HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.15.  
SEC(2011) 1598 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK,  AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Innováció a fenntartható jöv őért - Az ökoinnovációs cselekvési terv (Eco-AP) 
{COM(2011) 899 végleges} 
{SEC(2011) 1599 végleges} {SEC(2011) 1600 végleges} 
 
 
HU    HU  
Felelősségi nyilatkozat:  Ez az összefoglaló csak az összeállításában részt vev ő bizottsági 
szolgálatokat köti, és nem köt elezi el a Bizottságot kés őbbi határozatainak végleges formája 
tekintetében. 
 
 
 1 ELŐZMÉNYEK 
 
Az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió”1 elnevezés ű kiemelt kezdeményezése a konkrét 
szűk keresztmetszetekre, kihíváso kra és a környezetvédelmi célkit űzések ökoinnováció révén 
történő megvalósítási lehet őségeire összpontosító ökoinnovációs cselekvési tervet (EcoAP) 
hirdetett meg. Az Innovatív Un ió arról is tájékoztat, hogy az  ökoinnovációs cselekvési terv 
elő fogja mozdítani az ökoinnovációt a technológi ák, az üzleti folyamatok és a szervezeti 
átalakítások terén anna k érdekében, hogy megoldást találjon az olyan kihívásokra, mint az 
erőforrások2 szűkössége, a leveg ő-, víz- és talajszennyezés, a hatékony vízhasználat, továbbá 
hogy növekedést és munkahelyeket biztosítson. Szerepe az ökoinnováció el őmozdítása 
azokon a területeken, ahol az általános  innovációs szakpolitikák nem elegend őek. 
Továbbviszi az ökoinnováció fejleszt ése és elterjesztés e, különösen a környezettechnológiai 
cselekvési terv3 (ETAP) el őmozdítása során megszerzett tapasztalatokat.  
 Az ökoinnovációs cselekvési terv hozzájár ul továbbá az Európa 2020 stratégia „Er őforrás-
hatékony Európa”
4 elnevezés ű kiemelt kezdeményezésében megfogalmazott célkit űzések 
megvalósításához, amely kezdeményezés az energi ával, közlekedéssel, éghajlatváltozással, 
iparral, árukkal, mez őgazdasággal, halászattal, biológi ai sokféleséggel és regionális 
fejlődéssel kapcsolatos uniós sza kpolitikák vezérelvéül az er őforrás-hatékonyságot teszi meg. 
Az ökoinnováció az egyik lehetséges módszer, am ellyel a gazdaság er őforrás-hatékonysága 
fejleszthet ő. 
 
PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 
 
Az ökoinnováció az egyik lehetséges módszer, am ellyel a környezetvédelem és a gazdaság 
erőforrás-hatékonysága fejleszthet ő, tehát a versenyképesség is növelhet ő.  
 
Ezt új technológiai és nem t echnológiai megoldások kifejleszt ésével, a vállalkozásvezetés 
vagy az áru- és szolgáltatásfogyasztás új módjainak kidolgozásával  lehet elérni. Az 
ökoinnováció jelenlegi aránya azonban az optimálisnál alacsonyabb, tehát további 
lehetőségek kínálkoznak az ökoi nnováció növelésére az er őforrás-felhasználási hatékonyság 
és a versenyképesség fokozása, valamint a környezetvédelem támogatása érdekében.   A biztonságos és egészséges globális term észeti környezet kialakításához EU-n kívüli 
partnerek jelent ős mértékű bevonására van szükség. Az ökoinnovációs és környezetvédelmi 
technológiákat azonban jelenleg többnyire a fejlett országokban dolgozzák ki, és a 
világgazdaságban való e lterjesztésük nem kell ő mértékben és gyorsasággal valósul meg.  
 
A
 SZUBSZIDIARITÁS  VIZSGÁLATA 
 
Az ökoinnováció a Lisszaboni Szerz ődés 173. és 191. cikkének metszéspontját képezi, és a 
tagállamok és az EU közös felel őssége. Az ökoinnováció területén az EU koordinálja, 
támogatja és kiegészíti a tagá llamok innovációs szakpolitikáit, de nem helyettesítheti azokat. 
Egy olyan koordinált politik ai megközelítés kidolgozásához, amely képes pótolni az 
ökoinnovációs hiányosságokat, uniós szint ű beavatkozásra van szükség, mivel ezt a 
tagállamok egyénileg nem tudják megvalósítani.  
 
                                                 
1 COM (2010) 546 végleges: Az Európa 2020 straté gia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió. 
2 Az erőforrások közé a nyersanyagok – például a tüzel őanyagok, ásványi anyagok és fémek – mellett az élelmiszerek, a talaj, a víz, a leveg ő, 
a biomassza és az ökoszisztémák tartoznak. 
3 COM(2004) 38 végleges: A Bizottság közleménye a Tanács nak és az Európai Parlamentnek – A fenntartható fejl ődést szolgáló 
technológiák ösztönzése: környezettechnológiai cs elekvési terv az Európai Unió számára. 
4 COM (2011) 21: Er őforrás-hatékony Európa. 
 
 2 Szintén uniós szint ű intézkedésre van sz ükség az innováció egyre nagyobb fokú földrajzi 
összetettségének kezelésé hez, amely fokozott együttm űködést kíván az egyes tagállamok 
területén kívül es ő szereplőkkel. Egyértelm ű tehát, hogy az ökoinnovációs kezdeményezések 
európai hozzáadott ér téket képviselnek.  
 
AZ UNIÓS  KEZDEMÉNYEZÉS  CÉLJAI 
 
A problémaelemzés rávilágított, hogy Európa ökoinnovációs teljesítményét a kereseti és a 
kínálati oldalt egyaránt magában foglaló, in tegrált megközelítéssel kell javítani. Az 
ökoinnovációs cselekvési terv fel fogja g yorsítani az ökoinnováci ó fejlesztését és 
elterjesztését azáltal, hogy az alábbi átfogó célok elérése ér dekében leküzdi az ökoinnováció 
útjában álló speciális akadályokat:  
• Az ökoinnováció arányának növelé se és elterjesztésének el ősegítése Európában, és 
ennek révén a környezetvédelmi problémák hatékony megoldása, valamint Európa 
erőforrás-hatékonyságának és ve rsenyképességének fokozása. 
 
1. konkrét cél: Az „Innovatív Unió” kezdeményezés elveinek al kalmazása az ökoinnovációra. 
Ez a következ ő operatív célkit űzéseken keresztül valósítható meg:  
- Ökoinnovációt támogató környezetvédelmi szabályozási keret bevezetése  
- Az ökoinnovációval kapcsolatos problémák inte grálása a releváns szakpolitikákba és 
kezdeményezésekbe, különösen az innovációs politika területén  
- 2012-ben az Európai Bizottság javaslatokat terjeszt el ő arra vonatkozóan, hogy az 
uniós alapok célzottabban támogassák az ökoinnovációt a következ ő uniós pénzügyi 
terv részeként.  
 2. konkrét cél: Az ökoinnováció el őmozdítása Európában. Ez a következ ő operatív 
célkitűzéseken keresztül valósítható meg:  
- A kkv-k ökoinnovációs képességének meger ősítése fokozott háló zatépítésen és a 
bevált gyakorlatok terjes ztésén keresztül (2011-t ől) 
- Az új ökoinnovációk piaci elf ogadottságának és befektetés i alkalmasságának növelése 
(2011-től) 
 3. konkrét cél: Az ökoinnováció gl obális piacainak fejlesztése. Ez a következ ő operatív 
célkitűzéseken keresztül valósítható meg:  
- A globális piacok megnyitása az ökoinnováció számára 
- A globális ökoinnovációs kapacitás fejlesztése, különösen a fejl ődő országokban 
 
SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK   
 
Az 1. lehet őség az alaplehet őség, amelynek keretében a már meglév ő vagy kidolgozás alatt 
álló uniós szakpolitikák kerülnek végreha jtásra, az ökoinnovációval kapcsolatos további 
szakpolitikák kidolgozására ugyanakkor nem kerül so r. Ez képezi az alapot, amelyhez képest 
a hatásvizsgálat a többi lehet őséget értékeli. A 2. lehet őség az ETAP egyszer ű folytatása. A 3. 
lehetőség intézkedések egy csoportját vizsgálja, amelyek által továbbvihet őek az Európa 2020 
stratégia kiemelt kezdeményezései. A 4. lehet őség több, kkv-kra irányuló, ökoinnováció-
specifikus intézkedést vizsgál, míg az 5. lehet őség szélesebb kör ű szabályozási beavatkozást 
vázol fel az ökoinnováció támogatása érdekében.   
 
  
 
 3 1. lehetőség: Az ETAP megszüntetése 
 
E lehetőség keretében – legalább egy kor látozott ideig – több eszköz alkalmazása folytatódik 
és megmarad ugyanaz a politikai irányvonal, de  az ökoinnováció témájával csak korlátozottan 
vagy nem foglalkoznának. Az ökoi nnovációt különösen az alábbi területeken vinnék tovább: 
 
- az Európa 2020 kiemelt kezdeményezései , többek között az Innovatív Unió, az 
Iparpolitika a globalizáció korában, az Er őforrás-hatékony Európa és az Új készségek 
és munkahelyek menetrendje elnevezés ű kezdeményezések, 
- a környezetpolitika továbbra is piac okat fog létrehozni és ösztönz őket fog kialakítani 
az ökoinnováció számára, 
- az innováció támogatása a versenyképességi és innovációs keretp rogramon (CIP) és a 
környezetvédelmi pénzügyi eszközön (LIFE+) keresztül. 
 
2. lehetőség: Az ETAP folytatása 
 
A jelenlegi cselekvési terv 29 intézkedésb ől áll, ebből 9 kiemelt intézkedés (lásd: 1 ábra ). E 
lehetőség keretében folytatódna a jelenlegi négy legfontosabb területen végzett munka. Az 
első a „zöld” kutatás el őmozdítása, valamint a magán- és közberuházás bevonása. A második 
a piacon jelen lév ő ökoinnovátorokat érint ő kedvezőtlen körülmények elhárítása. A harmadik 
a környezetvédelmi technológiák el őmozdítása külföldön, végül pedig az érdekeltek 
(közintézmények, vállalkozások, kutatók, pénzin tézetek stb.) irány ítása és hálózatba 
szervezése.   Az ETAP folytatása kiemelt figyelmet fordít ana a technológiára (kivéve a szociális és 
szervezeti ökoinnovációt), és az „enyh e” irányításra (a magas szint ű munkacsoporton 
keresztül).  
 
1 ábra: Az ETAP-lehet őség intézkedései 
A1 A kutatás, demonstráció és terjesztés fokozása és el őtérbe helyezése. A releváns progr amok koordinációjának fejlesztése.  
A2 Technológiai platformok létrehozása.  
A3 Európai hálózatok létrehozása a technol ógiatesztelésre, a teljesítmény-ellen őrzésre és a szabványosításra.  
A4 Teljesítménycélok kifejlesztése és elfogadása a kulcsfont osságú termékek, folyamatok és szolgáltatások esetében.  
A5 Pénzügyi eszközök mozgósítása a körny ezetvédelmi technológiákba való be fektetés kockázatának megosztása 
érdekében.  
A6 A költségek rendszeres intern alizálásának ösztönzése piaci alapú eszközökön keresztül.  
A7 A környezetvédelmi technológiák beszerzésének ösztönzése.  
A8 A vállalkozások és fogyaszt ók tudatosságának növelése.  
A9 A környezetbarát technológiák támogatása a fejl ődő országokban, valamint a külföldi beruházás ösztönzése.  
 
3. lehetőség: Az Európa 2020 stratégia kiemel t kezdeményezéseinek továbbvitele 
 
A 3. lehet őség az Európa 2020 stratégiával ö sszefüggésben az ökoinnováció területén 
előirányzott intézkedéseket foglalná magába n, különösen a környezetvédelmi jogszabályok 
felülvizsgálatát, az ökoinnováci ós szempontok innovációs partne rségekbe való beépítését 
vagy a zöld készségek fejlesztésének támogatását. Bár máris elkötelezettség tapasztalható ezen intézkedések végrehajtása mellett, ez a lehet őség komoly felel ősségvállalást jelentene 
irányukban.  A 3. lehet őség az ETAP tanulságaira építve a zöld technológiák után az ökoinnovációval is 
kibővül, és hatékonyabb szerkezetet bi ztosít a cselekvé si tervnek.  
 
 
 4 4. lehetőség: A kkv-kra irányuló intézkedések 
 
A felmerül ő lehetőségek megragadása érdekében a kkv-knak aktív fejleszt őkké és 
felhasználókká kell válniuk az ökoinnováció terén5. A 4. lehet őség a kkv-k ökoinnovációs 
szükségleteire összpontosít, ki terjeszti a beavatkozás körét a nem technikai ökoinnovációra is, 
valamint hangsúlyozza a globális dimenziót és a hálózatépítést. Két átfogó területre 
vonatkozóan tartalmaz intézkedéseket: ökoinnov ációval kapcsolatos további intézkedések, 
valamint az Európa 2020 stratégiában fogl alt kiemelt kezdemény ezések és a globális 
intézkedések meghaladása.   
5. lehetőség: Széles kör ű uniós ökoinnovációs politika 
 
Ez a lehet őség olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyeket a többi lehet őség mellett (és nem 
kizárólag helyett) lehe t bevezetni. Ezt a lehet őséget nagyobb szabású elképzelések, 
konkrétabb szabályozási megközelítés és hosszabb távú néz őpont jellemzik. Ugyanakkor 
inkább „általános elveket” tartal maz, és nem a 3. és 4. lehet őségre jellemz ő operatív 
tendenciát követi. Ennek megfelel ően a benne szerepl ő intézkedések számos különböz ő 
irányítási szint és szerepl ő felelősségi körébe tartoznának.  
 
A
 HATÁSOK  ELEMZÉSE   
 
A lehetőségek a célkit űzések elérésére való alkalmasság, a várható hatások és a 
megvalósíthatóság szempontjából kerültek összehasonlításra.  
 
1. lehetőség: Az ETAP megszüntetése  
 
Ez a lehet őség az ETAP megszüntetését jelenti. Az  innovációval, környezetvédelemmel és 
egyéb területekkel foglalkoz ó szakpolitikák az ökoinnovációs szempontok különleges 
figyelembevétele nélkül folytatódnak.   Ezenkívül az ETAP felfüggesztésével megsz űnne a környezetvédelmi technológiák 
ellenőrzésével foglalkozó kísérl eti program és a kapcsolódó kutatási és kísérleti 
tevékenységek keretében folyó, a környezetvédelmi technológiák egységes ellen őrzésére 
szolgáló uniós keret meghatározására irányuló tevékenységek uniós szint ű támogatása. 
Valószínűleg nemzeti programokat hoznának létre és  próbálnának ki, ez pedig kölcsönös 
elismerés nélküli, eltér ő programok létrejöttét eredményezn é, amelyeknek nemzeti piacaikon 
kívül gyakorlatilag nem lenne hatásuk a zöld technológiák el őmozdítására. A nemzetközi 
együttműködés valószín űleg egy környezetvédelmi technológiák ellen őrzési eljárásaival 
kapcsolatos nemzetközi szabvány kialakulásához v ezetne, de az EU bevonása nélkül. Fennáll 
a veszélye, hogy az uniós polit ikát és az ip arági jellemz őket nem vennék figyelembe. 
Általános hatása az lenne, hogy az uniós környezetvédelm i technológiák 
marketinglehet őségeit nem használnák ki. 
 Az ökoinnovációra fordított pénzügyi támogatást illet ően, bár a támogatás várhatóan 
folytatódni fog a következ ő pénzügyi tervben, az ETA P megszüntetése valószín űleg kevésbé 
célzott pénzügyi támogatást fog eredményezn i az európai ökoinnovációs rendszer alapos 
ismeretének hiánya miatt, amelynek or voslása az ETAP egyik prioritása.  
 Összességében az ökoinnováció ar ánya és az ökoinnovációs poli tika integrációjának mértéke 
csökkenne a jelenlegi helyzethez képest. Ez a lehet őség képezi az alapot, amelyhez képest a 
hatásvizsgálat a többi lehet őséget értékeli. 
                                                
 
5 A 8. ETAP Fórum nyilatkozata, 2010. június, „F ostering eco-innovation in SMEs” (Az ökoinnováció el őmozdítása a kkv-kban). 
 
 5  
2. lehetőség: Az ETAP folytatása  
 
Az ETAP hatásai közvetettek: az ETAP ne m egy önálló költségvetéssel rendelkez ő különálló 
program. Átfogó program, amely különböz ő beavatkozási eszközöket fog össze, és hatással 
van más, gyakran szélesebb kör ű és nem környezetvédelem-specifikus programok és 
rendszerek irányára és méretére.   Az ETAP folytatása esetén továbbra is figyelem irányulna a környezetvédelmi technológiákra, a folytatás t ovábbá pozitív hatással lenne a környezetvédelmi technológiák 
terén folytatott innovációra, a környezeti ipar versenyképességére (és a hozzá kapcsolódó 
foglalkoztatásra), valamint a kö rnyezetre és az egészségre. A közvetlen adminisztratív terhek 
– mivel az ETAP-intézkedések önkéntesek és a jelentéstételi kötelezettségek minimálisak – 
korlátozottak lennének, és f őleg az intézkedések megvalósításához szükséges emberi 
erőforrást érintenék.  
A 2. lehet őség tartalmazza a legtöbb konkrét cél t, ugyanakkor a szakpolitikai válasz 
megfelelősége viszonylag alacsony szint ű, mivel hatálya csak a környezetvédelmi 
technológiákra terjed ki, az intézkedés ek iránya nem korrigál ható a tanulságoknak 
megfelelően, és nem felel meg az új politikai célki űzéseknek. 
 
3. lehetőség: Az Európa 2020 stratégia kiemel t kezdeményezéseinek továbbvitele  
 
A környezetvédelmi technológiákról az öko innovációra való áttérés versenyel őnyt biztosítana 
az ipari ágazatok számára, és pozitív környezet védelmi, gazdasági és foglalkoztatási 
hatásokkal járhat.  Az erőforrás-hatékonyság növelése emellett segíti az éghajlatv áltozás elleni 
küzdelmet és fokozza a gazdasági növekedést. Ezenkívül az olyan ökoinnovációs cselekvési 
terv, amely er ős hangsúlyt fektetne az er őforrás-hatékonyságra, össz hangban lenne az Európa 
2020 kezdeményezés által meghatározott stra tégiával. A társadal mi hatást illet ően, az 
egészségre gyakorolt várhatóan pozitív hatá sa mellett (mivel a fenntarthatóbb megoldások 
alkalmazása miatt kisebb a környezeti hatás) kedvez ő hatások várhatóak a foglalkoztatás terén 
is.   Az adminisztratív terhek csekély mértékben n őhetnek, ha például önkéntes ütemtervek 
készülnek.  
 
A 3. lehet őség átfogó szakpolitikai válas zt ad a speciális célkit
űzésekre, és jól kiegészíti 
az „Innovatív Unió” kezdem ényezést. A válasz megfelel ősége magas szint ű. 
 
4. lehetőség: A kkv-kra irányuló intézkedések 
 
Ez a lehet őség megfelel ően foglalkozik az ökoinnovációt me gvalósító kkv-k szükségleteivel: 
kiemeli a hálózatépítés fontosságát, és jobban felkészíti a kkv-kat a piaci lehet őségek 
kiaknázására (például piaci alkalmasságuk növelése által).  
 
A 4. lehet őség olyan szakpolitikai választ kínál, amely megfelel ően kezeli az 
ökoinnovációval foglalkozó kkv-k szükségleteit. A válasz megfelel ősége magas szint ű. 
 
5. lehetőség: Széles kör ű uniós ökoinnovációs politika 
 
A rendszerszint ű ökoinnováció koordinált intézkedést követel a kutatási szerepl ők, a 
gazdasági érdekeltek és a politikai döntéshozók részér ől. Ez a lehet őség olyan árak 
kialakítására törekszik, amelyek tükrözik  a környezeti hatást, és így megfelel őbb piaci 
 
 6 körülményeket teremtenek az ökoi nnováció számára. Az 5. lehet őség a nagy mérték ű 
erőforrás- és energiafelhasználá s, valamint a nagy mennyiség ű kibocsátás és hulladék 
mögöttes okaival foglalkozik. Radikális megk özelítést alkalmaz, amely a kiváltó okokat 
vizsgálja, és túlmutat a hagyományos környezetpo litikán. A leírt intézkedések szükségességét 
nem vitatták sem a szakirodalomban, sem az ehh ez a hatásvizsgálathoz tartozó, érdekeltekkel 
folytatott konzultáció során.   A lehetőségnek jelent ős hosszú távú hatásai lesznek. A társadalmi hatásai jelent ősek: 
megváltozhat az ipari struktúra, és ehhez kapcsolódóan a foglal koztatás terén is elmozdulás 
lehet; jelent ős lehet a versenyképességre gyakorolt ha tás (ha az EU nem veszi figyelembe a 
lehetséges kereskedelmi hatásokat).  
A
 LEHETŐSÉGEK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
 
Az alábbi ábra a szakpolitikai lehet őségek összesített eredményeit mutatja, figyelembe véve 
szélesebb kör ű várható hatásaikat és végr ehajtásuk megvalósíthatóságát. 
 
2. ábra A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása az 1. lehet őséghez viszonyítva  
Áttekintő táblázat és rangsorolási kritériumok
1. lehetőség* 2. lehet őség 3. lehet őség 4. lehet őség 5. lehet őség
A megfelel őség 
szintjeMegfelel őség a stratégiai 
célkitűzések teljesítése 
tekintetében N/A közepes magas közepes/magas magas **
HatásAz innovációs rendszerre 
gyakorolt hatásN/A + +++ ++
++
A környezetre gyakorolt 
hatásN/A + ++ ++
+++
A versenyképességre 
gyakorolt hatásN/A + ++ +++
 -/++ ***
Uniós hozzáadott érték N/A ++ +++ ++++++
MegvalósíthatóságSzélesebb kör ű hatások 
kifejtéséhez való 
hozzá járulásN/A ++ +++ ++
+
Az intézkedések id őtartama 
(átlagban) N/A <2 év < 2–5 év < 2–5 év > 5 év
**Az 5. lehet őség megfelel ősége különösen a piaci feltételek hosszú távon történ ő javítása tekintetében min ősül magas szint űnek
*** A versenyképességre gyakorolt hatások rövid távon kedvez őtlenek lehetnek (például az er őforrásadók ronthatják az er őforrás-igényes iparágak 
versenyhelyzetét)* Az ETAP megszüntetéséb ől fakadó kedvez őtlen hatások pontos mértéke az ETAP-intézkedéseket esetlegesen felváltó más uniós beavatkozásoktól 
függ
 
 
Összefoglalva a különböz ő elemeket, ha figyelembe vesszük egy célzott és továbbfejlesztett 
ökoinnovációs politikai kezdeményezés sürg ős szükségességét, valamint végrehajtásának 
megvalósíthatóságát egy elfogadható id őkereten belül, akkor a 3. lehet őség tűnik leginkább 
megfelelőnek az új politikai körny ezetben. A 4. lehet őség ugyanakkor közvetlenül a kkv-
specifikus problémák okaival foglalkozik. Az 5. lehet őség egy hosszabb távú elképzelés az 
erőforrás-hatékony, versenyképes és fenntartható gazdaság felé való radikális átmenet 
megvalósítására. Ezek alapján a 3. és 4. lehet őség kombinációja tekinthet ő a 
legmegfelel őbbnek, mivel középtávú ökoinnovációs po litikai menetrende t alakít ki, és 
közvetlen választ ad a kkv-k ökoinnovációs szükségleteire. A 3. és 4. lehet őség továbbá jól 
ötvözhető, mivel kiegészítik egymást, és nem kerül sor negatív ko mpromisszumokra. A 
kombinált intézkedések alkalmasak leginkább a meghatározott célok elérésére és a problémák okainak kezelésére.   A 3. és 4. lehet őség ötvözése továbbá megfelel ő választ nyújt a széles kör ű nyilvános 
konzultáció során felvetett ké rdésekre, mivel például a finanszírozás, a képzés és a 
 
 7 hálózatépítés tekintetéb en a kkv-k szükségleteire összpontosít (4. lehet őség). Az ágazat és a 
tagállamok intézkedéseket sürgettek az ökoinnováci ó keretfeltételeinek meghatározása terén 
(3. lehetőség). Egy meger ősített irányítási struktúra (3. lehet őség), amely nagyobb hangsúlyt 
fektet a politikával kapcsolatos tanulásra, a koordinációra és a menetrend kidolgozására, széles kör ű támogatást kapott mind a magas szint ű munkacsoport ülései alatt, mind az 
érdekeltekkel való konzultá ciók során. Az érdekeltek támogatták, hogy a külföldi 
ökoinnovációs partnerekkel kapcsolatban célz ott megközelítést alkalmazzanak (4. lehet őség), 
valamint hogy az intézkedések az átfedés elkerü lése érdekében kialakított hálózatokon és 
csatornákon keresztül valósuljanak meg.   
FELÜGYELET
 ÉS ÉRTÉKELÉS 
 
Az ökoinnovációs cselekvési terv átfogó „szakpolitikai keretként” kihívást jelent a felügyelet 
és értékelés tekintetében. A mutatók kijelö lése során továbbá figyelembe kell venni a 
cselekvési terv kiszélesedett hatókör ét. Ezért különösen a szélesebb kör ű hatások értékelése (a 
megfelelő adatokhoz való korlátozott hozzáférés va gy az adatok hiánya miatt) közvetett 
mutatókon vagy kvalitatív érté keléseken fog alapulni.  
 A felügyelet két szinten végezhet ő: 
− jelentéstétel az ökoinnovációs csel ekvési terv tevékenységeir ől, például az ökoinnovációs 
fórumokról, a magas szint ű munkacsoport munkájáról, ré szvétel a szolgálatközi 
konzultációkon, speciális tanulmányok („bels ő jelentéstétel”), valamint 
− a kulcsfontosságú felügyeleti mutatók összegy űjtése az ökoinnovációs cselekvési terv 
összes intézkedésének vé grehajtására vonatkozóan, a végrehajtásban közrem űködő 
testületekkel együttm űködve („küls ő jelentéstétel”). 
 Az értékelés a következ ő tevékenységeket foglalja magában: 
• kvantitatív és kvalitatív adatok gy űjtése az ökoinnovációs cselekvési terv egyes 
intézkedéseihez kapcsolódó célkit űzések megvalósítása terén elért eredményekr ől 
(ahol lehet őség van rá, az ökoinnovációs cselekvé si terv értékelése az egyes 
intézkedések célzott értékelésein fog alapulni); 
• az ökoinnovációs cselekvési terv  csapata által végzett tevékenységek eredményeinek 
és hatásainak elemzése (az ökoinnovációs cselekvési terv hozzáadott értékének 
tulajdonítási elemzése a célok elérése tekintetében). 
 Az értékelés min őségének javítása érdekében javasolt,  hogy az ökoinnovációs cs elekvési terv 
belső és külső értékelésére is sor kerü ljön. Ebben a tekintetben re ndkívül hasznos lesz az 
Ökoinnovációs Megfigyel őközpont, amely a piacokról és a tendenciákról gy űjt adatokat. A 
környezettechnológiai cselekvési tervvel kapcso latos korábbi tapasztalatok azt mutatták, hogy 
nehézségekbe ütközik az ETAP-intézkedések hatásainak meghatározása. A folyamatos bels ő 
értékelés hasznos adatokkal szolgálhat ezen a téren.