C 437/52

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 437/15)

Ezen értesítés közzétételére az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„MONTLOUIS-SUR-LOIRE”

PDO-FR-A0169-AM01

Az értesítés időpontja: 2020.10.7.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. Hivatkozás a hivatalos földrajzi kódexre

A földrajzi terület és a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület esetében a szöveg kiegészült a hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozással. A kiegészítés nem érinti a két terület kiterjedését.

Az egységes dokumentum 1.6. és 1.9. pontja ennek megfelelően módosult.

2. Ültetési sűrűség

Az ültetési sűrűség hektáronként 6 000 tőről 6 250 tőre nőtt. Ennélfogva a sorok közötti minimális távolságot 0,80 m-re csökkentették. A szőlő sűrűségének növelésével az abból készült borok minősége is jobb lesz.

Az egységes dokumentum 1.5. pontja ennek megfelelően módosult.

3. A metszésre vonatkozó szabályok

A metszésre vonatkozó szabályokat felülvizsgálták annak érdekében, hogy a szőlőtermesztők adott esetben rugalmasabban tudjanak alkalmazkodni az egyre gyakoribb időjárási viszontagságokhoz (kései fagyok stb.). A szöveg mostantól a következőképpen hangzik:

„– A rövidmetszéssel (legyezőműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel) művelt szőlőknél a metszéskor meghagyott rügyek száma hektáronként nem haladhatja meg a 85 800 rügyet, illetve tőkénként átlagban a 13 rügyet azzal, hogy egy tőkén legfeljebb 15 rügy, az egyes csapokon pedig legfeljebb 3 rügy lehet.

– A hosszúmetszéssel művelt szőlőknél a metszéskor meghagyott rügyek száma hektáronként nem haladhatja meg a 72 600 rügyet, illetve tőkénként átlagban a 11 rügyet azzal, hogy egy tőkén legfeljebb 13 rügy lehet.”

Az egységes dokumentum 1.5. pontja ennek megfelelően módosult.

4. A támrendszerre vonatkozó szabályok

A Guyot-művelésű szőlők szálvesszőit mostantól kötelezően a kordonhoz kell kötözni.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

5. Agrár-környezetvédelmi gyakorlatok

A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki:

„– Kötelező a parcellákat övező állandó gyeptakaró (ekefordulók és a parcellák közötti be nem ültetett vagy nem művelt területek). Ez a kötelezettség nem alkalmazandó az ekefordulók többek között erózió miatt vagy rendkívüli időjárási jelenségek nyomán szükséges helyreállítása esetén.

– A sorok közötti terület legalább 40 %-án a vetett vagy spontán növényzet karbantartását gépi vagy fizikai eszközökkel biztosítani kell.”

Ez a módosítás azt a jelenleg zajló változást kíséri, hogy a gazdálkodók gyakorlatai az egész szőlővidéken az agroökológia irányába mozdulnak el. Azt tükrözi, hogy az agrotechnikai eljárások során egyre nagyobb figyelmet fordítanak a környezetvédelmi szempontokra. A felhasznált gyomirtó vegyszerek mennyiségének csökkenését eredményezi azzal, hogy előmozdítja a növénytakaró kialakítását. A gyomirtó szerek alkalmazásának visszaszorításával fokozható a szőlőtermő talajok védelme és megőrizhetők azok természetes funkciói (termékenység, biológiai sokféleség, biológiai tisztulás), ami hozzájárul a borok minőségéhez és eredetiségéhez, és erősíti a tájjelleget.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

6. Szüret

Az 1. fejezet VII. szakaszának 1. pontjában törölték azt a mondatot, amely szerint „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 644-24. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg.”.

A szüret kezdő időpontjának meghatározására napjainkban már nincs szükség, mert ma már eszközök széles palettája áll a gazdálkodók rendelkezésére ahhoz, hogy a szőlő érettségét a lehető legpontosabban megállapítsák. Mindegyik gazdálkodó számos olyan – saját vagy közösen használt – eszközzel és felszereléssel rendelkezik, amelyek segítségével pontosan meghatározható, hogy a termelési céloktól függően az egyes parcellákon mely időpontban optimális megkezdeni a szüretet.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

7. A szüretre vonatkozó különleges rendelkezések

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„– Amikor a szüretelést géppel végzik, a leszüretelt mennyiség elszállítása és a préselési ciklus megkezdése közötti idő nem haladhatja meg a két órát.

– Amikor a szüretelést kézzel végzik, a leszüretelt mennyiség elszállítása és a préselési ciklus megkezdése közötti idő nem haladhatja meg a huszonnégy órát.

– A szüreteléshez használt eszközöket legalább naponta egyszer el kell mosni.”

E rendelkezések a szőlők lehető legjobb egészségügyi minőségének biztosítását szolgálják.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

8. Egy erjesztéssel készült pezsgők

A termékleírás módosítása az egy erjesztéssel készült pezsgők előállítási feltételeinek felvételét szolgálja. Ez a kiegészítés a termékleírás következő pontjait módosítja:

Szüret

„– Az egy erjesztéssel készült pezsgők kézzel szüretelt és a présig edényekben vagy csigás vagy szivattyús, nem önürítő szőlőszállító kocsikban, egészben szállított szőlőből származnak.”

A szőlő érettsége

— 178 gramm/liter must az egy erjesztéssel készült pezsgők esetében.

Minimális természetes alkoholtartalom

— 11 térfogatszázalék az egy erjesztéssel készült pezsgők esetében.

Terméshozam

— A mezőgazdasági és tengeri halászati törvénykönyv D. 645-7. cikkében említett terméshozamot a csendes borok és az egy erjesztéssel készült pezsgők esetében hektáronként 52 hektoliterben állapították meg.

Hozamkorlát

a) A mezőgazdasági és tengeri halászati törvénykönyv D. 645-7. cikkében említett hozamkorlátot a csendes borok és az egy erjesztéssel készült pezsgők esetében hektáronként 62 hektoliterben állapították meg.

Préselés

— Az egy erjesztéssel készült pezsgők előállítására szánt szőlőt előzetes leszemezés vagy zúzás nélkül, egészben öntik be a présbe. Az ilyen szőlő préselését pneumatikus préssel, vagy lánc és koptatók nélküli, vízszintes elrendezésű membránpréssel vagy függőleges elrendezésű préssel végzik el.

Analitikai előírások

— Az egy erjesztéssel készült pezsgőt kötelező degorzsálni, és az erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 5 gramm.

Borászati eljárások

— Az egy erjesztéssel készült pezsgők mustját tilos enzimekkel vagy enzimtartalmú készítményekkel tisztítani.

— Az egy erjesztéssel készült pezsgőket alkoholtartalom-növelés nélkül és élesztő hozzáadása nélkül állítják elő.

Tiltott eszközök

— bogyózó és zúzó eszközök az egy erjesztéssel készült pezsgők készítésére szánt szőlő feldolgozásához.

Készítés

— Az üvegpalackokba töltésre – mely palackokban az egyetlen palackos erjesztés végbemegy – legkorábban a szüretelés évének október 1-jétől kerülhet sor.

c) Az egy erjesztéssel készült pezsgők palackos erjesztése a következő feltételek mellett történik: — az erjesztés tartályokban vagy hordókban kezdődik; — a folyamatot csak hűtéssel szabályozzák; — élesztő hozzáadása tilos; — tirázslikőr hozzáadása tilos; — kalcium- vagy nátrium-alginát használata tilos; — a másodlagos erjedés kizárólag a palackban zajlik le a részben erjedt mustból; — expedíciós likőr használata tilos; — a degorzsáláskor elvesző mennyiséget ugyanabból a tételből származó borral kell pótolni.

Palackozás

— vizsgálatot kell végezni a csendes borok esetében a palackozás előtt és után, a pezsgők vagy gyöngyözőborok esetében a degorzsálás előtt, az egy erjesztéssel készült pezsgők esetében pedig a degorzsálás után.

Címkézés

c) Az egy erjesztéssel készült pezsgőkön kötelezően fel kell tüntetni az évjáratot.

Nyilvántartás

2. Az egy erjesztéssel készült pezsgők termelésére szánt parcellák nyilvántartása

Minden olyan gazdasági szereplőnek, aki szőlőt szüretel le, naprakész nyilvántartást kell vezetnie, amely pontosan megjelöli azokat a parcellákat, amelyekről az egy erjesztéssel készült pezsgők előállítására szánt szőlőt szüretelték, és amelyben minden érintett parcellára vonatkozóan szerepelnek a következők:

— a kataszteri szám;

— a terület.

A gazdasági szereplő legkésőbb a szüretet követő november 1-jén megküldi ezt a nyilvántartást az érdekvédelmi és irányító szervezetnek.”

Az egységes dokumentum 1.4., 1.5., 1.8. és 1.9. pontja ennek megfelelően módosult.

9. A szőlő cukortartalma

Az optimális érettség biztosítása érdekében a csendes borok esetében a must minimális cukortartalma literenként 8 grammal nőtt. Ezért a csendes borok esetében a minimális természetes alkoholtartalom 10,5 térfogatszázalékról 11 térfogatszázalékra emelkedett.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

10. Hozamkorlát

A csendes borok, a pezsgők és a gyöngyözőborok hozamkorlátja 3 hl/ha-ral csökkent. A hozamok túl jelentős változásának elkerülése érdekében erre a módosításra a metszésre vonatkozó szabályok módosítása miatt került sor.

Az egységes dokumentum 1.5. pontja ennek megfelelően módosult.

11. Préselés

A szöveg a préselésre vonatkozó fejezettel egészült ki:

„– A szüreteléshez használt eszközöket legalább naponta egyszer el kell mosni;

– A héjon áztatást hermetikusan záró tartályokban végzik.”

E rendelkezés célja annak biztosítása, hogy a leszüretelt gyümölcs minősége ne romoljon.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

12. Analitikai előírások

A csendes borok esetében a „száraz” kifejezés használatához a maximális erjeszthetőcukor-tartalom literenként 8 gramm cukorról 5 grammra csökkent.

Az egységes dokumentum 1.9. pontja ennek megfelelően módosult.

13. Összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelés után

Az alkoholtartalom-növelési lehetőségek korlátozása érdekében a csendes borok alkoholtartalom-növelés utáni összes alkoholtartalmát 13 térfogatszázalékra csökkentették.

Az egységes dokumentum 1.5. pontja ennek megfelelően módosult.

14. Tiltott eszközök

A szőlő károsodás nélküli préselésének lehetővé tétele érdekében a termékleírás megtiltja az alábbiak használatát:

— axiális betöltésű prések;

— nyersbeton kádak, kivéve azokat, amelyek a szállító által kiadott megfelelőségi nyilatkozat értelmében érintkezhetnek a szőlővel, a musttal vagy a borral.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

15. Pincekapacitás

Ahhoz, hogy a pincészeti munkákat megfelelő feltételek mellett lehessen végezni, a termékleírás az utolsó 5 évben ellenőrzött eredetmegjelölésű borrá feldolgozott átlagos mennyiség egyszereséről annak másfélszeresére növelte a biztosítandó minimális pincekapacitást.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

16. A pezsgők palackba töltése

Az egyre koraibb szüretelés figyelembevétele érdekében a palackban történő másodlagos erjesztéshez történő palackozás időpontját egy hónappal előbbre hozták.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

17. Palackozás

Miután az egy erjesztéssel készült pezsgőket elismerték, pontosításra került, hogy a legfeljebb 37,5 centiliteres vagy több mint 150 centiliteres űrtartalmú palackokban történő forgalmazásra vonatkozó rendelkezés kizárólag a palackban történő második erjesztéssel nyert pezsgőkre és gyöngyözőborokra vonatkozik.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

18. Érlelés és kereskedelmi forgalomba hozatal

A csendes borok érlelési idejét másfél hónappal növelték. A chenin szőlőfajta ugyanis arról ismert, hogy az érlelés során érdekes aromavilágra tesz szert. Ezért a borok kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontját február 1-jéről március 15-re halasztották.

A pezsgők és a gyöngyözőborok forgalmazása esetében a szöveg kiegészül azzal, hogy a legkorábbi dátum szeptember 30.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

19. Adóraktár-engedélyesek közötti szállítás

Az 1. fejezet IX. szakasza 5. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borszállítás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

20. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi területtel való kapcsolatot az egy erjesztéssel készült pezsgők leírásával kapcsolatban átdolgozták.

A metszési feltételek módosítása miatt a rövidmetszésre vonatkozó kitételt is törölték a kapcsolatra vonatkozó részből.

Az egységes dokumentum 1.8. pontja ennek megfelelően módosult.

21. Átmeneti intézkedések

A termékleírásból törölték a lejárt átmeneti intézkedéseket. Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

22. A palack külleme

Törölték a gyöngyözőbor palackjának küllemével kapcsolatos rendelkezést.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

23. Száraz boros címke

A csendes borok esetében törölték a száraz megjelölés címkén való feltüntetésére vonatkozó előírást.

Az egységes dokumentum 1.9. pontja ennek megfelelően módosult.

24. Bejelentési kötelezettségek

A szöveg kiegészült a parcellahasználat előzetes bejelentésével.

Ezzel a nyilatkozattal előre tudni lehet a parcellára igényelt terméktípust annak érdekében, hogy differenciált művelésmódot lehessen alkalmazni, és így már a metszéstől kezdve a megcélzott maximális hozamhoz lehessen igazítani az előállítási technikákat. Ennek köszönhetően az érdekvédelmi és irányító szervezet is terméktípusonként tudja kezelni a piacra kerülő mennyiségeket.

A visszavonási nyilatkozat törlésre kerül.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

25. Nyilvántartás

A szöveg egy nyilvántartással egészül ki, amely azt tünteti fel, hogy a szüretelést kézzel vagy géppel végzik-e.

Kiegészül továbbá a szüretelő, átvevő és préselő eszközök tisztítására vonatkozó nyilvántartással.

A palackozási nyilvántartás törlésre kerül.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

26. Főbb ellenőrizendő pontok

A főbb ellenőrizendő pontokat a rájuk vonatkozó értékelési eljárások egyszerűsítése érdekében felülvizsgálták.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

27. Cím

Az INAO címét javították.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Montlouis-sur-Loire

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

5. Minőségi pezsgő

8. Gyöngyözőbor

4. A bor(ok) leírása

Csendes borok

A csendes borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

A csendes borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot. A „sec” (száraz) kifejezéssel minősített csendes borok palackozás utáni erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 5 gramm, az egy literre jutó borkősav grammjában kifejezett összes savtartalma pedig literenként legfeljebb 2 grammal alacsonyabb az erjeszthetőcukor-tartalomnál (glükóz és fruktóz).

A csendes borok illósavtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és szén-dioxid-tartalmának határértékeit az európai jogszabályok állapítják meg.

A csendes száraz borok fiatal korukban gyümölcsös és virágos aromákkal rendelkeznek, amelyek a bor érésekor lassabban kifejlődő ízjegyeknek, például mézes jegyeknek adhatják át a helyüket. Amikor erjeszthető cukrokat tartalmaznak, komplexitásuk és tárolhatóságuk általában jelentősebb mértékű. Ekkor nem ritkák az erőteljesebb egzotikus gyümölcsös vagy az édesebb aszalt gyümölcsös jegyek, valamint a gyakran az idő előrehaladtával feltáruló, pirított mandulára vagy birsalmára emlékeztető jegyek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom: Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

Pezsgők és gyöngyözőborok

A must alkoholtartalmának növelése esetén a palackban történő másodlagos erjedést követően a pezsgők vagy gyöngyözőborok összes alkoholtartalma legfeljebb 13 térfogatszázalék.

A pezsgők és gyöngyözőborok illósavtartalmának, összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és szén-dioxid-tartalmának határértékeit az európai jogszabályok állapítják meg.

A finom és könnyű habú pezsgőket gyakran fehér húsú gyümölcsökre vagy citrusfélékre emlékeztető jegyek, valamint idővel megjelenő, leheletnyi kalácsos ízjegy jellemzik.

A gyöngyözőborok alacsonyabb szénsavtartalmukkal és diszkrétebb, a szájban kevésbé érzékelhető buborékokkal tűnnek ki. Ezek a kellemes borok általában borosabb jellegűek, mint a pezsgők.

Az egy erjesztéssel készült pezsgőket elegáns és krémes buborékozás jellemzi. Egyfajta testesség érzékelhető, ami a készítéséhez szükséges érettséggel függ össze. E termék íz- és illategyensúlyát fehér virágokra és fehér húsú gyümölcsökre emlékeztető jegyek teszik teljessé.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom: Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

5. Borkészítési eljárások

a) Különleges borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

A pezsgőket vagy gyöngyözőborokat palackos másodlagos erjesztéssel, illetve a pezsgőket egyetlen erjesztéssel készítik. A must alkoholtartalmának növelése esetén a másodlagos erjedést követően összes alkoholtartalmuk legfeljebb 13 térfogatszázalék. A csendes borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

Művelési gyakorlat

a) Ültetési sűrűség: A minimális ültetési sűrűség hektáronként 6 250 tőke, a sorok közötti távolság legfeljebb 1,60 méter. Az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,8 méternek kell lennie.

b) A metszésre vonatkozó szabályok: a szőlőt május 1-jéig kell metszeni. – A rövidmetszéssel (legyezőműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel) művelt szőlőknél a metszéskor meghagyott rügyek száma hektáronként nem haladhatja meg a 85 800 rügyet, illetve tőkénként átlagban a 13 rügyet azzal, hogy egy tőkén legfeljebb 15 rügy, az egyes csapokon pedig legfeljebb 3 rügy lehet.

— A hosszúmetszéssel művelt szőlőknél a metszéskor meghagyott rügyek száma hektáronként nem haladhatja meg a 72 600 rügyet, illetve tőkénként átlagban a 11 rügyet azzal, hogy egy tőkén legfeljebb 13 rügy lehet.

Egy erjesztéssel készült pezsgők

A borkészítésre vonatkozó korlátozás

Az egy erjesztéssel készült pezsgők palackos erjesztése a következő feltételek mellett történik:

— az erjesztés tartályokban vagy hordókban kezdődik,

— a folyamatot csak hűtéssel szabályozzák,

— élesztő hozzáadása tilos,

— tirázslikőr hozzáadása tilos,

— kalcium- vagy nátrium-alginát használata tilos,

— a másodlagos erjedés kizárólag a palackban zajlik le a részben erjedt mustból,

— expedíciós likőr használata tilos,

— a degorzsáláskor elvesző mennyiséget ugyanabból a tételből származó borral kell pótolni.

b) Maximális hozamok

Csendes borok

hektáronként 62 hektoliter

Pezsgők és gyöngyözőborok

hektáronként 75 hektoliter

Egy erjesztéssel készült pezsgők

hektáronként 62 hektoliter

6. Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a csendes borok erjesztése, készítése és érlelése, valamint a szőlő szüretelése, a pezsgők és gyöngyözőborok erjesztése, készítése, érlelése és palackozása Indre-et-Loire megye alábbi településeinek területén történik (a 2019. évi hivatalos földrajzi kódex [Code officiel géographique] alapján készült településjegyzék): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau.

7. Fontosabb borszőlőfajták

Chenin B

8. A kapcsolat(ok) leírása

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Montlouis-sur-Loire” ellenőrzött eredetmegjelölés szőlővidéke Tours-tól néhány kilométerre keletre, egy háromszöget alkotó mészkőfennsíkon található, amelyet északon és délen a Loire, illetve a Cher folyó völgye, keleten pedig a kiterjedt amboise-i erdő határol. Ez a földrajzi terület mindössze 3 település területére terjed ki.

A földrajzi terület domborzata igen jellegzetes, és a szőlőültetvényt körülbelül 55 és 100 méter közötti tengerszint feletti magasságban telepítették. Délkeleten a fennsík a Cher völgye felé ereszkedik, és egy száraz völgyekkel szabdalt szőlőtermő lankát alkot. A bortermő fennsík nyugaton és északon meredeken ér véget, azt egy kb. harminc méteres sziklafal zárja le, amelyet helyenként kisebb száraz völgyek vágnak át.

Geológiai szempontból a fennsíkot turon korszakbeli krétás képződmények (csillámos kréta, sárga mésztufa) és szenon korszakbeli képződmények (a Cher völgye felé felbukkanó villedieu-i kréta) erősítik meg, amelyeket szenon korszakbeli agyagos-szilikátos képződmények (kovás agyag), helyenként eocén képződmények (pudingkő, kavicsos konglomerátum), és mindenekelőtt a magas folyóteraszok hordalékos homokos anyagai fednek, amelyek többé-kevésbé a szél által ide hordott homokkal keveredtek.

A szőlő szüreteléséhez körülhatárolt parcellák többnyire agyagos-szilikátos, időnként agyagos-meszes talajokon nyugszanak. A kiemelkedések tetejét fedő homokos lerakódások sok esetben túlnyomórészt homokos textúrát eredményeznek.

Az éghajlat az óceáni és a szárazföldi hatások találkozása miatt mérsékelt óceáni éghajlat, amelyre a Loire hőszabályozóként hat, és amelyet időnként kiváló őszi és késő őszi időjárási viszonyok jellemeznek.

A fennsík alaprétegeit alkotó puha krétás anyagba, a mésztufába a római kortól a XX. századig hatalmas föld alatti kőfejtőket vájtak, amelyeket borospinceként hasznosítottak újra a csendes borok erjesztéséhez, a pezsgők készítéséhez, valamint a borok érleléséhez és tárolásához.

A borvidéken a XIV. századtól a XIX. századig fehérborokat termeltek, amelyeket a minőségüknek és a tárolhatóságuknak köszönhetően a Loire-on lehetett Nantes-ig, majd onnan tovább az észak-európai országokba szállítani. Ezeket a borokat általában „Vouvray” elnevezéssel értékesítették, amely akkoriban a Tours környéki legjobb fehérborokat jelölte.

Az 1930-as években több ítélettel is elutasították a „Vouvray” eredetmegjelöléshez való csatlakozás iránti kérelmet. Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire és Saint-Martin-le-Beau borászai ekkor indították el az ellenőrzött eredetmegjelölésként való elismerésre irányuló eljárást, amelyet 1938-ban „Montlouis” néven ismertek el. Ez a név 2002-ben „Montlouis-sur-Loire”-ra változott.

A szőlőültetvény 2008-ban 400 hektáron terült el, amelyet mintegy ötven bortermelő művelt. E területet felerészben csendes borok (kb. 6 000 hektoliter), felerészben pedig pezsgők és gyöngyözőborok termelésére használják (kb. 9 600 hektoliter).

A termék és az ok-okozati összefüggések leírása

Csendes borok

A csendes száraz borok fiatal korukban gyümölcsös és virágos aromákkal rendelkeznek, amelyek a bor érésekor lassabban kifejlődő ízjegyeknek, például mézes jegyeknek adhatják át a helyüket.

Amikor erjeszthető cukrokat tartalmaznak, komplexitásuk és tárolhatóságuk általában jelentősebb mértékű. Ekkor nem ritkák az erőteljesebb egzotikus gyümölcsös vagy az édesebb aszalt gyümölcsös jegyek, valamint a gyakran az idő előrehaladtával feltáruló, pirított mandulára vagy birsalmára emlékeztető jegyek.

Pezsgők

A finom és könnyű habú pezsgőket gyakran fehér húsú gyümölcsökre vagy citrusfélékre emlékeztető jegyek, valamint idővel megjelenő, leheletnyi kalácsos ízjegy jellemzik.

A gyöngyözőborok alacsonyabb szénsavtartalmukkal és diszkrétebb, a szájban kevésbé érzékelhető buborékokkal tűnnek ki. Ezek a kellemes borok általában borosabb jellegűek, mint a pezsgők.

Az egy erjesztéssel készült pezsgőket elegáns és krémes buborékozás jellemzi. Egyfajta testesség érzékelhető, ami a készítéséhez szükséges érettséggel függ össze. E termék íz- és illategyensúlyát fehér virágokra és fehér húsú gyümölcsökre emlékeztető jegyek teszik teljessé.

Csendes borok

A borokat kizárólag Chenin B fajtájú szőlőből készítik. Az ebben az igénytelen fajtában rejlő lehetőségeket nagyban meghatározza annak a talajnak a jellege, ahová a fajtát telepítik, amely ráadásul a „Montlouis-sur-Loire” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területén közel esik a Loire-völgy termesztésre alkalmas keleti határövezetéhez.

A szőlő szüreteléséhez körülhatárolt, parcellákra osztott területbe a szokásokhoz igazodva csak a jó víz- és hőháztartású talajokkal rendelkező parcellák tartoznak bele.

E körülmények kedvező feltételeket teremtenek a Chenin B szőlőfajta eredeti és elegáns kifejeződéséhez, ugyanakkor megkövetelik a növény és a termőképesség optimális kezelését, amit az egyes klónok betiltása és a szőlő szigorú művelésmódja is tükröz.

A montlouis-i bortermelők alkalmazkodtak a Chenin B szőlőfajta igényeihez, és azokat az előállítási módok és az előállított borok fajtáinak diverzifikálásával aknázták ki. Az elkészített borok a szőlőültetvény helyétől, a szőlő művelésmódjától és az adott évjárat időjárási viszonyaitól függően több vagy kevesebb erjeszthető cukrot tartalmaznak. A fehérborok aromavilága az érleléssel egyre összetettebbé válik. Amikor a szüreti időszak végén kedvezőek az időjárási viszonyok, a leszüretelt szőlőszemekből félédes vagy édes borokat készítenek, miután a tőkén történő töppesztés hatására magasabb lesz a szemek cukorkoncentrációja, vagy a Botrytis cinerea hatására kialakul a nemes rothadás.

A „Montlouis-sur-Loire” borok minőségére a szőlőművelésre szolgáló parcellák kiválasztása, valamint a bortermelő közösség által az idők folyamán alkalmazott termelési gyakorlatok alakítása, majd megszilárdulása ad magyarázatot. Ismertségüket mutatja, hogy a borokkal folyamatosan kereskedtek, amit kezdetben a Loire és a Cher közelsége is elősegített. A borokat, amelyek kereskedelme nagy valószínűséggel sokkal régebbre, a XVI-XVII. századra nyúlik vissza, vízi úton szállították Nantes-ig, majd onnan Flandria északi részébe és Hollandiába szállították tovább. Hírnevük azóta is töretlenül nő, és a borokat 2010-ben az ország területén kívül is értékesítik és világszerte exportálják.

Pezsgők

A pezsgőkészítés ugyanebben a környezetben zajlik. A montlouis-i termelők – megállapítva, hogy a pincékben palackozott borok néha hajlamosak voltak újabb erjedésre – el kívánták sajátítani a „természetes pezsgősödés” jelenségének mesterfogásait, és ebből profitálni akartak. Így jöttek létre a XIX. századtól a „gyöngyöző” borként forgalomba hozott borok. A születőben lévő borászati ág alapjaira építve az 1840-es években kezdődtek meg a hagyományos eljárással készített gyöngyözőborok előállítására irányuló első kísérletek. A XX. század fordulóján tudásátadásra került sor, amikor champagne-i szakértőket vettek igénybe. A mésztufába vájt pincék akkoriban hozzájárultak az ilyen borok készítésének fejlődéséhez, amelyhez hatalmas temperált tároló- és munkaterületekre van szükség. A szőlőtermesztési és borkészítési technikákban jártas bortermelők a 2000-es évektől indították újra a pezsgőborok előállítására használt első módszerrel, az egyetlen erjesztéssel készült pezsgők termelését. Ezek a tökéletesen érett és szabályozott terméshozamú szőlőből, a feldolgozáskor cukor hozzáadása nélkül készített borok pontosan tükrözik az évjáratot meghatározó viszonyokat.

A pezsgőkészítők a több mint egy évszázada megszerzett tapasztalatokra támaszkodva a küvéik összetételét tekintve mára tökéletesen kiforrott mesterfogásokkal rendelkeznek. A vízszintes helyzetben falécekre fektetve, legalább 9 hónapig tartó érlelés hozzájárul a borok briósra emlékeztető aromáinak és összetettségének kialakulásához.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A csendes borok erjesztése, készítése és érlelése, valamint a pezsgők és gyöngyözőborok erjesztése, készítése, érlelése és palackozása tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület Indre-et-Loire megye alábbi településeinek területét foglalja magában (a 2019. évi hivatalos földrajzi kódex [Code officiel géographique] alapján készült településjegyzék): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

— A címkéken valamennyi fakultatív információt akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét. – A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

— Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy: – kataszteri területről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az egy erjesztéssel készült pezsgőket kötelezően az évjárat feltüntetésével kell kiszerelni.

A termékleíráshoz vezető link

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.