HU    HU HU 
MT    MT  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.1.2009 
SEC(2009) 90  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Az uniós jogalkotás egyszer űsítése a textiltermék ek elnevezése és címkézése terén – A 
szakpolitikai lehet őségek hatásvizsgálata – Vezet ői összefoglaló 
 
{COM(2009) 31 végleges} 
{SEC(2009) 91}
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Az uniós jogalkotás egyszer űsítése a textiltermék ek elnevezése és címkézése terén – A 
szakpolitikai lehet őségek hatásvizsgálata – Vezet ői összefoglaló 
 
A textiltermékek elnevezését és címkézését szabályozó uniós jogszabályok közé három 
irányelv tartozik, amelyeket az elmúlt évekbe n rendszeresen módosítottak annak érdekében, 
hogy az új textilszálak elnevezése be kerüljön az uniós jogszabályokba (a m űszaki fejlődéshez 
történő hozzáigazítás). A text iltermékek elnevezésér ől szóló 96/74/EK irányelv kimondja, 
hogy a textiltermékek szálösszet ételét a címkézésen kizárólag az irányelv I. mellékletében 
felsorolt egységesített nevekkel lehet felt űntetni. A 96/73/EK és a 73/44/EGK irányelv 
megállapítja azokat a vizsgálati módszereket, amelyekkel ellen őrizni lehet, hogy a 
textiltermékek szálösszetétele megfelel -e a címkén feltüntetett adatoknak. 
A textiltermékekr ől szóló irányelveket mindannyiszor módos ítani kell, amikor egy új szál új, 
generikus elnevezésével b ővítik a m űszaki mellékleteket. Az eljárás azzal indul, hogy egy 
gazdasági szerepl ő kérelmet nyújt be a Bizottság szak szolgálatainak. Po litikai és jogi 
szempontból egy új textilszál elnevezésének a bevezetése az uniós jogszabályok kis jelentőségű technikai módosításának min ősül. Mivel azonban a jogalkotás irányelvek 
formájában történik, valamennyi tagállamnak át kell ültetnie a módosító irányelveket nemzeti 
jogába. A tapasztalat azt mu tatja, hogy egy új szálra vonat kozó kérelem benyújtásától az 
uniós jogba való bekerüléséig sok id ő telik el. Az Európai Bizottság által a jogalkotás 
egyszerűsítésére indított program keretén belül a m űszaki fejl ődéshez történ ő hozzáigazítás 
egyszerűsítése érdekében javaslat született a te xtiltermékek elnevezésére és címkézésére 
vonatkozó uniós jogszabályok felülvizsgálatára. 
A jelenlegi szabályozási kerettel kapcsolato s legfontosabb problémát mind a közigazgatás, 
mind a gazdasági ágazat számára az az id ő jelenti, ami egy új textilszál elnevezésére 
vonatkozó eredeti kérelem benyújtása és annak az Unió egész területé re érvényes jogi 
elfogadása között eltelik. Ezért az uniós jogalkotás egyszer űsítése ezen a területen az eljárás 
ésszerűsítésére, valamint az irányelvek m űszaki mellékleteinek új szálak elnevezésével való 
bővítéséhez szükséges id
ő lerövidítésére összpontosít. Emiatt a vizsgált lehet őségek nem 
érintik a textiltermékek címkézés ére a szálösszetétel tekintet ében vonatkozó rendelkezéseket, 
és az intézményi döntéshozatali folyamat sem változik. 
Annak a célnak az eléréséhez, hogy lerövidüljön az EU-ban az új textilszálak elnevezésének a 
piacra törvényes úton való bevezetéséhez szükséges id ő, a rendelkezésre álló megoldás az, 
hogy a meglév ő három irányelvet vagy egy, vagy három rendelet váltsa fel; amennyiben a 
jogi szolgálat meger ősíti, hogy ez jogi szem pontból kivitelezhet ő megoldás, akkor az egy 
rendelet kidolgozásával járó megoldás élvez el őnyt. 
A rendeleti forma le fogja egyszer űsíteni a m űszaki fejl ődéshez történ ő hozzáigazítást. A 
tagállamoknak a továbbiakban nem kell irányelvi formát ölt ő technikai módosításokat 
átültetniük nemzeti jogukba, ami közvetlenül cs ökkenti az adminisztratív terheket. Továbbá a 
jelenlegi helyzethez képe st 12 hónappal rövidebb id ő alatt lehet engedélyezni az új 
textilszálak elnevezésének bevezetésé t, ami pedig a gazdasági szerepl őknek jelent jelent ős 
előnyöket. 
HU 3   HU A textilszálak elnevezésével kapcsolatban vizsgálták jogalkotással nem járó megoldás 
megvalósíthatóságát is. A textiltermékek elne vezéséhez kapcsolódó címkézés teljes elhagyása 
nem reális lehet őség. Az egyes szálak tulajdonságaihoz köt ődő komfortérzés miatt, és – mivel 
egyes textilszálak allergiás reakciót váltanak ki bizony os fogyasztókból – egészségügyi 
okokból is fontos a fogyasztók tájékoztatása ezen a területen. Ezen túlmen ően egyébként azért 
is fejlesztették tovább az Európai Unió jogalk otását ezen a területe n, hogy harmonizálják a 
tagállami jogalkotást, és elkerüljék a textilter mékek szabad mozgását gátló technikai korlátok 
kialakulását a Közösség piacán. Ezenkívül a gazdasági szerepl ők számára el őnyös az új 
textilszálak kifejlesztése és szél es körben való megismertetése. 
Vizsgálták az önszabályozás lehet őségét is. Az új textilszálak elnevezésére vonatkozó 
kérelmekkel kapcsolatban szerzett tapaszta latok azonban azt mutatják, hogy a javasolt 
elnevezések néha közelebb állnak a márkaneve khez, mint a textilszál tulajdonságaihoz 
kapcsolódó szálelnevezésekhez; a szál javasolt meghatározása nem mindig áll összhangban a 
szál tulajdonságaival, így félret ájékoztatja a fogyasztót; a javasolt vizsgálati módszerek leírása 
pedig szinte mindig hiányos vagy téves, amin ek következtében a piacfelügyeleti hatóságok 
nem tudják ellen őrizni a megfelel őséget. 
A tagállamok egyik lehet őséget sem támogatták. Ezért a fentiekben leírt lehet őségek közül 
egyiket sem vizsgálták tovább. 
Azt is vizsgálták, hogy a j ogalkotás javasolt egyszer űsítésének lehetnek-e negatív hatásai a 
környezetvédelemre és a foglalkoztatásra. Úgy t űnik, hogy a környezetvédelem 
szempontjából a jogalkotás egyszer űsítése nem módosítja a jelenlegi helyzetet. Nincs 
bizonyíték arra, hogy az új textilszálak piaci  bevezetésének üteméhez környezeti problémák 
kötődnének. Épp ellenkez őleg, azzal lehet érvelni, hogy  környezetvédelmi szempontból 
előnyös lehet az olyan szálak el őállításának ösztönzése, amelyek természetes szálakat 
váltanak fel, mint például a pamut, amelynek gyártási folyamatával együtt járnak bizonyos 
környezeti problémák. Ezért nem vizsgálták to vább, hogy lehetnek-e negatív hatásai annak, 
ha évente új textilszálat hoznak forgalomba. 
Hasonló a helyzet a foglalkoztatással. Ha bármily en hatása van is az új  textilszálak korábbi 
forgalomba hozatalának, ez a hatás csak pozitív lehet. Az új textilszálakhoz kapcsolódó újítás az európai textil- és ruhaipar számára valójában versenyel őnyt jelent. Más tényez őkkel együtt 
ez tette lehet ővé az ágazat számára, hogy évtizedek alatt mélyreható modernizációs és 
szerkezetátalakítási folyamatokat hajtson végre, és meg őrizze vezet ő szerepét a világban a 
műszaki és ipari textilek, valamint a divat területén. Az ágazatban érvényesül ő
 tendenciák azt 
mutatják, hogy kevesebb, de nagyobb és moderne bb vállalatok alakulnak ki kevesebb, de 
jobban fizetett alkalmazottal. Az európai textil- és ruhaipari ágazatban bekövetkez ő 
elbocsátások els ősorban a termelési tényez ők nemzetközi szint ű egyesülésében bekövetkez ő 
változásokkal függnek össze. A világ más régióival összehasonlítva Európában a technológiák, a know-how és a munkaer őköltség együttesen versenyel őnyt biztosít a nagy 
hozzáadott értéket képvisel ő, minőségi, innovatív termékek el őállításában, és rendszeresen 
előfordul, hogy a vállalatok felhagynak a tömegt ermeléssel. Ebben az összefüggésben az új 
textilszálak hozzájárulnak a textil - és ruhaipari ágazat átalakításához, és annak ellenére, hogy 
utóbbinak az európai gazdaságon belül képvi selt részaránya csökken, a feldolgozásból 
származó uniós hozzáadott értéknek továbbra is 3,5%-át teremti meg
1. Ennélfogva nem 
                                                 
1 Eurostat 
HU 4   HU lehetett olyan negatív hatást azonosítani, amelyet a jogalkotás javasolt egyszer űsítése 
gyakorolna a foglalkoztatásra, ezért  ezt nem is vizsgálták tovább. 
A rendeleti forma alkalm azása mellett további lehet őségeket is vizsgáltak az új szálra 
vonatkozó kérelem benyújtásától az uniós  jogba való bekerüléséig eltelt id ő csökkentésére. 
Az elmúlt évek tapasztalata azt mutatja, hogy a kérelmek dokumentációja szinte mindig 
hiányos, különösen a vizsgálati módszerek tekintet ében. Ezért az a döntés  született, hogy meg 
kell vizsgálni, a kérelem dokumentációjának  elkészítésére vonatkozó részletesebb 
iránymutatás összességében el őnyös-e a gazdasági szerepl ők, a fogyasztók és a közigazgatás 
számára. 
Felmerült az a lehet őség is, hogy a Bizottság s zakszolgálatainak történ ő benyújtás el őtt a 
kérelmek dokumentációját megvizs gáltatnák valamelyik meglév ő szaklaboratóriummal. 
Végül tanulmányozták annak lehet őségét is, hogy a vizsgálati módszerekre vonatkozó 
technikai irányelvek tartalmát egységesítési fo lyamatnak vessék alá. A technikai módszereket 
európai szabványokká lehet alakítani. Ez a lehet őség tovább egyszer űsítené az Európai Unió 
jogalkotását. Ezért érdemes volt megvizsgálni, vajon ez az eljárás nem hiúsítaná-e meg annak 
a kulcsfontosságú célnak az elérését, hogy lerövid ítsék az EU-ban az új textilszálak törvényes 
úton történ ő forgalomba hozatalához szükséges id ő. 
Ezeket a célokat szem el őtt tartva a következ ő szakpolitikai lehet őségeket és aleseteket 
vizsgálták: 
(1) 1. lehetőség: Nincs szakpolitikai változás  – ezt a lehet őséget lesz a „kiindulási” 
forgatókönyv, és minden egyes lehet őséget a jelenlegi eljá ráshoz viszonyítanak; 
(2) 2. lehetőség: Új rendelet(ek) elfogadása  – ez a textiltermékek elnevezésére és 
címkézésére vonatkozó három irányelv egy (vag y egy sor) rendelettel való felváltását 
jelenti, a következ ő lehetőségekkel: 
(a) 2.1. lehetőség: Az említett új rendelet( ek) elfogadása minden további 
rendelkezés nélkül; 
(b) 2.2. lehetőség: Az említett új rendelet(ek) elfogadása egy olyan melléklettel 
bővítve, amely megállapítja a kére lem dokumentációjának tartalmát; 
(c) 2.3. lehetőség: Az említett új rendelet(ek) elfogadása olyan rendelkezésekkel 
együtt, amelyek el őírják a tagállamok által elismert laboratóriumok 
jegyzékének összeállítását; 
(d) 2.4. lehetőség: Az említett új rendelet(ek) elfogadása egy olyan melléklettel 
bővítve, amely megállapítja a kérelem dokumentációjának tartalmát, illetve 
olyan rendelkezésekkel együtt, amelyek el őírják a tagállamok által elismert 
laboratóriumok jegyzékének összeállítását (a 2.2. lehet őség plusz a 2.3. 
lehetőség); 
(3) 3. lehetőség: Vegyes, szabályozáson / ne m szabályozáson alapuló módszer 
(szabványosítás) követése - ez azt jelenti, hogy egy új  rendelet a jelenleg a 
(módosított) 96/74/EK irányelvben szerepl ő rendelkezéseket tartalmazná, míg a 
mennyiségi meghatározás módszerei átkerü lnének a szabványosítás területére. 
HU 5   HU (a) 3.1. lehetőség: Az említett új rende let(ek)/szabványosítási eljárások elfogadása 
minden további rendelkezés nélkül; 
(b) 3.2. lehetőség: Az említett új rende let(ek)/szabványosítási eljárások elfogadása 
egy olyan melléklettel b ővítve, amely megállapítja a kérelem 
dokumentációjának tartalmát; 
(c) 3.3. lehetőség: Az említett új rende let(ek)/szabványosítási eljárások elfogadása 
olyan rendelkezésekkel együtt, amelyek el őírják a tagállamok által elismert 
laboratóriumok jegyzékének összeállítását; 
(d) 3.4. lehetőség: Az említett új rende let(ek)/szabványosítási eljárások elfogadása 
egy olyan melléklettel b ővítve, amely megállapítja a kérelem 
dokumentációjának tartalmát, illetve olya n rendelkezésekkel együtt, amelyek 
előírják a tagállamok által elismert laboratóriumok jegyzékének összeállítását 
(a 3.2. lehet őség plusz a 3.3. lehet őség). 
A javasolt szakpolitikai lehet őségek jelent ősen lerövidíthetik a kérelem benyújtásától az új 
szál elnevezésének el fogadásáig eltelt id őt, ami gazdasági el őnyökkel és költségcsökkenéssel 
járhat. Az elemzés továbbá azt mutatja, hogy a jelent ős időmegtakarítás akár ösztönözheti is 
az újítást. 
A gazdasági ágazat és a tagállamok úgy vélik, hogy ha felgyorsul az új szálak elnevezésének 
bevezetése, ennek következtében több szálat fo gnak forgalomba hozni. A gazdasági ágazat 
szerint egy-egy új szál – több tényez ő függvényében – 100 000 és 2 millió euro közötti nettó 
nyereséget termel évente. Ha évente egy-kett ővel több új textilszál elnevezése kerülne 
forgalomba, az jelent ősen növelné az ágazat nyereségét. Azt nem elemezték, hogy az új, 
innovatív textilszálak milyen el őnyökkel járnának a feldolgozóipari termel ők számára. 
Érdemes azonban megjegyezni, hogy az elasztán elnevezés ű, a közelmúltban bevezetett és 
különlegesen rugalmas tulajdonságokkal rendelkez ő textilszál jelent ős változásokat tett 
lehetővé a ruhagyártásban, amelyek versenyel őny kialakulásához és jelent ős nyereséghez 
vezettek. 
A kkv-k tekintetében különösen fontosnak t űnik, hogy csökkenjen az új textilszálat érint ő 
beruházás kezdete és az új néven történ ő piaci bevezetés között eltelt id ő. A gazdasági ágazat 
által szolgáltatott adatok szer int egy kkv esetében az egész üzleti tevékenység sikere múlhat 
azon, hogy mennyi id őbe telik egy bizonyos szál at bevezetni a piacra. 
A szakpolitikai lehet őségek elemzése és összehasonlítása az  alábbi következtetésekhez vezet:  
• az ágazat számára a legnagyobb el őnyök abból adódnak, hogy egy új szál 
elnevezésére vonatkozó kérelem benyújtásától a szálnak az új néven történ ő 
forgalomba hozataláig terjed ő idő lerövidül. Ez azt eredményezi, hogy 
megtakarítást lehet elérni az adminisztratív költségeken, és korábban lehet bevételhez jutni a szál forgalmazásából . Potenciálisan a 2.4. és a 3.4. lehet őség 
(A. eset) jár a legjelent ősebb költségmegtakarítással és el őnyökkel. E két 
lehetőség esetében a lehetséges id őmegtakarítás 18–33 hónap, ami akár fél évvel 
is több lehet, mint a többi lehet őség esetében; 
• a tagállami hatóságo k számára a legnagyobb el őnyök az irányelvek 
rendelet(t/ekk)el történ ő felváltásából erednek, mi vel így a módosításokat már 
nem kell átültetniük a nemzeti jogba. A tagállamok ezen jelent ős 
HU 6   HU költségmegtakarítást érhetnek el. Ezek a költségmegtakarítások a 2. és a 3. 
lehetőség valamennyi alesetében megvalósíthatók; 
• a gazdasági ágazat és a közigazgatás számára potenciális el őnyökkel jár, ha 
iránymutatás készül a kérelem dokumentáci ójának tartalmára vonatkozóan (2.2. és 
3.2. lehet őség), valamint összeállítják az elis mert laboratóriumok jegyzékét (2.3. 
és 3.3. lehet őség). Ha ezeknek a lehet őségeknek az eredményeként a benyújtott 
kérelmek dokumentációja jobban megfelelne  a Bizottság szak szolgálatai által 
támasztott követelményeknek, az akár 18–27 hónapos id őmegtakarítást is 
eredményezhetne mind a gazdasági ágazat, mind a közigazgatás számára; és 
• valamennyi lehet őséggel megmarad az az el őny a fogyasztók számára, hogy 
biztosak lehetnek: a megnevezett sz álak megfelelnek a meghatározott 
jellemzőknek. A fogyasztók további el őnyöket élvezhetnek azáltal, hogy az új 
szálak korábban kerülnek piacra.