HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.19. 
SEC(2011) 1239 végleges/2 
  
CORRIGENDUM: 
Annule et remplace le SE C(2011)1239 final du 19 octobre 2011 
Concerne toutes les VL (page de couverture) 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
Az Európa 2020 projektkötvény-kezd eményezés kísérleti szakasza 
 
 
Javaslat 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a versenyképességi és innovációs keret program (2007–2013) létrehozásáról szóló 
1639/2006/EK határozat, valamin t a transzeurópai közleked ési és energiahálózatok 
területén történ ő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabál yairól szóló 
680/2007/EK rendelet módosításáról 
{COM(2011) 659 végleges} 
{SEC(2011) 1237 végleges}  
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
E dokumentum az Európa 2020 projektkötvé ny-kezdeményezés kísérleti szakaszára 
vonatkozó hatásvizsgálat összefoglalóját tartalmazza. A kezdeményezés mögött húzódó 
szándék egy olyan támogatási mechanizmus létrehozása, mely lehet ővé tenné az 
infrastrukturális projek tek számára, hogy a hagyom ányos bankhiteleket t őkepiaci 
finanszírozási forrásokból egés zíthessék ki. Tekintettel a proj ektek jelenlegi finanszírozási 
nehézségeire, az új kezdeményezésre vonatkozó tervek tesztelésének szükségességére és a 
piaci elfogadás biztosítására,  ajánlatos már a 2012–2013 közötti id őszakban kísérleti szakaszt 
indítani a közlekedési, energetikai és IKT- ágazatban. A kísérleti szakasz finanszírozása a 
TEN-T és a TEN-E program, valamint a vers enyképességi és innovációs keretprogram 
(Competitiveness and Innovation Framework Pr ogramme, CIP) költségvetési sorainak 
átcsoportosításából adódó összesen 230 millió EUR összegb ől történik. 
A kísérleti szakasz a kezdeményezés haté konyságának növelését szolgálja az európai 
összekapcsolódási eszköz (Connecting Europe  Facility, CEF) keretében, mely az Unió 
infrastrukturális finanszírozását kívánja e gységesebb alapokra he lyezni a 2014–2020 közötti 
időszakban. A hatásvizsgálat els ődlegesen a kísérleti szakaszra vonatkozik. 
Az Európa 2020 stratégia nagyra tör ő célkitűzéseinek teljesítéséhez jelent ős befektetésekre 
van szükség. Annak ellenére, hogy a projekte k számára pénzügyi támogatás nyújtható a 
transzeurópai közlekedési hálózatra vonatk ozó költségvetési sor révén a közösségi 
költségvetésb ől, a strukturális alapokból és a Koh éziós Alapból, a versenyképességi és 
innovációs programból, valamint az Európai Be ruházási Bank hitelei által, különféle okok 
miatt számos, transzeurópai hálózatokra vonatkoz ó és egyéb infrastrukturális projekt mégsem 
valósul meg. A Bizottság a beruházások hiányát jelölte meg a célkit űzések végrehajtásának 
egyik legjelent ősebb akadályaként1. 
Ez a kezdeményezés az Európai Tanács által 2010. június 17-én jóváhagyott Európa 2020 
stratégia  része, melynek célja az intelligens, fe nntartható és inkluzív európai gazdaság 
megteremtése, mely fenntartható módon bi ztosítja a magas f oglalkoztatottságot, 
termelékenységet és az er ős társadalmi kohéziót. A növe kedés és a foglalkoztatás 
fellendítésére az Európai Unió hét zászlósha jó-kezdeményezést határozott meg, többek között 
a „Digitális menetrend”  és az „Erőforrás-hatékony Európa”  kezdeményezéseket, melyek 
tárgya a transzeurópai hálóza tok létrehozása a közlekedés, az energiaügy és a távközlés 
területén. 
Az eszköz 2014–2020 között ugyanakkor nem feltétlenül korlátozódna az európai 
összekapcsolódási eszköz által lefedett területekre. A más infrastrukturális ágazatokat, pl. a szociális ágazatokat, a megújuló energia vagy az űrkutatás területét érint ő projektek szintén 
támogathatóvá válnak, amennyiben te ljesítik a gazdasági és pénzügyi el őfeltételeket. Az 
eszköz igénybevé telének lehet őségét tehát biztosítani kell más politikai területek számára is, 
                                                
 
1 Ld. pl.: a közlekedéspolitikai fehér könyv – SEC(2011) 359; az „Energiainfrastruktúra-prioritások 
2020-ig és azt követ ően – Az integrált európai ener giahálózat programterve” cím ű bizottsági közlemény 
– COM(2010) 677; az ,,Európai digitális menetren d” – COM(2010) 245; a „Szélessávú hozzáférés 
Európában: beruházás a di gitális technológia által vezérelt növekedésbe” cím ű bizottsági közlemény – 
(COM(2010) 472.  
 
HU 3   HU ideértve a strukturális és koh éziós alapokat, valamint a külpolitikát is. Az európai 
összekapcsolódási eszköz kialakít ása nem zárhatja ki ennek lehet őségét. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az Európa 2020 stratégia politikai célkit űzéseinek teljesítése ér dekében rendkívül nagy 
volumenű, a becslések szerint mintegy 1,5–2 trillió EUR összeg ű beruházásra lenne szükség a 
közlekedési, az energia- és az IK T-hálózatok terén. A nagymérték ű beruházások 
természetesen más, e helyen b ővebben nem tárgyalt infrastrukturális területek számára is 
elengedhetetlenek. Az összesített számadatok alapján tehát jól látható, hogy a finanszírozás 
éves mértéke legalább 200 milliárd EUR ös szegnek felel meg. A beruházások hiánya 
komolyan akadályozza a bemutatott célkit űzések végrehajtását, és ez okozza a TEN-projektek 
késedelmes megvalósulását vagy meghiúsulását is. A felvázolt probléma tehát f őképp az 
infrastrukturális beruházások területén mutatkozó finanszírozási hiány természetében és terjedelmében rejlik. 
Jelenleg az Európai Unióban az állami in frastrukturális beruházások éves mértéke 
megközelít őleg a GDP 1%-ának vagy 120 milliárd EU R összegnek felel meg, melynek 
mintegy 80%-a a közlekedési ágaza tot, míg a fennmaradó rész f őleg a szociális infrastruktúrát 
érinti (pl. iskolák és kórházak).  
A kormányok egyre növekv ő mértékben ösztönzik a magá nszféra hozzájárulását az 
infrastrukturális beruházások finanszírozásához , vagy teljesen üzleti alapon privatizáció és 
koncessziók útján, vagy a közelmúltban népszer űvé vált köz-magán partnerség (PPP) alapján. 
Az ilyen magánfinanszírozású projekteket jellemz ően a szponzorok, illetve más befektet ők 
saját tőkéjéből vagy banki hitelekb ől finanszírozzák. 
Azonban a beruházások mértékének jelent ős növelése, mely elenge dhetetlen az Európa 2020 
stratégia célkit űzéseinek teljesítéséhez, jóval túlmutat a „szokásos ügymeneten” és 
szükségessé teszi az uniós szint ű finanszírozási és beavatkozás i formák teljes újragondolását. 
A kezdeményezés nélkül (alapforgatókönyv) az  Unió továbbra is különálló projekteket 
finanszírozna a jelenlegi re ndszer szerint, an élkül, hogy ún. pénzügyi eszközöket venne 
igénybe az energetikai és IKT-ágaza tban. A közlekedési ágazatot érint ő két meglév ő pénzügyi 
eszköz, azaz a TEN-T projektek számára biztos ított hitelgarancia-eszköz (Loan Guarantee 
Facility for TEN-T, LGGT), mely a meghatá rozott közlekedési proj ektekhez nyújtott banki 
kölcsönök kiegészítéséül szolgá l, és a közlekedési, energe tikai és éghajlatvédelmi 
projektekhez t őkebefektetést biztosító Marg uerite Alap, lejárata id őpontjáig továbbm űködik 
majd. 
Feltehető
, hogy az infrastrukturális fi nanszírozások hiánya fokozat osan az Unió valamennyi 
tagállamát érinti majd, vagy azért, mert az adot t tagállam tranzitország, vagy pedig azért, mert 
földrajzi értelemben peremterületnek számít.  A probléma által érintett csoportok magukban 
foglalják az uniós tagállamok polgárait , akik az infrastruktúra haszonélvez ői, ugyanakkor 
fogyasztóként vagy adófizet őként végs ő soron finanszírozói is, a pályáztató hatóságokat , 
melyek adott esetben nem választhatnak egymással verseng ő ajánlatok közül, valamint a 
projektgazdákat , akik nem tudnak finanszírozást biztosíta ni jelenleg futó projektjeikhez, ami 
közvetlenül kihat a foglalkoztatásra, valami nt alvállalkozóik, azaz esetleg a kis- és 
középvállalkozások helyzetére is. 
 
HU 4   HU 3. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Az Európai Unió számára az infrastrukturális fi nanszírozás terén biztos ított cselekvési jog a 
172. és 173. cikkben került meghatározásra, me lyek értelmében az Unió (…) a lényeges 
célkitűzések elérésének érdekében támogathatja a tagállamok által támogatott, közös érdek ű 
projekteket.  
Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés ö sszhangban áll a szubszidiaritás elvével, 
mivel a projektkötvényeken keresztül fina nszírozott transzeurópai hálózati projektek 
vonatkozásában az uniós rendelet a legmegfelel őbb eszköz a nagyarányú magánfinanszírozás 
hatékony és költségkímél ő ösztönzésére. Els ő alkalommal kerül sor olyan uniós pénzügyi 
eszköz létrehozására, melynek segítségével különböz ő ágazatokhoz tartozó, hasonló 
finanszírozási szüks égletekkel rendelkez ő infrastrukturális proj ektek részesülhetnek 
támogatásban, ezáltal nagyobb el őnyöket biztosítva a piaci hatá s, az összhang, a hatékony 
igazgatás és az er őforrások használata terén. A kezdeményezés célja, hogy az uniós 
pénzeszközök felhasználásának optimalizálását szem el őtt tartva fokozni tudja az uniós és a 
tagállami intézkedések hatékonyságát az adott hatáskörfelosztáson belül.  
A tőkepiacok átnyúlnak a nemzeti határokon, és erre – a hatékonysági szempontokra 
tekintettel – a finanszírozási modellek kialakít ása során is figyelemmel kell lenni. Ezáltal 
elkerülhet ő a pénzügyi piacok torzulása is. Az Uni ón kívüli országok az infrastrukturális 
finanszírozás támogatásának vonatkozásában saját politikával rende lkeznek. Ezáltal egy 
európai kezdeményezés nemzetközi szinten is egységes versenyfelté teleket teremtene a 
finanszírozást igényl ő európai projektek számára. 
Összegezve, az Európai Unió az infrastrukturális finans zírozás növelésére és új, 
infrastrukturális kötvénypiac létrehozására irányuló kett ős célkitűzését hatékonyabban és 
átfogóbban tudja megvalósítani uniós szinten, mint tagállami szinten. 
4. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
A kezdeményezés kett ős célja egyrészt az infrastrukturális beruházások ösztönzése , másrészt 
a hitelpiacok új finanszí rozási forrásként történ ő megnyitása . A kezdeményezés kísérleti 
szakaszára vonatkozó specifikus célkit űzések értelmében legfeljebb három-hat TEN-T 
projekt, egy TEN-E pr ojekt és legfeljebb egy-három, s zélessávú internet kialakítására 
irányuló projekt részesülne tá mogatásban azáltal, hogy lehet őséget kapna kötvények 
kibocsátására. A figyelembe vehet ő projektek száma az egyes projektek finanszírozási 
volumenét ől függ, azaz, minél magasabb egy adott projekt finanszírozási igénye, annál 
nagyobb hozzájárulásra van szükség az uniós költségvetésb ől. Az Unió költségvetési 
hozzájárulása a várakozások szerint a ho zzájárulás 15-20-szorosának megfelel ő további 
beruházást ösztönözhet. Szükségszer űen korlátozott hatálya, költségvetése és id őtartama miatt 
a kísérleti szakasz a magánszektorbeli kötvényk ibocsátás által kínált  megoldás ösztönzésén 
keresztül csak az els ő lépést jelentheti az uniós infrastrukturális kötvénypiac létrehozása felé. 
E célkitűzések összhangban állnak az Unió szakpolitikáival és st ratégiáival, mint pl. az 
Európa 2020 stratégiával vagy a nagyra tör ő éghajlatváltozási és energiapolitikai célokat 
megfogalmazó „20-20-20” célkit űzésekkel. A kezdeményezés más pénzügyi eszközökkel 
együtt a 2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben  (Multi-annual 
Financial Framework, MFF) a közlekedési, en ergia és IKT-ágazat tekintetében javasolt 
európai összekapcsolódási eszköz  (Connecting Europe Facility, CE F) lényeges alkotóeleme.  
 
HU 5   HU 5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Tekintettel a finanszírozási hiány megsz üntetésének jelenlegi eszközeire és az 
infrastrukturális terület vonat kozásában meghatározott célkit űzések elérésére, három f ő 
lehetőség vizsgálatára került sor: 
1. opció: Támogatás biztosítása új pénzügyi eszköz bevezetése nélkül 
(alapforgatókönyv).  Ez a lehet őség továbbra is a nemzeti és az uniós költségvetésb ől 
származó pénzügyi támogatásokra való kizá rólagos támaszkodást jelenti, miközben a 
magánszféra által biztosított finanszírozás f őleg bankkölcsön formájában valósulna meg. A 
közlekedési ágazatban a már m űködő két pénzügyi  eszköz a kísérleti szakasz során is 
rendelkezésre állna. 
2. opció:  Szabályozási ösztönz ők az infrastrukturális finanszírozás el őmozdítására Az 
Európai Unióban nincsen valódi piaca a proj ektkötvényeknek. Az európai finanszírozás 
terepét hagyományosan a bankok uralják, míg a va lóban integrált és likvid kötvénypiac csak a 
közös valuta bevezetését követ ően kezdett kialakulni. Mivel a bankok jobban ismerik 
ügyfeleiket, és elemezni tudják az infrastruk turális finanszírozásra tett javaslatokat, a 
kötvényvásárlókhoz képest kockázatosabb finanszíro zási struktúrákat is fel tudnak vállalni. 
Így az infrastrukturális finanszírozást érint ő probléma egyik megoldását a projektgazdáktól 
követelt nagyobb biztosíté kok, vagy pedig a befektet ők számára vonzóbbá tett beruházások 
jelenthetnék. 
3. opció: Pénzügyi eszköz igénybevétele  A pénzügyi  eszköz formája az Európai Beruházási 
Bank által biztosított garancia  vagy kölcsön lenne. Ennek el őnye, hogy nem kötelez ő jellegű 
és igazodik a piaci kereslethez. Az eszköz megfelel ő kialakítás esetén rugalmasan 
használható, és megfelel ő időben képes reagálni a piac i igények változásaira.  
A kezdeményezés az el őzetesen meghatározott, kiemelt jelent őségű közlekedési, energetikai 
és IKT-infrastruktúrákra vonatkoz na, és kiegészítené a meglév ő, bankhitelek által biztosított 
projektfinanszírozási forrásokat. A kezdeményezés a projektadósságot egy els őbbségi  és egy 
alárendelt hányadra  osztaná, utóbbi azonban megel őzi a saját t őkét. Az alárendelt hányad 
lehet a projektcégnek a kezdetekt ől fogva nyújtott (azaz el őre rendelkezésre bocsátott) 
alárendelt kölcsön , vagy olyan feltételes  (azaz előre nem rendelkezésre bocsátott) hitelkeret , 
amelyet a projektcég szükség szerint vehet igénybe. Emellett, a projekt jellemz őitől függően 
elképzelhet ő az előre rendelkezésre bocsátott és az el őre nem rendelkezésre bocsátott 
hányadok kombinációja is. 
Az alárendelt hányad jele nléte javítja az els őbbségi adósság kockázati profilját , ami növeli az 
elsőbbségi adósság vonzerejét a befektet ők számára, lehet őséget teremtve az els őbbségi 
hányad kötvény formájában történ ő kibocsátására. Általánossá gban véve a BBB+ vagy annál 
kedvezőbb hitelmin ősítés elérése lenne célszer ű, ami előreláthatólag a projekt els őbbségi 
adósságainak legfeljebb 20%-át  kitevő alárendelt hányadot tesz szükségessé. A cél, hogy a 
projektek magánhitelezésének befektet ői bázisát a kötvényvásárlók ra is kiterjesszék. A 
kezdeményezés mechanizmusának alapjául az EBB és az EU közötti kockázatmegosztás 
szolgál.  
Megfontolás tárgyát képezte, de már a kezdeti szakaszban elvetésre került, így nem is 
vizsgálták részletesen a közvetlenül az Unió vagy az EBB által nyújtott els őbbségi kölcsön, a 
teljes adósságszolgálati garancia, a hitelvesztes égek fedezésére szolgáló tartalékalap, valamint 
 
HU 6   HU egy európai infrastrukturális bank vagy garanc iaügynökség létrehozásának  ötletét, melyek 
vagy nem támogatnák a t őkepiaci finanszírozást, vagy pedig hamis ösztönzést jelentenének az 
egyes szerepl ők számára. 
6. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
1. opció: A pénzügyi támogatás  esetében továbbra is számolni kell az infrastrukturális 
beruházások és a magánszféra által bi ztosított finanszí rozási források sz űkösségével, ami 
megakadályozza a hosszú távú fenntartható fejl ődést Európában. A már elkészült projektek 
gazdasági és társadalmi haszna azonban változatlan maradna, ugyanakkor a kiépítend ő 
infrastruktúra megvalósítása vélhet őleg a szükségesnél nagyobb anyagi terheket jelentene a 
társadalom számára. Veszélybe kerülhet kiemelked ő jelentőségű uniós infrastrukturális 
projektek megvalósulása, mivel ezek háttérbe szorulhatnak a prioritást élvez ő nemzeti 
projektekkel szemben. 
2. opció:  A szabályozási ösztönz ők bevezetése nagyobb teret biztosítana a kötvényalapú 
finanszírozás b ővüléséhez. A már elkészült projektek gazdasági és társadalmi hatása 
változatlan maradna, ugyanakkor az adófizet őket terhel ő végleges költségek valószín űleg 
emelkednének, mivel a kiegészít ő tőke kapcsán felmerül ő költségeket az adófizet őkre 
háríthatják. Továbbá a kivála sztott ágazatokban számottev ő költségekkel járna az 
előírásoknak való megfelelés, ami a piac torzulás ához is vezethet, noha ez nem egyértelm űen 
megítélhet ő. Mindenesetre a gyors megvalósítás ezen opció esetében valószín űleg nem 
lehetséges. 
3. opció: A pénzügyi eszköz  formája a feltételes hitelkeret vagy az alárendelt kölcsön lenne. 
A már elkészült projektek gazdasági és társadal mi hatása ez esetben is érintetlen maradna, 
ugyanakkor az adófizet őkre hárított költség ek várhatóan alacsonyabbak lennének. 
A következ ő táblázat áttekintést ad a tárgyalt lehet őségek különféle kihatásainak gazdasági, 
szociális és környezeti következményeir ől. 
 
HU 7   HU  
 Opció 
 
Kritériumok  1. opció: 
Pénzügyi támogatás  2. opció: 
Szabályozási ösztönz ők 3. opció: 
Pénzügyi eszköz + 
esetleges t őkepiaci 
szabályozás  
Célkitűzések megvalósulása  
Transzeurópai 
hálózatok  Részben  Részben  Teljes egészében  
Tőkepiacok  Nem Talán  Teljes egészében  
A felvázolt opciók hatásai  
Gazdasági 
hatások  - Csak kismérték ű 
hatékonyságnövekedé
s lehetséges - Folytatódó finanszírozási hiány - Az Unió hosszú távú növekedési 
potenciáljának és 
versenyképességének viszonylagos csökkenése 
 
- A társadalomra 
hárított 
infrastrukturális költségek a szükségesnél magasabbak
 - Nem ró terhet a 
költségvetésre 
- A pénzeszközök elosztására irányuló döntés torzulása
2 
- Költségesebb a szponzorok, a pályáztató 
hatóságok és az adófizet ők 
számára, így 
 
kevesebb infrastrukturális beruházás valósul meg - Az eltér ő szabályozásban 
rejlő akadályok 
következtében csökken ő 
bővülési lehet őségek 
 
- Aránytalanul nagy 
megfelelési költségek a KKV-k számára
 - A legmagasabb összeg ű, 
végleg rendelkezésre álló 
pénzeszközök mobilizálása alacsony költségek mellett - Nagy volumen ű, nemzeti és 
határokon átível ő előnyöket 
jelentő infrastrukturális 
projektek ösztönzött 
végrehajtása - Az elfogadható áron biztosított infrastruktúrához való jobb hozzáférés 
- Szerteágazóbb finanszírozási 
lehetőségek megteremtése 
- Az Unió növekedésére és versenyképességére gyakorolt pozitív hatás - Piacvezéreltség
 
Társadalmi hatások
 - Támogatás biztosítása olyan projektek számára, 
melyek piaci 
finanszírozása is lehetséges lenne - A kisebb megtérülés ű 
projektek esetleg nem részesülnek 
támogatásban 
 
- Kulcsfontosságú 
uniós infrastrukturális projektek alárendelődnek a 
nemzeti prioritásoknak 
- A határokon átível ő 
projektek aránytalanul - A szponzorok a magas 
költségek miatt a legnagyobb megtérüléssel 
bíztató projektek iránt 
érdeklődnek  
- A kisebb megtérülés ű 
projektek megvalósulásának elmaradása 
- A határokon átível ő 
projektek aránytalanul kisebb mérték ű 
megvalósulása, és az Unión belüli kohézió 
gyengülése
 - A nyugdíj- és biztosítási 
alapok magasabb megtérülést biztosítanak a 
nyugdíjbiztosítottak, azaz a 
polgárok számára - A nagyobb piaci integritás jobb minőségű 
szolgáltatásokat, nagyobb befektetői bizalmat és a 
pénzpiacon való er ősebb 
részvételt eredményez - Több munkahely az új infrastrukturális beruházások és a gazdasági növekedés 
miatt
 
                                                 
2 A finanszírozás megemelkedett költségeinek köszönhet ően valószín ű, hogy a szponzorok érdekl ődése 
elsősorban a legmagasabb megtérülé ssel bíztató projektekre irányul,  amely a meghatározott ágazatokat 
érintő kisebb megtérülés ű, de még megvalósítható projektek végr ehajtásának elmaradásához vezethet, 
míg a befektet ők esetleg a szabályozási kedvezmények és nem az adott projekt min ősége miatt 
döntenek az infrastrukturális projektekbe történ ő befektetés mellett, ami a pénzeszközök nem megfelel ő 
elosztását eredményezné. 
 
HU 8   HU kisebb mérték ű 
megvalósulása, amely 
az Unión belüli 
kohézió gyengüléséhez vezet
 
Környezeti 
hatások  - Nincs különösebb hatással a környezetre
 - A magasabb költségek ahhoz vezetnek, hogy 
kevesebb infrastrukturális beruházás valósul meg, kevesebb lehetséges (pozitív vagy negatív) 
környezeti hatással
 - Olyan, környezeti hatást jelentő projektek 
végrehajtásának felgyorsítása vagy lehet ővé tétele, melyek 
amúgy nem valósulnának meg - Az Európa 2020 stratégia 
végrehajtása pozitív 
környezeti hatásokat eredményez ő módon
 
 
Az alábbi táblázatból kiderül, hogy: 
• Gazdasági szempontból összességében véve a 3. opció t űnik a legel őnyösebbnek. 
Egyrészt a meghatározott két cél alacsonyabb ö sszköltség árán valósul meg, másrészt 
megfelelő beárazás esetében nem torzul a piac és kisebbek az adminisztratív terhek 
is. 
• Társadalmi szempontból  a 2. és 3. opció megkönnyítené a gazdasági társaságok 
számára a t őkeszerzést, biztosítaná a szükséges  infrastrukturális beruházások 
létrejöttét, valamint ösztönözné a növekedé st és a munkahelyteremtést. Ugyanakkor 
a 3. opció megfelel őbb lenne, mivel el őnyöket biztosítana az intézményi befektet ők, 
pl. a nyugdíj- és biztosítási alapok számár a, melyek azzal a céllal fektetnek be 
pénzügyi eszközökbe, hogy magasa bb megtérülést biztosítsanak a 
nyugdíjbiztosítottaknak, azaz a polgároknak. 
• Ami az  ökológiai szempontot  illeti, az uniós kezdem ényezés általános célkit űzései 
kizárólag a projektfinanszírozást ér intik. Maguk a projektek azok a tényez ők, 
amelyek adott esetben kihatással lehetnek a környezetre.  
A következ ő táblázat áttekintést ad a tárgyalt lehet őségek előnyeiről és hátrányairól, az 
alapján, hogy az adott lehet őségek mennyire eredményesek a me ghatározott célok elérésének 
tekintetében, és mennyibe n hatékonyak az adott mérték ű forrásból vagy a lehet ő 
legköltségkímél őbb módon történ ő megvalósítás során. A lehetséges forgatókönyvek „...” 
(nagyon kedvez őtlen), „0” (semleges) vagy „+++” (nagyon kedvez ő) értékelést kapnak. 
 
HU 9   HU  
 Kritériumok
 
Opció  Az érdekeltekre 
gyakorolt hatás  Eredményesség  Hatékonyság  
1. célkitűzés: Az infrastrukturális beruházások öszt önzése, különösen a transzeurópai hálózatok 
vonatkozásában  
1. opció: Támogatások
 0 0 0  
2. opció: 
Szabályozási ösztönz ők (--) a 
vállalkozásokat és 
befektetőket sújtó, 
közepes mérték ű 
adminisztratív terhek, de 
 
(0) változatlan helyzet a tagállamok számára, amennyiben nem 
kötelező további 
ellenőrzések 
bevezetése
 (+) részben lehet ővé 
teszi néhány TEN-
projekt megvalósulását  
(--) az egymásnak ellentmondó ágazatspecifikus 
szabályozások 
konfliktusokhoz vezethetnek, n őhet a 
tőkeigény
 (0) nem jelent 
többletterhet a 
költségvetés számára  
(---) szinte valamennyi érdekelt számára nagyobb költségeket eredményez 
(--) valamennyi projektet 
és finanszírozót érintené, nem csak a kötvényeket alkalmazókat
 
3. opció: Pénzügyi eszköz 
 (-) kisebb adminisztratív terhek a vállalkozások és a tagállamok, de  
(---) nagyobb 
terhek a befektet ők 
számára 
 
(--) szükségessé teszi a befektet ők 
képzését
 (++) elősegíti a TEN-
projektek végrehajtását  
(++) ösztönzi az egységes piacot (+++) ösztönz őleg hat a 
bankok és a 
kötvénypiacok közötti versenyre (---)más feltételekt ől (pl. 
piaci elfogadás, 
szerződéskötési 
gyakorlatok, szabályozási keret és a befektetői 
bizonytalanság) való függés
 (+) a költségvetési hozzájárulások szigorúan maximalizáltak 
 
(+++) alacsonyabb mértékű infrastrukturális 
beruházási költségek a 
projekt id őtartama alatt
 
2. célkitűzés: A hitelpiacok új finanszírozási forrásként történ ő megnyitása  
1. opció: 
Támogatások  (---) nem jelent ösztönzést a 
befektetők és a 
projektek számára
 (---)  (---)  
2. opció: 
Szabályozási ösztönz ők  (0) nem teremt új 
beruházási eszközt (+) egyes esetekben sor kerülhet magánkezdeménye
zésekre 
 (+) hitelpiacok új 
finanszírozási forrásként történő megnyitása
 
(+) bizonyos mérték ű 
pénzeszközök 
mobilizálása  (---) nagyobb 
finanszírozási költségek  
(---) bizonytalan a további pénzeszközök mobilizálása, azaz a 
többletköltségek adott 
esetben feleslegesen merültek fel
 
3. opció: Pénzügyi eszköz 
 (++) bővíti a 
finanszírozási (+++) új finanszírozási 
forrásokat mobilizál és (++) a várható 
finanszírozási költségek 
 
HU 10   HU lehetőségek 
kínálatát 
(--) az új uniós 
eszköz megismertetésének szükségessége és az eszközhöz kapcsolódó képzés 
 (++) adott esetben új eszközosztály létrejöttét 
eredményezi
 
(+++) ez az opció 
mobilizálja a legtöbb pénzeszközt (--) az olyan tényez ők, 
mint az ellen őrzés vagy 
a hitelfelügyelet, eltér ő 
koncepciókat tesznek szükségessé
 alacsonyabbak  
(-) fennmarad a 
bizonytalanság pl. a 
hitelminősítéssel vagy a 
tőzsdei jegyzéssel 
kapcsolatban felmerül ő 
többletköltségeket illet ően 
 
A Bizottság szempontjából  a 2. opció  jelenti a legkevésbé költséges megoldást,  azonban ez az 
alternatíva egyértelm ű haszon nélkül és mérett ől függetlenül, költségeket eredményez 
valamennyi projektszponzor számára . Mivel a bankok és a befektet ők nem kapnak ösztönzést 
arra, hogy változtassanak beve tt gyakorlatukon, elmaradhat a t őkepiacok remélt 
továbbfejl ődése. Ez az opció inkább negatív hatá st eredményez az érdekeltek számára, 
valamint az eredményesség és a hatékonyság tekintetében is alulmarad  a másik két opcióval 
szemben. A Bizottság ezért ezt az opciót támogatja a legkevésbé. 
Az 1. opció  nem eredményez automatikusan magasabb költségeket  az érdekeltek számára, 
azonban nem is jelent ösztönzést  a kiegészít ő hitel- vagy t őkepiaci finanszírozás további 
bővülésére . Ez az opció sem befolyásolná  a célok elérésének eredményességét és 
hatékonyságát . Így ez képviseli a második legkedvez őbb, illetve második legkedvez őtlenebb 
lehetőséget. 
Az előnyben részesített megoldás a pénzügyi  eszköz létrehozása, azaz a 3. opció , mely a piaci 
résztvevőknek kell ő gazdasági ösztönzést nyújt beve tt gyakorlatuk megváltoztatásához, 
anélkül, hogy általános szabál yozási költségeket jelentene . Ez a lehet őség tűnik a 
leghatékonyabbnak , mivel ez hat a legpozitívabb módon  az érdekeltekre és ez javítja az 
infrastrukturális finanszírozás helyzetét a legkézzelfoghatóbb módon. 
7. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság együttm űködhet egy vagy több, közfeladatokat e llátó pénzintézettel, melyek 
feladata általában a támogatási kérelmek be fogadása és értékelése , valamint a projekt 
finanszírozási szerkezetének, gazdasági megvalósíthatóságának, stb. felmérése, saját előírásaiknak és eljárásaiknak megfelel ően. A kísérleti szakasz végrehajtása els ősorban az 
EBB közrem űködésével történik. 
Az EBB közösségi garancia által fedezett finanszírozási m űveleteit az EBB saját szabályainak 
és eljárásainak megfelel ően irányítja, ideértve a megfelel ő jóváhagyási, könyvvizsgálati, 
ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket, amelyekr ől rendszeresen jelentést tesz a 
Bizottságnak. 
A Bizottság már jelenleg is adatgy űjtést végez az európai köt vénypiac vonatkozásában, 
emellett tájékoztatást kérhet a projektkötvénye ket kibocsátó bankoktól is . Ezek a források és 
specifikus teljesít ményindikátorok el ősegítik, hogy a Bizottság a kísérleti szakasz 
eredményeit már 2013 vége el őtt megvizsgálhassa és követke ztetéseket vonhasson le az 
 
HU 11   HU eszköz további kialakít ására nézve. A CEF félid ős értékelése során megállapítást nyer majd, 
hogy az új eszköz (továbbra is) hozzá adott értéket jelent-e, azaz célszer ű-e a fenntartása.