EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.5.30. COM(2018) 382 final 2018/0206(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai Sorsfordulóhoz érkezett Európa, mert az elkövetkező évtizedekben az fogja meghatározni a jelentőségét és a sikerét, hogy versenyképes tud-e maradni a globális gazdaságban, és biztosítani tudja-e a magas színvonalú foglalkoztatást, oktatást és képzést, egészségügyet, társadalmi befogadást és aktív társadalmi szerepvállalást. Európa jövőbeli versenyképességéhez, összetartó erejéhez és rugalmasságához az emberekre kell áldoznia még ma: az oktatásra és képzésre, a készségekre, a kreativitásra, a vállalkozásalapítási és innovációs képességekre, illetve az egészségügyre. Ezenkívül továbbra is vannak komoly megoldatlan problémák. A javulás ellenére a munkanélküliség és a tartósan nagy arányú szegénység továbbra is az egész Unió kiemelt ügye. A szociális és foglalkoztatási ügyek az Unió polgárait elsődlegesen érintő kérdések közé tartoznak – ezen a területen a legnagyobbak az elvárások az Unióval szemben. Az Unió megoldandó további problémái az alábbi területeket érintik: ·készségszintbeli hiányosságok, ·az aktív munkaerőpiaci intézkedés és az oktatási rendszerek gyenge teljesítménye, ·az új technológiákból, például az automatizálásból és a vele társuló új munkavégzési formákból adódó kihívások, ·a marginalizálódott csoportok, például a romák társadalmi kirekesztése, ·és az alacsony munkavállalói mobilitás. E problémák megoldásához szakpolitikai kezdeményezésekre és célzott támogató intézkedésekre is szükség van. Az európai polgároknak az Unió szociális vonatkozásának erősítésére vonatkozó kérésére adott válaszul 2017. november 17-én az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. Most arra van szükség, hogy az európai intézmények és a tagállamok közös munkával megvalósítsák a pillérben rögzített alapelveket és jogokat. 2018. május 2-án a Bizottság javaslatot fogadott el a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre. A javaslat a jelenlegi társadalmi és gazdasági helyzetből indul ki, és konkrét választ ad az európai közvélemény azon igényére, hogy Európa legyen társadalmilag érzékenyebb, és az Unió többet áldozzon az európai emberekre. Ilyen összefüggésben szerepel ebben a javaslatban az Európai Szociális Alap+ (ESZA+), mint a szociális beruházások, illetve a szociális jogok európai pillérének végrehajtását szolgáló legfontosabb eszköz. Az ESZA+ összevonja a következő alapokat és programokat: –Európai Szociális Alap (ESZA), illetve ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK); –a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD); –a foglalkoztatási és szociális innováció program (EaSI) és –az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program (egészségügyi program). A fenti alapok összevonásának hármas célja van:

–A programozás és a végrehajtás egységesebb szemléletének kialakításával az összhang és a szinergia erősítése az embereknek fontos támogatást nyújtó és az életszínvonalukat javítani hivatott, egymást kiegészítő uniós eszközök között. –A rugalmasság növelése és az alapok számára a lehetőség megteremtése, hogy megfelelhessenek a gazdasági kormányzás ciklusában feltárt kihívásoknak, valamint az uniós szintű kiemelt feladatoknak. –Az alapok programozásának és irányításának egyszerűsítése, ezáltal pedig a hatóságok és a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése. Az ESZA+ elősegíti ezért a szociálisan tudatos Európa kialakítását, és hozzájárul a gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz az EUMSZ 174. cikkével összhangban, ami szükséges feltétele annak, hogy stabil és életképes gazdasági és politikai szövetségként megfelelően működhessen az Unió. Ez a keretjavaslat az alkalmazás kezdőnapját 2021. január 1-jében rögzíti, az előterjesztés pedig 27 tagállamból álló Unióra szól. Ez utóbbi összhangban áll azzal, hogy az Egyesült Királyság a Maastrichti Szerződés 50. cikke alapján bejelentette az Európai Unióból és az Euratomból történő kilépésére irányuló szándékát, amely bejelentést az Európai Tanács 2017. március 29-én kapta meg. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Az ESZA+ azokat a szakpolitikákat és kiemelt feladatokat támogatja, amelyek a teljes foglalkoztatás megteremtésének elősegítését, a munkahelyi színvonal és termelékenység erősítését, az Unión belül a munkavállalók földrajzi és foglalkozási mobilitásának növelését, az oktatási és képzési rendszerek javítását, illetve a társadalmi befogadás és az egészségügy elősegítését célozzák. Az ESZA+ rendeletet azt a szakpolitikai célkitűzést tartja szem előtt, hogy elősegítse egy jobban teljesítő és rugalmas „szociális Európa” megteremtését, valamint a szociális jogok európai pillérének, illetve az európai gazdasági kormányzás eljárása által támogatott szociális és foglalkoztatási prioritások megvalósítását. Az ESZA+ hozzá fog járulni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikkével és 148. cikke (4) bekezdésével összhangban elfogadott integrált iránymutatások és az európai szemeszter keretében elfogadott megfelelő országspecifikus ajánlások megvalósításához, és támogatni fogja az intelligens, befogadó és fenntartható növekedés 2030-ig szóló általános célkitűzését (az ENSZ fenntartható fejlesztési céljait) és a felfelé irányuló konvergenciát. Ezenkívül az ESZA+ segíteni fogja a foglalkoztatási lehetőségek javítását, az élet- és egészségszínvonal növelését, illetve segíteni fogja a munkavállalók mobilitását és az EUMSZ-ban, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott gazdasági, társadalmi és területi kohéziót. Az ESZA+ célja továbbá, hogy hozzájáruljon az európai készségfejlesztési programhoz és a harmadik országbeli állampolgárok integrációjához. Az egyik strukturális alapként a megosztott irányítású ESZA+ minimális részarányának és összegének meghatározása biztosítani fogja, hogy a fentiekben ismertetett uniós prioritások megfelelően tükröződjenek a közvetlenül az uniós polgárokat érintő beruházások volumenében. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Az ESZA+ célja az, hogy javítsa a humántőke-fejlesztéseket finanszírozó többi alappal a szinergiát és az összhangot. Az ESZA+ programnak biztosítania kell a kiegészítő jelleget és a szinergiát különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Kohéziós Alappal, az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alappal, az Erasmus programmal és az Európai Szolidaritási Testülettel, a Menekültügyi és Migrációs Alappal (MMA), illetve a Horizont Európa programmal és a Digitális Európa programmal, a reformtámogató programmal, beleértve a reformösztönző eszközt is. Az ESZA+ és az EGAA a továbbiakban is kiegészíti egymást, mivel az ESZA+ folytatja a megelőző és előrejelző intézkedések támogatását, míg az EGAA szükséghelyzeti válaszalap marad a TPK mellett. Az ESZA+ és az Erasmus hasonló területeken működik, mégpedig az ipari szektorok továbbképzési igényeinek kielégítése érdekében segíti az emberek új készségeinek elsajátítását, a digitális készségek, illetve az oktatás és a képzés színvonalának javítását, ezért erősíteni kell majd az együttműködést az ESZA+ és az Erasmus között. Az együttműködés pontos jellegét az ESZA+ és az Erasmus munkaprogramjai és programútmutatói fejtik ki részletesebben, megteremtve ezáltal a hatékony és eredményes szinergiát. Az ESZA+ folytatni fogja a harmadik országbeli állampolgárok közép- és hosszú távú integrációját is az MMA-t kiegészítve, amely a rövid távú igényeket fogja kielégíteni. Az ESZA+ megosztott irányítású ága továbbra is a kohéziós politika keretébe fog tartozni, és elsősorban a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) fogja szabályozni. Ennek megfelelően ugyanazok az irányítási, programozási, nyomonkövetési, ellenőrzési stb. szabályok fognak vonatkozni rá, mint a legtöbb másik megosztott irányítású alapra. A tagállamokban folyó programokban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) megvalósuló finanszírozást és az ESZA+-finanszírozást továbbra is össze lehet vonni a több alapból finanszírozott programokon keresztül. Az egészségügyi ág tekintetében egy megfelelő irányítási struktúra stratégiai iránymutatás biztosításával és intézkedések véleményezésével fogja támogatni és végrehajtani az ág feladatait. Segítséget fog nyújtani továbbá a kiegészítő támogatási ágak, így a kutatás, a digitális piac, a regionális és kohéziós alapok és mások összehangolásához is. A 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslat valamennyi uniós program számára törekvőbb célt határozott meg az éghajlati szempontok érvényesítésénél azzal, hogy végső célként az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekre fordított uniós kiadásokat 25 %-ban határozta meg. Az Unió éghajlatváltozás-jelző rendszere megfelelő szintre lebontva fogja nyomon követni azt, hogy a program mennyiben járul hozzá a végső cél eléréséhez, beleértve precízebb módszerek alkalmazását is, ahol vannak ilyenek. Az éves költségvetési tervezet keretében a Bizottság ezután is minden évben előterjeszti a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó tájékoztatást. Az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések előmozdítása vonatkozásában a program lehetőségeinek maximális kihasználását támogatandó, a Bizottság a program előkészítési, végrehajtási, felülvizsgálati és értékelési eljárásában mindenkor a megfelelő fellépések meghatározására fog törekedni. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) IX. címe (foglalkoztatás), X. címe (szociálpolitika) és XIV. címe (népegészségügy) és különösen annak 46., 149., 153., 162.–166., 168., 174., 175. és 349. cikke biztosítja a javaslattal érintett intézkedések jogi keretét. Az ESZA+ programnak három ága van. Az első ág feladatainak végrehajtása megosztott irányítással történik, és az EUMSZ 162. és 164. cikke alapján a (volt) ESZA területeit, illetve az EUMSZ 175. cikke (3) bekezdése értelmében a leginkább rászoruló személyeknek nyújtott alapvető anyagi támogatást érinti. A közvetlen és közvetett irányítással végrehajtott második ág a foglalkoztatást és szociális innovációt (EaSI) ösztönző fellépéseket érinti az EUMSZ 175. cikkének (3) bekezdése alapján. A közvetlen irányítással végrehajtott harmadik ág az emberi egészség védelmére és fejlesztésére irányuló fellépéseket érinti az EUMSZ 168. cikke alapján. E javaslat meghatározza az ESZA+ általános célkitűzéseit és a támogatás egyedi célkitűzésekben megfogalmazott hatókörét. Megállapítja a három ágra alkalmazandó közös rendelkezéseket, illetve az egyes ágakra vonatkozó egyedi rendelkezéseket. Ezenkívül a koordináció javítása, illetve a megosztott irányítás keretében nyújtott támogatások végrehajtásának összehangolása érdekében 2018. május 29-én a Bizottság elfogadta a „közös rendelkezésekre” vonatkozó rendeletjavaslatot, amelynek a legfontosabb célja a szakpolitika végrehajtásának egyszerűsítése. Az ESZA+ megosztott irányítású ágát érintik ezek a közös rendelkezések. A megosztott irányítás alá tartozó különböző alapok egymást kiegészítő célkitűzéseket valósítanak meg, és közös az irányítási módjuk, ezért a(z) [a közös rendelkezéseket megállapító rendelet] (EU) rendelet több közös általános célkitűzést és általános elvet is meghatároz, ilyen például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza, beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket, meghatározza továbbá az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően tartalmazza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a nyomon követésre, a beszámolásra és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. Rögzíti továbbá a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös feltételeket, és meghatározza a finanszírozási eszközökre, az InvestEU Alap közösségvezérelt helyi fejlesztésének és pénzügyi irányításának igénybevételére vonatkozó különleges előírásokat. Egyes irányítási és ellenőrzési intézkedések minden alapra vonatkoznak. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A szociálpolitika és a foglalkoztatáspolitika, illetve a közegészségügy területén az Uniónak lehet a tagállamokkal megosztott hatásköre (EUMSZ 4. cikk), hatáskörébe tartozhat olyan rendelkezések meghatározása, amelyek keretében a tagállamok kötelesek összehangolni a fellépéseiket (EUMSZ 5. cikk), vagy hatáskörébe tartozhat a tagállamok fellépéseit támogató, összehangoló vagy kiegészítő fellépések végrehajtása (EUMSZ 6. cikk). Az ESZA+ megosztott irányítású ága a szubszidiaritás elvére épül. A megosztott irányítás értelmében a Bizottság a stratégiai programozás és a végrehajtás feladatát az Unió tagállamaira és régióira ruházza át. Ezenkívül az Unió fellépését a Szerződésekben megállapított célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre korlátozza. A megosztott irányítás célja annak biztosítása, hogy a polgárokhoz minél közelebb szülessenek meg a döntések, illetve, hogy a nemzeti, regionális vagy helyi szintű lehetőségek és sajátosságok figyelembevételével indokoltak legyenek az uniós szintű fellépések. A megosztott irányítás közelebb viszi Európát a polgárokhoz, és a helyi igényeket összekapcsolja az európai célkitűzésekkel. Ezenkívül növeli az uniós célkitűzések felvállalását is, mivel a tagállamoknak és a Bizottságnak a döntéshozatal tekintetében közös hatáskörük és felelősségük van. A szubszidiaritás elvére épül a közvetlen és közvetett irányítás két ága is. Az EaSI-ág azokkal az innovatív vonatkozású projektekkel foglalkozik, amelyek egyértelműen uniós hozzáadott értéket biztosítanak. Ez azt jelenti, hogy a kritikus tömeg elérése és az adminisztratív terhek csökkentése szempontjából az uniós fellépések hatékonyabbak, mintha nemzeti, regionális vagy helyi szinten hajtják végre őket. Az egészségügyi ág elismeri az egészségügy uniós vonatkozását, és kiegészíti, illetve támogatja a tagállamok egészségpolitikáját, miközben az EUMSZ 168. cikkének megfelelően elismeri a területen fennálló illetékességüket. •Arányosság Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat megtételénél az arányosság elvét tartotta szem előtt a Bizottság, mivel az esb-alapok kedvezményezettjeit érintő egyszerűsítéseket nyomon követő magas szintű munkacsoport ajánlásaival összhangban további egyszerűsítéseket javasol. A javaslat arányos, mivel általánosította és egységes szerkezetbe foglalta a szabályokat, illetve összevonja az alapokat, ezzel pedig csökkennek az érdekelt felek terhei. Az Unióra és a nemzeti hatóságokra csak akkora adminisztratív teher nehezedik, amekkora ahhoz szükséges, hogy a Bizottság az uniós költségvetés végrehajtásával járó felelősségét gyakorolhassa. •A jogi aktus típusának megválasztása A javasolt aktus: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szociális Alap+ létrehozásáról. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata –Európai Szociális Alap (ESZA) Pozitívumok: Az ESZA 2000–2006 közötti, illetve 2007–2013 közötti időszakának utólagos értékelései elismerik, hogy a beruházások helyesek, hatékonyak és eredményesek voltak. Az alap sikeres volt annyiban, hogy nagyon sok uniós polgárhoz eljutott, különösen azokhoz, akiknek a legnagyobb szükségük volt támogatásra. Erre azért került sor, mert az ESZA jelentős pénzügyi forrásokat biztosított arra, hogy kezelje a tagállamok foglalkoztatási és szociális problémáit, és kiterjessze a meglévő fellépéseket olyan szakpolitikai területek vagy csoportok támogatására is, amelyeknek nem jutott volna egyébként támogatás. Az ESZA ezenkívül olyan helyi/regionális újításokat is támogatott, amelyek aztán nemzeti szinten is elterjedtek. 2014 és 2020 között a világosabb egyedi célkitűzéseknek, az egységesebben definiált mutatóknak, illetve a reálisabb alapforgatókönyveknek és céloknak köszönhetően megbízhatóbb lett a programok beavatkozási szempontrendszere. Negatívumok: –A szakpolitika összehangoltsága: bár a 2014–2020 közötti programozási időszakban jelentősen javult az alap és az európai szemeszter közötti kapcsolat, most sem optimális.

–Programozás: a tapasztalatok azt mutatják, hogy 2014–2020 között javult az eredményközpontúság, a teljesítmény-keretrendszer azonban nem bizonyult kellően ösztönzőnek a tagállamok számára. A programkövetelményeket bírálták amiatt, hogy adminisztratív szempontból megerőltetőek. –Programvégrehajtás: a tanulmányokból kiderül, hogy bizonyos előrelépés ellenére az ESZA irányítása és végrehajtása továbbra is túl bonyolult. A 2014–2020 közötti időszakban tapasztalható javulás ellenére a bemenet alapú szempontrendszerről az eredmény alapúra történő átállás nem valósult meg teljesen. –Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) Pozitívumok: Az IFK növelte az ifjúsági foglalkoztatáspolitika nyilvánosságát, és ifjúsági garancia programok létrehozása és végrehajtása formájában számos tagállamban szakpolitikai változásokat indított el. A tagállamok arról számolnak be, hogy az IFK nagyon fontos saját országukban a foglalkoztatáspolitika alkalmazási köre és megtervezése szempontjából. Negatívumok: a főbb problémák a pénzügyi irányítást (a finanszírozásnak két forrása van: az IFK egyedi támogatása, illetve az ESZA) és a kapcsolódó beszámolási követelményeket érintik. A kedvezményezettek és a végrehajtó hatóságok ezekről az elemekről azt gondolják, hogy növelik az adminisztratív terhet. –A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) Pozitívumok: az érdekelt felekkel folytatott konzultációk eredményeit is beleértve, a FEAD félidős értékelésének előzetes eredményei azt mutatják, hogy az élelmiszereket, anyagi támogatásokat és társadalmi befogadást érintő, általa támogatott intézkedések számítanak a társadalom leginkább rászoruló tagjai, különösen azok számára, akik egyébként a központi szociális támogatásból kimaradnának, vagy akiknek azonnali támogatásra van szükségük. Negatívumok: az Unió keretszabályozása és annak értelmezése vagy nemzeti követelményei nehézségeket okozhatnak az alap feladatainak végrehajtásában. A nehézségek közé tartoznak a program induló szakaszában tapasztalható késedelmek és az adminisztratív akadályok, amelyek leginkább a nemzeti közbeszerzési politikákkal és a kapcsolódó követelményekkel, például nyomon követés céljából a műveletekre és a végfelhasználókra vonatkozó adatok/információk rögzítésével, illetve a terjedelmes és elhúzódó eljárásokkal kapcsolatosak. –A foglalkoztatási és szociális innováció európai uniós programja (EaSI) Pozitívumok: a félidős értékelés azt mutatja, hogy 2014–2016 között az EaSI program hatékonyan és eredményesen segítette az uniós szakpolitikák társadalmi befogadás és szegénység csökkentése területét érintő bemeneteinek jobb megismerését. Az értékelésből az is kiderül, hogy az EaSI program javította a határokon átnyúló munkavállalási lehetőségek ismertségét, és hozzájárult az innovatív intézkedések gyors kipróbálásához és végrehajtásához, növelte továbbá a mikrofinanszírozási hitelek hozzáférhetőségét és a vállalkozói lét támogatását. Az EaSI szakpolitikai változásokat is előmozdított az összehasonlító és analitikai tudás terjesztésével, kapacitásépítéssel, egymástól való tanulással és párbeszéddel, valamint azzal, hogy a különböző érdekelt felek számára lehetővé tette a szociál-gazdaságpolitika befolyásolását és végrehajtását. Negatívumok: még többet lehetne tenni az EaSI jelentőségének és hatásának javítása érdekében. A PROGRESS ágnak javítania kell a szociálpolitikai kísérletek megvalósítására irányuló erőfeszítéseket azáltal, hogy felülvizsgálja a projektek értékelésére és kiválasztására vonatkozó eljárásokat, és megteremti a feltételeket ezek kiterjesztéséhez. Az EURES esetében az adminisztratív terheket csökkentő intézkedésekkel párosuló hosszabb végrehajtási időszak lehetővé teheti, hogy az érdekelt felek megfelelően kidolgozzák, végrehajtsák, mérjék a projektek eredményességét, és biztosítsák a fenntarthatóságukat.

–Egészségügyi program Pozitívumok: a félidős értékelés megerősítette, hogy uniós hozzáadott értéke volt a fellépéseknek – mégpedig olyan formában, hogy a tagállamok jobban tudták kezelni a határokon átnyúló egészségügyi veszélyeket –, a rák-, a HIV/AIDS és a tuberkulózis megelőzésére vonatkozó szakmai iránymutatásoknak és ajánlásoknak, a gyógyszerekre és orvostechnikai eszközökre vonatkozó uniós egészségügyi jogalkotásnak, illetve az e-egészségügyi hálózat (eHealth) keretében folyó tevékenységeknek, valamint az egészségügyi technológiaértékelésnek. Az értékelés elismerte az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzéseket megfékező és az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem összehangolt munkáját megteremtő eszközök, illetve az együttes fellépések keretében a betegségek megelőzésére és kezelésére vonatkozó bevált módszerek feltárása és átadása érdekében folyó széles körű gyakorlati munka hozzáadott értékét is. Elismerte továbbá az interoperábilis és szabványos egészségügyi adatok határokon átnyúló cseréjét erősítő fellépések, valamint az e célból felállítandó uniós szintű digitális infrastruktúrák pozitív szerepét. Negatívumok: nem jogalkotási területeken, ahol inkább nyílt végű vagy tágabb értelemben meghatározott fellépések lehetnek, a félidős értékelés azt derítette ki, hogy ezeknél a fellépéseknél fennáll a kevésbé összeszedettség veszélye. A hozzáadott érték kritériumát tovább lehet még javítani a következő három kulcsterületre koncentrálva: a határokon átnyúló egészségügyi veszélyek kezelése, a méretgazdaságosság javítása, valamint a bevált módszerek cseréjének és végrehajtásának ösztönzése. Voltak még hiányosságok és elégtelenségek a végrehajtási adatok nyomon követésével kapcsolatban is, ami miatt a programirányítók számára nehezebb a program eredményeinek naprakész áttekintése. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A konzultációk az érdekeltek felek feltérképezése alapján folytak. Ez magába foglalta a szociálpolitika és a foglalkoztatáspolitika, valamint az adott beruházás területén működő legfontosabb uniós szervezeteket és intézményeket – a kormányzat minden szintjén működő hatóságokat, a szociális partnereket, a civil társadalmi szervezeteket, a támogatások kedvezményezettjeit és végfelhasználóit, illetve a polgárokat az Unió egész területén. Az érdekelt felek kellő összetételének és számának biztosítása, illetve a vélemények összevetése érdekében az érdekelt felekkel folytatott konzultációnál különböző módszerek és eszközök alkalmazására került sor. A konzultációs tevékenységek közé tartozott a TPK keretében megtartott több nyilvános konzultáció, az ESZA utólagos értékelése, a FEAD félidős értékelése, illetve az EaSI féléves értékelése. A konzultációban szerepeltek konferenciák és értekezletek az érdekelt felek részvételével, fókuszcsoportok, interjúk, célzott online konzultációk és állásfoglalások elemzése. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra vonatkozó további információkat a hatásvizsgálat tartalmaz. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációkból az alábbi fontosabb következtetéseket lehetett levonni: –Az alapok hozzáadott értéke az eredményes és hatékony közberuházások előmozdításához, az országok és régiók közötti tudáscsere egyszerűsítéséhez, a társadalmi integráció javításához és a befogadóbb Európa megteremtéséhez, a szakpolitikai kísérletek és az innováció támogatásához, a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, illetve a konvergencia előmozdításához kapcsolható. Az alapok a köz- és magánberuházásokra vonatkozó kohéziós politika multiplikátorhatásán keresztül is hozzáadott értéket teremtenek. –Az alapok célkitűzéseinek sikeres megvalósítását akadályozó tényezőnek tekintik a bonyolult eljárásokat. –Kérték a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek egyszerűsítését és csökkentését, beleértve a résztvevőktől történő adatgyűjtéssel szemben támasztott kevésbé megerőltető követelményeket is.

–Erősíteni kell a szociális vonatkozást. –A különböző uniós alapokra vonatkozó szabályokat össze kell hangolni. –Kérték az uniós eszközök közötti szinergia erősítését, valamint a kettősségek és átfedések megszüntetését. E cél elérésének legjobb módszereként az alapok összevonását jelölték meg, amennyiben az összevonással az uniós eszközöket is egyszerűsíteni lehet. –A szakpolitikai anyagokban nagy érdeklődés mutatkozik az alapok és az európai szemeszter közötti kapcsolatok javítása iránt. –Napjaink közegészségügyi problémáit csak uniós szinten megvalósuló együttműködéssel lehet hatékonyan kezelni. Hozzáadott értéket jelent, ha az Unió foglalkozik az olyan közös kihívásokkal, mint például az egészségi egyenlőtlenségek, a migráció, a népesség elöregedése, a betegbiztonság, a kiváló színvonalú egészségügyi ellátás, az egészségügyi veszélyek kezelése, beleértve a nem átvihető betegségeket, a fertőző betegségeket, valamint az antimikrobiális rezisztenciát. A következő pontok a megoldásra vonatkozó főbb javaslatokat foglalják össze az érdekelt felek visszajelzései alapján: –Az embereket és szükségleteiket szolgáló beruházásokat finanszírozó eszközök között a szinergia erősítése és az átfedések megszüntetése érdekében az ESZA, az IFK, a FEAD, az EaSI és az egészségügyi program egy alapba lesz összevonva (ESZA+). Ezzel könnyebben tudnak majd a kedvezményezettek hozzáférni a támogatásokhoz, lehetőségük lesz arra, hogy a különböző típusú intézkedéseket egymás mellett alkalmazzák, és egyszerűsítsék a finanszírozás irányítását. –A szociális vonatkozás erősítésével kapcsolatos kérésre adott válasz: ·Az ESZA+ támogatási hatóköre a szociális jogok európai pilléréhez igazodik. A különböző eszközök ESZA+ alá vonásával lehetővé válik az, hogy a pillér elveinek megvalósítása érdekében csoportosítsák az erőforrásokat. ·Az ESZA+ társadalmi befogadási vonatkozását erősíti majd a FEAD és az ESZA integrálása. Ezzel könnyebben lehet majd az élelmezési segélyek/anyagi támogatások nyújtását a társadalmi befogadás és az aktív intézkedések támogatásával egymás mellett alkalmazni. ·A nemzeti ESZA+-források legalább 25 %-a lesz elkülönítve a társadalmi befogadás ösztönzésére és a szegénység elleni küzdelemre. Ezenkívül a tagállamoknak saját ESZA+-forrásaik legalább 2 %-át a leginkább rászoruló személyeket érintő intézkedésekre kell majd elkülöníteniük. Ez biztosítja azt, hogy a források egy minimális összege eljusson a legrászorultabbakhoz. –A CPR-be több rendelkezés is bekerült annak érdekében, hogy egyszerűbb legyen az ESZA+-források felhasználása, csökkenjenek a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek, valamint az elért eredményekre kerüljön a hangsúly. Az ESZA+ rendelet ugyanakkor az anyagi nélkülözés elleni küzdelmet célzó intézkedésekről is rendelkezik annak érdekében, hogy teljesüljön az érdekelt feleknek az ilyen típusú támogatásokkal szemben támasztott követelmények enyhítésére és az adatgyűjtési és nyomonkövetési, valamint jelentéstételi követelmények egyszerűsítésére vonatkozó kérése. –Az európai szemeszter folyamatával való nagyobb összhang biztosítása érdekében a nemzeti ESZA+-forrásokból megfelelő összegeket különítenek el az európai szemeszter eljárásában feltárt problémák megoldására. •A szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása A Bizottság különböző tanulmányokból összegyűjtött szakértői véleményekre, illetve az ESZA program végrehajtásával kapcsolatban a tagállamok által készített beszámolókra alapozta a döntéseit. A tanulmányokban különböző módszereket alkalmaztak, ezek közé tartozik a szakirodalom áttekintése, célzott felmérések, interjúk, fókuszcsoportok és közgazdasági modellezés alkalmazása. A jelentések és a tanulmányok felsorolását a hatásvizsgálat tartalmazza. Az ESZA+ javaslat az alapok közötti szinergia és kiegészítő jelleg erősítésével, az uniós szakpolitikai prioritásokkal való kapcsolat erősítésével, egyben pedig a rugalmasság növelésével és számos, az adminisztratív terheket csökkentő intézkedés, így például az egyszerűsített költséglehetőségek és az egyszerűsített nyomonkövetési és jelentési követelmények beépítésével figyelembe veszi a tanulmányok ajánlásait. •Hatásvizsgálat E javaslatot hatásvizsgálat kíséri. A Szabályozói Ellenőrzési Testület meghallgatására 2018. április 25-én került sor, ahol fenntartások mellett pozitív vélemény alakult ki a hatásvizsgálatról. A következő táblázat összefoglalja az elhangzott főbb megjegyzéseket, valamint azt, hogy ezek alapján hogyan módosult a hatásvizsgálat. A Szabályozói Ellenőrzési Testület észrevételei A hatásvizsgálati jelentés változtatásai (1) Nem világos a szakpolitikában a fellépések között felállított sorrend, különösen a szociális jogok európai pillére, valamint egy esetleges csökkentett finanszírozáshoz való alkalmazkodás esetében. A szöveg pontosítja, hogy a finanszírozás esetleges csökkenésére a közigazgatási reform területén az ESZA+ hatókörének szűkítése, illetve a nemzeti társfinanszírozási arány növelése jelenti a megoldást. (3) A jelentés nem eléggé támasztja alá azt, hogy a nyomonkövetési és értékelési rendszer megbízható, és időben szolgáltatja majd a szükséges információkat. Az 5. bekezdésbe a nyomonkövetési és értékelési rendszerre vonatkozó további információk lettek beszúrva. További észrevételek és kiigazítási igények (1) A levont tanulságoknak jobban kellene építeniük a közzétett értékelésekben megjelölt főbb általános és alapspecifikus problémákra és az előzetes értékelések eredményeire. A közzétett értékelések, az előzetes értékelések eredményei és az érdekeltekkel folytatott konzultációk mindegyik alapnál konkrét problémákat jelöltek meg. Az elemzésnél kiderült, hogy a TPK négy általános problémája szerint lehet őket csoportosítani, úgymint az alapok közötti kapcsolat és szinergia; szakpolitikai összhang és rugalmasság; egyszerűsítés; illetve teljesítmény- és eredményközpontúság, ezért mindegyik alapnál megfogalmazódnak a horizontális TPK-problémák (2.1.2.2 szakasz). (2) Pontosítani kell az alapok összevonásának fő indokát és az összevonáshoz kapcsolódó kockázatokat. A szöveg kiegészítő magyarázatokat tartalmaz, amelyek ismertetik az érintett alapok összevonásának okát és azt, hogy miért maradt ki ebből az EGAA. Ezenkívül csökkenti az érdekelt felek által felvetett fő kockázatot – vagyis hogy az egyesített alap növelni fogja az adminisztratív terheket –, mivel a volt FEAD- és EaSI-típusú intézkedésekre továbbra is egyszerűbb szabályok fognak vonatkozni (4.1.1 szakasz). (3) Az ESZA+ program alapforgatókönyvében szerepelnie kell a Brexit hatásának. A Brexitet követő alapforgatókönyv bekerült a 2.1.1 szakasz szövegébe. (4) Legyen átláthatóbb az ESZA+ által felállított fontossági sorrend. Pontosítani kell az ESZA+ szakpolitikai prioritásainak legfontosabb változásait, beleértve a szociális jogok európai pillérével való kapcsolatot. Ismertetni kell, hogy a pillér különböző területei közül az ESZA+ mindegyikre vagy csak néhányra fog kiterjedni, és hogyan. Jobban be kell mutatni, hogy milyen kapcsolat van a strukturális reformok és az európai szemeszter eljárása között. A jelentés szövege tisztázza, hogy az összevont alap mint olyan nem változtat a finanszírozási eszköz prioritásain, aminek eredményeként összeadódnak a különböző alapok részben egymást fedő korábbi szakpolitikai prioritásai. Az ESZA+ a hatókörébe tartozó szociális jogok európai pillérének szakpolitikai prioritásait fogja támogatni. A szöveg tovább pontosítja, hogy a pillér mely jogai és elvei tartoznak majd az ESZA+ hatókörébe. A pontosított sorrendiség kérdéséről szól a 30–31. oldal. (5) Tisztázandó, hogy az ESZA+ foglalkozik-e a közigazgatási reformmal, és ha igen, milyen mértékben. Utalni kell a más finanszírozási programokból (pl. strukturálisreform-támogató programból) a jövőben esetlegesen érkező támogatásról is. A szöveg a közigazgatási reform vonatkozásában a lehetőségekhez mérten pontosítja az ESZA+ hatókörét tekintettel arra, hogy a strukturálisreform-támogató program hatóköre a hatásvizsgálat szövegezésének időpontjában még nem ismert. (6) Meg kell jelölni az ESZA+ végrehajtási mechanizmusának legfontosabb változásait. A végrehajtási mechanizmusokban javasolt változások különböző kérdéseket érintenek, ezért különböző természetűek. A programozás tekintetében például a legnagyobb változás az, hogy a programdokumentáció egyszerűsítésével össze kell hangolni a finanszírozási és a szakpolitikai eljárást. A végrehajtás tekintetében a legnagyobb változást az ESZA+ programra vonatkozó területi szabályok rugalmasabb alkalmazása, illetve a folyamatos feltételrendszer bekerülése (4. szakasz) jelenti. (8) Pontosítani kell, hogy milyen kapcsolat van az ESZA+, az ERFA és az Erasmus+ között. Az ESZA+, az ERFA és az Erasmus+ program összefüggéseit a jelentés szövegtörzse tartalmazza. További tájékoztatást tartalmaz a 4. melléklet. (9) Be kell mutatni, hogy milyen megoldásokat ad a nyomonkövetési rendszer a 2007–2013 közötti időszak során megfogalmazott kritikákra. Az értékelés tervezésének minden alap esetében félidős értékelést kell tartalmaznia. Be kell mutatni, hogy az érdekelt felek véleményét mennyire vették figyelembe. A nyomon követést és értékelést illetően lásd Főbb észrevételek, 3. pont. Az érdekelt felek véleményét a jelentés szövegtörzse (1.2.2 szakasz) foglalja össze, a 2. melléklet pedig részletesebben is ismerteti – lásd különösen a 6.2 szakaszt –, amely bemutatja, hogy az érdekelt felek véleménye mennyiben lett figyelembe véve. A hatásvizsgálat az uniós szinten nyújtott támogatások legjobb kihasználásának lehetőségeit, továbbá a különböző eszközök közötti szinergia javításának lehetőségeit is vizsgálta, elsősorban azzal a céllal, hogy a szociális jogok európai pillérének elvei jobban megvalósulhassanak. A megvizsgált lehetőségek a következők voltak:

1. lehetőség: az ESZA, az IFK, a FEAD, az EaSI és az egészség program összevonása. –Az értékelések eredményei és az érdekelt felekkel folytatott konzultációk alapján is ez volt a legjobb választás. Az irányító hatóságok véleménye szerint az alapok általános összefogása a szociálpolitika minden területén javíthatja a stratégiai beavatkozásokat. Erősítheti a rugalmasságot a beavatkozások megtervezésénél, és megkönnyítheti a szociális jogok európai pillérét jelentő alapelvek valóra váltását. A kedvezményezettek megerősítették, hogy a programok és a finanszírozott projektek közötti szinergia erősítésében vannak még kiaknázatlan lehetőségek. 2. lehetőség: az ESZA, az IFK, a FEAD, az EaSI, az egészség program és az EGAA összevonása –Ez csak az alapok számának mesterséges csökkentését eredményezné. Az EGAA igen egyedi célkitűzései, szakpolitikai nyilvánossága és költségvetési rugalmassága veszne el, ha összevonnák az ESZA+ programmal. A konzultációs eljárás során ezt az érdekelt felek is megerősítették. 3. lehetőség: az alapok megosztott irányítás alá vonása (pl. az EaSI és az Unió egészségügyi programjának kihagyása, de az EGAA beépítése) –Ez mint a globalizáció kedvezőtlen mellékhatásait csillapító uniós szintű szükséghelyzeti támogatási eszköz, az EGAA nagy fokú nyilvánosságának feláldozását jelentené, amivel elveszne az EaSI ESZA+ programmal való összevonásából nyerhető potenciális rugalmasság és szinergia. 4. lehetőség: a FEAD megtartása külön alapként, de az anyagi támogatás és a társadalmi befogadás bevonása a FEAD programokba. –Ez nagyobb szinergiát tenne lehetővé az alapvető anyagi támogatásokat és a társadalmi befogadást érintő intézkedések különböző formái között – miközben a jelenlegi végrehajtási szabályokat is meg lehetne tartani –, nem biztosítana viszont megfelelő elválasztó vonalat az ESZA-típusú társadalmi befogadást érintő intézkedésektől. 5. lehetőség: valamennyi esb-alap összevonása –Rontaná a szakpolitikai megvalósítási lehetőséget, mivel a végrehajtási szabályokat nem lehetne alkalmazni a támogatott szakpolitikák egyedi követelményeire. Nem növelné a szinergiát és az összefüggést más emberitőke-alapokkal. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés A közös rendelkezésekről szóló rendelet (amely egyformán vonatkozik a legtöbb megosztott irányítású szakpolitikai területre) a programozással, nyomon követéssel és értékeléssel kapcsolatos rendelkezések, az irányítás és az értékelés, a tájékoztatás és a kommunikáció, illetve a pénzügyi irányítás vonatkozásában közös és egyszerűsített szabályok alkalmazása révén biztosítani fogja az alap megosztott irányítású ágának egyszerűsítését. Lesznek olyan rendelkezései, amelyek az egyszerűsített költség lehetőségének, illetve az új, a költségekhez nem kötődő finanszírozás lehetőségének alkalmazását könnyítik meg. Egyszerűbb lesz az ellenőrzési megközelítés azzal, hogy inkább a kockázatalapú mintavételt és az „egységes ellenőrzés” elvének betartását fogja előtérbe helyezni. Világosabban meghatározza, hogy az irányítási és kontrollrendszerben a különböző szerveknek mi a feladata és a felelőssége.Nagyobb lesz a rugalmasság is, mivel kezdetben csak az első öt év programozása fog megtörténni. Az utolsó két év juttatásairól egy alapos és részletes félidős felülvizsgálat alapján születik döntés, aminek a vége 2025-ben egy új programozás. Egyszerűbb és inkább stratégiai szemléletű lesz a programok tartalma. •Alapjogok Az ESZA+ rendelet biztosítja az alapvető jogok tiszteletben tartását, és az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket is betartja. A tagállamoknak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazniuk ezt a rendeletet. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az ESZA+ számára a 2021–2027 közötti időszakra elkülönített költségvetési keret teljes összege (folyó áron) 101 milliárd EUR, ebből 100 milliárd EUR az ESF+ megosztott irányítású ága számára. Az ESZA+ közvetlen irányítású ágának pénzügyi keretösszege folyó áron 1174 millió EUR, ebből 761 millió EUR jut a foglalkoztatási és szociális innovációra, 413 millió EUR pedig az egészségügyre. A pénzügyi és személyzeti igényekre vonatkozó részletek az ESZA+ jogalkotási pénzügyi kimutatásban találhatók. Az uniós polgárokra fordítható megfelelő összegű források biztosítása érdekében e javaslat egy minimumösszeget állapít meg az ESZA+ számára.

5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A megosztott irányítás keretében a közös teljesítmény- és eredménymutatókra, illetve – ha szükséges – a programspecifikus teljesítmény- és eredménymutatókra vonatkozó célokat programszinten kell meghatározni. A tagállamok hatóságai a teljesítmény- és eredménymutatók adatait évente hat alkalommal elektronikusan juttatják el a Bizottsághoz. Ezek konzisztenciáját megvizsgálják. Ellenőrzik a rendszer megbízhatóságát az adatok nyomon követés, pénzügyi irányítás és hitelesítés céljából történő összegyűjtése, rögzítése és tárolása tekintetében. Az adatgyűjtés egyszerűsítése és a résztvevőkre és a kedvezményezettekre nehezedő teher csökkentése érdekében a hatóságok felhatalmazást kapnak arra, hogy amennyire lehet, az ellenőrző adatokat a meglévő közigazgatási nyilvántartásokból gyűjtsék össze. A különleges adatok esetében a gyűjtés nem közvetlenül a résztvevőktől történik, és a nyilvántartásokra vagy megalapozott becslésekre hagyatkozhat. Az értékelés a tagállamok és a Bizottság közös felelőssége marad. A tagállamok által elvégzett értékeléseken kívül a Bizottság a tagállamok támogatásával elvégzi az ESZA+ megosztott irányítás alá tartozó ágának félidős és utólagos értékelését. A közvetlen és közvetett irányítás esetében az adatok hatékony, eredményes és időbeni gyűjtésének biztosítása érdekében a teljesítményellenőrző kereteket a volt EaSI egészségügyi keretrendszerének vonatkozó módszerei alapján kell kidolgozni. A Bizottság értékelni fogja a közvetlen és közvetett irányítási ágat azért, hogy annak eredményét felhasználja a döntéshozatali eljárásban. •A javaslat egyedi rendelkezéseinek részletes magyarázata A megosztott irányítású ESZA+-ág számos megvalósítási és végrehajtási elemével a CPR foglalkozik, ezért a rendelet főbb elemeit a CPR-rel együtt kell értelmezni. Az ESZA+ rendeletet felépítése a következő: I. rész – Általános rendelkezések (valamennyi ágra alkalmazandó) Ez a rész tartalmazza a tárgyat, a fogalommeghatározásokat, az általános célkitűzéseket és a végrehajtási módszereket, illetve az egyedi célkitűzéseket. Tartalmazza továbbá a nemek közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak is tiszteletben kell tartaniuk az ESZA+ program végrehajtása során. Ez a rész az ESZA+ valamennyi ágára vonatkozik. Az ESZA+ által támogatott egyedi célkitűzések a szociális jogok európai pillérében meghatározott elvekre épülnek. II. rész – Végrehajtás a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében Ez a rész a megosztott irányítású ágra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg, idetartozik az ESZA, a volt IFK és a volt FEAD. Ezek a rendelkezések kiegészítik a CPR-ben meghatározott szabályokat. I. fejezet: A programozásra vonatkozó közös rendelkezések (megosztott irányítás) Ez a fejezet az ESZA+ megosztott irányítási ágának összefüggéseit és tematikus koncentrációját részletezi. Rendelkezik különösen az alábbiakról: –Az európai szemeszterrel való összhangot erősítő rendelkezések – az európai szemeszterhez fűződő kapcsolat erősítésének céljából a javaslat azt az új rendelkezést tartalmazza, hogy ha egy tagállamra valamilyen országspecifikus ajánlás vonatkozik, akkor a megosztott irányítású saját ESZA+-ágának forrásaiból egy megfelelő összeget erre kell elkülönítenie. –A tematikus koncentráció követelményei:

A szegénység elleni küzdelem és a társadalmi befogadás előmozdítása: továbbra is súlyos gondot jelentenek a társadalmi egyenlőtlenségek, ezért a szociális jogok európai pillérében meghatározott szociális vonatkozás megfelelő kibontakoztatásának, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimális összeg eljusson a legrászorultabbakhoz, a megosztott irányítású ESZA+-ág forrásainak legalább 25 %-át a társadalmi befogadás előmozdítására kell elkülöníteni. Ezenkívül helyénvaló az is, hogy a tagállamok a forrásokból egy minimumösszeget az anyagi nélkülözés kezelését célzó intézkedésekre különítsenek el. A fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítása: bár az ifjúsági munkanélküliség csökkent az Unióban – a 2013. januári 24 %-ot jelentő csúcsérték után 2018 márciusában 15,6 % volt –, most is magas, csaknem kétszerese a munkanélküliségi ráta átlagának (7,1 %-kal szemben 15,9 % 2018 februárjában). A legkülső régiókban például a fiatalok 40 %-a munkanélküli. Ugyancsak igen magas volt a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülők (NEET-fiatalok) aránya, 2017-ben 13,4 % volt, ezért a fiatalok támogatása érdekében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág ESZA+forrásainak 10 %-át célzott fellépésekre és strukturális reformokra kell elkülöníteniük azoknak a tagállamoknak, amelyek NEET-rátája egy adott küszöb felett van (15–29 év közötti korosztály). A legkülső régiók esetében 15 %-ra kell emelni a juttatást, ha a NEET-ráta meghaladja a küszöbértéket. II. fejezet: A megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatás Ez a fejezet a megosztott irányítású ESZA+-ág keretében biztosított valamennyi támogatásra vonatkozik, kivéve az anyagi nélkülözés kezelését célzó támogatásokat. Meghatározza a támogathatóságra és nyomon követésre vonatkozó szabályokat, amelyek kiegészítik a CPR-t. Tartalmaz egy rendelkezést az „innovatív fellépésekről”, amelyek arra ösztönzik a tagállamokat, hogy támogassák a partnerségekre épülő, alulról építkező megközelítést erősítő szociális innovációt és szociális kísérletezést. III. fejezet: Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás A III. fejezet kizárólag a volt FEAD anyagi támogatásaival foglalkozik. Ezt az indokolja, hogy ez ilyen típusú tevékenységeknél alacsonyabb a részvételi küszöb, ezért adminisztratív szempontból is kevésbé megterhelők. Az érdekelt felek azt kérték, hogy ez a szemlélet maradjon meg, és ne legyenek megállapítva szigorúbb ESZA-szabályok (pl. a mutatókra vonatkozó adatok jelentése vagy az ellenőrzési nyomvonalra vonatkozó szabályok). Ez a fejezet összefoglalja a támogatásra vonatkozó elveket, a beszámolásra, támogathatóságra, mutatókra és ellenőrzésre vonatkozó szabályokat. III. rész – Végrehajtás a közvetlen és a közvetett irányítás keretében I. fejezet: A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág egyedi szabályai Ez a fejezet a foglalkoztatási és szociális innováció ágát érintő közvetlen és közvetett irányítású ággal foglalkozik. Tartalmazza a működési célkitűzésekre, a támogatható fellépésekre és szervezetekre. II. fejezet: Az egészségügyi ágra vonatkozó egyedi rendelkezések Ez a fejezet az egészségügyi ágat érintő közvetlen irányítású ággal foglalkozik. Tartalmazza a működési célkitűzésekre, a támogatható fellépésekre és szervezetekre, valamint az irányításra vonatkozó szabályokat. III. fejezet: A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ágra alkalmazandó közös szabályok Ez a fejezet mindkét közvetlen irányítású ágra vonatkozik, úgymint: kapcsolódó harmadik országok; EU-finanszírozási formák és végrehajtási módszerek; munkaprogram, nyomon követés és jelentéstétel; értékelés; az Unió pénzügyi érdekének védelme; ellenőrzések; valamint tájékoztatás és kommunikáció, illetve nyilvánosság. IV. rész – Záró rendelkezések A IV. rész összefoglalja az általános érvényű rendelkezéseket: a felhatalmazás gyakorlása, az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság, az ESZA+ megosztott irányítású részére vonatkozó bizottsági eljárás, átmeneti rendelkezések és a hatálybalépés napja. Mellékletek –I. melléklet – A megosztott irányítású ESZA+-ág általános támogatásainak közös mutatói

–II. melléklet – Az anyagi nélkülözés kezelésére nyújtott ESZA+ támogatások közös mutatói –III. melléklet – Az egészségügyi ág mutatói 2018/0206 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 164. cikkére, 168. cikkének (5) bekezdésére, 175. cikkének (3) bekezdésére és 349. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)2017. november 17-én Európa megoldandó szociális problémáira adott válaszként az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér húsz alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillérét képező húsz alapelvet kell szem előtt tartani az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében folyó cselekvéseknél. Annak érdekében, hogy elősegítse a szociális jogok európai pillérének végrehajtását, az ESZA+ programnak a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területén az emberi és strukturális ráfordításokat kell támogatnia, ezáltal is erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EUMSZ 174. cikkének megfelelően. (2)Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak, az éves nemzeti reformprogramokkal együtt terjesztik elő. Céljuk továbbá elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az európai beruházásstabilizáló funkció és adott esetben az InvestEU által támogatott programokból biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét. (3)A(z) […] Európai Tanács elfogadta a tagállamok módosított foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat annak érdekében, hogy a szöveget összhangba hozza a szociális jogok európai pillérének elveivel az európai versenyképesség javítása, valamint a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése érdekében. Annak biztosítására, hogy az ESZA+ teljes összhangban álljon az említett iránymutatások célkitűzéseivel, különös tekintettel a foglalkoztatás, az oktatás, a képzés és a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén meghatározott célkitűzésekre, az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamokat, figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdésének és 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, vonatkozó integrált iránymutatásokat és releváns országspecifikus ajánlásokat, valamint – adott esetben – nemzeti szinten a nemzeti foglalkoztatási stratégiákkal alátámasztott nemzeti reformprogramokat. Az ESZA+-nak a kiemelt uniós kezdeményezések végrehajtásával összefüggő területeket is elő kell segítenie, ilyen különösen az „európai készségfejlesztési program” és az „európai oktatási térség”, a vonatkozó tanácsi ajánlások és egyéb kezdeményezések, mint például az ifjúsági garancia, a kompetenciafejlesztési pálya, valamint a tartósan munkanélküliek integrációja. (4)2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” című dokumentumra az Unió által adott választ – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a három irány (gazdaság, társadalom és környezet) mentén kiegyensúlyozott és integrált módon kell megvalósítani a fenntartható fejlődést. Nagyon fontos, hogy az Unió valamennyi bel- és külpolitikai területének szerves részévé váljon a fenntartható fejlődés, az Unió pedig az általános problémák megoldására törekedjen az általa alkalmazott szakpolitikákkal. A Tanács üdvözölte a 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című bizottsági közleményt, amely az első lépést jelenti a fenntartható fejlesztési célok elterjesztése, illetve a valamennyi uniós szakpolitikára legfontosabb vezérelvként alkalmazandó fenntartható fejlesztés irányába, beleértve a finanszírozási eszközöket is. (5)A gazdasági globalizáció, a migrációs hullám kezelése, a fokozott biztonsági fenyegetés, a tiszta energiára való átállás, a technológiai változások és a munkaerő fokozatos elöregedése, illetve néhány ágazatban és régióban főleg a kkv-k által tapasztalható, egyre növekvő készség- és munkaerőhiány következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, a megfelelő készségek fejlesztésével, a fejlődés befogadóbbá tételével, illetve – például a munkaerő mobilitásán keresztül is – a foglalkoztatási és szociális politika javításával az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra. (6)A(z) […] (EU) rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), a Menekültügyi és Migrációs Alap (MMA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás alatt megvalósuló uniós alapok programozására, nyomon követésére és értékelésére, irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA+ általános céljait, és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

(7)A(z) [az új költségvetési rendelet] (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. Az uniós finanszírozási programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ közvetlen vagy közvetett irányítása alatt megvalósítandó fellépésekre. (8)A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációjához kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is. (9)A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, illetve integrált finanszírozási módszerek révén további szinergialehetőségek megteremtése érdekében az ESZA+ programba be kell építeni azokat a fellépéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD), az Európai Unió foglalkoztatás és szociális innováció programja, illetve az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program támogatott. Az ESZA+ programnak ezért a következő három ágból kell állnia: a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve az egészségügyi ág. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok kezelésével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentéséhez, különösen a tagállamok esetében, miközben egyszerűsödnek az élelmiszerek és/vagy alapvető anyagi támogatások szétosztásához hasonló egyszerűbb tevékenységekre vonatkozó szabályok. (10)Az ESZA+ e tágabb célkitűzésére tekintettel azzal is célszerű számolni, hogy a munkaerőpiacok hatékonyságának fokozása és a színvonalas munkahelyekhez való jutás előmozdítása, az oktatás és képzés elérhetőségének és színvonalának javítása, valamint a társadalmi befogadás és az egészségügy javítása, illetve a szegénység csökkentése nemcsak megosztott irányítással, hanem a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág közvetlen és közvetett irányításával is történik ott, ahol uniós szintű fellépésekre van szükség. (11)Az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program és az ESZA+ összepárosítása az ESZA+ program egészségügyi ága által az egészségügyi rendszer hatékonyságának, ellenálló képességének és fenntarthatóságának javítására kifejlesztett kezdeményezések és szakpolitikák kidolgozása és kipróbálása, illetve a tagállamokban az ESZA+ rendelet egyéb ágai által biztosított eszközökkel történő végrehajtása között is szinergiát teremt. (12)Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg az ESZA+ számára. A pénzügyi keretösszeg egy részét a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág közvetlen és közvetett irányításával megvalósítandó fellépésekre kell felhasználni. (13)Az ESZA+ programnak a foglalkoztatás előmozdítására kell törekednie a munkaerőpiacokra való (vissza)illeszkedést lehetővé tevő hatékony beavatkozásokkal – főként a fiatalok, illetve a tartósan munkanélküli és inaktív személyek esetében –, valamint az önfoglalkoztatás és a szociális gazdaság támogatásával. Az ESZA+ programnak a munkaerőpiacok működésének javítására kell törekednie a munkaerőpiaci intézmények, például az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítésének támogatásával annak érdekében, hogy jóval célzottabbá tudják tenni tanácsadási és útmutatási szolgáltatásaikat az álláskeresés és a munka világába való átmenet során, illetve javíthassák a dolgozók mobilitását. Az ESZA+-programnak elő kell segítenie a nők munkaerőpiaci részvételét egyebek mellett a munka és a magánélet közötti egyensúly, illetve a gyermekgondozási lehetőségek javítását célzó intézkedések révén. Az ESZA+ programnak egészséges és jól alkalmazkodó munkakörnyezet biztosítására is törekednie kell annak érdekében, hogy a változó munkavállalási formákkal kapcsolatos egészségügyi kockázatoknak és az elöregedő munkaerő igényeinek megfelelő válaszokat tudjon adni. (14)Az ESZA+ programnak olyan támogatást kell biztosítania, amely az oktatási és képzési rendszer színvonalának, eredményességének és munkaerőpiaci alkalmasságának javításával – elsősorban a digitális készségekre gondolva – elősegíti azon kulcskompetenciák megszerzését, amelyekre minden embernek szüksége van az önmegvalósításhoz és fejlődéshez, a társadalmi befogadáshoz, a munkavállaláshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a fejlődést az oktatás és képzés, illetve a munka világába való átmenet területén, támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást és foglalkoztathatóságot, és ezeken a területeken méretezhető és fenntartható kezdeményezések támogatásával hozzá kell járulnia a versenyképességhez és a társadalmi és gazdasági innovációhoz. Ez megvalósítható például a munkahelyi környezetben történő tanulással és gyakornoki képzéssel, egész életen át tartó pályaorientációval az iparággal együttműködve, a készségigények előrejelzésével, korszerű tananyagokkal, a diplomások számának előrejelzésével és pályakövetésével, az oktatók továbbképzésével, a tanulási eredmények érvényesítésével és a képesítések elismerésével. (15)Az ESZA+ programon keresztül nyújtott támogatásokat a mindenki számára egyformán hozzáférhető színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatás és képzés előmozdítására kell felhasználni – különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében – a koragyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve az általános és szakoktatáson és -képzésen át a felsőfokú oktatásig, illetve a felnőttoktatásig és -képzésig, ami előmozdítja az átjárhatóságot az oktatási és képzési ágazatok között, megelőzi az iskolai lemorzsolódást, javítja az egészségtudatosságot, erősíti a kapcsolatot az iskolarendszeren kívüli és az informális tanulással, illetve megkönnyíti mindenki számára a tanulási célú mobilitást. Ebben az összefüggésben támogatni kell az Erasmus programmal való szinergiákat, különösen a hátrányos helyzetű tanulók tanulási célú mobilitásának megkönnyítése érdekében. (16)Az ESZA+ programnak elő kell segítenie mindenki számára a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségeket, különösen a digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiák esetében azzal a céllal, hogy olyan készségeket biztosítson az emberek számára, amelyek alkalmazkodnak a digitalizációhoz, a technológiai változásokhoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz, megkönnyítik a pályaváltást, a mobilitást, és támogatják különösen az alacsonyan képzett és/vagy alulképzett felnőtteket az európai készségfejlesztési programmal összhangban. (17)A „Horizont Európa” programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ a „Horizont Európa” által támogatott innovatív tanterveket építse be és erősítse meg annak érdekében, hogy felvértezze az embereket a jövő munkahelyeihez szükséges készségekkel és kompetenciákkal. (18)Az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamok szegénység felszámolásával kapcsolatos erőfeszítéseit azzal a céllal, hogy megszüntesse a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzetet, és ösztönözze a társadalmi befogadást azáltal, hogy mindenki számára biztosítja az esélyegyenlőséget, felszámolja a hátrányos megkülönböztetést, és megszünteti az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez különböző olyan szakpolitikákat kell életbe léptetni, amelyek – életkortól függetlenül – a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeit szolgálják, ideértve a gyermekeket, a marginalizálódott közösségeket, például a romákat és a szegénységben élő munkavállalókat. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív befogadását azzal a céllal, hogy biztosítsa társadalmi-gazdasági beilleszkedésüket. Az ESZA+ programot fel kell használni továbbá az időben és egyenlő feltételek mellett hozzáférhető megfizethető, fenntartható és magas színvonalú szolgáltatások, például az egészségügyi ellátás és a tartós gondozás, különösen a családi és közösségi alapú gondozó szolgáltatások javítására. Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez elsősorban azzal a céllal, hogy előmozdítsa ezek hozzáférhetőségét. (19)AZ ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szegénység csökkentéséhez azáltal, hogy támogatja az élelmiszerhiány és az anyagi depriváció enyhítését, illetve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek és a leginkább rászorulók társadalmi integrációjának támogatását célzó nemzeti programokat. Tekintettel arra, hogy uniós szinten a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ághoz tartozó források legalább 4 %-a a leginkább rászoruló személyeket támogatja, a tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében nemzeti forrásaik legalább 2 %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanság, a gyermekszegénység és az élelmiszerhiány kezelésére kell elkülöníteniük. A tevékenységek jellege és a végső címzettek típusa miatt szükséges, hogy a leginkább rászoruló személyek anyagi deprivációját enyhítő támogatásokra egyszerűbb szabályok vonatkozzanak. (20)Az Unióba irányuló migrációs hullám kezelésére megoldást adó erőfeszítések erősítése iránti folyamatos igény tükrében, illetve a szolidaritási és felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében a Menekültügyi és Migrációs Alap keretében finanszírozott fellépések mellett az ESZA+ programnak a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához is támogatást kell nyújtania. (21)Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek átalakítását a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az egészségügyi ellátás és tartós gondozás, valamint az oktatás és képzés területén. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág forrásaiból a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük az adott strukturális problémákkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű megoldani. A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a koherenciát, a koordinációt és a kiegészítő jelleget az ESZA+ és a Reformtámogató program megosztott irányítása és az egészségügy területén, beleértve a reformösztönző eszközt és a technikai támogatási eszközt. A Bizottságnak és a tagállamnak mindenekelőtt a folyamat valamennyi szakaszában biztosítania kell a hatékony koordinációt a finanszírozási források közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és a finanszírozási források közötti szinergia biztosítása érdekében, beleértve a technikai segítségnyújtást is. (22)A szociális jogok európai pillérében meghatározott szociális vonatkozás megfelelő kibontakoztatásának, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimális összeg eljusson a legrászorultabbakhoz, a tagállamoknak a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében a nemzeti ESZA+-források legalább 25 %-át a társadalmi befogadás előmozdítására kell elkülöníteniük. (23)Néhány tagállamban és régióban az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére tekintettel – amely különösen azokat a fiatalokat érinti, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és képzésben sem vesznek részt – arra van szükség, hogy ezek a tagállamok a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében továbbra is elegendő forrásokat fordítsanak az ifjúság foglalkoztatását támogató fellépésekre, például az ifjúsági garancia programok végrehajtásán keresztül. Az egyéneket célzó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020 közötti programozási időszakban támogatott fellépésekre építve a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a fiatalokat a munka világába és az oktatásba visszavezető és bevonó intézkedéseket – adott esetben a munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok között prioritás meghatározásával –, például az ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekre is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve korszerűsítik és átalakítják a foglalkoztatási szolgálatokat azzal a céllal, hogy személyre szabott szolgáltatásokat nyújtsanak a fiataloknak. Az érintett tagállamoknak ezért a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében a nemzeti források legalább 10 %-át a fiatalok foglakoztathatóságára kell elkülöníteniük. (24)A tagállamoknak gondoskodniuk kell az említett alapokból támogatott fellépések közötti összhangról és kiegészítő jellegről. (25)Az EUMSZ 349. cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkével összhangban a legkülső régiók, illetve a ritkán lakott északi régiók a közös politika és az uniós programok értelmében egyedi intézkedésekre jogosultak. Az állandó korlátok miatt ezek a régiók egyedi támogatást igényelnek. (26)Az ESZA+ által támogatott tevékenységek hatékony és eredményes végrehajtása a felelősségteljes kormányzáson, továbbá az érintett területek valamennyi szereplője és a társadalmi-gazdasági szereplők, különösen pedig a szociális partnerek és a civil társadalom közötti partnerségen múlik. Fontos ezért, hogy a tagállamok ösztönözzék a szociális partnerek és a civil társadalom részvételét a megosztott irányítású ESZA+ végrehajtásában.

(27)A szociális innováció támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák jobban megfeleljenek a társadalmi változásoknak, és ösztönözzék, illetve támogassák az innovatív megoldásokat. Különösen az innovatív megoldások elterjesztését megelőző tesztelés és értékelés bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA+ által nyújtott célzott támogatások szükségességét. (28)A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy valamennyi területen előmozdítsa a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot, beleértve a munka-erőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatás és a szakmai előmenetel feltételeit. Gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ megkülönböztetés nélkül mindenki számára támogassa az esélyegyenlőséget az EUMSZ 10. cikkével összhangban, másokkal azonos alapon támogassa a fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásához. Ezeket az alapelveket a programok előkészítésének, nyomon követésének, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben arról is gondoskodni kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség támogatása érdekében konkrét intézkedések történjenek. Az ESZA + programnak elő kell segítenie a lakossági/intézményi ellátásról a családra és a közösségi alapú ellátásra való áttérést, különösen azoknak, akik többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez.A(z) (EU) [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] rendelet előírja, hogy a kiadások elszámolhatóságának szabályait nemzeti szinten kell meghatározni bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ ágra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani. (29)Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az irányító hatóságok a nyilvántartásokból gyűjthessék az adatokat, ahol ilyen adatok elérhetők a nyilvántartásokban. (30)A személyes adatok e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében e rendelet alkalmazásában a nemzeti adatkezelőknek az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell végezniük a feladataikat. (31)A szociális kísérlet egy kis méretű vizsgálati projekt, amelyből a szociális innovációk életképességére vonatkozó tapasztalatokat lehet szerezni. Az életképes ötleteket szélesebb körben vagy más környezetben az ESZA+ és más forrásokból származó pénzügyi támogatással lehet továbbfolytatni. (32)Az ESZA+ rögzíti azokat a rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok központi foglalkoztatási szolgálatai közötti és a Bizottsággal való szorosabb együttműködés biztosítása révén. Az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózatnak a munkaerőpiacok jobb működését kell támogatnia oly módon, hogy megkönnyíti a munkavállalók határokon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ alkalmazási körébe tartozik a célzott mobilitási programok kialakítása és támogatása annak érdekében, hogy a feltárt munkaerőpiaci hiányok esetében az üres álláshelyeket be lehessen tölteni. (33)A mikrovállalkozások, a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások számára hozzáférhetetlen finanszírozási eszközök a vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadályt jelentik, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb kerülő emberek számára. Az ESZA+-rendelet meghatározza a piaci ökoszisztéma létrehozásához szükséges rendelkezéseket, hogy javuljon a szociális vállalkozások számára is a finanszírozási eszközök kínálata és hozzáférhetősége a leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a sérülékeny csoportok – szükségleteinek kielégítése érdekében, akik mikrovállalkozásokat szeretnének beindítani vagy fejleszteni. A program szakpolitikai célkitűzéseinek elérését az InvestEU Alap szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai keretéből származó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják. (34)Több ESZA+-célkitűzés elérésében is kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői, köztük a karitatív szereplők, mivel ők finanszírozást, illetve innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elősegítéséhez. Az ESZA+ fellépéseibe ezért adott esetben be kell vonni a karitatív szereplőket, például az alapítványokat és adományozókat, különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák. (35)Az EUMSZ 168. cikkével összhangban valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. Az Uniónak ki kell egészítenie és támogatnia kell a nemzeti egészségügyi szakpolitikákat, bátorítania kell a tagállamok közötti együttműködést, és elő kell segítenie programjaik összehangolását, miközben teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamoknak az egészségügyi szakpolitikák meghatározására, illetve az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás szervezésére és nyújtására vonatkozó hatáskörét. (36)Ha az emberek egészségesek maradnak és hosszabb ideig aktívak, valamint lehetőséget kapnak arra, hogy aktív szerepet vállaljanak egészségük gondozásában, annak pozitív hatásai lesznek az egészségre, az egészségi egyenlőtlenségekre, az életminőségre, a termelékenységre, a versenyképességre és a befogadásra, miközben csökken a nemzeti költségvetésekre nehezedő nyomás. A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy segítse a tagállamok fenntartható fejlesztési céljainak (FFC), különösen a 3. FFC: „Az egészséges élet és jólét biztosítása mindenki számára, minden életkorban” elérését. (37)Az európai uniós egészségügyi rendszerek tapasztalatainak és közös értékeinek, illetve elveinek a Tanács 2006. június 2-i következtetései szerint támogatniuk kell az innovatív, hatékony és rugalmas egészségügyi rendszerek tervezésére és irányítására vonatkozó döntéshozatali eljárást, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférést biztosító eszközök fejlesztését és a legjobb gyakorlatok szélesebb körben történő önkéntes bevezetését. (38)Az ESZA+ egészségügyi ágának hozzá kell járulnia a betegségek megelőzéséhez az Unió polgárainak egész élete során, illetve az egészség fejlesztéséhez azzal, hogy foglalkozik az egészségügyi kockázatot jelentő tényezőkkel, például a dohányzással és a passzív dohányzással, a káros alkoholfogyasztással, az illegális kábítószer-fogyasztással, a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentésével, az egészségtelen táplálkozási szokásokkal és a testmozgás hiányával, támogatja továbbá az egészséges életmódnak kedvező környezeteket a tagállamok vonatkozó stratégiákkal összhangban álló fellépéseinek kiegészítése érdekében. Az ESZA+ „egészségügy” ágának olyan hatékony megelőzési modelleket, innovatív technológiákat és új üzleti modelleket és megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek hozzájárulnak a tagállamok innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszereihez, valamint megkönnyítik az európai polgárok jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését. (39)Az Unióban a nem átvihető betegségek felelősek a korai halálozás több mint 80 %-áért, a hatékony megelőzésnek pedig számos, határokon átnyúló vonatkozása van. Az Európai Parlament és a Tanács is hangsúlyozta, hogy a felkészültség támogatásával és a válaszadási kapacitás kiépítésével csökkenteni kell a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek, például az átvihető betegségek és egyéb biológiai, kémiai, környezeti és ismeretlen veszélyek közegészségügyi következményeit. (40)Az egészségügyi rendszerek hatékonysága, valamint a polgárok egészsége szempontjából elengedhetetlen a rezisztens fertőzések és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések jelentette teher csökkentése és a hatékony antimikrobiális szerek rendelkezésre állásának a biztosítása. (41)Az egészségügyi technológiaértékelés terén az uniós szintű együttműködés támogatása érdekében a Bizottság a közelmúltban javaslatot tett az egészségügyi technológiák értékelésére azzal a céllal, hogy javuljon a betegek számára az innovatív egészségügyi technológiákhoz való hozzáférés, jobban kihasználják a rendelkezésre álló erőforrásokat, és javuljon az üzleti kiszámíthatóság. (42)Tekintettel az ESZA+ egészségügyi ágához tartozó bizonyos célkitűzések sajátos jellegére, illetve az ág keretében megvalósuló fellépések típusára, a tagállamok érintett illetékes hatóságai vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy végrehajtsák az ezzel kapcsolatos tevékenységeket. Az [új költségvetési rendelet] [195]. cikkének alkalmazásában ezért meghatározott kedvezményezettnek kell tekinteni azokat a hatóságokat, amelyeket maguk a tagállamok jelölnek ki, és pályázati felhívások előzetes közzététele nélkül is lehet vissza nem térítendő támogatásokat nyújtani ezeknek a hatóságoknak. (43)Az európai referenciahálózatok olyan hálózatok, amelyeken belül egészségügyi szolgáltatók Európa-szerte együttműködnek azon összetett és ritka betegségek és állapotok leküzdése céljából, amelyek rendkívül speciális kezelést, valamint a szaktudás és az erőforrások fokozott koncentrációját igénylik. Az európai referenciahálózatokat a 2014. március 10-i 2014/287/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott jóváhagyási eljárás szerint az európai referenciahálózatok tagállami tanácsa hagyja jóvá. A [új költségvetési rendelet] [195]. cikkének alkalmazásában ezért meghatározott kedvezményezettnek kell tekinteni ezeket a hálózatokat, és pályázati felhívások előzetes közzététele nélkül is lehet vissza nem térítendő támogatásokat nyújtani az európai referenciahálózatoknak. (44)Az Unió egészségügyi jogalkotásának azonnali hatása van a polgárok életére, az egészségügyi rendszerek hatékonyságára és rugalmasságára, illetve a belső piac megfelelő működésére. Az orvosi eszközökre és technológiákra (gyógyszerekre, orvostechnikai eszközökre és emberi eredetű anyagokra), illetve a dohánytermékekre vonatkozó jogalkotásra, a betegek határokon átnyúló egészségüggyel és a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos jogaira vonatkozó keretszabályozás nagyon fontos az Unió egészségvédelme szempontjából. A szabályozásnak, illetve a megvalósításnak és a végrehajtásnak az egészséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítése mellett a területen az innováció és a kutatás fejlődésével, illetve a társadalmi változásokkal is lépést kell tartania. Folyamatosan fejleszteni kell ezért az ilyen tudományos jellegű jogalkotás végrehajtásához szükséges tudásbázist. (45)Az uniós és nemzetközi szintű tevékenységek eredményességének és hatékonyságának maximalizálása érdekében az egészségügyi ág végrehajtásához együttműködést kell kialakítani az illetékes nemzetközi szervezetekkel, például az Egyesült Nemzetek Szervezetével és annak szakosított intézményeivel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel (WHO), valamint az Európa Tanáccsal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD). (46)Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára, amit az Uniónak a Párizsi Megállapodásnak és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtását érintő kötelezettségvállalása is tükröz, e rendelet hozzá fog járulni az éghajlatvédelmi intézkedések valamennyi uniós szakpolitikára kiterjedő érvényesítéséhez, valamint ahhoz, hogy az uniós költségvetés a kiadásainak összességben véve 25 %-ával támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. A vonatkozó intézkedéseket az előkészítés és a végrehajtás során határozzák meg, majd a félidős értékelés keretében újraértékelik.

(47)A [2013/755/EU tanácsi határozat 94.] cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek finanszírozhatóságát a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira figyelemmel kell biztosítani, amelyhez az érintett TOT kapcsolódik. (48)Az Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó harmadik országok részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodásban meghatározott együttműködés keretében, amely a programok végrehajtását az említett megállapodás hatálya alá tartozó határozattal biztosítja. E rendeletben külön rendelkezést kell bevezetni az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal és az Európai Számvevőszék szükséges jogainak és az azokhoz való hozzáférésnek a biztosítása érdekében, hogy azok átfogóan gyakorolják hatáskörüket. (49)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a költségvetési rendelettel és egyéb vonatkozó szabályokkal összhangban, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben adminisztratív szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban közigazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – tarthat annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más bűncselekmény, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség nyomozást folytathat és büntetőeljárást kezdeményezhet az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások és más bűncselekmények ügyében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. (50) Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott pénzügyi szabályok vonatkoznak. Ezek a szabályok a költségvetési rendeletben kerülnek meghatározásra, és különösen a költségvetés – támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő – elkészítésére és végrehajtására vonatkozó eljárást határozzák meg, valamint előírják a pénzügyi szereplők felelősségének ellenőrzését. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik az Unió költségvetésének a jogállamisággal összefüggő általános tagállami hiányosságok esetén történő védelmét is, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. (51)Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának fokozását, illetve a színvonalas munkahelyekhez való jutás támogatását, az oktatás és képzés elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás és az egészségügy támogatását, illetve a szegénység csökkentését, valamint a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág mentén folyó fellépéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani – és ezért uniós szinten jobban megvalósíthatók –, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. (52)E rendelet egyes nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mutatókról szóló mellékletek módosítása és kiegészítése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő egyeztetéseket folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (53)E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. A minta jellegére tekintettel a végső címzettek strukturált felmérésének mintájával kapcsolatos végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell gyakorolni. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. rész Általános rendelkezések 1. cikk Tárgy Ez a rendelet létrehozza az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+). A rendelet meghatározza az ESZA+ célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, a végrehajtás módszereit, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. 2. cikk Fogalommeghatározások (1) E rendelet alkalmazásában: 1. „kísérő intézkedések”: az élelmiszer elosztása és/vagy az alapvető anyagi támogatás mellett végzett olyan tevékenységek, amelyek célja a társadalmi kirekesztés kezelése, ideértve a szociális szolgáltatások igénybevételének segítését és azok nyújtását, illetve a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadást;

2. „társult ország”: az Unióval kötött olyan megállapodásban részes harmadik ország, amelynek értelmében az említett ország a 30. cikkel összhangban részt vehet az ESZA+ foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint egészségügyi ágaiban; 3. „alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, ideértve a ruházatot, a higiéniai cikkeket és az iskolai felszerelést; 4. „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal. 5. „közös azonnali eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját (kilépési nap) követő négy hét elteltével mérik a hatásokat; 6. „közös hosszú távú eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat hónap elteltével mérik a hatásokat; 7. „az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költségei”: azok a tényleges költségek, amelyek az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódnak, és nem korlátozódnak az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára; 8. „végső címzett”: a támogatásban részesülő leginkább rászoruló személy vagy személyek a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában foglaltak szerint; 9. „egészségügyi válság”: bármely olyan válság, amelyet általában veszélyként érzékelnek, amely egészségügyi vonatkozással bír, és amely bizonytalan helyzetben sürgős hatósági intézkedést tesz szükségessé; 10. „jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat; 11. „mikrofinanszírozás”: többek között garanciák, mikrohitel, sajáttőke-befektetések és kvázisajáttőke-befektetések, kísérő vállalkozásfejlesztési szolgáltatásokkal együtt, amelyek például olyan személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formáját ölthetik, akik/amelyek számára nehézséget jelent a szakmai és/vagy bevételtermelő tevékenységek céljából történő hitelhez jutás; 12. „mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek tíznél kevesebb munkavállalója van, és amely 2 000 000 EUR alatti éves forgalommal vagy mérleggel rendelkezik; 13. „leginkább rászoruló személyek” olyan természetes személyek – egyének vagy az e személyekből álló családok, háztartások vagy csoportok –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által meghatározott objektív kritériumokkal összhangban, az érintettekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve, az említett illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott olyan kritériumok szerint állapították meg, amelyek lehetővé tehetik a konkrét földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyekre történő összpontosítást; 14. „referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatókra vonatkozó célkitűzések megállapítására szolgál, és amely a meglévő vagy korábbi beavatkozásokon alapul; 15. „szociális vállalkozás”: társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás vagy természetes személy, amely/aki a)társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan alapító dokumentumának megfelelően, amely a székhelye szerinti tagállam szabályai szerint felelősséget vonhat maga után, elsődleges célként – nyereség termelése helyett – a mérhető és kedvező szociális hatások elérését tűzi ki, és amely társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja; b)nyereségét elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének megvalósítására használja, valamint a nyereség szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését; c)vállalkozásalapú, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén; 16. „szociális innovációk”: célkitűzéseiket és eszközeiket tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenységek, elsősorban olyanok, amelyek olyan új elképzelések (termékek, szolgáltatások és modellek) kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatosak, amelyek egyidejűleg elégítenek ki társadalmi igényeket és hoznak létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket, és ezáltal jótékonyak a társadalom számára, és fokozzák a társadalom cselekvési képességét; 17. „szociális kísérletek”: olyan szakpolitikai beavatkozások, amelyek innovatív válaszokat nyújtanak társadalmi igényekre, és amelyeket kis körben, olyan feltételek mellett hajtanak végre, ahol biztosított a hatásuk értékelése, annak érdekében, hogy meggyőző eredmények esetén más helyzetben vagy szélesebb körben is meg lehessen ismételni az alkalmazásukat; 18. „kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre valamennyi egyénnek – élete bármely szakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. A kulcskompetenciák a következők: Írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia és műszaki tudományok; digitális kompetenciák; személyes és szociális kompetenciák, valamint a tanulás elsajátítása; állampolgárság; vállalkozói készség; kulturális érzékenység és kifejezőkészség.

19. „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak. (2) A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [2]. cikkében foglalt fogalommeghatározások az ESZA+ megosztott irányítás alá tartozó ágára is alkalmazandók. 3. cikk Általános célkitűzések és végrehajtási módszerek Az ESZA+ célja a tagállamok támogatása a magas foglalkoztatási szintek, a méltányos szociális védelem és a munka jövőbeli világára felkészült, képzett és ellenálló munkaerő biztosítása érdekében, a szociális jogok európai pillérében – amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki – meghatározott elvekkel összhangban. Az ESZA+ támogatja és kiegészíti a tagállami szakpolitikákat, valamint azokhoz értéket ad hozzá annak érdekében, hogy biztosítsa az esélyegyenlőséget, a munkaerőpiacra való bejutást, a tisztességes munkafeltételeket, valamint a szociális védelmet és társadalmi befogadást, továbbá az emberi egészség magas szintű védelmét. Végrehajtására a következőképpen kerül sor: a) megosztott irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében jelzett egyedi célkitűzéseknek megfelelő része tekintetében („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág”), valamint b) közvetlen és közvetett irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág”), valamint a támogatásnak a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében és a 26. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („az egészségügyi ág”) tekintetében. 4. cikk Egyedi célkitűzések (1) Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket támogatja a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás, valamint az egészségügy területén, ezáltal a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4]. cikkében foglalt, „egy szociálisabb Európa – a szociális jogok európai pillérének végrehajtása” tárgyú szakpolitikai célkitűzéshez is hozzájárulva: i. a foglalkoztatásba való bejutás javítása minden munkanélküli, különösen pedig a fiatalok és a tartósan munkanélküliek, valamint az inaktív személyek számára, előmozdítva az önfoglalkoztatást és a szociális gazdaságot; ii. a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése a készségigények értékelése és a munkaerőpiac igényeinek való megfelelés, a pályamódosítás és a mobilitás érdekében időben történő, egyénre szabott segítségnyújtás és támogatás céljából; iii. a nők munkaerőpiaci részvételének előmozdítása, a munka és a magánélet megfelelőbb egyensúlya, ideértve a gyermekgondozás igénybevételét, az egészségügyi kockázatokra is figyelmet fordító, egészséges és megfelelően kiigazított munkakörnyezetet, a munkavállalók, a vállalkozások és a vállalkozók változáshoz való alkalmazkodását, valamint az aktív és egészséges öregedést; iv. az oktatási és képzési rendszerek minőségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának fejlesztése, a kulcskompetenciák – többek között a digitális készségek – elsajátításának támogatása céljából; v. a minőségi és befogadó oktatásba és képzésbe való egyenlő bejutás és ezek elvégzése, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, a kisgyermekkori oktatástól és gondozástól az általános és a szakmai oktatáson és képzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint felnőttoktatás és -tanulás, ideértve a tanulási mobilitás előmozdítását mindenki számára; vi. az egész életen át tartó tanulás – különösen a készségek rugalmas fejlesztésére és az átképzésre irányuló lehetőségek – elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a szakmai mobilitást; vii. az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében; viii. harmadik országok állampolgárai és marginalizált közösségek – például a romák – társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

ix. a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés megerősítése; a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése, ideértve a szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását is; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása; x. a szegénységgel vagy társadalmi kirekesztéssel fenyegetett, többek között a legrászorulóbb személyek társadalmi integrációjának előmozdítása; xi. az anyagi depriváció kezelése élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás legrászorulóbbaknak való nyújtása útján, többek között kísérő intézkedésekkel. (2) Az ESZA+ az (1) bekezdésben említett egyedi célkitűzések érdekében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében végrehajtott intézkedések útján hozzájárul a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4.] cikkében felsorolt egyéb szakpolitikai célkitűzésekhez is, különösen azokhoz, amelyek a következőkkel kapcsolatosak: (1) egy intelligensebb Európa, az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek, a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, valamint a kutató- és technológiai központok, vállalkozások és klaszterek közötti partnerségek, a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján; (2) egy zöldebb, alacsony széndioxid-kibocsátású Európa, az oktatási és képzési rendszereknek a készségek és a képesítések kiigazításához szükséges fejlesztésével, minden személy, többek között a munkaerő készségfejlesztésével, valamint új munkahelyek létrehozásával a környezethez, az éghajlathoz, az energiához és a biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban. (3) Az ESZA+ az egészségügyi ág keretében támogatja az egészségfejlesztést és a betegségmegelőzést, hozzájárul az egészségügyi rendszerek eredményességéhez, hozzáférhetőségéhez és ellenálló képességéhez, biztonságosabbá teszi az egészségügyi ellátást, csökkenti az egészségügyi egyenlőtlenségeket, megvédi a polgárokat a határon átnyúló egészségügyi veszélyektől, valamint támogatja az uniós egészségügyi jogszabályokat. 5. cikk Költségvetés (1)Az ESZA+ 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron 101 174 000 000 EUR. (2)A pénzügyi keretösszegnek a megosztott irányítás alá tartozó és „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés szerinti ESZA+-ágra jutó része folyó áron 100 000 000 000 EUR vagy 2018-as árakon 88 646 194 590 EUR, amelyből 200 000 000 EUR-t vagy 2018-as árakon 175 000 000 EUR-t rendelnek a 23. cikk i) pontjában említett innovatív megoldásokat támogató transznacionális együttműködéshez, valamint 400 000 000 EUR vagy 2018-as árakon 376 928 934 EUR kiegészítő finanszírozást az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók számára. (3)A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág 2021 és 2027 közötti időszakra szóló pénzügyi keretösszege folyó áron 1 174 000 000 EUR. (4)A (3) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: a)761 000 000 EUR a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág végrehajtására; b)413 000 000 EUR az egészségügyi ág végrehajtására. (5)A (3) és a (4) bekezdésben említett összeg felhasználható a programok végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre is, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is. 6. cikk A férfiak és nők közötti egyenlőség, valamint az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség (1) A megosztott irányítás keretébe tartozó ESZA+ ág égisze alatt végrehajtott valamennyi program, továbbá a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág által támogatott műveletek biztosítják a férfiak és a nők közötti egyenlőséget előkészítésük, végrehajtásuk, nyomon követésük és értékelésük során. Előmozdítják továbbá az esélyegyenlőséget mindenki számára, nemre, faji vagy etnikai származásra, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életorra vagy szexuális irányultságra alapuló megkülönböztetés nélkül.

(2) A tagállamok és a Bizottság az ESZA+ bármely célkitűzésén belül támogatják az (1) bekezdésben említett elvek előmozdítására irányuló egyedi célzott intézkedéseket is, például a bentlakásos/intézményi gondozás helyett a családi és közösségi gondozásra való átállást. II. rész – Végrehajtás a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág