HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA  
Brüsszel, 2.12.2004 
COM(2004) 759 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Európai elektronikus kommuniká ciós rendelet és piacok 2004 
    
[SEC(2004)1535] 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS   
A Bizottság több egymást követ ő közleménye épített az európa i tudásalapú gazdaság 
lisszaboni jöv őképére. A Bizottság aláhúzta, hogy az elektronikus kommunikációs ágazat 
létfontosságú szerepet játszik szinte minden más gazdasági te vékenységben is, és az innovatív 
kommunikációs szolgáltatásokat a munka termelékenységének jelent ős húzóerejeként 
határozta meg1.  
E célok elérésének egyik – az Európai Ta nács számos következtetésében pontosan 
megállapított – tényez ője az EU új, az elektronikus komm unikációra vonatkozó szabályozási 
keretének alkalmazása2. Ez technológiai szempontból semleg es szabályozási elveket biztosít, 
amelyek – miután teljes mértékben hatályossá váltak a tagállamokban – se gítséget nyújtanak a 
piacnak abban, hogy a fogyasztóknak választéko t és értéket bocsássanak rendelkezésre. A 
bevezetés optimális id őkerete rövid és kulcsfontosság ú. Az EK versenyszabályainak 
eredményes alkalmazása is létfontosságú szerepet játszik.  
A Bizottság er őteljesen támogatja az EU keret bevezetését jelentéstétel, a tagállamok 
hatóságaival való együttm űködés, valamint ahol szükséges, jogsértési eljárás útján. A 
szabályozásra és a piacokra vonatkozó legutóbbi jelentés3 a Bizottságnak az átvételi 
folyamatból ered ő főbb aggodalmaira helyezte a hangsúlyt. Ez a közlemény els ősorban a piaci 
fejleményekr ől és a továbbra is aktuális f őbb szabályozási kérdésekr ől szól. Alapjául a 
Bizottság szolgálatainak párhuzamosan elfogadott munkadokumentumában foglalt 
részletesebb elemzés és piaci adatok szolgálnak, és els ő ízben fedi le mind a huszonöt 
tagállamot. Az itt ismertetett szabályozási helyzet általában 2004. okt óber 1-jei állapotot 
tükrözi. A piaci adatok – egyéb jelzés hiányában – a 2004. augusztus 1-jéig terjed ő időszakra 
vonatkoznak.4  
2. F ŐBB PIACI  FEJLEMÉNYEK   
Az e-kommunikációs szolgáltatási ágazat egyre pozitívabb kilá tásokkal jellemezhet ő. A 
verseny a legtöbb piacon er ősödik, és a fogyasztóknak egyre több el őnye származik ebb ől az 
ár, a minőség és az innovatív szol gáltatások szempontjából.  
Az ágazat – különösen a vonalas szektor – a költségcsökkentés és adósságmérséklés id őszakát 
igyekszik maga mögött hagyni. A mobil, a szél essávú – és bizonyos mértékig a hagyományos 
vonalas – szolgáltatásokban megvalósuló inno váció a növekedési útkeresés mozgatórugója. 
Az ágazatban tapasztalható általános növekedés – a becslések szerint 4,6%5 2004-ben – 
stabilizálódott, és túlszárnyalja a 25 EU-tagállam GDP-növekedésének mértékét. A 
kulcsfontosságú vezérl őelemek a vezetékes adat- és a mobilszolgáltatások, amelyek er ős, 
11,5%-os illetve 7%-os növekedést mutatnak6.  
                                                 
1 Lásd a Bizottság “Európa nagysebesség ű csatlakoztatása: újabb fejlemények az elektronikus 
kommunikáció területén” – COM(2004) 61 végl eges. Lásd továbbá a Bizottság “Szélessávú 
mobilszolgáltatások” cím ű közleményét – 2004. június 30, COM(2004) 447.  
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 Európai elektronikus kommunikációs rendelet és piacok 2003, COM(2003) 715 
4 Más megállapítás hiányában az adatokat a nemzeti szabályozási hatóságok bocsátják rendelkezésre  
5 Névlegesen. Források: az EITO és az IDATE 
6 Forrás: az EITO becslése  
 
HU 3   HU A 25 tagú EU elektronikus kommuni kációs piaci értéke (milliárd EUR)
277
265
254
226240
220240260280
2000 2001 2002 2003 2004
Forrás: EITO 2004 és a Bizottság szolgálatai 
A fenti általános tendenciák mögött számos konkrét fejlemény húzódik meg. El őször is a 
hagyományos vonalas telefónia érték te kintetében csökkent, mivel a növekv ő verseny 
lenyomja az árakat. Másodszor a szélessávú sz olgáltatások rendkívüli mé rtékben elterjedtek 
az alacsonyabb árak és az er ősödő infrastruktúra alapú versen y miatt, ahogy az újonnan 
belépők elkezdenek felfelé lépegetni a befektetési létrán7. Harmadszor, a mobilszolgáltatások 
térhódítása továbbra is n ő, és ugyan a beszédalapú szol gáltatás még mindig dominál, 
nyilvánvaló a növekedés a mobil adatszolgálta tások területén is. A 3G hálózatok és 
szolgáltatások eli ndultak a tagállamok többségében.  
A 25 tagú EU elektronikus kommunikációs  piacának felbontása (milliárd €) 
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020406080100120140
2001 2002 2003 2004EMobil
telefonszolgáltatások 
Vonalashangátviteliszolgáltatások 
Vonalasadatszolgáltatások
Kábel TVszolgáltatások 
Források: az EITO 2004 és a Bizottság szolgálatai  
                                                 
7 Ez a kifejezés olyan helyzetre vonatkozik, amikor egy újonnan belép ő kezdetben az értéklánc 
különböző szintjein hozzáférhet ő termékekb ől húz hasznot a vásárlói kör kiépítése érdekében, majd 
fokozatosan kiépíti saját infrastruktúráját a vásárlók felé.  A 25 tagú EU éves növekedése
11,9%
6,2%6,0%
4,4%4,6%
2000 2001 2002 2003 2004
 
HU 4   HU 2.1 Mobilszolgáltatások  
A mobilszolgáltatásokból szár mazó bevételek meghaladják a vonalas szolgáltatásokét. 
Folyamatosan er ős, 7%-os növekedést sike rült elérni 2004-ben, am elyet részben a mobil 
adatszolgáltatások katalizáltak. Az átlagos piacn yerési ráta is tovább növekszik, jelenleg 83%-
nál tart a 25 tagú EU esetében; a 15 tagú EU -ra vonatkozó ráta 6 százalékpontos növekedéssel 
elérte a 87%-ot. A mobil el őfizetők száma jelenleg több mint 379 millió. Az EU mobil 
ágazatában a jöv őbeni fejlődés kulcsfontosságú mozgatórugója minden valószín űséggel a 
fejlett hozzáadottérték-szolgáltatások bevezetése lesz.  
Mobil előfizetők és átlagos piacnyerés a 25 és a 15 tagú EU-ban, 1998-2004
6911519426528330632937987%
18%31%52%70%75%81%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Millió előfizető 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
EU átlagos piacnyerési ráta  
Előfizetők a 15 tagú EU-ban Előfizetők a 25 tagú EU-ban
Piacnyerési ráta a 15 tagú EU-ban Piacnyerési ráta a 25 tagú EU-ban
Forrás: Bizottsági szolgálatok az NSZH-k adatai és az EMC becslései alapján  
Több általános tendencia azt sugallja, hogy a mobil ágazat szempontjából növekszik a 
verseny. A vezet ő szolgáltatók átlagos piaci részesedése a tavalyi 46,6%-ról ebben az évben 
43,2%-ra zuhant vissza, ami nagyobb esést jelent , mint az elmúlt három évben együttvéve. A 
mobilszámok hordozhatósága – amely lehet ővé teszi, hogy az el őfizetők megtartsák 
számukat, ha szolgáltatót váltanak – növeke dett az év folyamán, egyes országokban jelent ős 
mértékben. Ez a szolgáltatás ott bizonyult a le gsikeresebbnek, ahol a számhordozhatóság díját 
viszonylag alacsony szin ten szabták meg.  
A kapcsolatra vonatkozó részben foglaltaknak megfelel ően örömmel fogadták a mobil 
felmondások csökkenését számos EU-országban az év folyamán, habár kétségtelenül további 
csökkenések várhatók az NSZH-k közbelépéséb ől is. Továbbra is aggasztó a nemzetközi 
roaming díjak magas szintje. A Bizottság foly tatja vizsgálatát a versenyszabályok alapján a 
mobilhálózati szolgáltatók egymás között felszámított, nemzetközi roamingra vonatkozó 
nagykereskedelmi tarifái ügyében, és  ez év júliusában kiadta el őzetes álláspontját a Szerz ődés 
82. cikkének megsértésére vonatkozóan a brit piacot illet ően a nagykereskedelmi nemzetközi 
roaming ügyében8. Az Európai Szabályozói  Csoport (European Regul ators Group = ERG) is 
jelenleg vizsgálja a nemzetközi roaming kérdés ét. A Bizottság sürgeti a szabályozókat, hogy a 
lehető leggyorsabban végezzenek piaci elemzéseket az egyes mobilhálózatokban eszközölt 
hívások bontására és a nagykereskedelmi nemzetközi roamingra vonatkozóan.  
                                                 
8 A Bizottság sajtóközleménye IP/04/994 http://europa.eu.int/rapid 
 
HU 5   HU A 3G szolgáltatások indítása  
A 3G szolgáltatások indítása felgyorsult 2004-ben ; a 75 engedélyes 3G szolgáltató közül 30 
ajánl jelenleg kereskedelmi szolgáltatásokat, és 21 van az el ő-kereskedelmi fázisban. A 
becslések szerint körül belül 2,6 millió 3G el őfizető található az EU-ban, és 2004 végére 
átlagosan legalább 43%-os lesz a népesség lefedettsége EU-szerte9. A teljeskör ű kereskedelmi 
indítás 2005 folyamán növekedni fog, és ekkor le het majd megállapítan i a 3G szolgáltatások 
tömegpiaci bekapcsolódásának mértékét.  
2.2 Szélessávú szolgáltatások  
A szélessávú ágazat folyamatosan növekedett  ebben az évben, a szélessávú elérési vonalak 
teljes száma több mint 72%-kal n őtt. A 25 tagú EU esetében a telepítés mennyisége jelenleg 
29,6 millió vonal, ami a népesség 6,5%-át jelen ti; a 15 tagú EU esetéb en ugyanez az adat 
7,6%, a tavalyi 4,5%-hoz képest. A szélessá vú telepítés növekedését nagyrészt az er ősödő 
versenyből származó nyomás katalizálja, illetv e a vonalas szolgáltatóknak az az igénye, hogy 
ellensúlyozzák a beszédtelefóniás be vételek csökkenését. Az újonnan belép őknek a 
szélessávú piacból való részesedése tovább növ ekedett, jelenleg 43,7%, ami a múlt évhez 
képest 2,2 százalékpontos növekedé st jelent. Az újonnan belép őknek a DSL piacból való 
részesedése – ez a technológia ké pviseli a teljes szélessávú ágazat  78%-át jelenleg – szintén 
nőtt, jelenleg 30,2%, az év folyamán majdnem 8 százalékpontos növekedés volt tapasztalható. 
A szélessávú hozzáférés területén folyó ve rseny még mindig gyenge bizonyos országokban, 
és a Bizottság aktívan figyelemmel kíséri annak alakulását, illetve szükség esetén 
beavatkozik.  
A Szerződés 82. cikke alapján végze tt versenyvizsgálatot követ ően a Deutsche Telekom 
kötelezettséget vállalt a Bizottsággal szemben, hogy véget vet egy vélelmezett árrés-
beszorításnak a szélessávú hozzáférést illet ően azzal, hogy 2004. április 1-jei hatállyal 
csökkenti a megosztott ho zzáférésre (vonal-megoszt ás) vonatkozó tarifáit.10  
236%
164%
95%
46%23298450
8836624129146541722000529660970
0%50%100%150%200%250%
2002. július 2003. január 2003. július 2004. január 2004. július 05000000100000001500000020000000250000003000000035000000
%-os változás 2002. július óta Összes szélessávú vonalas hozzáférés A 25 tagú EU: összes szélessávú vonalas hozzáférés 
Forrás: bizottsági szolgálatok a COCOM adatai alapján. A 2002. július és 2003. július közötti adatok csupán a 15 tagú EU-ra von atkoznak 
                                                 
9 NSZH-adatok alapján  
10 A Bizottság sajtóközleménye IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid  
 
HU 6   HU A szélessávú szolgáltat ások piacnyerése jelent ős eltéréseket mutat a különböz ő 
tagállamokban, és általában azokban az országokban a legmagasabb, ahol életképes 
infrastruktúra alapú verseny áll fenn kábeles és egyéb alternatív hálózatokon, illetve helyi 
hurokfüggetlenítésen keresztül.  
A 25 tagú EU: vonalas szélessávú piacnyerési ráta, 2004. július 1. 
0,2 0,4 0,50,71,51,72,0 2,22,53,53,85,76,16,4 6,5 6,6 6,77,4 7,6 7,68,28,711,012,115,6
14,014,7
024681012141618
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PT EU25 DE ES UK EU15 EE FR AT FI SE BE NL DKSzélessávú vonalak / népesség (100 f ő) 
Forrás: Bizottsági szolgálatok a COCOM adatai alapján  
2.3 Függetlenített helyi hurkok  
Figyelemre méltó tendencia a f üggetlenített he lyi hurkok (teljesen függetl enített és megosztott 
vonalak) 110%-os növekedése a 2003. júliusi 1,8 millióról a 2004. júliusi több mint 3,8 
millióra az EU15 tekintetében. Két tényez ő húzódik meg ezek mögött az eredmények mögött: 
a határozott szabályozói intézkedések – különösen az árképzés szempontjából – pozitív eredményeket hoztak, és egyes országokban az újonnan belép ők kezdik növelni 
infrastrukturális beruházásaikat.  
 
HU 7   HU 2.4 Vonalas beszédszolgáltatások  
A vonalas szektor bevételeinek folyamatos lassú csökkenése ellenére – több év óta el őször – 
növekedett az erre a piacra belép ő szereplők becsült száma.  
A vonalas szolgáltatók becsült száma: a 25 és a 15 tagú EU
1237
9001202 1231
6351239
13521738
1561
5261484
945
12371583
16082141
  500 1 000 1 500 2 000 2 500
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004A 15 tagú EU nyilvános beszédtelefóniája A 15 tagú EU nyilvános hálózata
A 25 tagú EU nyilvános beszédtelefóniája A 25 tagú EU nyilvános hálózata
Forrás: A Bizottság szolgálatai az NSZH-k adatai alapján  
Ez a tény – a megfelel ő piaci részesedés folyamatos általános csökkenésével karöltve – azt 
sugallja, hogy a vonalas piacon a verseny szin tje növekszik bizonyos or szágokban. Az árak 
alacsonyabbak lettek egyes szegmensekbe n az év folyamán, és a megfelel ő szolgáltatók 
szélesebb kör ű és egyedi igényekre sz abott árképzési csomagokat kínálnak az ügyfelek 
megtartása érdekében. Szintén jelent ős növekedés volt tapasztalható a vonalas számok 
hordozhatóságának bekapcsolódásá ban a különféle tagállamokban.  
A 15 tagú EU megfelel ő szolgáltatóinak átlagos piaci részesedése a beszédtelefónia-piacon 
(bevétel alapján) 
76,8%80,9%86,9%
67,4% 71,3%74,6%
66,5%70,0%72,8%79,4%
59,9%62,2%67,2%
64,9%
55%65%75%85%95%
2000. dec  2001. dec 2002. dec 2003. decHelyi hívások Távolsági hívások Mobil hívások Nemzetközi hívások 
Forrás: A Bizottság szolgálatai az NSZH-k adatai alapján  
Amint a fenti ábra mutatja, a megfelel ő szolgáltatók piaci részesed és csökkenése folytatódik 
minden vonalas hívási szegmensben. Egyes tagállamokban azonban a megfelel ő 
 
HU 8   HU szolgáltatónak különösen a helyi hívási szegme nsben való részesedése továbbra is magas. 
Szoros összefüggés tapasztalható t ovábbá a piac liberalizálásának id őzítése és a megfelel ő 
szolgáltatók piaci részesedése között. Ez különösen szembeszök ő az új tagállamok esetében, 
ahol a megfelel ő szolgáltatók piaci részes edése – ismét legszembet űnőbben a helyi hívási 
szegmensben – számos esetben 90% felett van.  
A vevők 31%-a jelenleg más szolgált atót használ távolsági vagy nemzetközi hívásokra. Helyi 
hívások esetében ez az adat csaknem 20%. Ennek a hozzáférésnek a túlnyomó része közvetetten áll rendelkezésre, például szolgáltató választásával vagy el őválasztásával. 
Mindössze 6,47% alkalmaz közvetlen hozzáférést
11 más szolgáltatóhoz.  
A mobilszolgáltatásokból származó bevétele k növekedése alapján arra következtethetünk, 
hogy a vonalas szolgáltatások bevételeinek cs ökkenése részben a vonalas szolgáltatások 
mobillal történ ő helyettesítésével magyarázható. Szám os új tagállamban, ahol a vonalas 
infrastruktúra piacnyerése viszonylag alacsony, az új el őfizetők közvetlenül a mobil telefónia 
mellett dönthetnek. Vannak olyan jelek azonba n, hogy az innováció – ideértve olyan új 
technológiák térhódítását is, mint  például az internetes hangátvi tel (VOIP) és a többszektoros 
vonalas-mobil termékek –, az id ő múltával megállíthatja a vonalas hangátviteli 
szolgáltatásokból származó bevételek csökkenését.  
2.5 Kapcsolat 
A kapcsolat a versenypiac egyik alapvet ő építőeleme. A vonalas szektorban folytatódott a 
kapcsolási díjak mérsékl ődése, habár lassabb tempóban, és a stabilizáció jelei mutatkoznak. A 
mobil szektorban viszont bizonyos ideje a ggodalmaknak adnak hangot, hogy sok esetben a 
mobil felmondási ráták nincsenek kapcsolatban  a költségekkel. Válaszul a szabályozói 
beavatkozásra örömmel volt tapa sztalható, hogy lefelé szálltak ezek  a ráták a múlt év során. A 
mobilra való áttérés miatti á tlagos vonalas felmondási ráta az SMP-szolgáltatóknál a 15 tagú 
EU esetében 14%-kal esett vissza 2003. július és 2004. július között.  
2.6 Vev ők  
A vevői előnyök növelésének rendszere – így az alacs onyabb árak, a nagyobb választék és az 
innovatívabb szolgáltatások –, amely azóta ny ilvánvaló, hogy az e-kommunikációs piacokat 
először liberalizálták –, továbbra is m űködik az er ősebb versenykörnyezet és az új 
szabályozási környezet biztosította rugalm asság miatt. Ebben az évben nagyobb lett a 
választék, mivel új szolgáltatók léptek be a piacra, és több a széles sávú választási lehet őség12. 
A verseny miatti nyomás növekedésével az árak csökkentek egyes szegmensekben13.  
Innovatív vegyes szektorú kínálat tapasztalh ató a vonalas és a mob il szektorban, a 3G 
valósággá válik, és a fejlett magasérték ű adatszolgáltatások – a növekv ő infrastruktúra-
beruházásokkal meger ősítve – széles körben elterjedtek. Számos kihívás azonban továbbra is 
fennáll. A helyi hurok és a szél essávú területen a verseny még mindig viszonylag gyenge, és a 
különböző tagállamokban az általános versenyhelyz et vegyesnek mondható. A továbbhaladás 
attól függ, hogy mennyire sikeresen vezetik be  és alkalmazzák minden tagállamban az új 
szabályozási keretet, továbbá az EK versenyszabályainak eredményes alkalmazásától.  
                                                 
11 A saját tulajdonú infrastruktúrán vagy a teljesen  függetlenített vonalakon nyújtott szolgáltatások  
12 A kínálat növekv ő változatossága ár és kapacitás tekintetében  
13 Távolsági és nemzetközi hívások  
 
HU 9   HU 3. ÁTVÉTEL  A 25 TAGÁLLAMBAN   
A tagállamok kötelesek voltak az EU szabályoz ási keretének átvételé re 2003. július 24-ig (a 
15 tagú EU) a legfontosabb irányelvek14 és 2003. október 30-ig az elektronikus magántitokra 
vonatkozó irányelv tekintetében; a szabál yozási keret teljes mértékben 2004. május 1-t ől 
került alkalmazásra a tíz új tagállamban.  
A gyors és helyes átvétel létf ontosságú a szektor számára. A késedelmek lelassítják azt a 
folyamatot, amelynek alapján a nemzeti szabál yozási hatóságok (NSZH-k) elemzik a piacokat 
és visszavonják, módosítják vagy elrendelik a jogszabályokat az éppen meglév ő versenyszint 
fényében. Nagyobb aggodalmat kelt azonban, hogy a késedelmek negatív jeleket küldenek a vevők és a piac számára. A 2003-at megel őző öt év során a nem megfelel ő vonalas 
szolgáltatók 70 milliárd eurót fektette k be csak a 15 tagú EU viszonylatában
15. A megfelel ő és 
a nem megfelel ő piaci szerepl ők további jelent ős befektetéseket szándékoznak eszközölni az 
elkövetkezend ő évek során. Az instabil jogi kerete k veszélyeztethetik ennek a célnak az 
elérését.  
Húsz tagállam befejezte az els ődleges jogszabályok átvételét és err ől értesítette a Bizottságot. 
Ez lényeges eredményt jelent, amely minden esetben a meglév ő törvények teljes átdolgozását 
vagy főbb új törvények bevezetését vonta maga  után. Öt tagállam azonban még els ődleges 
jogszabályokat kell, hogy elfogadjon a keret át vételéhez, habár minden esetben jelent ős 
lépéseket tettek a törvényhozási folyamatban.  
Belgium, Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Luxemburg. 
A Bizottság szabálysértési eljárásokat indított az értesítések elmaradása miatt, és az Európai 
Bíróság el őtt eljárások vannak függ őben Belgium, Görögország és Luxemburg ellen.  
A másodlagos (bizonyos esetekben anyagi) jogszabályok még elfogadásra várnak nyolc 
tagállamban annak érdekében, hogy az els ődleges jogszabályok teljes  hatállyal bírjanak.  
Spanyolország, Franciaország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Szlovénia, 
Szlovákia.  
A Bizottság jelenleg értékeli,  hogy az összes tagállamban végr ehajtott átvételek mennyiben 
felelnek meg az uniós acquis –nak, és megfelel ő intézkedéseket tesz a Szerz ődésnek 
megfelelően.  
4. A  7. CIKK  SZERINTI  ELJÁRÁSOK   
A keretirányelv 7. cikke értelmében  az NSZH-k intézkedéstervezeteir ől értesítést kell küldeni 
a Bizottság részére értékelés céljából az elfogadást megel őzően annak érdekében, hogy a 
piacmeghatározást és a piacelemzést az EU versenyszabályainak megfelel ően végezzék, 
továbbá hogy megtörténhessen a harmonizáció az egységes piacon belül. A Bizottság 
megjegyzéseket f űzhet az intézkedésterve zetekhez, és amennyiben a piacmeghatározást vagy 
                                                 
14 A keretre, a hozzáférésre, az engedélyezésre, az általános szolgáltatásra és a versenyre vonatkozó 
irányelvek  
15 Az újonnan belép ők befektetései Európában, 2004, Stratégiai és Politikai Tanácsadók Hálózata  
 
HU 10   HU az SMP-megjelölést összeférhetetlennek nyilv ánítja a közösségi jogg al vagy úgy értékeli, 
hogy az akadályt jelent az egys éges piac szempontjából, vi sszavonásukat követeli meg.  
2004. október 1-jével a Bizottság 101 értesítést ka pott kilenc tagállamtól, melyek többségét 
Ausztria, Finnország, Portugália és az Egyesült Királyság nyújtotta be. A Bizottság azóta 92 
ügyet zárt le, és útmutatást nyújtottak az NSZH-knak piaci felülvizsgálatuk ügyében, 
miközben politikával és megvalósítással kapcsolato s kérdéseket is érinte ttek annak érdekében, 
hogy minden tagállamban konzisztens, ámde megfelel ően árnyalt megközelítés valósuljon 
meg. Továbbá a Bizottság szolgálatai 58 értesítést megel őző értekezletet tartottak az NSZH-
kkal 15 tagállamból a javasolt intézkedések alapján felmerül ő kérdések megoldása érdekében. 
Ezidáig legalább egy értesítés érkezett a vonatkozó piacokkal kapcsolatos ajánlásban 
meghatározott piacok mindegyikér ől, kivéve egyet, nevezetesen a nemzeti nagykereskedelmi 
piacot a nyilvános mobil hálózatokon történ ő nemzetközi roaming tekintetében. 2004. 
november 1-jéig a Bizottság mindössze három alkalommal élt vétójogával16. 
Az értesítések értékeléséb ől kialakuló általános kép alapján a szabályozás sokkal inkább a 
piaci kudarcok megoldására koncentrál. Az NS ZH-k nemigen tértek el az ajánlásban 
meghatározott piacoktól. Két piac tekintetében azonban különösen eltér ő megközelítések 
érvényesültek, ezek a szélessávú hozzáférések na gykereskedelmi piaca (a kábeles szélessávú 
hozzáférés beszámítása, ami a Bizottság nézete s zerint csak akkor lehetséges, ha ténylegesen 
bitfolyammal egyenérték ű terméket kínálnak kábele n keresztül), valamint a m űsorszórási 
szolgáltatások piaca (platf orm szerinti bontás, vagyis földi, kábeles, m űholdas).  
Az SMP-megjelöléshez való általános hozzááll ás az volt, hogy követték az SMP-útmutatóban 
meghatározott elveket. Míg a piaci ré szesedés továbbra is fontos tényez ő, más tényez ők is 
jelentősnek bizonyultak az átfogó elemzés ben (például a piaci dinami ka, a belépés korlátai és 
a lehetséges verseny).  
A jogorvoslatok tekintetében az NSZH-k általá ban kötelezettségeket rónak ki az SMP-re 
kijelölt vállalkozásokra a megfelel ő piacokon meghatározott problémáknak megfelel ően. 
Egyes esetekben az NSZH-k aszimmetrikus megközelítést alkalmaztak, vagyis különféle 
jogorvoslatokat róttak ki az SMP-váll alkozásokra hasonló piacokon, ugyanabban a 
tagállamban. Ez a keret szerint lehetség es, amennyiben az ilyen bánásmód indokolt.  
Végül a tapasztalatok szerint az NSZH-k a legmesszebbmen őkig figyelembe vették a 
Bizottság határozataiban ki adott megjegyzéseket végs ő intézkedéseik elfogadásakor.  
5. AZ  ÚJ SZABÁLYOZÁSI  KERET  ALKALMAZÁSA  A 25 TAGÚ  EU 
ORSZÁGAIBAN   
Míg a piaci kép nagyjából pozitív, a Bizottság tö bb olyan kulcsfontosságú területet határozott 
meg, ahol a tagállamok szabályoz ásán javítani kell. A következ ő rész a felmerül ő főbb 
szabályozási kérdésekre vonatkozik.  
                                                 
16 Ezek az ügyek a nemzetközi hívások piacával (FI/2003/0024 és  FI/2003/0027 számú ügy) és a 
hozzáférési, illetve a nyilvános mobiltelefon-hálózatokon történ ő híváskezdeményezési piaccal 
(FI/2004/0082 zsámú ügy) voltak kapcsolatosak Finnországban, illetve a tranzitszolgáltatások piacával 
a nyilvános vonalas telefonhálózaton (AT/2004/0090 számú ügy) Ausztriában  
 
HU 11   HU 5.1 Nemzeti szabályozási hatóságok (NSZH-k) 
A nemzeti piacok megfelel ő működésének képessége egyenesen arányos a tagállamokban az 
NSZH-kkal kapcsolatban érvényes jogi keret min őségével.  
Az NSZH-k mindenfajta kereskedel mi vagy egyéb szerzett érdekeltségt ől függetlenek kell 
hogy legyenek. Megbízással kell hogy rendelkezzenek  a keretben meghatározott összes 
jogkörre vonatkozóan, és küls ő beavatkozás nélkül képesek ke ll hogy legyenek ellátni azokat.  
A Bizottság nyomatékosan támogatja az NSZH-k  által ezidáig elvég zett munkát a piaci 
elemzések elkészítését vagy az az okra vonatkozó értesítést illet ően, különösen arra irányuló 
együttműködésüket az Európai Szabályozók Csoportjában, hogy közös szabályozási 
megközelítéseket dolgozzanak ki a keretnek megfelel ően.  
A Bizottság azonban jelent ős aggodalmakat táplál azt illet ően, hogy a függetlenség és a 
pártatlanság elvét még mindig nem tartják ti szteletben teljes mé rtékben mind a huszonöt 
tagállamban. Egyes aggodalmak abból származnak, hogy az állami részesedés és a szabályozásra vonatkozó határozat hozatal teljes elhatárolása még mindig nem minden esetben 
biztosított. Az is gondot jelent, hogy egyes országokban az NSZH-k esetlegesen akadályokba 
ütköznek, ha megfelel ő szabályozási jogorvoslatokat kívá nnak alkalmazni piaci elemzéseik 
fényében. Ez ott merülhet fel például, ha a minisztériumok – amelyek a piaci elemzésért 
felelős NSZH-kként nem kaptak értesítést – utasításokkal vagy rendelkezésekkel avatkoznak 
be, amelyek befolyásolják az NSZH-k szabál yozási döntéseit. Bizonyos esetekben inkább a 
nemzeti jogszabályok a hibásak abban, hogy kor látozzák a szabályozók piacszabályozási 
megítéléseit. Ez abban testesülhet meg, hog y korlátozzák a jogszabályilag az NSZH-k 
rendelkezésére álló jogorvoslatokat, vagy túlzott mérték ű kritériumokat szabnak meg 
törvényileg a szabályozási követelmények beveze tésére. Még olyan esetben is, ha az NSZH-k 
a nemzeti törvények alapján te ljes jogkörrel rendelkeznek, el őfordulhat, hogy az eredményes 
versenyt az NSZH-határozatok ér vényesítésének hiánya okozza.  
A Bizottság számára további fontos kérdés az NSZH-határozatok elleni fellebbezési eljárások 
hosszadalmassága. A Bizottság jónéhány tagáll amban vizsgálja a helyzetet. Ezt bizonyos 
esetekben súlyosbítja az NSZH-határozatok elleni függ őben lévő fellebbezések szisztematikus 
felfüggesztése.  
Végül annak szükségessége, hogy az NSZH-k piaci  felülvizsgálatokat vállaljanak piaci 
felügyeleti, dönt őbíráskodási és jogérvényesítési munká juk mellett, egyes esetekben súlyos 
erőforrás-problémákat okozott jelent ős számú szabályozó esetében.  
5.2 A szolgáltatások engedélyezési díjai  
Az engedélyezési rendszerek irányításához és  a használati jogok megadásához kapcsolódó 
díjak átláthatóak, arányosak és  objektívan indokoltak kell, hogy  legyenek és kizárólag a 
ténylegesen felmerült adminisztratív költségek et kell, hogy fedezzék. Más díj nem róható ki.  
A Bizottság vizsgálja a helyze tet jónéhány tagállamban, ahol a díjak viszonylag magasak és 
ahol az ezeknek az elveknek való megfelelés  igazolásra szorul. Vizsgálja továbbá az 
irányelveknek való megfelelés szempontjából a piaci szerepl őkre kirótt különféle díjakat és a 
szélessávú szolgáltatások terjeszt ésére irányuló rendszerekhez történ ő hozzájárulásokat.  
 
HU 12   HU 5.3 Egyéni rádiófrekvenci a-használati jogok  
Amennyiben a tagállamok egyedi rádiófrekven cia-használati jogokat biztosítanak, nyílt, 
átlátható és diszkriminációtól mentes el járások alkalmazandók. Habár ezt a követelményt 
széles körben átvették, a Bizo ttság azt vizsgálja, hogy ezeknek a kritériumoknak a gyakorlati 
alkalmazása megfigyelhet ő-e a gyakorlatban számos ta gállamban, ahol nincs nemzeti 
frekvenciakiosztási táblázat vagy az engedélyeztetési eljárások folytán.  
5.4 Szolgalmi jogok, közös elhelyezés és létesítmény-megosztás  
A Bizottság felfigyelt azokra az Unió-szerte jelentkez ő állandó problémákra, amelyek 
különösen a mobilszolgáltatásokhoz szükséges oszlopok és antennák fels zerelésére vonatkozó 
jogok biztosításával és a vonatkoz ó díjakkal kapcsolatosak. Ez s zámos esetben késleltette a 
harmadik generációs (3G) infrastruktúra telepítését, id őnként a nemzeti engedélyekben foglalt 
szigorú telepítési követelmények miatt. E bben a tekintetben a legjobb gyakorlat egyik 
formája, hogy az NSZH nyilvánosan hozzáférhet ő adatbázist készít az  oszlopok jelenlegi és 
jövőbeni elhelyezésére vonatkozóan.  
5.5 Általános szolgáltatások nyújtása  
A szabályozási keret egyik kulcs fontosságú elve a minimális szolgáltatási csomag nyújtása 
minden végs ő felhasználónak megfizethet ő áron és meghatározott min őségben; a tagállamok 
kötelesek gondoskodni arról, hogy semmilyen vá llalkozás vagy vállalkozás-kategória ne 
legyen eleve kizárva az általános szolgáltatás nyújtásból. A Bizottság alaposan megvizsgálja 
azokat az aggodalmakat, hogy számos tagállamban  az általános szolgáltató a fenti elv 
tekintetbe vétele nélkül – vagy a szükséges átláthat óság nélkül – kijelölhet ő.  
5.6 El őírt kötelezettségek  
A tagállamok kizárólag akkor róhatnak ki el őírt kötelezettségeket, ha azok világosan 
meghatározott, általános érdek ű célok eléréséhez szükségese k. A Bizottság vizsgálja, hogy 
milyen módon róják ki ezeket  a kötelezettségeket bizonyos országokban, különösen abból a 
szempontból, hogy van-e világos kapcsolat a kötelezettségek és a célok között, hogy a 
hatóságoknak az el őírt kötelezettségi státusz megadásá ra vonatkozó saját belátás szerinti 
megbízatása nem vezessen önkényes döntésekhez.  
5.7 Önként biztosított kere skedelmi kommunikáció  
A Bizottság megjegyzi, hogy míg az elektronikus  magántitokra vonatkozó irányelvben foglalt 
opciós szabályokat álta lában átvették, m űködik egy olyan tendenc ia is, hogy önkéntes 
szabályzatok irányába mozdulnak el a fe lhasználók védelme érdekében. Ez örömteli 
fejlemény.  
5.8 Forgalmi adatok  
A Bizottság megvizsgálja azt a hatóságok részér ől tapasztalható er ősödő tendenciát, hogy 
jónéhány tagállamban megnövelik azt a jogszabályban meghatározott id őszakot, amelynek 
folyamán a forgalmi adatok megtartására vonatkozó követelmény el őírható rendvédelmi 
célból.  
 
HU 13   HU 5.9 Az átmeneti rendelkezések alkalmazása a 15 tagú EU esetében  
A 15 tagú EU-höz tartozó tagállamok az át meneti rendelkezések értelmében kötelesek 
gondoskodni arról, hogy az SMP-vállalkozás okra vonatkozó fennálló jogszabályi 
kötelezettségek addig érvényben maradnak, amíg a szabályozók határoznak az új keretnek 
megfelelően.  
A Bizottság vizsgálja azokat az aggodalmakat, melyek szerint még mindig akadnak olyan 
esetek, hogy ezek a kötelezettségek – amel yek például a költségelszámolásra és az 
elszámolások elkülönítésére vonatkoznak – nem megfelel ően valósultak meg, ami az új 
belépőkre gyakorolt árrésbeszorításhoz vezet. Egyes esetekben hasonló hatást produkálnak a 
nagykereskedelmi, hozzáférési és kiskereske delmi tarifák szabályozói vizsgálatának 
módjában és részletességében tapasztalható különbségek.  
A Bizottság amiatt is aggodalmak at táplál, hogy az új belép ők befektetéseinek kifejezett 
fejlődését és a vev őknek a jobb besorolású te rmékek irányába történ ő elmozdulását a 
viszonteladási termékekr ől a bitfolyamra és a helyi hurokfüggetlenítésre való áttérés útján 
egyes esetekben meghiúsíthatják a foly amatokkal kapcsolatos problémák. Ennek 
eredményeképpen például a helyi hurokfüggetlení tés telepítéséhez kapcsolódó fejlesztések 
elszórtak a tagállamok viszonyla tában. Mindenesetre a piaci felülvizsgálatokat fel kell 
gyorsítani és az átmeneti rendszer alkalmazását  a minimálisra kell korlátozni a rendezetlen 
kérdések megoldása érdekében.  
5.10 A “kiinduló feltétel ek” alkalmazása az új tagállamokban  
Az új tagállamok kötelesek voltak gondos kodni arról, hogy az SMP-vállalkozásokra 
vonatkozó jogszabályi kötelezettségek érvénybe lépjenek a csatlakozás id őpontjáig. A 10 tagú 
EU esetében rendezetlen problém ák egyike-másika ismétli a 15 tagú EU régi kerete alatt 
fennálló problémákat, így például a költségels zámolást és a tarifák átláthatóságát. Egyes 
tagállamokban az is kérdés es, hogy létezik-e megfelel ő referencia kapcsola ti kínálat. További 
gyengeség jónéhányuk esetében, hogy hiányzik a szolgáltatóválasztá s, a szolgáltató-
előválasztás és a számhordozhatóság teljeskör ű alkalmazása.  
6. KÖVETKEZTETÉS   
Európa kritikus fázisban van az új és dinamikus gazdaság fejl ődését tekintve, amelynek 
mozgatórugói a technológiák konvergenci ája és a szolgáltatási innováció. Míg az e-
kommunikációs piacok az újjáéledés jeleit mutatják, a vonalas szolgáltatást fel kell 
zárkóztatni, hogy a szélesebb európai gazd aság jótéteményei érvényesülhessenek.  
Az e-kommunikációs szabályozási keret teljeskör ű és helyes bevezetése és az EK 
versenyszabályainak eredményes alkalmazása elmaradhatatlan el őfeltétel. A verseny, az 
innováció és a befektetés lehet ősége csak akkor valósul me g teljes mértékben, ha a 
tagállamok el őtérbe helyezik a jogszabályok átvételét és  teljes mértékben hatályosá teszik a 
már elhatározott EU-elveket. A Bizottság továbbra is el őrehaladási jelentéseket tesz, és 
különösen az átvett nemzeti rendelkezések gyako rlati megvalósítására koncentrál majd.