegezésbeli eltérésekkel – kimondják, hogy „[az adott] közös vállalkozás által elért eredményekről a Bizottság éves jelentést terjeszt a Tanács és az Európai Parlament elé. Ez a jelentés részletesen beszámol a végrehajtásról, kitér arra, hány pályázatot nyújtottak be, hány pályázatot választottak ki finanszírozásra, milyen jellegű résztvevők – köztük kkv-k – pályáztak, valamint ország szerinti statisztikát is tartalmaz.” A 2011-re vonatkozó éves jelentés a közös vállalkozásoknak a tanácsi rendeletek 11. cikkének (2) bekezdése alapján lebonyolított első időközi értékelését követi. Ez a dokumentum tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, és áttekinti a ktk kv-k által a létrehozásuk óta elért eredményeket. A jelentés a ktk kv-k rövid ismertetésével kezdődik, összefoglalja a 2011-ben elért legfontosabb eredményeiket, és felvázolja a jövőbeni jobbítás lehetőségeit. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amely elsősorban az egyes ktk kv-k 2011. évi kutatási tevékenységeit számszerűsíti. A jelentés emellett naprakész információkkal szolgál az előző években kiírt pályázati felhívásokkal kapcsolatos eredményekről. 2. A közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások A közös technológiai kezdeményezések hátterét adó közös vállalkozások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke alapján jöttek létre, amely kimondja, hogy „[az] Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.” A közös vállalkozások az Európai Unió költségvetési rendeletének[3] 185. cikke szerinti „közösségi szervek” A közös vállalkozások a hetedik keretprogram kiemelkedő újítását jelentették, bevezetésük célja olyan fontos kutatási és technológiafejlesztési területek támogatása volt, amelyek hozzájárulhatnak Európa versenyképességének fokozásához és javíthatják az életminőséget, amit azonban a hetedik keretprogram meglévő eszközei nem a leghatékonyabban szolgáltak.[4] A hetedik keretprogram „Együttműködés” egyedi programja alapján 2007–2008-ban öt ktk kv jött létre a 2017. december 31-ig tartó időszakra: 1. a 2007. december 20-i 71/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott repüléstechnikai és légi közlekedési közös vállalkozás (a továbbiakban: Tiszta Égbolt KV), amelynek célja az európai repüléstechnikai ipar versenyképességének fokozása és ezzel párhuzamosan az okozott kibocsátások és a zajártalom csökkentése; 2. a 2007. december 20-i 73/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott, az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (a továbbiakban: IMI KV), amelynek célja a jobb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztésének előmozdítása a betegek érdekében; 3. a 2008. május 30-i 521/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: FCH KV), amelynek célja a hidrogénellátó és üzemanyagcella-technológiák fejlesztésének és alkalmazásának felgyorsítása; 4. a 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott, a beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös vállalkozás (a továbbiakban: ARTEMIS KV), amelynek célja az európai ipar abban való segítése, hogy megszilárdítsa és megerősítse a beágyazott számítástechnikai technológiák területén világviszonylatban kivívott vezető helyét; 5. a 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendelettel létrehozott, nanoelektronikai technológiával foglalkozó közös vállalkozás (a továbbiakban: ENIAC KV), amelynek célja a nanoelektronikai alkatrészek következő generációjához szükséges rendkívül nagy mértékű miniatürizáció megvalósítása. Az Európai Bizottság társalapító tagként felelős volt a ktk kv-k beindításáért. Jogi és pénzügyi keretének kialakítását és saját költségvetési gazdálkodásra való képességének bizonyítását követően az ARTEMIS KV, az IMI KV és a Tiszta Égbolt KV hivatalosan 2009 októberében és novemberében, az ENIAC KV 2010 májusában, az FCH KV pedig 2010 novemberében vált autonómmá. Ez azt jelenti, hogy 2011 volt az első olyan teljes év, amikor valamennyi ktk kv autonóm módon működött. A közös vállalkozások éves nyílt és versenyalapú pályázati felhívások közzétételével, egy- vagy kétszakaszos pályázatbenyújtási és elbírálási eljárás keretében választják ki az általuk finanszírozott projekteket. A közös vállalkozások együttműködésen alapuló projektekre, valamint koordinációs és támogatási cselekvésekre biztosítanak finanszírozást. A Tiszta Égbolt KV által közzétett pályázati felhívások specifikusabb tárgyterületűek, rövidebb időtartamúak, és az elérendő eredmények tekintetében nagyobb fokú felkészültséget várnak el a pályázóktól a technológia azonnali hasznosítására. A Tiszta Égbolt KV ezért évente többször is ad ki pályázati felhívást. 3. A 2011-ben elért eredmények és a fontosabb kihívások 3.1. Az első időközi értékelés kimenetele A közös vállalkozásokat létrehozó tanácsi rendeletek a közös vállalkozások két időközi értékelését írják elő. A minőségük, a hatékonyságuk, valamint a célkitűzéseik teljesülése vonatkozásában elért eredmények felmérésére irányuló első időközi értékelésre időben sor került. Minden jelentés kedvező véleménnyel zárult; egyetértettek abban, hogy a közös vállalkozásoknak 2013 után is működniük kell, továbbá közös álláspontra helyezkedtek a következő kérdések tekintetében. Először is az értékelő bizottságok támogatták a Sherpa-csoport[5] ajánlásait, különösen azt, hogy „ésszerűsödjön a hatályos jogi keret, hogy alkalmas legyen a jövőbeni közös technológiai kezdeményezések létrehozására és végrehajtására.” Ehhez kapcsolódóan felül kell vizsgálni a közös technológiai kezdeményezések jelenlegi „közösségi szerv” jogállását. Az értékelő bizottságok ajánlást fogalmaztak meg a folyamatok és a döntéshozatal megerősítésére és ésszerűsítésére. Azt is megemlítették, hogy szervezettebb koordinációra van szükség a hetedik keretprogrammal, valamint a nemzeti programokkal és forrásokkal, és azokat jobban ki kell egészíteni; jobb kommunikációra van szükség a nyilvánosság felé és nemzetközileg a közös technológiai kezdeményezések tevékenységének ismertebbé tétele érdekében; továbbá rendszeres adatgyűjtést kell végezni és létre kell hozni az eredményességi alapmutatók nyomonkövetési rendszerét. Az értékelő bizottságok konkrét problémákat és kihívásokat tártak fel, és számos ajánlást fogalmaztak meg a különböző érdekeltek (a közös vállalkozások, az Európai Bizottság, az iparág, a tagállamok, az irányító testületek stb.) fellépésére vonatkozóan. Az értékeléseket a bizottsági szolgálati munkadokumentum ismerteti részletesen. A Bizottság által a Tiszta Égbolt KV, az IMI KV és az FCH KV értékelésére adott válasz 2011 szeptemberében bizottsági szolgálati munkadokumentumként került közzétételre a „Kutatási és innovációs partnerségek kialakítása” című közlemény (COM(2011) 572) kíséretében. „Az ARTEMIS és az ENIAC közös technológiai kezdeményezés első időközi értékelése” című közlemény (COM(2010) 752) a Bizottság válaszát részletesen ismertető bizottsági szolgálati munkadokumentummal együtt került közzétételre 2010 decemberében. A Tiszta Égbolt KV, az IMI KV és az FCH KV esetében az értékelő bizottságok mielőbbi fellépést javasoltak a polgárokkal folytatott kommunikáció javítására, az eredményességi alapmutatók kialakítására, valamint arra, hogy a közös vállalkozások irányító testületei helyett inkább azok ügyvezető igazgatói feleljenek a mindennapi ügyviteli kérdésekért. Az ENIAC KV és az ARTEMIS KV esetében az értékelő bizottság 18 ajánlást fogalmazott meg a tagállamok, az ipar, a Bizottság és a közös vállalkozások számára. Szorgalmazta, hogy a tagállamok tegyenek többéves költségvetési kötelezettségvállalásokat, az ipar és a közös vállalkozások pedig határozottabban kötelezzék el magukat az európai stratégia végrehajtása mellett. A Bizottságnak azt tanácsolta, hogy gyűjtsön adatokat a ktk kv-k jövőbeni értékeléséhez. 3.2. Stratégiai kutatási menetrend A stratégiai kutatási menetrendek felülvizsgálatának célja a közös vállalkozások új prioritásainak meghatározása, az aktuális kihívások megválaszolása és az elmúlt években elért ipari fejlődés figyelembevétele volt. A legtöbb közös vállalkozás 2010-ben megkezdte és 2011-ben le is zárta ezt a munkát. A repüléstechnika területén a Tiszta Égbolt KV számára meghatározott célok átértékelése révén frissült a fejlesztési terv és a program végére várható környezeti előnyök előrejelzése. A gyógyszerészeti ágazatban az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés stratégiai kutatási menetrendje felülvizsgálat tárgyát képezte, hogy tükrözze a tudomány legújabb eredményeit és az ipar területén bekövetkezett változásokat. Ez a nagyszabású, változásorientált projektekre összpontosító és nyolc új prioritást meghatározó felülvizsgálat 2011-ben zárult le. Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás stratégiai kutatási és demonstrációs prioritásai szintén felülvizsgálat tárgyát képezték 2011-ben. Az üzemanyagcella- és a hidrogéntechnológia négy alkalmazási területére vonatkozó többéves végrehajtási terv új célokat tűzött ki az első többéves végrehajtási terv óta bekövetkezett műszaki és tudományos fejlődés figyelembevétele érdekében. Így egyes témák már nem fognak szerepelni jövőbeli pályázati felhívásokban, hat új téma viszont bekerül azokba. A felülvizsgált célokat is meghosszabbították 2020-ig, hogy igazodjanak a következő, „Horizont 2020” elnevezésű keretprogramhoz. A beágyazott számítástechnikai rendszerek esetében új műszaki lehetőségek és kihívások jelentek meg 2006 óta, amikor az ARTEMIS európai technológiai platformja kiadta első stratégiai kutatási menetrendjét, így az ARTEMIS stratégiai kutatási menetrendje is frissült, a kulcsfontosságú technológiák fejlesztését és elfogadását érintő kutatási prioritások pedig felülvizsgálat tárgyát képezték a különböző alkalmazási területeken. A felülvizsgált stratégiai kutatási menetrend egyértelműen kifejti, hogy a K+F területén érdekelt szereplők mit tegyenek Európában a következő évtizedben ahhoz, hogy a társadalom számára fontos új piacok és alkalmazások jelenhessenek meg. Az ENIAC KV és a nanoelektronikai alkatrészek tekintetében 2011-ben minden technológiaterületre, a 16 alkalmazási terület közül pedig kilencre írtak ki pályázati felhívást. A következő, 2012-ben kiírt pályázati felhívások valamennyi alkalmazási és technológiaterületre kiterjednek. 3.3. Kommunikáció és adminisztráció Az időközi értékelések többek között azt tűzték ki célul, hogy a közös vállalkozások proaktívabban és célirányosabban közelítsék meg különösen a kkv-k és a kutatóközösség felé irányuló kommunikációs tevékenységeiket, hogy e két célcsoport fokozottabban vegyen részt a kutatási projektekben. Az időközi értékelések azt ajánlották, hogy a ktk kv-k dolgozzanak ki és hajtsanak végre világos kommunikációs és terjesztési terveket, alakítsanak ki önálló arculatot, és fokozottabban törekedjenek a nemzeti programokkal fennálló szinergiák kihasználására, valamint az EU-n kívüli érdekeltekkel folytatott nemzetközi együttműködésre. 2011-ben tulajdonképpen külön figyelem irányult a kommunikációra, melynek során a közös vállalkozások tevékenységeinek az európai polgárok körében történő népszerűsítésére és az első eredmények terjesztésére helyeződött a hangsúly. A Tiszta Égbolt KV-nak és az FCH KV-nak is önálló honlapja lett. A tájékoztatókat naprakésszé tették, az IMI KV és a Tiszta Égbolt KV hírlevelét és az ARTEMIS KV nyomtatott magazinját rendszeresen terjesztették, és a kiemelkedő eredményekről néhány sajtóközlemény is megjelent. A közös vállalkozások képviselői nemzetközi konferenciákon is részt vettek, emellett külön rendezvényeket tartottak a pályázati felhívások nyilvánosságra hozatala érdekében. A mellékletben és a bizottsági szolgálati munkadokumentumban található táblázatok felsorolják az egyes közös vállalkozások legfontosabb kommunikációs tevékenységeit. Az öt ktk kv első ízben szervezett közösen egyhetes rendezvényt „Innováció mozgásban” címmel az Európai Parlament brüsszeli épületében 2011 októberében. A rendezvény házigazdája Maria de Graça Carvalho, európai parlamenti képviselő volt. A hét folyamán közös kiállítás volt látható, és mindegyik közös technológiai kezdeményezés saját konferenciát rendezett, adott témákra vonatkozóan pedig üléseket tartott. A sajtó közös sajtókonferencián vett részt és beszámolt a rendezvényről. Mind az öt ktk kv ügyvezető igazgatója ismertette szervezetének kiemelkedő sikereit, a megbeszéléseken pedig részt vett a Bizottság illetékes főigazgatója és főigazgató-helyettese is. A közös technológiai kezdeményezések kutatási tevékenységei maradéktalanul folytak, és 2011 meghozta az első sikertörténeteket is. Egyes projektek különösen innovatív jellegük miatt részesültek díjazásban, míg más projektek kutatási eredményeikért szerezték meg a kiváló projektnek járó elismerést (lásd a mellékletben szereplő táblázatok „Sikertörténetek” című részeit). Az adminisztráció tekintetében fejlemény, hogy az öt közös vállalkozás 2011 januárjában sikeresen átköltözött a Bizottság egyik épületéből egy Brüsszel belvárosában erre a célra kijelölt létesítménybe. Az év végére eredményesebbé vált a munkatársak toborzása: az FCH KV és az ENIAC KV egyaránt elérte teljes kapacitását, az IMI KV, a Tiszta Égbolt KV és az ARTEMIS KV majdnem az összes álláshelyet betöltötte, az IMI KV-nak azonban három betöltendő ideiglenes álláshelye mellett a megengedettnél eggyel több szerződéses álláshelye volt. A Tiszta Égbolt KV-nál a munkatársak toborzása összhangban állt az irányító testület döntésével, de volt egy betöltendő szerződéses alkalmazotti álláshelye, és az aktuális csapat által nem teljesíthető munkaterhelés kezelése érdekében sürgősen szükség volt egy további munkatársra, így létszámon felüli, ideiglenes munkatársakat szerződtettek. Az ARTEMIS KV-nak két betöltendő szerződéses alkalmazotti álláshelye volt. A közös vállalkozások eleget tettek a tervezési és a jelentéstételi követelményeknek, irányító és tanácsadó testületeik is rendszeresen üléseztek, irányító testületeik pedig stratégiai dokumentumokat hagytak jóvá, például a 2010. évi végleges elszámolásokat és költségvetési tervezeteket. 2011-ben megválasztották a Tiszta Égbolt KV, illetve az FCH KV irányító testületének új elnökét. 3.4. Működési eredmények A közös vállalkozások az ipar és a közszervezetek erőforrásainak és finanszírozásának összehangolására törekednek, hogy szinergiákat alakítsanak ki és hozzájáruljanak Európa jövőbeni növekedéséhez, versenyképességéhez és fenntartható fejlődéséhez. 2011-ben az öt közös vállalkozás további pályázati felhívásokat írt ki a stratégiai kutatási menetrendjének megfelelően, emellett folytatta a korábbi pályázati felhívások alapján nyújtott támogatások elbírálását és egyeztetését. Mivel a közös vállalkozások által kiírt pályázati felhívások száma, témája, elbírálási szakasza, ágazata és irányítása különböző, a pályázati felhívások lebonyolítása területén 2011 folyamán elért működési eredményekről az alábbiakban külön-külön szakaszok számolnak be. 4. A Tiszta Égbolt KV által elért eredmények A Tiszta Égbolt KV számára a 2008 és 2013 közötti időszakra előirányzott teljes költségvetés 1,6 milliárd EUR volt: az Európai Bizottság maximálisan 800 millió EUR-t nyújtana (készpénzben), amelyhez az ipar legalább 800 millió EUR értékű (természetbeni) hozzájárulása társulna. A Tiszta Égbolt KV számára kitűzött három legfontosabb célkitűzés a következő: (i) a légiközlekedési rendszer környezetvédelmi szempontú javításának felgyorsítása fejlett technológiák és átfogó demonstrációs rendszerek bevezetésével, (ii) a légiközlekedési rendszer környezetre gyakorolt általános hatásának javítása (a zajártalom, a kibocsátás és az üzemanyag-fogyasztás csökkentése), továbbá (iii) az európai repüléstechnikai ipar egy közös érdekű projekt köré történő összpontosítása. A Tiszta Égbolt KV teljesítményét sajátosságainak ismeretében kell megítélni, különös tekintettel arra, hogy az ipar jelentős mértékben érintett a közös vállalkozásban különböző szinteken, a stratégiai menedzsmenttől a pályázati felhívások témáinak meghatározásáig és leírásáig, valamint a projektek elbírálásában való közvetlen részvételig. A többi közös vállalkozástól eltérően a Tiszta Égbolt KV elsősorban inkább megnevezett kedvezményezetteknek nyújtott támogatások, mint pályázati felhívások útján folytatja tevékenységét. Jelentősebb eredményei tulajdonképpen tagjainak munkájából adódnak; a tagok az ún. integrált technológiademonstrációs rendszerek (a továbbiakban: ITD-k) hat különböző technológiaterületére szerveződnek, és egy technológiaértékelő eszköz támogatja őket, amely folyamatosan nyomon követi és értékeli az eredményt. Tényleges és szervezett koordináció folyik más szervezetekkel, különösen az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatással (SESAR) foglalkozó közös vállalkozással. A teljes költségvetés jelentős részét (600 millió EUR-t, azaz 75%-ot) ezeknek a tagoknak, vagyis a „megnevezett kedvezményezetteknek” osztják el, míg a fennmaradó 200 millió EUR-t pályázati felhívásokra irányozzák elő. E pályázati felhívások kiírására rendszeresen sor kerül, de egyszerre csak egyet írnak ki, amikor az ITD-tagok kifejezésre juttatják, hogy munkájuk kiegészítése érdekében további egyedi kutatási tevékenységeket igényelnek. A Tiszta Égbolt KV pályázati felhívásai következésképp célirányos pályázati felhívások, különböző témákra terjednek ki (2011-ben a számuk 23 és 58 között volt), és rövid időtartamúak (általában hat hónap és egy év közöttiek). 2011-ben a Tiszta Égbolt KV befejezte a 7. pályázati felhívás elbírálását és három pályázati felhívást tett közzé: a 8., a 9. és a 10. pályázati felhívást. Összesen 159 témával foglalkozott, így a 10. pályázati felhívás után 22 kiválasztott ország összesen 325 partnerével működött együtt. Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a Tiszta Égbolt KV által 2011-ben kiírt és elbírált pályázati felhívásokról, a benyújtott és elbírált pályázatokat is beleértve. || || Pályázatok || Elbírálási eredmények || Siker-arány (%) || Irányadó költségvetés [max. finanszírozás] (millió EUR) || A pályázati felhívás végleges költségvetése (millió EUR) A pályázati felhívás jelzőszáma || || || Támogatható pályázat || || Küszöbértéket meghaladó pályázat || Finanszírozásra kiválasztott pályázat Témák száma || Benyújtott pályázat || Támogatható pályázatok %-os aránya 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37% || 45 || 29 || 64% || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70% || 84 || 49 || 58% || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16% || 32 || 16 || 50% || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77% || 35 || 24 || 68% || 19,5 || 9,4 ÖSSZESEN || 159 || 322 || 305 || 95% || 196 || 118 || 60% || 87,1 || 52,6 A többi közös vállalkozáshoz képest magas a pályázati felhívásokon való általános részvételi arány, és magas a finanszírozásra kiválasztott projektek száma is. A résztvevők egyenlően oszlanak meg a kutatószervezetek, az ipar, az egyetemek és a kkv-k között. A Tiszta Égbolt KV azonban kevésbé tűnt vonzónak a közszervezetek és a szabályozó hatóságok számára 2011-ben. A kkv-k igen nagy arányban (37%) vettek részt a finanszírozott projektekben; a 2008 és 2011 közötti időszakban a Tiszta Égbolt kezdeményezésre nyújtott uniós finanszírozásnak 38%-ából[6] részesültek. A támogatott projektekre vonatkozóan rendelkezésre álló adatok alapján a 7–10. pályázati felhívás 23 országból vonzott résztvevőket. A legjobban reprezentált országok a repüléstechnikai ipar területén hagyományokkal rendelkező Egyesült Királyság, Németország, Spanyolország, Olaszország és Franciaország voltak. A Tiszta Égbolt KV az összes közös vállalkozás közül a legtöbb résztvevőt vonzotta az EU-12 országaiból. A „társult” országok közül Svájc került az élre hat koordinátorral, míg a két legfontosabb nemzetközi partner Kína és Oroszország volt; az USA nem vett részt a pályázati felhívásokban. A technológiaértékelő eszköz négy fontosabb kutatási munkacsomagra terjedt ki, mind a négyben voltak 2011-ben teljesítendő tevékenységek és elérendő eredmények. A 2011. évi terv végrehajtása általában véve jelentős kihívás volt. Bizonyos nehézségek ellenére a technológiaértékelő eszköznek sikerült szigorított tervezési és kontrollmechanizmusokat bevezetnie 2012-re. Az első elvégzett értékelés a folyamat egészének „demonstrálására” is szolgált, emellett ösztönzőnek bizonyult. Az elérendő eredmények minőségének és időszerűségének jelentősen javulnia kell 2012-ben, azokat a közös vállalkozás kiemelt prioritásként szigorúan nyomon fogja követni. További információkért és a sikertörténetekért lásd a mellékletben a „Tiszta Égbolt KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése” című részt. 5. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás által elért eredmények Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést (IMI) megvalósító közös vállalkozás 2008 és 2013 közötti időszakra előirányzott költségvetése összesen 2 milliárd EUR volt. Az Európai Bizottság ehhez legfeljebb 1 milliárd EUR-ral járul hozzá a hetedik keretprogramja költségvetéséből, amelyhez az Európai Gyógyszergyártók Szövetsége (EFPIA) tagvállalatainak legalább további 1 milliárd EUR értékű (elsősorban kutatási tevékenységeket jelentő) természetbeni hozzájárulása társul. Ez az IMI KV-t összességében a legnagyobb európai köz-magán társulássá és a legnagyobb gyógyszerészeti vonatkozású köz-magán társulássá teszi. Az IMI fő célkitűzései a következők: (i) együttműködőbb környezet kialakítása az Európában folytatott gyógyszerészeti K+F-hez; (ii) hatékonyabb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztésének felgyorsítása a betegek érdekében, valamint (iii) az Unió gyógyszerészeti ágazata versenyképességének fokozása. A főbb kihívások a következők: (i) ipari: nem elegendő mennyiségű K+F-beruházás; (ii) tudományos: technológiai összetettség, valamint (iii) európai: az Európán belüli kutatás széttagoltsága. Az ipari partnerek hangsúlyosan érintettek az innovatív gyógyszerekre irányuló kezdeményezésben, különösen az EFPIA-vállalatok vesznek fokozottabban részt IMI-projektekben, mint a hetedik keretprogram egészségügyi projektjeiben. Az IMI másik jellegzetessége a pályázati felhívások kétszakaszos folyamata: a pályázók az első szakaszban témajavaslatokat küldenek be, majd a második szakaszban az első helyekre rangsorolt résztvevők az EFPIA-konzorciummal együtt felkérést kapnak arra, hogy hozzanak létre teljes projektkonzorciumot és készítsék el a teljes pályázati anyag tervezetét. 2011-ben az IMI KV befejezte a 3. pályázati felhívás elbírálását és közzétett egy negyedik pályázati felhívást. Az alábbi táblázat a 2011-ben kiírt és elbírált pályázati felhívások általános áttekintését mutatja be a benyújtott témajavaslatokra és az elbírált teljes pályázati anyagokra vonatkozó adatokkal. A pályázati felhívás jelzőszáma || || || || || A küszöbértéket meghaladó témajavaslat || Finanszírozásra kiválasztott teljes pályázati anyag || Sikerarány (kiválasztott teljes pályázati anyagok/ benyújtott témajavaslatok) Témák száma || Benyújtott témajavaslat || Támogatható témajavaslat || A kiválasztott témajavaslatok %-os aránya 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75% || 16 || 7 || 21,88% 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02% || 30 || 7 || 8,14% ÖSSZESEN || 14 || 118 || 110 || 93,4% || 46 || 14 || 11,86% A 3. és a 4. pályázati felhívás[7] hatalmas érdeklődést váltott ki és rendkívül sok, szám szerint 1377 pályázót érdekelt. A témák korlátozott száma miatt azonban a finanszírozásra kiválasztott projektekbe végül az eredeti pályázók mindössze 20%-a (266 pályázó) kapcsolódott be az ipari résztvevőkkel együtt: az EFPIA-vállalatoknak mintegy 50 munkacsoportja csatlakozott a konzorciumokhoz. A 2011. évi pályázati felhívásokra összesen 316 pályázó jelentkezett, ami 23%-os átlagos sikerarányt eredményezett. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés résztvevőinek tipológiája igen sajátos. Az ipar képviselete megfelelő (EFPIA-vállalatok és kkv-k), és igen magas az egyetemek részvételi aránya is. Az első szakaszban a kkv-k számos témajavaslatot nyújtottak be, őket más résztvevők és a betegképviseleti szervezetek követték. Ugyanakkor az egyetemekről került ki a végül finanszírozott projektek résztvevőinek többsége (208), őket az EFPIA (53) és a kkv-k (47) követték; ez utóbbiak az összes résztvevő 17,7%-át tették ki. A kkv-k az uniós finanszírozás 13,56%-ából részesültek a 2008 és 2011 közötti időszakban. Ami a pályázók földrajzi eloszlását illeti, a rendelkezésre álló számadatok a 3. pályázati felhívásra vonatkoznak. A nyertes projektek résztvevői (az EFPIA-vállalatokat nem számítva 123-an) 19 országból kerültek ki, elsősorban az Egyesült Királyságból, Németországból, Hollandiából, Franciaországból és Svédországból. Az EU-12 országaiból (a közelmúltban uniós taggá vált országokból) csak a Cseh Köztársaság és Magyarország képviseltette magát egy-egy résztvevővel. A „társult” országok közül Svájc állt az élen hat résztvevővel, Izrael és Izland előtt. Ami a nemzetközi részvételt illeti, az USA-nak három résztvevője volt (ugyanannyi, mint Spanyolországnak). A 4. pályázati felhívás esetében az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés keretében finanszírozásra kiválasztott pályázatokon 143 résztvevő indult, a földrajzi eloszlás azonban még nem ismert. További információkért és a sikertörténetekért lásd a mellékletben az „IMI KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése” című részt. 6. Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai KV által elért eredmények A 2008 és 2013 közötti időszakra a Bizottság 470 millió EUR költségvetést irányzott elő az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) KV számára. Ehhez az összeghez várhatóan a tevékenységeiben részt vevő jogalanyok folyó költségekre szánt készpénz-hozzájárulása és működési költségekre szánt természetbeni hozzájárulása társul. Az FCH KV teljes költségvetése ezért várhatóan 940 millió EUR lesz. Az FCH KV fő célkitűzései a következők: (i) az üzemanyagcella- és a hidrogéntechnológia fejlesztésének és alkalmazásának felgyorsítása; (ii) a 2015 és 2020 közötti időszak alatti forgalmazásuk megkezdéséhez szükséges technológiai bázis biztosítása, a piacrajutási idő csökkentésével, valamint (iii) Európa világelsővé tétele e technológiák terén. Az FCH KV kétféle finanszírozási rendszert vesz igénybe KTF-tevékenységek széles skálájának előmozdítása érdekében: együttműködésen alapuló projekteket (alapkutatáshoz és demonstrációhoz), valamint koordinációs és támogató cselekvéseket (hálózatba szervezési tevékenységekhez, a jogalkotást megelőző kutatást is beleértve). Az FCH KV további jellemzője a horizontális tevékenysége: a négy tudományos alkalmazási terület kiegészítése érdekében figyelemfelkeltésre, a nyilvánosság tájékoztatására és a piac támogatására törekszik. A pályázatok benyújtása és elbírálása egyszakaszos eljárás keretében történik. Az FCH KV egy pályázati felhívást írt ki 2011-ben (FCH-JU-2011-1 – lásd az alábbi táblázatot). Az alábbi táblázat az e felhíváshoz kapcsolódóan benyújtott és elbírált pályázatokra vonatkozó adatokat mutat be. A pályázati felhívás jelzőszáma || || || || || Küszöbértéket meghaladó pályázat || Finanszírozásra kiválasztott pályázat || Sikerarány Témák száma || Benyújtott pályázat || Támogatható pályázat || A kiválasztott pályázatok %-os aránya 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78% || 53 || 30 || 36,59% Az FCH KV rendkívül sokféle résztvevőt vonzott, ideértve a hatóságokat (például nemzeti, illetve regionális szerveket, energiaügynökségeket) és a nem kormányzati szervezeteket is. Ennek lehetséges oka, hogy e résztvevők különös érdeklődést tanúsítanak a koordinációs és támogatási cselekvések iránt. A résztvevők a kutatószervezetek és az ipar között is egyenlően oszlottak meg. A pályázati felhívásra jelentkezett 667 pályázó közül 225 pályázó projektje részesült finanszírozásban. A finanszírozásra kiválasztott projektek 73 kkv-t, az összes résztvevő 25,6%-át érintették. A 2008 és 2011 közötti időszakban kkv-k kapták az FCH KV-nak juttatott uniós finanszírozás 22,15%-át. A pályázati felhívásban összesen 26 ország képviseltette magát, leginkább Németország, az Egyesült Királyság, Franciaország, Olaszország és Belgium. Az EU-12 országainak képviselete jó volt, 10 résztvevővel. Svájc és Norvégia vezette a „társult” országok listáját (hét-hét koordinátorral), az egy-egy résztvevővel képviseltetett Izland és Törökország előtt. A nemzetközi partnerek között voltak résztvevők az USA-ból, a Koreai Köztársaságból, Kínából, Kanadából és Szerbiából. Ami az igazgatás területén bekövetkezett fejlődést illeti, az FCH KV a természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó korlátozások némelyikét az 1183/2011/EU tanácsi rendelet 2011. november 14-i elfogadásával kiküszöbölte. Ez a módosítás, amely elismerte az N.ERGHY Kutatási Csoport tagságát, lehetővé tette a nem ipari résztvevők, például az N.ERGHY Kutatási Csoport számára, hogy a természetbeni hozzájárulások egymásnak való megfelelésének vizsgálata során az általuk nyújtott hozzájárulások is figyelembevételre kerüljenek. Ez a módosítás a várakozások szerint a finanszírozási szinteket is javította volna. További információkért és a sikertörténetekért lásd a mellékletben az „FCH KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése” című részt. 7. Az ARTEMIS KV által 2011-ben elért eredmények A 2008 és 2013 közötti időszakra a Bizottság a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (ARTEMIS KV) számára maximálisan 420 millió EUR költségvetést irányzott elő, amelyet az ARTEMIS tagállami finanszírozása legalább az uniós hozzájárulás 1,8-szeresének megfelelő összeggel (756 millió EUR) megnövelt. Az ipar várhatóan legalább a hatóságok összes hozzájárulásának megfelelő nagyságú természetbeni hozzájárulást nyújt. 2011. július 5-én az ARTEMIS KV kiegészítő igazgatási megállapodást írt alá a belgiumi Brüsszel-Főváros Régióval. 2011 decemberében igazgatási megállapodás aláírására került sor Lengyelországgal, amely ezzel az ARTEMIS 23. tagállamává vált, azzal a céllal, hogy a 2012. évi pályázati felhíváshoz költségvetési előirányzatot bocsásson rendelkezésre. Az ARTEMIS fő célkitűzései a következők: a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén az ipar kutatási és strukturális kihívásainak kezelése, valamint az európai ipar segítése abban, hogy megszilárdítsa és megerősítse a beágyazott számítástechnikai technológiák területén világviszonylatban kivívott vezető helyét. A közös vállalkozás fő jellemzője, hogy az Unió és az ipar mellett a tagállamok is részt vesznek a finanszírozásában és az irányításában. A pályázatbenyújtási és elbírálási eljárás kétszakaszos: a pályázóknak először projekttervet, azt követően pedig teljes pályázati anyagot kell benyújtaniuk. 2011-ben a 2010. évi 3. pályázati felhíváshoz kapcsolódóan 10 támogatási megállapodás aláírására került sor, és kiírták a 4. pályázati felhívást is. Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a 4. pályázati felhívásra benyújtott projekttervek és teljes pályázati anyagok számáról, valamint az elbírálás eredményeiről. A pályázati felhívás jelzőszáma || Benyújtott projektterv || Benyújtott pályázat (teljes pályázati anyag) || || || Küszöbértéket meghaladó pályázat || Finanszírozásra kiválasztott pályázat || Sikerarány Támogatható pályázat || A kiválasztott pályázatok %-os aránya 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100% || 16 || 9 || 22% A 2011. évi pályázati felhívás keretében 540 pályázó jutott el a teljes pályázati anyag benyújtásának szakaszába, és 206 pályázó volt érintett a finanszírozott projektekben (projektenként átlagosan 23 résztvevő). Az ARTEMIS arra törekszik, hogy a kutatási erőfeszítések egyesítésével és összpontosításával valamennyi résztvevő – az ipar, többek között a kkv-k, a nemzeti, illetve a regionális hatóságok, valamint a tudományos és a kutatóközpontok – viszonylatában előmozdítsa az együttműködést. 2011-ben a résztvevői típusok részvétele kiegyensúlyozott volt: 71-en kutatószervezetektől vagy egyetemekről érkeztek, 73 ipari partner és 62 kkv volt. A tudományos és a kutatóközösség képviselete és koordinációja jó. A kkv-k az összes résztvevő 37,9%-át tették ki 2011-ben, és az ARTEMIS-hez nyújtott uniós finanszírozás 19,18%-át szerezték meg a 2008 és 2011 közötti időszakban. A finanszírozott projektek 17 országot érintettek, elsősorban Spanyolországot, Olaszországot, Németországot, Finnországot, Franciaországot és Ausztriát. Az EU-12 országai is képviseltették magukat a Cseh Köztársaság, Lettország és Észtország révén. A finanszírozásra kiválasztott projektekben csak egy társult ország, Norvégia volt érintett, de több (6) résztvevővel. Az egyetlen nemzetközi partner az USA volt, egy résztvevővel. További információkért lásd a mellékletben az „ARTEMIS KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése” című részt. 8. Az ENIAC KV által elért eredmények A 2008 és 2013 közötti időszakra a Bizottság nanoelektronikai célra (az ENIAC-hoz) maximálisan 450 millió EUR költségvetést irányzott elő, amelyet az ENIAC tagállami finanszírozása legalább az uniós hozzájárulás 1,8-szeresének megfelelő összeggel (810 millió EUR) megnövelt. Az ipar várhatóan legalább a hatóságok összes hozzájárulásának megfelelő nagyságú természetbeni hozzájárulást nyújt. Az ENIAC fő célkitűzései a következők: (i) a nanoelektronikai technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció kezelése, valamint azok beépítése intelligens rendszerekbe; (ii) az európai ipar nanoelektronikai technológiák és rendszerek területén elfoglalt pozíciójának megszilárdítása és megerősítése, továbbá (iii) hozzájárulás a készülékek további integrációjához és miniatürizálásához, valamint hasznosíthatóságuk növeléséhez, új anyagok, új berendezések és új eljárások kidolgozása mellett. Az ARTEMIS KV-hoz hasonlóan az ENIAC KV fő jellemzője, hogy az Unió és az ipar mellett tagállamok is részt vesznek a finanszírozásban és az irányításban. A pályázatbenyújtási és -elbírálási eljárás hasonlóan kétszakaszos (projektterv és azt követően teljes pályázati anyag). 2011-ben az ENIAC-tagállamok kötelezettségvállalásainak csökkenése megfordult, és ez a növekedés várhatóan tovább folytatódik 2012-ben. Észrevehető volt azonban, hogy a projektekre az ENIAC KV és a tagállamok által nyújtott támogatások közötti 1,8-szeres arány valószínűleg nem valósul meg a közös vállalkozás élettartamának végére. A hatóságok testülete ezért úgy döntött, hogy az ENIAC KV részvételét az összes támogatható költség 16,7%-áról 15%-ára, és az ENIAC-tagállamok pályázati felhívásokhoz való hozzájárulásának legfeljebb 52%-ára csökkenti. Ez 1,8-hez közeli arányt kell, hogy eredményezzen, amennyiben (i) az ENIAC KV felhasználja a tanácsi rendeletben előírt maximális uniós hozzájárulást, és (ii) az ENIAC-tagállamok a korábbiakhoz hasonló finanszírozási arány mellett finanszírozzák résztvevőiket. 2011-ben az ENIAC KV két pályázati felhívást írt ki, a 4. és az 5. számút (ez utóbbit a szoros határidő miatt egyszakaszos eljárással). Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a 2011-ben kiírt és elbírált két pályázati felhívásról. A pályázati felhívás jelzőszáma || Benyújtott projektterv || Benyújtott pályázat (teljes pályázati anyag) || Támogatható pályázat || A kiválasztott pályázatok %-os aránya || Küszöbértéket meghaladó pályázat || Finanszírozásra kiválasztott pályázat || %-os sikerarány (a teljes pályázati anyagok szintjén) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100% || 7 || 6 || 66,7% || 2011-2 || Tárgytalan || 8 || 7 || 87,50% || 6 || 6 || 75,0% || ÖSSZESEN || 20 || 17 || 16 || 93,75% || 13 || 12 || 70,85% || Az ENIAC KV 2011. évi pályázati felhívásaira teljes pályázati anyagot benyújtó 286 pályázó közül 195-öt választottak ki finanszírozásra, ami jó sikerarány. A partnerek eloszlása rendkívül sajátosan jellemző az ágazatra: a kutatószervezetek (50), az ipar (71) és a kkv-k (74) viszonylag egyenlő arányban képviseltetik magukat, míg a közszervezetek és az egyetemek távol maradnak. A 2008 és 2011 közötti időszakban a kkv-k az összes résztvevő 37,9%-át tették ki, és az uniós finanszírozás 13,30%-ából részesültek. A pályázati felhívásokra 19 ország résztvevői jelentkeztek, a legtöbben Hollandiából, megelőzve Olaszországot, Franciaországot, Németországot és Ausztriát. Az EU-12 országai is részt vettek a pályázati felhívásokon, elsősorban a Cseh Köztársaság, Lengyelország és Szlovákia képviseltette magát. A „társult” országok részvételi aránya jó volt, Izrael állt az élen öt résztvevővel, megelőzve Norvégiát (3) és Svájcot (1). Nemzetközi partnerek azonban nem voltak. 2011 végéhez közeledve az ENIAC KV kísérleti projektek létrehozására irányuló témajavaslati felhívást írt ki. Ennek a pályázati felhívásnak az volt a célja, hogy felkészítse a közös vállalkozást arra, hogy Európa hat kulcsfontosságú alaptechnológia – köztük a nanoelektronika – területén elfoglalt helyének javítására irányuló szakpolitika végrehajtásának előnyben részesített eszköze legyen. A kísérleti projektek magasabb (4 és 8 közötti) technológiai felkészültségi szintű innovációt tesznek lehetővé, kapcsolódási lehetőséget biztosítva a „Horizont 2020” keretprogramhoz. További információkért és a sikertörténetekért lásd a mellékletben az „ENIAC KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése” című részt. 9. A 2011-ben elért általános eredmények 9.1. Az érdekeltek részvétele A közös vállalkozások létrehozása terén szerzett tapasztalatoknak köszönhetően immár szolgáltathatók adatok a részvétel tekintetében elért eredményekről. || A benyújtott pályázatok résztvevőinek száma (2011) || A finanszírozásra kiválasztott projektek résztvevőinek száma (2011) Tiszta Égbolt || 600 || 238 IMI || 1377 || 319 FCH || 667 || 285 ARTEMIS || 540 || 206 ENIAC || 286 || 195 Összesen || 3470 || 1243 2011-ben a közös vállalkozásokhoz benyújtott pályázatok résztvevőinek száma 3470, míg a finanszírozott projektek résztvevőinek száma 1243 volt. Az összességében 35,8%-os sikerarány nagyon ígéretes és pozitívnak tekinthető, tekintettel arra, hogy a közös vállalkozások rendkívül specifikus, iparorientált kutatást folytatnak. A közös vállalkozások megpróbálták bővíteni a résztvevők körét, például a nyílt pályázati felhívások potenciális pályázóival folytatott kommunikáció javításával. Speciális tájékoztató napokat rendeztek, és a közös vállalkozások szemináriumokon, rendezvényeken és jelentősebb technológiai vásárokon és kiállításokon való részvétele nőtt. Eredményes volt a közös technológiai kezdeményezések közismertebbé tétele is. Csaknem minden közös technológiai kezdeményezés honlapja átalakult, hogy jobb és felhasználóbarátabb információkat ismertessenek. Ez az intézkedés hozzájárult ahhoz, hogy a ktk kv-k kezdeményezései elérhetőbbé váljanak a kutató- és a tudományos közösség számára. Így például az IMI KV második pályázati felhívására kétszer annyi témajavaslat érkezett be, mint az elsőre. A kutatási projektek érdekeltjeinek típusa a közös vállalkozásoktól függően változik: · Az FCH KV finanszírozott projektjeiben változatosak a résztvevők, minden érdekelt képviselteti magát finanszírozott projektekben: a közös vállalkozás 285 résztvevője között 77 kutatószervezet, 49 egyetem, 76 nagy iparvállalat, 73 kkv, 7 egyéb érdekelt és 3 közszervezet található. · Az IMI KV-ban körülbelül 50 résztvevő volt EFPIA-vállalatok (nagy iparvállalatok) részéről, továbbá 208 egyetem, 47 kkv, 6 betegképviseleti szervezet és 5 egyéb érdekelt. · A Tiszta Égbolt, az ENIAC és az ARTEMIS közös vállalkozás finanszírozott projektjeiben sem közszervezetek, sem „egyéb érdekeltek” nem vesznek részt. · Az ARTEMIS KV ipari résztvevőinek száma 73, az ENIAC KV ipari résztvevőinek száma 71, a Tiszta Égbolt KV-é pedig 53. · Az egyetemek 54 résztvevővel képviseltetik magukat a Tiszta Égbolt KV-ban, de az ARTEMIS KV kutatószervezetei között is jelen vannak. · A Tiszta Égbolt KV-ban 43, az ARTEMIS KV-ban 71, az ENIAC KV-ban pedig 50 kutatószervezet vesz részt. Két év teljes körű működést követően az érdekeltek részvétele összességében kellően kiegyensúlyozottnak tűnik, bár a kevésbé jól reprezentált kategóriákban továbbra is van mit javítani. A részvételi és a reprezentativitási számadatok vizsgálatakor érdemes emlékeztetni arra, hogy mindegyik technológiai ágazatban célirányos eredmények várhatók. 9.2. Az innováció dimenziója és a kkv-k részvétele A jelenlegi öt közös vállalkozás már a kutatásvégrehajtás innovatív modelljének tekinthető. A köz- és a magánszektor közötti partnerség jelentős előrelépést jelent a kutatási eredmények piacra juttatásában. A közös technológiai kezdeményezések keretében létrehozott közös vállalkozások a saját menetrendjüket az iparral szoros együttműködésben állapítják meg azzal a céllal, hogy az eredmények a lehető legrövidebb időn belül alkalmazásokban konkretizálódjanak. A kutatási eredmények felhasználásának felgyorsítása a „Horizont 2020” keretprogramban még inkább fokozódni fog, különösen az „Ipari vezető szerep” célkitűzés keretében. Mindezek alapján már kiemelhetjük azokat a tényezőket, amelyek lehetővé teszik az öt közös vállalkozás 2011. évi innovációs tevékenységének első értékelését, noha ez a jelentés nem kívánja részletesen elemezni ezt a szempontot. · A Tiszta Égbolt KV bevezette a technológiai készültségi szint fogalmát, és a nyílt pályázati felhívásokra benyújtott projektek a technológia érettségi szintje tekintetében is értékelés tárgyát képezik. A technológiai készültségi szint egy adott technológia különböző fejlesztési szintjeinek értékelésére és összevetésére szolgál; a legmagasabb, 6-os szint azokra a kutatási projektekre vonatkozik, amelyek elérték a termékfejlesztés előtti szakaszt. · Az ARTEMIS KV esetében a pályázatokban egy ún. érettségi mutatót, illetve egy ún. kkv-részvételi mutatót használnak azon projektek értékelésének elősegítésére, amelyek a leginkább hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a kutatás innovációt eredményezzen. · A közös vállalkozások éves végrehajtási tervében több prototípus-készítési és demonstrációs tevékenység szerepelt. A Tiszta Égbolt KV esetében 2011-ben a demonstrációs rendszerekhez 15, a prototípus-készítéshez pedig egy kutatási téma kapcsolódott. Az FCH KV esetében 7 téma kapcsolódott a demonstrációs rendszerekhez, egy pedig az üzemanyagcella-rendszerekre összpontosító igazoló vizsgálatokhoz. · 2011-ben az ENIAC KV bevezette az „ENIAC innovációs díjat” az olyan, lezáráshoz közel álló vagy a közelmúltban lezárult projektek elismerésére, amelyek a legnagyobb hatást kifejtő innovációt valósították meg. Az első nyertes a 28 demonstrációs rendszerrel és 180 millió EUR összköltségvetéssel megvalósított „E3Car” projekt volt. · Két közös vállalkozás innovációs díjat kapott: – A Tiszta Égbolt KV az „Inter Airport Europe” elnevezésű müncheni rendezvényen a „TaxiBot” projektért részesült díjazásban, amely a repülőtereken a parkolási helyről való kiguruláshoz, illetve az oda való beguruláshoz igénybe vehető vontatórúd nélküli repülőgép-vontató járművek kifejlesztésével innovatív, a környezeti hatásokat csökkentő megoldást dolgozott ki. – Az FCH KV-n belüli egyik kisebb vállalat a 2011. évi Innovációs Konventen elnyerte az EU által női innovátorok számára kiírt díjat. Egy 40 alkalmazottat foglalkoztató olasz vállalat fejlesztett ki elsőként hidrogéntechnológián alapuló, tápáram-szolgáltatásra szánt öntöltő üzemanyagcella-rendszert, amely a savas ólomakkumulátorokhoz és a dízelgenerátorokhoz képest tisztább, megújuló alternatíva. Így a közös vállalkozások 2011-ben további eredményeket értek el a tudás és a tudományos színvonal területén olyan projektekkel, amelyek az iparra és a kutatási környezetre is hatással lehetnek. A repüléstechnika területén új rendszert fejlesztettek ki a gyártási és a karbantartási költségek csökkentésére: ez a lamináris áramlást modellező, úttörő jellegű európai légijármű-demonstrációs rendszer (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe; BLADE), továbbá folyamatban vannak a légitársaságok gazdaságtanával – többek között az új környezetvédelmi szabályozások követelményeivel – foglalkozó elemzések is, mégpedig „A légitársaságok hozzájárulása az ipari ártalmak és a gázok csökkentéséhez” (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases; CARING) elnevezésű projekt keretében. A betegek számára jobb és biztonságosabb gyógyszerek fejlesztésének ösztönzésében a NEWSMEDS adatbázis – amely a területen működő öt piacvezető gyógyszergyártó vállalat adatait tartalmazza 23 401 betegre vonatkozóan – az antipszichotikus klinikai vizsgálati adatok legnagyobb tárháza a világon. Fontos kiemelni, hogy versenytárs vállalkozások első alkalommal kívánják egyöntetűen közzétenni és megosztani klinikai vizsgálataik eredményeit. Ez alapvető támogatást jelent a célirányosabb és személyre szabottabb egészségügyi ellátáshoz. A közlekedési ágazatban a „Tiszta hidrogén az európai nagyvárosokban” (Clean Hydrogen In European Cities; CHIC) elnevezésű projekt az autóbuszok környezeti hatásának csökkentése érdekében környezetbarát városi autóbuszokat állít forgalomba az európai nagyvárosokban, és a piacrajutási idejük lerövidítése céljával reklámozza azokat. Az elektromos járművek erőátviteli berendezésének irányítása céljával finanszírozott „E3Car” projekt 10%-kal javította az energiaátalakítást és -elosztást, 35%-kal fokozta az energiahatékonyságot és 28 demonstrációs rendszer számára biztosított versenykörnyezetet. A közös vállalkozások jó eredményekkel ösztönözték a kkv-k részvételét 2011-ben: a sikeres résztvevőknek mintegy 28%-a kkv volt. Az öt közös technológiai kezdeményezés közül az ENIAC bizonyult a legvonzóbbnak a kkv-k számára, amelyek a közös vállalkozás résztvevőinek 37,9%-át tették ki, majd a Tiszta Égbolt (37%),[8] az ARTEMIS (31%), az FCH (25,6%) és az IMI (17,7%)[9] következett. A 2008 és 2011 közötti időszakban az összes ktk kv-nak juttatott uniós finanszírozás átlagos aránya valamivel több volt, mint 21%, ami meghaladja a hetedik keretprogram 15%-os általános célkitűzését. Az alábbi táblázat az öt közös vállalkozáson belüli kkv-részvételt tekinti át részletesen, bemutatva a benyújtott pályázatok és a finanszírozásra kiválasztott projektek számát is (2011). || A benyújtott pályázatok résztvevőinek száma || A finanszírozásra kiválasztott projektek résztvevőinek száma Tiszta Égbolt KV || 239 || 88 IMI KV || 263 || 47 FCH KV || 174 || 73 ARTEMIS KV || 182 || 62 ENIAC KV || 109 || 74 Összesen || 967 || 344 A részt vevő kkv-k száma határozottan arra utal, hogy az általánosabb kutatási és innovációs célkitűzések eléréséhez elengedhetetlen közreműködésüket igénylő, kkv-specifikus kutatási tevékenységek kellően kiegyensúlyozottak. A ktk kv-k a 2011-ben elért eredményeiknek köszönhetően közelednek ahhoz, hogy elérjék innovációs potenciáljukat és hozzájáruljanak a „Horizont 2020” keretprogramban megállapított jövőbeli kihívások kezeléséhez. 9.3. A földrajzi elhelyezkedés szerinti részvétel Az öt közös vállalkozás a stratégiai kutatási menetrendek végrehajtásában átlagosan 20 tagállamot érint. A legheterogénebb az FCH KV, amelynek számos nemzetközi partnere van. A legfontosabb szereplők olyan tagállamokból kerülnek ki, ahol a kkv-kból, kutatóközpontokból és egyetemekből álló dinamikus rendszerek köré szerveződött fejlett ipari környezet adott. || A finanszírozásra kiválasztott projektekben részt vevő országok száma || Legfontosabb szereplők[10] Tiszta Égbolt KV || 23 || Egyesült Királyság, Németország, Spanyolország, Olaszország, Franciaország IMI KV || 15 || Egyesült Királyság, Németország, Hollandia, Franciaország, Svédország FCH KV || 26 || Németország, Egyesült Királyság, Franciaország, Olaszország, Belgium ARTEMIS KV || 17 || Spanyolország, Olaszország, Németország, Finnország, Franciaország, Ausztria ENIAC KV || 19 || Hollandia, Olaszország, Franciaország, Németország, Belgium Megjegyzendő az is, hogy az EU-12 országok közül mindössze egy vett részt a közös vállalkozásban. · Összességében megállapítható, hogy az EU-12 országai a finanszírozott projektekben való teljes részvételi aránynak nagyjából 15%-át képviselik. A Tiszta Égbolt áll az első helyen 10% körüli aránnyal, míg az IMI-projektekben elhanyagolható az EU-12 országainak részvétele. Az alábbi diagram az EU-12 országainak 2011. évi részvételét mutatja a közös technológiai kezdeményezések szerinti bontásban (csak a finanszírozott projektek tekintetében). · Az EU-12 tagállamai közül Lengyelország a legnagyobb arányban képviseltetett ország, 18 résztvevője volt finanszírozott projektekben (az FCH és az ENIAC esetében együttesen 6, a Tiszta Égbolt esetében pedig 12), míg 5 projektet lengyel szervezetek koordináltak. A második helyen a Cseh Köztársaság áll: finanszírozott projektekben 16 résztvevője, illetve álláshelye volt az összes közös technológiai kezdeményezést tekintve, melyek közül az ARTEMIS-ben volt a legtöbb, 7 cseh résztvevő. Romániának 6, Magyarországnak pedig 3 résztvevője volt. Összevetésképpen: Litvánia egyetlen kiválasztott projektben sem érintett. · A Tiszta Égbolt KV 2011-ben kerekasztalt szervezett a közép- és kelet-európai repüléstechnikai kutatás témájában azzal a céllal, hogy fellendítse a kevésbé aktív térségek részvételét. Ez bevált gyakorlatnak minősül, és a Bizottság szeretné, ha a jövőben a többi közös technológiai kezdeményezés is követné ezt a példát. 2012-ben a Bizottság további megbeszéléseket tart a közös vállalkozásokkal arról, hogy miként növelhető jelentősen az EU-12 országainak részvétele. A közös technológiai kezdeményezések keretébe tartozó kutatási tevékenységek is vonzónak bizonyultak a hetedik keretprogramhoz társult országok körében is, ahonnan a résztvevőknek nagyjából 15%-a került ki. 2011-ben a legaktívabb társult ország Svájc volt, amelyet Norvégia és Izrael követett. A legtöbb társult országbeli résztvevőt az FCH KV vonzotta, megelőzve a Tiszta Égbolt KV-t és az IMI KV-t. A társult országok ARTEMIS KV-n és ENIAC KV-n belüli részvételére vonatkozó értékeléseknek a közös vállalkozások háromoldalú finanszírozási modelljét is figyelembe kell venniük. Ország || IMI KV || FCH KV || Tiszta Égbolt KV || ARTEMIS KV || ENIAC KV || Összesen Svájc || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norvégia || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Izland || 2 || 1 || || || || 3 Izrael || 2 || || 2 || || 5 || 9 Törökország || || 1 || 1 || || || 2 Szerbia || || 1 || || || || 1 Összesen || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. A nemzetközi dimenzió A közös technológiai kezdeményezések keretébe tartozó tevékenységekben számos nemzetközi partner vett részt, amelyek a 2011-ben finanszírozott projektek résztvevőinek nagyjából 3%-át tették ki. A nemzetközi partnerekkel szerzett tapasztalatok köre technológiai ágazatonként igen változó. Ez attól is függ, hogy a közös technológiai kezdeményezések milyen stratégiákat alkalmaznak és milyen szinergiákat alakítanak ki a kutatás, az innováció vagy a szabályozás területén. Ahogyan az alábbi táblázatból kiderül, az Egyesült Államok szinte mindegyik közös technológiai kezdeményezés iránt érdeklődést tanúsított, és összességében a legtöbb résztvevője volt finanszírozott projektekben. Ország || IMI KV || FCH KV || Tiszta Égbolt KV || ARTEMIS KV || ENIAC KV || Összesen USA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Oroszország || || || 1 || || || 1 Kína || || 1 || || || || 1 Korea || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Összesen || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 A globális versenyben való részvétel érdekében az iparnak nemcsak az együttműködést kell megerősítenie és a széttagoltságot kell csökkentenie Európában, hanem szinergiákat is ki kell alakítania más területeken – különösen a kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel. A közös technológiai kezdeményezések nemzetközi dimenziója ezért továbbfejlesztés előtt álló terület. A Bizottság jelenleg megbeszéléseket folytat a közös vállalkozásokkal arról, hogy az érintett ágazatok különleges igényeinek kielégítése érdekében hogyan szólítsa meg a nemzetközi partnereket. Az FCH KV már felülvizsgálta többéves végrehajtási tervét, azzal a céllal, hogy a világszerte tett technológiai erőfeszítésekhez képest ambiciózusabbá és versenyképesebbé tegye azt. Az ARTEMIS KV naprakésszé tett stratégiai kutatási menetrendjéből jelenleg egyértelműen kiderül, hogy a következő évtizedben a K+F és az innováció területén érintett szereplőknek mit kell tenniük Európában ahhoz, hogy Európa piacvezetővé váljon a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén. 9.5. Támogatási portfólió A támogatási megállapodásokat tartalmazó portfólió, valamint a projektek típusa, a konzorciumok mérete és az előirányzott költségvetés közös vállalkozásonként változó. A közös vállalkozások nemcsak együttműködésen alapuló kutatást alakíthatnak ki, hanem koordinációs és támogatási cselekvések mellett hálózatba szervezési tevékenységeket is támogathatnak (például az FCH KV), ha a konzorcium mérete természeténél fogva kisebb, és ha az összetétele eltérő. || Tárgyalás alatt lévő támogatások 2011-ben || 2011-ben aláírt támogatások || Lezárult tevékenységekre nyújtott támogatások Tiszta Égbolt KV || 24 || 80 || 7 IMI KV || 2 || 13 || 0 FCH KV || 0 || 26 || 5 ARTEMIS KV || 9 || 10 || 3 ENIAC KV || 0 || 22 || 0 Összesen || 35 || 151 || 15 A közös vállalkozások tevékenységének első három évében az általuk aláírt támogatási megállapodásokat tartalmazó portfólióknak más-más volt a mérete, eltérő volt a partnereik száma és az előirányzott költségvetésük is. · A Tiszta Égbolt KV támogatási megállapodásai a legsajátosabbak. A finanszírozott projektek és az aláírt támogatási megállapodások száma nagyobb, de az egyes projekteknek kevesebb partnere és viszonylag alacsony költségvetése van. A Tiszta Égbolt KV pályázati felhívásai lehetővé teszik az egyetlen partnerrel bonyolított projekteket, különösen akkor, ha a kutatási téma annyira sajátos, hogy csak egyetlen (vagy a kiválasztás és az elbírálás során néhány) versenytárs szervezet felel meg a pályázati felhívás követelményeinek. A Tiszta Égbolt KV támogatási megállapodásaiban átlagosan két partner érintett; a megállapodások átlagosan 515 000 EUR költségvetést irányoznak elő. Ennélfogva, bár az aláírandó támogatási megállapodások száma jelentős igazgatási erőfeszítést igényel, a konzorciumokon belüli koordináció kevesebb erőfeszítést tesz szükségessé. · Az IMI KV és az FCH KV hasonló konzorciumtípusokat vonz: kevesebb projektjük (és aláírt támogatási megállapodásuk) van, de az előirányzott költségvetésük összege és a partnereik száma is magasabb. Az IMI-projektek partnereinek átlagos száma – az EFPIA tagszervezeteit és az EFPIA-n kívüli szervezeteket együttvéve – 26, az aláírt támogatási megállapodások átlagos költségvetése pedig nagyjából 10 millió EUR (csak a ktk kv-k hozzájárulásait számítva). Az FCH KV esetében projektenként átlagosan 9 partner és 3,8 millió EUR költségvetés jellemző. · Az ARTEMIS KV esetében átlagosan 23, az ENIAC KV esetében pedig átlagosan 22 partnerszervezet tömörül egy-egy konzorciumban, átlagos költségvetésük 15,8 millió EUR (ARTEMIS KV), illetve 23 millió EUR (ENIAC KV).[11] 10. Kihívások és kilátások A közös vállalkozások első időközi értékelésére a terveknek megfelelően került sor, a jelentéseket pedig 2011 áprilisában véglegesítették. A közös vállalkozások kilátásai összességében jónak mondhatók. A külső szakértők ajánlásai között a polgárokkal való kommunikáció javítása és eredményességi alapmutatók meghatározása mellett az is szerepelt, hogy az irányító testületek mindennapi ügyviteli felelősségi körei közül többet a közös vállalkozások ügyvezető igazgatóinak hatáskörébe kellene utalni. Az ajánlásokat a 2013-ban lebonyolítandó második időközi értékelés előtt maradéktalanul végre kell hajtani. 2011-ben a közös vállalkozások számottevően javították a nagyközönségnek szánt kommunikációs tevékenységeket. A projektek ismertebbé váltak, és a főbb kommunikációs eszközeik (például a honlapjuk) színvonala javult. A közös vállalkozások eredményességi alapmutatókat is meghatároztak: · Az IMI KV két fontos prioritás – a stratégiai kutatási menetrend végrehajtása és a programiroda teljesítménye – esetében határozott meg eredményességi alapmutatókat és eredménymutatókat. Az átlagos támogatási idő több mint 90 nappal csökkent. · A Tiszta Égbolt KV a szakértői ajánlások többségét végrehajtotta. Az integrált technológiademonstrációs rendszerek (ITD-k) teljesítményét független szakértők értékelték éves felülvizsgálat keretében. · Az FCH KV „működési mutatókat” vezetett be a KTF-tevékenységek területén elért eredmények nyomon követésére; ezeket a mutatókat az eredménymutatókhoz viszonyítva, a céleredmények és a legutóbb ismert eredmények segítségével határozta meg. · Az ENIAC KV olyan eredményességi alapmutatót vezetett be, amely a hatóságok testületének finanszírozási határozata és az egyes kedvezményezetteknek folyósított első kifizetés közötti időt is magában foglalja. A további eredményeket a második időközi értékelés és a 2012-re vonatkozó éves eredményjelentés vizsgálja majd. Mivel a közös vállalkozások immár teljes mértékben autonóm vállalkozások, előnyeik első értékelése elvégezhető. A kiszámítható forrásallokáció az ipar elkötelezettségét szemlélteti. A kkv-kat különösen a kutatási és az innovációs környezet és a finanszírozási feltételek kiszámíthatósága és folyamatossága miatt vonzották a ktk kv-k kutatási témái. 2011 végéig a kkv-k az uniós finanszírozásnak összesen 21%-ából részesültek. A 9.2. szakaszban foglaltak szerint a közös technológiai kezdeményezések sikeresen kezelték azt a kihívást, hogy a kis- és középvállalkozások számára a kutatásvégrehajtás valóban vonzó alternatívájává váljanak. A kkv-k élvezhetik a sajátos munkakörnyezetben való részvétel és az egyértelműen piacorientált kutatási témák előnyeit és azt, hogy a közös vállalkozások az igényeiknek jobban megfelelő eszközt jelentenek. Általánosabban fogalmazva elmondható, hogy az érdekeltek részvétele összességében kiegyensúlyozott, és valamennyi fél részt vett a közös technológiai kezdeményezések kutatási tevékenységeiben. Az előirányzott költségvetés azt mutatja, hogy a kutatószervezetek és az egyetemek az uniós finanszírozásnak átlagosan 45%-ából részesültek, az ipar pedig annak 34%-ából. Egyéb szervezetek, például nem kormányzati szervezetek, képviseleti szervezetek és alapítványok 2%-ban, a kkv-k pedig nagyjából 21%-ban részesedtek az uniós finanszírozásból. 2011-ben a technológiaterületükön elért legújabb eredményeket a fontosabb kutatási célkitűzések alakulása tükrözte. A ktk kv-k stratégiai kutatási és innovációs menetrendjébe hosszabb távon teljesítendő ambiciózus célkitűzések kerültek. · A légi közlekedés területén a Tiszta Égbolt KV az ACARE által 2011-ben készített Flightpath 2050 – Europe's Vision for Aviation (Légi folyosó 2050 – Európa jövőképe a légi közlekedésről) című jelentést követően naprakésszé tette kutatási célkitűzéseit. · Az IMI stratégiai kutatási menetrendjének felülvizsgálata módosítja a finanszírozott projektek típusát: a pályázati felhívások nagyszabású és változásorientált projektekre összpontosítanak majd. · Az FCH KV felülvizsgálta többéves végrehajtási tervét, az alkalmazási területekre vonatkozó célokat pedig (2015-ről) 2020-ig meghosszabbította. · Az ARTEMIS KV felülvizsgálta stratégiai kutatási menetrendjét, hogy jobban figyelembe vegye a beágyazott számítástechnikai rendszerek azon sajátosságát, hogy azok a társadalom „idegrendszereként” minden korszerű terméket, infrastruktúrát és szolgáltatást áthatnak. · Az ENIAC KV stratégiai kutatási menetrendje továbbra is releváns a jelentős társadalmi kihívások kezelése szempontjából, ami rendkívüli mértékben függ az integrált áramkörök funkcióinak tökéletesítésétől és a villamosenergia-fogyasztás csökkentésétől. A közös vállalkozások stratégiai kutatási és innovációs menetrendje általában véve és a korábbi változatokhoz képest messzemenően figyelembe vette az Európai Bizottság által a „Horizont 2020” keretprogramban előterjesztett kutatási és innovációs stratégiát. Ezek a kapcsolatok biztosítani fogják a következetességet és elő fogják segíteni az uniós intézkedések általános célkitűzésekhez igazítását, melyek a következők: az ipar versenyképességének fokozása, tudományos kiválóság, növekedés és munkahelyteremtés. A közös vállalkozások igazgatásának megszilárdítása – különösen a belső kontrollrendszereik fejlesztése – folytatódott, emellett kontrollmechanizmusaik is jelentősen fejlődtek. Az irányító testületek utólagos ellenőrzési stratégiákat fogadtak el, illetve belső kontrollrendszereik kiegészítése és megerősítése érdekében új eljárások bevezetését vették fontolóra. Valamennyi közös vállalkozás javította információtechnológiai és logisztikai feladatait. Az öt közös vállalkozás eddigi eredményei megerősítik, hogy e vállalkozások olyan ambiciózus európai kezdeményezések, amelyek a köz-magán társulás modelljeként is elismerhetők. A Bizottság jelenleg az ipari partnerektől gyűjt észrevételeket, hogy a következő többéves pénzügyi keretben tovább bővíthesse a közös vállalkozásokat. A Bizottság nyílt konzultációkat is folytat annak érdekében, hogy a közös vállalkozások következő finanszírozási időszak alatti jövőjének megtervezéséhez a lehető legszélesebb körből gyűjthessen véleményeket. Számos jövőbeni kihívás azonban továbbra is megoldásra vár: · Adminisztratív terhek A közös vállalkozások viszonylag kis méretűek, tehát működési költségeik viszonylag magasak. A hatékonyság javításának egyik módja az lehetne, ha a közös vállalkozások közös adminisztratív struktúra mellett döntenének. A közös vállalkozások viszonylag kis méretét az ARTEMIS KV és az ENIAC KV első időközi értékelésében részt vevő szakértők „kockázatos elemnek” ítélték. A független szakértők a közös vállalkozások fejlődéséhez kapcsolódó lehetséges forgatókönyvek között e két közös vállalkozás összeolvasztása mellett azt javasolták, hogy csak adminisztratív feladatokra jöjjön létre közös struktúra. · Más uniós és nemzeti programok kiegészítése és az azokkal kialakítandó koordináció, illetve az ipar és a tagállamok elköteleződése az ARTEMIS KV és az ENIAC KV mellett. Ideje törekedni arra, hogy az ARTEMIS KV és az ENIAC KV kutatási menetrendje és a nemzeti programok jobban igazodjanak egymáshoz. A Bizottság jelenleg megbeszéléseket folytat az érdekeltekkel a lehetséges szervezeti hatásokról, figyelembe véve az aktuális gazdasági helyzetet is. Ezek szellemében a Bizottság 2010-ben közös stratégiai dokumentumokat dolgozott ki az Eureka-klaszterekkel: a CATRENE és az ITEA2 klaszterrel. Amellett, hogy ez a megközelítés hasznosnak bizonyulhat, megbeszélések folynak arról, hogy a közös technológiai kezdeményezésekhez közös keret jöjjön létre, megőrizve ugyanakkor azok sajátos megközelítését: a közös technológiai kezdeményezések esetében a felülről építkező, az Eureka-klaszterek esetében pedig az alulról építkező megközelítést, mindkét eszköz esetében iparorientált stratégiával. A szinergiák erősítése érdekében mindegyik közös technológiai kezdeményezés esetében érdemes lenne fokozottabb tagállami együttműködést kialakítani, ami különösen a potenciális új belépők és a kkv-k javát szolgálná. Az ARTEMIS- és az ENIAC-projektek finanszírozása egyedülálló háromoldalú modellt követ. A partnerek finanszírozásuk jelentős részét kormányuktól vagy regionális ügynökségeiktől, támogatási megállapodások alapján kapják. A közös vállalkozások a támogatható költségek legfeljebb kb. 16,7%-a erejéig közvetlenül is nyújtanak finanszírozást a partnereknek. Ez a finanszírozási modell az ARTEMIS KV első éveiben bizonyos korlátozásokkal ugyan, de jól működött; e korlátozások elsődleges oka az, hogy a gazdasági és pénzügyi válságban a tagállamok jóval kevesebb kötelezettségvállalást tettek. 2011-ben a tendencia először volt növekvő, és ez várhatóan 2012-ben is folytatódik. Az összes közös vállalkozás autonóm működésének első – és az első sikereket is felmutató – évében szerzett tapasztalatok a következőképpen foglalhatók össze:[12] 1. A közös vállalkozások az Európa szempontjából stratégiai jelentőségűnek tekintett technológiákra irányuló, partnerségben végzett kutatás innovatív modelljei; az elvárt eredmények eléréséhez és az Európa versenyképességéhez való tényleges hozzájáruláshoz elengedhetetlen az összes partner elköteleződése. A különböző közös vállalkozások által alkalmazott finanszírozási mechanizmusoktól függetlenül az elmúlt két évben az ipartól és a tagállamoktól származó források megfeleltetése terén bizonyos nehézségek mutatkoztak. 2. Vitathatatlan, hogy a közös vállalkozások gyorsan fejlődtek, ismertségük nőtt, és saját szakterületükön már világviszonylatban is egyre inkább lényeges szereplőknek számítanak. 3. Biztosítani kell a végrehajtó struktúrák (a közös vállalkozások) további rugalmasságát, hogy azok az adminisztratív feladatok helyett inkább a kutatásra összpontosíthassanak; szükség esetén – az eredményességük javítása érdekében – fontolóra kell venni szervezetük módosítását, hogy optimális legyen az erőforrások felhasználása. 4. A közös vállalkozások elért eredményeit figyelemmel kell kísérni és eredményességi alapmutatók alapján értékelni kell; e mutatókat oly módon kell kialakítani, hogy tekintettel legyenek az egyes közös vállalkozások közötti különbségekre, ugyanakkor azonban lehetővé tegyék az összehasonlításukat. 5. A közös vállalkozásoknak meg kell őrizniük egyszerűségüket, nyitottságukat és az összes potenciális kedvezményezett számára való hozzáférhetőségüket, sőt, ezekben a kérdésekben még további előrelépésre is szükség van. A kevésbé jól reprezentált országokból kikerülő új szereplőkre és a kkv-kra különös figyelmet kell fordítani. 6. Mindegyik ktk kv számára megfelelő nemzetközi stratégiákat kell kidolgozni, figyelembe véve sajátos kutatási területüket, az együttműködés lehetséges előnyeit a kutatás, az innováció és a szabályozás szempontjából, és természetesen a járulékos kockázatokat. A megszerzett tapasztalatok és a jövőbeli kilátások alapján a közös vállalkozások egyre inkább képessé válnak arra, hogy az uniós kutatási tevékenységek esetében a köz-magán társulások elismert modelljeként szolgáljanak. 2011-ben – az első időközi értékelés során megfogalmazott ajánlásokkal összhangban – már történt előrelépés, sőt, további javulás várható. A 2011-ben elért első sikerek – például a repüléstechnika területén a gyártási és a karbantartási költségek lefaragása, a légitársaságok jövőben várható gazdaságtanának elemzése, valamint a versenytárs vállalatok adatainak az ipari partnereik számára való hozzáférhetővé tétele (például az eredményeket összesítő központi adatbázis segítségével) – azt bizonyítják, hogy a ktk kv-k nemcsak a műszaki kihívásokat tudják kezelni, hanem az ipari és a kutatási környezetet is fellendítik. A projektek eredményeinek összegyűjtése terén 2012-ben várható jelentős előrelépés. Ezen túlmenően folyamatban van a köz-magán társulások előnyeinek első elemzése, amelynek eredményeiről 2012-ben készül jelentés. Annak vizsgálata során, hogy a ktk kv-k mekkora hatást gyakoroltak az EU szintjén a kutatási és innovációs tevékenységek végrehajtására, az elemzés a tagállamokkal egyeztetett, a „Horizont 2020” keretprogramban meghatározott kritériumokra is hivatkozni fog. Ehhez kapcsolódóan a közös vállalkozások eddigi tapasztalatait a jövőbeli köz-magán társulások létrehozásához megállapított kritériumok tükrében is értékelni fogjuk. 11. MELLÉKLET – A ktk kv-k által 2011-ben elért eredmények áttekintése 11.1. Tiszta Égbolt KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése TERÜLET || EREDMÉNYEK Stratégiai kutatási menetrend || A Tiszta Égbolt KV stratégiai kutatási menetrendjében kitűzött célokat, valamint a tényleges eredményekre és az érvényességre vonatkozó feltevéseket újra megvizsgálták. Az eredmények: naprakésszé tett fejlesztési terv és a program végéig elérhető környezeti előnyökre vonatkozó frissített előrejelzések. Az első belső értékelést 2012-ben tették közzé. Pályázati felhívások lebonyolítása || 2011. évi pályázati felhívások száma: 3 kiírt pályázati felhívás (2011-1; 2011-2; 2011-3). A 2010-ben kiírt utolsó pályázati felhívást (2010-5) is lebonyolították. Benyújtott pályázatok száma: 322 Támogatható pályázatok száma: 305 Finanszírozott pályázatok száma: 118 Teljes projektportfólió: 298 (beleértve 247 aláírt támogatási megállapodást is). Sikertörténetek: – A BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe; úttörő jellegű európai légijármű-demonstrációs rendszer), amelyet az első (2011. december 5–6-án Brüsszelben tartott) Innovációs Konventen való kiállítás céljával választottak ki, egy olyan nyomonkövetési rendszert fejlesztett ki, amely valós időben tárja fel a természetes lamináris áramlást kihasználó, újonnan tervezett repülőgépszárnyakban keletkezett károkat és meghibásodásokat, ezáltal csökkentve a gyártási és a karbantartási költségeket. – a TaxiBot menetirányító vontatójárművel (Dispatch Towing Vehicle; DTV) kapcsolatos projekt az „Inter Airport Europe” elnevezésű müncheni rendezvényen elnyerte a 2011. évi innovációs díjat. Ez egy (például A320, B737 típusú) egyfolyosós légi járművekhez tervezett, vontatórúd nélküli légijármű-vontató, amely lehetővé teszi, hogy a légi jármű gurulás közben kikapcsolja a hajtóműveket. – „A légitársaságok hozzájárulása az ipari ártalmak és a gázok csökkentéséhez” (CARING; Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases) elnevezésű projekt a Tiszta Égbolt KV egyetlen, légitársaságokat érintő projektje. A 2010 elejétől 2012 decemberéig tartó projekt célja annak vizsgálata, hogy a jelenlegi és a jövőbeli környezetvédelmi szabályozások hogyan befolyásolhatják a légitársaságok gazdaságtanát és azok hogyan alkalmazkodhatnak a legjobban a szabályozási változásokhoz. Részvétel, a kkv-kat is beleértve || 2011-ben: A résztvevők teljes létszáma: 600 A finanszírozott projektek résztvevőinek száma: 238 A finanszírozott projektek kkv-résztvevőinek száma: 88 – az összes résztvevő 37%-a. A finanszírozott projektek résztvevői kategóriánként: 53 nagy iparvállalat; 54 felsőoktatási és középfokú oktatási intézmény; 43 kutatószervezet 2009-től 2011-ig: A részvétel globális földrajzi lefedettsége (az 1–10. pályázati felhívásban), a finanszírozott projektekben részt vevő országok szerint: 23 érintett ország. Legfontosabb országok Koordinátorok Résztvevők Összes résztvevő Egyesült Királyság 52 45 97 Németország 52 34 86 Spanyolország 31 31 62 Olaszország 28 33 61 Franciaország 39 45 84 Társult országok (Svájc, Izrael, Norvégia, Törökország) résztvevői 10 nyertes projektet koordináltak. Egy kínai és egy orosz résztvevőt is kiválasztottak koordinátornak 2010. és 2011. évi pályázati felhívásokban. Kommunikáció || A Tiszta Égbolt KV két nagyszabású európai műszaki konferencián (a madridi „Aerodays” és a párizsi „Air Show” elnevezésű konferencián) vett részt. A közös vállalkozás potenciális pályázók számára tájékoztató napokat szervezett Ankarában, Dublinban, Lisszabonban, Toulouse-ban, Bécsben és Varsóban. A Tiszta Égbolt KV részt vett a 2011. december 5–6-án Brüsszelben tartott első Innovációs Konventen: a többi közös technológiai kezdeményezéssel együtt az Európai Parlamentben 2011. október 5–6-án tartott közös rendezvény házigazdája volt. A közös vállalkozás áprilisban új honlappal jelentkezett, és a negyedéves hírlevelet mintegy 3000 kedvezményezettnek küldte ki. Három, kulcsfontosságú rendezvényekről szóló sajtóközlemény jelent meg, és a Tiszta Égbolt KV-t 14 európai uniós cikk és kiadvány említette. A Tiszta Égbolt KV 2011 júniusában kerekasztalt szervezett a közép- és kelet-európai repüléstechnikai kutatás témakörében azzal a céllal, hogy fellendítse a kevésbé aktív európai térségek részvételét. A kkv-k Tiszta Égbolt KV-val kapcsolatos tapasztalatairól 2 interjú készült. Irányítás || Az irányító testület 2011-ben négyszer ülésezett. A decemberi ülésen megválasztották az elnököt (Charles Champion) és az alelnököt (Catalin Nae). 11.2. IMI JU: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése TERÜLET || EREDMÉNYEK Stratégiai kutatási menetrend || A stratégiai kutatási menetrend felülvizsgálatát véglegesítették, minek következtében a nagyszabású, változásorientált projektek nagyobb hangsúlyt kaptak. Pályázati felhívások lebonyolítása || A 2011-ben kiírt pályázati felhívások száma: 1. A 2010-ben kiírt utolsó pályázati felhívást (a 3-2010. számút) is lebonyolították. Mindkét pályázati felhívás során kétszakaszos pályázatbenyújtási és ‑elbírálási eljárást alkalmaztak. A benyújtott pályázatok (témajavaslatok, első szakaszban benyújtott pályázatok) száma: 118 Támogatható pályázatok száma: 110 Finanszírozott pályázatok száma: 14 Teljes projektportfólió: 30 Sikertörténetek: A depresszió és a skizofrénia kutatására irányuló, NEWSMEDS elnevezésű IMI-projekt nagy adatkészletek összegyűjtését és tárolását lehetővé tevő új adatbázisokat hozott létre, ezzel kialakult az antipszichotikus klinikai vizsgálatok adatait tartalmazó legnagyobb adattár, amely az e területen működő öt piacvezető gyógyszerészeti vállalat 23 401 betegének adatait tartalmazta. További információkért lásd: http://www.newmeds-europe.com/ Részvétel, a kkv-kat is beleértve || A résztvevők teljes létszáma: összesen 1377 a 3. pályázati felhívás (438) és a 4. pályázati felhívás (939) esetében. A finanszírozott projektek résztvevőinek száma: összesen 266 a 3. pályázati felhívás (123) és a 4. pályázati felhívás (143) esetében. A 3. pályázati felhívás esetében még 53 EFPIA-vállalattal kell számolni. A 4. pályázati felhívás esetében az EFPIA-vállalatok száma még nem ismert. A finanszírozott projektek kkv-résztvevőinek száma: 47 – a 3. és a 4. pályázati felhívás összes résztvevőjének 17,7%-a. A finanszírozott projektek résztvevőinek kategóriánkénti bontása, az ipart nem számítva: 6 betegképviseleti szervezet; 208 felsőoktatási és középfokú oktatási intézmény; 5 egyéb résztvevő A 2010-3. számú pályázati felhívás keretébe tartozó finanszírozott projektek résztvevőinek száma országonként (a 2011-4. számú pályázati felhívás esetében még nem állnak rendelkezésre adatok): 19 érintett ország. Legfontosabb országok Összes résztvevő Egyesült Királyság 28 Németország 21 Hollandia 13 Franciaország 11 Svédország 9 Ezenkívül három nyertes konzorciumban három amerikai partner vett részt. Izraelnek és Izlandnak 2–2 résztvevője volt, Svájcnak pedig 6. Kommunikáció || Az IMI KV 4 országban 6 rendezvényt tartott, a résztvevők száma mindegyiken 60 és 250 között volt. Az IMI KV részt vett Brüsszelben a közös technológiai kezdeményezések 2011. október 5–6-i együttes rendezvényén az Európai Parlamentben. Hat sajtóközleményt adtak ki, amelyeket egy több mint 150 újságíróból álló célcsoport körében terjesztettek. Mintegy 30 cikket tettek közzé a médiában és folyóiratokban, melyek közül hat a tudományos szakmai közönségnek szólt. Az IMI-hírlevél előfizetőinek száma megközelíti az 1500-at, a honlap látogatóinak száma pedig eléri a havi 9000-et. Irányítás || Az irányító testület 2011-ben háromszor ülésezett. A ktk kv működtetéséről szóló határozatokon túl a testület kinevezte a tudományos bizottság tagjait. 11.3. FCH KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése TERÜLET || EREDMÉNYEK Stratégiai kutatási menetrend || A többéves végrehajtási terv felülvizsgálatát véglegesítették. Az alkalmazási területekre vonatkozó felülvizsgált célokat (2015-ről) 2020-ig meghosszabbították, hogy azok jobban igazodjanak a „Horizont 2020” keretprogramhoz. Pályázati felhívások lebonyolítása || 2011. évi pályázati felhívások száma: 1 Benyújtott pályázatok száma: 82 Támogatható pályázatok száma: 80 Finanszírozott pályázatok száma: 30 Teljes projektportfólió: 98 (beleértve 76 aláírt támogatási megállapodást is) Sikertörténetek: Számos európai nagyváros most úttörő jelleggel fejleszt és vezet be környezetbarát, hidrogénüzemű, üzemanyagcellás városi autóbuszokat. A „Tiszta hidrogén az európai nagyvárosokban” (Clean Hydrogen In European Cities; CHIC) elnevezésű projekt 2010 novemberében indult a hidrogén-üzemanyagcellás autóbuszok tömegközlekedési célú fejlesztésének előmozdítása, valamint annak érdekében, hogy előkészítse a terepet e technológia és a szükséges infrastruktúra 2015-től kezdődő széles körű használatához. A projekt megkerülhetetlen következő lépés a hidrogénüzemű, üzemanyagcellás autóbuszok teljes körű forgalmazása felé. A CHIC a technológia piacrajutási idejének csökkentésére, valamint a piac fellendítésének támogatására törekszik. További információkért lásd a következő honlapot: http://chic-project.eu/ Részvétel, a kkv-kat is beleértve || A résztvevők teljes létszáma: 667 A finanszírozott projektek résztvevőinek száma: 285 A finanszírozott projektek kkv-résztvevőinek száma: 73 – az összes résztvevő 25,6%-a. A finanszírozott projektek résztvevőinek kategóriánkénti bontása: 76 nagy iparvállalat; 77 kutatószervezet; 49 felsőoktatási és középfokú oktatási intézmény, 3 hatóság; 7 egyéb résztvevő A finanszírozott projektek résztvevőinek száma országonkénti bontásban: 26 érintett ország. Legfontosabb országok Összes résztvevő Németország 67 Egyesült Királyság 36 Franciaország 31 Olaszország 30 Belgium 26 Öt nemzetközi partner (az USA, Korea, Kína, Kanada és Szerbia) vett részt az FCH KV kutatási tevékenységeiben, a finanszírozott projektekben egy-egy résztvevőjük volt. Kommunikáció || Az FCH KV 2011-ben új honlapot alakított ki, amelynek márciustól az év végéig több mint 40 000 látogatója volt. Három nagyszabású uniós rendezvényre került sor, míg a programiroda és az ügyvezető igazgató 25 külső rendezvényen és konferencián vett részt, esetenként Európán kívül is (az USA-ban, Japánban, Koreában, Kínában és Kanadában). Az FCH KV részt vett Brüsszelben a közös technológiai kezdeményezések 2011. október 5–6-i együttes rendezvényén az Európai Parlamentben. Irányítás || Az irányító testület 2011-ben háromszor ülésezett. A ktk kv működtetésére vonatkozó határozatokon túlmenően a testület júniusban egyhangúlag megválasztotta új elnökét, (az Air Liquide társaságot képviselő) Pierre Étienne Franc urat. 11.4. Artemis KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése TERÜLET || EREDMÉNYEK Stratégiai kutatási menetrend || Az ARTEMIS Industry Association májusban terjesztette elő a felülvizsgált stratégiai kutatási menetrendet. A közös vállalkozás ezt követően frissítette kutatási célkitűzéseit. Pályázati felhívások lebonyolítása || 2011. évi pályázati felhívások száma: 1 (kétszakaszos pályázatbenyújtás és ‑elbírálás) Benyújtott pályázatok (teljes pályázati anyagok) száma: 27 Támogatható pályázatok száma: 27 Finanszírozott pályázatok száma: 8 Teljes projektportfólió: 44 Részvétel, a kkv-kat is beleértve || A résztvevők teljes létszáma (teljes pályázati anyagok): 540 A finanszírozott projektek résztvevőinek száma: 206 A finanszírozott projektek kkv-résztvevőinek száma: 62 – az összes résztvevő 31%-a. A finanszírozott projektek résztvevőinek kategóriánkénti bontása: 73 nagy iparvállalat, összesen 71 kutatószervezet, illetve felsőoktatási és középfokú oktatási intézmény. A finanszírozott projektek résztvevőinek száma országonkénti bontásban: 17 érintett ország. Legfontosabb országok Összes résztvevő Spanyolország 31 Olaszország 28 Németország 23 Finnország 19 Franciaország 15 Ausztria 15 Az USA részt vett a 2011. évi pályázati felhívásban és egy finanszírozott projektje volt. Kommunikáció || Az ARTEMIS KV a nemzeti partnerekkel közösen tartott 6 rendezvényen vett részt, hogy népszerűsítse a pályázati felhívásokat és a projektek eredményeit az érdekeltek és a potenciális kedvezményezettek körében. Az ARTEMIS Industry Association nyári tábora júniusban került megrendezésre, melyet négy másik nagyszabású rendezvény követett. Az ARTEMIS KV segített a közös technológiai kezdeményezések együttes rendezvényének megszervezésében, amelyre 2011. október 5–6-án került sor az Európai Parlamentben. A közös vállalkozás háromszor adta ki az Artemis című magazint és új tájékoztató brosúrákat tett közzé. Ezenkívül kilenc cikk jelent meg különböző uniós országokban. A közös technológiai kezdeményezés vizuális arculata javult. Irányítás || Az irányító testület háromszor, a hatóságok testülete pedig kétszer ülésezett. A ktk kv működtetésére vonatkozó határozatokon túlmenően az irányító testület megállapodott arról, hogy a személyzeti politikával kapcsolatos többéves tervbe kerüljön be a kirendelt nemzeti szakértők szerződtetésének lehetősége. 11.5. ENIAC KV: a 2011-ben elért fontosabb eredmények áttekintése TERÜLET || EREDMÉNYEK Pályázati felhívások lebonyolítása || 2011. évi pályázati felhívások száma: 2 (az 1. pályázati felhívás során kétszakaszos pályázatbenyújtási és -elbírálási eljárást, a 2. pályázati felhívás sor egyszakaszos eljárást alkalmaztak). Benyújtott pályázatok (teljes pályázati anyagok) száma: 17 Támogatható pályázatok száma: 16 Finanszírozott pályázatok száma: 12 Teljes projektportfólió: 40 Sikertörténetek: Az E3Car projekt 2008 februárjában indult azzal a céllal, hogy kezelje az elektromos járművek erőátviteli berendezésének irányításával kapcsolatos legnagyobb kihívásokat és csökkentse az erőátviteli berendezés köztes szakaszaiban elveszett energiát. Az E3Car projekt 2011 novemberében innovációs díjat nyert több kulcsfontosságú alkatrészhez kapcsolódó számos fejlesztéssel elért jelentősebb eredményeiért, különösen a következőkért: – az energiaátalakítás és -elosztás 10%-kal történő javítása, – az energiahatékonyság összességében 35%-os növelése. A projekt 28 demonstrációs rendszert hozott létre és kialakította az elektromos jármű építészeti szemléletét, emellett további 7, együttműködésen alapuló projektet ösztönzött az elektromos mobilitás területén, több mint 100 partner mozgósítása és 180 millió EUR teljes költségvetés mellett. További információkért lásd a következő honlapot: http://www.e3car.eu/ Részvétel, a kkv-kat is beleértve || A résztvevők teljes létszáma (teljes pályázati anyagok): 286 A finanszírozott projektek résztvevőinek száma: 195 A finanszírozott projektek kkv-résztvevőinek száma: 74 – az összes résztvevő 37,9%-a. A finanszírozott projektek résztvevőinek kategóriánkénti bontása: 71 nagy iparvállalat; 50 kutatószervezet. A finanszírozott projektek résztvevőinek száma országonkénti bontásban: 19 érintett ország. Legfontosabb országok Összes résztvevő Hollandia 49 Németország 29 Olaszország 26 Franciaország 21 Ausztria 12 A 2. pályázati felhíváson öt izraeli résztvevő indult, amelyek nyertes konzorciumokhoz csatlakoztak. Kommunikáció || Az ENIAC KV 10 „személyes” találkozót tartott tagállamokkal, illetve hatóságokkal. A közös vállalkozás segített az Európai Unió Nanoelektronikai Fórumának megszervezésében, és a rendezvényen bemutatta az „ENIAC KV innovációs díj” elnevezésű új díjat. Az ENIAC KV segített a közös technológiai kezdeményezések együttes rendezvényének megszervezésében, amelyre 2011. október 5–6-án került sor az Európai Parlamentben. Az ENIAC KV számos nemzetközi rendezvényen is részt vett. Irányítás || 2011-ben az irányító testület háromszor, a hatóságok testülete pedig ötször ülésezett. A ktk kv működtetésére vonatkozó határozatokon túlmenően az irányító testület a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos kísérleti projektekre irányuló témajavaslati felhívás kiírásáról döntött. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), HL L 412., 2006.12.30., 1. o. [2] Ez a dokumentum nem számol be a SESAR Közös Vállalkozásról. Bár a SESAR Közös Vállalkozás jogalapja megegyezik a többi közös vállalkozás jogalapjával, finanszírozása a hetedik keretprogram és a transzeurópai közlekedési hálózatokra vonatkozó programok alapján történik, más időtartamra szól, és a többi közös vállalkozás irányítási struktúrájától és jelentéstételi mechanizmusaitól eltérő jelentéstételi mechanizmussal rendelkezik. [3] A Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete (2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről, HL L 248., 2002.9.16., 1. o. [4] Közös technológiai kezdeményezések: Háttér, helyzetjelentés és legfontosabb jellemzők. Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SEC(2007) 692, Brüsszel, 2007. május 15. [5] A Sherpa-csoportot a Bizottság 2009 júliusában kérte fel a hetedik keretprogram hatálya alá tartozó közös technológiai kezdeményezések létrehozása során szerzett első tapasztalatok számbavételére. Tagjait a közös technológiai kezdeményezések és a gazdaságélénkítési terv szerinti köz-magán társulások ipari partnerei adták. Az üléseken a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság főigazgatója elnökölt, és jelen volt a Bizottság több munkatársa is. Designing together the “ideal house” for public-private partnerships in European Research („Tervezzük meg együtt a köz-magán társulások »ideális házát« az európai kutatásban”), 2010. január, hozzáférhetősége: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [6] A kkv-k 38%-os részvételi aránya csak a pályázati felhívásokban való részvételükre vonatkozik. A Tiszta Égbolt KV-nak szánt uniós finanszírozásból csak 200 millió EUR-t fordítanak pályázati felhívásokra, 600 millió EUR-t pedig a „megnevezett kedvezményezetteknek” osztanak ki. [7] Az EFPIA-vállalatok nem vesznek részt a folyamat első szakaszában (nem nyújtanak be témajavaslatokat), csak a teljes pályázati anyagok és a finanszírozásra kiválasztott pályázatok esetében veszik azokat figyelembe. [8] A kkv-k 37%-os részvételi aránya csak a pályázati felhívásokban való részvételükre vonatkozik. A Tiszta Égbolt KV-nak szánt uniós finanszírozásból csak 200 millió EUR-t fordítanak pályázati felhívásokra, míg 600 millió EUR-t a „megnevezett kedvezményezetteknek” osztanak ki. [9] Az egyes közös technológiai kezdeményezéseken belüli kkv-részvételre megadott százalékos arányok 2011-re vonatkoznak. [10] A finanszírozott projektek résztvevőinek száma alapján rangsorolt, legjobban teljesítő országok. [11] Megjegyzendő, hogy az ENIAC KV-nál megadott adatok az elmúlt három évben kiírt pályázati felhívásokra vonatkoznak, míg az ARTEMIS KV-nál a konzorciumok átlagos méretére vonatkozóan megadott adatok csak a 2011. évi pályázati felhívásra vonatkoznak. [12] Lásd a mellékletben az egyes közös vállalkozások pályázati felhívásainak lebonyolítására vonatkozó szakaszokat.