A Bizottság továbbra is szorosan együttműködött az olasz és a görög hatóságokkal, továbbá a tagállamokkal, uniós ügynökségekkel és más helyszíni partnerekkel a leginkább operatív szinten felmerült akadályok megoldására. Ennek az áthelyezések rendszeresebb és fokozottabb üteméhez kell vezetnie, hogy elérhető legyen az a havi átlag, amely 2017 szeptemberéig valamennyi áthelyezésre jogosult személy áthelyezését lehetővé tenné.

Az áttelepítést illetően a 22 504 személy áttelepítésére vonatkozó, 2015. júliusi tanácsi következtetések végrehajtása továbbra is jól halad, és már 13 887 főt áttelepítettek, ami az elfogadott létszám több mint fele. Az előző jelentés óta 2 035 személyt telepítettek át, elsősorban Törökországból, Jordániából és Libanonból – ez a szám rekord havi számot jelent. Az uniós program keretében végrehajtott áttelepítések egy része az EU–Törökország nyilatkozatban meghatározott 1:1 mechanizmus megvalósítását is szolgálja. A nyilatkozat alkalmazásának április 4-i kezdete óta 2 761 főt telepítettek át a mechanizmus keretében Törökországból az EU-ba és Norvégiába, közülük 544-et az előző jelentés óta.

2016. november 6. óta 1 883 személy érkezett Görögországba. A Görögországban tartózkodó migránsok összlétszáma az előző beszámolási időszakhoz képest növekedett, és a december 6-i adatok szerint körülbelül 62 000 főre tehető – közülük mintegy 16 200 személy a szigeteken és mintegy 45 800 személy Görögország szárazföldi részén tartózkodik. Olaszországba november 6. óta 9 395 személy érkezett, ami meghaladja a 2015 azonos időszakában érkezők számát (18 %-os növekedés). Olaszországban az állampolgárságuk alapján áthelyezésre jogosultak között az eritreaiak száma a legjelentősebb, akik továbbra is magas számban érkeztek (az eritreai állampolgárok az Olaszországba érkezők második legnépesebb csoportját adják; a beszámolási időszakban ez több mint 888 fő volt, vagyis az érkezők 11,6 %-a).

November 8-tól december 6-ig további 1 237 személyt helyeztek át: 836 főt Görögországból és 401 főt Olaszországból. Németország, Franciaország, Hollandia, Portugália és Finnország havonta végez áthelyezéseket Olaszországból és Görögországból egyaránt. Úgy tűnik, hogy Svájc és Norvégia is havi áthelyezéseket tervez mindkét országból. Ezen túlmenően Észtország, Írország, Lettország, Litvánia és Románia folytatta a rendszeres havi áthelyezéseket Görögországból. Más tagállamok rendszertelenebbül vesznek részt az eljárásban, két- vagy háromhavonta végeznek áthelyezéseket. A beszámolási időszak folyamán első ízben került sor Görögországból Norvégiába irányuló áthelyezésekre. Az Europol olaszországi biztonsági ellenőrzéseket megkönnyítő (szükség esetén – indokolt esetben interjút is magában foglaló – kiegészítő, kivételes biztonság ellenőrzéseket biztosító) szerepére vonatkozó megállapodás várhatóan további tagállamokat ösztönöz arra, hogy aktívan szerepet vállaljanak az Olaszországból történő áthelyezésekben. December 20-ig Görögországból legalább további 827 személy, Olaszországból pedig 617 személy áthelyezését tervezik. Franciaország helyezte át eddig a legnagyobb számú kérelmezőt (2 373), majd a sorban Hollandia (1 098) és Finnország (901) következik. A kisebb kvótával rendelkező tagállamok (például Észtország, Lettország, Litvánia, Málta vagy Finnország) jó úton haladnak kötelezettségeik teljesítése felé.

A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik a görög menekültügyi szolgálattal, az olasz hatóságokkal, a tagállami összekötő tisztviselőkkel, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával (UNHCR), az EASO-val és a Nemzetközi Migrációs Szervezettel (IOM) az olyan gyakorlati megoldások kialakítása érdekében, amelyek elősegítik és felgyorsítják a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezését.

A beszámolási időszakban az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) új formanyomtatványt dolgozott ki a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára, hogy jobban feltérképezhetőek legyenek a kísérő nélküli kiskorúak különböző kategóriáival kapcsolatos tagállami áthelyezési kapacitások. Ezen túlmenően a 2016. november 11-én Görögországban tartott összekötő tisztviselői ülést a kísérő nélküli kiskorúak Görögországból történő áthelyezése akadályainak jobb megértésére szentelték, valamint a megoldások kidolgozására. Ez az ülés a 2016 októberében tartott hetedik áttelepítési és áthelyezési fórum keretében a kísérő nélküli kiskorúakkal foglalkozó megbeszélést követte. Az ülés azt a következtetést vonta le, hogy javítani kell az átláthatóságot és kommunikációt Görögország és az áthelyezési célországok között az áthelyezendő kísérő nélküli kiskorúak típusa, a gyermek mindenek felett álló érdeke értékelésének eredménye, valamint az áthelyezési céltagállamokban a kísérő nélküli kiskorúak konkrét kategóriáinak befogadására vonatkozóan alkalmazott jogi korlátozások tekintetében. Olaszország is további erőfeszítéseket tesz a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének megkönnyítése érdekében; ugyanakkor az egyedül utazó kísérő nélküli kiskorúak áthelyezését lehetővé tevő konkrét eljárást még mindig nem dolgozták ki.

Az Olaszországba érkező kísérő nélküli kiskorúak száma mindeközben tovább emelkedett (2016. január elejétől 2016. december 2-ig 24 595 kísérő nélküli kiskorú érkezett, köztük 3 714 eritreai, 200 szíriai, 384 iraki és 13 jemeni állampolgár). A legtöbb kísérő nélküli kiskorú egyedül utazott. Görögországban a Társadalmi Szolidaritás Nemzeti Központja arról számolt be, hogy a november 17-én Görögország területén tartozó kísérő nélküli kiskorúak száma 2 300 főre tehető. A korábbi jelentésben foglaltaknak megfelelően, Görögországban a tömeges előzetes regisztrálási program 1 225 kísérő nélküli kiskorút azonosított, akiknek 48 %-a (mintegy 588 fő) állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult (36 % szíriai és 12 % iraki). E besorolás szerint a Görögországban teljeskörűen regisztrált, áthelyezésre jogosult 501 kísérő nélküli kiskorú közül 377-en „szüleiktől elválasztott gyermekeknek” minősülnek, és csupán 124 teljesen egyedül utazó kiskorú tartózkodik Görögországban – az áthelyezés szempontjából ez a kategória a legproblematikusabb. Emellett a 501 kísérő nélküli kiskorú közül 326-an a 16–17 éves korosztályba tartoznak.

E cél elérése érdekében egyrészt Olaszországnak növelnie kell az áthelyezési kérelmeket feldolgozó alkalmazottak számát a dublini egységben, másrészt pedig több tagállamnak kell részt vennie az Olaszországból történő áthelyezésekben, és ezzel egyidejűleg a havi hivatalos vállalásaik és áthelyezéseik tekintetében is kiegyensúlyozottabb teljesítményt kell nyújtaniuk. Valamennyi tagállamnak rendszeresen havonta hivatalos vállalásokat kell tennie és áthelyezéseket kell végeznie (2016 novemberében két tagállam és két társult ország több mint 850 helyre tett vállalást, négy tagállam és egy társult ország pedig körülbelül 400 személyt helyezett át). A kivételes kiegészítő biztonsági interjúk megkönnyítésére az Europollal kötött megállapodást 2016. november 25-én Rómában megvitatták az összekötő tisztviselők találkozóján, és 2016. december 1-jén hatályba lépett. A konkrét munkafolyamatot beépítették továbbá az Olaszországgal fennálló áthelyezési protokollba, amelyet ezt követően megosztanak majd a tagállamokkal és társult országokkal. Az eljárás fennmaradó szűk keresztmetszeteinek eltávolítására irányuló e pozitív fejlemény utat nyit majd több tagállam olaszországi aktivitása és a havi célkitűzések elérése előtt.

Görögország esetében az EASO a görögországi uniós fogadóállomások működtetésére irányuló terve keretében 2016. november 11-én közzétette a szakértők rendelkezésre bocsátására irányuló nyolcadik felhívását. Az áthelyezési program támogatásához szükséges szakértők száma továbbra is 28 maradt. Ugyanakkor a felhívásban sokrétűbb profilok szerepelnek, így kizárási szakértők, a dublini eljárás szakértői és vezető regisztrációs tisztviselők/ügykezelők, hogy a nyilvántartásba vételi eljárás keretében a csalárd okmányok szakértői mellett a kiemelt ügyfélszolgálatot működtessék. Néhány tagállam spontán módon vállalta, hogy hosszú távon gondoskodjon bizonyos posztok betöltéséről, valamint hogy szakértői kiküldetésének végéhez közeledve automatikusan új szakértőket keressen. A Bizottság és az EASO kimondottan üdvözli ezt az erőfeszítést. Görögországba december 5-ig összesen 23 menekültügyi szakembert és 26 tolmácsot küldtek ki. A jelenlegi tervezéshez képest a december 19-i héten 10 szakértő hiányzik majd, és ez a hiány a december 26-i hétre 17 főre nő.

Az Olaszország és Görögország támogatására vonatkozó EASO-kapacitás megerősítését célzó intézkedések: November 8-án az EASO igazgatótanácsa módosította az EASO operatív támogatási tevékenységeiben részt vevő szakértők és tolmácsok/fordítók költségtérítésére vonatkozó szabályokat (16. EASO igazgatótanácsi határozat). A módosítások célja a tagállami szakértők kiküldési eljárásának további egyszerűsítése. A konkrét költségek kategóriáinak csoportosítására szolgáló, hatékonyabb átalánydíjas rendszert vezettek be az EASO operatív támogatási tevékenységeire, amely lehetővé teszi az egyes, nem közvetlenül a tagállami nemzeti közigazgatásban alkalmazott, ám releváns szakmai tapasztalattal rendelkező szakértők kiküldetését.

A kérelmezők átadásának felgyorsítására irányuló intézkedések: míg az elfogadások és az átadások közötti általános arány nagyon magas (97 % körül), az elmúlt hónapokban – ahogy több tagállam vesz részt aktívan a programban – az áthelyezési céltagállam általi elfogadás és a tényleges átadás közötti késedelem nőtt. Bár van, amikor a késedelem az elfogadást követően a tagállamok által végzett kiegészítő ellenőrzések miatt következik be, más esetekben operatív vagy logisztikai problémák okozzák a késést. A nagyobb kvótával rendelkező tagállamok – így Németország vagy Franciaország – a kérelmezők nagyobb (400–500 fős) csoportjaira küldik az elfogadásokat, és az egyszeri, nagy létszámú, charterjáratokkal megvalósított átadásokat preferálják, míg a kisebb vagy közepes kvótával rendelkező tagállamok a hónap folyamán elosztott kisebb átadásokat részesítik előnyben. Ezen túlmenően egyes tagállamok a hét meghatározott napjain vagy konkrét időpontban érkező légi járatokat igényelnek. Ezek az eltérések és előírások kihatással járnak, különösen Görögországban, az áthelyezési eljárás utolsó fázisaiban, a görög hatóságok értesítésétől az IOM által szervezett egészségügyi ellenőrzésekig és az indulás előtti kulturális orientációig. Bonyolítják továbbá az átadások megszervezésének logisztikáját. Ezért kívánatos lenne, hogy az áthelyezési célállamok rugalmasabbak legyenek pl. olyan kérdésekben, mint a kisebb csoportokra vonatkozó elfogadások küldése vagy a légi járatok megszervezése.

Javítani kell az elutasítások indokolását is a tanácsi határozatokban foglalt követelmények teljesítése érdekében. Az információmegosztás alapvető jelentőségű az Európai Unió biztonsága szempontjából. Ezért a tagállamoknak nem szabad bizonyos kérelmeket pusztán általánosságban biztonsági kérdésekre való hivatkozással elutasítaniuk. Kiemelkedő jelentőségű ennek a kérdésnek az átfogó kezelése mind Olaszország/Görögország és az áthelyezési céltagállamok viszonylatában, mind pedig uniós szinten. Számos tagállam aggályainak adott hangot a biztonsággal kapcsolatos információk megosztását illetően, ezért az Europol a kétségek eloszlatása céljából egy erre kijelölt, biztonságos kommunikációs csatornát ajánlott fel a tagállamoknak, amelyen keresztül biztonságos módon tudják egymással megosztani az áthelyezési kérelmek elutasításának okait. Ez a csatorna 2016. december 1-jétől működik. Görögországban a görög rendőrség nemzetbiztonsági levelezőrendszert alakított ki az elutasítások indokolásának kommunikálására. A Bizottság ismételten kiemeli, hogy a rendőrségi együttműködés csatornáin keresztül lehetőség van az ujjnyomatok megosztására a nemzeti szintű biztonsági ellenőrzések céljából, különös tekintettel azokra az esetekre, amikor a kérelmező nem rendelkezik személyazonosító igazolvánnyal vagy úti okmánnyal.

Meg kell jegyezni, hogy a biztonsági interjúk számában beállt növekedés ellenére az áthelyezési kérelmek elfogadási aránya nagyon magas (93 % körüli), bár még mindig vannak olyan esetek, ahol az elfogadási arány jelentősen növelhető lenne. Az elutasítások egy része továbbra is a tanácsi határozatokban meghatározottakon kívüli okokon alapul, például az állampolgárságon (még olyan esetekben is, ha az adott személy áthelyezésre jogosult állampolgársággal rendelkezik).

Továbbra is csak Ausztria és Magyarország nem tett semmilyen vállalást, illetve nem hajtott végre áthelyezést. Lengyelország április óta nem lépett előre vállalásainak végrehajtása terén, és nem tett vállalást, illetve egyetlen kérelmezőt sem helyezett át. Ezen túlmenően a Cseh Köztársaság egyetlen kérelmezőt sem helyezett át augusztus óta.

A Görögország által benyújtott áthelyezési kérelmek száma, valamint a tagállamok elfogadó válaszainak száma közötti eltérés a beszámolási időszak alatt kissé csökkent (november 4. és december 5. között Görögország mintegy 1 508 kérelmet nyújtott be, míg 1 296 választ kapott). Ugyanakkor a görög menekültügyi szolgálat által végzett regisztrálások száma és a vállalások teljes száma közötti különbség még nagyobb mértékben nőtt (az említett időszakban Görögország 2 815 áthelyezés iránti kérelmet regisztrált, míg a további vállalások csupán 1 431 főre vonatkoztak). Görögország a december 5-i adatok szerint összesen 19 260 kérelmet regisztrált, ezzel szemben a vállalások összesen 12 676 főre vonatkoztak). Az esetek fenntarthatatlan torlódásának elkerülése érdekében elsődleges fontosságú a vállalások létszámának és rendszerességének fokozása és az áthelyezési eljárás felgyorsítása (ezen belül különösen a válaszadási idő lerövidítése).

A migránsok regisztrációjának és adataik feldolgozásának felgyorsítására, valamint a görög menekültügyi szolgálat regisztrációs kapacitásának bővítésére irányuló intézkedések: a tömeges előzetes regisztrációs programot követően – amelyről a Bizottság korábban már jelentést tett – a görög menekültügyi hatóság kijelölte a menedékjog iránti kérelmek teljes körű benyújtására vonatkozó időpontokat. 2017. január végére az előzetesen regisztrált kérelmezők 87 %-a esetében megvalósul a teljes körű regisztrálás, és 2017 áprilisáig regisztrálni kívánják az összes ügyet. December 5-ig 19 260 személy teljes körű regisztrálása valósult meg. Az előzetes regisztrációs programból kimaradt személyek továbbra is részt vehetnek a menekültügyi eljárásban, ha a Skype rendszeren keresztül időpontot foglalnak.

oszükség esetén növeljék az áthelyezési kérelmek feldolgozására irányuló kapacitásukat és gyorsítsák fel az áthelyezési kérelmekre adott válaszadási időt, hogy az áthelyezési protokollokban meghatározott 10 munkanapos célkitűzést elérjék, továbbá növeljék az áthelyezéseket kérelmezők – ideértve a kísérő nélküli kiskorúak – elhelyezésére szolgáló befogadási kapacitásaikat is, kvótáiknak megfelelően;

A szabálytalan továbbutazások korlátozását célzó intézkedések: Az olasz hatóságok által a szabálytalan továbbutazások korlátozása céljából tett intézkedések részeként az olasz rendőrség az ország déli részéből szabálytalanul északra utazó migránsokat továbbra is rendszeresen visszaszállítja a Dél-Olaszországban található befogadó intézményekbe. Ahogy azt már fent említésre került, az EASO megerősítette a mobil csapatok tevékenységét, amelyek áthelyezési célú regisztrációt hajtanak végre a regisztrációs központokon kívül számos olyan területeken, ahol az áthelyezési eljárásra jelölt személyek vannak elszállásolva (az olasz hatóságok által bejelentett szükségletek alapján). Az irreguláris migránsok olasz területen való jelenlétét és mozgásait szorosan nyomon kell követni, és a szabálytalan továbbutazásokat meg kell akadályozni.

A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők és a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésével kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedések: Olaszországból egyedül utazó kísérő nélküli kiskorú egyelőre nem került áthelyezésre (csak egy szüleitől elválasztott gyermeket helyeztek át Hollandiába). A kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének megkezdése továbbra is prioritás, mivel 2016 elejétől nagyjából 4 300, potenciálisan áthelyezésre jogosult kísérő nélküli kiskorú (zömében eritreai állampolgár) szállt partra Olaszországban. Tekintettel egyes tagállamok nyitottságára a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésére irányuló kérelmek fogadására vonatkozóan, a Bizottság jelenleg az olasz hatóságokkal dolgozik az eljárások egyértelműsítésén, különösen a gyámok és igazságügyi hatóságok olaszországi szerepköre tekintetében, valamint a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének lehetővé tétele érdekében. Ezen eljárások felgyorsítása és egyszerűsítése érdekében az olasz hatóságok létrehoznak majd egy, kifejezetten a kísérő nélküli kiskorúaknak szánt áthelyezési központot. Ezen egyértelműsítéseket követően a Bizottság azt várja, hogy az áthelyezések gyorsan megkezdődjenek.

Az áthelyezéssel kapcsolatosan a 2016. november 25-én szervezett összekötő tisztviselői ülés újraindította a rendszeres többoldalú koordinációs értekezletek eljárását Olaszországban és megvitatta az olasz hatóságok és az Europol között létrejött megállapodást a kiegészítő, kivételes biztonsági ellenőrzésekről. Ezek tükröződnek az Olaszországra vonatkozó áthelyezési protokollban is, amelyet megküldenek majd az uniós tagállamoknak, a társult országoknak és más partnereknek, hogy egyértelművé tegyék az eljárást és az valamennyi érdekelt fél számára teljeskörűen átlátható legyen.

A koordináció javítását célzó intézkedések: Az uniós fogadóállomások eljárási standardjainak végrehajtását ellenőrző csoport 2016. november 14-én tartotta legutóbbi ülését. Az esetlegesen az eljárási standardokhoz csatolandó, kiskorúakról szóló mellékletre vonatkozó döntést elhalasztották, mivel a Belügyminisztériumnak tisztáznia kell, hogy a jogi helyzet lehetővé teszi-e a (kísérő nélküli) kiskorúak átadását az uniós fogadóállomásokon. Mindenesetre az eljárási standardok módosításairól csak akkor születik döntés, amikor a jelenlegi eljárási standardok alkalmazandóságát hivatalosan is kiterjesztik Dél-Olaszország valamennyi partraszállási kikötőjére. Annak érdekében, hogy jobban nyomon tudják követni az uniós fogadóállomásokon és partraszállási helyszíneken az esetleges hiányosságokat és erősségeket, a csoport monitoring tevékenységeit fokozni fogják. Ehhez a Bizottság olaszországi csapata által javasolt – az IOM és az UNCHR által a tevékenységeik során már alkalmazott– formanyomtatvány szolgál majd kiindulópontként. Nem született döntés a további eljárási standardokkal kapcsolatos képzési tevékenységekről, ideértve az Alapjogi Ügynökség bevonásával zajló konkrét képzést. A csoport a tervek szerint még kétszer találkozik az év vége előtt.

Az uniós fogadóállomások számának növelését és teljes körű működőképessé tételét célzó intézkedések: 2016. november 24-én az Olaszországban partra száll migránsok száma 2016. január 1-je óta meghaladta a 2014-es rekordév teljes érkezési számát (minden korábbinál magasabb számú, 170 100 migráns szállt partra). Ennek eredményeként a négy működő uniós fogadóállomás (Pozzallo, Lampedusa, Trapani és Taranto) folyamatosan nyomás alá került, 1 600 férőhelyes jelenlegi kapacitásuk nem elégséges. A partra szállások kétharmada immár teljesen kialakított uniós fogadóállomásokon történik, és további hat partraszállási kikötőben alkalmazzák az uniós fogadóállomások egységes eljárási standardjait. Olaszországnak fel kell gyorsítania a már bejelentett új uniós fogadóállomások megnyitását és egyes partra szállási kikötők továbbfejlesztését. Az uniós fogadóállomások egységes eljárási standardjait alkalmazó hat további partraszállási kikötő bizonyos munkálatokat – mindenekelőtt a megfelelő befogadási struktúrák biztosítását – követően teljeskörűen működőképes uniós fogadóállomássá válhat. Mindemellett az olasz hatóságok kifejezték abbéli szándékukat, hogy a fogadóállomások eljárási standardjainak alkalmazását a legtöbb dél- olaszországi partraszállásra is kiterjesszék. E célból körlevelet készítenek elő, amely megfelelő gyakorlati útmutatásokat tartalmaz valamennyi prefektúra és Questura számára. Amint arra már az előző jelentés is kitért, tekintettel az Olaszországban partra szálló kísérő nélküli kiskorúak növekvő arányára, valamennyi uniós fogadóállomáson kijelölt területeket és célzott segítséget kell számukra biztosítani, illetve a lehető legrövidebb időn belül át kell őket adni az első- vagy másodvonalbeli befogadó intézményeknek, továbbá a migránsokkal mielőbb – de legfeljebb 72 órán belül – foglalkozni kell.

2.4A Bizottság és az uniós ügynökségek intézkedései

Európai Bizottság

A Bizottság által folytatott főbb tevékenységeket a jelentésben mindvégig kiemeltük, ideértve a Görögországban és Olaszországban folytatott nyomonkövetési megbeszéléseket az összekötő tisztviselők Bizottság által szervezett rendszeres találkozóin. A Bizottság továbbra is napi szintű helyszíni támogatást biztosít Olaszország és Görögország számára, elősegíti a különböző érdekelt felek közötti koordinációt, és segítséget nyújt a görög és az olasz hatóságoknak a szűk keresztmetszetek azonosítása, a valamennyi érdekelt fél bevonásával történő problémamegoldás és a különleges eljárások kialakítása terén. E támogatás részeként a Bizottság elősegítette Olaszország és az Europol között a kiegészítő – kivételes – biztonsági ellenőrzésekre vonatkozó, fent említett megállapodás megkötését. Ennek hiánya jelentette az Olaszországból történő áthelyezéseket lassító egyik legfőbb szűk keresztmetszetet. Ezen túlmenően a Bizottság jelenleg bevált gyakorlatokat gyűjt az áthelyezési eljárás során a tájékoztatás javítására, ideértve az indulás előtti kulturális orientációs információkat és a kulturális orientációt, azzal a céllal, hogy jobban tudja kezelni a várakozásokat és így megakadályozza a szabálytalan továbbutazásokat vagy az eljárásból való szökést, és tovább erősítse a kérelmezők áthelyezési programba vetett bizalmát. Ezt a kérdést részletesebben is meg kell vitatni az összekötő tisztviselők jövőbeli görögországi (2016 decemberi) és olaszországi (2017 januári) találkozóin.

Az áthelyezésről szóló tanácsi határozatok végrehajtására vonatkozó nyomon követés részeként a Bizottság hangot adott a tanácsi határozatokat hiányosan végrehajtó tagállamokkal kapcsolatos aggályainak, és ezt a jövőben is folytatni fogja. A Bizottság nemrégiben levélben emlékeztette a tagállamokat az áthelyezésről szóló tanácsi határozatok értelmében rájuk háruló kötelezettségekre. Ha nem születik kézzelfogható előrelépés a következő hónapokban, a Bizottság nem fog habozni a Szerződések értelmében fennálló hatáskörei gyakorlása terén.

Az áthelyezéshez a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) olasz, illetve görög nemzeti programján keresztül biztosított támogatás, közelebbről a minden ténylegesen áthelyezett személy után járó 500 EUR átalányösszeg a társult országba áthelyezett személyekre vonatkozóan is felhasználható, ha az ilyen áthelyezést a 2015/1523 tanácsi határozatnak vagy a 1015/1601 tanácsi határozatnak megfelelően tették.

Mivel a jelenlegi hatáskör-átruházási megállapodás 2016. december 31-én lejár, a Bizottság tárgyalásokat kezdett az UNHCR-rel a program 2017-re történő meghosszabbításáról, Görögország befogadási szükségleteinek naprakésszé tett értékelése alapján.

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Az áthelyezési folyamat felgyorsítását, valamint Görögország és Olaszország regisztrálási kapacitásának felgyorsítását célzó intézkedések: Különböző feladatokat ellátó szakértőket küldtek ki.

Görögországban 11 szakértő – közös feldolgozás révén – jelenleg a regisztrálási folyamatot támogatja közvetlenül Szalonikiben és Alexandroupoliban. Ezen túlmenően az EASO 3 szakértőt küldött ki tájékoztatásra Athénba és kettőt Szalonikiben. Az EASO kezeli továbbá az áthelyezési eljárást támogató kiemelt ügyfélszolgálatot 4 szakértővel Athénban és további 2 szakértő nyújt támogatást a dublini egységnek. Ahogy arról már fentebb szó esett, az EASO diverzifikálta az áthelyezési eljáráshoz nyújtott támogatását, és több olyan szakértőt vont be, akik jártasak a kizárási mutatók, a Dublini Rendelet, a családi egységek és az okmányokkal való visszaélés terén, valamint szintén növelte a magas rangú regisztrációs tisztviselők számát. 2016. november 21-én az EASO megtartotta első találkozóját Athénban a görög menekültügyi szolgálattal és a görög rendőrséggel a megfeleltetési eszköz végrehajtásával kapcsolatosan. A megfeleltetési eszköz első használható interfésze várhatóan 2017 február elejére készül el.

A tagállamoktól és társult országoktól kért 74 szakértőből az EASO 50 szakértőt küldött ki Olaszországba: 13 szakértőt az uniós fogadóállomásokra, 10 szakértőt két mobil csapatba (amelyek székhelye Róma, illetve Catania), 10 szakértőt regisztrálási központokba, 6 szakértőt a mobil regisztrációs csapatba, 11 szakértőt pedig Rómába a dublini egységhez. Az EASO 48 (arab, tigrinya és kurd) kulturális közvetítőt is kiküldött az áthelyezési folyamat támogatására (december 5-én 42 kulturális közvetítő dolgozott a helyszínen). A beszámolási időszak folyamán az EASO megerősítette a mobil csapat tevékenységét, amely áthelyezési célú regisztrációt hajt végre több olyan, a regisztrációs központokon kívüli helyszínen, ahol az áthelyezési eljárásra jelölt személyek vannak elszállásolva (az olasz hatóságok által bejelentett szükségletek alapján). A mobil csapat a helyi Questura számára is támogatást nyújt, mivel segít kiépíteni a rendőrök arra vonatkozó kapacitását, hogy maguk is el tudják végezni a regisztrálást.