A 2019. évi éves jelentéséhez a Bizottság a Bulgáriától, Horvátországtól, Ciprustól, Görögországtól, Franciaországtól, Hollandiától, Dániától, Németországtól, Írországtól, Olaszországtól, Lengyelországtól, Romániától, Spanyolországtól és az Egyesült Királyságtól kapott adatokat használta fel. A többi tagállam nem végzett tengeri olaj- és gázipari tevékenységet, vagy nem nyújtott be a jelentés szempontjából lényeges információt.

A tagállamokra vonatkozó adatokon túlmenően a Bizottság a tengeri régiók biztonsági teljesítményét is értékelte. E célból a Bizottság i. Németországot, Dániát, Franciaországot, az Egyesült Királyságot, Írországot és Hollandiát az északi-tengeri és atlanti régióba; ii. Spanyolországot, Görögországot, Horvátországot, Ciprust, Olaszországot és Máltát a földközi-tengeri régióba; iii. Bulgáriát és Romániát a fekete-tengeri régióba; iv. Lettországot és Lengyelországot pedig a balti-tengeri régióba sorolja.

c) az eseményekre vonatkozó, a 23. cikkben előírt egységes adatszolgáltatási rendszer szerinti adatok;

A tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló irányelv 25. cikkének megfelelően a Bizottság a tagállamok által bejelentett információk alapján a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és környezetre gyakorolt hatásáról szóló éves jelentést tesz közzé. A tagállamoknak a Bizottság részére be kell nyújtaniuk a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló irányelv IX. mellékletében (3. pont) meghatározott információkat tartalmazó éves jelentést.

2019-ben az uniós vizeken 11 (az Egyesült Királyságban 4, Hollandiában 6, Romániában pedig 1) létesítmény esetében jelentettek leszerelést. Ugyanebben az évben 2 (Hollandiában 1 és Lengyelországban is 1) új, helyhez kötött létesítmény üzembe helyezését jelentették.

Az EU vizein működő tengeri létesítmények nagy többsége az Északi-tengeren található (lásd az 1. táblázatot), pontosabban az Egyesült Királyság és Hollandia kizárólagos gazdasági övezeteiben (ezek az EU vizein működő part menti létesítmények mintegy 32 %-át, illetve 28 %-át teszik ki). A Földközi-tenger térségében Olaszország a legaktívabb tagállam (az EU vizein működő összes létesítmény 26 %-ával), amelyet Horvátország követ. A Fekete-tenger térségében Románia kialakult tengeri olaj- és gázipari ágazattal rendelkezik, míg Bulgária feltárási tevékenységeket folytat a tengeri szénhidrogén-kitermeléshez, de mivel csupán egy létesítménnyel rendelkezik, nem hajt végre számottevő termelést. A Balti-tenger mentén elhelyezkedő tagállamokból származó jelentések alapján ebben a térségben csak Lengyelország rendelkezik tengeri létesítményekkel. 2019-ben összesen 542, az uniós vizeken található létesítményt jelentettek be , ami 2018-hoz képest 14 létesítménnyel kevesebbet jelent.

A tengeri olaj- és gázipari tevékenységet folytató összes tagállam úgy nyilatkozott, hogy minden létesítményre vonatkozóan teljes körű adatokat nyújtott be.

A súlyos balesetek száma magában foglalja a haláleset, illetve súlyos személyi sérülés magas kockázatával járó eseményeket akkor is, ha a szóban forgó események ténylegesen nem ilyen kimenetellel végződtek.

-Olaszországban 2 bejelentendő esemény történt, köztük 1 súlyos baleset. A súlyos baleset okait nem jelentették be, mivel a jelentéstétel idején az esetet még vizsgálták.

- Az Egyesült Királyságban 126 bejelentendő esemény történt, köztük 2 súlyos baleset. A súlyos balesetek okait nem jelentették be, mivel a jelentéstétel idején az eseteket még vizsgálták.

2019-re vonatkozóan a tagállamok 156 bejelentendő eseményről nyújtottak be információkat (a 2018. évi 120-hoz képest). Az alábbi pontok részletesebben ismertetik ezeket az eseményeket.

2019-ben – 2018-hoz képest – jóval több létesítményt ellenőriztek Lengyelországban, Romániában, Horvátországban, Görögországban és Hollandiában (Hollandiában az ellenőrzött létesítmények száma 28-ról 50-re emelkedett). Több tagállam arról számolt be, hogy több munkanapot töltött a létesítményekben az ellenőrzések elvégzése céljából. Ezzel szemben Olaszország az előző évhez képest kevesebb ellenőrzést végzett.

A legtöbb esemény (43 %) a nem szándékos gáz- és/vagy olajkibocsátás kategóriájához, 3,75 %-uk a kútellenőrző rendszer meghibásodásához (kitörés/terelő aktiválása és a kút védőelemeinek meghibásodása), míg 2,5 %-uk a biztonsági és környezetvédelmi szempontból kritikus elemek (SECE) meghibásodásához kapcsolódik. Az esetek további 0,94 %-a vízi járművel való ütközésre, 0,63 %-a a létesítmény szerkezeti integritásának sérülésére, 0,31 %-a (1 esemény) pedig helikopter-balesetekre vonatkozott. Két esemény a személyzet evakuálását tette szükségessé, és – a jelentéstétel óta először – 1 esemény halálesettel végződött.

A IX. melléklet szerinti kategóriák Összesen Részarány (az összes kategórián belül) Részarány (az összes eseményen belül) a) Nem szándékos kibocsátás – Összesen 138 100 % 43,13 % Égő állapotú olaj-/földgázkibocsátás – Tűzesetek 4 2,90 % 1,25 % Égő állapotú olaj-/földgázkibocsátás – Robbanások 0 0,00 % 0,00 % Nem égő állapotú földgázkibocsátás 76 55,07 % 23,75 % Nem égő állapotú olajkibocsátás 52 37,68 % 16,25 % Veszélyesanyag-kibocsátás 6 4,35 % 1,88 % b) Kutak megszűnése – Összesen 12 100 % 3,75 % Kitörés 0 0,00 % 0,00 % Kitörés/terelő aktiválása 7 58,33 % 2,19 % A kút védőelemeinek meghibásodása 5 41,67 % 1,56 % c) A biztonsági és környezetvédelmi szempontból kritikus elemek meghibásodása 8 100 % 2,50 % d) A szerkezeti integritás sérülése – Összesen 2 100 % 0,63 % A szerkezeti integritás sérülése 2 100,00 % 0,63 % Stabilitás/úszóképesség csökkenése 0 0,00 % 0,00 % Stabil helyzetből való elmozdulás 0 0,00 % 0,00 % e) Vízi járművek ütközése 3 100 % 0,94 % f) Helikopter-balesetek 1 100 % 0,31 % g) Halálos kimenetelű balesetek(*) 1 100 % 0,31 % h) 5 vagy több személyt érintő súlyos sérülés egyazon balesetben 0 0,00 % 0,00 % i. A személyzet evakuálása 2 100 % 0,63 % j) Környezeti balesetek(**) 1 100 % 0,31 % Összesen 168 100 % (*) Csak ha súlyos balesethez kapcsolódik. (**) A tagállamok jelentései alapján a súlyos balesetek nem minősültek környezeti balesetnek.

Az EU-ban az események teljes száma a 2016-os 42-ről 2017-ben 59-re, 2018-ban 124-re, míg 2019-ben 168-ra nőtt. Ez a növekedés nagyrészt a kőolaj és a földgáz „nem szándékos kibocsátását” érintő események megnövekedett számának tudható be. Ezzel szemben 2016 és 2019 között csökkent a „kútellenőrző rendszer meghibásodása” és a „veszélyes anyagok kibocsátása” kategóriába tartozó események száma. A biztonsági és környezetvédelmi szempontból kritikus elemek (SECE) meghibásodását érintő események száma 2016 és 2019 között – meglepő módon – 2-ről 8-ra emelkedett. 2019-ben a tagállamok illetékes hatóságai 3 vízi járművel való ütközésről, 1 helikopter-balesetről és 1 halálos balesetről számoltak be; 2018-ban azonban ilyen események nem fordultak elő a tagállamokban. 2018-hoz hasonlóan 2019-ben is kétszer kellett evakuálni a fúrótornyok személyzetét. 2019-ben 4 eseményt (2018: 6 esemény) soroltak a súlyos baleset kategóriába, mivel potenciálisan halálesettel vagy súlyos személyi sérüléssel végződhettek volna.

Noha a súlyos balesetek száma – a fentiek értelmében – 2016 és 2019 között csökkent, a váratlan események, különösen a nem szándékos kibocsátások száma ebben az időszakban továbbra is emelkedő tendenciát mutatott.

6. KÖVETKEZTETÉSEK

Az EU-ban található 543 létesítmény esetében a létesítmények száma 2019-ben csökkent az előző évhez képest (2018-ban ez a szám 556 volt). Mindazonáltal a kőolaj- és földgáztermelés általánosságban enyhe növekedést mutatott (a 2018-as 112 217 kilotonna kőolaj-egyenértékről 2019-ben 120 340 kilotonna kőolaj-egyenértékre nőtt).

A Bizottság a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján értékelte az EU tengeri olaj- és gázipari tevékenységeinek biztonságát a jelentésről szóló végrehajtási rendelet előírásainak megfelelően. Ennek megfelelően a Bizottság elemzésének pontosságát befolyásolják a tagállamok által benyújtott információk.

Úgy tűnik, hogy a tagállamok illetékes hatóságai 2019-ban megkétszerezték a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek magas szintű biztonságának garantálására irányuló erőfeszítéseiket. Az ellenőrzött létesítmények számát a 2018. évi 318-ról 2019-ben 337-re növelték. 2019-ben a végrehajtási intézkedések formájában történő nyomon követéses esetek száma azonban kisebb volt, mint 2018-ban. Csak az Egyesült Királyság és Hollandia (1 intézkedés) számolt be a 2019-ben meghozott nyomonkövetési intézkedésekről. Az Egyesült Királyságban a végrehajtási intézkedések száma tovább csökkent: a 2018. évi 34-ről 2019-ben 23-ra.

Míg az összes tagállam esetében a súlyos balesetek száma az EU-ban 2018 és 2019 között 6-ról 4-re csökkent, az összes tagállamban (az 5. táblázat kategóriáihoz rendelt) összes esemény száma 124 (2018-ban) 168-ra nőtt, 2019-ben egy halálesetről, 101 sérülésről és 45 súlyos sérülésről számoltak be.

Pozitív fejlemény, hogy Dániában az események száma a 2018. évi 9-ről 2019-ben 6-ra csökkent. Ez annak tulajdonítható, hogy Dánia 2017 és 2018 között sikeresen csökkentette a balesetek számát.

A magas szintű biztonság érdekében a Bizottság a következő évben szorosan együtt fog működni az Európai Unió Tengerhatósági Csoportjával (EUOAG), hogy az EU-ban csökkenjen a biztonsági események száma, különösen a bevált gyakorlatok valamennyi tagállamban való alkalmazásának további előmozdítása és az EUOAG-ban képviselt nemzeti hatóságok támogatása révén.