HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.6.5.  
COM(2013) 341 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
a Lettországra vonatkozó 2013.  évi konvergenciajelentés 
 
(készült az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 140. cikkének (1) bekezd ésével 
összhangban Lettország kérésére) 
{SWD(2013) 196 final}  
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 
a Lettországra vonatkozó 2013. évi konvergenciajelentés 
 
(készült az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 140. cikkének (1) bekezdésével 
összhangban Lettország kérésére) 
1. A  JELENTÉS CÉLJA  
Az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (a továbbiakban: EUMSZ) 140. 
cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottságnak és az EKB-nak legalább 
kétévente egyszer, vagy vala mely eltéréssel rendelkez ő tagállam1 kérésére jelentést 
kell tennie a Tanácsnak a tagállamok által a gazdasági és monetáris unió elérésével 
kapcsolatos kötelezettségeik te ljesítésében elért eredményekr ől. A Bizottság és az 
EKB legutóbbi, valamennyi eltéréssel rendelkez ő tagállamra vonatkozó 
konvergenciajelentését 2012 májusában fogadták el. 
Ez a jelentés Lettország 2013. március 5-én be nyújtott kérésére készült. A lettországi 
konvergencia részletesebb értékelése e jele ntés technikai mellékletében található 
(SWD(2013) 196). 
A Bizottság és az EKB által készített jele ntések tartalmára az EUMSZ 140. cikkének 
(1) bekezdése az irányadó. Ez a cikk el őírja, hogy a jelentésekben vizsgálni kell, 
hogy a nemzeti jogszabályok, ezen belül a nemzeti központi bank alapokmánya, összeegyeztethet ők-e az EUMSZ 130. és 131. cikkével, valamint a Központi Bankok 
Európai Rendszerének és az Európai Központi Bankna k az alapokmányával (a 
továbbiakban KBER/EKB alapokmány). A jelentéseknek továbbá meg kell 
vizsgálniuk, hogy a konvergenciakritériumok alapján (árstabilitás, államháztartás, 
árfolyam-stabilitás, hosszú távú kama tlábak) és más, az EUMSZ 140. cikke (1) 
bekezdésének utolsó albekezdésében említett tényez ők figyelembevételével elérték-e 
az érintett tagállamban a fenntarthat ó konvergencia magas fokát. A négy 
konvergenciakritériumot a Szerz ődésekhez csatolt jegyz őkönyv (a 
konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyz őkönyv) tartalmazza. 
A gazdasági és pénzügyi válság általánosságban felszínre hozta a gazdasági és 
monetáris unió jelenlegi gazdasági kor mányzásának hiányosságait és meger ősítette, 
hogy rendelkezésre álló eszközeit nagyobb mé rtékben kell alkalmazni. A mostani 
vizsgálatra az EMU irányításának az el múlt három évben zajló reformjával 
összefüggésben kerül sor, mely reform  célja a gazdasági és monetáris unió 
fenntartható m űködésének biztosítása. A konvergencia értékelése így 
összekapcsolódik az átfogóbb európai szem eszterrel, amely integrált módon és 
előretekintő jelleggel vizsgálja a gazdaságpo litikai kihívásokat a költségvetés 
fenntarthatósága, a versenyképesség, a pé nzügyi piacok stabilitása és a gazdasági 
növekedés szempontjából. A gazdasági kormányzás reformjának kulcsfontosságú újításai a tagállamok konvergenciafolyamata  és annak fenntarthatósága értékelésének 
megerősítése tekintetében magukban foglalják többek között a túlzott hiány esetén 
követendő, a Stabilitási és Növekedési Pa ktum 2011-es reformja által meger ősített 
                                                
 
1 Azokat a tagállamokat, amelyek még nem teljesíte tték az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket, 
eltéréssel rendelkez ő tagállamoknak nevezik. Dánia és az Egyesült Királyság a maastrichti szerz ődés 
elfogadása el őtt kikötötték a kívülmaradás lehet őségét és nem vesznek részt az EMU harmadik 
szakaszában. 
 
HU 3   HU eljárást, valamint a makrogazdasági egye nsúlyhiányok felügyelete terén alkalmazott 
új eszközöket. A jelentés figyelembe veszi mindenekel őtt Lettország 2013. évi 
aktualizált konvergenciaprogramjának2 értékelését és a makrogazdasági 
egyensúlyhiány esetén követend ő eljárás riasztási mechanizmusa keretében készült 
jelentés3 megállapításait. 
Konvergenciakritériumok  
Annak vizsgálata, hogy a nemzeti jogszabályok , többek között a nemzeti központi 
bank alapokmánya, megfelelnek-e  az EUMSZ 130. cikkének és az 
összeegyeztethet őségre vonatkozó el őírást tartalmazó 131. cikkének, magában 
foglalja a monetáris finanszírozás tilalm a (123. cikk) és a ki váltságos hozzáférés 
tilalma (124. cikk) betartásának; a KBER célkit űzéseivel (127. cikk (1) bekezdés) és 
feladataival (127. cikk (2) bekezdés) va ló konzisztenciának, és egyéb, a központi 
banknak az euró bevezetésekor a KBER-b e való integrációjához kapcsolódó 
szempontoknak az értékelését.  
Az árstabilitási kritérium  meghatározása az EUMSZ 140. cikke (1) bekezdésének 
első francia bekezdésében szerepel: „ az árstabilitás magas fokának elérése […] 
olyan inflációs ráta esetén áll fenn, amel y közel esik az árstabilitás tekintetében 
legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállaméhoz ”. 
A konvergenciakritériumokról szóló jegyz őkönyv 1. cikke továbbá  úgy rendelkezik, 
hogy az „[…] árstabilitási krit érium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható 
árstabilitással és a vizsgálatot megel őző egy éves id őszakon keresztül az árstabilitást 
illetően legjobb eredményt felmut ató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs 
rátáját legfeljebb 1,5 százal ékponttal meghaladó inflációs rátával rendelkezett. Az 
inflációt a fogyasztói árindex segíts égével összehasonlítható alapon, a tagállami 
fogalommeghatározások közötti eltérés ek figyelembevételével kell meghatározni ”4. 
Az előírt fenntarthatóság miatt a kielégít ő inflációs teljesítményt alapvet ően nem az 
ideiglenes tényez ők, hanem az inputköltségek és más, az árak alakulását strukturális 
szempontból befolyásoló tényez ők alakítása révén kell elérni. Ezért a konvergencia 
vizsgálata magában foglalja az in flációs kilátásokra hatással lév ő tényezők 
értékelését és figyelembe veszi a Bizottság legutóbbi inflációs el őrejelzéseit is5. 
Ezzel összefüggésben a jelentés vizsgálja azt is, hogy az ország az elkövetkez ő 
hónapokban várhatóan megfelel-e ma jd a referenciaértéknek.  
Az inflációs referenciaérték a számítások szerint 2013 áprilisában 2,7%, a három 
legjobban teljesít ő tagállam pedig Svédorszá g, Lettország és Írország6.  
                                                 
2 Elérhet ő a következ ő címen:  
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/economic_governance/sgp/conver gence/programmes/2013_en.ht
m 
3 A Bizottság a riasztási mechanizmus keretében készült els ő jelentést 2012 februárjában tette közzé, a 
másodikat (a 2013. évi ciklus keretében) pedig 2012 novemberében. A két jelentés megállapításai 
alapján Lettország nem tartozott azon országok körébe, amelyekre vonatkozóan a makrogazdasági 
egyensúlyhiányok esetén követend ő eljárással összefüggésben részletes vizsgálat elvégzésére került sor. 
4 Az árstabilitási kritérium alkalmazásában az infl ációt a 2494/95/EK tanácsi rendeletben meghatározott 
harmonizált fogyasztóiár-indexszel (HICP) mérik. 
5 A jelentés valamennyi inflációs el őrejelzése és egyéb változói a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi 
előrejelzéséb ől származnak. A Bizottság szolgálatai az el őrejelzéseket a kielégít ő mélységben ismert 
intézkedések figyelembevétele mellett, változatlan politikát feltételezve a küls ő változóknál szokásos 
feltételezésekre alapozzák. A referenciaérték el őrejelzése jelent ős bizonytalanságnak van kitéve, mivel 
számításának alapja az el őrejelzési id őszakban az árstabilitás szempont jából várhatóan a legjobb 
eredményt elér ő három tagállam inflációs el őrejelzése, ezáltal nagyobb a hiba lehet ősége. 
6 A jelentésben felhasznált adatok záró dátuma 2013. május 16. 
 
HU 4   HU Indokolt a legjobb teljesítmény ű országok közül kizárni azokat, amelyeknek az 
inflációs rátája nem tekinthet ő érdemi viszonyítási alapnak a többi tagállam számára. 
Ilyen, kiugró értékeke t felmutató országokat7 korábban a 2004. és a 2010. évi 
konvergenciajelentésben azonosította k, mivel inflációs rátájuk jelent ős mértékben 
eltért az euróövezet átlagától.  A jelenlegi helyzetben indokolt kizárni Görögországot 
a legjobban teljesít ő országok közül, mivel inflációs  rátája és profilja jelent ős 
mértékben eltért az euróövezet átlagától, f őként a komoly kiigazítási igényeket és a 
görög gazdaság rendkívüli helyzeté t tükrözve, és bevonása jelent ősen befolyásolná a 
referenciaértéket és így a kritérium méltányosságát8. A legjobban teljesít ő országok 
között Görögországot Ír ország váltotta fel. 
Az államháztartásra vonatkozó konvergenciakritériumot  az EUMSZ 140. cikke 
(1) bekezdésének második francia bekezdése a következ őképpen határozza meg: „ az 
állam pénzügyi helyzetének fenntarthat ósága: ezt olyan költségvetési egyenleg 
elérése mutatja, amely nem rendelkezik a 126. cikk (6) bekezdése értelmében vett 
túlzott hiánnyal ”. A konvergenciakritériumokról szóló jegyz őkönyv 2. cikke továbbá 
megállapítja, hogy ez a krit érium azt jelenti, hogy „ a vizsgálat id őpontjában a 
tagállam nem áll a Tanács által a túlzot t hiány fennállásáról az említett Szerz ődés 
126. cikke (6) bekezdésének értelmében  hozott határozat hatálya alatt ”. A gazdasági 
és monetáris unió gazdasági kormányzása átfogó fejlesztésének részeként 2011-ben 
megerősítették az államháztartásra vonatkozó másodlagos jogszabályokat, többek 
között a Stabilitási és Növekedési Paktumot módosító új rendeletekkel9. 
Az EUMSZ az árfolyam-kritériumot  a 140. cikk (1) bekezdésének harmadik 
francia bekezdésében úgy határozza meg, mint „ az Európai Monetáris Rendszer 
árfolyam-mechanizmusa által el őírt normál ingadozási sávok betartása legalább két 
évig anélkül, hogy az euróval szemben leértékelésre kerülne sor ”. 
A konvergenciakritériumokról szóló jegyz őkönyv 3. cikke kimondja: „(…) az 
Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történ ő részvételre 
vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy  egy tagállam a vizsgálatot megel őző legalább 
két éven keresztül komoly feszültségek  nélkül az Európai  Monetáris Rendszer 
árfolyam-mechanizmusa által el őírt normál ingadozási sávokon belül maradt. Így 
különösen azt, hogy ugyanezen id őszak alatt a tagállam sa ját kezdeményezésére nem 
értékelte le valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben”10. 
Az árfolyam-stabilitás értékeléséhez e jelentés a 2011. május 17. és 2013. május 16. 
közötti kétéves id őszakot veszi figyelembe. Az árfolyam-stabilitási kritérium 
vizsgálatakor a Bizottság kiegészít ő mutatók alakulását is figyelembe veszi, például a 
                                                 
7 Litvánia és Írország. 
8 2013 áprilisában Görögors zág 12 havi átlagos inflációs rátája 0, 4 % volt, az euróövezeté pedig 2,2 %, és 
az előrejelzések szerint a kett ő közötti különbség a következ ő hónapokban tovább növekszik. 
9 2011. december 13-án hatályba lépett a nemzet i költségvetési keretrendszerekre vonatkozó 
minimumkövetelményekr ől szóló irányelv, két új rendelet a makrogazdasági felügyeletr ől, és a 
Stabilitási és Növekedési Pakt umot módosító három rendelet (a makrogazdasági felügyeletr ől szóló két 
rendelet egyike és a Stabilitási és Növekedési Pakt umot módosító három rendelet egyike tartalmazza az 
euróövezeti tagállamokra vonatkozó új érvényesítési  mechanizmusokat). Az adósságkritériumnak a 
túlzotthiány-eljárásba történ ő gyakorlati átültetése mellett a módosítások számos fontos újítást vezettek 
be a Stabilitási és Növekedési Paktumba, többek között az országspecifikus középtávú költségvetési 
célkitűzés irányába való el őrelépés értékelését kiegészít ő kiadási referenciaértéket. 
10 Az árfolyam-kritérium teljesülésének értékeléséné l a Bizottság megvizsgálja, hogy az árfolyam az ERM 
II középárfolyam közelében maradt-e, miközben a 2003. április 5-i athéni informális ECOFIN-
Tanácsnak a csatlakozó országokról és az ERM II-r ől szóló közös nyilatkozatával összhangban a 
felértékelés indokait is figyelembe veheti. 
 
HU 5   HU devizatartalékok alakulását és a rövid távú kamatokat, valamint a szakpolitikai 
intézkedések szerepét, többek között az árfolyam-stabilitás fenntartását célzó 
devizapiaci intervenciót. Az elemzés a dott esetben figyelembe veszi továbbá a 
hivatalos küls ő finanszírozási megállapodás ok hatását, többek között azok 
volumenét, a támogatás összegét és profilj át, valamint az esetleges szakpolitikai 
feltételekt ől való függ őséget. 
Az EUMSZ 140. cikke (1) bekezdése negyedi k francia bekezdésének követelménye: 
„az eltéréssel rendelkez ő tagállam által elért konverge ncia és a tagállamnak az 
árfolyam-mechanizmusban való rész vételének fenntarthatósága, ami a hosszú távú 
kamatszintben  tükröződik”. A konvergenciakritériumokról szóló jegyz őkönyv 4. 
cikke továbbá úgy rendelkezik, hogy „ a kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium 
[…] azt jelenti, hogy egy t agállam a vizsgálatot megel őző egy éves id őszakon 
keresztül az árstabilitást illet ően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három 
tagállam átlagos nominális hosszú távú  kamatát legfeljebb 2 százalékponttal 
meghaladó kamattal rendelkezett. A kamato kat a hosszú lejáratú államkötvények 
vagy azokkal összehasonlítható ér tékpapírok alapján, a tagállami 
fogalommeghatározások közötti eltérés ek figyelembevételével kell meghatározni ”.  
A számítások szerint 2013 áprilisában a referencia-kamatláb 5,5% volt. A 
referenciaérték Svédország, Lettország és  Írország hosszú távú kamatlábán alapul11. 
A 2012. évi konvergenciajelentésben Írorszá gnak, az árstabilitás  összefüggésében a 
három legjobban teljesít ő tagállam egyikének a hosszú távú kamatlába nem került 
bele a hosszú távú kamatlábra vonatk ozó kritérium referenciaértékének 
kiszámításába, az állampapír-piacán fenná lló komoly torzulások miatt. Azonban 
Írország hosszú távú kamatlába azóta jelent ősen közeledett a többi euróövezeti 
tagállam hosszú távú kamatlábához, és lényegesen javult Írország kötvénypiaci hozzáférése, jelezve, hogy Írország ho sszú távú kamatlába újra alkalmazható 
referenciaértékké vált.  
Az EUMSZ 140. cikkének (1) bekezdése a gazdasági integráció és a konvergencia 
szempontjából fontos más tényez ők vizsgálatát is el őírja. Ilyen további tényez ő a 
pénzügyi és a termékpiaci integráció, a fol yó fizetési mérleg alakulása, valamint a 
fajlagos munkaer őköltségek és egyéb árindexek alakulása. Az utóbbiak az 
árstabilitás értékeléséhez ta rtoznak. A további tényez ők fontos mutatók abban a 
tekintetben, hogy az adott tagállam euróövezetbe való integrációja nehézségek nélkül 
valósulna-e meg, és átfogóbb képet adna k a konvergencia fenntarthatóságáról. 
2. A
 JOGSZABÁLYOK ÖSSZEEGYEZTETHET ŐSÉGE  
A 2012. évi konvergenciaj elentésben a jogi  konvergenciára vonatkozó értékelés 
megállapította, hogy a lett jogszabályok – külön ösen a lett nemzeti bankról (Latvijas 
Banka) szóló törvény – nem feleltek meg teljes mértékben az EUMSZ összeegyeztethet őségről szóló 131. cikkének. Összeegyeztethetetlenség 
mindenekel őtt az alábbi területeken merül fe l: a központi bank függetlensége, a 
monetáris finanszírozás tilal ma és a központi bank integrációja a KBER-be az euró 
bevezetésének id őpontjában a KBER-nek az EUMSZ 127. cikkének (2) 
bekezdésében és a KBER/EKB-alapokmány 3. cikkében meghatározott feladataival 
összefüggésben. 
                                                
 
11 A 2013. áprilisi referenciaérték Svédország, Lettors zág és Írország átlagos hosszú távú kamatlábainak 
(1,6%, 3,8%, illetve 5,1 %) súlyozatlan átlagaként került kiszámításra.  
 
HU 6   HU A 2012. évi konvergenciajelentés értékelése alapján a lett kormány a lett nemzeti 
bankkal együttm űködve kidolgozta a lett nemzeti ba nkról szóló törvény módosítását, 
amelyet a parlament 2013. január 10-én fogadott el. A lett nemzeti bankról szóló módosított törvény teljes mé rtékben összeegyeztethet ő az EUMSZ 130. és 131. 
cikkével. 
3. Á
RSTABILITÁS  
Lettországban a 12 havi átlagos inflációs ráta a legutóbbi, 2012. évi 
konvergenciaértékelés idején meghaladta a re ferenciaértéket. Az átlagos inflációs 
ráta a 2013 áprilisát megel őző 12 hónapban 1,3% volt, tehá t jóval alatta maradt a 
2,7%-os referenciaértéknek. Az el őrejelzés szerint a következ ő hónapokban is a 
referenciaérték alatt marad. 
Miután az éves HICP-infláció 2008-ban 15,3 %- kal elérte a legmagasabb szintet, a 
nominálbérek jelent ős kiigazítása és az importár ak korrekciója 2009–2010 során 
negatív általános inflációhoz vezetett. A ciklus megfordulá sával és a globális 
nyersanyagárak emelkedése következtében, valamint a közvetett adók emelése hatására az átlagos infláció a 2010-es –1,2 %-ról 2011-ben 4,2 %-ra emelkedett. Az 
átmeneti tényez ők hatásának gyengülésével 2012-ben az infláció 2,3 %-ra 
mérséklődött, majd 2013 áprilisára az éves  infláció –0,4 %-ra esett vissza. 
A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi el őrejelzése szerint az éves HICP-infláció 
2013-ban várhatóan átlagosan 1,4 % lesz, az energiaárak esésének, valamint annak 
következtében, hogy 2012 júliusától az ál talános héakulcs 1 százalékponttal 
csökkent. Az el őrejelzés szerint 2014-ben átla gosan 2,1 %-ra növekszik a javuló 
belföldi kereslettel és a villamosenerg ia-piac liberalizációjával összefüggésben. 
Lettország árszínvonala (2011-ben az eur óövezeti átlag körülbelül 71 %-a) hosszú 
távon további árszínvonal-konvergencia lehet őségére enged következtetni. 
A fenntartható konvergencia azt jelenti, hogy a referenciaér ték tiszteletben tartása 
alapvető adottságokon, nem pedig átmeneti tényez őkön múlik. Lettország esetében a 
héa 2012. júliusi csökkentése hoz zájárult a 12 havi átlagos infláció jelenlegi alacsony 
szintjéhez. Azonban az alapvet ő adottságok elemzése, illetve az a tény, hogy a 
referenciaértéket nagy biztonsággal tartják, az árstabilitási kritérium teljesülésér ől 
alkotott pozitív értékelést támasztja alá. 
A középtávú inflációs kilátások szempontjából dönt ő, hogy a bérek a 
termelékenységgel összhangban emelkednek-e, ami f őként a munkaer őpiac további 
rugalmasságától függ. A jöv őre nézve alapvet ő, hogy a fenntartható konvergenciára 
ne jelentsen kockázatot a belföldi ke reslet hitelek által táplált újbóli b ővülése és az 
eszközárak ehhez kapcsolódó növekedése – mindenekel őtt az ingatlanpiacon. Ez a 
forgatókönyv kevéssé valószín ű Lettországnak a 2008–2009-es válságra adott 
szakpolitikai válasza, valamint annak fényében, hogy várhatóan nem jön létre újra azoknak a tényez őknek a kombinációja, amel yek korábban a tekintélyes 
hitelbővülést irányították (felhalmozódott hi teligény, a pénzügyi piacok felgyorsult 
elmélyülése és integrációja , a kockázati felárak gyors sz űkülése). Az árstabilitás 
fenntartásához középtávon kulcsfontosságú az üzleti környezet javítása, az új 
beruházások vonzásának fokozása, a munkaer őpiacon még fennálló sz űk 
keresztmetszet kezelése és a versenyké pes árképzés a termékpiacokon. Az árak 
alakulása szempontjából fontos a prude ns költségvetés-po litikai irányvonal 
fenntartása – többek között a közszférabeli bérek óvatos megállapítása – is, annak 
 
HU 7   HU érdekében, hogy a belföldi kereslet összha ngban legyen az alapokkal és az inflációs 
várakozások tartósan alac sony szinten maradjanak.  
Lettország teljesíti az árstabilitás kritériumát. 
-40481216
2007/ jan.. 2008/ jan.. 2009/ jan.. 2010/ jan.. 2011/ jan.. 2012/ jan.. 2013/ jan..Lettország referenciaérték1. ábra: Lettország - az inflációs kritérium teljesülése 2007 óta
(százalék, 12 havi mozgó átlag)
Megjegyzés: A 2013. decemberi értékek az el őrejelzés 
szerinti referenciaértéket és a lettországi infláció 12 havi 
átlagát jelzik.  
4. ÁLLAMHÁZTARTÁS  
Lettország jelenleg túlzott hiány fennállásáról szóló hatá rozat (a Tanács 2009. július 
7-i határozata) hatálya alá tartozik. A Tanács  azt ajánlotta Lettországnak, hogy 2012-
re szüntesse meg a túlzott hiányt. A lett államháztartási hiány 2010-ben elérte a GDP 
8,1 %-át, majd 2012-ben a jelent ős konszolidációs er őfeszítések eredményeként a 
GDP 1,2 %-ára esett vissza. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi el őrejelzése 
szerint – változatlan politikát feltételezve – a hiány GDP-hez viszonyított aránya 2013-ban 1,2 %, 2014-ben pedig 0,9 % lesz. A bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben 40,7%-ra esett vissza, és az el őrejelzés szerint 2014 
végére tovább csökken a GDP 40,1%-ára. 
2012 márciusában Lettország aláírta a gazd asági és monetáris unió stabilitásáról, 
koordinációjáról és kormá nyzásáról szóló szerz ődést és 2012 májusában a parlament 
jóváhagyta a megfelel ő ratifikációs törvényt. Ez a stabilitásorientált és fenntartható 
költségvetési politika végrehajtásához ka pcsolódó további kötel ezettségvállalást 
jelent. Emellett 2013 januárjában a parlament végs ő olvasatban jóváhagyta a 
költségvetési fegyelemr ől szóló törvényt. A törvény el őírja, hogy a teljes 
költségvetési ciklusban költségvetési célokat kell meghatározni a GDP 0,5 %-át 
kitevő strukturális hiányban meghatározott referenciaértékkel, és létrehozza a 
szabályokon alapuló költségvetési politika keretét, mindenekel őtt a prociklikus 
kiadásnövekedés korlátozása révén. A törvény rendelkezéseket tartalmaz a 2014. január 1-jét ől felállítandó – a költségvetési szab ályrendszernek való megfelelést 
felügyelő – független költségvetési tanács  létrehozására vonatkozóan is. A 
költségvetési fegyelemr ől szóló törvény következetes végrehajtásával visszafoghatók 
a költségvetési politikának a kiigazítási program sikeres végrehajtását követ ő 
lazításához kapcsolódó kockázatok.  
Ezeket a fejleményeket és a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi el őrejelzését 
figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a túlzott hiányt sikerült 2012-ben, a 
Tanács által ajánlott határid őre hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá 
csökkenteni. A Bizottság ezért azt ajánlott a, hogy a Tanács helyezze hatályon kívül a 
 
HU 8   HU Lettországban fennálló túlzott költségve tési hiányról szóló határozatot 
(SEC(2013)XYZ). 
Ha a Tanács a túlzott költségvetési hiányról  szóló határozat hatá lyon kívül helyezése 
mellett dönt, azzal Lettország teljesíti az ál lamháztartásra vonatkozó kritériumot. 
0102030405060 -12
-10
-8-6
-4
-2
0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013(*) 2014(*)
Az államháztartás egyenlege (b.o.) Ciklikusan kiigazított egyenleg (b.o.)
Bruttó adósság (j.o.)2. ábra: Lettország - az államháztartás egyenlege és az államadósság
Forrás: Eurostat, a Bizottság szolgálatai(a GDP százalékában)
(*) A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi el őrejelzéseFordított skála
 
5. Á RFOLYAM -STABILITÁS  
A lett lat 2005. május 2. óta, vagy is e jelentés elfogadásának id őpontjában már több 
mint nyolc éve részt vesz az ERM II-ben. Az ERM II-be történ ő belépéskor 
Lettország egyoldalú kötelezettséget vá llalt arra, hogy a lat árfolyamát a 
középárfolyamhoz képest ±1 %-os lebegtet ési sávban tartja. A jelen értékelést 
megelőző két évben a lat árfolyama nem té rt el ±1 %-nál nagyobb mértékben a 
középárfolyamtól és nem alakult ki árfolyamfeszültség. A lat kereskedelme nagyrészt a lebegtetési sáv fels ő határának közelében folyt, miután a lett 
államkincstár átváltotta jelent ős devizaalapjait a piacon. 2012 végén és 2013 elején a 
lat leértékel ődött a sáv közepe felé, az államkincstá r csekélyebb devizakínálata és az 
euró bevezetésével kapcsolatos piaci vá rakozások következtében. Az egyéb mutatók, 
mint a devizatartalékok és a rövid távú kamatlábak alakulása, nem jeleznek az 
árfolyamra ható feszültségeket. Az IMF és az EU pénzügyi támogatási programja 
keretében az utolsó folyósításokra 2010 a ugusztusában és októberében került sor. 
2011 júniusában Lettország dollárkötvény-ki bocsátásokkal sikeresen visszatért a 
nemzetközi kötvénypiacra, ezt további  tranzakciók követték, ami a piaci 
finanszírozáshoz való jó hozzáférést jelzi.  
Lettország teljesíti az árfolyam-kritériumot. 
6. H
OSSZÚ TÁVÚ KAMATOK  
Az átlagos hosszú távú kamatlá b Lettországban a 2013 áprilisa el őtti egy évben 
3,8 % volt, ez az 5,5 %-os referenciaérték alatt van. A 2012-es konve rgenciaértékelés 
idején az átlagos hosszú távú kamatláb Lettországban megfelelt az 5,8 %-os 
referenciaértéknek, azóta fokozatosan csökkent. Lettországban a hosszú távú 
kamatlábaknak az euróövezet irányadó hosszú lejáratú kötvényeihez viszonyított 
különbözete 2010-ben jelent ősen szűkült, mivel a valutakosár iránti bizalom újra 
megerősödött, megmutatkoztak a költségveté si konszolidáció eredményei és a 
támogatási programból származó források átváltása növelte a la t likviditását. 2011-
ben némi szünet következett be, majd a Lettország iránti piaci bizalom er ősödésével 
a különbözet csökkenése 2012-ben folyta tódott. Az államkincstár 2011 els ő felében 
 
HU 9   HU néhány kisebb kibocsátással visszatért a tízév es lejáratú hazai kötvények piacára. 
2012-ben az államkincstár új irányadó tízéves  kötvényeket vezetett be, de részben a 
dollárban denominált sikeres ki bocsátások következtében kedvez ő likviditási 
pozícióját kihasználva csak korlátozott összeg ű kötvényt bocsátott ki. 
Lettország teljesíti a hosszú távú kama tlábak konvergenciájának kritériumát. 
7. T OVÁBBI TÉNYEZ ŐK 
Az értékelés során egyéb tényez ők vizsgálatára is sor került, beleértve a fizetési 
mérleg alakulását, valamint a munkaer ő-, az áru- és a pénzügyi  piacok integrációját. 
A külső egyenleg 2008 és 2009 során a fellendülés éveiben jellemz ő jelentős hiány 
után többletbe fordult át és 2009-ben a GDP körülbelül 11 %-át érte el, majd ez a 
többlet 2012-ben a GDP körülbe lül 1 %-ára esett vissza. A kereskedelmi hiány 2008 
óta jelent ős mértékben csökkent, de 2010 óta a gazdasági élénküléssel együtt 
némileg romlott. A reál effektív árfolyam 2009–2010 közötti jelent ős korrekcióját 
azonban sikerült nagyjából fennt artani, és Lettország expor tpiaci részesedése tovább 
nőtt. A jövedelmi mérleg 2009-ben többletbe  fordult át a külföldi tulajdonú bankok 
hitelezési vesztesége kre képzett jelent ős tartalékai miatt, majd 2011-ben újra hiányt 
mutatott fel, ahogy a bankok visszaállították nyereségességüket. A külföldi közvetlen befektetések egyenlege 2009-t ől fokozatosan javult, de 2012-ben némileg csökkent. 
A Lettországnak 2008 végén nyújtott EU-IMF fizetésimérleg-támogatási program 
2012 januárjában sikeresen lezárult. Az or szág a program keretében rendelkezésre 
álló 7,5 milliárd EUR-ból összesen kör ülbelül 4,5 milliárd EUR-t vett igénybe. 
Lettország nem kérte további támogatás nyújtását, ez a szakpolitikájába vetett 
bizalmat és a piaci finanszírozáshoz való visszatérést tükrözi. 2012 decemberére Lettország teljes mértékben visszafizette az IMF-nek a programhoz kapcsolódó kötelezettségeit, míg az Európai Bizottság felé a törlesztés 2014 és 2025 között lesz esedékes. 
A lett gazdaság kereskedelmi és m űködőtőke-kapcsolatai révén magas szinten 
integrálódik az EU gazdaságába, miközben az uniós piacon belül a munkaer őpiacra 
magas fokú mobilitás és jelent ős rugalmasság jellemz ő, bár a strukturális 
munkanélküliség magas. Az üzleti környezetet jellemz ő kiválasztott mutatók alapján 
megállapítható, hogy Lettország teljesítménye  nagyjából megfelel az euróövezeti 
tagállamok átlagának. A belföldi pénzügyi szektor és az uniós pénzügyi rendszer 
integrációja jelent ős, főként a bankrendszerre jellemz ő nagyarányú külföldi 
tulajdonnak köszönhet ően. A nemzetközi pénzügyi támogatási programmal 
összefüggésben a pénzügyi felügyelet jelent ősen meger ősödött. Tovább javult a 
nemzeti felügyeleti szervekkel folytatott együttm űködés.  
Lettország a külföldi illet őségű banki ügyfeleknek – f őként a FÁK országaiból 
származó vállalatoknak – nyújtott szol gáltatások terén nagy hagyományokkal és 
számos versenyel őnnyel rendelkezik. A külföldi illet
őségű ügyfeleknek nyújtott 
banki szolgáltatások felügyelete további  kihívásokat jelent , többek között a 
tranzakciók határokon átnyúló jellege miatt.  A nemzeti felügyeleti hatóság számos 
intézkedést tett az említett üzleti te vékenység sajátos kockázatainak csökkentése 
érdekében; a külföldi illet őségű ügyfelekhez kapcsolódó üzleti modellel dolgozó 
bankoknak jelent ős likvid eszközállománnyal kell  rendelkezniük és kiegészít ő 
tőkekövetelmények hatálya alá tartoznak. A jöv őben is alapvet ő marad a pénzügyi 
stabilitással kapcsolatos kockázatok szoros ellen őrzése, az országnak készen kell 
 
HU 10   HU állnia arra, hogy szükség eset én további szabályozási int ézkedéseket fogadjon el és 
következetesen végre kell hajtania a pénzmosás elleni szabályokat. 
*** 
A jogszabályok összeegyeztethet őségére és a konvergenciak ritériumok teljesítésére 
vonatkozó értékelésre figyele mmel és az egyéb tényez őket is tekintetbe véve, 
feltételezve továbbá, hogy a Tanács elfoga dja a Bizottság aj ánlását a túlzott 
költségvetési hiányról szóló ha tározat hatályon kívül helyezésér ől, a Bizottság úgy 
ítéli meg, hogy Lettország teljesíti az euró bevezetésére vonatkozó feltételeket.