[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 21.12.2007

SEC(2007) 1727

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUMA Kísérő dokumentum a tarifális preferenciák általános rendszerének 2009–2011 közötti alkalmazásáról szóló tanácsi rendelethez A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2007) 857 végleges}{SEC(2007) 1726}

ÖSSZEFOGLALÁS

A hatásvizsgálat a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletet vizsgálja felül. A tarifális preferenciák általános rendszere az egyik legfontosabb olyan eszköz, amely a fejlődő országokat támogatja a szegénység elleni küzdelemben, a nemzetközi kereskedelemben szerzett jövedelmek révén.

Az általános preferenciarendszer (GSP) alkalmazásáról szóló 980/2005/EK tanácsi rendelet 2006. január 1-jén lépett hatályba, és 2008. december 31-én veszti hatályát. A jogszabályt a rendszer folyamatossága fenntartásának érdekében egy következő GSP-rendelet fog követni.

A Bizottság széleskörű és alapos vitát követően 2004. július 7-én elfogadta a „Fejlődő országok, nemzetközi kereskedelem és fenntartható fejlődés: a közösségi Általános Preferenciarendszer (GSP) szerepe a 2006–2015 közötti évtizedben” című, a Tanácshoz, a Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett közleményét. A közlemény a 2006–2015 közötti évekre kijelölte a GSP-rendszerek alapvető célkitűzését és új végrehajtási eszközeit, amelyek nagyobb folytonosságot biztosítanának és stabilizálnák a GSP-rendszert, és ezáltal növelnék ennek vonzerejét a kedvezményezett országok szemében.

A hatásvizsgálat azt kívánja bebizonyítani, hogy a GSP-rendszer eredeti fő célkitűzése – azaz a szegénység felszámolásához történő hozzájárulás, valamint a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása a fejlődő országokban – még mindig érvényes, és az új, a GSP-ről szóló és a 2009–2011 közötti évekre vonatkozó tanácsi rendeletre irányuló tervezet előkészítésének összefüggésében továbbra is alkalmazandó. A hatásvizsgálat elemzi továbbá a GSP különféle végrehajtási eszközeinek működését, amelyeket a 2004 júniusi bizottsági közleményben rögzítettek, és először a 980/2005 GSP-rendeletben szerepeltek. Ezen eszközöket 2006. január 1-jén vezették be, és céljuk a GSP célkitűzése megvalósításának elősegítése. Az alkalmazásuk első évét elemző vizsgálat tanulságai szerint a különféle eszközök a meghatározott célkitűzések szolgálatába álltak, ugyanakkor az alkalmazás rövid időtartama miatt még nem vonhatók le végleges következmények, és a rendszert nem kell további módosításoknak alávetni.

Figyelembe véve, hogy a GSP általános célkitűzése továbbra is érvényes, és hogy a közleményben rögzített, a 2006–2015 közötti évekre vonatkozó végrehajtási rendelkezések még mindig kötelező erejűek, az új GSP-rendelet ezért csupán a jelenleg alkalmazott rendszer technikai felülvizsgálata lesz, rendelkezéseinek módosítása nélkül.

Ebből kifolyólag a 2009–2011 közötti évekre vonatkozó GSP-rendszer lényege változatlan marad. A bevezetendő kiigazítások (az átsorolási rendszer ( graduation system ) felülvizsgálata, illetve az országoknak a rendszerre vagy annak előírásaira való jogosultságának vizsgálata) a rendszer rendes végrehajtásából fakadnak. A kiigazítások a GSP-rendelet szövegezésének szokásos frissítésére vonatkoznak.

A GSP-rendelet felülvizsgálatára vonatkozó e megközelítés szilárdabbá és kiszámíthatóbbá teszi a rendszert; ezt a megközelítést a rendszer használói is támogatták, és a 2004-es bizottsági közleményben is szerepelt. A felülvizsgálatnak köszönhetően a kereskedők jobban hozzáférhetnek majd a rendszerhez, a kereskedelem feltételei kiszámíthatók lesznek és a rendszer ellenőrzése könnyebbé válik. Ennek előnyeit a kedvezményezett országok, a kereskedők és az adminisztratív szolgálatok élvezik majd. A cél a kedvezményezett országok integrálása a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe. Ennek érdekében szilárd és kiszámítható kereskedelmi és beruházási rendszerre van szükségük.

E hatásvizsgálat a 2005. június 15-i hatásvizsgálati iránymutatásokban (5. szakasz) megállapított "arányos elemzés" elvével összhangban készült; ez az elv a meglévő uniós jogszabályok felülvizsgálata esetében az arányos elemzést biztosítja. E hatásvizsgálat legfőbb célja tehát annak bebizonyítása (amint azt a hatásvizsgálati iránymutatás 5. szakasza is kiemeli), hogy a meglévő GSP-rendszernek a 2004 júliusi közleményben rögzített célkitűzése és végrehajtási eszközei továbbra is érvényesek.