[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.11.12.

COM(2010) 667 végleges

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Tizenegyedik jelentés az euroövezet bővítésének gyakorlati előkészületeiről

{SEC(2010) 1373}

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Tizenegyedik jelentés az euroövezet bővítésének gyakorlati előkészületeiről

BEVEZETÉS

A Tanács 2010. július 13-i határozatában[1] megállapította, hogy Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket. Így Észtország 2011. január 1-jétől csatlakozik az euroövezethez, és ezzel az eurót bevezetett tagállamok száma tizenhétre emelkedik majd. Az észt korona és az euro visszavonhatatlanul rögzített átváltási árfolyama szerint 15,6466 észt korona ér 1 eurót[2].

Az átállás gyakorlati előkészületei mostanra a végső szakaszba léptek. Ez a jelentés értékeli az euro észtországi bevezetésével kapcsolatos gyakorlati előkészületek jelenlegi helyzetét és megvizsgálja különösen az eurokészpénz gazdaságba történő bevezetésének előkészületeit, a fogyasztók átállás alatti védelmét szolgáló intézkedéseket, például a tisztességes árképzési megállapodásokat és a kommunikációs kampányt. Emellett rövid áttekintést ad az euróval kapcsolatos legfrissebb közvélemény-kutatás eredményeiről, amelyet nyolc, az euroövezeten kívüli közép- és kelet-európai tagállamban (többek között Észtországban) végeztek el.

A csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum azon uniós tagállamok előkészületeivel kapcsolatban szolgál részletekkel, amelyek még nem vezették be az eurót és nincs jogi lehetőségük a kívülmaradásra.

AZ ÁTÁLLÁSSAL KAPCSOLATOS ELőKÉSZÜLETEK JELENLEGI HELYZETE ÉSZTORSZÁGBAN

Észtország 2010. október 14-én fogadta el az eurobevezetési terv kilencedik változatát. A 2010. áprilisi, előző változathoz képest ez a terv elsősorban a következő új elemeket tartalmazza:

- Az Észt Posta mintegy 180 hivatalának részvétele a lakosság eurokészpénzzel való ellátásában és az észt korona bevonásában.

- 2010. december 1-jétől a lakosság ellátása 600 000 euroérme-készlettel.

- A párhuzamos használat időszakában 20 eurós bankjegyek alkalmazása a bankjegykiadó automatákban (ATM-ek). Ennek célja, hogy a bankautomaták kevesebb 50 eurós bankjegyet adjanak ki, megkönnyítve ezzel a kiskereskedők számára a kizárólag euróban való visszaadást.

- A készpénzkezelők számára szervezett, eurokészpénzzel kapcsolatos képzések részletesebb megtervezése és leírása.

Az alábbi pontokban részletesebb megállapítások is olvashatók, összességében azonban ezek az intézkedések örvendetesek és hozzájárulnak ahhoz, hogy az átállás zökkenőmentes és sikeres legyen.

Előkészületek a készpénzes átállásra

Az eurokészpénz három fő csatornán: a kereskedelmi bankokon, a bankjegykiadó automatákon (ATM-ek) és a kiskereskedőkön keresztül jut a forgalomba.

Észtország 44,89 millió – a Finn Nemzeti Bank által biztosított – eurobankjegyet kölcsönöz az eurorendszertől és 194 millió darab euroérmét rendelt meg a forgalomban levő észtkorona-készpénz felváltásához és a szükséges logisztikai készletek biztosításához. Az észt euroérmék saját nemzeti előlappal rendelkeznek és előállításukról a finn pénzverde gondoskodik. Az érmék gyártása már megkezdődött és szeptember közepére az érmemennyiség körülbelül 40 %-a elkészült. A fennmaradó mennyiséget több szakaszban, 2011 március végéig állítják elő és szállítják le.

Az €-nap előtt a forgalomban levő észtkorona-készpénz mintegy 40 %-ának megfelelő, 235 millió euro összértékű eurobankjegy és -érme előszállítására és továbbszállítására kerül sor a bankok és ügyfeleik felé. Az euroérmék előszállítása szeptember közepén kezdődött, a bankjegyek előszállítását pedig a tervek szerint november 15-én kezdik meg. Az Észt Nemzeti Bank (Eesti Pank) szeptember közepéig 10 bankkal írt alá előszállítási megállapodást. A kereskedelmi bankok ügyfelei számára történő euroérme-továbbszállítás keretét már kidolgozták, de a bankok október elején arról számoltak be, hogy még nem volt pénzmozgás. Az eurobankjegyek továbbszállítása december 1-jén kezdődik. Emellett Észtország lesz az első tagállam, amely alkalmazza az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, új, egyszerűsített EKB iránymutatást[3], amely korábbi átállások tapasztalataira támaszkodik. Azon kiskereskedők számára, akik egyszerűsített továbbszállítási szerződést kötnek, maximum 10 000 EUR értékű eurokészpénzt biztosítanak az €-napot megelőző öt naptári napon belül[4].

Az eurokészpénz üzletszerű szállítása minden esetben rendőri kísérettel történik majd, ideértve az érmeszállítást és az ATM-ek feltöltését is, ami magas szintű biztonságot jelent. A legjelentősebb készpénzszállító vállalat további pénzszállító járművek kölcsönzését tervezi a szomszédos tagállamoktól, ha ez az átállás időszakában a készpénzszállítás iránti kereslet megnövekedése miatt szükségessé válik, és új berendezéseket szerzett be az eurokészpénz válogatásához és használatra való alkalmasságának vizsgálatához.

Az észt bűnüldöző hatóságok fokozták az eurohamisítással összefüggő megelőző intézkedéseiket, amelyek a Bizottság Periklész-programján alapulnak.

Észtország 600 000 mini euroérme-készletet rendelt, vagyis nagyjából háztartásonként egyet, ezeket december 1-jétől bankokban és postahivatalokban fogják értékesíteni. Az érmekészlet eladási ára 200 korona (névértéke 200,12 korona vagy 12,79 EUR) és 42 euroérmét tartalmaz. Az esetleges felhalmozás elkerülése érdekében vásárlásonként legfeljebb 5 érmekészletet lehet majd beszerezni. 2011. január 1-jétől – a 600 000 darab készleten kívül – további mennyiségeket fognak értékesíteni, hogy kielégítsék a gyűjtők új euroérmék iránti numizmatikai keresletét. Ezek a készletek rendkívül hasznosak, mivel az emberek az €-nap előtt megismerhetik az új érméket, és a kiskereskedők számára könnyebb lesz a kizárólag euróban történő visszaadás. Az Eesti Pank ezért gondosan nyomon követi a minikészletek értékesítését annak biztosításához, hogy az ország minden részén elegendő mennyiség álljon rendelkezésre. Emellett jó megoldás a gyűjtők igényeit kiszolgáló további készletek gyártása, mert így elkerülhető, hogy a gyűjtés bizonyos mértékig kiszorítsa a szokásos érmefelhasználást.

A legjelentősebb készpénzszállító vállalat megkezdte a kiskereskedőknek szánt euroérme-készletek összeállítását, amelyekhez a szakmai ügyfelek közvetlenül vagy bankokon keresztül juthatnak hozzá. Kétfajta készletet lehet majd kapni, az egyik értéke 111 EUR (8 érmetekercs), a másiké pedig 198 EUR (15 érmetekercs). A vállalat szeptemberben 40 000 ilyen készletre kapott megrendelést és a tervek szerint ennek több mint kétszeresét fogja összeállítani. Az előző átállásokhoz képest ez jelentős mennyiség, amelyre szükség is van, mivel mindenképpen el kell kerülni, hogy a kiskereskedők az átállás időszakában kifogyjanak az euroérmékből, és azt is figyelembe kell venni, hogy az átállás első napjaiban esetleg nem lesz folyamatos a készpénzszállítás az üzletekbe.

A kereskedelmi bankoknál legalább 2010. december 1. és 2011. június vége között valamennyi – készpénzszolgáltatást nyújtó – bankfiókban átváltási díj és az átváltható összeg korlátozása[5] nélkül, rögzített árfolyamon váltják át az észt koronát euróra. Bankfiókok kisebb körében ezt a szolgáltatást 2011. december végéig biztosítják. Az átállás megkönnyítése érdekében a kereskedelmi bankok az átállás időszakában meghosszabbított nyitva tartást vezetnek be, ami már decemberben megkezdődik, és a tervek szerint kiegészítő személyzetet is biztosítanak. A legtöbb bankfiók január 1-jén 12 órától nyitva lesz. Legalább egy nagy bank jelezte, hogy fiókjaiban sor esetén a kiskereskedők elsőbbséget kapnak más ügyfelekkel szemben (ezt elkülönített sorszámozással oldják meg). Ennek alkalmazására valamennyi bankot ösztönözni kell, hiszen ez a kiskereskedők számára megkönnyíti a kizárólag euróban történő visszaadást.

A bankok általában el fogják kerülni nagyobb névértékű (500 és 200 eurós) címletek kiadását is az átálláskor, így csökkenthető annak a kockázata, hogy a kiskereskedőknél elfogy az eurováltópénz.

Szeptember közepére elkészült a banki alkalmazottak képzésének ütemezése, és hamarosan megkezdődnek a képzések. A bankkártyás terminálok euróra való átállításának előkészületei jó ütemben haladnak és várhatóan nem merül fel komolyabb probléma. Ezeknek a termináloknak az átállítására 2011. január 1-jén 0.00 órakor kerül sor. Az esetleges félreértések elkerülése érdekében a pénznem megjelenik a terminálok kijelzőjén. Az informatikai rendszerek előkészítése jól halad, a végső tesztelést októberre/novemberre tervezik.

A készpénzváltáshoz való hozzáférés – különösen a vidéki területeket érintő – javítása érdekében az Észt Posta (Eesti Post) is részt vesz a készpénzváltásban. Az Eesti Post 2011. január 1. és 15. között országszerte több mint 180 postahivatalban a Postipank platformon (amely a SEB kereskedelmi bankkal közös szolgáltatás) keresztül fogja végezni a koronakészpénz euróra való díjmentes átváltását. A postahivatalok ebben az időszakban a hét minden napján nyitva tartanak, a január 1-jei és 2-i munkaszüneti napon és január 9-én, vasárnap is. A készpénzváltási szolgáltatást mindenki igénybe veheti, azok is, akik nem rendelkeznek SEB-bankszámlával. Az Eesti Post szükség esetén ügyfelenként 1000 euróban korlátozhatja a napi készpénzváltást. Végül, az Eesti Post részletes kommunikációs tervet készít a párhuzamos használat idején általa biztosított készpénzváltási szolgáltatás megismertetéséhez.

Az ATM-eket főleg december 30-án és 31-én fogják feltölteni, ami azt jelenti, hogy ezekben a napokban sok automata nem fog működni (annak érdekében, hogy január 1-je előtt ne legyen kiadható eurokészpénz). A nagy forgalmú ATM-eket fogják utoljára ellátni eurokészpénzzel. Január 1-jén – banktól függően – 0.00 órától vagy 00.15-től az ATM-ek mintegy 90 %-a csak eurobankjegyet ad ki, míg az automaták körülbelül 10 %-ából mindkét valutához hozzá lehet jutni, ezért ezek megszakítás nélkül működni fognak. Az ATM-eket főleg kisebb címletű, 20, 10 és 5 eurós bankjegyekkel töltik majd fel, 50 eurós címleteket csak azoknál az automatáknál használnak, amelyeknek előzőleg nagy volt a forgalmuk. A kisebb címletű bankjegyek használata az automatákban jó megoldás, és lehetővé teszi a kiskereskedők számára, hogy megfeleljenek a kizárólag euróban történő visszaadásra vonatkozó ajánlásoknak.

A pénzügyi és banki ágazat készpénzes átállással kapcsolatos előkészületei megfelelőek. Örvendetes, hogy az Eesti Post részt vesz a lakosság eurokészpénzzel való ellátásában és az észt korona bevonásában, ami azt jelenti, hogy az ország valamennyi megyéjében lesz olyan bankfiók vagy postahivatal, amely készpénzváltási szolgáltatást nyújt. Az is üdvözlendő, hogy az ATM-eket általában csak kisebb címletű bankjegyekkel töltik fel, elkerülve az 50 eurós bankjegy használatát (kivételt a nagy forgalmú bankautomaták jelentenek), így kevésbé fordulhat elő, hogy a kiskereskedőknél elfogy a váltópénz, mert a vevők nagy címletű bankjeggyel fizetnek. Végül, a bankokat ösztönözni kell arra, hogy a kiskereskedők elsőbbséget kapjanak a bankfiókokban, hogy könnyebbé váljon számukra a kizárólag euróban való visszaadás. A bankoknak és a postahivataloknak alaposan fel kell készülniük a január elején várható komoly munkaterhelésre és a megnövekvő ügyfélforgalomra. |

A közigazgatás előkészületei, a vidéki területek és a rászoruló csoportok felkészítése az átállásra

A közigazgatás informatikai rendszereinek átállítása terv szerint halad. A legtöbb közintézmény informatikai rendszerét már az euróhoz igazították és a legösszetettebb informatikai rendszerrel rendelkező három intézmény (az Adó- és Vámügyi Hatóság, a Társadalombiztosítási Hatóság és a Belügyminisztérium Informatikai Központja) arról számolt be, hogy az általa használt rendszer legkésőbb 2010. november 1-jéig eurokompatibilissé válik.

A pénzügyminisztérium összeállította az önkormányzatokat képviselő kapcsolattartók listáját, akik e-mailben rendszeresen tájékoztatást kapnak. Számos megbeszélésre került sor a helyi hatóságok képviselőivel és a speciális önkormányzati kapcsolattartói hálózaton keresztül az önkormányzatok rendszeresen hírlevelet kapnak a jogi keretekről, az IT-rendszerek átállításáról, valamint egy ellenőrző listát is eljuttattak hozzájuk, amely az €-nap előtt elvégzendő feladatokat tartalmazza.

Probléma merülhet fel a tömegközlekedésben, hiszen nehézséget jelenthet a közepes vagy nagy címletű eurobankjegyekből való visszaadás. Bár a tömegközlekedésben használt legtöbb jegy kifizetése elektronikus úton (például mobiltelefon használatával) történik, néhány esetben még jellemző a készpénzforgalom. A hatóságok azt tervezik, hogy a buszokon, buszmegállókban stb. hirdetéseken hívják fel az utasok figyelmét arra, hogy lehetőleg pontos összeggel fizessenek. A busztársaságok euro-számológépeket is kapnak, ezzel megkönnyíthető a készpénzes jegyárusítást végző buszsofőrök munkája (főleg a vidéki vagy városok közötti útvonalakon).

A parkolóórák átállítása szintén külön problémát jelent, hiszen ezek általában egyszerre csak egy pénznemet tudnak kezelni. Az €-nap utáni 4. vagy 5. napon, amikor a fizetések nagy része már euróban történik, át kell állítani az összes parkolóórát. Ezután az át nem állított parkolóóráknak általában ingyenes parkolást kell biztosítaniuk, hogy ne ösztönözzék a régi nemzeti pénznem használatát a párhuzamos használat időszakában.

Észtországban nem terjedtek el az árusító automaták, így ezek átállítása nem fog különösebb problémát okozni, főként azért, mert ezeknél általában számos különböző fizetési mód igénybe vehető (bankkártyás, mobiltelefonos fizetés stb.).

Az Eesti Post részvétele a készpénzváltási műveletekben (lásd feljebb a 2.1. szakaszt) örvendetes lépés. Ez jelentősen megkönnyíti a készpénzváltást az olyan vidéki területeken élők számára, ahol kevés bankfiók működik. Már megkezdődött a postai személyzet képzése (a két valuta párhuzamos kezelésével, az eurokészpénz biztonsági jellemzőivel, az állampolgárok tájékoztatásával stb. kapcsolatban).

A nyugdíjakat minden hónap 1-je és 18-a között folyósítják (29 000 nyugdíjas még készpénzben kapja nyugdíját minden hónapban), a legtöbb kifizetésre 5-e és 6-a körül kerül sor. Ez azt jelenti, hogy közvetlenül az átállás előtt nem lesz nagymértékű, észt koronában történő nyugdíjfolyósítás.

Azok az idős emberek, akik valamilyen okból nehezen tudják elhagyni az otthonukat, külön figyelmet igényelnek az átállás szempontjából, hiszen segítségre lehet szükségük a náluk levő észt készpénz átváltásához. A szociális munkásoknak képzést kell kapniuk, hogy válaszolni tudjanak az átállással összefüggő alapvető kérdésekre (átváltási szabályok, párhuzamos használat, az árak párhuzamos feltüntetése, az eurokészpénz biztonsági jellemzői stb.).

Külön figyelmet kell fordítani arra, hogy azok az idős emberek, akik nehezen tudják elhagyni az otthonukat, megfelelő tájékoztatást kapjanak az átállásról. Segítségre lehet szükségük észt készpénzük átváltásához is. A szociális munkásoknak képzést kell kapniuk, hogy meg tudják válaszolni az átállással kapcsolatos alapvető kérdéseket. |

A vállalkozások előkészületei

A párhuzamos használat időszakában a kiskereskedőknek nagyobb mennyiségű készpénzre lesz szükségük, két okból: egyrészt a vevők gyakran „mini bankként” használják a boltokat, hogy a nemzeti készpénzt euróra váltsák (különösen, ha nincs bankfiók a közelben), másrészt a készpénzellátás az átállás időszakában a megnövekedett készpénzszállítási igények miatt kevésbé lesz folyamatos. Ezért legalább a nagy kiskereskedelmi láncok fokozottabb biztonsági intézkedéseket irányoznak elő, például több biztonsági őr alkalmazását, figyelőkamerák felszerelését stb.

2010. szeptember végére a nagyobb kiskereskedelmi láncok felbecsülték készpénzigényüket és megállapodás megkötésére készültek a bankokkal. Az átállási időszakban a hét minden napján nyitva tartanak és a személyzet növelését, valamint több pénztár üzemeltetését irányozták elő. Ellenőrizték az egyedi informatikai rendszereket, és azok képesek kezelni az euróban és észt koronában eszközölt fizetéseket, ideértve a vegyes fizetést is. Szükség van továbbá annak ellenőrzésére, hogy az egyes rendszerek illeszkednek-e egymáshoz. Emellett a nagy kiskereskedelmi láncok valamennyi értékesítési pontját felszerelik bankjegyvizsgálóval.

A tervek szerint a személyzet képzésére az ősz folyamán sor kerül, amelybe többek között beletartozik az is, hogy a két valutát kezelő pénztárosok ellenőr jelenlétében kapnak gyakorlati képzést. Az Eesti Pank tanfolyamokat tart a trénereknek.

Az €-naptól kezdve a kiskereskedők kizárólag euróban adhatnak vissza. Ezért megfelelő intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy a pénztárosokra ne nehezedjen túlzott nyomás és a pénztáraknál ne növekedjen a várakozási idő, például a pénztárosokkal már az átállás előtt meg kell ismertetni az új valutát, a koronakészpénz számára külön rekeszeket kell biztosítani, hogy azokat közvetlenül és egyszerűen „ki lehessen vonni a forgalomból”, a nagyobb üzletekben információs pultokat kell felállítani, hogy a vevők megfelelő tájékoztatást kapjanak, a szupermarketekben kisegítő személyzetet kell alkalmazni, hogy segítsenek bepakolni a megvásárolt árut stb. A kiskereskedőknek emellett megfelelő tárolási kapacitásról kell gondoskodniuk a bevont koronakészpénz elhelyezéséhez és meg kell tervezniük a készpénz bankokba való szállítását. Végül, az észt lakosság számára újdonság lesz, hogy az euroérmék értéke sokkal magasabb a koronaérmékénél (a forgalomban levő legmagasabb értékű koronaérme csak 32 eurocentet ér), így kiemelt figyelmet kell fordítani az ezzel kapcsolatban felmerülő esetleges problémákra (például a pénztárakban a pénztárgép rekeszeinek megfelelő kialakítása, a személyzet képzése az érmék kezelésére stb.).

Rendszeresen nyomon kell követni a kis- és középvállalkozások előkészületeinek helyzetét. |

Visszaélések megakadályozása és az árakkal kapcsolatos téves benyomások kialakulásának elkerülése

Az észt közvélemény tart az euróra való átállásnak az árakra gyakorolt esetleges hatásától (a legfrissebb Eurobarometer-felmérés eredményeit lásd lejjebb a 3. szakaszban). Ezért különösen fontos, hogy az észt hatóságok minden szükséges lépést megtegyenek a visszaélések megakadályozása és az árakkal kapcsolatos téves közfelfogás eloszlatása érdekében. Ellenőrizni kell a gyakran vásárolt termékek és – például az éttermek, kávézók, fodrászok stb. által nyújtott – szolgáltatások árainak alakulását, mivel ezek nagymértékben befolyásolják az áralakulással kapcsolatos benyomásokat.

Az árak észt koronában és euróban való kötelező párhuzamos feltüntetése 2010. július 1-jén kezdődött és 2011. június 30-ig tart. Végrehajtását az észt fogyasztóvédelmi testület (Consumer Protection Board of Estonia – CPB) felügyeli, amely az egész országban több mint 2200 értékesítési ponton ellenőrzi az árak párhuzamos feltüntetését. A testület 25 ellenőre szeptemberben mintegy 1160 értékesítési pontot ellenőrzött. Újra felkerestek 265 olyan vállalkozást, amely korábban nem alkalmazta helyesen a párhuzamos árfeltüntetést, hogy ellenőrizzék, megszüntették-e a hiányosságokat. A fogyasztóvédelmi testület a szeptemberben végrehajtott ellenőrzés során 108 esetben szabott ki büntetést[6]. Weboldalán hetente közzéteszik azoknak a vállalkozásoknak a nevét, amelyek nem alkalmazták helyesen az árak párhuzamos feltüntetését.

Miközben júliusban a vállalkozások körülbelül fele nem alkalmazta helyesen az árak párhuzamos feltüntetését, ez az arány augusztusban némileg csökkent, körülbelül 40 %-ra, szeptemberben 30 % alá süllyedt, október közepén pedig valamivel 20 % alatt volt. A fő hiányosság az első két hónapban az volt, hogy az árat euróban nem tüntették fel. Az augusztus és október közötti folyamatos javulás egyrészt annak tudható be, hogy a vállalkozások jelentős része mindkét pénznemben feltünteti az árat, másrészt annak, hogy kevesebb vállalkozás használ helytelen átváltási árfolyamot, ugyanakkor a helytelen kerekítés néhány esetben még mindig problémát jelent. A fogyasztóvédelmi testület nem kormányzati szervezetekkel (például nyugdíjasok szervezeteivel) közösen is ellenőrzi a párhuzamos árfeltüntetést. Ez jó megoldás, és használható a tisztességes árképzési megállapodások népszerűsítéséhez és számuk növeléséhez is (lásd lejjebb). Bár emelkedett azoknak a vállalkozásoknak a száma, amelyek betartják az árak párhuzamos feltüntetésére vonatkozó előírásokat, ebben a tekintetben további erőfeszítésekre van szükség.

A tisztességes árképzési megállapodást augusztus 28-án kezdeményezte számos vállalkozói képviseleti szervezet és a fogyasztóvédelmi testület, felkérve a vállalatokat, hogy csatlakozzanak a kezdeményezéshez. A kezdeményezést az Észt Kereskedelmi és Iparkamara irányítja, a korábbi átállások során sikeresen alkalmazott önkéntes kezdeményezések figyelembevételével. A megállapodás aláírói (pl. kiskereskedők, pénzügyi intézmények, helyi önkormányzatok, internetüzletek stb.) kötelezettséget vállalnak arra, hogy tartózkodnak az átállással kapcsolatos visszaélésektől, azaz az eurobevezetés időszakában nem emelnek indokolatlanul árat és betartják az átváltási szabályokat. A megállapodás aláírói jogosultak arra, hogy használják az ezt jelző logót.

Október közepéig körülbelül 450-en írták alá a megállapodást, többek között 12 helyi önkormányzat, ami több mint 2300 értékesítési/tevékenységi pontot jelent. A megállapodás feltételeinek megszegése esetén bírság szabható ki[7] és az érintett nem használhatja tovább a megkülönböztető logót. Szeptemberben kültéri reklámokat, a rádióban, a nyomtatott médiában és az interneten megjelenő reklámokat magában foglaló tájékoztatási kampányra került sor, és tervben van egy második kampány is. A kereskedelmi kamara becslése szerint az észt kiskereskedelmi ágazatban mintegy 3500–4000 vállalkozás tevékenykedik, ezért növelni kell a megállapodás aláíróinak számát, beleértve a helyi önkormányzatokat is. Elő kell irányozni a megállapodás aláírását népszerűsítő, speciálisan képzett önkéntesek alkalmazását.

Biztosítani kell, hogy a tisztességes árképzési megállapodások helyes végrehajtásának és az esetleges árképzési visszaéléseknek az ellenőrzése január 1-jén és 2-án is folytatódjon. Erősíteni kell a tisztességes árképzési megállapodásban való részvételt is. Külön figyelmet kell fordítani arra, hogy a kis- és középvállalkozások növekvő mértékben kapcsolódjanak be a megállapodásba. E célból speciálisan képzett önkénteseket lehetne alkalmazni (például egyetemistákat vagy nyugdíjasokat). Többek között azokat az önkénteseket is be lehetne vonni, akik az árak párhuzamos feltüntetésének helyes végrehajtását ellenőrzik, ők ezzel párhuzamosan végezhetnék a tisztességes árképzési megállapodás népszerűsítését. A megállapodást mind a 226 helyi önkormányzatnak is alá kellene írnia. Azon aláírók tekintetében, akik nem tesznek eleget a tisztességes árképzési megállapodásból eredő kötelezettségeiknek, a lehető leghamarabb korrekciós intézkedéseket kell végrehajtani. Ilyen esetekben azonnal vissza kell vonni a tisztességes árképzési megállapodás tiszteletben tartásának kinyilvánítására vonatkozó jogukat (azaz az aláírók logójának használati jogát). Külön figyelmet kell továbbá fordítani a visszaélések, valamint a gyakran vásárolt termékekkel, például az éttermek, kávézók, fodrászok stb. által nyújtott szolgáltatásokkal összefüggő indokolatlan áremelések feltárására, mivel ezek jelentősen befolyásolják az eurobevezetés kapcsán az árak alakulására vonatkozó közfelfogást. Folytatni kell az árak párhuzamos feltüntetésére vonatkozó előírások érvényesítésére irányuló erőfeszítéseket. |

Az euróval kapcsolatos kommunikáció

Az euro észtországi bevezetésével kapcsolatos kommunikációs stratégia számszerű célkitűzése annak biztosítása, hogy az észt lakosok 90 %-a legyen jól tájékozott az átállás gyakorlati szempontjait illetően és az átállás időpontjában a lakosság 65 %-a támogassa az euro bevezetését.

A Tanács július 13-i határozatát követően az észt hatóságok felgyorsították a kommunikációs tervek végrehajtását. Ezek különböző eszközök ötvözetét jelentik, ideértve a lakossággal való közvetlen kapcsolattartást (címzett reklámküldeményeket, tájékoztatókat, kiállításokat stb.) és a tömegkommunikációs eszközöket (rádió- és televízióreklámokat).

A 2010 augusztusától decemberéig tartó médiakampány három hullámának célja az átállás fő gyakorlati szempontjainak megismertetése. A Bizottság támogatási megállapodás formájában a támogatható költségek 50 %-áig járul hozzá a jóváhagyott kommunikációs intézkedésekhez. Az Európai Központi Bank kiadványokkal, kiállítások szervezésével és más PR-rendezvényekkel támogatja a tagállami tájékoztatási kampányt, valamint jelentős segítséget nyújt a médiakampányhoz.

Tekintve, hogy a kampányok zöme még nem érhette el a célcsoportokat, eredményük sem értékelhető. Közvélemény-kutatások eredményei és a médiában tükröződő vélemények azonban azt jelzik, hogy egyértelműen jelen van a visszaélésekkel és a vásárlóerő csökkenésével kapcsolatos félelem. Úgy tűnik, egyes rászoruló csoportoknak megnyugtatásuk érdekében további tájékoztatást kell nyújtani.

Mivel már csak rövid idő van hátra az átállásig, a Bizottság sürgeti az észt hatóságokat, hogy határozottan hajtsák végre és szükség esetén egészítsék ki az euro bevezetésével kapcsolatos kommunikációs terveket annak érdekében, hogy minden észt lakoshoz időben eljuthassanak a szükséges információk. Külön figyelmet kell fordítani a rászoruló csoportokra. A Bizottság azt is javasolja az észt hatóságoknak, hogy dolgozzanak ki válsághelyzeti kommunikációs tervet. |

A KÖZVÉLEMÉNY ALAKULÁSA A KÖZELMÚLTBAN CSATLAKOZOTT TAGÁLLAMOKBAN

A Bizottság megbízásából 2004 óta készülnek Eurobarométer-felmérések a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott, euroövezeten kívüli tagállamokban annak érdekében, hogy felmérjék az állampolgárok hozzáállását az euro bevezetéséhez és a témával kapcsolatos ismereteket is. A 2010 őszén készült „NMS-8” felmérés[8] (307. Eurobarométer gyorsfelmérés) a tizenegyedik a sorban. A felmérés terepmunkáját 2010 szeptemberében végezték.

E jelentés céljára a legfrissebb Eurobarométer-felmérés eredményeit az új tagállamokban (new member states, NMS) végzett korábbi felmérés (296. Eurobarométer gyorsfelmérés, 2010. május) eredményeivel hasonlították össze. A még mindig kedvezőtlen jelenlegi gazdasági helyzettel, többek között az euroövezeti tagállamok államadósság-válságával magyarázhatóan a legújabb eredmények szerint az NMS-8 állampolgárai körében 2010 májusa óta összességében némileg visszaesett az euro bevezetésének támogatottsága. A támogatás jelenlegi szintje azonban nem alacsonyabb, mint e felmérés első két hulláma idején, azaz 2004-ben és 2005-ben.

Az euro támogatottsága

2010 májusa és szeptembere között az euro bevezetésének az NMS-8 állampolgárai általi támogatottsága kis mértékben visszaesett. Mindazonáltal a válaszadók viszonylag nagy többsége reméli, hogy az euro bevezetése kedvező hatással lesz országukra (46 %, –3 szp.) nézve. A válaszadók 43 %-a (–4 szp.) úgy véli, hogy személyes szempontból pozitív hatással jár majd az euro bevezetése, míg 44 %-uk (+5 szp.) negatív hatásokkal számolt. A megkérdezettek mintegy fele (47 %) véli úgy, hogy a jelenlegi euroövezeti tagállamokban kedvező hatása volt az euro bevezetésének.

A válaszadók 44 %-a (–4 szp.) örül, hogy az euro a nemzeti valuta helyébe lép , míg 45 %-uk (+3 szp.) nem fogadja örömmel az átállást. Úgy tűnik, hogy leginkább a románok (51 %, –4 szp.), a bolgárok (48 %, –3 szp.) és a magyarok (47 %, –7 szp.) fogadják pozitívan az euro bevezetését, míg a cseh (60 %, +7 szp.), az észt (58 %, +4 szp.) és a lett (56 %, +6 szp.) válaszadók inkább azt jelezték, hogy személy szerint nem örülnek annak, hogy az euro átveheti nemzeti valutájuk szerepét . A legjelentősebben Litvániában növekedett azoknak az állampolgároknak az aránya, akik állításuk szerint nem fogadják örömmel az euróra történő átállást (+6 szp., 34 %-ra).

Az euro bevezetésének üteme

Az NMS-8 állampolgárainak valamivel több mint egyharmada szeretné, ha az euro középtávon kerülne bevezetésre („egy bizonyos idő múlva”, 35 %, –4 szp.), míg hasonló hányaduk véli úgy (38 %, +6 szp), hogy lehetőleg minél később kellene bevezetni a közös valutát. Körülbelül egyötödük (21 %, +6 szp.) tartja úgy, hogy az átállásnak a lehető leghamarabb meg kellene történnie. Lengyelországban (47 %, +8 szp.), a Cseh Köztársaságban (47 %, –1 szp.) és Lettországban (46%, nincs változás) a legmagasabb azon válaszadók aránya, akik szerint a lehető legkésőbbi időpontban kellene bevezetni az eurót. Észtországban a válaszadók egynegyede (24 %, +1 szp.) választotta a lehető leghamarabbi csatlakozási időpontot, 38 %-a (nincs változás) valamivel későbbi időpontra és 31 %-a (–5 szp.) a lehető legkésőbbi átállásra szavazott.

A tájékoztatás szintje

Bár az NMS-8 állampolgárainak többsége még mindig nem érzi magát jól tájékozottnak az euróval kapcsolatban (57 %, –2 szp.), növekszik azoknak az aránya, akik jól tájékozottnak tartják magukat (42 %, +1 szp.). Négy hónappal az euro észtországi bevezetése előtt az észt válaszadók szerint az átállással kapcsolatos tájékozottságuk mértéke jóval nagyobb, mint 2010 májusában, most 65 %-uk érzi magát jól tájékozottnak (+15 szp.).

Az euróval kapcsolatos várakozások

A korábbi felmérésekhez hasonlóan az NMS-8 állampolgárainak túlnyomó többsége számos pozitív állítással egyetértett az euro gyakorlati hatásait illetően: például 90 %-uk (nincs változás) értett egyet azzal, hogy az euroövezeti országokba utazók számára kényelmesebb

lenne az euro használata ; és 85 %-uk (–1szp.) vélte úgy, hogy az euro megkönnyítené többek között a közös valutát használó országokban történő vásárlást .

A válaszadók közel kétharmada azonban az euro bevezetését követő áremelkedéstől tart (69 %, +3 szp.), míg az állampolgárok nagyjából egyötöde (19 %, –4 szp.) hisz az eurónak az árakra gyakorolt hosszú távú stabilizációs hatásában. A felmérésben szereplő tagállamok legtöbbjében növekedett azon állampolgárok aránya, akik tartanak az euro bevezetésével járó áremelkedéstől. A lengyel (81 %, +5 szp.) és az észt (80 %, +3 szp.) válaszadók továbbra is igen szkeptikusak az eurónak az árakra gyakorolt hatását illetően, több mint háromnegyedük véli úgy, hogy az árak emelkedni fognak.

[1] A Tanács 2010/416/EU határozata (2010. július 13.) a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 196., 2010.7.28., 24. o.).

[2] A Tanács 671/2010/EU rendelete (2010. július 13.) a 2866/98/EK rendeletnek az euro észtországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról (HL L 196., 2010.7.28. 4.o.).

[3] Az Európai Központi Bank EKB/2008/4 számú iránymutatása (2008. június 19.) az euro-készpénzcserére való egyes előkészületekről és az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, EKB/2006/9 iránymutatás módosításáról (HL L 176., 2008.7.4., 16.o.).

[4] A gyakorlat rávilágított az egyszerűbb eljárás szükségességére, amelynek a célja elsősorban az lenne, hogy ösztönözze a kiskereskedőket a továbbszállításban való részvételre. Egy szokványos továbbszállítási szerződés súlyos szankciókat von maga után, ha a továbbszállított eurokészpénz az €-nap előtt kerül forgalomba, emellett előírja a biztonsági intézkedések jelentős megszigorítását a vállalatok telephelyén stb. Ezért e szerződésfajta megfelelőbb a nagy mennyiségű eurokészpénzt igénylő, nagyobb vállalatok esetében.

[5] Gyakorlati okokból azonban valószínűleg előzetes értesítésre lesz szükség nagy összegű készpénz beváltása esetén. 2010. december 1-je és 31-e között az átváltás csak magánszemélyek számára lesz lehetséges.

[6] A bírság átlagosan körülbelül 50 EUR-t tett ki, a legmagasabb összeg mintegy 1900 EUR (30 000 korona) volt. Az ellenőr a helyszínen dönthet a büntetés módjáról (figyelmeztetés/bírság), de a bírság összegéről nem.

[7] A bírság legmagasabb összege 50 000 korona, ami körülbelül 3200 eurónak felel meg.

[8] Az Eurobarométer-felmérések mindig az új, de euroövezeten kívüli tagállamok eredményeit mutatják be. A legutóbbi felmérésben Lengyelország, a Cseh Köztársaság, Magyarország, Bulgária, Románia, Lettország, Észtország és Litvánia szerepelt. Mivel Ciprus, Málta, Szlovénia és Szlovákia már tagja az euroövezetnek, ezeket az országokat már nem vonták be a felmérésbe. Összesen mintegy 8000 véletlenszerűen kiválasztott állampolgárt kérdeztek meg.