EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.9.19. COM(2022) 470 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A Bizottság 40. éves jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió 2021. évi dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységeiről, valamint a harmadik országok Európai Unióval szembeni, 2021. évi piacvédelmi intézkedéseiről











{SWD(2022) 294 final}



Vezetői összefoglaló Ez az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült 40. jelentés, amely kiterjed az EU dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedési tevékenységeire, valamint a harmadik országok EU-val szembeni, 2021. évi piacvédelmi tevékenységére és a meghallgató tisztviselő tevékenységeire. A Covid19-világjárvány miatt 2021-ben is fennálló nehézségek ellenére a Bizottság továbbra is következetesen alkalmazta a piacvédelmi eszközöket. A világjárvány kezdetén kidolgozott, megfelelően tesztelt munkamódszerek biztosították, hogy a Bizottság minden vizsgálatot a legmagasabb szintű normáknak megfelelően folytasson le, garantálva az uniós gyártók védelmét a kárt okozó, tisztességtelen kereskedelemből származó behozatallal szemben. Az intézkedések végrehajtása és hatékonysága elsődleges szempont a Bizottság számára, és a jelentés hangsúlyozza, hogy az év során javultak a nyomonkövetési gyakorlatok. Tekintettel arra, hogy a vámok megfizetésének elkerülésére irányuló intézkedések fokozódhatnak a Covid19 utáni helyreállítási szakaszban, a Bizottság az intézkedéseket – különösen azokat, amelyek fokozott kockázatot jelentenek a vámkikerülés tekintetében – tüzetesebb vizsgálatnak vetette alá. Ahol az szükségesnek bizonyult, a Bizottság kijátszásellenes és visszanyerésre vonatkozó vizsgálatokat indított, jelezve a gazdasági szereplők számára, hogy az EU szándékában áll e gyakorlatok kezelése. Ez a jelentés a 2017/2018-as jogszabály-módosítások végrehajtásával is foglalkozik, amelyeket annak biztosítása érdekében fogadtak el, hogy az eszközök megfelelő választ adjanak a globális kereskedelemben jelentkező politikákra és kihívásokra. Ezek közé tartoznak a piacvédelmi eszközök szociális és környezetvédelmi normái. Ezeket a Bizottság most már figyelembe veszi azokban a vizsgálatokban, amelyekben kiigazította az irányárakat annak érdekében, hogy beépítse az EU által is aláírt, többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból eredő jövőbeli költségeket. Ez egyes esetekben magasabb vámokat eredményezett, biztosítva, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek érdemi jellege fennmaradjon és az intézkedések tényleges segítséget nyújtsanak az uniós gazdasági ágazatnak. Az uniós piacvédelmi eszközök ellenőrzését követően az Európai Számvevőszék 2020. évi ajánlásainak végrehajtása volt a Bizottság egyik prioritása az év folyamán. Az ajánlások többségét 2021-ben sikerült végrehajtani. Ezek az intézkedések megerősítik az EU már most is magas szintű normáit az eszközök alkalmazásával kapcsolatban. Ebben az összefüggésben kiemelkedően fontos volt, hogy a kis- és középvállalkozások segítséget kapjanak annak megértéséhez, hogy milyen eszközökről van szó, és hogyan használhatják fel azokat, illetve hogyan részesülhetnek azok előnyeiből. A Bizottság úgy vélte, hogy 2021-ben a piacvédelmi eszközöket alkalmazó harmadik országok ugyanolyan szigorú normákat alkalmaztak, mint amilyeneket az EU a saját vizsgálatai során alkalmaz. Uniós exportőreink egyre több olyan harmadik országbeli piacvédelmi intézkedéssel szembesülnek, amelyeket sajnos gyakran nem a WTO szabályaival összhangban hajtanak végre. Számos alkalommal hozott kedvező eredményt az uniós gazdasági ágazattal/exportőrökkel szembeni, harmadik országokban zajló vizsgálatokban való beavatkozásunk, amelynek célja a kedvezőtlen gazdasági hatás mérséklése és az intézkedések tisztességtelen/indokolatlan bevezetésének megszüntetése volt, ezáltal biztosítva az uniós exportőrök piacra jutásának folytonosságát. Végezetül a jelentés összefoglalja a piacvédelmi eszközök és az egyéb uniós szakpolitikák közötti kapcsolatot. Az EU kereskedelempolitikájának felülvizsgálatáról szóló, 2021 februárjában közzétett közlemény felszólított arra, hogy használjanak ki minden kereskedelmi eszközt az uniós szakpolitikai célkitűzések támogatására. Ebben az összefüggésben a piacvédelmi eszközök továbbra is nagyon fontos szerepet játszanak, nemcsak azért, mert több mint 460 000 munkahelyet védenek meg, hanem mert biztosítják az EU elkötelezettségét a tisztességes nyitott kereskedelempolitika mellett. Emellett más szakpolitikai területeket is támogatnak, például az európai zöld megállapodást és az európai digitális menetrendet azáltal, hogy védik a megújuló energiaforrások és a digitális értékláncok kulcsfontosságú elemeinek uniós gyártását. A jelentést – a Bizottság jelentéstételi kötelezettségeivel összhangban – bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amelynek mellékletei további információkat és statisztikákat tartalmaznak.

1A piacvédelmi eszközök alkalmazása 2021-ben 1.1Vizsgálati tevékenység 1.1.1Általános áttekintés A 2021. év végén az EU-ban 163 végleges piacvédelmi intézkedés volt hatályban: 109 végleges dömpingellenes intézkedés (amelyeket 31 esetben kiterjesztettek), 19 szubvencióellenes intézkedés (amelyeket 1 esetben kiterjesztettek) és 3 védintézkedés. Ez 2020-hoz képest 13 intézkedéssel jelent többet. Ezek az intézkedések közvetlenül több mint 462 000 munkahelyet védtek meg. 2021-ben hasonló mennyiségű vizsgálati munkát végeztek, mint a korábbi években. 88 vizsgálat volt folyamatban, amelyek 29 eredeti vizsgálatból és 59 felülvizsgálatból álltak, szemben a 2020. évi 85 vizsgálattal. 2021 végén 43 vizsgálat volt folyamatban, ugyanannyi, mint 2020 végén. 2021-ben számos ágazat kérte a piacvédelmi intézkedések felfüggesztését a kedvezőtlen piaci fejlemények – különösen az ellátási láncoknak elsősorban a Covid19-válság által okozott állítólagos zavarai – kezelése érdekében. Ez a ritkán alkalmazott rendelkezés szigorú kritériumokat határoz meg a felfüggesztésére vonatkozóan. 2021 októberében a Bizottság 9 hónapra felfüggesztette a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó intézkedéseket, és ezzel egyidejűleg bevezette a termék behozatalának nyomon követését. 2021 decemberében a Bizottság elutasította az Oroszországból származó nyírfa rétegelt lemezre vonatkozó intézkedések felfüggesztését, mivel annak feltételei nem teljesültek. Ezt a jelentést egy további információkat és statisztikákat tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, az alábbi szakaszokhoz tartozó mellékletekkel. 1.1.2Dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok (lásd az A–I. mellékleteket) 2021-ben a Bizottság – a 2020. évi 15 új vizsgálathoz képest – 14 új vizsgálatot (11 dömpingellenes és 3 szubvencióellenes vizsgálatot) indított. A Bizottság 10 vizsgálat keretében ideiglenes vámokat vetett ki és 12 ügyet végleges vámok kivetésével zárt le (11 dömpingellenes intézkedés és 1 szubvencióellenes intézkedés). A Bizottság egy szubvencióellenes vizsgálatot intézkedések bevezetése nélkül zárt le, mivel a panaszt visszavonták. A hatályban lévő intézkedések megkezdett felülvizsgálatainak száma a 2020. évi 28-hoz képest kis mértékben, 30-ra emelkedett 2021-ben. Ezek között 10 hatályvesztési és 4 időközi felülvizsgálat volt. 2021-ben 15 hatályvesztési vizsgálat zárult le a vám megerősítésével. Az összes típusú vizsgálat megindításának száma összesen 48 volt, azaz magasabb, mint az előző öt év bármelyikében. 1.1.3Védintézkedési vizsgálatok

A Bizottság 2021-ben nem indított új védintézkedési vizsgálatot. A Bizottság lefolytatta az egyes acéltermékek behozatalára 2019-ben bevezetett uniós védintézkedés felülvizsgálatát. Ennek eredményeként 2021 júliusában 2024. június 30-ig meghosszabbította annak hatályát, és bizonyos szempontokat kiigazított. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés továbbra is szükséges a súlyos kár megelőzéséhez vagy orvoslásához, és hogy az uniós acélipar kiigazításokat hajtott végre. A Bizottság megállapította, hogy a védintézkedés időtartama alatt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlott az import által kifejtett nyomás miatt egy olyan időszakban, amikor a gazdasági ágazat által végrehajtott kiigazítások még nem jártak pozitív hatásokkal. 2021. december 17-én a Bizottság megindította az intézkedés harmadik működési felülvizsgálatát a 2022. július 1-jén hatályba lépő esetleges kiigazításokkal. 1.1.4Ellenőrzések a vizsgálatok során Az egészségügyi kockázatok és az utazási korlátozások miatt a Bizottság a helyszíni ellenőrzések helyett távoli keresztellenőrzéssel végezte az érdekelt felek által benyújtott adatok ellenőrzését. A 2020-ban szerzett tapasztalatokra építve a Bizottság teljesítette kötelezettségeit, egyúttal szavatolva az érdekelt felek jogainak érvényesülését. 2021-ben a Bizottság 197 vállalat adatait ellenőrizte távoli keresztellenőrzés segítségével: 111 európai és 86 EU-n kívüli vállalat adatait. Mivel 2021 utolsó negyedévében enyhültek az utazási korlátozások, 12 esetben sor került uniós vállalatok helyszíni ellenőrző látogatására. Ez remélhetőleg azt jelzi, hogy a jövőben több helyszíni ellenőrzés fog újraindulni. 1.2A piacvédelmi eszközök hatékony alkalmazása és érvényre juttatása 1.2.1Az Európai Számvevőszék ajánlásainak végrehajtása– Az EU piacvédelmi eszközeinek ellenőrzése 2021-ben a Bizottság azon dolgozott, hogy megvalósítsa az Európai Számvevőszéknek az EU piacvédelmi politikájáról szóló, 2020 júliusában közzétett ellenőrzési jelentésében foglalt ajánlásokat. Az ajánlások a következők voltak: Az Európai Bizottság a) dokumentálja a felek által rendelkezésre bocsátott dokumentumok bizalmas jellegére vonatkozó értékeléseit, b) keressen további kommunikációs csatornákat a piacvédelmi eszközöknek az érdekelt felekkel történő jobb megismertetése céljára, c) javítsa a releváns versenyszempontokra vonatkozó iránymutatásokat, d) tegye célirányosabbá a nyomonkövetési tevékenységeket és rendszeresen értékelje a piacvédelmi intézkedések hatékonyságát, e) indítson több saját kezdeményezésű vizsgálatot és f) alkalmazzon egyértelmű kritériumokat a harmadik országok intézkedéseire adott válaszok prioritás-meghatározására. Ezen ajánlásokra válaszul a Bizottság 2021-ben informatikai alapú megoldást dolgozott ki a dokumentumok bizalmas jellegére vonatkozó értékelések dokumentálására. A rendszer 2022 elején lépett működésbe. Ami a piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos tudatosság növelését illeti, a Bizottság 2021-ben elindította a tájékoztató videók terjesztésére, valamint egy hét modulból álló információs csomag kidolgozására irányuló projektjét. Az anyagokat 2022 elején helyezte el az interneten. A terjesztésre pedig a tagállamok kapcsolattartó pontjain és az érintett érdekelt feleken keresztül kerül majd sor. A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos bizonytalanság miatt a Bizottság elhalasztotta az érdekelt felekkel tartott személyes tájékoztató üléseket. A piacvédelmi vizsgálatok versenyjogi vonatkozásait illetően a Bizottság iránymutatást dolgozott ki az érdekelt felek/érintett felek, valamint az ügykezelők számára arra vonatkozóan, hogy hogyan kezeljék ezeket a kérdéseket a vizsgálatok során. A fennmaradó ajánlásokra a Bizottság 2021-ben új nyomonkövetési politikát dolgozott ki, amelynek elemei: szigorú kockázatalapú prioritásmeghatározás, a Bizottság kapcsolódó szolgálataival (OLAF, Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság és Költségvetési Főigazgatóság) és külső érdekelt felekkel való fokozottabb koordináció, valamint az eredmények jobb dokumentálása és jelentése. Ennek a 2021 decemberétől hatályos új nyomonkövetési politikának az értékelésére 2023-ban kerül majd sor. A Bizottság nem fogadta el teljes mértékben a hivatalból indított vizsgálatokra vonatkozó ajánlást, mivel úgy véli, hogy már a lehető legteljesebb mértékben alkalmazza a hivatalból indított rendelkezéseket. Ennek ellenére 2021-ben a Bizottság további információkat közölt honlapján a hivatalból indított vizsgálatokkal kapcsolatban, hogy tisztázzon bizonyos félreértéseket, és bővítse iránymutatását az európai ipar számára. Ami a harmadik országok piacvédelmi intézkedéseinek nyomon követését illeti, a Bizottság 2021-ben kritériumokat állapított meg a legfontosabb gazdasági és rendszerszintű érdeket képviselő, illetve azon országok azonosítására, ahol az európai exportőrök nagyfokú együttműködést tanúsítanak. Végezetül a Bizottság 2023-ban el fogja végezni a piacvédelmi intézkedések hatékonyságának értékelését.

1.2.2Az intézkedések nyomon követése és végrehajtása (lásd a J., K., M. és Q. mellékletet) Mivel a kereskedelmi jogérvényesítés kiemelt helyen szerepel az Ursula von der Leyen vezette Bizottság napirendjén, a meglévő piacvédelmi intézkedések nyomon követése 2021-ben is az egyik legfontosabb prioritás maradt. A Bizottság kiemelt figyelmet fordított azokra a piacvédelmi intézkedésekre, amelyek esetében a vámkikerülés fokozott kockázatára derült fény. Az intézkedések következetes végrehajtása elengedhetetlen a Bizottság jogérvényesítési politikája hatékonyságának és hitelességének megőrzéséhez. A Bizottság teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy fellépjen az intézkedések kijátszására, az exportár csökkentésére és a viszonteladói ár visszanyerésére irányuló minden olyan gyakorlattal szemben, amely aláássa az intézkedések hatékonyságát. Az intézkedések kijátszására akkor kerül sor, ha a harmadik országbeli exportáló gyártók olyan gyakorlatot folytatnak, mint például a termék vámfizetésre nem kötelezett országon keresztül történő szállítása (átrakodás), a termék oly módon történő, kismértékű módosítása, hogy az ne vonjon maga után vámokat, vagy az alacsonyabb egyéni dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámtételeket alkalmazó exportáló gyártón keresztül történő export (vállalatok közötti átcsatornázás). Egy másik bevett gyakorlat a vám visszanyerése abban az esetben, ha az exportőrök a kivetett intézkedések ellenére csökkentik áraikat a vámok ellensúlyozása érdekében, vagy ha az importőrök a termék Unión belüli viszonteladásakor nem érvényesítik áraikban a vámot. A Bizottság a nyomon követés vagy az érdekelt felektől kapott információk alapján lép fel az ilyen felderített gyakorlatokkal szemben. Az esetleges problémák lehető legkorábbi feltárása érdekében a nyomonkövetési feladatok kockázat szerinti rangsorolására kerül sor. A Bizottság figyelmet fordít azokra az intézkedésekre, amelyek esetében a vizsgálat során a vámkikerülés fokozott kockázatára derült fény, és az intézkedéseket előíró rendeletekbe különleges ellenőrzésre vonatkozó záradékot illesztettek be. E záradék célja, hogy a lehető legkisebbre csökkentse annak kockázatát, hogy a vállalatok közötti átcsatornázás révén kijátsszák az intézkedést. 2021-ben a Bizottság egyebek mellett ilyen rendelkezést épített be a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia és extrudált alumíniumfólia, a Törökországból származó melegen hengerelt sík vastermékek és az Oroszországból származó nyírfa rétegelt lemez behozatalára alkalmazott intézkedésekbe. A nyomon követés magában foglalja a piacvédelmi intézkedés hatálya alá tartozó termék behozatalának mélyreható elemzését, ezen belül az intézkedések hatálya alá tartozó országból történő kivitel tendenciájának/dinamikájának nyomon követését is. Ez teljes képet ad az intézkedések bevezetése utáni kereskedelmi forgalomról és a piaci fejleményekről. A Bizottság a vámhatóságok és statisztikai hivatalok által uniós és tagállami szinten egyaránt táplált belső adatbázisokat, valamint szükség esetén kereskedelmi adatbázisokat használ. Emellett az uniós gazdasági ágazattól származó további piaci információkat is figyelembe vesz, az OLAF vizsgálatai során megállapított vagy a tagállami hatóságok által dokumentált, intézkedéseknek való meg nem felelésre vonatkozó megállapításokkal együtt. 2021 végén összesen 54, a piacvédelmi intézkedések hatálya alá tartozó termék képezte különleges ellenőrzés tárgyát. A Bizottság felszólította a nemzeti vámhatóságokat, hogy kitüntetett figyelmet fordítsanak a piacvédelmi intézkedések hatálya alá tartozó termékek behozatalára, például ahol átrakodás kockázata merülhet fel. Az OLAF értesítést kapott, amikor a Bizottság behozatallal kapcsolatos csalárd tevékenységre utaló információkkal rendelkezett. Az OLAF pedig a végrehajtáshoz kapcsolódó, releváns információkat közölt a Bizottsággal. A Bizottság és az uniós gazdasági ágazat közötti szoros kapcsolatok teljesebb körű tájékoztatást biztosítottak a piaci fejleményekről a leghatékonyabb nyomonkövetési intézkedések elősegítése érdekében. A Bizottság 2021-ben több mint 10, árra vonatkozó kötelezettségvállalást is megvizsgált az exportáló gyártók segítségével, amelyekről megállapította, hogy teljes mértékben eleget tettek a követelményeknek. Az elmúlt években a Bizottság a vámok kikerülését célzó, az exportáló gyártók, különösen a kínai gyártók körében alkalmazott új módszerekről szerzett tudomást, például bizonyos műveleteket valós gazdasági indok nélkül más országokba csoportosítanak át, és onnan exportálnak az EU-ba. Az uniós gazdasági ágazat károkkal szembeni védelme céljából a Bizottság következetesen fellépett a joghézagok megszüntetése érdekében. 2021-ben a Bizottság négy kijátszásellenes vizsgálatot és egy visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot indított, így az elmúlt három évben indított ilyen vizsgálatok száma 11-re, illetve 2-re emelkedett. A 4 megindított kijátszásellenes eljárás a Törökországból és Marokkóból származó üvegrost szövetek behozatalának növekedésére vonatkozott, miután a Kínából és Egyiptomból származó e termékekre 2020-ban dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat vetettek ki. Az üvegrost szöveteket például szélturbinákban használatos lapátok, hajók, tehergépkocsik és sportfelszerelések gyártásához, valamint csőhálózat-felújítási rendszerekben használják fel. A vizsgálatok az érintett termék Törökországban, illetve Marokkóban történő összeszerelését követő átrakodásra összpontosítottak. Ezek az ügyek jól szimbolizálják a Kína „Egy övezet, egy út” elnevezésű politikája által támasztott kihívásokat, valamint a Bizottság azon szándékát, hogy határozottan fellépjen az ebből eredő tisztességtelen kereskedelem ellen.

A 2021-ben indított visszanyerésre vonatkozó vizsgálat az üvegrostból készült szöveteket is érinti. A vizsgálat célja kideríteni, hogy az egyiptomi exportáló gyártók csökkentették-e áraikat a 2020-ban kivetett dömpingellenes vámok hatékonyságának aláásása érdekében. A Bizottság ezenkívül 2021-ben két kijátszásellenes vizsgálatot követően kiterjesztette az intézkedéseket. Megállapítást nyert, hogy a Kínából származó két különböző típusú háztartási alumíniumfólia tekintetében jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámokat Thaiföldön keresztül játsszák ki, ahol a terméket csak kisebb összeszerelési műveleteknek vetették alá. Az érintett uniós ipar nagyrészt 12 tagállamban működő kkv-kból áll. Ez azt mutatja, hogy a Bizottság elkötelezett a tisztességtelen kereskedelem valamennyi formája – ezen belül a piacvédelmi intézkedések kijátszása és visszanyerése – elleni fellépés mellett. 1.2.3Felügyeleti intézkedések Amennyiben – gyakran az érintett gazdasági ágazattól származó információk alapján – arra utaló jel van, hogy egy bizonyos termék behozatala jelentősen megnövekszik, ami az uniós gazdasági ágazat számára kárveszélyt jelent, a Bizottság felügyeleti intézkedéseket vezethet be az ilyen behozatal nyomon követésére is. A Bizottság 2021-ben folytatta az acél- és alumíniumbehozatal visszamenőleges hatályú felügyeletét, amelyet 2020 májusában vezettek be, és amely az előzetes felügyeleti rendszert váltotta fel. A Bizottság visszamenőleges felügyelet gyakorlása révén nyomon követte az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalát is. A Bizottság havonta közzéteszi a felügyeleti adatokat a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapjának „Behozatal-felügyelet/nyomon követés” nyilvános oldalán. 1.2.4Az európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) védelme Annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k erőforrásainak korlátozottsága ne jelentsen akadályt a piacvédelmi eszközök alkalmazásában, a Bizottság teljes körű támogatást és iránymutatást nyújt az ilyen vállalkozásoknak. 2021-ben a Bizottság további erőfeszítéseket tett annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k ismerjék az eszközöket, és használják ki azok előnyeit, többek között a kkv-k számára létrehozott kereskedelemvédelmi segélyszolgálaton keresztül. Ez azt jelenti, hogy a kkv-knek kevesebb információt kell megadniuk a kérdőíveken és – amennyiben lehetséges – a pénzügyi évükhöz igazítjuk a vizsgálati időszakokat. Ugyancsak 2021-ben a Bizottság kidolgozott egy online információs csomagot, amely egyszerű módon magyarázza el az eszközöket, valamint további oktatóvideók vannak tervbe véve. Amint a Covid19-cel kapcsolatos feltételek lehetővé teszik, újraindulnak a tagállami kkv-k számára tartott személyes tájékoztatók. A Bizottság erőfeszítései eredményesnek bizonyulnak. A kkv-k túlsúlya által jellemzett ágazatok 2021-ben is részt vettek a piacvédelmi eljárásokban. Az év folyamán a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Törökországból és Indiából származó kerámialapok behozatalára vonatkozóan, folytatódott a Kínából származó kötőelemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat. A Törökországból származó pisztrángra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat pedig az intézkedések további 5 évvel történő meghosszabbításával zárult le. Noha az érintett iparágakat nagyrészt a kkv-k túlsúlya jellemzi, megfelelő koordinációjuk, valamint a Bizottság iránymutatása és támogatása révén, az érintett iparágak ugyanolyan jogokban és védelemben részesülnek a tisztességtelen kereskedelemmel szemben, mint a nagyobb vállalatok.

1.3A 2017-es és 2018-as jogszabályi változásokkal kapcsolatos 2021. évi fejlemények 1.3.1Szociális és környezetvédelmi normák a piacvédelmi eszközökben A magas szintű szociális és környezetvédelmi normák iránti uniós elkötelezettség a 2017. és 2018. évi jogszabályi változások óta lefolytatott dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok bizonyos szempontjaiban érhető tetten. Ez a következőket jelenti: -Amennyiben a vizsgálatok olyan országokat érintenek, ahol jelentős piaci torzulások állnak fenn, a torzulásmentes rendes érték képzéséhez megfelelő reprezentatív országot kell kiválasztani. Amennyiben egynél több ország rendelkezik megfelelő adatokkal, választásakor a Bizottság figyelembe veszi a szociális védelemnek és a környezetvédelemnek a vizsgált országokban jellemző szintjét. -Amikor a Bizottság a vizsgálatok során kiszámítja a kárkülönbözetet, beépíti a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeinek a piacvédelmi intézkedések időtartama alatt való megfelelésének költségét az uniós gazdasági ágazat termelési költségeibe, és egyes esetekben azt a kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló döntésnél is figyelembe veszi. Ami a megfelelő reprezentatív ország kiválasztását illeti, a 2021-ben lezárt vizsgálatok során a társadalmi és környezetvédelmi normák kérdése nem merült fel, mivel minden esetben csak egy reprezentatív országra vonatkozóan álltak rendelkezésre megfelelő adatok. A Bizottság számos, 2021-ben lezárult esetben figyelembe vette a multilaterális környezetvédelmi megállapodásoknak és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeinek való megfelelés költségét a nyereséget tartalmazó irányár kiszámításakor. Ez különösen fontos a kibocsátási egységek kereskedelmének tekintetében. Az érintett vizsgálatok között szerepeltek a Kínából származó, extrudált alumíniumtermékek, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák, és a síkhengerelt alumíniumtermékek, az Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen hengerelt termékek (SSCR), valamint az Oroszországból származó nyírfa rétegelt lemezek. Ez növelte ezen iparágak irányárát, mivel az magában foglalta azokat a jövőbeli költségeket, amelyek az Unió által aláírt többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból erednek, és amelyeket az uniós gazdasági ágazat az intézkedések időtartama alatt viselni fog. Abban a két esetben, amikor a vám a kárkülönbözeteken alapult (a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia és a síkhengerelt alumíniumtermékek esetében), a szociális és környezetvédelmi normák költségeivel kapcsolatos kiigazítások növelték a bevezetett intézkedések szintjét. A kérdés nem merült fel a 2021. évi kötelezettségvállalási ajánlatokkal összefüggésben, mivel azokat más okokból elutasították. 1.3.2Az alacsonyabb vám szabálya A WTO szabályai szerint az intézkedések a dömping- vagy a támogatáskülönbözet szintjén is bevezethetők. A 2018 júniusában bekövetkezett jogszabályi változások előtt az EU mindig az alacsonyabb vám szabályát alkalmazta. Ez azt jelentette, hogy az intézkedéseket mindig a dömping vagy a támogatás teljes mértékénél alacsonyabb szinten vezették be, ha az alacsonyabb szint, az úgynevezett „kárkülönbözet” elegendő volt az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez. A piacvédelmi eszközök korszerűsítése óta azonban az alacsonyabb vám szabályát az EU nem alkalmazza automatikusan a dömping- és szubvencióellenes ügyekben. Szubvencióellenes ügyekben az alacsonyabb vám szabálya már nem alkalmazandó, kivéve, ha ez ellentétes lenne az EU általános érdekével. Így biztosítható, hogy az EU szigorúbban tudja kezelni a tisztességtelen, támogatott behozatalt. Egy 2021-ben lezárult szubvencióellenes vizsgálatban (a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia esetében) a Bizottság ennek alapján vetette ki a támogatáskülönbözetek teljes mértékének megfelelő vámokat. Dömpingellenes ügyekben az intézkedések a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb szinten is bevezethetők, ha ez az alacsonyabb szint elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez. Abban az esetben, ha az exportáló országban jelentős torzulások tapasztalhatók a nyersanyagárakban, a kárt okozó dömpinggyakorlat kezeléséhez a teljes dömpingkülönbözet szintjének megfelelő vámot kell kivetni. A torzulással érintett nyersanyagnak az előállítási költség több mint 17 %-át kell kitennie, és árának jelentősen alacsonyabbnak kell lennie, mint a torzulásmentes áraknak. A vámok a 11 lezárt esetből 8 esetben a dömpingkülönbözeteken alapultak, mivel ezek alacsonyabbak voltak, mint a kárkülönbözet. A vámok szintje pedig a jogszabályokkal összhangban a kivethető legmagasabb volt. A fennmaradó három esetben a vámok a kárkülönbözeteken alapultak, mivel ezek alacsonyabbak voltak a dömpingkülönbözeteknél, és a kulcsfontosságú nyersanyagokat érintő exportkorlátozásokra vonatkozó kritériumok nem teljesültek, azaz a Kínából származó alumíniumtermékek és továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák esetében a torzulással érintett nyersanyagok árai nem voltak lényegesen alacsonyabbak a nemzetközi piaci áraknál, és a kínai acél szélerőműtornyok esetében a kérdés nem merült fel. 1.4Az uniós bíróságok által végzett bírósági felülvizsgálat (S. melléklet) 2021-ben a Törvényszék és a Bíróság összesen 21 ítéletet és végzést hozott a piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos esetekben: a Törvényszék 14 határozatot hozott, míg a Bíróság négy előzetes döntést hozott, és három fellebbezésről határozott. 2021-ben összesen 18 új piacvédelmi ügyet nyújtottak be – 12-t a Törvényszékhez, 6 fellebbezést pedig a Bírósághoz.

A 2021. évi ítélkezési gyakorlat érdekes betekintést nyújt a piacvédelmi intézkedésekkel szembeni jogi keresetek elfogadhatóságába, különösen az importőrök és felhasználók kereshetőségi jogának és arra vonatkozó képességének kérdésébe, hogy ilyen esetekben bírósági eljárást indíthatnak-e. 2021-ben a Törvényszék meghozta első ítéletét a védintézkedések és a dömpingellenes/kiegyenlítő intézkedések meghatározásáról. Ezen túlmenően a Törvényszék megerősítette a Bizottság azon gyakorlatát, hogy a Bíróság által megállapított jogellenesség orvoslása révén végrehajtja a Bíróság hátrányos ítéleteit, és csak olyan mértékben téríti vissza a vámokat, amennyiben a korrigált vám alacsonyabb. A Bíróság által 2021-ben tárgyalt egyéb kérdések közé tartozott a visszatérítési vizsgálatok során alkalmazott módszertan, az időközi felülvizsgálatokban bekövetkezett változás tartós jellege, a dömpingszámítások különböző szempontjai, a kár és az ok-okozati összefüggés értékelése, valamint a rendelkezésre álló tények felhasználása. A legfontosabb ítéleteket a szolgálati munkadokumentum ismerteti. 2A meghallgató tisztviselő tevékenysége 2021-ben a meghallgató tisztviselő 25 felkérést kapott a beavatkozásra , és 15 meghallgatást tartott. Minden esetben, amikor a felek a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatokhoz intézett meghallgatás iránti kérelemmel egyidejűleg kérték a meghallgató tisztviselő beavatkozását, a meghallgató tisztviselő fenntartotta azt a megközelítést, hogy az érdekelt feleknek aggályaikat először a Bizottság szolgálataihoz kell intézniük. A meghallgató tisztviselő ebben az esetben csak akkor avatkozna be, ha nem sikerült megoldást találni. Ez lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy sok esetben közvetlenül a vizsgálatot végző munkatársakkal egyeztetve találjanak megoldást. A meghallgató tisztviselőhöz egy szembesítő meghallgatás iránti kérelem is érkezett, amelyre végül az illetékes szolgálatoknál került sor. A meghallgató tisztviselő az érintett felek kérésére két alkalommal hosszabbította meg az észrevételek megtételére rendelkezésre álló határidőt. A meghallgató tisztviselő javasolta a Bizottság szolgálatainak, hogy bizonyos, a nem bizalmas aktában szereplő információkat bocsássanak mindegyik fél rendelkezésére. A meghallgatásokon felvetett kérdések elsősorban további adatközlésre irányuló kérelmekre, névtelenségre és titoktartásra vonatkoztak. Két fél kérelmezte, hogy a bevezetendő intézkedéseket az elfogadásuk időpontjában függesszék fel. Ennek feltételei azonban nem teljesültek. Egy másik esetben az érintett fél megtagadta a releváns információk Bizottság általi ellenőrzéséhez szükséges iratok benyújtását, arra hivatkozva, hogy a szolgálatoknak inkább helyszíni ellenőrzést kellett volna végezniük. Ez azonban a Covid19-járvány miatt fennálló helyzetben nem volt megvalósítható. A többi esetben megállapodás született a szolgálatokkal a szóban forgó kérdések felülvizsgálatáról, illetve pontosítások megadásáról. A beérkező kérelmek időbeli eloszlása a Covid19 fennállása miatt szabálytalan volt, de a meghallgatások lebonyolításának szervezése az utazások megszűnése miatt egyszerűbbé vált. 3Az EU-val szembeni piacvédelmi tevékenységek kezelése A Bizottság olyan esetekben avatkozik be, amikor az európai exportot harmadik országok indokolatlan piacvédelmi intézkedéseinek bevezetése akadályozza. A harmadik országoknak teljes mértékben jogukban áll ilyen eszközöket alkalmazni, azonban feltétlenül be kell tartani a WTO szabályait, és a piacvédelmi intézkedések nem válhatnak de facto kereskedelmi akadályokká. Tekintettel az export jelentőségére az európai gazdaság számára, valamint a munkahelyteremtésben és a növekedésben játszott szerepére, a Bizottság azzal a céllal avatkozik be, hogy csökkentse az intézkedések negatív gazdasági hatását, vagy hogy elkerülje az uniós exportot sújtó, indokolatlan piacvédelmi intézkedések bevezetését. A Bizottság harmadik országbeli ügyekben tett beavatkozásai a technikai írásbeli beadványoktól a meghallgatásokon való részvételig terjednek, és szükség esetén politikai szintű írásbeli és szóbeli nyilatkozattételt is magukban foglalhatnak. Jól példázza a Bizottság 2021. évi tevékenységét az, amikor a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság támogatásával részt vett a kanadai hatóságok által – a finomított cukorra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes ügyekről – tartott meghallgatásokon. Az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal (ÖET), Kanadával vagy Dél-Afrikával folytatott rendszeres kereskedelmi bizottsági üléseken más piacvédelmi ügyek megvitatására is sor került. A Bizottság a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dömpingellenes és védintézkedésekkel foglalkozó bizottságában is felvetett ügyeket. Ezeket a beavatkozásokat egyeztette mind az uniós iparral, mind a tagállamokkal és kiemelten kezelte azokat az eseteket, amelyek jelentős gazdasági hatást gyakorolnak az európai vállalkozásokra, valamint azokat, amelyek rendszerszintű problémákat vetnek fel. A Bizottság WTO-fellépéshez folyamodhat azokban az esetekben, amikor nem kerülhetők el az indokolatlan intézkedések. Ezt tette a spanyol érett olajbogyóra vonatkozóan, 2018-ban bevezetett amerikai dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel kapcsolatban. Ebben a vitában 2021. december 20-án elfogadták a vizsgálóbizottság EU-nak kedvező jelentését. 2021-ben folytatódott a fagyasztott hasábburgonyára vonatkozó kolumbiai dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos WTO vizsgálóbizottsági eljárás. Az első érdemi ülésre 2021 júliusában, és a másodikra pedig 2022 januárjában került sor az interneten. A Bizottság beavatkozásai, amelyek rámutattak az ügyek jogi következetlenségeire és rendszerszintű hiányosságaira, fontos szerepet játszottak az indokolatlan intézkedések bevezetésének megakadályozásában. Néhány sikeres beavatkozás 2021-ből: ·India 2021 márciusában intézkedések bevezetése nélkül szüntette meg a rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot. Ez fontos eredmény volt, tekintettel arra, hogy mintegy 98 millió EUR összegű gazdasági érdek forgott kockán. A Bizottság az iparággal szoros együttműködésben kezdettől fogva aktívan beavatkozott az ügybe, három írásbeli beadványt nyújtott be, és részt vett a közmeghallgatáson.

·2021 szeptemberében az Öböl-menti Együttműködési Tanács Miniszteri Bizottsága nem hagyta jóvá az Állandó Bizottság egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetésére irányuló javaslatát. ·2021 októberében sikeresen lezárult a Bizottság beavatkozása a Lengyelországból és Szlovákiából származó alumínium létrák behozatalára vonatkozó ukrán dömpingellenes vizsgálatban. ·2021 májusában Új-Zéland megszüntette a Belgiumból és Hollandiából származó fagyasztott hasábburgonya behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot, amely 3 millió EUR értékű exportot mentett meg. Ez részben a Bizottság írásbeli, az uniós gazdasági ágazattal összehangolt beavatkozásainak köszönhető, amelyek bebizonyították, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének feltételei nem teljesültek. ·2021 októberében Kanada hivatalból újra vizsgálatot indított az EU-ból származó finomított cukor behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések újraértékelése céljából. Ez annak volt köszönhető, hogy a Bizottság számos beavatkozásában kifejtette, hogy ezek a kiegyenlítő intézkedések régi uniós támogatási rendszereken alapulnak, és nem tükrözik a jelenlegi, jelentősen alacsonyabb támogatási szinteket. Jelentősen (58 %-ról 9 %-ra) csökkent a szubvencióellenes vám. Kanada megállapította, hogy az EU közös agrárpolitikája keretében a termeléstől független közvetlen kifizetések nem egyediek és nem megtámadhatóak. 2021 végén 177 az uniós kivitelt érintő piacvédelmi intézkedés volt hatályban, vagyis eggyel kevesebb, mint a tavalyi évben, amikor a Bizottság nyomonkövetési tevékenysége az eddigi legmagasabb számot érte el. A dömpingellenes eszköz továbbra is világszerte a leggyakrabban használt eszköz, amely a hatályos 177 intézkedésből 128 intézkedés esetében került alkalmazásra. Az intézkedések közül (a 2020. évi 39-hez képest) 42 védintézkedés, 7 pedig szubvencióellenes intézkedés volt. A 2021-ben indított 26 új vizsgálat 17 dömpingellenes és 9 védintézkedési eljárást foglal magában (a 2020. évi 22-höz képest). Az uniós kivitellel szembeni intézkedések száma az USA-ban a legmagasabb: 37 intézkedés van hatályban, ezt követi Kína 19, Törökország 17, Brazília, Kanada és India 12 intézkedéssel, majd pedig Indonézia 11 intézkedéssel. Az acéltermékek járnak az élen 62 intézkedéssel, ezt követik a vegyipari termékek 48 intézkedéssel, a mezőgazdasági termékek 22 intézkedéssel, a textíliák 12 intézkedéssel, a papírtermékek pedig 10 intézkedéssel. 4A WTO keretei között folytatott tevékenység A WTO 2021 áprilisában és októberében virtuális formában ülésezett a támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel, valamint a dömpingellenes és védintézkedésekkel foglalkozó bizottságokkal. Nem ülésezett a kijátszás elleni küzdelemmel foglalkozó informális csoport. 2021 októberében ült össze a végrehajtással foglalkozó dömpingellenes munkacsoport. A Bizottság 2021 júliusában benyújtotta a WTO-nak az uniós támogatásokról szóló értesítést. Ez az átláthatóságot megkönnyítő gyakorlat kulcsfontosságú a WTO-országok által nyújtott támogatások szintjének és hatásának megértéséhez. Sajnálatos módon a bejelentéseket benyújtó tagok teljesítménye gyenge, ezért a Bizottság sürgette őket, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek. A dömpingellenes bizottságban az EU felvetette a Belgiumból és Hollandiából származó fagyasztott chips/hasábburgonya behozatalára vonatkozó, a Dél-afrikai Vámunió (SACU) által lefolytatott felülvizsgálatot; a Dániából, a Hollandiából, az Egyesült Királyságból és Belgiumból származó finomított cukorra vonatkozó intézkedések Kanada által végzett felülvizsgálatát, valamint az Egyesült Államok által hét uniós tagállamból származó közönséges ötvözött alumíniumlemezek behozatalára kivetett előzetes dömpingellenes vámokat. A támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkozó bizottságban megbeszélést folytattak arról, hogy milyen szerepet játszik a piacinál olcsóbb finanszírozás a kapacitásfelesleg kialakulásában. A kapacitásfelesleg környezetre gyakorolt káros hatásáról, valamint a konkurens iparágak K+F-beruházásainak csökkenéséről is szó esett. A WTO védintézkedésekkel foglalkozó bizottságának ülésein az EU a következő vizsgálatok kérdését vetette fel: Indonézia: ruházati cikkek és ruházati tartozékok, Marokkó: melegen hengerelt acél, hengerhuzalok és betonacél rudak, hidegen hengerelt lemezek, világítóoszlopok, Dél-Afrika: hatszögletű fejű acélcsavarok, Törökország: poliészter vágott szálak és Ukrajna: nátrium-hipoklorit, PVC-profilok. Az EU megvédte egyes acéltermékekre vonatkozó védintézkedéseit, amelyekkel kapcsolatban India, Kína, Oroszország, Japán, Svájc és Korea részéről érték kritikák. Azokban az esetekben, amikor indokolatlan piacvédelmi intézkedéseket vezetnek be, a Bizottság a WTO-vitarendezéshez folyamodhat, különösen akkor, ha jelentős rendszerszintű problémákat tártak fel. Jelenleg egy vitarendezési eljárás folyik, amelyet az EU kezdeményezett a Belgiumból, Németországból és Hollandiából származó, fagyasztott hasábburgonyára kivetett kolumbiai dömpingellenes vámokkal kapcsolatban. A vizsgálóbizottság ezen eljárásra vonatkozó végleges jelentése 2022 nyarát követően várható. Az Egyesült Államok által a spanyol érett olajbogyó behozatalára kivetett dömpingellenes és szubvencióellenes vámokra vonatkozó eljárásban a vizsgálóbizottsági jelentés elfogadására 2021. december 20-án került sor. 2022. július 1-jén a felek észszerű, 2023. január 14-én lejáró végrehajtási időszakról állapodtak meg az Egyesült Államok számára. Valdis Dombrovskis ügyvezető alelnök és kereskedelempolitikáért felelős biztos 2021 novemberében virtuálisan találkozott az Egyesült Államok és Japán kereskedelmi miniszterével, a háromoldalú partnerség megújítása céljából. A felek megállapodtak abban, hogy azonosítják és kezelik a piactorzító politikák és gyakorlatok globális kihívásait, amelyekkel jelenleg sem a WTO-szabályok, sem a meglévő végrehajtási eszközök nem foglalkoznak elég behatóan. A miniszterek megállapodtak abban, hogy háromoldalú megbeszéléseket folytatnak a következő három kiemelt területre vonatkozóan: ·A nem piaci gyakorlatokból eredő problémák azonosítása