Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás megkötéséről /* COM/2014/0146 final - 2014/0083 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE/ELŐZMÉNYEK A csatolt javaslat képezi a jogi eszközt az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére való felhatalmazáshoz. A társulási megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötéséről külön bizottsági határozat készül. Az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatok jelenleg az 1998 júliusában hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodáson alapulnak. Az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti átfogó és ambiciózus megállapodásról szóló tárgyalásokat 2010 januárjában kezdték meg. 2012 februárjában az EU és a Moldovai Köztársaság megkezdte a tárgyalásokat a társulási megállapodás központi elemét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről is. 2013. november 29-én az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság parafálta a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglaló társulási megállapodás szövegét. A társulási megállapodás célja, hogy felgyorsítsa és elmélyítse a Moldovai Köztársaság és az Unió közötti politikai és gazdasági kapcsolatokat, és hogy előmozdítsa a Moldovai Köztársaság fokozatos gazdasági integrációját az EU belső piacának meghatározott területeivel, többek közt a megállapodás szerves részét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása révén. 2. A TÁRGYALÁSOK EREDMÉNYEI A Tanácsot az érintett tanácsi munkacsoportok – különösen a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport és a Kereskedelempolitikai Bizottság – keretében a tárgyalások valamennyi szakaszában rendszeresen tájékoztatták és konzultáltak vele. A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács által a tárgyalási irányelvekben meghatározott célkitűzések teljesültek, és a társulási megállapodás tervezete az Unió számára elfogadható. A társulási megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze: A megállapodás társulást hoz létre egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság között. Ez az EU és a Moldovai Köztársaság közötti szerződéses kapcsolatok alakulásának új szakaszát jelenti, melynek célja a politikai társulás, a gazdasági integráció és a további fokozatos előrehaladás lehetőségének megteremtése. A társulás átfogó céljai a következőkre irányulnak: a Felek közös értékeken alapuló fokozatos közeledésének előmozdítása; a fokozott politikai párbeszéd keretének megerősítése; a béke és a stabilitás előmozdítása, megőrzése és megszilárdítása regionális és nemzetközi dimenzióban egyaránt; a Moldovai Köztársaságnak az uniós belső piac meghatározott területeivel fokozatosan megvalósuló gazdasági integrációjához vezető szorosabb gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokhoz szükséges feltételek megteremtése; fokozott együttműködés a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság területén a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése érdekében, valamint az egyre szorosabb együttműködés feltételeinek megteremtése egyéb, kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken. A társulási megállapodás számos ágazati együttműködést irányoz elő, különös tekintettel a kulcsfontosságú reformok támogatására, a gazdasági fellendülésre és növekedésre, a kormányzásra és az ágazati együttműködésre összesen 28 területen, köztük a következőkön: közigazgatási reform, az államháztartás irányítása, energia, közlekedés, környezetvédelem és közvetlen fellépések, ipari és kkv-együttműködés, szociálpolitika, fogyasztóvédelem, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, határokon átnyúló és regionális szintű együttműködés, oktatás, képzés, civil társadalmi együttműködés, ifjúság, valamint kulturális együttműködés. E területek mindegyikén a megerősített együttműködés alapjául a jelenlegi többoldalú és kétoldalú keretek szolgálnak, a cél pedig a rendszeresebb párbeszéd, valamint az információk és bevált gyakorlatok cseréje. A megállapodás mellékleteiben szereplő, az uniós vívmányokhoz való fokozatos jogszabály-közelítésre vonatkozó átfogó programterv az ágazati együttműködésről szóló fejezetek kulcsfontosságú eleme. Az uniós vívmányok meghatározott részeinek a Moldovai Köztársaság által történő közelítésére és végrehajtására irányuló konkrét ütemtervek a folyamatban lévő együttműködésre összpontosítanak, és a Moldovai Köztársaság nemzeti reformjainak és korszerűsítési programjának központi részét képezik majd. A megállapodás frissített intézményi keretet is tartalmaz, amely kiterjed az együttműködés és a párbeszéd fórumaira is. Különleges döntéshozatali szerepet irányoztak elő a Társulási Tanács, valamint a felhatalmazott Társulási Bizottság tekintetében, amelyek a kereskedelmi kérdések megvitatása céljából különleges formációban is ülésezhetnek. A megállapodás a civil társadalmi és parlamenti együttműködés fórumairól is rendelkezik. A megállapodás nyomon követésre, jogszabály-közelítésre, kötelezettségek teljesítésére és vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz (beleértve a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó külön rendelkezéseket). A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségnek köszönhető szorosabb gazdasági integráció jelentős ösztönzőként szolgál majd az ország gazdasági növekedése szempontjából. Ennek eléréséhez a Moldovai Köztársaság uniós jogszabályokhoz, normákhoz és szabványokhoz való közelítése lesz a követendő módszer. A társulási megállapodás központi elemét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség üzleti lehetőségeket teremt majd az Unióban és a Moldovai Köztársaságban egyaránt, és előmozdítja a tényleges gazdasági korszerűsítést, valamint a Moldovai Köztársaság EU-val való fokozatos integrációját. E folyamat magasabb színvonalú termékekhez, a polgárok számára nyújtott jobb szolgáltatásokhoz és mindenekelőtt ahhoz vezet majd, hogy a Moldovai Köztársaság eredményesen versenyezhet a nemzetközi piacokon. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az Unió részéről a megállapodás megkötésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikke, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával, a 218. cikk (8) bekezdésének második albekezdésével és a 218. cikk (7) bekezdésével. A csatolt javaslat képezi a társulási megállapodás Unió részéről történő megkötésének jogi eszközét. Az Európai Atomenergia-közösség tekintetében külön jogi eszköz alkalmazandó. A tárgyalások fent említett eredményeinek fényében a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács az Európai Parlament jóváhagyását követően határozzon az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről. Az a tény, hogy a Bizottság javaslatát egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás formájában nyújtotta be, azzal áll összefüggésben, hogy e megállapodás a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtti Szerződés szabályai szerint jött létre. 2014/0083 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával, a 218. cikk (8) bekezdésének második albekezdésével, és a 218. cikk (7) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1], tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[2], mivel: (1) 2009. június 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Moldovai Köztársasággal a partnerségi és együttműködési megállapodás[3] helyébe lépő, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti új megállapodás megkötése céljából. (2) A tárgyalások sikeresen lezárultak, és az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2013. november 29-én parafálták. (3) A [dátum]-i [szám] tanácsi határozatnak[4] megfelelően a megállapodást [hely]-ban/-ben [dátum]-án/-én aláírták, későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel. (4) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (7) bekezdése szerint helyénvaló, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot azoknak a módosításoknak a jóváhagyására, amelyeket – a megállapodás 306. cikke alapján – a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság fogad el. (5) Helyénvaló megállapítani az olyan földrajzi árujelzők oltalmára irányuló megfelelő eljárásokat, amelyek a megállapodás értelmében oltalom alá kerülnek. (6) Ez a megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Európai Unió vagy a tagállamok bíróságai vagy törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni. (7) A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Ezennel jóváhagyásra kerül az Unió nevében az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás, valamint annak csatolt mellékletei és jegyzőkönyvei (a továbbiakban: a megállapodás)[5]. 2. cikk Az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg a megállapodás 465. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést, ezáltal kifejezve, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.[6] 3. cikk A megállapodás 306. cikkének alkalmazásában az Európai Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá a megállapodás azon módosításait, amelyek a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság határozataival jönnek létre. Ha valamely földrajzi árujelzőre vonatkozó kifogást követően az érdekelt felek nem tudnak megállapodásra jutni, akkor azzal kapcsolatban a Bizottság a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 57. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján álláspontot fogad el. 4. cikk (1) A megállapodás V. címe 9. fejezetének „Földrajzi árujelzők” című 3. alszakasza szerint oltalom alatt álló elnevezéseket bármely olyan gazdasági szereplő használhatja, amely az adott leírásnak megfelelő mezőgazdasági terméket, élelmiszert, bort, ízesített bort vagy szeszes italt forgalmaz. (2) A megállapodás 301. cikkének megfelelően a tagállamok és az Európai Unió intézményei – akár valamely érdekelt fél kérésére is – érvényesítik a megállapodás 297–300. cikkében meghatározott oltalmat. 5. cikk Ez a megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Európai Unió vagy a tagállamok bíróságai vagy törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni. 6. cikk Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L ..., ..., ... o. [2] HL L ..., ..., ... o. [3] HL L 181., 1998.6.24. [4] HL L ..., ..., ... o. [5] A megállapodás szövegét csatolták az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozathoz (HL ...). [6] A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [7] HL L 343., 2012.12.14., 1. o. TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ, AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAIK, MÁSRÉSZRŐL A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT PREAMBULUM A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, (a továbbiakban: a tagállamok), AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Unió vagy az EU) és AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, (a továbbiakban: az Euratom) egyrészről, valamint A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG, másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek, FIGYELEMBE VÉVE a Felek szoros kapcsolatait és közös értékeit, amelyek a múltban az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás során alakultak ki, és amelyek jelenleg az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretében fejlődnek, valamint elismerve a Felek közös szándékát arra, hogy továbbfejlesszék, erősítsék és kiterjesszék a köztük lévő kapcsolatokat; ELISMERVE a Moldovai Köztársaság európai törekvéseit és Európa melletti elköteleződését; ELISMERVE, hogy azon közös értékek, amelyeken az EU nyugszik – nevezetesen a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság –, az e megállapodás által előirányzott politikai társulásnak és gazdasági integrációnak is központi elemei; FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás nem sérti majd az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatokat, és megnyitja az utat azok jövőbeni fokozatos fejlődése előtt; ELISMERVE, hogy a Moldovai Köztársaság történelme és értékei európai országként közösek a tagállamokéval, és az ország elkötelezett ezen értékek végrehajtása és előmozdítása iránt, amelyeken a Moldovai Köztársaság európai elköteleződése alapul; ELISMERVE a 2005 februárjában elfogadott EU–Moldovai Köztársaság európai szomszédságpolitikai cselekvési terv fontosságát az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatok megerősítésében, valamint a cselekvési terv által a Moldovai Köztársaság reform- és jogszabály-harmonizációs folyamatának előreviteléhez nyújtott segítséget, ezáltal hozzájárulva ezzel a fokozatos gazdasági integrációhoz és a politikai társulás elmélyítéséhez; ELKÖTELEZVE az alapvető szabadságok, az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait –, a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás erősítése mellett; ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítására irányuló szándékukat, ideértve az e célból az Európai Tanács keretében folytatott együttműködésüket is; KÉSZEN arra, hogy hozzájáruljanak a Moldovai Köztársaság politikai és társadalmi-gazdasági fejlődéséhez, a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területek széles skáláján folytatott kiterjedt együttműködés útján, ideértve többek közt a jó kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése, a kereskedelmi integráció és a fokozottabb gazdasági együttműködés, a foglalkoztatás és a szociálpolitika, a pénzgazdálkodás, a közigazgatási és közszolgálati reform, a civil társadalmi részvétel, az intézményfejlesztés, a szegénységcsökkentés és a fenntartható fejlődés területét; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ), különösen az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában, az 1991. illetve 1992. évi madridi és bécsi konferencia záródokumentumában, az új Európáért létrejött 1990. évi Párizsi Chartában, valamint az ENSZ 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. évi egyezményben foglalt valamennyi elv és rendelkezés mellett; ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA azon óhajukat, hogy megerősítsék a nemzetközi békét és biztonságot, valamint hatékony multilateralizmust alakítsanak ki és elősegítsék a viták békés rendezését különösen azáltal, hogy e célból szorosan együttműködnek az Egyesült Nemzetek (ENSZ) és az EBESZ keretében; ELISMERVE a Moldovai Köztársaság különböző regionális együttműködési formációkban való aktív részvételének fontosságát; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább fejlesszék a rendszeres politikai párbeszédet a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú és nemzetközi kérdésekről, kitérve a regionális szempontokra is, figyelembe véve az EU közös kül- és biztonságpolitikáját, ideértve a közös biztonság- és védelempolitikát is; FIGYELEMBE VÉVE az EU hajlandóságát arra, hogy támogassa a Moldovai Köztársaság szuverenitásának és területi integritásának megerősítésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és hogy hozzájáruljon az ország újraegyesítéséhez; ELISMERVE a Moldovai Köztársaság az iránti elkötelezettségének fontosságát, hogy életképes megoldást találjon a Dnyeszteren túli konfliktus megoldására, és az EU az iránti elkötelezettségét, hogy támogatja a konfliktus utáni rehabilitációt; ELKÖTELEZETTEN a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a korrupció valamennyi megnyilvánulásának megelőzése és leküzdése, valamint a terrorizmus elleni együttműködés fokozása iránt; ELKÖTELEZETTEN a mobilitással, migrációval, menekültüggyel és határigazgatással kapcsolatos párbeszédük és együttműködésük elmélyítése iránt az EU külső migrációs szakpolitikai keretének szellemében, amely a legális migráció területén folytatandó együttműködést célozza, valamint biztosítva az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás hatékony végrehajtását; ELISMERVE az arra irányuló a fokozatos lépéseket, hogy mielőbb vízummentes utazási rendszert lehessen bevezetni a Moldovai Köztársaság állampolgárai számára, amennyiben a jól szervezett és biztonságos mobilitás minden feltétele teljesül; MEGERŐSÍTVE, hogy az e megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, és nem az EU részeként kötelezik, feltéve, hogy az EU és az Egyesült Királyság vagy Írország nem értesítette együttesen a Moldovai Köztársaságot arról, hogy a rendelkezések az Egyesült Királyságot és Írországot az EU részeként kötelezik a szabadság, jogérvényesülés és biztonság területe vonatkozásában az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra többé nem mint az EU részeire nézve kötelezőek – a 21. jegyzőkönyv 4a. cikkének megfelelően –, az EU az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti a Moldovai Köztársaságot a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben a megállapodás rendelkezései e két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló 22. jegyzőkönyvnek megfelelően, ELKÖTELEZETTEN a szabad piacgazdaság elvei iránt, és megerősítve az EU az iránti készségét, hogy hozzájárul a Moldovai Köztársaság gazdasági reformjaihoz; ELKÖTELEZETTEN a környezeti szükségletek – ideértve a többoldalú nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos határokon átnyúló együttműködést és e megállapodások végrehajtását –, valamint a fenntartható fejlődés elveinek tiszteletben tartása iránt; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megvalósuljon az EU belső piacába történő fokozatos gazdasági integráció e megállapodás rendelkezései szerint, többek közt a megállapodás szerves részét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség útján; KÉSZEN arra, hogy olyan mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget alakítsanak ki, amely lehetővé teszi a messzeható szabályozásközelítést és a piacra jutás liberalizálását, a Felek a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) való tagságukból következő jogaiknak és kötelezettségeiknek megfelelően, valamint e jogok és kötelezettségek átlátható alkalmazásával; ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy e megállapodás új környezetet alakít ki a Felek közötti gazdasági kapcsolatok számára és mindenekelőtt a kereskedelem és befektetések fejlesztéséhez, továbbá ösztönözni fogja a versenyt, melyek elengedhetetlen tényezők a gazdasági átalakuláshoz és korszerűsítéshez; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az energiaellátás biztonságának javítása, a megfelelő infrastruktúra kifejlesztése, a piacintegráció és az uniós vívmányok kulcsfontosságú elemeihez való szabályozási közelítés fokozása, az energiahatékonyság előmozdítása és a megújuló energiaforrások felhasználása iránt; ELISMERVE a megerősített energiaügyi együttműködés fontosságát, valamint a Felek elkötelezettségét az Energiaközösségről szóló szerződés végrehajtása iránt; JAVÍTANI KÍVÁNVA a közegészség biztonságának és az emberi egészség védelmének a szintjét, melyek a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés előfeltételei; ELKÖTELEZETTEN az emberek közötti kapcsolatok gazdagítása mellett, többek közt a kutatás-fejlesztés, az oktatás és a kultúra területén folytatott együttműködés és cserék útján; ELKÖTELEZETTEN a határokon átnyúló és régióközi együttműködés előmozdítása mellett, a jószomszédi kapcsolatok szellemében; ELISMERVE a Moldovai Köztársaság elkötelezettségét az iránt, hogy a vonatkozó ágazatokban folyamatosan közelíti jogszabályait az EU jogszabályaihoz és hatékonyan végrehajtja e jogszabályokat; ELISMERVE a Moldovai Köztársaság elkötelezettségét az iránt, hogy igazgatási és intézményi infrastruktúráját fejleszti a jelen megállapodás érvényesítéséhez szükséges mértékben; FIGYELEMBE VÉVE az EU az iránti készségét, hogy támogatást nyújtson a reformok végrehajtásához, és ehhez minden rendelkezésre álló együttműködési eszközt és technikai, pénzügyi és gazdasági segítségnyújtást felhasználjon; A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK Célkitűzések 1. Társulás jön létre egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság között. 2. E társulás célkitűzései a következők: a) a Felek közötti politikai társulás és gazdasági integráció előmozdítása közös értékeink és szoros kapcsolataink alapján, többek közt a Moldovai Köztársaság részvételének növelésével az uniós szakpolitikákban, programokban és ügynökségekben; b) a fokozott politikai párbeszéd keretének megerősítése minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, biztosítva a Felek közötti szoros politikai kapcsolatok fejlesztését; c) hozzájárulás a demokrácia, valamint a politikai, gazdasági és intézményi stabilitás megerősítéséhez a Moldovai Köztársaságban; d) a béke és biztonság előmozdítása, megőrzése és megerősítése a regionális és nemzetközi dimenziókban, többek közt a feszültségforrások megszüntetésére, a határbiztonság javítására, a határokon átnyúló együttműködés és a jószomszédi viszonyok előmozdítására irányuló erőfeszítések egyesítése útján; e) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban, valamint a mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok területén folytatott együttműködés támogatása és megerősítése a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése céljából; f) a Moldovai Köztársaság által a gazdasági lehetőségei nemzetközi együttműködés útján történő fejlesztése érdekében tett erőfeszítések támogatása, többek közt a jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése által; g) a szorosabb gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok kialakításához szükséges feltételek megteremtése, amelyek hozzájárulnak a Moldovai Köztársaságnak az EU belső piacába történő fokozatos integrációjához e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően, ideértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kialakítását is, amely messzeható szabályozásközelítésről és a piacra jutás liberalizálásáról fog rendelkezni, a WTO-tagságból következő jogokkal és kötelezettségekkel összhangban, és e jogok és kötelezettségek átlátható alkalmazása mellett; valamint h) az egyre szorosabb együttműködés feltételeinek megteremtése egyéb, közös érdeket képviselő területeken. I. CÍM ÁLTALÁNOS ALAPELVEK 2. CIKK 1. Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és az 1990. évi Új Európáért Párizsi chartában meghatározott demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása szolgál a Felek hazai és külső szakpolitikáinak alapjául, és e megállapodás alapvető elemét képezi. A tömegpusztító fegyverek, kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása ugyancsak e megállapodás alapvető elemét képezi. 2. A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a szabad piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elvei mellett. 3. A Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják a jogállamiság és a jó kormányzás elveit, valamint – különösen az ENSZ, az Európa Tanács és az EBESZ szerinti – nemzetközi kötelezettségeiket. 4. A Felek kötelezettséget vállalnak az együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása iránt, ideértve a kölcsönös érdeklődésre számot tartó projektek fejlesztése terén folytatott együttműködést, nevezetesen a korrupció, a szervezett vagy egyéb, többek közt transznacionális jellegű bűncselekmények és a terrorizmus megelőzésével és leküzdésével kapcsolatos projekteket illetően. Ez az elkötelezettség alapvető fontosságú a Felek közötti kapcsolatok és együttműködés fejlődéséhez, és hozzájárul a regionális békéhez és stabilitáshoz. II. CÍM POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS REFORM, EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÉN 3. CIKK A politikai párbeszéd céljai 1. A Felek között tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni a politikai párbeszédet minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, ideértve a kül- és biztonságpolitikát, valamint a hazai reformokat is. Ez növeli majd a politikai együttműködés hatékonyságát és ösztönzi a konvergenciát a kül- és biztonságpolitikai kérdésekben. 2. A politikai párbeszéd céljai a következők: a) a politikai társulás elmélyítése, valamint a politikai és biztonságpolitikai konvergencia és hatékonyság növelése; b) a nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása a hatékony mulilateralizmus alapján; c) a Felek közötti, nemzetközi biztonsággal és válságkezeléssel kapcsolatos együttműködés és párbeszéd megerősítése, különösen a globális és regionális kihívások és legfontosabb veszélyek kezelése érdekében; d) a Felek közötti eredményorientált és gyakorlati együttműködés támogatása az európai kontinensen a béke, a biztonság és a stabilitás megteremtése érdekében; e) a demokratikus elvek, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának megerősítése, valamint hozzájárulás a belpolitikai reformok megszilárdításához; f) a Felek között a biztonság és védelem terén folytatott párbeszéd fejlesztése és az együttműködés elmélyítése; valamint g) a szuverenitás és területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség elveinek tiszteletben tartása és előmozdítása. 4. CIKK Belföldi reformok A Felek együttműködnek a következő területeken: a) a demokratikus intézmények és a jogállamiság fejlesztése, megerősítése, valamint ezek stabilitásának és hatékonyságának növelése; b) az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása; c) a bírósági és igazságügyi reform további előmozdítása, a bírói kar függetlenségének, az igazgatási kapacitások megerősítésének, valamint a bűnüldöző szervek pártatlanságának és hatékonyságának biztosítása érdekében; d) a közigazgatási reform továbbvitele és az elszámoltatható, hatékony, átlátható és szakmailag kompetens közszolgálat kialakítása; valamint e) valamint a korrupció elleni küzdelem hatékonyságának biztosítása, különös tekintettel a korrupció elleni küzdelemben folytatott nemzetközi együttműködés erősítésére, valamint az olyan vonatkozó nemzetközi jogi eszközök hatékony végrehajtásának biztosítására, mint például az ENSZ 2003. évi Korrupció elleni Egyezménye. 5. CIKK Kül- és biztonságpolitika 1. A Felek intenzívebbé teszik párbeszédüket és együttműködésüket, és előmozdítják a fokozatos konvergenciát a kül- és biztonságpolitika terén, ideértve a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) is, és különösen foglalkoznak a konfliktus-megelőzés és a válságkezelés, a regionális stabilitás, a leszerelés, a non-proliferáció, a fegyverzet-ellenőrzés és az exportellenőrzés kérdéseivel. Az együttműködés közös értékeken és kölcsönös érdekeken alapul és célja, hogy fokozza a politikai konvergenciát és hatékonyságot, a kétoldalú, nemzetközi és regionális fórumok biztosította lehetőségek kihasználásával. 2. A Felek újból megerősítik elkötelezettségüket a szuverenitás és a területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség ENSZ-Alapokmányban és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában meghatározott elveinek tiszteletben tartása, valamint ezen elveknek a két- és többoldalú kapcsolataikban való előmozdítása mellett. 6. CIKK Nemzetközi Büntetőbíróság 1. A Felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és az ilyen bűncselekmények büntetlenségét nemzeti és nemzetközi szinten hozott intézkedésekkel kell elkerülni, a Nemzetközi Büntetőbíróságot is ideértve. 2. A Felek véleménye az, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést jelent a nemzetközi béke és jogérvényesülés tekintetében. A Felek egyetértenek a Nemzetközi Büntetőbíróság támogatásában a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának és a kapcsolódó eszközöknek a végrehajtása útján, megfelelő figyelmet fordítva e bíróság integritásának megőrzésére. 7. CIKK Konfliktusmegelőzés és válságkezelés A Felek megerősítik a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés területén folytatott gyakorlati együttműködést, különös tekintettel a Moldovai Köztársaság esetleges – eseti alapon, az EU esetleges felkérését követően történő – részvételére az EU által vezetett polgári és katonai válságkezelési műveletekben, valamint a kapcsolódó gyakorlatokban és képzésekben. 8. CIKK Regionális stabilitás 1. A Felek fokozzák a régió stabilitásának, biztonságának és demokratikus fejlődésének előmozdítására irányuló közös erőfeszítéseiket, és különösen törekszenek arra, hogy együttműködjenek a regionális konfliktusok békés rendezése érdekében. 2. A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a Dnyeszteren túli konfliktus fenntartható, a Moldovai Köztársaság szuverenitásának és területi integritásának teljes mértékű tiszteletben tartásával történő megoldása, valamint a konfliktus utáni rehabilitáció közös előmozdítása iránt. A konfliktus megoldásáig és a kialakított tárgyalási forma sérelme nélkül a Dnyeszteren túli kérdés a Felek közötti politikai párbeszéd és együttműködés, valamint a többi érdekelt nemzetközi szereplővel folytatott párbeszéd és együttműködés egyik központi napirendi pontját fogja képezni. 3. Ezen erőfeszítéseket a nemzetközi béke és biztonság megóvásának az ENSZ Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és egyéb többoldalú eszközökben lefektetett, kölcsönösen elfogadott elveire alapozzák. 9. CIKK Tömegpusztító fegyverek 1. A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi békét és stabilitást veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése. Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a megállapodás lényegi elemét képezi. 2. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy: a) lépéseket tesznek minden egyéb vonatkozó nemzetközi eszköz megerősítésére vagy adott esetben az ahhoz történő csatlakozásra, és az ilyen eszközök teljes mértékű végrehajtására; valamint b) hatékony nemzeti export-ellenőrzési rendszert hoznak létre, ellenőrzik a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciókat helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére. 3. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kíséri és egységes keretbe foglalja ezeket az elemeket. 10. CIKK A kézi- és könnyűfegyverek, valamint hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése 1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása, szállítása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a hatályos nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi okmányok – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket. 3. A Felek vállalják, hogy együttműködnek és biztosítják a kézi- és könnyűfegyverek – ideértve az azokhoz szükséges lőszereket is – tiltott kereskedelmének kezelésére és a túlzott készletek megsemmisítésére irányuló erőfeszítéseik koordinálását, komplementaritását és szinergiáját globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten egyaránt. 4. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy folytatják együttműködésüket a hagyományos fegyverek exportellenőrzése terén, a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont tükrében. 5. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kíséri és egységes keretbe foglalja ezeket a kötelezettségvállalásokat. 11. CIKK Nemzetközi együttműködés a terrorizmus elleni küzdelem terén 1. A Felek bilaterális, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorizmus megelőzése és az ellene való küzdelem terén, a nemzetközi joggal, a vonatkozó ENSZ-határozatokkal, a nemzetközi emberi jogi normákkal, valamint a menekült- és humanitárius joggal összhangban. 2. E célból együttműködnek különösen a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi konszenzus elmélyítése érdekében – ideértve a terrorcselekmények jogi fogalommeghatározását –, valamint a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezményre vonatkozó megegyezés kialakítására irányuló munka útján. 3. A Felek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1373 (2001) sz. határozatának és a többi vonatkozó ENSZ-eszköznek, továbbá az alkalmazandó nemzetközi egyezményeknek és eszközöknek a teljes mértékű végrehajtása keretében információkat cserélnek a terrorista szervezetekről és csoportokról, azok tevékenységeiről és támogató hálózataikról a nemzetközi jognak és a Felek jogszabályainak megfelelően. III. CÍM SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE 12. CIKK Jogállamiság 1. A Felek a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén folytatott együttműködésük során különös jelentőséget tulajdonítanak a jogállamiság előmozdításának, ideértve a bírói testület függetlenségét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot. 2. A Felek teljes mértékben együttműködnek az intézmények hatékony működése érdekében a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén. 3. A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területén folytatott valamennyi együttműködést az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása irányítja. 13. CIKK Személyes adatok védelme 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében az EU, az Európa Tanács és a nemzetközi jog eszközeinek megfelelően. 2. A személyes adatok bármilyen feldolgozása tekintetében a megállapodás I. mellékletében szereplő jogi rendelkezések alkalmazandók. A Felek között kizárólag akkor kerül sor személyes adatok átadására, ha erre a jelen megállapodásnak vagy a Felek közt megkötött más megállapodásnak a Felek illetékes hatóságai általi végrehajtása érdekében van szükség. 14. CIKK Együttműködés a migráció, menekültügy és határigazgatás területén 1. A Felek megerősítik a területeik közötti migrációs áramlások közös kezelésének jelentőségét, és megerősítik a köztük folyó átfogó párbeszédet minden migrációhoz kapcsolódó kérdésről, ideértve a jogszerű migrációt, a nemzetközi védelmet és az illegális migrációt, valamint az emberkereskedelmet és -csempészetet. 2. Az együttműködés a szükségleteknek a Felek közötti kölcsönös konzultáció keretében történő felmérésén alapul, és az együttműködés a hatályban lévő jogszabályaiknak megfelelően történik. Az együttműködés különösen az alábbiakra összpontosít: a) a migráció kiváltó okai és következményei; b) a nemzetközi védelemről szóló nemzeti törvények és gyakorlatok kialakítása és végrehajtása a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi Genfi egyezmény és a menekültek jogállásáról szóló 1967. évi jegyzőkönyv, illetve minden további vonatkozó regionális vagy nemzetközi jogi okmány rendelkezéseinek, valamint a „visszaküldés tilalma” elvének tiszteletben tartása céljából; c) a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó szabályok, továbbá a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos bánásmód és e személyek beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések; d) a hatékony megelőzésen alapuló politika erősítése az illegális migráció és az embercsempészet és -kereskedelem ellen, beleértve annak tanulmányozását, hogy hogyan lehet harcolni a embercsempészek és emberkereskedők hálózatai és szervezetei ellen, és hogyan lehet megvédeni az ilyen kereskedelem áldozatait; e) az illegális migránsok visszatérésének elősegítése és megkönnyítése; valamint f) a határigazgatás és az okmánybiztonság területén a szervezéssel, képzésekkel, bevált gyakorlatokkal és egyéb operatív intézkedésekkel kapcsolatos kérdésekben, valamint az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (a továbbiakban: Frontex) és a Moldovai Köztársaság határőrsége közötti együttműködés erősítése. 3. Az együttműködés elősegítheti a fejlődést szolgáló körkörös migrációt is. 15. CIKK Személyek mozgása 1. A Felek biztosítják az alábbiak teljes körű végrehajtását: a) az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2008. január 1-je óta hatályos megállapodás; valamint b) az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, 2008. január 1-je óta hatályos és 2012. június 27-én módosított megállapodás; 2. A Felek törekednek állampolgáraik mobilitásának javítására, és kellő időben fokozatos lépéseket tesznek a vízummentes utazási rendszer közös célkitűzésének megvalósítása felé, feltéve, hogy adottak a jól irányított és biztonságos mobilitás vízumliberalizációs cselekvési tervben rögzített feltételei. 16. CIKK A szervezett bűnözéssel, korrupcióval és más illegális tevékenységekkel kapcsolatos megelőzés és küzdelem 1. A Felek együttműködnek a bűncselekmények és az illegális, szervezett vagy nem szervezett tevékenységek minden formájának megelőzése és leküzdése terén, ideértve a nemzetközi jellegű tevékenységeket is, mint például: a) embercsempészet és -kereskedelem; b) áruk csempészete és illegális kereskedelme, ideértve a kézifegyverek és tiltott kábítószerek csempészetét és kereskedelmét is; c) olyan illegális gazdasági és pénzügyi tevékenységek, mint például a hamisítás, az adócsalás és a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás; d) a nemzetközi donorok által finanszírozott projektek keretében elkövetett csalás, a megállapodás VI. címében (Pénzügyi támogatás, valamint csalás elleni és ellenőrzési rendelkezések) hivatkozottak szerint; e) aktív és passzív korrupció a magán és közszférában egyaránt, ideértve a hivatali visszaélést és a befolyással való visszaélést is; f) okmányhamisítás és valótlan nyilatkozatok benyújtása; valamint g) számítástechnikai bűnözés. 2. A Felek erősítik a kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködést a bűnüldöző szervek között, ideértve az Európai Rendőrségi Hivatal (a továbbiakban: Europol) és a Moldovai Köztársaság vonatkozó hatóságai közötti együttműködés megerősítését. A Felek elkötelezettek a vonatkozó nemzetközi szabványok hatékony végrehajtása mellett, különös tekintettel az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni 2000. évi egyezményben és annak három jegyzőkönyvében, az ENSZ 2003. évi Korrupció elleni Egyezményében, valamint az Európai Tanácsnak a korrupció megelőzésével és leküzdésével foglalkozó, vonatkozó eszközeiben foglaltakra. 17. CIKK A tiltott kábítószerek kezelése 1. A Felek saját illetékességi területükön belül együttműködnek a kábítószerekkel kapcsolatos kérdések kiegyensúlyozott és integrált megközelítésének biztosítása érdekében. A kábítószerekkel kapcsolatok szakpolitikák és tevékenységek célja az illegális kábítószerek kezelését szolgáló struktúrák megerősítése, a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének és keresletének csökkentése, a kábítószerrel való visszaélés egészségügyi és szociális következményeinek kezelése, valamint a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására felhasznált kémiai prekurzorok ilyen célú alkalmazásának hatékonyabb megelőzése. 2. A Felek megállapodnak az e célkitűzések eléréséhez szükséges együttműködési módszerekről. A fellépéseknek azokon a közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a vonatkozó nemzetközi egyezményekkel és a 2013-2020 időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégiával, valamint az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó különleges ülésén jóváhagyott, a kábítószer-fogyasztás csökkentésével kapcsolatos iránymutatásokra vonatkozó politikai nyilatkozatával. 18. CIKK Pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása 1. A Felek együttműködnek annak megakadályozása érdekében, hogy pénzügyi és kapcsolódó nem pénzügyi rendszereiket a bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására, valamint a terrorizmus finanszírozására használják. Ez az együttműködés kiterjed a bűncselekményekből származó eszközök vagy pénzeszközök visszaszerzésére is. 2. Az e területen folytatott együttműködés lehetővé teszi a vonatkozó információk cseréjét a Felek jogszabályai keretében, valamint az e területen tevékenykedő nemzetközi szervezetek – például a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Cselekvési Munkacsoport (FATF) – által elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő előírások elfogadását. 19. CIKK A terrorizmus elleni küzdelem A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a terrorcselekmények megelőzése és elfojtása érdekében a jogállamiság, a nemzetközi emberi jogok, valamint a menekültek jogai és a humanitárius jog teljes mértékű tiszteletben tartása mellett, valamint az ENSZ terrorizmus elleni, 2006. évi globális stratégiájának és az abból következő, vonatkozó jogszabályoknak és szabályozásnak megfelelően. A Felek ezt különösen az ENSZ BT 1267 (1999), 1373 (2001), 1540 (2004) és 1904 (2009) számú határozatainak, valamint a többi vonatkozó ENSZ-eszköz és az alkalmazandó nemzetközi egyezmények és eszközök teljes mértékű végrehajtásának keretében teszik a következők útján: a) a terrorista csoportokról és támogató hálózataikról folytatott információcsere a nemzetközi és nemzeti törvényekkel összhangban; b) a terrorizmus tendenciáiról, valamint a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről és módszerekről folytatott eszmecsere – ideértve a műszaki területeket és a képzést –, valamint a terrorizmus megelőzésével kapcsolatos tapasztalatcsere; valamint c) a bevált gyakorlatok megosztása az emberi jogok védelmének területén a terrorizmus elleni küzdelem során. 20. CIKK Jogi együttműködés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy fejlesztik igazságügyi együttműködésüket polgári és kereskedelmi ügyekben a polgári igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos többoldalú egyezmények tárgyalását, megerősítését és végrehajtását illetően, ideértve a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia egyezményeit a nemzetközi jogi együttműködés és jogviták, valamint a gyermekek védelme terén. 2. A Felek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében törekednek arra, hogy fokozzák a kölcsönös jogsegélyre vonatkozó együttműködést. Ez magában foglalja adott esetben az ENSZ és az Európa Tanács vonatkozó nemzetközi eszközeihez való csatlakozást és azok végrehajtását, valamint az Eurojusttal folytatott szorosabb együttműködést. IV. CÍM GAZDASÁGI ÉS EGYÉB ÁGAZATI EGYÜTTMŰKÖDÉS 1. FEJEZET A KÖZIGAZGATÁS REFORMJA 21. CIKK Az együttműködés a Moldovai Köztársaságban kialakítandó hatékony és elszámoltatható közigazgatás kialakítására összpontosul a következő célokkal: a jogállamiság végrehajtásának támogatása, annak biztosítása, hogy az állami intézmények a Moldovai Köztársaság teljes lakosságának javát szolgálják, valamint a Moldovai Köztársaság és partnerei közötti kapcsolatok zökkenőmentes fejlődésének előmozdítása. Különös figyelmet fordítanak a végrehajtó funkciók modernizálására és fejlesztésére azzal a céllal, hogy minőségi szolgáltatásokat nyújtsanak a Moldovai Köztársaság állampolgárai számára. 22. CIKK Az együttműködés a következő területeket öleli fel: a) az állami hatóságok intézményi és funkcionális fejlesztése annak érdekében, hogy növeljék ezek tevékenységének hatékonyságát és hatékony, részvételen alapuló és átlátható döntéshozatali és stratégiai tervezési eljárásokat biztosítsanak; b) a közszolgálat korszerűsítése, ideértve az e-kormányzás bevezetését és végrehajtását azzal a céllal, hogy hatékonyabbá váljanak az állampolgároknak nyújtott szolgáltatások és csökkenjenek az üzleti tevékenységek költségei; c) professzionális közszolgálat kialakítása a vezetői elszámoltathatóság és a hatáskörök hatékony átruházásának elve alapján, valamint méltányos és átlátható felvétel, képzés, értékelés és javadalmazás; d) hatékony és professzionális emberierőforrás-menedzsment és előmenetel; valamint e) az etikai értékek előmozdítása a közszolgálatban. 23. CIKK Az együttműködés a közigazgatás minden szintjére vonatkozik, a helyi közigazgatást is beleértve. 2. FEJEZET GAZDASÁGI PÁRBESZÉD 24. CIKK 1. Az EU és a Moldovai Köztársaság elősegítik a gazdasági reformfolyamatot azáltal, hogy jobban megértik egymás gazdaságainak alapelemeit. A Felek közötti együttműködés célja a működő piacgazdasághoz szükséges gazdaságpolitikák előmozdítása, valamint e gazdaságpolitikák megfogalmazása és végrehajtása. 2. A Moldovai Köztársaság arra törekszik, hogy működőképes piacgazdaságot hozzon létre és fokozatosan közelítse szakpolitikáit az uniós szakpolitikákhoz, a szilárd makrogazdasági és fiskális politikák – ideértve a központi bank függetlenségét és az árstabilitást is –, a rendezett államháztartás és a fenntartható fizetési mérleg irányadó elveivel összhangban. 25. CIKK 1. E célok érdekében a Felek a következő területeken működnek együtt: a) információcsere a makrogazdasági szakpolitikákról és strukturális reformokról, a makrogazdasági teljesítményről és kilátásokról, valamint a gazdaságfejlesztésre vonatkozó stratégiákról; b) a kölcsönös érdekeket szolgáló gazdasági kérdések közös elemzése, ideértve a gazdaságpolitikai intézkedéseket és az azok végrehajtásához szükséges eszközöket – például gazdasági előrejelzési módszereket és stratégiai politikai dokumentumok kidolgozását –, a Moldovai Köztársaság uniós elvekkel és gyakorlatokkal összhangban lévő politikai döntéshozatalának erősítése érdekében; valamint c) szakértelem cseréje a makrogazdasági és makropénzügyi szférában, ideértve az államháztartást, a pénzügyi szektor fejleményeit és szabályozását, a monetáris és árfolyam-politikákat és -kereteket, a külső pénzügyi segítséget és a gazdasági statisztikákat. 2. Az együttműködés magában foglalja az Európai Gazdasági és Monetáris Unió elveire és működésére vonatkozó információcserét is. 26. CIKK Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 3. FEJEZET TÁRSASÁGI JOG, SZÁMVITEL ÉS KÖNYVVIZSGÁLAT, VÁLLALATIRÁNYÍTÁS 27. CIKK 1. Felismerve a hatékony szabályok és gyakorlatok fontosságát a társasági jog és a vállalatirányítás, valamint a számvitel és a könyvvizsgálat területén a teljes körűen működő piacgazdaság megteremtése és a kereskedelem előmozdítása érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a következők céljából: a) a részvényesek, hitelezők és egyéb érdekeltek védelme a területre vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban; b) a vonatkozó nemzetközi normák nemzeti szintű bevezetése és a Moldovai Köztársaság számviteli és könyvvizsgálati szabályainak az uniós szabályokhoz való fokozatos közelítése; valamint c) a vállalatirányítási politika további fejlesztése a területre vonatkozó nemzetközi normákkal összhangban, valamint a Moldovai Köztársaság szabályozásának fokozatos közelítése az uniós jogszabályokhoz és ajánlásokhoz. 2. A vonatkozó szabályokat és ajánlásokat a megállapodás II. melléklete tartalmazza. 28. CIKK A Felek törekedni fognak az információk és a szakértelem megosztására e területeken mind a meglévő rendszerekre, mind a releváns új fejlesztésekre vonatkozóan. Ezenkívül a Felek törekednek majd arra, hogy javítsák az uniós tagállamok vállalkozásainak nyilvántartása és a Moldovai Köztársaság vállalkozásainak nemzeti nyilvántartása közötti információcserét. 29. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 30. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás II. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 4. FEJEZET FOGLALKOZTATÁS, SZOCIÁLPOLITIKA ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉG 31. cikk A Felek megerősítik párbeszédüket és együttműködésüket a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) méltányos munka programja, foglalkoztatáspolitika, munkahelyi egészség és biztonság, szociális párbeszéd, szociális védelem, társadalmi befogadás, nemek közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség és szociális jogok előmozdítása terén, és ezáltal hozzájárulnak a több és jobb munkahely, a szegénység csökkentése, a nagyobb társadalmi kohézió, a fenntartható fejlődés és a jobb életminőség előmozdításához. 32. cikk Az információk és bevált gyakorlatok cseréjén alapuló együttműködés több meghatározásra váró kérdésre is kiterjedhet, többek közt a következő területeken: a) a szegénység csökkentése és a társadalmi kohézió javítása; b) foglalkoztatáspolitika, amely méltányos munkakörülményeket kínáló, több és jobb munkahely megteremtésére irányul, többek közt az informális gazdaság és az informális foglalkoztatás csökkentése útján; c) az aktív munkaerő-piaci intézkedések és hatékony foglalkoztatási szolgáltatások ösztönzése a munkaerőpiacok korszerűsítése és a munkaerő-piaci igényekhez való igazodás érdekében; d) inkluzívabb munkaerőpiacok és olyan szociális védelmi rendszerek előmozdítása, amelyek integrálják a hátrányos helyzetű – köztük fogyatékos – személyeket és a kisebbségi csoportok tagjait; e) a munkaerő-migráció hatékony igazgatása, amely e migráció fejlődésre gyakorolt pozitív hatásának erősítését célozza; f) esélyegyenlőség, melynek célja a nemek közötti egyenlőség javítása és a férfiak és nők lehetőségei közötti egyenlőség biztosítása, valamint a diszkrimináció valamennyi fajtája elleni küzdelem; g) a szociális védelem szintjének növelését – ideértve a szociális segélyeket és a társadalombiztosítást is – és a szociális védelmi rendszereknek a minőség, hozzáférhetőség és pénzügyi fenntarthatóság szempontjából történő korszerűsítését célzó szociálpolitika; h) a szociális partnerek részvételének javítása és a szociális párbeszéd ösztönzése, többek közt az összes érintett résztvevő kapacitásának erősítése útján; valamint i) a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előmozdítása. 33. cikk A Felek bátorítják valamennyi érintett résztvevő bevonását – ideértve a civil társadalmi szervezeteket és különösen a szociális partnereket – a Moldovai Köztársaság szakpolitika-fejlesztésébe és reformjaiba, valamint a Felek között e megállapodás alapján folytatott együttműködésbe. 34. cikk A Felek törekednek az együttműködés fokozására a foglalkoztatás és a szociálpolitika kérdéseiben valamennyi érintett regionális, multilaterális és nemzetközi fórumon és szervezetben. 35. cikk A Felek előmozdítják a vállalati társadalmi felelősségvállalást és elszámoltathatóságot, valamint bátorítják a felelős üzleti gyakorlatokat, többek közt az ENSZ Globális Megállapodása és az ILO multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozata alapján. 36. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 37. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás III. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 5. FEJEZET FOGYASZTÓVÉDELEM 38. cikk A Felek együttműködnek a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása és a fogyasztóvédelmi rendszereik közötti kompatibilitás megvalósítása érdekében. 39. cikk E célkitűzések elérése érdekében az együttműködés magában foglalhatja adott esetben a következőket: a) a fogyasztóvédelmi jogszabályok közelítése a megállapodás VI. mellékletében szereplő prioritások alapján, és ugyanakkor a kereskedelmi akadályok elhárítása a fogyasztók valós választási lehetőségének biztosítása érdekében; b) az információcsere előmozdítása a fogyasztóvédelmi rendszerekről, ideértve a fogyasztóvédelmi jogszabályokat és azok érvényesítését, a fogyasztót védő termékbiztonságról, ideértve a piacfelügyeletet, a fogyasztókat tájékoztató rendszerekről és eszközökről, a fogyasztók oktatásáról és a fogyasztói jogorvoslatról, valamint a kereskedők és a fogyasztók között kötött értékesítési és szolgáltatási szerződésekről; c) képzési tevékenységek előmozdítása a közigazgatási tisztviselők és más fogyasztói érdekvédelmi képviselők számára; valamint d) független fogyasztói szervezetek kialakításának bátorítása, ideértve a nem kormányzati fogyasztó szervezeteket is (NGO-k), valamint a fogyasztói képviseletek közti kapcsolatfelvétel, továbbá a hatóságok és a fogyasztóvédelmi területen működő NGO-k közti együttműködés előmozdítása. 40. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás IV. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 6. FEJEZET STATISZTIKA 41. cikk A Felek fejlesztik és erősítik a statisztikai kérdésekre vonatkozó együttműködésüket, ezáltal hozzájárulnak az időszerű, nemzetközileg összehasonlítható és megbízható statisztikai adatok nyújtásának hosszú távú célkitűzéséhez. A fenntartható, hatékony és szakmailag független nemzeti statisztikai rendszer várhatóan olyan releváns információkat nyújt az EU és a Moldovai Köztársaság állampolgárai, vállalkozásai és döntéshozói számára, amelyek alapján megalapozott döntések születhetnek. A nemzeti statisztikai rendszer tiszteletben tartja a hivatalos statisztikák ENSZ által elfogadott alapelveit és számításba veszi a statisztikákra vonatkozó uniós vívmányokat – köztük az európai statisztika gyakorlati kódexét –, a nemzeti statisztikai rendszernek az európai normákhoz és szabványokhoz történő igazítása érdekében. 42. cikk Az együttműködés a következőkre irányul: a) a nemzeti statisztikai rendszer kapacitásainak további erősítése, hangsúlyt helyezve a szilárd jogalapra, a megfelelő adatok és metaadatok előállítására, az adatterjesztési politikára és a felhasználóbarát megközelítésre, a különböző felhasználócsoportok – és többek közt a köz- és magánszektor, a tudományos közösség és más felhasználók – figyelembevételével; b) a Moldovai Köztársaság statisztikai rendszerének fokozatos hozzáigazítása az európai statisztikai rendszerhez; c) az EU felé történő adatszolgáltatás pontosítása a releváns nemzetközi és európai módszerek alkalmazásának figyelembevételével, ideértve az osztályozást; d) a nemzeti statisztikai állomány szakmai és igazgatási kapacitásának javítása az európai statisztikai szabványok alkalmazásának megkönnyítése érdekében és a Moldovai Köztársaság statisztikai rendszerének fejlesztéséhez való hozzájárulás céljából; e) tapasztalatcsere a Felek között a statisztikával kapcsolatos know-how fejlesztéséről; valamint f) az összes statisztikai termelési folyamat és a terjesztés teljes körű minőségirányításának előmozdítása. 43. cikk A Felek együttműködnek az európai statisztikai rendszer keretében, amelyen belül az európai statisztikai hatóság az Eurostat. Az együttműködés a következőkra összpontosul: a) demográfiai statisztikák, ideértve a népszámlálásokat és a társadalomstatisztikákat; b) mezőgazdasági statisztikák, ideértve a mezőgazdasági cenzusokat és a környezeti statisztikákat; c) üzleti statisztikák, ideértve az üzleti nyilvántartásokat és a közigazgatási források statisztikai célra történő felhasználását; d) makrogazdasági statisztikák, ideértve a nemzeti számlákat, külkereskedelmi statisztikákat és a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó statisztikákat; e) energiastatisztikák, ideértve a mérlegeket; f) regionális statisztikák; valamint g) horizontális tevékenységek, ideértve a statisztikai osztályozásokat, a minőségirányítást, a képzéseket, a terjesztést, valamint a modern információs technológiák használatát. 44. cikk A Felek többek között információkat és tapasztalatokat cserélnek, valamint fokozzák az együttműködést, figyelembe véve a statisztikai rendszer különböző támogatási programok keretében indított reformja terén már korábban szerzett tapasztalatokat. Az erőfeszítéseknek a statisztikákkal kapcsolatos uniós vívmányokhoz való további igazodásra kell irányulniuk, amely a Moldovai Köztársaság statisztikai rendszerének fejlesztését célzó nemzeti stratégia alapján, és az európai statisztikai rendszer fejlesztésének figyelembevételével történik. A statisztikai adatok előállításának folyamata tekintetében a hangsúlyt a mintavételes felmérés további fejlesztésére és a közigazgatási nyilvántartások felhasználására kell helyezni, mindeközben figyelembe véve a válaszadási teher csökkentésének szükségességét. Az adatoknak relevánsaknak kell lenniük ahhoz, hogy elősegítsék a társadalmi és gazdasági élet kulcsfontosságú területeit érintő szakpolitikák kidolgozását és figyelemmel kísérését. 45. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. Az európai statisztikai rendszeren belül végrehajtott tevékenységek – ideértve a képzéseket is – a lehetőségek függvényében nyitva állnak a Moldovai Köztársaság részvétele előtt. 46. cikk 1. A Felek vállalják, hogy létrehozzák és rendszeres időközönként felülvizsgálják a Moldovai Köztársaság jogszabályainak a statisztika területére vonatkozó uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítésére irányuló programot. 2. A statisztikákra vonatkozó uniós vívmányokat az évente frissített Statisztikai Követelmények Gyűjteménye tartalmazza, melyet a Felek a megállapodás mellékletének tekintenek (V. melléklet). 7. FEJEZET AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS IRÁNYÍTÁSA: KÖLTSÉGVETÉSI POLITIKA, BELSŐ ELLENŐRZÉS, PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉS ÉS KÜLSŐ AUDIT 47. cikk Az e fejezet által lefedett területen folytatott együttműködés a nemzetközi szabványok és az e területre vonatkozó uniós bevált gyakorlat végrehajtására irányul majd, ami hozzájárul majd a modern államháztartás-irányítási rendszer kialakításához a Moldovai Köztársaságban, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség alapvető uniós és nemzetközi elveinek megfelelően. 48. cikk Költségvetés és számviteli rendszerek A Felek együttműködnek a következőkkel kapcsolatban: a) a költségvetési, kincstári, számviteli és jelentési rendszerekről szóló szabályozási dokumentumok javítása és rendszerezése, valamint ezek harmonizálása a nemzetközi normák alapján, tiszteletben tartva az uniós közszférában bevált gyakorlatokat is; b) a többéves költségvetés-tervezés folyamatos fejlesztése és hozzáigazítása az uniós bevált gyakorlathoz; c) az európai országok költségvetésközi kapcsolatai gyakorlatának tanulmányozása annak érdekében, hogy fejlesszék ezt a területet a Moldovai Köztársaságban; d) a közbeszerzési eljárásoknak az EU-ban meglévő gyakorlatokhoz való közelítésének ösztönzése; valamint e) az információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje, többek között a területen végrehajtandó személyi cserék és közös képzések útján. 49. cikk Belső ellenőrzés, pénzügyi ellenőrzés és külső audit A Felek együttműködnek a következőkkel kapcsolatban is: a) a belső ellenőrzési rendszerek további javítása (ideértve a működését tekintve független belső ellenőrzési műveleket is) az állami és helyi hatóságoknál az általánosan elfogadott nemzetközi normákkal és módszerekkel, valamint a bevált uniós gyakorlatokkal való harmonizáció útján; b) megfelelő pénzügyi ellenőrzési rendszer kialakítása, amely kiegészíti és nem megduplázza a belső ellenőrzési funkciót, valamint biztosítja a kormányzati bevételek és kiadások megfelelő ellenőrzését egy átmeneti időszakban és azon túl; c) a pénzügyi irányításban és ellenőrzésben, a könyvvizsgálatban és ellenőrzésben, illetve a költségvetésben, kincstárban és számlákban érintett szereplők közötti hatékony együttműködés az irányítás fejlesztésének előmozdítása érdekében; d) az államháztartási belső ellenőrzés (PIFC) központi harmonizációs osztálya hatásköreinek megerősítése; e) a Legfőbb Ellenőrzési Intézmények Nemzetközi Szervezete (INTOSAI) nemzetközileg elfogadott külső ellenőrzési normáinak végrehajtása; valamint f) az információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje, többek között a területen végrehajtandó személyi cserék és közös képzések útján. 50. cikk A csalás és a korrupció elleni küzdelem A Felek együttműködnek a következőkkel kapcsolatban is: a) információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje; b) a csalás és a korrupció elleni küzdelem és megelőzés módszereinek javítása az e fejezet által érintett területeken, ideértve a vonatkozó igazgatási szervek közötti együttműködést is; valamint c) hatékony együttműködés biztosítása a vonatkozó uniós intézményekkel és szervekkel az uniós alapok kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos helyszíni ellenőrzések, vizsgálatok és auditok, a vonatkozó szabályok és eljárások szerint. 51. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 8. FEJEZET ADÓZÁS 52. cikk A Felek együttműködnek a jó adóügyi kormányzás fokozása érdekében, a gazdasági kapcsolatok, a kereskedelem, a beruházások és a tisztességes verseny további javítása céljából. 53. cikk Hivatkozással a megállapodás 52. cikkére, a Felek elismerik a jó adóügyi kormányzás elveit – azaz az átláthatóság, az információcsere és a tisztességes adóügyi verseny elvét –, ahogyan azokat a tagállamok uniós szinten elfogadták, és kötelezettséget vállalnak ezen elvek végrehajtására. Ennek érdekében a Felek – az uniós és a tagállami hatáskörök sérelme nélkül – javítják az adóügy terén folytatott nemzetközi együttműködést, elősegítik a törvényes adóbevételek beszedését, és intézkedéseket dolgoznak ki a fent említett elvek hatékony alkalmazására. 54. cikk A Felek fokozzák és erősítik továbbá a Moldovai Köztársaság adórendszerének és adóigazgatásának javítására és továbbfejlesztésére irányuló együttműködésüket – ideértve az adóbehajtás és az ellenőrzési kapacitás javítását –, különös hangsúlyt fektetve a hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítési eljárásokra, a hátralékok felhalmozódásának elkerülése, a hatékony adóbehajtás biztosítása és az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem erősítése érdekében. A Felek törekednek az együttműködés és a tapasztalatmegosztás fokozására az adócsalás elleni küzdelemben, különös tekintettel a körhintacsalásra. 55. cikk A Felek fokozzák az együttműködést és összehangolják szakpolitikáikat a csalás és a jövedékiadó-köteles termékek csempészete elleni fellépés és küzdelem terén. Ez az együttműködés magában foglalja többek között a dohánytermékekre kivetett jövedéki adó mértékének fokozatos közelítését – amennyire az lehetséges, figyelembe véve a regionális összefüggésekből fakadó kötöttségeket –, ideértve a regionális szintű párbeszédet az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2003. évi dohányzás-ellenőrzési keretegyezményével összhangban. E célból a Felek törekednek a regionális viszonylatban folytatott együttműködésük erősítésére. 56. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 57. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás VI. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 9. FEJEZET PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK 58. cikk Felismerve a pénzügyi szolgáltatások területén a hatékony szabályok és gyakorlatok fontosságát a teljes körűen működő piacgazdaság megteremtése, valamint a Felek közötti kereskedelmi forgalom előmozdítása szempontjából, a Felek megállapodnak, hogy együttműködnek a pénzügyi szolgáltatások területén, a következő célkitűzések érdekében: a) a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának a nyitott piacgazdaság igényeihez való hozzáigazítására irányuló folyamat támogatása; b) hatékony és megfelelő védelem biztosítása a befektetők és a pénzügyi szolgáltatások egyéb felhasználói számára; c) a Moldovai Köztársaság teljes pénzügyi rendszere integritásának és stabilitásának biztosítása; d) a pénzügyi rendszer különböző szereplői közötti együttműködés előmozdítása, beleértve a szabályozókat és felügyelőket; valamint e) független és hatékony felügyelet biztosítása. 59. cikk 1. A Felek ösztönzik az érintett szabályozó és felügyeleti hatóságok közötti együttműködést, beleértve az információcserét, a pénzügyi piacokra vonatkozó szakértelem megosztását és egyéb hasonló intézkedéseket. 2. Külön figyelmet fordítanak az ilyen hatóságok igazgatási kapacitásának fejlesztésére, többek között személyzeti csereprogramok és közös képzés révén. 60. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 61. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás XXVIIIA. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 10. FEJEZET IPAR- ÉS VÁLLALKOZÁSPOLITIKA 62. cikk A Felek fejlesztik és erősítik együttműködésüket az ipar- és vállalkozáspolitika terén, ezáltal javítják az üzleti környezetet valamennyi gazdasági szereplő számára, különös hangsúlyt fektetve azonban a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k). A fokozott együttműködésnek javítania kell az igazgatási és szabályozási keretet az EU-ban, illetve a Moldovai Köztársaságban működő uniós és moldovai vállalkozások számára, és annak az Európai Unió kkv-kra vonatkozó politikáján és iparpolitikáján kell alapulnia, figyelembe véve az e területen nemzetközileg elismert elveket és gyakorlatokat. 63. cikk E célok érdekében a Felek együttműködnek azért, hogy: a) végrehajtsák az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag elvein alapuló, a kkv-k fejlesztésére vonatkozó stratégiákat, és rendszeres párbeszéd és jelentéstétel révén figyelemmel kísérjék a végrehajtási folyamatot. Ez az együttműködés hangsúlyt helyez a mikrovállalkozásokra is, amelyek rendkívül fontosak mind az EU, mind a Moldovai Köztársaság gazdasága számára; b) jobb keretfeltételeket hozzanak létre az információcsere és a bevált gyakorlatok cseréje révén, hozzájárulva ezzel a versenyképesség javításához. Ez az együttműködés magában foglalja a strukturális változások (szerkezetátalakítás) kezelését, a köz- és magánszféra közötti partnerségek fejlesztését, valamint az olyan környezetvédelmi és energiaügyi kérdéseket, mint az energiahatékonyság és a tisztább termelés; c) egyszerűsítsék és racionalizálják a szabályozást és a szabályozási gyakorlatot, különös hangsúlyt fektetve a a szabályozási technikákkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjére, beleértve az uniós elveket is; d) ösztönözzék az innovációs politika fejlesztését, az információcsere és a bevált gyakorlatok cseréje révén, a kutatás-fejlesztés üzleti alapokra való helyezése tekintetében (beleértve a technológia-alapú vállalkozások indításához nyújtott támogatási eszközöket), a klaszterfejlesztést és a finanszírozáshoz való hozzáférést; e) ösztönözzék a jobb kapcsolattartást az EU és a Moldovai Köztársaság vállalkozásai között, valamint e vállalkozások és az EU és a Moldovai Köztársaság hatóságai között; f) támogassák az exportösztönző tevékenységek kialakítását a Moldovai Köztársaságban; valamint g) megkönnyítsék a Moldovai Köztársaság iparának korszerűsítését és szerkezetátalakítását bizonyos ágazatokban. 64. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. Ebben részt fognak venni az uniós vállalkozások és a Moldovai Köztársaság vállalkozásainak képviselői is. 11. FEJEZET BÁNYÁSZAT ÉS NYERSANYAGOK 65. cikk A Felek fejlesztik és megerősítik a bányászatra és a nyersanyagok kereskedelmére kiterjedő együttműködésüket a bányászat és a fémipar területén a kölcsönös megértés, az üzleti környezet javítása, az információcsere és a nem energiával kapcsolatos kérdések területén folytatott együttműködés előmozdításának céljával, különösen a fémércek és ipari ásványok bányászatához kapcsolódóan. 66. cikk E célok érdekében a Felek együttműködnek a következő területeken: a) a Felek közötti információcsere a bányászati és nyersanyagágazatuk fejleményeiről; b) információcsere a nyersanyag-kereskedelemhez kapcsolódó kérdésekről a kétoldalú cserék ösztönzésének céljával; c) az információk és bevált gyakorlatok cseréje a bányászat fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szempontjai vonatkozásában; valamint d) az információk és bevált gyakorlatok cseréje a bányászattal kapcsolatos képzés, készségek és biztonság vonatkozásában. 12. FEJEZET MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS 67. cikk A Felek együttműködnek a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés elősegítése érdekében, különösen a szakpolitikák és jogszabályok fokozatos közelítése révén. 68. cikk A Felek közötti együttműködés a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén többek között a következőkre terjed ki: a) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák kölcsönös megértésének megkönnyítése; b) a központi és helyi szintű igazgatási kapacitások javítása a szakpolitikák tervezése, értékelése és végrehajtása érdekében, az uniós szabályozással és bevált gyakorlatokkal összhangban; c) a mezőgazdasági termelés korszerűsítésének és fenntarthatóságának előmozdítása; d) a vidékfejlesztési szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretek és bevált gyakorlatok megosztása a vidéki közösségek gazdasági jólétének elősegítésére; e) a mezőgazdasági ágazat versenyképességének javítása, valamint a hatékonyság és a piaci átláthatóság fokozása; f) a minőségpolitikák és azok ellenőrzési mechanizmusainak előmozdítása, különös tekintettel a földrajzi árujelzőkre és a biogazdálkodásra; g) tudásmegosztás és mezőgazdasági szaktanácsadás a mezőgazdasági termelők részére; valamint h) az azon nemzetközi szervezetek keretein belül tárgyalt kérdések harmonizálásának fokozása, amelyeknek a Felek tagjai. 69. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 70. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás VII. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 13. FEJEZET HALÁSZAT ÉS TENGERPOLITIKA 1. SZAKASZ HALÁSZATI POLITIKA 71. cikk A Felek fejlesztik és megerősítik együttműködésüket a halászati és tengeri irányítással kapcsolatos kérdésekben, és ezáltal szorosabb kétoldalú és többoldalú együttműködést alakítanak ki a halászati ágazatban. A Felek bátorítják a halászati kérdésekkel kapcsolatos integrált megközelítést is, és ösztönzik a halászat fenntartható fejlesztését. 72. cikk A Felek közösen lépnek fel, információt cserélnek és támogatják egymást a következők elősegítése érdekében: a) jó kormányzás és bevált gyakorlatok a halászati gazdálkodás területén, a halállomány fenntartható módon történő és ökoszisztéma szemléleten alapuló megőrzésének és kezelésének biztosítása céljából; b) felelős halászat és halgazdálkodás, amely összeegyeztethető a fenntartható fejlődés elveivel, mint például a halállomány és az ökoszisztémák egészséges állapotban történő megőrzése; valamint c) együttműködés az élő vízi erőforrások kezelésével és megőrzésével foglalkozó megfelelő regionális szervezetek keretében. 73. cikk A Felek támogatják az olyan kezdeményezéseket, mint a kölcsönös tapasztalatcsere, és támogatást nyújtanaka fenntartható halászati politika végrehajtásának biztosítása érdekében, beleértve a következőket: a) a halászati és akvakultúra-erőforrások kezelése; b) a halászati tevékenységek vizsgálata és ellenőrzése, valamint megfelelő igazgatási és igazságügyi struktúrák kialakítása, amelyek képesek a megfelelő intézkedések alkalmazására; c) a fogásokra, kirakodásra vonatkozó, valamint biológiai és gazdasági jellegű, adatok gyűjtése; d) piacok hatékonyságának javítása, különösen a termelői szervezetek támogatása, a fogyasztók tájékoztatása, valamint forgalmazási előírások és nyomonkövethetőség révén; valamint e) a halászati ágazatra vonatkozó strukturális politika kialakítása, különös figyelmet fordítva az olyan területként meghatározott halászati területek fenntartható fejlődésére, amely tópartot, tavat vagy folyótorkolatot tartalmaz, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati ágazatban. 2. SZAKASZ TENGERPOLITIKA 74. cikk Figyelembe véve együttműködésüket a halászat, a közlekedés, a környezet és más, tengerrel kapcsolatos területeken, a Felek adott esetben együttműködést és kölcsönös segítségnyújtást alakítanak ki a tengeri kérdésekben különösen azáltal, hogy a nemzetközi tengerügyi fórumokon aktívan támogatják a tengerészeti ügyek integrált megközelítését és a jó kormányzást a Fekete-tengeren. 75. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 14. FEJEZET ENERGIAÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS 76. cikk A Felek egyetértenek a jelenlegi energiaügyi együttműködés folytatásában a partnerség, a kölcsönös érdekek, az átláthatóság és a kiszámíthatóság elvei alapján. Az együttműködésnek a következőkre kell irányulnia: energiahatékonyság, piaci integráció és szabályozási konvergencia az energiaágazatban, figyelembe véve a versenyképesség és a biztonságos, környezeti szempontból fenntartható és megfizethető energia biztosításának szükségességét, többek közt az Energiaközösségről szóló szerződés rendelkezései útján. 77. cikk Az együttműködés többek között a következő területeket és célkitűzéseket foglalja magában: a) energiaügyi stratégiák és szakpolitikák; b) versenyképes, átlátható és megkülönböztetésmentes energiapiacok kialakítása az uniós normákkal összhangban – ideértve az Energiaközösségről szóló szerződésből eredő kötelezettségeket is –, szabályozási reformok és a regionális energiaügyi együttműködésben való részvétel útján; c) vonzó és stabil befektetési környezet kialakítása az intézményi, jogi, pénzügyi és egyéb szempontok kezelésével; d) energia-infrastruktúrák – ideértve a közös érdekű projekteket is – az energiaforrások, szállítók és szállítási útvonalak gazdasági és környezeti szempontból stabil módon történő hatékony diverzifikálása érdekében, többek közt hitelekből és támogatásokból finanszírozott beruházások elősegítése útján; e) az energiaellátás és -kereskedelem, -tranzit és szállítás hosszú távú stabilitásának és biztonságának javítása és megerősítése kölcsönösen előnyös és megkülönböztetésmentes alapon, az uniós és nemzetközi szabályoknak megfelelően; f) az energiahatékonyság és energiatakarékosság ösztönzése többek közt az épületek energiahatékonyságát illetően, valamint a megújuló energiák gazdaságos és környezetbarát módon történő fejlesztése és támogatása; g) az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése, többek közt energiahatékonysággal és megújuló energiákkal kapcsolatos projektek útján; h) tudományos és technikai együttműködés és információcsere az energiatermelés, -szállítás és -ellátás, valamint a végfelhasználás terén használt technológiák fejlesztése és javítása érdekében, különös figyelmet fordítva az energiahatékonyságra és a környezetbarát technológiákra; valamint i) együttműködés folytatható a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem terén, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (a továbbiakban: NAÜ) elveivel és normáival, valamint a NAÜ keretében megkötött vonatkozó nemzetközi szerződésekkel összhangban, továbbá – ahol alkalmazandó – az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően. 78. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 79. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás VIII. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 15. FEJEZET KÖZLEKEDÉS 80. cikk A Felek: a) kiterjesztik és erősítik együttműködésüket a közlekedés területén, hogy ezáltal hozzájáruljanak a fenntartható közlekedési rendszerek fejlesztéséhez; b) elősegítik a hatékony, biztonságos és üzembiztos közlekedési műveleteket, valamint a közlekedési rendszerek intermodalitását és interoperabilitását; valamint c) arra törekednek, hogy területeik között javítsák a közlekedési összeköttetést. 81. cikk Az együttműködés többek között a következő területeket foglalja magában: a) egy valamennyi közlekedési módra kiterjedő fenntartható nemzeti közlekedési szakpolitika kidolgozása, különösen a hatékony, biztonságos és üzembiztos közlekedési rendszerek biztosítása, illetve a közlekedéshez kapcsolódó szempontok más szakpolitikai területekbe való integrálásának előmozdítása érdekében; b) ágazati stratégiák kidolgozása a közúti, vasúti, légi közlekedésre és az intermodalitásra vonatkozó nemzeti közlekedési politika figyelembevételével (ideértve a műszaki berendezések korszerűsítésére vonatkozó jogi követelményeket és a megállapodás XXIV. és XV. mellékleteiben meghatározott nemzetközi normáknak megfelelő szállítási flottákat), amelyek magukban foglalják a menetrendeket, valamint a megvalósítás főbb szakaszait, az igazgatási feladatokat és a pénzügyi terveket; c) az infrastruktúra-politika javítása a különböző közlekedési módokra vonatkozó infrastrukturális projektek azonosítása és értékelése érdekében; d) a fenntartásra, a kapacitáshiányra és a hiányzó infrastrukturális láncszemekre vonatkozó finanszírozási stratégiák kidolgozása, valamint a magánszektor közlekedési projektekben való részvételének ösztönzése; e) csatlakozás a vonatkozó nemzetközi közlekedési szervezetekhez és megállapodásokhoz, ideértve a nemzetközi közlekedési megállapodások és egyezmények szigorú végrehajtásának és hatékony érvényesítésének biztosítását célzó eljárásokat; f) tudományos és műszaki együttműködés és információcsere új közlekedési technológiák – köztük intelligens közlekedési rendszerek – kidolgozása és továbbfejlesztése céljából; valamint g) az intelligens közlekedési rendszerek és az információtechnológia alkalmazásának előmozdítása minden közlekedési mód igazgatására és működtetésére vonatkozóan, valamint az intermodalitás és az együttműködés támogatása a közlekedés megkönnyítését szolgáló űrrendszerek és kereskedelmi alkalmazások használata során. 82. cikk 1. Az együttműködés célja az utasok és az áruk mozgásának megkönnyítése, a Moldovai Köztársaság, az EU és a régió harmadik országai közötti szállítások zökkenőmentességének javítása, az igazgatási, műszaki és egyéb akadályok megszüntetésével, a közlekedési hálózatok javításával és az infrastruktúra korszerűsítésével, különösen a Feleket összekötő fő közlekedési tengelyek tekintetében. Az együttműködés kiterjed továbbá a határátlépés megkönnyítését szolgáló intézkedésekre is. 2. Az együttműködés információcserét és közös tevékenységeket is magában foglal: a) regionális szinten, különösen az egyes regionális közlekedési együttműködési megállapodások – köztük az Európa–Kaukázus–Ázsia közlekedési folyosó (TRACECA), a keleti partnerség keretében folytatott közlekedési együttműködés és más közlekedési kezdeményezések – figyelembevételével és az azok révén elért haladás integrálásával; valamint b) nemzetközi szinten, tekintettel többek között a nemzetközi közlekedési szervezetekre és a Felek által megerősített nemzetközi megállapodásokra és egyezményekre, valamint az EU különböző közlekedési ügynökségeinek keretében. 83. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 84. cikk A Felek együttműködnek a közlekedési csatlakozások javításán a megállapodás IX. melléklete rendelkezéseinek megfelelően. 85. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás X. és XXVIII-D. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, e mellékletek rendelkezéseinek megfelelően. 16. FEJEZET KÖRNYEZET 86. cikk A Felek fejlesztik és erősítik együttműködésüket a környezetvédelem területén, ezzel hozzájárulva a fenntartható fejlődés, valamint a gazdaság környezetbarátabbá tételének hosszú távú célkitűzéséhez. A környezet fokozottabb védelme várhatóan előnyökkel jár a polgárok és a vállalkozások számára az EU-ban és a Moldovai Köztársaságban egyaránt, többek között a közegészségügy javulása, a természeti erőforrások megóvása, a gazdasági és környezeti hatékonyság növelése, a környezeti kérdések egyéb szakpolitikákba való integrálása, valamint a fenntarthatóbb termelési mintákhoz hozzájáruló korszerű, tisztább technológiák alkalmazása révén. Az együttműködés a Felek érdekeinek figyelembevételével, az egyenlőség és a kölcsönös előnyök alapján, valamint a Felek között a környezetvédelem területén fennálló kölcsönös függőség és a terület vonatkozó többoldalú megállapodásainak tiszteletben tartásával zajlik. 87. cikk Az együttműködés célja a környezet megóvása, védelme, javítása, valamint a környezet minőségének rehabilitációja, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások fenntartható felhasználása és a regionális és globális környezeti problémák megoldását célzó nemzetközi szintű intézkedések előmozdítása, többek között az alábbi területeken: a) környezeti irányítás és horizontális kérdések, ideértve a környezeti hatásvizsgálatokat és stratégiai környezeti vizsgálatokat, az oktatást és képzést, a környezeti felelősséget, a környezeti bűnözés elleni küzdelmet, a határokon átnyúló együttműködést, a környezeti információkhoz való hozzáférést, a döntéshozatali eljárásokat és a hatékony közigazgatási vagy bírósági jogorvoslati eljárásokat; b) levegőminőség; c) vízminőség és erőforrás-gazdálkodás, ideértve az árvízkockázatok kezelését, a vízhiányt és az aszályokat; d) hulladék- és erőforrás-gazdálkodás, hulladékszállítás; e) természetvédelem, amelybe beletartozik a biológiai és tájdiverzitás megőrzése és védelme; f) ipari szennyezés és ipari veszélyek; g) vegyi anyagok; h) zajszennyezés; i) talajvédelem; j) városi és vidéki környezet; k) környezettel kapcsolatos díjak és adók; l) nyomonkövetési és környezeti információs rendszerek; m) vizsgálat és érvényesítés; valamint n) ökoinnováció, ideértve az elérhető legjobb technológiákat. 88. cikk A Felek többek között: a) információt és szakértelmet cserélnek; b) közös kutatási tevékenységeket hajtanak végre és információt cserélnek a tisztább technológiákról; c) megtervezik az ipari veszélyek és balesetek kezelését; d) regionális és nemzetközi szintű közös tevékenységeket végeznek – tekintettel többek között a Felek által megerősített többoldalú környezetvédelmi megállapodásokra is –, valamint adott esetben közös fellépéseket hajtanak végre a vonatkozó ügynökségek tevékenysége keretében. A Felek különös figyelmet fordítanak a határokon átnyúló kérdésekre és a regionális együttműködésre. 89. cikk Az együttműködés többek között a következő célkitűzéseket foglalja magában: a) átfogó környezetvédelmi stratégia kidolgozása, amely kiterjed a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását és érvényesítését biztosító tervezett intézményi reformokra (menetrenddel); a nemzeti, regionális és települési szintű környezetvédelmi hatóságok közötti hatáskörmegosztás; döntéshozatali eljárások és a határozatok végrehajtása; a környezetvédelem más szakpolitikai területekbe való integrálását előmozdító eljárások; a környezetbarát gazdasággal kapcsolatos intézkedések és az ökoinnováció előmozdítása, a szükséges emberi és pénzügyi erőforrások azonosítása és felülvizsgálati mechanizmus meghatározása; valamint b) a levegőminőséggel kapcsolatos ágazati stratégiák kidolgozása; vízminőség és erőforrás-gazdálkodás; hulladék- és erőforrás-gazdálkodás; biológiai sokféleség és természetvédelem; ipari szennyezés és ipari veszélyek, valamint vegyi anyagok, zajszennyezés, talajvédelem, városi és vidéki környezet, ökoinnováció, ideértve a megvalósítás egyértelműen megállapított menetrendjét és szakaszait, az igazgatási feladatokat, illetve az infrastrukturális és technológiai beruházások finanszírozását célzó stratégiákat. 90. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 91. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás XI. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 17. FEJEZET ÉGHAJLAT-POLITIKA 92. cikk A Felek kialakítják és megerősítik együttműködésüket az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén. Az együttműködés a Felek érdekeit figyelembe véve, az egyenlőség és a kölcsönös előnyök alapján, valamint a területtel kapcsolatos kétoldalú és többoldalú kötelezettségvállalások közötti kölcsönös függőség figyelembevételével zajlik. 93. cikk Az együttműködés ösztönzi a hazai, regionális és nemzetközi szintű intézkedéseket, többek közt a következő területeken: a) az éghajlatváltozás mérséklése; b) alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz; c) kibocsátáskereskedelem; d) biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló technológiákkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés, demonstráció, rendszerbe állítás és elterjesztés; e) az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások általános érvényesítése az ágazati politikákban; valamint f) tudatosságnövelés, oktatás és képzés. 94. cikk A Felek többek között: a) információt és szakértelmet cserélnek; b) közös kutatási tevékenységeket hajtanak végre és információt cserélnek a tisztább technológiákról; c) regionális és nemzetközi szintű közös tevékenységeket végeznek – tekintettel többek között a Felek által megerősített többoldalú környezetvédelmi megállapodásokra is –, valamint adott esetben közös fellépéseket hajtanak végre a vonatkozó ügynökségek tevékenysége keretében. A Felek különös figyelmet fordítanak a határokon átnyúló kérdésekre és a regionális együttműködésre. 95. cikk Az együttműködés többek között a következők fejlesztését és végrehajtását foglalja magában: a) általános éghajlat-stratégia és cselekvési terv az éghajlatváltozás hosszú távú mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében; b) a sebezhetőség és az alkalmazkodás értékelése; c) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás nemzeti stratégiája; d) dekarbonizációs fejlesztési stratégia; e) az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó hosszú távú intézkedések; f) a szénkibocsátási jogok kereskedelmét előkészítő intézkedések; g) a technológiatranszfert előmozdító intézkedések a technológiai igények értékelése alapján; h) az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások általános érvényesítésére irányuló intézkedések az ágazati politikákban; valamint i) az ózonkárosító anyagokkal kapcsolatos intézkedések. 96. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 97. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás XII. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 18. FEJEZET INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM 98. cikk A Felek megerősítik az együttműködést az információs társadalom fejlesztésére vonatkozóan, amely a polgárok és a vállalkozások javát szolgálja az információs és kommunikációs technológiák (IKT) széles körű hozzáférhetősége, valamint megfizethető áron kínált, jobb minőségű szolgáltatások révén. Az együttműködés célja az elektronikus kommunikációs piacokhoz való hozzáférés megkönnyítése, a verseny és a befektetések bátorítása az ágazatban, valamint az online közszolgáltatások fejlesztésének ösztönzése. 99. cikk Az együttműködés a következő területekre terjedhet ki: a) az információk és bevált gyakorlatok cseréje a nemzeti információs társadalmi stratégiák végrehajtásáról, ideértve többek közt a szélessávú hozzáférés előmozdítására, a hálózatbiztonság javítására és az online közszolgáltatások fejlesztésére irányuló kezdeményezéseket; b) az információk és a bevált gyakorlatok cseréje az elektronikus kommunikáció átfogó szabályozási kerete fejlesztésének ösztönzése érdekében, és különösen az információs és kommunikációs technológiák nemzeti igazgatásának, valamint a nemzeti független szabályozó igazgatási kapacitásainak megerősítése, a frekvenciaforrások jobb kihasználásának előmozdítása és a Moldovai Köztársaságon belüli, valamint az uniós hálózatokkal való interoperabilitás ösztönzése céljából; c) az információs és kommunikációs technológiai eszközök végrehajtásának bátorítása és előmozdítása a jobb kormányzás, az e-tanulás és kutatás, a közegészségügy, a kulturális örökség digitalizálása, az e-tartalmak és az elektronikus kereskedelem érdekében; valamint d) az elektronikus hírközlésben a személyes adatok biztonsági szintjének és a magánélet védelmének javítása. 100. cikk A Felek ösztönzik az uniós szabályozók és a nemzeti szabályozó hatóságok közötti együttműködést a Moldovai Köztársaság elektronikus kommunikációja terén. A Felek mérlegelik az együttműködést egyéb vonatkozó területeken is, többek közt regionális kezdeményezések útján. 101. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 102. cikk A Moldovai Köztársaság harmonizálja jogszabályait a megállapodás XXVIII-B. mellékletében hivatkozott uniós jogszabályokkal és nemzetközi eszközökkel, a melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 19. FEJEZET TURIZMUS 103. cikk A Felek együttműködnek a turizmus területén a gazdasági növekedést és függetlenséget teremtő, a foglalkoztatást növelő és külföldi devizát termelő, versenyképes és fenntartható idegenforgalmi ágazat fejlesztésének erősítése érdekében. 104. cikk A kétoldalú, regionális és európai szintű együttműködés a következő elveken alapulna: a) a helyi közösségek integritásának és érdekeinek tiszteletben tartása, különösen a vidéki területeken; b) a kulturális örökség fontossága; valamint c) a turizmus és a környezet megóvása közötti pozitív interakció. 105. cikk Az együttműködés különösen a következő kérdésekre összpontosul: a) információcsere, a bevált módszerek és tapasztalat cseréje, valamint a „know-how” átadása, beleértve az innovatív technológiákat; b) állami, magán- és helyi közösségi érdekekre alapozott stratégiai partnerségek kialakítása a turizmus fenntartható fejlesztése érdekében; c) a turisztikai termékek és piacok, infrastruktúra, humánerőforrások és intézményi struktúrák ösztönzése és fejlesztése, valamint az utazási szolgáltatások előtt álló akadályok azonosítása és lebontása; d) hatékony szakpolitikák és stratégiák kialakítása és végrehajtása, beleértve a megfelelő jogi, adminisztratív és pénzügyi aspektusokat; e) turisztikai képzés és kapacitásépítés a szolgáltatás színvonalának javítása érdekében; valamint f) a közösségeken alapuló turizmus fejlesztése és előmozdítása. 106. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 20. FEJEZET REGIONÁLIS FEJLESZTÉS, HATÁROKON ÁTNYÚLÓ ÉS REGIONÁLIS SZINTŰ EGYÜTTMŰKÖDÉS 107. cikk 1. A Felek ösztönzik a kölcsönös megértést és a kétoldalú együttműködést a regionális politika terén, ideértve a regionális politikák kialakítására és végrehajtásra vonatkozó módszereket, a többszintű kormányzást és partnerséget, különös hangsúlyt fektetve a kedvezőtlen adottságú területek és a területi együttműködés fejlesztésére, hogy ezáltal kommunikációs csatornákat hozzanak létre, valamint fokozzák a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a társadalmi-gazdasági szereplők és a civil társadalom közötti információ- és tapasztalatcserét. 2. A Felek együttműködése különösen arra irányul, hogy a Moldovai Köztársaság gyakorlatát hozzáigazítsák a következő elvekhez: a) a döntéshozatali eljárás decentralizálása, a központi szinttől a regionális közösségek szintje felé; b) a partnerség megerősítése a regionális fejlesztésben érintett valamennyi fél között; valamint c) a regionális fejlesztési programok és projektek végrehajtásában érintett Felek pénzügyi hozzájárulása révén megvalósuló társfinanszírozás. 108. cikk 1. A Felek támogatják és fokozzák a helyi és regionális szintű hatóságok bevonását a határokon átnyúló és regionális együttműködésbe és a kapcsolódó irányítási struktúrákba, ösztönözik az együttműködést a mindezt lehetővé tevő jogi keret létrehozásával, fenntartják és kidolgozzák a kapacitásépítést szolgáló intézkedéseket, valamint ösztönzik a határokon átnyúló és regionális gazdasági és üzleti hálózatok megerősítését. 2. A Felek együttműködnek a nemzeti és regionális intézmények intézményi és működési kapacitásainak erősítése érdekében a regionális fejlesztés és a területfelhasználás-tervezés területein, többek közt a következők útján: a) a központi és helyi szintű közigazgatások közötti vertikális és horizontális interakciót szolgáló mechanizmus javítása a regionális politika fejlesztésének és végrehajtásának folyamatában; b) a helyi közhatóságok kapacitásainak fejlesztése a határokon átnyúló együttműködés előmozdítása érdekében, az uniós szabályozásnak és gyakorlatoknak megfelelően; valamint c) a regionális fejlesztési politikákra vonatkozó ismeretek, információk és bevált gyakorlatok megosztása a helyi közösségek gazdasági jólétének és a régiók egységes fejlesztésének előmozdítása érdekében. 109. cikk 1. A Felek megerősítik és bátorítják többek között a közlekedés, az energia, a távközlési hálózatok, a kultúra, az oktatás, az idegenforgalom, az egészségügy, valamint a határokon átnyúló és regionális együttműködést befolyásoló, a megállapodás hatálya alá tartozó egyéb területek határokon átnyúló és regionális elemeinek fejlesztését. 2. A Felek transznacionális és határokon átnyúló programok formájában intenzívebbé teszik a régióik közötti együttműködést, ösztönzik a Moldovai Köztársaság régióinak részvételét az európai regionális struktúrákban és szervezetekben, valamint a kölcsönös érdeklődésre számot tartó projektek végrehajtásával előmozdítják azok gazdasági és intézményi fejlődését. Ezekre a tevékenységekre a következők keretében kerül majd sor: a) folytatódó területi együttműködés az európai régiókkal, többek közt transznacionális és határokon átnyúló együttműködési programok útján; b) együttműködés az uniós szervekkel – ideértve a Régiók Bizottságát – a keleti partnerség keretében, és részvétel a különböző európai regionális projektekben és kezdeményezésekben; valamint c) együttműködés többek közt az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Fejlesztési Ügynökségek Európai Szövetségével (EURADA) és az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózattal (ESPON). 110. cikk 1. A Felek intenzívebb és jobb koordinációt és együttműködést biztosítanak a Duna régióra vonatkozó uniós stratégiában részt vevő országok és régiók között, többek közt a következőkre összpontosítva: a közlekedési és energetikai összeköttetések javítása, környezet, gazdasági és társadalmi fejlődés és biztonság, amelyek hozzájárulnak majd a gyorsabb közúti és vasúti közlekedéshez, az olcsóbb és biztosabb energiához, a jobb környezethez és a tisztább vízhez, a biológiai sokféleség védelméhez, valamint a hatékonyabb határokon átnyúló árvízvédelemhez. 2. A Felek fokozzák a határokon átnyúló együttműködést a Prut folyón a hajózás visszaállítása érdekében, amelynek köszönhetően megvalósul az árvízvédelem a folyó medencéjében; mindez javítja majd a vízminőséget és a mezőgazdasági öntözést, intenzívebbé teszi a gazdasági tevékenységeket, ösztönzi a turizmust és a kulturális tevékenységeket, valamint hozzájárul a kapacitásépítéshez. 111. cikk A Felek megkönnyítik az EU és a Moldovai Köztársaság azon polgárainak mozgását, akik gyakran lépik át a határt és kis távolságokat tesznek meg. 112. cikk Az e fejezet hatálya alá tartozó kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. 21. FEJEZET KÖZEGÉSZSÉGÜGY 113. cikk A Felek megállapodnak együttműködésük fejlesztéséről a közegészségügy területén, a közegészségügy biztonságának és az emberi egészségvédelem szintjének – melyek a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés előfeltételét képezik – növelése céljából. 114. cikk Az együttműködés különösen a következő területeket foglalja magában: a) a Moldovai Köztársaság közegészségügyi rendszerének megerősítése, különösen az egészségügyi ágazat reformjának végrehajtása útján, magas színvonalú elsődleges ellátást biztosítva, valamint javítva az egészségügyi irányítást és az egészségügy finanszírozását; b) az olyan fertőző betegségek járványügyi felügyelete és ellenőrzése, mint a HIV/AIDS, a vírusos májgyulladás és a tuberkulózis, valamint a felkészültség javítása a közegészségügyi veszélyekre és vészhelyzetekre; c) a nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése, elsősorban az információk és bevált gyakorlatok cseréje, az egészséges életmód és az egészséget befolyásoló főbb tényezők, pl. a táplálkozási zavarok, valamint az alkohol-, kábítószer- és dohányfüggőség kezelésének ösztönzése útján; d) az emberi eredetű anyagok minősége és biztonsága; e) az egészséggel kapcsolatos tájékoztatás és ismeretterjesztés; valamint f) a nemzetközi egészségügyi megállapodások teljes és időben történő végrehajtása, különös tekintettel a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokra és az Egészségügyi Világszervezet 2003. évi, a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményére. 115. cikk Az együttműködés lehetővé teszi a következőket: a) a Moldovai Köztársaság fokozatos integrálása az EU egészséggel kapcsolatos hálózataiba; valamint b) a Moldovai Köztársaság és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ közötti int