C 463/24

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 463/20)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Zagorski bagremov med”

EU-szám: PDO-HR-02612 – 2020.6.1.

OEM (X) OFJ ( )

1. Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Zagorski bagremov med”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Horvát Köztársaság

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.4. osztály: Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

3.2.1. A termék meghatározása

A „Zagorski bagremov med” elsődleges növényfajként a fehér akác (Robinia pseudoacacia) nektárjából, valamint a Hrvatsko Zagorje régióból származó, egyidejűleg előforduló mézelő növényekből készül. A régió sajátos geomorfológiai és éghajlati viszonyai befolyásolták az egyidejűleg előforduló növényfajok megjelenését, amelyek a fő növényfajokkal együtt hatással vannak a méz botanikai eredetére. A terméket mézkivonat, lépes méz vagy darabolt lépes mézkivonat formájában hozzák forgalomba.

3.2.2. Virágpor-analízis

A fehér akác (Robinia pseudoacacia) virágporán kívül a következő mézelő növényfajok virágpora is jelen lehet a „Zagorski bagremov med” pollenösszetételében: veresgyűrű som (Cornus sanguinea), közönséges kutyabenge (Frangula alnus), fakín (Loranthus europaeus), az őszirózsafélék családjába tartozó növények (Asteraceae), juhar (Acer spp.), réti here (Trifolium pratense), gyermekláncfű (Taraxacum officinale), a káposztafélék családjába tartozó növények (Brassicaceae), gyümölcsfajok (Prunus spp.), az őszirózsafélék családján belül a pitypang nemzetségbe tartozó növények (Asteraceae: Taraxacum típus), a zellerfélék családjába tartozó növények (Apiaceae), mustárfajok (Sinapis spp.), hársfélék (Tilia spp.), szarvaskerep (Lotus corniculatus), imola (Centaurea spp.) és kisebb arányban más növényfajok virágporai. A következő nem mézelő növények virágpora is jelen lehet a pollenösszetételben: kőris (Fraxinus spp.), csomós ebír (Dactylis glomerata), a fűfélék családjába tartozó növények (Poaceae), útifű (Plantago spp.), réti legyezőfű (Filipendula spp.), sás (Carex spp.), tölgy (Quercus spp.) és mák (Papaver spp.).

Ha a nem mézelő növényfajoknak a „Zagorski bagremov med”-ben lévő virágportartalmát levonják a teljes pollentartalmából, a fehér akác (Robinia pseudoacacia) virágpora arányának több mint 27 %-nak kell lennie.

3.2.3. Érzékszervi tulajdonságok

A „Zagorski bagremov med” érzékszervi tulajdonságai a következők:

Külső jellemzők

Szín: nagyon világos, a közel színtelentől a világossárgán át a szalmasárgáig terjed, attól függően, hogy a mézminta milyen mértékben fajtaméz.

Tisztaság: rendkívül tiszta.

Kristályosodás: hosszú ideig folyékony állapotban marad, ritkán kristályosodik.

Szag

Nem intenzív, az akácvirág és a friss viasz illata esetleg felismerhető, attól függően, hogy a mézminta milyen mértékben fajtaméz.

Íz

Közepestől nagyon édesig, alacsony savtartalommal.

Zamat

A vanília, az akácvirág, a szűz lép és a friss vaj kissé és közepesen tartós aromája.

3.2.4. Fizikai és kémiai paraméterek

Víztartalom: legfeljebb 18,0 %.

Elektromos vezetőképesség: legfeljebb 0,25 mS/cm.

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: legfeljebb 15 mg/kg méz.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A méhek legelése során tilos a méhcsaládokat táplálni.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Zagorski bagremov med” előállításának minden műveletét (legeltetés és kivonatolás) a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termék minőségének és nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében a „Zagorski bagremov med” csomagolását a meghatározott földrajzi területen kell végezni. A szállítás során a nem megfelelő (magas) hőmérséklet megváltoztathatja a „Zagorski bagremov med” fizikai-kémiai paramétereit és érzékszervi jellemzőit, vagy oda vezethet, hogy a méz nemkívánatos idegen szagokat vehet fel vagy nedvességet köthet meg a levegőből. Ezért hermetikus fedeleket használnak a méz csomagolására, és fémfedelek használata ajánlott.

A méz csomagolásához a piaci feltételektől függően különböző méretű csomagokat használnak, és erről megfelelő nyilvántartást vezetnek.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A forgalomba hozatal előtt minden csomagoláson fel kell tüntetni a speciális „Zagorski bagremov med” logót, amelynek nagyobbnak kell lennie, mint a csomagoláson szereplő többi feliratnak. A logó grafikai ábrázolása fekete háttérből, és középen a ZAGORSKI BAGREMOV MED feliratból áll, amelyben a „zagorski” és a „med” szó fehér, a „bagremov” szó pedig sárga színű. A szöveg bal oldalán három különböző méretű, stilizált fehér méh található (1. ábra).

1. ábra: A „Zagorski bagremov med” logó

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Zagorski bagremov med” előállításának földrajzi területe Hrvatsko Zagorje régiót foglalja magában, pontosabban: Krapina-Zagorje megye egészét; Varasd megye nyugati részét, amely magában foglalja Bednja, Lepoglava, Ivanec, Novi Marof, Breznički Hum és Breznica településeket; valamint Zágráb megye Krapina-Zagorje és Varasd megyével határos szélét, amely Brdovec, Marija Gorica, Pušća, Dubravica, Luka, Jakovlje, Bistra és Bedenica településeket, valamint Kupljenovo, Bregovljana, Hruševec Kupljenski és Pojatno községeket foglalja magában.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

A természetes növényzet és az extenzív mezőgazdaság jellemzi leginkább a Hrvatsko Zagorje régiót, ahol kevés intenzív mezőgazdasági termelés folyik. A 4. pontban meghatározott földrajzi terület tehát optimális feltételeket kínál a méhészet fejlődéséhez.

A „Zagorski bagremov med” sajátosságait nagyrészt a földrajzi és éghajlati tényezők, valamint a meghatározott földrajzi terület virágforrásai határozzák meg.

A meghatározott földrajzi terület nedves kontinentális éghajlatú. A tél viszonylag enyhe, a nyár mérsékelten meleg, az ősz enyhén melegebb, mint a tavasz, és mindkét átmeneti időszak átlagértékei meghaladják az éves átlaghőmérsékletet. Késő ősszel és télen a dombok gyakran melegebbek és naposabbak, mint a síkságok. A völgyekben gyakran fordul elő fagy, amelytől megmenekülnek a dombok. Hrvatsko Zagorje kontinentális csapadékmintával rendelkezik: májusban, júniusban és júliusban, azaz a vegetációs időszakban gyakoriak a heves esőzések. Novemberben ismét magas a csapadékmennyiség, míg februárban és márciusban esik a legkevesebb eső. Az éves csapadékmennyiség körülbelül 1 000 mm. A széljárást a dombos felszín alakítja. Az év legnagyobb részében (45 %) nyugati szelek fújnak, ezt követi a keleti szél, ami az év 29 %-ában tapasztalható, míg az év mintegy 6 %-a szélcsendes. A legnagyobb szélerősség 6-tól 9-ig terjed, a legerősebb szél késő ősztől kora tavaszig tapasztalható (Crkvenčić és mások, 1974b: Geografija SR Hrvatske [A Horvát Szocialista Köztársaság Földrajza], 69–81. o.).

A Hrvatsko Zagorje régió egyik sajátos és felismerhető jellemzője, hogy itt számos domb található, amelyek megóvják az akácfákat a késő tavaszi fagyoktól. A dombos felszín az akác hosszabb ideig történő virágzását – és ezáltal a méhek hosszabb ideig tartó legelését – teszi lehetővé, mivel az akác először a védett, alacsonyabb fekvésű területeken virágzik, majd a nagyobb tengerszint feletti magasságokban. Míg a horvátországi síkságokon a méhek átlagosan körülbelül 10–12 napig táplálkoznak az akácosokban, a meghatározott földrajzi területen a földfelszíni forma miatt ez 20 napig tart (Šimić, 1980: Naše medonosno bilje [Mézelő növényeink], 84. és 85. o.).

A meghatározott földrajzi terület éghajlati viszonyai nagymértékben befolyásolják a nektár kiválasztását. Farkas és Zajacz (2007) (Nektárkészítés a magyar mézipar számára, 134. o.) szerint az akácnektár kiválasztásának optimális feltételei a következők: szélcsend, meleg (körülbelül 15 °C-os) éjszakák, elegendő reggeli harmat, valamint 25 °C-os nappali hőmérsékletű, mérsékelten meleg napok. A levegő hőmérsékletére vonatkozó hozzávetőleges értékeket Krušelj által Krapina-Zagorje megyében az akác virágzása során, egy hároméves időszak alatt végzett tanulmány megerősítette (2012-es PhD disszertáció: Utjecaj vremenskih i proizvodnih uvjeta na kakvoću bagremova meda s područja Krapinsko-zagorske županije [Az időjárási és előállítási viszonyok hatása a Krapina-Zagorje megyéből származó akácméz minőségére], 66., 77. és 81. o.).

A meghatározott földrajzi terület sajátosságai a virágforrásokban, azaz az akácosok jelenlétében is tükröződnek, amelyek többsége csoportosan fordul elő, vagy más fafajokkal keveredve. Jól szaporodó növényként az akác könnyen terjed, gyorsan megtelepszik a nedves, termékeny talajban, és úttörő fajként működhet.

A meghatározott földrajzi terület évszázados méhészeti hagyományokkal rendelkezik, ami a Zagorje majorságaiban és birtokain folytatott fő mezőgazdasági tevékenységek egyike volt. A méz és a viasz volt az egyik legkeresettebb termék a piacon. Ez az oka annak, hogy a horvát parlament már 1626-ban (Petrić, 2011: Samobor i okolica u ranom novom vijeku [Szamobor és környéke a korai modern korban], 309–310. o. és F. Šišić, 1918: Podatci o skladištima meda [A mézraktárak adatai], A horvát parlament nyilvántartása, 458. és 465. o.) úgy határozott, hogy mézet csak Krapina, Varasd és Szamobor városából lehet exportálni (Mudrinjak, 2017: Hrvatska pčela [Horvátországi méhek], 203–205. o.). A Horvátországból exportált mézet le kellett mérni, és 100 kg méz 2 krajcárba került.

A termék sajátosságai

Az előállítási területen jelen lévő növényfajokból származó virágpor jelenléte lehetővé teszi a méz földrajzi és botanikai eredetének meghatározását. Számos tanulmány virágpor-analízisének eredményei szerint a „Zagorski bagremov med” esetében ahhoz, hogy egy adott mézfajtát fajtaméznek minősítsenek, az akác virágporának arányára vonatkozó minimum 20 %-os érték 27 %-ra emelkedik. A méz határozott fajtaméz jellege a fizikai-kémiai tulajdonságaiban (elektromos vezetőképesség) és érzékszervi jellemzőinek kifejezettségében tükröződik, kiemelve a méz sajátosságát és megkülönböztethetőségét a más régiókból származó, azonos típusú mézből vett mintákkal összehasonlítva. Továbbá a minták botanikai eredetének megfigyelése során nem találtak az olajrepcéből származó virágpor jelenlétére utaló nyomot a meghatározott földrajzi területről származó akácméz értékelése után több évvel sem. Ez rávilágít a régió sajátosságára Horvátország egyéb, akácméz előállítására alkalmas részeinek többségéhez képest.

A földrajzi terület és a termék sajátosságai közötti ok-okozati kapcsolat

A „Zagorski bagremov med” előállításához meghatározott földrajzi terület topográfiai és éghajlati tényezői, valamint virágforrásai határozzák meg a méz sajátosságait. A Hrvatsko Zagorje régió földfelszíni formája (dombság) befolyásolja az akác virágzásának időtartamát, és ezáltal a méhek legelésének időtartamát is, amely hosszabb ideig, azaz 20 napig tart. Ugyanakkor a talaj tulajdonságai (nehezebb, savanyú talajok), a kis méretű, szétaprózott földparcellák és a mezőgazdasági technikák megvalósításának nehézsége miatt nincs hagyománya az olajrepce termesztésének, ami a „Zagorski bagremov med” előállítására különösen alkalmassá teszi a meghatározott földrajzi területet Horvátország más részeihez képest, ahol az akácmézet olajrepcével beültetett területeken állítják elő, és ezért nem lehet elkerülni az olajrepce nektárjának (és ezáltal a virágporának) jelenlétét.

A „Zagorski bagremov med” sajátossága a méhészet hosszú múltra visszatekintő hagyományain alapul, így a meghatározott földrajzi területtel való kapcsolat történelmi, tradicionális és kulturális elemekben is tükröződik.

A Hrvatsko Zagorje régió méz- és viaszgyártásával kapcsolatos egyik legfontosabb történelmi kapcsolat a liticar (a mézeskalácshoz hasonló édes mézes keksz) és gyertyák készítése. A mézeskalácskészítők a 16. és 17. század fordulóján érkeztek meg ebbe a régióba a kereskedelmi útvonalakon keresztül a Stájer Liticarkészítők Céhe részeként, és ez a tevékenység a mai napig jellemző erre a területre. A Hrvatsko Zagorje területén folytatott mézeskalácskészítést 2010-ben elismerték és felvették az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listájára.

A „Zagorski bagremov med” előállításának kiváló minősége a Hrvatsko Zagorje régió méhészei által a méhcsaládok tenyésztésének modern technológiai megközelítésében és a méz forgalomba hozatalra való előkészítésében szerzett szaktudás eredménye. Ezek a méhészek különös figyelmet fordítanak arra, hogy megtalálják mind a helyhez kötött, mind a nomád méhészetek legjobb helyszíneit, valamint a kellő időben történő kivonatolásra, ami a minőségi méz előállításának előfeltétele.

Krapina-Zagorje megye és a Krapina-Zagorje megye Méhészeti Egyesületeinek Szövetsége az elmúlt 16 évben a „Zagorski bagremov med” minőségét és a zagorjei méhészeket népszerűsítő rendezvényt szervezett, amelyen bemutatják és versenyeztetik a Krapina-Zagorje megyéből származó mézeket.

A „Zagorski bagremov med” Horvátország más részeiből származó akácmézzel összehasonlított sajátosságának bizonyítékaként a 2010-ben Ljubljanában tartott Apimedica and Apiquality Forum elnevezésű rendezvényen a Hrvatsko Zagorje régióban található Konjščina községből származó egyik méhész akácmézéből vett mintát ítélték a világ legjobb mézének. E siker mellett a meghatározott földrajzi területről származó „Zagorski bagremov med” a Horvátországban és a szomszédos Szlovéniában évek óta tartott mézversenyeken folyamatosan kiemelkedő helyezést ér el.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija_proizvoda_Zagorski_bagremov_med.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.