EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2017.12.12. COM(2017) 779 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK Tizenkettedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról



I. BEVEZETÉS A hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló tizenkettedik havi jelentés két fő pillér mentén vizsgálja az eddigi fejleményeket: a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, illetve az azokat támogató eszközök felszámolása; valamint e fenyegetésekkel szembeni védelmünk megerősítése és ellenálló képességünk kiépítése. Közel egy év eltelt a tizenkét halottat és ötvenhat sérültet követelő, 2016. december 19-i berlini karácsonyi vásárban elkövetett támadás óta, amelyet egy, a határőrizeti és bűnüldöző hatóságokat elkerülni kívánó, többszörös személyazonosságot használó személy vitt véghez. Ez az esemény és más, többszörös személyazonosságot használó elkövetők által kivitelezett terrorista támadások – mint például a 2017. októberi marseille-i késelés – nem pusztán a tagállami hatóságok közötti hatékony információcsere jelentőségére világítottak rá, de a Bizottság által 2016 tavaszán megkezdett munka fontosságára is. Ennek célja az uniós információkezelés jelenlegi hiányosságainak kezelése, amely lehetővé teszi az egyének számára, hogy a különböző uniós adatbázisokban eltérő személyazonosságok használatával tűnjenek fel. Az információs rendszerek interoperabilitásáról szóló rendeletre vonatkozó jogalkotási javaslatok – amelyek e jelentéssel együtt egy csomag részeként kerülnek előterjesztésre – célja a terroristák és bűnelkövetők számára jelenleg személyazonossággal való visszaélés elkövetésére rendelkezésre álló mozgástér beszűkítése, és ezáltal az EU külső határainak jobb védelme, a belső biztonság megerősítése és a migrációkezelés javítása. A javaslatok gyökeres változást jelentenek nem pusztán a biztonsági, határigazgatási és migrációkezelési célú információkezelés módját tekintve, hanem arra nézve is, hogy ezen adatokat a nemzeti hatóságok számára hozzáférhetővé tegyék és biztosítsák, hogy a számukra szükséges információkhoz akkor és ott jussanak hozzá, amikor és ahol ezekre szükségük van. Tekintettel e javaslatok jelentőségére a határigazgatás és a bűnüldözés hatékonyságának javítása szempontjából, a Bizottság most felhívja a társjogalkotókat arra, hogy az interoperabilitásra vonatkozó jogalkotási javaslatokat a lehető legnagyobb prioritással kezeljék, és jussanak gyors megállapodásra a fennmaradó, az egyedi információs rendszerekkel kapcsolatosan benyújtott jogalkotási javaslatokról, hogy az első vonalban dolgozók számára biztosítható legyen a munkájukhoz szükséges információ a polgáraink biztonsága érdekében. A jelentés a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés területén használt információs rendszerek szilárdabbá és intelligensebbé tételére irányuló következő lépésekre összpontosít, amelyek célja az uniós információs rendszerek adatarchitektúrája hatékonyságának és eredményességének fokozása az adatvédelmi követelmények maradéktalan tiszteletben tartása mellett. E jelentés számba veszi továbbá a meglévő információs rendszerek előnyeit maximalizáló intézkedéseket, lefedi a jogalkotói munkát, valamint a jogszabályi teljes körű végrehajtásának és az uniós információs rendszerek jobb alkalmazásának biztosítására irányuló, folyamatban lévő munkát. 2017 októberében az Európai Tanács számba vette a pozsonyi ütemterv végrehajtását, és nyugtázta az EU által – különösen a belső biztonság terén – megtett jelentős előrehaladást négy területen: intenzívebb együttműködés és információcsere, fokozott ellenőrzések és az adatbázisok összekapcsoltsága, egy Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) kifejlesztése, valamint a radikalizáció ellen rendszerszintű erőfeszítések. E jelentés bemutatja, hogy az elmúlt két hónapban e területeken további előrelépésekre került sor. II. A BIZTONSÁG, A HATÁRIGAZGATÁS ÉS A MIGRÁCIÓKEZELÉS TERÜLETÉN HASZNÁLT SZILÁRDABB ÉS INTELLIGENSEBB INFORMÁCIÓS RENDSZEREK Közelmúltbeli felmérések szerint az uniós polgárok erősen támogatják a fokozott uniós információcserét a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem során. Az uniós rendszerek által nyújtott információ alapvető szerepet játszik a nemzeti hatóságok támogatásában a külső határok igazgatása, a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem, és az illegális migráció megállítása terén. Ezen uniós hozzáadott érték maximalizálása érdekében az uniós rendszerek által nyújtott információknak teljes körűeknek, pontosaknak és megbízhatóaknak kell lenniük. A jelenlegi helyzetkép töredezett, összetett és nehezen használható. E hiányosságok felszámolása érdekében – a 2016. áprilisi bizottsági közleménnyel összhangban – a munka három területre összpontosult: a meglévő információs rendszerek előnyeinek maximalizálása, a hiányosságokat lezáró új és kiegészítő rendszerek kidolgozása, valamint az információs rendszerek interoperabilitásának javítása. 1.Lépések az információs rendszerek interoperabilitása felé Először is a javasolt intézkedések a helyszínen dolgozó tisztségviselőket segíteni fogják a meglévő adatok legjobb felhasználásában. Egy európai keresőportál egyablakos ügyintézési pontot biztosít majd, amely lehetővé teszi a több uniós információs rendszerben, továbbá a releváns Europol adatokban és Interpol rendszerekben folytatott párhuzamos kereséseket, a felhasználók hozzáférési jogaival összhangban. Ez a helyszínen dolgozó tisztségviselőknek hatékony, gyors és zökkenőmentes hozzáférést biztosít a munkájuk elvégzéséhez szükséges adatokhoz, és megszünteti a jelenlegi összetett döntéshozatalt arra nézve, hogy egy adott helyzetben mely adatbázist kell lekérdezni. Másodszor, a biometrikus adatok használatával a javasolt intézkedések lehetővé teszik a nemzeti hatóságok számára a többszörös személyazonosságok felderítését, valamint a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelmet. Egy közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás lehetővé teszi majd a biometrikus adatok több központi rendszerben történő keresését és összevetését, míg egy közös személyazonosítóadat-tár az uniós információs rendszerekben fellelhető harmadik országbeli állampolgárok megosztott személyes és biometrikus azonosító adatait fogja tartalmazni. Az interoperabilitás e két elemére építve egy többszörös személyazonosság-felderítő detektor fogja ellenőrizni, hogy a lekérdezett személyazonosságra nézve léteznek-e adatok a hozzákapcsolt rendszerek közül egynél többen. Amikor a bevándorlási és menekültügyi tisztségviselők nyilvántartásba vesznek egy személyt az uniós információs rendszerekben, vagy amikor a rendőrtisztek és határőrök ellenőriznek egy személyt ezekben a rendszerekben, arról kapnak majd tájékoztatást, hogy az adott személy másik személyazonosság alatt ismert-e vagy a személy többszörös személyazonosságot használ-e. Ez megszünteti a jelenlegi hiányosságokat és vakfoltokat, amelyeket a terroristák és más bűnelkövetők kihasználni szeretnének azáltal, hogy hamis vagy többszörös személyazonosságok mögé rejtőznek. Harmadszor, a javasolt intézkedések lehetővé teszik a rendőrtisztek számára a gyors és hatékony személyazonosság-ellenőrzéseket országuk területén. Az ilyen ellenőrzések során a rendőrtisztek hozzáférnek majd azon harmadik országbeli állampolgárok személyazonossági adataihoz, akik nyilvántartásba kerültek az uniós információs rendszerekben, így ezzel lehetővé válik a személyazonosság helyes megállapítása és a többszörös személyazonosságok felderítése. Ez jelentősen fokozni fogja a tagállamok területén folytatott ellenőrzések hatékonyságát, egyben összhangban lesz a Bizottságnak a schengeni térségben az arányos rendőrségi ellenőrzésekre és rendőri együttműködésre vonatkozó ajánlásával. Az interoperabilitás ezen elemeinek kiegészítésére a Bizottság javaslatot tesz továbbá a bűnüldöző szervek hozzáférésének megkönnyítésére és gördülékennyé tételére a nem bűnüldözési célú rendszerekhez azáltal, hogy kétlépéses adatkonzultációs megközelítést vezet be. A bűnüldöző hatóságok már a jelenlegi szabályok értelmében is lekérdezhetik a nem bűnüldözési célú rendszereket a terrorizmus és más súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy büntetőeljárás alá vonás céljából. Ugyanakkor az egyes rendszerekre különböző hozzáférési feltételek és biztosítékok vonatkoznak, és a jelenlegi szabályok némelyike megnehezíti a rendszerek e hatóságok általi jogszerű használatának hatékonyságát. Az új kétlépéses adatkonzultációs megközelítés érdekében a bűnüldöző szerv tagja először párhuzamos ellenőrzést végezne valamennyi, adatait a közös személyazonosítóadat-tárban tároló rendszerben annak érdekében, hogy tudomást szerezzen arról, hogy a keresett személyről bármelyik rendszerben létezik-e információ. Az adatvédelem biztosítása érdekében csak „találat/nincs találat” választ kapna. A tisztségviselő nem férne hozzá bármely rendszerben bármely adathoz, de fontos, hogy tudomást szerezzen ilyen adat létezéséről és fellelhetőségéről. Második lépésben a tisztségviselő a találatot eredményező információs rendszer(ek)hez való teljes körű hozzáférést kérhetne, valamennyi érintett rendszerre vonatkozó egyedi hozzáférési kérelemmel és az egyes rendszerekre vonatkozó konkrét szabályokkal összhangban. Akárcsak jelenleg, a tisztségviselőnek igazolnia kell a rendszerhez való hozzáférés szükségességét, összhangban az adott információs rendszer hozzáférési jogaival és a célhoz kötöttség elvével, az ezt követő teljes körű hozzáférés pedig a kijelölt hatóság által adott előzetes jóváhagyás függvénye lesz, és továbbra is konkrét felhasználó azonosítót és felhasználónevet igényel. Amikor ez a kétlépéses adatkonzultációs megközelítés alkalmazásra kerül, már nem lesz szükség a nemzeti adatbázisokban lefolytatott előzetes keresésekre és a más tagállamok automatikus ujjnyomat-azonosító rendszereiben indított előzetes keresésre a 2008/615/IB határozat (az ún. prümi ellenőrzés) keretében. Az interoperabilitásra vonatkozó javaslatok tiszteletben tartják és előmozdítják az alapvető jogokat, különösen pedig a személyes adatok védelméhez való jogot. Jóllehet létrejött a személyes adatok Unión belüli védelmének új, átfogó kerete, és jelentős technológiai és IT-biztonsági fejleményekre került sor, a célhoz kötöttség elve könnyebben megvalósítható a tárolt adatokhoz való hozzáférés és azok felhasználásának szintjén, maradéktalan összhangban az Alapjogi Chartával és az Európai Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatával. A javasolt intézkedések nem vonják maguk után az egyedi rendszerek összekapcsolását. Mindegyik rendszer megtartja konkrét célhoz kötöttségét, a hozzáférésre és adatmegőrzésre vonatkozó szabályait. A javasolt intézkedések nem fognak továbbá megnövekedett új adatgyűjtéshez vezetni. Célzott és intelligens módot biztosítanak az uniós rendszerekben tárolt meglévő információk leghatékonyabb felhasználásához. A jogalkotási javaslatok egy inkluzív és átlátható eljárás eredményei, amely a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről szóló, 2016. áprilisi bizottsági közleménnyel indult és amelyet egy magas szintű szakértői csoport követett nyomon az interoperabilitás elérésére irányuló különböző lehetőségek jogi, műszaki és operatív kihívásainak kezelése érdekében. A jogalkotási javaslatok részletes rendelkezéseket tartalmaznak azokban a jogi eszközökben szükséges változások vonatkozásában, amelyek a társjogalkotók által elfogadott, jelenleg stabil szövegek, így a Schengeni határellenőrzési kódex, a határregisztrációs rendszerről szóló rendelet és a Vízuminformációs Rendszert igazgató jogi eszközök. A más lefedett eszközökről az Európai Parlament és a Tanács még egyeztetéseket folytat, ezért ezek vonatkozásában e szakaszban még nem lehet meghatározni a szükséges módosításokat. A Bizottság ezen eszközök mindegyikére nézve a kapcsolódó rendelettervezetről meghozott politikai megállapodást követő két héten belül előterjeszti majd az ilyen módosításokat. Felhívja a társjogalkotókat arra, hogy gyors ütemben jussanak megállapodásra a folyamatban lévő tárgyalások során ezen eszközökről. 2.A hiányosságok orvoslását célzó új és kiegészítő intézkedések kidolgozása Az interoperabilitással kapcsolatos, fent kifejtett új javaslatokon túlmenően alapvető fontosságú, hogy továbbra is előrehaladás történjen a Bizottság által a 2016. áprilisi közleményében azonosított jelenlegi információs hézag felszámolása terén a schengeni térségbe látogató harmadik országbeli állampolgárok vonatkozásában. A határregisztrációs rendszerről szóló rendelet és a Schengeni határellenőrzési kódexet a határregisztrációs rendszerhez igazító rendelet végső szövegeit a társjogalkotók november végén fogadták el, hatálybalépésük 2017 végén következik be. A rendszer e fejlesztését követően 2018-ban indul be, hogy teljes körű operatív működése 2020-ra biztosítható legyen. A Bizottság 2016. novemberi jogalkotási javaslatában egy másik – a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos – információs hézagot is kezelt azzal, hogy egy új nagyméretű informatikai rendszer, az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozására tett javaslatot. A Tanács 2017 júniusában egyetértésre jutott az általános megközelítéséről, az Európai Parlament tárgyalási megbízatását pedig 2017. október 25-én megerősítették. A háromoldalú egyeztetések még aznap megkezdődtek, és 2017. november 16-án, valamint 2017. november 29-én is folytatódtak. A következő háromoldalú politikai egyeztetésre a tervek szerint 2017. december 12-én kerül sor. A Bizottság mindkét társjogalkotót felhívja arra, hogy a kérdésben jussanak politikai megállapodásra 2017 végéig, a 2016. decemberi európai tanácsi következtetésekkel és a közös nyilatkozattal összhangban.

3.A meglévő információs rendszerek előnyeinek maximalizálása a) A meglévő információs rendszerek megerősítésére irányuló jogalkotási munka A meglévő uniós információs rendszerek előnyeinek maximalizálására irányuló erőfeszítéseinek részeként a Bizottság három jogalkotási javaslatot fogadott el 2016 decemberében a Schengeni Információs Rendszer (SIS) megerősítése céljából. Ezek közé tartoznak a terrorizmus elleni küzdelem fokozására irányuló kulcsfontosságú intézkedések, így például a tagállamok kötelezése a SIS-ben való riasztás létrehozására, ha egy személyt terrorista bűncselekmény kapcsán keresnek. Az Európai Parlamentben és a Tanácsban folytatott viták részét képezte a terrorista bűncselekményekre vonatkozóan a SIS-ben az Europollal megosztandó információk szükségessége, amelynek eredményeként módosításokat javasolnak, hogy lehetővé tegyék az Europol és a tagállamok számára a terrorizmussal kapcsolatos SIS-találatokra vonatkozó kiegészítő információk cseréjét, valamint az Europol számára az újonnan létrehozott riasztásokra és az ilyen riasztások által eredményezett találatokra vonatkozó információk keresztellenőrzését a saját adatbázisaiban és analitikus munkafájljaiban, E javaslatokról az Európai Parlament és a Tanács közötti tárgyalások 2017. november 16-én kezdődtek meg. A javaslatok jelentőségére tekintettel a Bizottság arra ösztönzi a társjogalkotókat, hogy e kérdésekben 2018 elejére jussanak megállapodásra. Ezzel párhuzamosan – ahogy az 2016 óta tervben van – tovább zajlik a SIS megerősítésére irányuló munka egy automatikus ujjnyomat-azonosító rendszer (AFIS) bevezetésével. Ez lehetővé teszi majd a SIS végfelhasználói (így például rendőrtisztek és határőrök) számára a SIS-ben ujjnyomatadatok alapján történő keresést, amely lehetővé teszi a személyek megbízható azonosítását, ideértve a hamis személyazonossággal utazókét is. Kilenc tagállam ajánlkozott az AFIS bevezetésének első szakaszában való részvételre, amelyre várhatóan 2018 márciusában kerül sor. A SIS-t használó valamennyi tagállamra történő teljes körű bevezetés várhatóan ezen év során később valósul meg. Ami az Eurodac rendszer megerősítésére irányuló jogalkotási javaslatot illeti, a háromoldalú egyeztetés folyamatban van. Az Eurodac egyike azon információs rendszereknek, amelyeket az interoperabilitás elemei lefednek, ezért fontos az, hogy a társjogalkotók gyors megállapodásra jussanak e kérdésben. A közleményben, amely meghatározta a Bizottság hozzájárulását az uniós vezetők tematikus vitájához a migrációs politika belső és külső dimenziójával kapcsolatos előrelépésről, a Bizottság a javaslat 2018. márciusig történő elfogadására szólít fel. A terroristák és bűnözők rendelkezésére álló mozgástér további beszűkítése érdekében 2017. június 29-én a Bizottság kiegészítő javaslatot terjesztett elő a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó bűnügyi nyilvántartási adatok EU-n belüli cseréjének megkönnyítéséről az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszeren (ECRIS) keresztül. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2017. december 8-án általános megközelítést fogadott el mind az irányelvre, mind pedig a rendeletre vonatkozó javaslatról. A társjogalkotók közötti háromoldalú egyeztetések azonnal elkezdődhetnek, amint az Európai Parlament elfogadja tárgyalási megbízatását mindkét ECRIS javaslatra vonatkozóan. A Bizottság mindkét társjogalkotót felhívja arra, hogy jussanak gyors ütemben megállapodásra a javaslatokról. 2017. június 29-én a Bizottság javaslatot fogadott el a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség mandátumának felülvizsgálatáról. Az ügynökségnek feladatul kell kapnia a nagyméretű informatikai rendszerek közötti interoperabilitás kifejlesztéséhez való hozzájárulást, és ezt szem előtt tartva a javaslat célja – az ügynökség értékeléséből fakadó ajánlásokat figyelembe véve – az ügynökséget létrehozó rendelet felülvizsgálata, az ügynökség működésének javítása, valamint feladatkörének bővítése és megerősítése annak érdekében, hogy biztosítsa az uniós szintű jelenlegi kihívásoknak való megfelelését. Továbbá célul tűzi a szakpolitikai, jogi vagy tényszerű változásokból fakadó változások beillesztését, és különösen azt, hogy az ügynökségre új rendszereket fognak bízni. Az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (LIBE) 2017. december 7-én elfogadta tárgyalási megbízatását, a Tanács pedig ugyanezen a napon közös megközelítést fogadott el. b) A meglévő információs rendszerek teljes körű végrehajtásának biztosítása A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben kulcsfontosságú eszköz az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelv. Bár a munka valamennyi tagállamban folytatódik az irányelv teljes körű végrehajtásának a 2018. május 25-i határidőig történő megvalósítása érdekében, egy évvel a 2016. novemberi PNR végrehajtási tervet követően jelentős különbségek állnak fenn a tagállamok között nemzeti PNR rendszereik felállítása terén. Az átültetési határidő rohamosan közeledik. Ezért alapvető fontosságú, hogy ezeket az erőfeszítéseket fokozzák a 2018. május 25-i sikeres megvalósítás érdekében. Különös jelentőséggel bír az eljárások és kommunikációs csatornák kiépítése annak érdekében, hogy a nemzeti utasadat-információs egységek számára lehetővé váljon valamennyi PNR–adat megosztása a más tagállami utasadat-információs egységekkel és az Europollal. Ez a létfontosságú uniós biztonsági eszköz csak akkor érheti el teljes potenciálját, amikor valamennyi tagállamban működnek az operatív PNR rendszerek és azok képesek hatékonyan adatokat cserélni egymás között és az Europollal. A 2017. november 15-i állapot szerint a következő a helyzet: ·Hét tagállam már rendelkezik a jogi és műszaki képességgel egyaránt a PNR adatok gyűjtésére és kezelésére. Ugyanakkor e tagállamok többségének még ki kell igazítania a vonatkozó jogalapot annak érdekében, hogy az teljeskörűen megfeleljen a PNR–irányelv előírásainak. ·Tizenhárom tagállam végrehajtása köztes szakaszban jár. Ezek közül négy létrehozta és felszerelte utasadat-információs egységét, de a személyes adatok gyűjtését lehetővé tevő jogalap hiányában valós PNR–adatokat nem gyűjtenek és nem kezelnek. A fennmaradó kilenc tagállam az utasadat-információs egységek, valamint a PNR–irányelv előírásainak megfelelő PNR–adatkezelésre használt műszaki megoldásának létrehozása vagy telepítése véglegesítésének különböző szakaszaiban jár, míg a légi fuvarozókkal való egyeztetés még mindig folyamatban van. Ugyanakkor e kilenc tagállam némelyike már elfogadta a PNR-re vonatkozó jogszabályát. ·Hét tagállam a végrehajtási eljárás nem eléggé előrehaladott szakaszában jár, és még nem határozta meg az utasadat-információs egységek adminisztratív szerkezetét és/vagy nyújtotta be parlamentjének a vonatkozó jogszabályt, és/vagy kezdte meg az utasadat-információs egység által használandó műszaki megoldás beüzemelését, és/vagy indította meg a légi fuvarozókkal való összekapcsolást létesítő eljárást. A Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat az irányelv időszerű végrehajtásáért tett erőfeszítéseikben. A PNR–irányelv végrehajtásáról tartott hatodik találkozóra 2017. október 3-án került sor, amely lehetővé tette a tagállami szakértők számára a naprakész információk cseréjét, valamint a Bizottság tájékoztatását a végrehajtási folyamat előrehaladásáról, továbbá a levont tanulságok, bevált gyakorlatok és gyakorlati tapasztalatok megosztását. A Belső Biztonsági Alap – Rendőrség keretében nemzeti programokon és uniós fellépéseken keresztül pénzügyi támogatás állt rendelkezésre a funkcionális utasadat-információs egységek nemzeti szintű felállításának és a PNR–irányelvnek megfelelően az ezek közötti PNR–adatok cseréje lehetővé tételének elősegítésére. A prümi határozatok teljes körű végrehajtását biztosító munka is tovább zajlik az ujjnyomatadat cseréje, DNS–adatok és járműnyilvántartási adatok cseréjére vonatkozóan. Bár a legtöbb tagállam előrelépést tett e kérdésben, a Bizottságnak kötelezettségszegési eljárásokat kellett indítania. A Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött Horvátország, Írország és Olaszország részére 2017. május 18-án, valamint Görögország részére 2017. október 5-én. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat azáltal, hogy a Belső Biztonsági Alap – Rendőrségen belül a nemzeti programok keretében pénzügyi támogatást nyújt a végrehajtáshoz. A Bizottság a 2017. évben további 22 millió EUR-t különített el ezekre a nemzeti programokra, amely összeg a prümi keret végrehajtásához is igénybe vehető. c) A meglévő információs rendszerek jobb alkalmazásának támogatása A meglévő információs rendszerek megerősítésén és teljes körű végrehajtásának biztosításán túlmenően a Bizottság erőteljesen támogatja a meglévő információs rendszerek jobb alkalmazását. A schengeni értékelési mechanizmus keretében a SIS végrehajtásának helyszíni ellenőrzéseire kerül sor ötévente a tagállamokban, amelyeket az adott terület tagállami és európai bizottsági szakértői végeznek el. 2017-ben Dániában, Izlandon, Svédországban, Portugáliában, Spanyolországban, Horvátországban, Norvégiában és az Egyesült Királyságban került sor értékelő látogatásokra. Az értékelések során azonosított végrehajtási problémákat az érintett tagállamnak címzett hivatalos tanácsi ajánlások formájában kezelik. A korábbi ajánlások tekintetében történt előrehaladás szintén az értékelő csoportok értékelésének részét képezi a helyszíni ellenőrzések során. A Schengeni Információs Rendszer használatával kapcsolatosan eddig elvégzett schengeni értékelések megállapításaira alapozva a Bizottság egy sor bevált módszert és levont tanulságot dolgoz majd ki, amelyek hozzáadott értéket biztosítanak a tagállamok számára a meglévő informatikai rendszerek alkalmazásának javításához, a tagállamokkal ezt követően folytatott párbeszédek során. Az információáramlás további javítása érdekében a tagállamoknak teljeskörűen ki kell használniuk az Europollal történő információmegosztás javítására alkalmazott műszaki megoldásokat. Az Europol Információs Rendszerbe keresztellenőrzés céljából történő adatfeltöltés folyamatának automatizálása jelentősen javíthatja a releváns és naprakész információk megosztását az Europollal és más tagállamokkal. Az úgynevezett „adatfeltöltők” az adatok ilyen automatizált feltöltését biztosító műszaki eszközök. Az Europol kifejlesztett ilyen adatfeltöltőket arra, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára teljesítményük javítását az Europol Információs Rendszerbe történő adatok feltöltése, frissítése és törlése terén. Ezeket az adatfeltöltőket már több tagállamban használják. Annak érdekében, hogy az Europol–adatok a rendőrtisztek sokkal szélesebb köre számára váljanak elérhetővé, egy öt tagállamot (Spanyolország, Észtország, Finnország, Görögország, Lengyelország) magában foglaló kísérleti projektet összpontosítanak a QUEST alkalmazására, amely egy, a nemzeti rendőrségi információs rendszerből az Europol adatokhoz küldött automatikus lekérdezések integrálását lehetővé tevő rendszerinterfész. Ez az interfész várhatóan 2018 elejére válik működőképessé, az európai adatvédelmi szolgálat validálását és a tagállam operatív tesztjeit követően. A Bizottság egy olyan tanulmányt rendelt meg, amely értékeli a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti információcsere közös jogi keretét biztosító svéd kerethatározat tagállami átültetésére szolgáló intézkedések teljeskörűségét és összhangját. Az eredmények 2018 első negyedévére várhatóak, és vizsgálatuk után kiderül, hogy van-e szükség új intézkedésre. 2017. október 3-án a Bizottság indokolással ellátott véleményt bocsátott ki Luxemburg számára az e határozat végrehajtására hozott nemzeti intézkedések közléselmaradása végett. III. A BIZTONSÁGGAL KAPCSOLATOS TOVÁBBI KIEMELT KEZDEMÉNYEZÉSEK VÉGREHAJTÁSA

Az információs hézagok lezárására és az információs rendszerek megerősítésére irányuló munkán túlmenően a biztonsági unió számos más terén is folytatódott a munka. 1.A terrorizmussal és bűncselekményekkel szembeni védelem és reziliencia javítására irányuló intézkedések A Bizottság a nyilvános terek védelmének javítására irányuló uniós cselekvési tervének elfogadását követően a kiemelt kockázatú nyilvános terek biztonságával foglalkozó hálózat első ülésére 2017. november 14–15-én került sor. A spanyol Guardia Civil kiemelt kockázatú nyilvános terek védelmének feladatával ellátott egysége volt a házigazdája ennek az első konferenciának, Logroñóban található székhelyén. Ennek az új hálózatnak a célja az új taktikák kidolgozásának támogatása a kiemelt kockázatú nyilvános terek jobb védelme érdekében. Ezen túlmenően az Üzemeltetői Fórumra Brüsszelben kerül sor 2017. december 20-án, amelyet 2017. december 21-én közvetlenül egy, az autóbérlésekről szóló tematikus találkozó követ. Megkezdődtek az előkészületek továbbá az európai városok polgármestereivel tartott találkozóra, amelyre a Régiók Bizottságával együtt a jövő év tavaszán kerül sor. A közlekedésre – és különösen a vasúti hálózatokra – nézve fennálló magas szintű fenyegetettségre adott válaszul egyes tagállamok megerősítették a vasúti szállítás védelmére tett biztonsági intézkedéseiket. Ezeket az intézkedéseket szétaprózott módon hajtották végre, ami rávilágít a jobb koordináció szükségességére a vasúti biztonság területén. A Bizottság ezért 2018. évi munkaprogramjában bejelentette szándékát az utasok vasúti biztonságát javító további intézkedések kezdeményezésére. A kutatás területén a 2017. évi biztonsági kutatási eseményt az Európai Bizottság és az észt elnökség társrendezésében 2017. november 14–15-én tartották meg Tallinnban. Egyetértés volt abban, hogy további erőfeszítésekre van szükség a kutatási eredmények és a különböző biztonsági fenyegetések – így például a terrorizmus, a kiberbűnözés és a természeti katasztrófák – kezelésére alkalmazható hatékony termékek és szolgáltatások közötti rés felszámolására. Az ipar, a tudomány, a közigazgatási szervek és a gyakorló szakemberek társalkotói folyamatban ültetnék egy asztalhoz az ellátói oldalt (ipar) és az igénybevevői oldalt (végfelhasználók), hogy meghatározzák a jövőbeli követelményeket és megállapodásra jussanak olyan lehetséges megoldásokról, amelyek gyakorlati hatással járnak és megkönnyítik a közeljövőben a biztonsági szakemberek munkáját. A Bizottság mérlegelni fogja, miként mozdítsa elő ezen ötleteket. 2.A terrorizmust támogató eszközök felszámolása Folytatódtak a megbeszélések a társjogalkotókkal a Bizottság negyedik pénzmosási irányelv módosítására irányuló javaslatáról, amely elősegíti majd a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet. A Bizottság ismét felszólítja a társjogalkotókat, hogy ebben az elsőbbséget élvező kérdésben gyors ütemben zárják le a jogalkotási egyeztetéseket és jussanak megállapodásra egy olyan kompromisszumról, amely bővíti a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás megelőzésére irányuló jelenlegi uniós szabályokat, ideértve a tényleges tulajdonlás átláthatóságának fokozását. Ezen túlmenően a pénzmosás meghatározásának és a kapcsolódó büntetőjogi szankcióknak a harmonizációjáról szóló irányelvre irányuló javaslat elősegíti majd a pénzmosás elleni küzdelem terén folytatott határokon átnyúló együttműködés akadályainak megszüntetését. A Tanács 2017. június 8-án egyetértésre jutott az általános megközelítésről. Az Európai Parlament 2017. december 11-én elfogadta álláspontját, így az intézményközi megbeszélések hamarosan megkezdődnek, a cél pedig a megállapodás 2018 első felében történő elérése lesz. Folytatódik a munka a bűnüldöző hatóságok olyan releváns pénzügyi adatokhoz való határokon átnyúló hozzáférésének javítására, amelyek terrorista tevékenységek felderítéséhez nyújthatnak szükséges támpontokat, ahogy azt a Bizottság 2017. évi munkaprogramja is tartalmazta. 2017. november 20-án a Bizottság a magas szintű érdekeltek találkozóját szervezte meg a tagállamokkal és az uniós szervekkel a terrorizmus elleni küzdelem céljaiból a pénzügyi információkhoz való határokon átnyúló hozzáférést megkönnyítő további intézkedések szükségességének felmérésére. Ezen a találkozón a tagállamok megjegyezték, hogy a különböző intézkedések – akár már létezőek, folyamatban vannak vagy tervezettek – biztosíthatják a szükséges eszközöket és megoldásokat, különösen az európai nyomozási határozat, a pénzmosási irányelv (ideértve a jelenleg tárgyalt, módosításokra irányuló javaslatot), valamint a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem projektjeit támogató jövőbeli pályázati felhívások. A negyedik pénzmosási irányelv javasolt felülvizsgálata nemzeti központi bankszámla-nyilvántartások és adat-visszanyerési rendszerek kötelező létrehozását tervezi, amelyekhez a pénzügyi információs egység és a pénzmosás elleni küzdelemért felelős hatóságok férnének hozzá. A Bizottság jelenleg értékeli a releváns szakpolitikai alternatívák hatását azzal a céllal, hogy 2018 tavaszán javaslatot tegyen egy olyan irányelvre, amely a bűnüldöző hatóságok és vagyon-visszaszerzési hivatalok számára hozzáférést biztosít a saját tagállamuk nyilvántartásaihoz és adat-visszanyerési rendszereihez. A Bizottság továbbá olyan kezdeményezéseken is dolgozik, amelyek a pénzügyi hírszerző egységek közötti együttműködést, valamint az e szervek és a bűnüldöző hatóság közötti kooperációt javítják. Várhatóan ez a munka is lezárul 2018 tavaszán. Ezzel párhuzamosan – és a bűnüldöző hatóságok által a pénzügyi adatokhoz való határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítésére irányuló szükséges kezdeményezések előkészítésének céljával – a Bizottság továbbra is értékelni fogja bármely kiegészítő intézkedés szükségességét, technikai megvalósíthatóságát és arányosságát. A Bizottság ma elfogadott egy jelentést a tűzfegyverek kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról szóló 258/2012/EU rendelet értékeléséről. A jelentés megállapítja, hogy a rendelet szükségessége továbbra is fennáll, de annak hatékonyságát egyes rendelkezéseinek pontatlansága, valamint a más uniós jogi eszközökkel való összetett kölcsönhatása korlátozza. Az e következtetésekről folytatott eszmecsere érdekében a Bizottság 2018. január végén nemzeti szakértőkkel találkozik. Ezen túlmenően több ülést hív majd össze annak érdekében, hogy több kihívás (lefoglalási statisztikák, ballisztika, együttműködés a nyugat-balkáni országokkal) kapcsán előrelépés történhessen. 2017. október 18-án a Bizottság ajánlást bocsátott ki a robbanóanyag-prekurzorok visszaélésszerű felhasználásának megelőzését célzó azonnali lépésekről, amelyben sürgette a tagállamokat, hogy sürgősen hozzák meg a terrorista célokra történő házi készítésű robbanóanyagok használata elleni védelem megerősítésére, illetve a robbanóanyag-prekurzorokról szóló 98/2013/EU rendelet céljainak támogatására irányuló intézkedéseket. A prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság 2017. december 12–13-i ülése számba veszi a tagállamok által az ajánlás végrehajtása terén elért előrelépéseket. 2017. december 6-án a Bizottság úgy döntött, hogy lezárja a Franciaország ellen indított kötelezettségszegési eljárást a 98/2013/EU rendeletnek való meg nem felelésről, tekintettel arra, hogy Franciaország a rendelet teljes körű végrehajtásáról tájékoztatta a Bizottságot. Ezzel párhuzamosan a Bizottság felülvizsgálja a 98/2013/EU rendeletet azzal a céllal, hogy szigorítsa a robbanóanyag-prekurzorok eladására, birtoklására, behozatalára és használatára irányuló korlátozásokat és ellenőrzéseket, növelje a gazdasági szereplők és a tagállamok visszaéléseket felderítő és megelőző illetékes és bűnüldöző hatóságainak kapacitását, valamint fokozza a rendelet Unió-szerte történő alkalmazásának egységességét. A rendelet felülvizsgálatának különböző alternatíváit mérlegelő hatásvizsgálat 2018 tavaszára ér véget. 3.Kiberbiztonság és büntető igazságszolgáltatás a kibertérben Az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetései elismerték a kiberbiztonsági csomag kezdeményezéseit. 2017. november 20-án a Tanács következtetéseket fogadott el az Európai Parlament és a Tanács „Ellenálló képesség, elrettentés és védelem – erős kiberbiztonság kialakítása az EU-ban” című közös közleményéről . Az e tanácsi következtetések végrehajtására szolgáló cselekvési tervet az Általános Ügyek Tanácsa 2017. december 12-én fogja elfogadni. Megindultak a „kiberbiztonsági jogszabályra” irányuló javaslatra (amely lefedi az új ENISA mandátumot és a biztonsági tanúsítási keretet) vonatkozó egyeztetések a Tanáccsal megkezdődtek. A készpénz-helyettesítő fizetési eszközökre vonatkozó jogalkotási javaslatot ismertették az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, annak vizsgálata folyamatban van. A Bizottság sürgeti a munka Európai Parlamentben történő megindulását most, hogy az előadót 2017. november 13-én kinevezték. Ami a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló irányelv végrehajtását illeti, az együttműködési csoport találkozójára november 28-án került sor. A csoport az irányelv kulcsfontosságú szempontjaira vonatkozó két feladatát fogadta el: az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők azonosítására irányuló, a gazdasági szereplő kritikus jellegét meghatározó követelményekkel kapcsolatos bevált gyakorlatra vonatkozó iránymutatások, valamint a hálózati és információs rendszerek biztosítására alkalmazott intézkedések referenciaértékeire vonatkozó áttekintést biztosító biztonsági intézkedésekre vonatkozó iránymutatások elkészítése. Az értesítési előírásokra vonatkozó harmadik feladat – amely azon körülményeket határozza meg, amelyek fennállása esetén az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplőknek értesítést kell küldeniük egy eseményről – hamarosan írásbeli eljárásban kerül elfogadásra. A csoport megkezdte a párbeszédet első (2018–2020-ra vonatkozó) munkaprogramjáról, amelyet várhatóan 2018 februárjában fogadnak el. A Bizottság a biztonsági unióról szóló 11. eredményjelentésében kötelezettséget vállalt az Europol további erőforrásai szükségességének felmérésére (különösen a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központjával (EC3) kapcsolatosan), hogy lehetővé tegye az EC3 tagállamoknak nyújtott támogatását a nyomozások titkosításával kapcsolatos kihívások kezelése terén. Az uniós szintű képesség biztosítása által elért méretgazdaságosság figyelembevételével (a tagállami szintű egyedi megoldásokkal összevetve) a Bizottság figyelembe vette a Bel- és Igazságügyi Tanács 2017. december 7–8-án tett felhívását az e terület további támogatására. Folyamatban van a további erőforrások konkrét szükségességére irányuló értékelés , és a Bizottság a biztonsági unióról szóló következő eredményjelentésében számol majd be az e célból elérhetővé tett támogatásról. A tagállami bűnüldöző hatóságok számára az EC3 által nyújtott eszközök használatának lehetővé tétele ezen a gyorsan változó területen megvalósítja a beruházások legjobb megtérülését és biztosítani fogja, hogy az európai képességek lépést tartanak a kihívásokkal a titkosítás tiltása, korlátozása vagy gyengítése nélkül. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2017. december 7–8-i ülésén a tagállamok döntést hoztak arról, hogy a megbeszéléseket szakértői szinten folytatják azzal a céllal, hogy az adatmegőrzés vonatkozásában a lehetséges megoldásokról egyetértési megállapodást alakítsanak ki a 2016. december 21-i Tele2 ítélettel összhangban. A Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat ebben a folyamatban. A Bizottság ezt a folyamatot az ítélet hatásaira vonatkozó saját értékelése, és az adatmegőrzéssel kapcsolatos előrelépésekre vonatkozó iránymutatások véglegesítésére irányuló folyamatban lévő munkája részének tekinti, ahogy azt a Bizottság 2018. évi munkaprogramjában is bejelentette. A korábbi bejelentésnek megfelelően a Bizottság tervei szerint 2018 elején jogalkotási kezdeményezést nyújt be az elektronikus bizonyítékról, hogy megkönnyítse a bűnüldözés hozzáférését a másik országokban található elektronikus bizonyítékokhoz.