A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Határokon átnyúló mechanizmus

(2019/C 86/10)

Előadó: Bouke ARENDS (NL/PES), Emmen tanácsnoka Referenciaszöveg: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a határokon átnyúló összefüggésben jogi és közigazgatási akadályok felszámolására irányuló mechanizmusról COM(2018) 373 final

I. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(12) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A jogi akadályokat elsősorban a szárazföldi határok mentén interakciókban részt vevő emberek tapasztalják, mivel napi, illetve heti szinten lépik át a határt. Ahhoz, hogy e rendelet hatása a határhoz legközelebb eső régiókban és a szomszédos tagállamok közötti integráció és interakció legmagasabb szintjén összpontosuljon, a NUTS-3. szintű régiók szintjén (1) a kettő vagy több tagállamban elhelyezkedő szomszédos szárazföldi határrégió által érintett terület szerinti határ menti régiókra kell alkalmazni. Ez nem akadályozná a tagállamokat abban, hogy a nem EFTA-országokkal közös tengeri és külső határok vonatkozásában is alkalmazzák a mechanizmust. Ez nem akadályozná a tagállamokat abban, hogy a nem EFTA-országokkal közös tengeri és külső határok vonatkozásában is alkalmazzák a mechanizmust. Ahhoz, hogy e rendelet hatása a határhoz legközelebb eső régiókban és a szomszédos tagállamok közötti integráció és interakció legmagasabb szintjén összpontosuljon, a NUTS-2. és NUTS-3. szintű régiók szintjén (1) a kettő vagy több tagállamban elhelyezkedő szomszédos szárazföldi és tengeri határ menti régiókra kell alkalmazni. Ez nem akadályozná a tagállamokat abban, hogy a nem EFTA-országokkal közös tengeri és külső határok vonatkozásában is alkalmazzák a mechanizmust.

Indokolás

Fontos pontosítani, hogy a rendelet a tengeri határokra is alkalmazandó. A szövegbe be kell illeszteni a NUTS-2. szintű régiókat is, hogy értékelni lehessen, hogy a NUTS-régiók mely szintje alkalmasabb a határokon átnyúló kontextusban a jogi/adminisztratív akadályok kiküszöbölését szolgáló mechanizmus meghatározására.

2. módosítás

3. cikk – Fogalommeghatározások

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók: E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók: 1. „határrégió”: a NUTS-3. szintű régiók szintjén a kettő vagy több tagállamban elhelyezkedő szomszédos szárazföldi határ menti régió által érintett terület; 1. „határrégió”: a NUTS-3. és NUTS-2. szintű régiók szintjén a kettő vagy több tagállamban , illetve egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között elhelyezkedő szomszédos szárazföldi vagy tengeri határ menti régió által érintett terület; 2. „közös projekt”: egy adott határrégióban hatást gyakorló bármely infrastrukturális eszköz, vagy az adott határrégióban nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatás; 2. „közös projekt”: egy adott határrégióban hatást gyakorló bármely infrastrukturális eszköz, vagy az adott határrégióban nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatás , függetlenül attól, hogy ez a határ mindkét oldalán vagy csak egyik oldalán gyakorol hatást ; 3. „jogi rendelkezés”: a közös projektre vonatkozó minden jogi vagy közigazgatási rendelkezés, szabály vagy közigazgatási gyakorlat, tekintet nélkül annak jogalkotói vagy végrehajtó szerv által történő elfogadására vagy végrehajtására; 3. „jogi rendelkezés”: a közös projektre vonatkozó minden jogi vagy közigazgatási rendelkezés, szabály vagy közigazgatási gyakorlat, tekintet nélkül annak jogalkotói vagy végrehajtó szerv által történő elfogadására vagy végrehajtására; 4. „jogi akadály”: minden olyan, a közös projekt tervezésére, fejlesztésére, személyzetére, finanszírozására, illetve működésére vonatkozó jogi rendelkezés, amely határokon átnyúló interakció során gátolja a határ menti régióban rejlő lehetőségeket; 4. „jogi akadály”: minden olyan, a közös projekt tervezésére, fejlesztésére, személyzetére, finanszírozására, illetve működésére vonatkozó jogi rendelkezés, amely határokon átnyúló interakció során gátolja a határ menti régióban rejlő lehetőségeket; 5. „kezdeményező”: az a szereplő, amely meghatározza a jogi akadályt, és a megindításra irányuló dokumentum benyújtásával megindítja a mechanizmust; 5. „kezdeményező”: az a szereplő, amely meghatározza a jogi akadályt, és a megindításra irányuló dokumentum benyújtásával megindítja a mechanizmust; 6. „megindításra irányuló dokumentum”: a mechanizmus megindítására irányuló, egy vagy több kezdeményező által készített dokumentum; 6. „megindításra irányuló dokumentum”: a mechanizmus megindítására irányuló, egy vagy több kezdeményező által készített dokumentum; 7. „kötelezettséget vállaló tagállam”: az a tagállam, amelynek területén egy másik tagállam egy vagy több jogi rendelkezése lesz alkalmazandó az adott európai határokon átnyúló kötelezettségvállalás (a továbbiakban: kötelezettségvállalás), illetve európai határokon átnyúló nyilatkozat (a továbbiakban: nyilatkozat) alapján, vagy megfelelő jogi rendelkezés hiányában egy ad hoc jogi megoldás kidolgozására kerül sor; 7. „kötelezettséget vállaló tagállam”: az a tagállam, amelynek területén egy másik tagállam egy vagy több jogi rendelkezése lesz alkalmazandó az adott európai határokon átnyúló kötelezettségvállalás (a továbbiakban: kötelezettségvállalás), illetve európai határokon átnyúló nyilatkozat (a továbbiakban: nyilatkozat) alapján, vagy megfelelő jogi rendelkezés hiányában egy ad hoc jogi megoldás kidolgozására kerül sor; 8. „átruházó tagállam”: az a tagállam, amelynek jogi rendelkezései alkalmazandók a kötelezettséget vállaló tagállamban az adott kötelezettségvállalás, illetve nyilatkozat alapján; 8. „átruházó tagállam”: az a tagállam, amelynek jogi rendelkezései alkalmazandók a kötelezettséget vállaló tagállamban az adott kötelezettségvállalás, illetve nyilatkozat alapján; 9. „illetékes kötelezettséget vállaló hatóság”: a kötelezettséget vállaló tagállamban az adott kötelezettségvállalás alapján az átruházó tagállam jogi rendelkezései saját területén történő alkalmazásának elfogadására illetékes hatóság, vagy nyilatkozat esetében a saját nemzeti jogi rendelkezésektől való eltéréshez szükséges jogalkotási eljárás megindítására illetékes kötelezettséget vállaló hatóság; 9. „illetékes kötelezettséget vállaló hatóság”: a kötelezettséget vállaló tagállamban az adott kötelezettségvállalás alapján az átruházó tagállam jogi rendelkezései saját területén történő alkalmazásának elfogadására illetékes hatóság, vagy nyilatkozat esetében a saját nemzeti jogi rendelkezésektől való eltéréshez szükséges jogalkotási eljárás megindítására illetékes kötelezettséget vállaló hatóság; 10. „illetékes átruházó hatóság”: az átruházó tagállamban lévő azon hatóság, amelyik illetékes a jóváhagyott jogi rendelkezések saját területén történő elfogadására, alkalmazására, vagy mindkettőre; 10. „illetékes átruházó hatóság”: az átruházó tagállamban lévő azon hatóság, amelyik illetékes a jóváhagyott jogi rendelkezések saját területén történő elfogadására, alkalmazására, vagy mindkettőre; 11. „alkalmazási terület”: a kötelezettséget vállaló tagállam területe, ahol az átruházó tagállam jogi rendelkezése vagy egy ad hoc jogi megoldás alkalmazandó. 11. „alkalmazási terület”: a kötelezettséget vállaló tagállam területe, ahol az átruházó tagállam jogi rendelkezése vagy egy ad hoc jogi megoldás alkalmazandó.

Indokolás

A tengeri határok beillesztése – összhangban a rendelet 4. cikkével – a földrajzi hatókör tisztázásának célját szolgálja.

Egy „közös projekt” azt sugallja, hogy a projekt valóban az érintett NUTS-3. szintű régiók területén valósul meg, pedig előfordulhat, hogy egy közös projekt kidolgozása csak az egyik régió vagy település területére van hatással.

3. módosítás

4. cikk – A tagállamok jogi akadályok felszámolására irányuló lehetőségei

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (1) A tagállam a mechanizmust vagy meglévő módszert választ a határrégiókban az egy vagy több szomszédos tagállammal közös konkrét határon végrehajtandó közös projekteket gátló jogi akadályok felszámolására. (1) A tagállam illetékes hatósága a mechanizmust vagy meglévő módszert választ a határrégiókban az egy vagy több szomszédos tagállammal közös projekteket gátló jogi akadályok felszámolására. (2) A tagállam úgy is dönthet, hogy az egy vagy több tagállammal közös konkrét határra vonatkozóan az egy vagy több tagállam által hivatalosan vagy nem hivatalosan létrehozott meglévő hatékony módszerhez csatlakozik. (2) A tagállam illetékes hatósága úgy is dönthet, hogy az egy vagy több tagállammal közös határrégiókban végrehajtandó közös projektre vonatkozóan az egy vagy több tagállam által hivatalosan vagy nem hivatalosan létrehozott meglévő hatékony módszerhez csatlakozik. (3) A tagállamok a mechanizmust tengeri határok mentén elhelyezkedő határrégiókban , illetve az egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország, illetve egy vagy több tengerentúli ország közötti határrégiókban is alkalmazhatják. (3) A tagállamok illetékes hatóságai a mechanizmust a belső vagy külső tengeri határok mentén elhelyezkedő határrégiókban is alkalmazhatják . A tagállamok a mechanizmust felhasználhatják emellett olyan, egy vagy több tagállam határokon átnyúló régióiban megvalósuló közös projektekhez, melyekben egy vagy több harmadik ország, illetve tengerentúli terület vesz részt. (4) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján hozott döntésekről. (4) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján hozott döntésekről.

Indokolás

A 4. cikk több nyelvi változatban nem világos. A jogszabály szövege egyes nyelvi változatokban úgy is értelmezhető, hogy egy tagállamnak egy másik tagállamra is szüksége van ahhoz, hogy a mechanizmust egy harmadik országgal alkalmazza. Bár az angol változat a meghatározó, jobb, ha minden nyelven egyértelműen megfogalmazzuk, hogy az uniós tagállamok a mechanizmust egyenként is alkalmazhatják egy szomszédos harmadik országgal megvalósítandó közös projekthez, anélkül, hogy egy második uniós tagállam is részt venne ebben.

Lehetővé kell tenni, hogy a jogalkotói hatáskörökkel rendelkező régiók is alkalmazni tudják a mechanizmust, az állam akaratától függetlenül is, ha olyan jogi akadályok állnak fenn, amelyek a regionális szintű jogalkotási hatáskörrel kapcsolatos kérdéseket érintik.

A mechanizmus alkalmazása kapcsán kifejezetten meg kell említeni a külső és belső tengeri határokat.

4. módosítás

5. cikk – Határokon átnyúló koordinációs pontok

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (1) Ha a tagállam a mechanizmust választja, egy vagy több határokon átnyúló koordinációs pontot hoz létre az alábbi módok egyike szerint: (1) Ha a tagállam illetékes hatósága a mechanizmust választja, egy vagy több határokon átnyúló koordinációs pontot hoz létre az alábbi módok egyike szerint: a) nemzeti vagy regionális szinten, vagy mindkét szinten kijelöli a határokon átnyúló koordinációs pontot mint önálló szervet; a) nemzeti vagy regionális szinten, vagy mindkét szinten kijelöli a határokon átnyúló koordinációs pontot mint önálló szervet; b) nemzeti vagy regionális szinten határokon átnyúló koordinációs pontot hoz létre egy meglévő hatóságon vagy szerven belül; b) nemzeti vagy regionális szinten határokon átnyúló koordinációs pontot hoz létre egy meglévő hatóságon vagy szerven belül; c) megfelelő hatóságot vagy szervet bíz meg, mint nemzeti vagy regionális határokon átnyúló koordinációs pontot, további feladatok elvégzésével. c) megfelelő hatóságot vagy szervet bíz meg, mint nemzeti vagy regionális határokon átnyúló koordinációs pontot, további feladatok elvégzésével. (2) A kötelezettséget vállaló tagállamok és átruházó tagállamok az alábbiakat is meghatározzák: (2) A kötelezettséget vállaló tagállamok és átruházó tagállamok illetékes hatóságai az alábbiakat is meghatározzák: a) a határokon átnyúló koordinációs pont vagy egy illetékes kötelezettséget vállaló/átruházó hatóság jogosult-e megkötni és aláírni a kötelezettségvállalást, és dönteni a vonatkozó nemzeti jogszabályok hatálybalépésének a kötelezettségvállalás hatálybalépésének időpontjától való eltéréséről; vagy a) a határokon átnyúló koordinációs pont vagy egy illetékes kötelezettséget vállaló/átruházó hatóság jogosult-e megkötni és aláírni a kötelezettségvállalást, és dönteni a vonatkozó nemzeti jogszabályok hatálybalépésének a kötelezettségvállalás hatálybalépésének időpontjától való eltéréséről; vagy a határokon átnyúló koordinációs pont vagy az illetékes kötelezettséget vállaló/átruházó hatóság jogosult-e aláírni a nyilatkozatot és abban hivatalosan nyilatkozni arról, hogy az illetékes kötelezettséget vállaló hatóság végrehajtja a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a megjelölt határidőig az adott tagállamban lévő illetékes jogalkotó szervek meghozzák a jogalkotási, illetve egyéb intézkedéseket. a határokon átnyúló koordinációs pont vagy az illetékes kötelezettséget vállaló/átruházó hatóság jogosult-e aláírni a nyilatkozatot és abban hivatalosan nyilatkozni arról, hogy az illetékes kötelezettséget vállaló hatóság végrehajtja a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a megjelölt határidőig az adott tagállamban lévő illetékes jogalkotó szervek meghozzák a jogalkotási, illetve egyéb intézkedéseket. (3) E rendelet alkalmazásának kezdő időpontjáig a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kijelölt határokon átnyúló koordinációs pontokról. (3) E rendelet alkalmazásának kezdő időpontjáig a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kijelölt határokon átnyúló koordinációs pontokról.

Indokolás

Lehetővé kell tenni, hogy a jogalkotói hatáskörökkel rendelkező régiók is be tudják vezetni és alkalmazni tudják a mechanizmust, és hogy maguk a régiók hozhassák létre a saját regionális, határokon átnyúló koordinációs pontjaikat.

5. módosítás

7. cikk – A Bizottság koordinációs feladatai

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (1) A Bizottság elvégzi a következő koordinációs feladatokat: (1) A Bizottság elvégzi a következő koordinációs feladatokat: a) kapcsolatot tart fenn a határokon átnyúló koordinációs pontokkal; a) kapcsolatot tart fenn a határokon átnyúló koordinációs pontokkal; b) az összes nemzeti és regionális határokon átnyúló koordinációs pontot közzéteszi, azokról aktualizált jegyzéket vezet; b) az összes nemzeti és regionális határokon átnyúló koordinációs pontot közzéteszi, azokról aktualizált jegyzéket vezet; c) az összes kötelezettségvállalásra és nyilatkozatra vonatkozó adatbázist hoz létre és vezet. c) az összes kötelezettségvállalásra és nyilatkozatra vonatkozó adatbázist hoz létre és vezet. d) kommunikációs stratégiát dolgoz ki a következők támogatására: i) a bevált gyakorlatok átadása, ii) a rendelet tematikus hatókörének gyakorlati tartalommal való megtöltése, iii) a kötelezettségvállalást vagy nyilatkozatot eredményező eljárás részletes ismertetése. (2) A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott adatbázis működéséről, valamint a mechanizmus végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos információk határokon átnyúló koordinációs pontok általi benyújtása során alkalmazandó formanyomtatványokra vonatkozóan. A végrehajtási jogi aktust a 23. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. (2) A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott adatbázis működéséről, valamint a mechanizmus végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos információk határokon átnyúló koordinációs pontok általi benyújtása során alkalmazandó formanyomtatványokra vonatkozóan. A végrehajtási jogi aktust a 23. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Indokolás

A rendelet végrehajtását egy jól érthető és gyakorlatias tájékoztató kampánynak kell kísérnie, így könnyítve meg az alkalmazást az érintettek számára.

6. módosítás

25. cikk – Jelentéstétel

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 25. cikk 25. cikk Jelentéstétel Értékelés A Bizottság éééé.hh.nn-ig [azaz e rendelet hatálybalépését követő hónap 1-je + öt év; a Kiadóhivatal által kitöltendő] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának e rendelet alkalmazásáról, amelyben mutatók alapján értékeli e rendelet eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, uniós hozzáadott értékét és az egyszerűsítés lehetőségét. (1) A Bizottság éééé.hh.nn-ig [azaz e rendelet hatálybalépését követő hónap 1-je + öt év; a Kiadóhivatal által kitöltendő] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának e rendelet alkalmazásáról, amelyben mutatók alapján értékeli e rendelet eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, uniós hozzáadott értékét és az egyszerűsítés lehetőségét. A jelentés kiemelt figyelmet fordít a rendelet földrajzi alkalmazási körére és tematikus hatókörére. (2) A jelentés elkészítését nyilvános konzultáció előzi meg a különböző érdekelt felekkel, köztük a helyi és regionális önkormányzatokkal.

Indokolás

Az Európai Bizottság a NUTS-3. szintet választotta annak a földrajzi területnek, amelyre a rendelet vonatkozik. Elképzelhető, hogy a földrajzi alkalmazási kör bővítésével növelni lehet a rendelet hatékonyságát. Ezt a kérdést az értékeléskor kell majd tisztázni.

A tematikus alkalmazást illetően az Európai Bizottság a javaslatában az infrastruktúrát és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat választotta. Értékelni kell, hogy nem lehet-e több szakpolitikai területet a rendelet hatálya alá vonni.

II. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

1. méltányolja az Európai Bizottság aktuális erőfeszítéseit arra vonatkozóan, hogy konkrét lépéseket tegyen a határrégiókban rejlő lehetőségek jobb kihasználása, illetve a növekedés és fenntartható fejlődés elősegítése érdekében;

2. megállapítja, hogy jelenleg nincs egységes európai jogszabályi rendelkezés a határ menti jogi és adminisztratív problémák megoldására, csak néhány regionális mechanizmus működik, amilyen például a Benelux Unió és az Északi Tanács. Ezért támogatja a rendeletjavaslatot, mivel így minden belső és külső határra vonatkozóan létrejön egy egyértelmű kiegészítő jogi eszköz, amelynek köszönhetően az egész EU-ban azonos eljárással lehet kezelni a problémákat;

3. köszöni, hogy az Európai Bizottság figyelembe vett korábbi RB-véleményekben megfogalmazott ajánlásokat a határok jelentette akadályokkal kapcsolatban, gondolva itt különösen „A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban” című közlemény tárgyában kidolgozott véleményre;

4. emlékeztet arra, hogy az EU-ban 40 belső határrégió található, melyek az Unió alapterületének 40 %-át fedik le és az uniós népesség 30 %-ának adnak otthont. Hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a jogi és adminisztratív akadályokat, valamint javítani kell e régiók közúti és vasúti összeköttetéseit, annak érdekében, hogy meg lehessen erősíteni az uniós határrégiók együttműködését és az európai integrációt, és serkenteni lehessen a regionális növekedést;

5. hangsúlyozza, hogy fontos nemzeti szakpolitikákban olyan változások figyelhetők meg napjainkban, melyek akadályozzák a belső piaci szabadságok teljeskörű kiaknázását: ha a meglévő akadályoknak csak 20 %-át felszámoljuk, már ez is a GDP 2 %-os emelkedését és több mint egymillió új munkahely létrehozását eredményezheti;

6. alapvető fontosságúnak tartja, hogy a rendeletbe a tengeri határokat is felvegyék, hogy egyértelmű legyen, hogy a földrajzi alkalmazási terület nem korlátozódik a szárazföldi határokra;

7. hangsúlyozza, hogy ezt a rendeletet a NUTS-2. régiókra is alkalmazni kell, hogy különböző körülmények között értékelni lehessen, hogy a NUTS-régiók mely szintje alkalmasabb a határokon átnyúló kontextusban a jogi és adminisztratív akadályok kiküszöbölését célzó mechanizmus meghatározására;

8. megállapítja, hogy sok az olyan, külső szárazföldi vagy tengeri határral rendelkező régió is, ahol a határokon átnyúló mechanizmus hozzájárulhat a kifejezetten e régiókat érintő kihívások kezeléséhez;

9. úgy véli, hogy nagyon fontos mechanizmusról van szó a határrégiók helyi együttműködésének ösztönzése, e régiók társadalmi-gazdasági fejlődése, az európai polgárság és az EU támogatottsága szempontjából. Ezek a régiók mintegy reflektorfénybe helyezik az európai eszmét és a közös értékeket. Ezt erősítheti az európai határokon átnyúló mechanizmus.

Alulról felfelé építkező kezdeményezés és önkéntesség

10. örömmel veszi, hogy a mechanizmus eszközt ad a határrégiók kezébe, amellyel párbeszédet és eljárásokat kezdeményezhetnek a megállapított jogi és adminisztratív problémák kapcsán olyan esetekben, mint a határon átnyúló infrastruktúra kiépítése, a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó jogi keretek alkalmazása vagy a sürgősségi segélyszolgálatok működése;

11. üdvözli, hogy a javaslat – alulról felfelé építkező jogi eszközként – hatékonyan támogatni tud határokon átnyúló együttműködési projekteket azáltal, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számára lehetővé teszi az egyik tagállam jogszabályainak a másik, szomszédos tagállam területén való alkalmazását egy előre meghatározott területen, egy konkrét projektre vonatkozóan;

12. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy már léteznek különféle jól működő mechanizmusok, amilyen például az Északi Tanács és a Benelux Unió, és úgy véli, hogy az európai határokon átnyúló mechanizmus jól kiegészíti a tagállamok által működtetett, illetve tagállamok között meglévő mechanizmusokat és megoldásokat. Részletesebb magyarázatot kér azonban azzal kapcsolatban, hogy a gyakorlatban miként lehet alkalmazni az európai határokon átnyúló mechanizmust a már meglévő mechanizmusok mellett;

13. elismeri annak többletértékét, hogy az eszköz önkéntes alapon alkalmazható egy konkrét projekthez. Így megalapozott döntést lehet hozni abban a kérdésben, hogy vajon az uniós mechanizmus vagy egy másik, már létező kétoldalú eszköz a legalkalmasabb arra, hogy felszámolják azokat a jogi akadályokat, melyek határon átnyúló környezetben egy közös projekt végrehajtását gátolják;

14. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a jogalkotói hatáskörökkel rendelkező régiók választhassák a mechanizmus bevezetését és alkalmazását ahhoz, hogy átvegyék a másik tagállam illetékes hatóságainak jogi rendelkezéseit, ha olyan jogi akadályok állnak fenn, amelyek a regionális szintű jogalkotási hatáskörrel kapcsolatos kérdéseket érintik. Ezenkívül kéri, hogy minden esetben maguk a régiók hozhassák létre a saját regionális, határokon átnyúló koordinációs pontjaikat;

15. szorgalmazza egyúttal olyan összehangolt szabályok alkalmazását, melyeket fel lehet használni új uniós pénzügyi mechanizmusok létrehozására a határokon átnyúló régiók együttműködésének támogatása terén;

Hatókör

16. belátja, hogy az Európai Bizottságnak be kell határolnia a rendelet alá tartozó területet, de aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a rendelet alkalmazása a NUTS-3. szintjére korlátozódik, ezért kéri, hogy a hatálybalépés után öt évvel értékeljék mind a földrajzi, mind a tematikus alkalmazási területet;

17. kéri, hogy az Európai Bizottság adjon felvilágosítást arról, hogy milyen közös projektek jöhetnek szóba, és határolja körül az infrastrukturális projekteket és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat. Ennek kapcsán felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy helyi és regionális szinten nem mindig egyértelmű, hogy mi értendő általános gazdasági érdekű szolgáltatások alatt. Felajánlja, hogy esettanulmányok és példák segítségével, az Európai Bizottsággal és a tagállamokkal közösen tovább vizsgálja a rendelet tematikus alkalmazási lehetőségeit;

18. a szöveg tanulmányozása során megállapította, hogy annak fordítása nem mindig következetes, így bizonyos cikkek – különösen a harmadik országokra vonatkozó 4.3. cikk – alkalmazása nem egyértelmű. Az RB akadálynak tartja, ha a látszólag két uniós tagállamra történő utalás korlátozza a harmadik országokkal való együttműködést. Hasonlóképpen úgy véli, hogy a rendeletjavaslatban a megindításra irányuló dokumentum elkészítésére és benyújtására vonatkozó cikkeket, valamint az ezekkel kapcsolatos, a 8–12. cikkben szereplő kérdéseket egyértelműbben kellene megfogalmazni;

Végrehajtás és működés

19. a javasolt eljárást részletesnek tartja. A mechanizmus újító jellegéből adódóan igény lesz világos magyarázatra azzal kapcsolatban, hogy milyen lépéseken keresztül lehet eljutni a kötelezettségvállalásig vagy nyilatkozatig, de fennáll a veszélye annak, hogy ez a régiók és tagállamok számára adminisztratív többletterhet jelent. Ezért az RB határozottan támogatja a 25. cikkben említett értékelést, amely a rendelet alkalmazásának egyszerűsítésére is ki fog térni. Fontosnak tartja továbbá a figyelem felhívását erre a problémára, hogy a nemzeti hatóságok megkezdjék a megfelelő nemzeti szabályozások egyszerűsítésére irányuló munkát;

20. hangsúlyozza, hogy a rendeletet illetően gyors és határozott végrehajtásra van szükség. Kéri, hogy az Európai Bizottság ennek során vegye figyelembe az EGTC-rendelet végrehajtási szakaszának tapasztalatait és tanulságait, és arra ösztönözze a tagállamokat, hogy a mechanizmust mihamarabb alkalmazzák valamely határokon átnyúló projekthez. Elképzelhetőnek tartja, hogy részletesebben ki kell majd fejteni a határokon átnyúló koordinációs pont szerepét. Reméli emellett, hogy az RB szerepet kap az európai határokon átnyúló egyezmények és nyilatkozatok nyilvántartásba vételében, ahogy az EGTC-k esetében is, hogy tovább erősítse a visszajelzéseket és a legjobb gyakorlatok cseréjét;

21. ezenkívül szem előtt kell tartani, hogy más együttműködési struktúrák, mint például a munkacsoportok is hasznosak lehetnek és kiegészíthetik a mechanizmust;

22. kéri tagjait, hogy osszanak meg egymással gyakorlati példákat többek között a határon átnyúló közlekedési összeköttetésekről és a sürgősségi segélyszolgálatok közös bevetéséről, ipartelepek fejlesztéséről stb.;

23. kéri, hogy az uniós intézmények és a tagállamok jól érthető kommunikációs stratégiával kísérjék a rendelet végrehajtását, kiemelt figyelmet fordítva a bevált gyakorlatok átadására és a rendelet tematikus hatókörére;

24. kiemeli az európai határokon átnyúló mechanizmus és az EGTC közötti komplementaritást és azt, hogy az EGTC mint szupranacionális és szubnacionális eszköz a gyakorlatban alkalmas lenne arra, hogy projekteket kezdeményezzen és valósítson meg az európai határokon átnyúló új mechanizmus keretében. Ehhez azonban pontosabban meg kell határozni, hogy az európai határokon átnyúló mechanizmus és az EGTC hogyan egészítik ki egymást;

25. úgy véli, hogy az európai határokon átnyúló mechanizmus az Interreg programok megfelelő kiegészítésének tekinthető, mivel a mechanizmus bizonyos helyzetekben érdekes lehetőségeket teremthet, melyek megkönnyíthetik a határokon átnyúló projektek végrehajtását.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 5-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).