Ez a javaslat kiegészíti továbbá a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot is, amely jelentős szerepet játszik a kutatás és innováció teljes értékláncát felölelő Európai Beruházási Bank Csoport által kínált számos integrált és kiegészítő jellegű finanszírozási eszközt és tanácsadói szolgáltatást magában foglaló InnovFin – uniós finanszírozás innovátoroknak elnevezésű programon keresztül történő kkv-finanszírozás motorjaként. A Bizottság továbbá irányítja a vállalkozások és kkv-k versenyképességét segítő programot (COSME), amely javítja a kkv-k forráshoz jutási lehetőségét, vállalkozástámogatási szolgáltatásokat nyújt és előmozdítja a vállalkozói készséget.

Jelen javaslat a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv szerves részét képezi, amely azáltal segíti a finanszírozási források diverzifikálását és a tőke mozgósítását, hogy megkönnyíti a befektetők, az alapkezelők és a portfólióvállalkozások számára az EuVECA és ESZVA alapok igénybevételét. A tőkepiacok a finanszírozók széles köréhez biztosítanak hozzáférést, és kilépési lehetőséget biztosítanak a kockázatitőke-befektetők és a szociális beruházásokat végrehajtók, magántőke-társaságok vagy „üzleti angyalok” számára, amelyek a vállalkozásokba azok fejlődésének korai szakaszában fektetnek be.

A Bizottság annak érdekében, hogy folytassa e piacok fejlődésének támogatását, biztosítani szándékozik, hogy az EuVECA és az ESZVA keretrendszerek a kockázatitőke-befektetés és a szociális beruházások támogatása során is a lehető legjobban működjenek. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy előrehozza a két rendelet által 2017-re előírt felülvizsgálatot és a 2016. évi REFIT (Regulatory Fitness and Performance programme – célravezető és hatásos szabályozás programja) kezdeményezés részeként jogszabályi felülvizsgálatot indít. A felülvizsgálat célja annak értékelése volt, hogy a két keretrendszer miként teljesített eddig, különösen, hogy eredményes, hatékony, koherens és releváns volt-e és jelentett-e hozzáadott értéket az EU számára. A felülvizsgálat számos olyan tényezőre rámutatott, amelyek visszafogják ezen alapok fejlődését, ilyenek különösen az arra vonatkozó szabályok, hogy az alapok miként fektetnek be eszközökbe, az alapkezelők miként működtetik az alapokat, a két rendelet miként működik együtt más létező, a befektetési alapokat szabályozó jogszabállyal, valamint azok a követelmények, amelyeket az alapoknak teljesíteniük kell a határokon átnyúló tevékenységet lehetővé tevő útlevél igénybevételéhez.

A finanszírozási források és a finanszírozás elérhetősége fontos tényezőt jelentenek a kkv-k fejlődése, növekedése és sikere szempontjából. Új növekedési területek elősegítése és az innováción alapuló gazdaság felé való elmozdulás érdekében meg kell erősíteni a finanszírozás új módszereit az induló vállalkozások, innovatív kkv-k és szociális vállalkozások támogatása érdekében. Mivel a bankok jellemzően kevésbé erős helyzetben vannak az ilyen típusú finanszírozás biztosítását illetően, a kockázati tőkéhez és a szociális vállalkozási tőkéhez való hozzáférés az Unió gazdaságában e szegmens növekedésének finanszírozása szempontjából kulcsfontosságú. Az ilyen finanszírozásban mutatkozó rés többször is olyan akadályként került említésre, amellyel az Unió gazdasági növekedésének előmozdítása érdekében foglalkozni kell. Az EU ahelyett, hogy felzárkózna, inkább elmarad az USA-tól a kockázatitőke-piacok tekintetében. Az Egyesült Államok, annak ellenére, hogy gazdasága hasonló méretű, több kockázati tőkét kínál a vállalkozások, többek között a kis- és középvállalkozások számára. A tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv kitért arra, hogy ha az uniós kockázatitőke-piacok mélysége olyan lenne, mint az Egyesült Államoké, 2009 és 2014 között mintegy 90 milliárd EUR összegű forrás állt volna rendelkezésre a vállalkozások finanszírozására. 2014-ben az összes uniós kockázatitőke-befektetés körülbelül 90%-a 8 tagállamra összpontosult: az Egyesült Királyságra, Németországra, Svédországra, Dániára, Finnországra, Hollandiára, Franciaországra és Spanyolországra. A kockázati tőke azonban még ezeken a fejlettebb piacokon is a GDP kevesebb mint 0,1%-át teszi ki.

Az európai kockázatitőke-alapokat (a továbbiakban: EuVECA) és az európai szociális vállalkozási alapokat (a továbbiakban: ESZVA) mint alapstruktúrákat azért hozták létre, hogy új lehetőséget kínáljanak a piaci résztvevőknek a tőkebevonásra és az innovatív kis- és középvállalkozásokba (a továbbiakban: kkv-k) és szociális vállalkozásokba történő tőkebefektetésekre Európa-szerte. A kkv-k jelentős szerepet töltenek be az Unió gazdaságában egy olyan ágazatként, amely valódi növekedést és megtérülést képes generálni. Miközben az EuVECA alapok a kezdő és innovatív vállalkozásokat támogatják, az ESZVA alapok olyan vállalatokra összpontosítanak, amelyek célja pozitív társadalmi hatás elérése.

A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet hatékonyságát illetően, míg a 345/2013/EU rendelet által kínált lehetőségek kihasználtsága még tovább javítható, a 346/2013/EU rendelet korlátozott kihasználtsága egyértelműen nem kielégítő. Mind a 345/2013/EU rendelet, mind pedig a 346/2013/EU rendelet egy sor akadály következtében korlátozott, ilyen különösen az 500 millió EUR összeget meghaladó portfóliót kezelő nagyobb alapkezelőkre vonatkozó korlátozás, akik nem használhatják az „EuVECA” és „ESZVA” címkéket, a nem szakmai befektetők által fizetendő 100 000 EUR összegű belépési díj és a finanszírozható beruházásokra vonatkozó sajátos korlátozások (vagyis a minősített portfólióvállalkozás fogalmának meghatározása). A kisebb alapok esetében a 100 000 EUR összegű minimális befektetés került említésre mint potenciális akadály, ugyanakkor a nem szakmai befektetők részére kisebb befektetések már most is elérhetők a kkv-k eszközeiben, számos alternatív módon (például közösségi finanszírozás [ún. crowdfunding], első nyilvános tőzsdei bevezetés (IPO) stb.). Az ESZVA és az EuVECA alapok különböző, hosszú távú eszközök (vagyis ezeknek az alapoknak a minimális lekötési időszaka öt év), ami magasabb küszöbértéket és magasabb szintű befektetővédelmet követel meg.

E javaslat megerősíti az EuVECA és az ESZVA címkék használatát. Sem a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet, sem pedig ez a javaslat nem biztosít kizárólagosságot az EuVECA és az ESZVA alapoknak a kockázatitőke-alapok és a szociális beruházási alapok ágazatában. Ez a rendelet fenntartja az EuVECA és ESZVA alapok részére az EuVECA és ESZVA címkék használatát. A tagállamok az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek (a továbbiakban: ABAK-irányelv) megfelelően továbbra is szabadon meghatározhatják a kockázatitőke-alapokra és szociális beruházási alapokra alkalmazandó nemzeti rendszert.

Jelen javaslat jogalapja az EUMSZ 114. cikke, amely a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet jogalapjául is szolgált. A hatásvizsgálatról készült jelentés részeként végzett elemzés rámutat, hogy a 345/2013/EU rendeletet és a 346/2013/EU rendeletet az EuVECA és az ESZVA alapok javítása és racionalizálása érdekében módosítani kell. Csak az uniós társjogalkotók rendelkeznek hatáskörrel a szükséges módosítások elvégzéséhez.

A koherenciát az teremti meg, hogy a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet kiegészítő aktusok az ABAK-irányelvhez képest, mivel olyan kis alapkezelőkre vonatkoznak, amelyek portfóliója nem éri el az 500 millió EUR összeget, azzal a céllal, hogy biztosítsák számukra mind az EuVECA, mind az ESZVA alapok határokon átnyúló forgalmazásának lehetőségét.

Az uniós hozzáadott értéküket illetően a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet az elfogadásuk előtt fennálló jogszabályi hiányosságot pótol, és céljuk, hogy lehetővé tegyék a kis kezelők számára a határokon átnyúló alapok forgalmazását és növeljék az induló és szociális vállalkozásokba való befektetéshez rendelkezésre álló nem banki tőke mennyiségét. A rendeletek további hozzáadott értéket biztosítanak azáltal, hogy egységes szabálykönyveket jelentenek, amelyek célja annak biztosítása, hogy a befektetőknek a lehető legjobb és leginkább összehasonlítható információk álljanak rendelkezésre ahhoz, hogy Európa egész területén befektethessenek mind az EuVECA, mind az EuSEF alapokba.

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

E javaslat számos nyilvános konzultáción, nevezetesen a tőkepiaci unió kiépítéséről szóló zöld könyv által elindított konzultáción (2015. február 18. – 2015. május 13.), a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálatáról szóló nyilvános konzultáción (2015. szeptember 30. – 2016. január 6.), a pénzügyi szolgáltatások uniós szabályozási keretére vonatkozó konzultációs felhívás (Call for evidence: EU regulatory framework for financial services) keretében indított nyilvános konzultáción (2015. szeptember 30 – 2016. január 31.) és egy célzott technikai jellegű munkaértekezleten (2016. január 27.) alapul.

A konzultációk eredményei arra utalnak, hogy az „EuVECA” és „ESZVA” címkéket használó alapok kezelésére és forgalmazására jogosult alapkezelők körének a 2011/61/EU irányelv 6. cikke szerint engedélyezett kezelőkkel való kibővítése széles körű támogatottságot élvez. E javaslat megnyitja az EuVECA és ESZVA alapok piacát az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező alapkezelők számára, így hazai és más tagállamokbeli ügyfeleiknek a teljes termékkört kínálni tudják, amely pedig növelheti az ilyen alapok általános elterjedtségét. Ezeknek az alapkezelőknek továbbra is meg kell felelniük az ABAK-irányelv követelményeinek és be kell tartaniuk a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet bizonyos szabályait.

Az érintett felek véleménye vegyes volt a nem szakmai befektetők részére az EuVECA és az ESZVA alapokba való befektetés minimálisan előírt összegének 100 000 EUR-ra való csökkentésének kérdéséről. Egyes válaszadók támogatták e minimális belépési díj összegének csökkentését. Ők a potenciális befektetők körének kibővítését javasolták, hogy a nem szakmai befektetők választási lehetősége bővüljön. Más válaszadók úgy vélték, hogy a kockázati profil, a szerződéses kötelezettségek és a kockázati tőkébe és szociális vállalkozásokba való befektetés illikvid jellege nem szükségszerűen alkalmas a kisebb tőkével rendelkező lakossági befektetők részére. Mások úgy vélték, hogy további személyre szabott befektetővédelmi szabályokra lenne szükség e befektetői csoport támogatása érdekében, amelynek költségét nem ellensúlyozná a befektető körének esetleges bővülése. Az egyéni befektetők számára az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló (EU) 2015/760 rendeletben szereplőhöz hasonló portfólióalapú megközelítést hozták fel példaként arra a védelmi szintre, amelyre szükség lehet. A fenti érveket figyelembe véve e javaslat a következő okokból fenntartja a 100 000 EUR összegű belépési díjat: az alacsonyabb minimális befektetés jelentős befektetővédelmi kockázatokat jelenthet és így csökkentheti az EuVECA és az ESZVA alapok iránti befektetői bizalmat. A befektetési küszöb csökkentését mindenképpen lakossági befektetőkre vonatkozó további védelmi intézkedésekkel kellene párosítani, amelyek költségeket jelentenének és mérsékelnék a rugalmasabb EuVECA és ESZVA alapok rendszerének előnyeit.

Az EuVECA és ESZVA alapok nyilvántartásba vételének az alapkezelőre háruló közvetett költségei szavatolótőke-követelményt is tartalmaznak. A válaszadók hangsúlyozták, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok változatosan értelmezik az „elegendő saját forrás” fogalmát, és egyes hatáskörrel rendelkező hatóságok az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező alapkezelőkre az összes követelményt alkalmazzák. A válaszadók továbbá megkérdőjelezték egyes fogadó tagállamok által kivetett további díjaknak a 345/2013/EU rendelettel és a 346/2013/EU rendelettel való összeegyeztethetőségét is. E javaslat kezeli a túlszabályozás problémáját, mivel felkéri az Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (EÉPH), hogy dolgozzon ki szabályozástechnikai standardtervezeteket az elegendő saját forrás összegének meghatározására. Egyértelművé teszi továbbá, hogy a tagállamok nem vethetnek ki díjat a határokon átnyúló EuVECA és ESZVA alapokra.

A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet megtiltja, hogy a fogadó tagállamban bármilyen követelményt vagy adminisztrációs eljárást írjanak elő a minősített kockázatitőke-alapok forgalmazásával összefüggésben. Annak biztosítása érdekében, hogy a tilalmat valamennyi tagállamban következetesen betartják, ez a rendelet kifejezetten rendelkezik arról, hogy a tagállamok nem írhatnak elő díjakat és más illetékeket.

A válaszok többsége az EuVECA alapok általi befektetésre alkalmas eszközök körének bővítését támogatta, azzal érvelve, hogy a 345/2013/EU rendelet szerinti minősített portfólióvállalkozások fogalmának meghatározása túlságosan megszorító. Az emelletti érvek között szerepelt, hogy a kezelők nehezen tudják azonosítani a fogalom szerinti elégséges befektetéseket, valamint hogy a kiegészítő befektetések vonzóak. A válaszok továbbá az alkalmazotti létszám felső határának növelését, valamint az árbevétel és a mérlegfőösszeg felső határértékeinek megszüntetését javasolták. Ez a javaslat a legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozásokba (közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek) való befektetést teszi lehetővé. Ez a módosítás összhangba hozza a 345/2013/EU rendelet szerint finanszírozható befektetés hatályát az Európai Beruházási Alap által kezelt és az uniós pénzügyi programok által támogatott kockázatitőke-programokkal, mint amilyen az InnovFin eszköz. Ezenfelül e javaslat lehetővé teszi a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelvben meghatározott kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kis- és középvállalkozásokba való befektetést is, hogy azok a növekedési szakaszban lévő vállalkozások is részesülhessenek az EuVECA-alapokból származó tőkéből, amelyek már más finanszírozási forráshoz hozzájutnak. Ez a javaslat lehetővé teszi a kiegészítő (follow-on) befektetéseket is valamely adott vállalkozásba, amely az első befektetést követően már nem felel meg a minősített portfólióvállalkozás fogalmi kritériumának.

•Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A Bizottság az EÉPH által nyújtott információra támaszkodott. A Bizottság továbbá 2016. január 27-én egy célzott technikai jellegű munkaértekezletet, bilaterális találkozókat, az érintettekkel folytatott telekonferenciákat is szervezett, valamint felhasználta az iparági szövetségek által közölt adatokat.

•Hatásvizsgálat

Ezt a javaslatot egy hatásvizsgálatról készült jelentés kíséri, amely figyelembe vesz számos szakpolitikai lehetőséget, nevezetesen hogy engedélyezzék-e az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők számára az „EuVECA” és az „ESZVA” címkék használatát, kiterjesszék-e a 345/2013/EU rendelet szerinti minősített portfólióvállalkozások fogalmát, fenntartsák-e a minimális belépési díjat, valamint hogy részletezzék-e a fogadó tagállam által előírt adminisztratív folyamatokat és további intézkedéseket.

A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2016. május 13-án pozitív véleményt nyilvánított, és ajánlásokat adott a hatásvizsgálatról készült jelentéstervezet további javítására vonatkozóan. A jelentéstervezet ezt követően a Testület észrevételeinek figyelembevétele érdekében módosításra került. A főbb változások a jogszabályi felülvizsgálat kontextusát és időzítését, az előnyben részesített lehetőségek és az egyszerűsítő elemek bemutatását, valamint az adminisztrációs költségek megtakarítását érintette. A felülvizsgált hatásvizsgálatról szóló jelentés és a hatásvizsgálat vezetői összefoglalója e javaslattal együtt kerül közzétételre.

Az alábbi táblázat összefoglalja a különböző választott intézkedéseket, valamint a vonatkozó érintett felekre gyakorolt hatásuk vizsgálatát, az előnyöket és az arányosságot.

Előnyben részesített szakpolitikai lehetőségek Költséghatások Az EuVECA és ESZVA alapokat kezelők, befektetők és portfólióvállalkozások számára kínált előny Arányosság Lehetővé válik az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők számára az „EuVECA” és az „ESZVA” címkék használata Kiszélesedik a minősített portfólióvállalkozás 345/2013/EU rendelet szerinti fogalma Fennmarad a 100 000 minimális befektetési összeg Kifejezett rendelkezések a 345/2013/EU rendeletben és a 346/2013/EU rendeletben a nehézkes adminisztrációs folyamatok és további intézkedések (egyebek mellett a fogadó tagállam által előírt díjak), valamint a fogadó tagállam által előírt aránytalan követelmények elkerülése érdekében. Mivel a rendszer fő vonásai megmaradnak, a vagyonkezelőkre nem jelent további költséget. A költségek a jelenleginél valószínűleg alacsonyabbak lesznek, mivel a kiigazított szabályok kifejezetten meg fogják határozni, hogy a követelményekben hogyan érhető el az arányosság. A befektetők által a kezelőknek fizetett díjakra valószínűleg pozitív hatással lesz az, hogy az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők használhatják az „EuVECA” és az „ESZVA” címkéket, mivel az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők nagyobb méretgazdaságosságra támaszkodnak. A 100 000 EUR küszöbérték fenntartása azt is biztosítja, hogy nincs szükség új fogyasztóvédelmi követelményekre, mint például letétkezelési vagy diverzifikációs szabályokra. Ezek különben növelnék a vagyonkezelők költségeit és közvetett módon növelnék a befektetők által fizetett díjakat. Az uniós költségvetésre nem gyakorol hatást. A rendszernek a kis vagyonkezelőkre vonatkozó fő vonásai megmaradtak és még inkább megerősítésre kerülnek. A szabályokban megmarad a befektetővédelem és az alacsony költség és rugalmasság közötti kiegyensúlyozott megközelítés. A befektetők számára nem jelentkezik további kockázat. Az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők igénybe vehetik az EuVECA és az ESZVA alapok keretrendszerét és forgalmazhatják az EuVECA és ESZVA alapokat nem lakossági befektetők valamint olyan befektetők részére, akik képesek lekötni 100 000 EUR-t. Forgalmazhatnak továbbá olyan intézményi befektetők, például biztosítótársaságok részére is, akiket már ösztönöztek a Szolvencia II felhatalmazásán alapuló jogi aktus szerinti alapkeretbe való befektetésre. Mivel több vagyonkezelő tudja használni az EuVECA és ESZVA címkéket, így ez pozitív hatást gyakorol a kkv-kba, közepes piaci tőkeértékű kisebb cégekbe és szociális vállalkozásokba való befektetésre. A minősített portfólióvállalkozás fogalmának a nagyobb vállalkozásokra való kiterjesztése lehetővé teszi az EuVECA alapok portfóliójának diverzifikálását és lehetővé teszi a közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek számára, hogy az EuVECA finanszírozáshoz hozzájussanak. A minősített portfólióvállalkozás a 345/2013/EU rendelet szerinti fogalmának kiterjesztése oly módon, hogy a kkv-tőkefinanszírozási piacokba is be lehessen fektetni, előmozdítja e piacok fejlődését. A befektetők diverzifikáltabb EuVECA portfóliókhoz jutnak hozzá, és potenciálisan alacsonyabb kockázat mellett. Az EuVECA és ESZVA kezelőkre nehezedő adminisztrációs teher csökken. Az előnyben részesített lehetőségek összhangban vannak a többi jogszabállyal és kezdeményezéssel, egyebek mellett az ABAK-irányelvvel, a 2014/65/EU szerinti kkv-tőkefinanszírozási piacokkal, a tőkepiaci unióval, és megerősítik az uniós finanszírozási programokat, ideértve a vállalkozások és kkv-k versenyképességét segítő (COSME) programot, a Horizont 2020 programot és az Európai Stratégiai Beruházási Alapot is. Az előnyben részesített lehetőség figyelembe veszi az arányosság EUSZ 5. cikkének (4) bekezdésében megállapított elvét, mivel megfelelő a célkitűzések elérésére és nem megy túl az azok megvalósításához szükséges mértéken. A kiválasztott szakpolitika megpróbál egyensúlyt létrehozni a közérdek, a befektetők védelme, a biztonsági és bizalmi megfontolások, valamint a költségekkel kapcsolatos kérdések között. A felesleges terheket a javaslat elkerüli. A javaslat szerinti szabályok nem lépik túl az EuVECA és az ESZVA alapok közös jogi keretrendszerének eléréséhez szükséges mértéket. Alaposan át lettek gondolva és az EuVECA és EuSEF ágazatainak sajátos jellemzőihez, növekedési potenciáljához és innovációs képességeihez lettek igazítva.

•Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet önkéntes alapokra vonatkozó keretet ad, így azok felhasználása attól függ, hogy a résztvevőknek milyen érdeke fűződik ilyen eszközök létrehozásához. E javaslat csökkenti az olyan alapkezelők szükségtelen terheit és költségeit, amelyek hajlandók EuVECA és ESZVA alapokat felállítani.

Az EuVECA és ESZVA alapok kezelői jelenleg a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet, továbbá a 2011/61/EU irányelv szerinti nyilvántartásba-vételi folyamatok hatálya alá tartoznak. A javaslat megszünteti a megkettőzött előírásokat. A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálata feltárta, hogy az ugyanolyan méretű alapok tekintetében az elegendő szavatoló tőke összegének tartománya tagállamonként 6 500 – 125 000 EUR között változhat, és a felső küszöbérték megegyezik az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelőkre vonatkozó teljes tőkekövetelménnyel. A túlszabályozás elkerüléséhez a rendelet előírja, hogy az elegendő saját forrás összegének meghatározására szolgáló módszertant az EÉPH-nak kell kidolgoznia szabályozástechnikai standardok keretében. Emellett a felülvizsgálat rámutat arra is, hogy egyes hatáskörrel rendelkező hatóságok díjat vetnek ki a határokon átnyúló EuVECA és ESZVA alapok területükön történő forgalmazására. Az éves díj összege 300 és 3000 EUR között változik, amelynek szintje megegyezik az ABAK-irányelv alapján engedélyezett alapkezelők által forgalmazott határokon átnyúló alternatív befektetési alapokéval. Ezenfelül néhány fogadó tagállam 300–3000 EUR összeg közötti egyszeri díjat is kivet a határokon átnyúló forgalmazás esetén. A javaslat megtiltja ezt a gyakorlatot.

A hatásvizsgálatról készült jelentés ezzel összefüggésben nagyjából évi 40 500 EUR költségmegtakarításra utal a 27 tagállamban forgalmazott egyes EuVECA és ESZVA alapokra vonatkozóan és öt éven belül összesen 32 millió EUR költségmegtakarítást valamennyi új EuVECA alapra.