HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 14.7.2004 
COM(2004) 490 végleges 
2004/0161 (CNS)   
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Vidékfejlesztési Mez őgazdasági Alapból (EVFMA)  
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról 
(előterjesztő: a Bizottság)  
   
{SEC(2004) 931} 
 
HU 2   HU MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS  
1. A Közös Agrárpolitika els ő pillérének 2003. és  2004. évi alapvet ő reformját követ ően 
az új pénzügyi id őszakban a politikai reform közé ppontjában a vidékfejlesztés fog 
állni. 
2. Azzal, hogy a 25 tagú Európai Unió lakossá gának több mint fele a terület 90%-át 
lefedő vidéki területeken él, a vidékfejleszté s fontos politikai terület. A gazdálkodás 
és az erdészet továbbra is els őrendű fontosságú a földhasználat és az EU vidéki 
területein a természeti er őforrásokkal való gazdálkodás szempontjából, és fontos 
marad mint a vidéki közösségekben megvalósu ló gazdasági diverzifikáció platformja. 
3. Az alábbiak szerint foglalhatók össze a vidékfejlesztési politika által kezelend ő 
„problémák” és kihívások: 
– Gazdaság: A vidéki területeken az átlagnál lényegesen alacsonyabb a 
jövedelem, a dolgozó lakosság elöreg szik, és nagyobb a függés a primer 
ágazattól. 
– Társadalom: Egyértelm ű bizonyíték van arra, hogy vidéken magasabb a 
munkanélküliség. Az alacsony néps űrűség és egyes területek elnéptelenedése 
növelheti az olyan problémák kockázatát, mint az alapvet ő szolgáltatásokhoz 
való gyengébb hozzáférés, a társadalmi kirekesztettség és a munkavállalási 
lehetőségek szűkebb köre. 
– Környezet: Áthidaló megoldást kell talá lni annak biztosítása érdekében, hogy a 
mezőgazdaság és az erdészet pozitívan járuljanak hozzá a vidékhez és a 
szélesebb értelemben vett környezet esetében egy körültekint ő egyensúlyt kell 
elérni. 
4. Az Agenda 2000 a vidékfejlesztési pol itikát a Közös Agrárpolitika második 
pilléreként hozta létre, hogy támogassa a piacpolitika további reformját az egész 
európai területen. A vidékfejlesztési politikát ezért nem lehet elválasztani a Közös Agrárpolitika második pilléreként betöltött szerepét ől, amelyben a hangsúly a 
„közös” szón van, azaz a mez őgazdásági ágazat EU-szinten való megszervezése 
érdekében hozott válasz táson. Ez különös jelent őséggel bír a két p illér között az 
eszközök és a politikai célok összha ngjának biztosítása szempontjából. 
5. Az EU vidékfejlesztési po litikája az Európai Tanács lis szaboni (2000. márciusi) és a 
göteborgi (2001. júniusi) ülésének követk eztetéseivel összhangban a fenntartható 
fejlődés iránti átfogó orientációt követi. Mí g a lisszaboni következtetések azt t űzték ki 
célul, hogy 2010-re az Európai Unió a legve rsenyképesebb tudás alapú gazdasági 
területté váljon, a göteborgi következ tetések új hangsúlyt helyeztek a 
környezetvédelemre és egy fenntarthatóbb fejl ődési modell megvalósítására. Ez 
utóbbi következtetések is kiemelté k azt a tényt, hogy az Agenda 2000-el 
összefüggésében az európai agrárpolitik a „fokozottabban irányult a nagyközönség 
élelmiszerbiztonságra, élelmiszermin őségre, termékdifferenciálásra, az állatjólétre, a 
környezetmin őségre és a természet és a vidék állapotának meg őrzésére vonatkozó 
növekvő igényei kielégítésére”. 
6. A KAP reform további megvalósítása ma ga után vonja az EU vidékfejlesztési 
politikájában lév ő ágazati komponens fenntartása iránti igényt. Ráadásul a 
 
HU 3   HU gazdaságok struktúrájának kett őssége és a mez őgazdaságnak sok új tagországnál a 
foglalkoztatásban még mindig meglév ő magas részesedése további lényeges igényt 
támaszt aziránt, hogy a politika támogassa mez őgazdaság és a vidéki területek 
átstrukturálását. 
7. Az EU vidékfejlesztési polit ikájának a vidéki területek el őtt álló gazdasági, 
társadalmi és környezeti kihívásokra reagáló területi komponensei a mez őgazdaság és 
az erdészet fontos földhasználati  szerepének támogatását, a mez őgazdaságnak és az 
erdészetnek egy diverzifikálta bb vidéki gazdaságba történ ő beillesztését, valamint a 
vidéki területek társadalmi-gazdasági fejl ődéséhez való hozzájárulást jelentik. 
8. A KAP két pillérének komplementaritás ára helyezte a hangsúlyt a KAP legutóbbi 
reformja, amely bevezette a 2005-t ől megvalósítandó szétkapcsolást, kereszt-
megfelelést és modulációt (azaz a pé nzeszközök átirányítását az 1. pillért ől a 
2. pillérhez). Az 1. pillér ar ra koncentrál, hogy alapvet ő jövedelem támogatást 
nyújtson a gazdáknak, akik ezt követ ően a piaci kereslet függvényében szabadon 
termelnek, míg a 2. pillér a környezetvédelmi és vidéki funkciói keretében a mezőgazdaságot a közjavak szolgáltatójaként támogatja, valamint a vidéki területek 
fejlesztését is támogatja. 
9. A salzburgi konferencia következtetéseire  (2003. november) és a fenntarthatóság 
gazdasági, környezeti és társadalmi elem eit hangsúlyozó lisszaboni és a göteborgi 
Európai Tanácskozások stra tégiai orientációira reagálva az alábbi három f ő 
vidékfejlesztési politikai cél került kit űzésre a 2007-2013. id őszakra vonatkozó 
pénzügyi tervr ől szóló közleményben: 
– A mezőgazdasági ágazat versenyképességéne k növelése az szerkezetátalakítás 
támogatásán keresztül; 
– A környezet és a vidék fejlesztése a földkezelésre nyújtott támogatáson 
keresztül (beleértve a Natu ra 2000 helyszínekkel kapc solatos vidékfejlesztési 
intézkedéseket); 
– Az életmin őség javítása a vidéki területeken és a gazdasági tevékenységek 
diverzifikálásának el ősegítése a mez őgazdasági üzemi ágazatot és más vidéki 
szereplőket célzó intézkedéseken keresztül; 
Összegezve a vidékfejlesztési pol itika EU dimenziójának jelent ősége az alábbiakban 
rejlik: 
– A KAP további reformjának támogatása  és kiegészítése, valamint az els ő pillér 
eszközeivel és irányelveive l való összhang biztosítása; 
– Hozzájárulás más EU politikai prioritá sokhoz, mint amilyenek a természetes 
erőforrások fenntartható kezelése, a vidéki területek innovációja és 
versenyképessége, valamint a ga zdasági és társadalmi kohézió. 
10. A programok, programkészítési rendszerek és a különféle pénzügyi irányítási és 
szabályozási rendszerek nagy száma a jelenlegi programozási id őszakban 
számottev ően növelte a tagállamok és a Bizotts ág adminisztratív terheit, és 
csökkentette a vidékfejlesztési politika kohere nciáját, átláthatóság át és kilátásait. 
11. Az els ő fontos lépés a vidékfejlesztés egyetle n finanszírozási és programkészítési 
keretbe foglalása. 
 
HU 4   HU 12. A vidékfejlesztési programok az EU pr ioritásokra és kompl ementaritásra történ ő 
koncentrálása biztosításának fontos esz köze lesz a Bizottság által készítend ő, a 
vidékfejlesztésr ől szóló EU stratégiai dokumentum,  ami alapul fog szolgálni a 
nemzeti vidékfejlesztési stratégiák és programok számára. 
13. Az EU prioritásokra figyelemmel egyértelm űen felállított célkit űzések és a 
programok eredményeir ől szóló beszámolókra a fokozottabb nyomon követés és 
értékelés révén helyezett meger ősített hangsúly nagyobb átláthatóságot és számon 
kérhetőséget biztosít majd az EU pénzek felhasználását illet ően, míg a tagállamoknak 
ugyanakkor nagyobb szabadságot hagy  abban, hogy miképpen kívánják 
megvalósítani a programjaikat a kevésb é részletes szabál yokon és jogosultsági 
feltételek, valamint az egyszer űsített pénzügyi irány ítási és szabályozási 
megállapodások révén. 
14. Az érdekelt felekkel a nemzeti stratégiák  és programok tervezése, megvalósítása és 
értékelése során történ ő konzultáció, a LEADER alulról építkez ő megközelítésének 
integrálása, a szakmai módszerek cseréje és  a kapcsolatépítés mind a helyes irányítás 
alapjául szolgáló strukturált párbeszéd biztosítását segítik. 
15. A tagállamoknak és a Bizottságna k a pénzügyi irányításban lév ő feladatköreik 
fokozottabb egyértelm űségével együttesen a javasolt változásoknak lényegesen 
javítaniuk kell a vidékfejlesztési politika megvalósítását és irányítását. 
16. A vidékfejlesztés fokozottabb stratégiai megközelítésének megvalósítása érdekében a 
programozási szakaszban az els ő lépés az lesz, hogy a Bizottság elkészíti a három 
politikai tengelyre vonatkoz ó EU prioritásokat kit űző stratégiai dokumentumot. Ez 
fogja megállapítani EU szint ű erősségeket és gyengeségeket, valamint az EU 
prioritások elér ésében elért el őrehaladás mérésének legf őbb mutatószámait. Ezt 
követően a Tanács fogadná el az EU vidékfej lesztési stratégiáját, és ez képezné a 
tagállamok nemzeti vidékfejlesztési stratégi áinak alapját. Az érdekelt felekkel történ ő 
konzultáció után a nemzeti vidékfejlesztési stratégia nemzeti környe zetbe ültetné át az 
EU prioritásokat, felállítaná a f őbb eredmény-mutatókat és demonstrálná a 
vidékfejlesztési programkészítés kompleme ntaritását más EU politikákkal, különösen 
a kohéziós politikával. 
17. A programok a nemzeti straté giát a 9. pont szerinti f ő politikai célkit űzéseknek 
megfelelő három tematikus tengely mindegyikére és a LEADER tengelyre külön-
külön vonatkozó stratégiára bontva fejezik ki, mennyiségileg kifejezett célok és a 
főbb eredménymutatók segítségével (amelyek tartalmazzák az EU egészére 
vonatkozó közös mutatószámok minimális körét). A kiegyensúlyozott stratégia 
biztosításához az 1. tengely (versenyképe sség) és a 3. tengely (szélesebb kör ű 
vidékfejlesztés) esetében a teljes EU program finanszírozás legalább 15%-át kitev ő 
finanszírozásra lesz szükség, míg a 2. tengely  (földkezelés) esetéb en annak legalább 
25%-ára. A LEADER tengely számára az EU  finanszírozás legalább 7%-a van 
fenntartva. 
18. Minden tematikus tengely esetében egy sor intézkedés áll majd épít őelemként 
rendelkezésre. Az intézkedések megvalósítás ára szolgáló intézkedések racionalizálva 
és egyszer űsítve lettek. 
 
HU 5   HU 19. Az 1. tengely, a gazdálkodás és az erdészet  versenyképessége esetében, az átalakítási 
stratégia az emberi és fizikai t őkére vonatkozó intézkedésekre és a min őségi 
szempontokra épülne, és lehet ővé tenné bizonyos, az új tagállamokban jelenleg 
alkalmazandó intézkedések f okozatos megszüntetését. 
20. A 2. tengelyre vonatkozó stratégia esetében a környezet és a föl dkezelés, valamint az 
agrárkörnyezet kötelez ő komponensek. A legkedvez őtlenebb területekre vonatkozó 
jelenlegi intézkedés átfogalmazásra ke rül, minthogy az átmeneti zónák (amelyek 
részben idejétmúlttá vált szocio-gazdasági  adatokon alapulnak) kijelölése kétséges. 
Az új körülhatárolásnak a talaj termék enységén, az éghajlati viszonyokon és az 
extenzív gazdálkodási tevékenységekne k a földkezelésre gyakorolt jelent őségén kell 
alapulnia, a talaj gyenge termékenység e és a rossz éghajla ti viszonyok jelzik a 
mezőgazdasági tevékenység fenntartásának nehézségét. 
21. A 2. tengely szerinti intézkedések általá nos feltétele a kedvezményezett szintjén a 
mezőgazdaságra és az erdé szetre vonatkozó kötelez ő érvényű EU és nemzeti 
követelmények betartása. 
22. A 3. tengely, azaz a szélesebb kör ű vidékfejlesztés esetében a preferált végrehajtási 
módszer a kistérségi alanyoka t célzó fejlesztési stratégi a, ami vagy a nemzeti, 
regionális és helyi hatósá gok közötti szoros együttm űködésen, vagy pedig a 
LEADER megközelítést (az állami és magán társulásokat képvisel ő helyi 
akciócsoportok legjobb helyi fejlesztési te rveinek a kiválasztása) használó alulról 
építkezésen alapuló megközelítés révén valósul meg. Megmarad a lehet őség 
bizonyos, a 3. tengely szer inti intézkedések horiz ontális alkalmazására. 
23. Minden programnak tartalmaznia kell egy LEADER tengelyt a helyi akciócsoportok 
három tematikus tengelyre épül ő helyi fejlesztési stratégiái megvalósításának, a helyi 
akciócsoportok m űködési költségeinek, a helyi akciócsoportok közötti 
együttműködési projektek, a kísérleti és próba megközelítések, valamint a helyi 
fejlesztési stratégiák elkészítéséhez szükséges kapacitás kiépítésének és mozgatásának finanszírozásához. 
24. M űszaki segítség céljára a programfinanszí rozás legfeljebb 4%-a  tartalékolható a 
program végrehajtása céljából, beleértve a vidékfejlesztési intézkedések megvalósítását és különösen a helyi akcióc soportokat támogató, valamint az Európai 
Vidékfejlesztési Hálózat kapcsolattartá si pontjaként szolgáló nemzeti hálózatok 
finanszírozását. A politika megvalósításába n a Bizottságot az EU vidékfejlesztési 
Hálózata fogja segíteni. 
25. Az EU társfinanszírozási ráták beállítá sára tengelyszinten kerül sor, úgy, hogy annak 
minimuma a teljes közkiad ások 20%-a, a maximuma pe dig azok 50%-a (75% a 
felzárkózó régiókban). A 2. tengely és a LE ADER tengely esetében a maximális ráta 
55% lesz (80% a felzárkózó régiókban), kifejezve az EU által e tengelyeknek 
tulajdonított prioritást. A legküls ő régiók esetében a maximális társfinanszírozási 
ráták 5 százalékponttal magasabbak. 
26. Az ezen id őszakra (a moduláció kivételével) rendelkezésre álló összes EU 
vidékfejlesztési finanszírozásból 3% le sz tartalékolva a legjobb LEADER tengely 
teljesítményt felmutató tagállam ok között 2012-ben és 2013-ban történ ő szétosztás 
céljából. 
 
HU 6   HU 27. A programok megvalósítása céljából bev ezetésre kerül majd a tagállamok és a 
Bizottság által elfogadott közös  EU kereten alapuló meger ősített nyomon követési, 
értékelő és beszámolási rendszer. A program ok végrehajtásáról és a nemzeti 
stratégiák (az eredmények szempontjából történ ő) megvalósításában elért haladásról 
szóló éves nemzeti összegz ő jelentések alapján a Bizottság évente beszámol az EU 
vidékfejlesztési prioritásain ak megvalósításában elért el őrehaladásról. Ahol 
szükséges, ez az EU vidékfejlesztési st ratégiájának kiigazítására vonatkozó 
javaslathoz vezethet. 
28. A felvázolt megközelítés lehet ővé tenné a vidékfejlesztés számára rendelkezésre álló 
EU társfinanszírozásnak a három politikai  tengelyre vonatkozóan közösen elfogadott 
EU prioritásokra való össz pontosítását, miközben elegend ő rugalmasságot hagyna 
tagállami és regionális szinten az egye di helyzeteknek és igényeknek megfelel ő 
egyensúly megtalálásához az ágazati dimenzió (a mez őgazdaság átalakítása) és a 
területi dimenzió (földhasználat és a vidéki területek társadalmi-gazdasági fejl ődése) 
között. Ezen túl a LEADER modellt szél esebb körben is alkalmazni lehetne, 
miközben az EU mint egész számára bi ztosítva lenne a LEADER megközelítés 
fenntartása és konszolidációja.  
 
HU 7   HU 2004/0161 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Vidékfejlesztési Mez őgazdasági Alapból (EVFMA)  
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 37. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére, mivel: (1) A vidékfejlesztési politikának kísérnie kell, és ki kell egés zítenie a Közös Agrárpolitika 
(KAP) piac- és jövedelemtámogatási politikáit, és így hozzá kell járulnia a politikának a Szerződés 33. cikke (1) bekezdésében megállapított célkit űzései eléréséhez. A 
vidékfejlesztési politikának figyelembe kell vennie a Szerz ődés 158. cikkében 
ismertetett gazdasági és sz ociális kohéziós politikára  vonatkozó általános célkit űzéseket 
is, és hozzá kell járulnia az elérésükhöz, miköz ben integrálja a lisszaboni és göteborgi 
európai tanácskozások köve tkeztetéseiben meghatáro zott, a fenntartható fejl ődésre 
vonatkozó egyéb fontos politikai prioritásokat. 
(2) A Szerződés 33. cikke (2) bekezdés a) pontjának megfelel ően a Közös Agrárpolitika és 
az alkalmazására vonatkozó speciális módszerek kidolgozása során figyelembe kell venni a mez őgazdasági tevékenységnek azt a különös jellegét, amelyek a 
mezőgazdaság társadalmi szerkezetéb ől és a különböz ő vidéki területek közötti 
strukturális és természeti különbségekb ől erednek. 
(3) A KAP 2003. júniusi és 2004. áprilisi reformja olyan jelent ős változásokat vezetett be, 
amelyek a mez őgazdasági termelési mintázatok, a földhasználati módszerek, a 
foglalkoztatás és a vidéki területek szélese bb értelemben vett társadalmi és gazdasági 
feltételei szempontjából valószín űleg a Közösség vidéki területein mindenütt jelent ős 
hatást gyakorolnak a gazdaságra. 
(4) A Közösség intézkedésének ki kell egészítenie a tagállamok intézkedéseit, vagy 
törekednie kell arra, hogy hozzájáru ljon azokhoz. A partnerséget a különböz ő 
partnertípusok részvételé t szolgáló megállapodás okon keresztül kell meger ősíteni, 
teljes mértékben figyelembe véve a tagálla mok intézményi kompetenciáit. Az érintett 
 
HU 8   HU partnereket be kell vonni a programozás el őkészítésébe, nyomon követésébe és 
értékelésébe. 
(5) A Közösség a Szerz ődés 5. cikkében el őírt szubszidiaritás elvével összhangban 
intézkedéseket hozhat. Mivel a vidékfejlesz tés célját a közte és a Közös Agrárpolitika 
egyéb eszközei közötti kapcsolatok, a vidéki  területek közötti különbségek mértéke és a 
tagállamok pénzforrásainak a kib ővített Unión belüli korlátai miatt a tagállamok nem 
érhetik el megfelel ően, ez Közösségi szinten jobban megvalósítható a többéves 
közösségi finanszírozási garancia és annak a prioritásokra való összpontosítása révén. 
A Szerződés 5. cikkében meghatározott arányossági elvnek megfelel ően e rendelet nem 
lép túl azon, mint ami e cél eléréséhez szükséges. 
(6) Az Európai Mez őgazdasági Vidékfejlesztési Alap, továbbiakban az „Alap”, 
tevékenységeinek és azoknak a m űveleteknek, amelyekhez ho zzájárul, konzisztensnek 
és kompatibilisnek kell lenniük a többi közös ségi politikával és meg kell felelniük 
minden közösségi jogszabálynak. 
(7) A vidékfejlesztés javára végzett tevékenysége során a Közösség ügyel arra, hogy a 
Szerződés 2. és 3. cikkével össz hangban bátorítsa az egyenl őtlenségek felszámolását és 
a nők és férfiak egyenl ő elbánásának el őmozdítását. 
(8) A vidékfejlesztési politika stratégiai tartal mára a Közösség prior itásaival összhangban 
történő összpontosítás és azzal az átláthatóságának el ősegítése érdekében a Tanácsnak a 
Bizottság javaslata alapján stratégi ai iránymutatásokat kell elfogadnia. 
(9) A Tanács által elfogadott stratégiai iránym utatás alapján minden tagállamnak el kell 
készítenie a nemzeti vidékfe jlesztési stratégiáit, amely hivatkozási keretet képez a 
vidékfejlesztési programok el készítéséhez. A tagállamoknak és a Bizottságnak jelentést 
kell benyújtaniuk a nemzeti és a közösségi stratégia nyomon követésér ől. 
(10) A vidékfejlesztés programozásának meg kell felelnie a közösségi és nemzeti 
prioritásoknak, és ki kell egészítenie az egyé b közösségi politikákat, különösen a 
mezőgazdasági piaci politikát, a kohéziós polit ikát és a Közös Halászati Politikát. 
(11) A vidéki területek fenntartható fejl ődésének biztosítása érdekében a mez őgazdaság és 
az erdőgazdaság versenyképességére, a földha sználatra és a környezetre, az 
életminőségre valamint e területeken a tevé kenységek diverzifikálására vonatkozó 
közösségi szint ű, központi prioritású célkit űzéseket kell a középpontba állítani. 
(12) Igény van a programozásra és a vidékfe jlesztési programozás felülvizsgálatára 
vonatkozó általános szabályok megállapítására a vidékfej lesztési programok három 
prioritás-tengelye közötti helyes egyensúly biztosítá sa mellett. A programozási 
időszaknak hét évre kell kiterjednie. 
(13) A mezőgazdasági és erd őgazdasági ágazatok versenyképességének javítása céljának 
eléréshez fontos az emberi potenciál, a fizikai t őke és a mez őgazdasági termelés 
minőségének javítására és adaptálására ir ányuló világos fejlesz tési stratégiák 
létrehozása. 
(14) Az emberi potenciál vonatkozásában elérhet ővé kell tenni a képzés re, a fiatal gazdák 
pályakezdésére, a gazdák és a mez őgazdasági dolgozók korkedvezményes 
nyugdíjazására, a tanácsadási szolgáltatások ga zdák és birtokosok á ltali igénybevételére 
és a gazdaságok tehermentesítési és irányítá si szolgáltatásainak beindítására vonatkozó 
eszközrendszert. 
 
HU 9   HU (15) A képzés tekintetében a mez őgazdaság és az erd őgazdaság fejl ődése és specializációja 
megfelelő szintű műszaki és közgazdasági képzést igé nyel, beleértve az új információs 
technológiákat, valamint a megfelel ő tudatosságot a termékmin őség, a kutatási 
eredmények és a természeti er őforrásokkal való fenntart ható gazdálkodás terén, 
beleértve a kereszt-megfelelés i követelményeket és a táj fennt artásával és fejlesztésével 
valamint a környezetvédelemmel összeegyeztethet ő termelési módszerek alkalmazását. 
Ennélfogva a képzés alkalmazási területét ki kell kiterjeszteni minden olyan feln őtt 
személyre, aki mez őgazdasági és erdészeti ügyekkel foglalkozik, és be kell vonni az 
információs és terjesztési tevékenységeket. A képzés és az informálási tevékenységek kiterjednek a mez őgazdaság és erdészet versenyképességének keretébe tartozó 
kérdésekre, valamint a földhasználatra és a környezeti célokra. 
(16) A fiatal gazdák számára nyújtott különleges kedvezmények el ősegíthetik a kezdeti 
berendezkedésüket és a beindulás után a birt okaik strukturális m ódosítását. Az indulási 
intézkedést egyszeri támogatás nyújtása révén kell egyszer űsíteni, és a fiatal gazda 
tevékenységei fejlesztését biztosító üzleti terv kidolgozásától kell függ ővé tenni. 
(17) A gazdálkodásból való korkedvezményes nyugdíjba vonulásnak az átadott birtokok 
jelentős strukturális változtatását kell megcéloz nia a fiatal gazdák kezdését szolgáló 
intézkedésen keresztül az adott intézkedés követelményeinek megfelel ően, vagy a 
birtok méretnövelését célzó átadása révén, emellett figyelembe véve az e téren a 
korábbi közösségi progra mok megvalósításában szerzett tapasztalatokat. 
(18) A vezetési és tanácsadási szolgáltatásokna k a gazdák és a birtokosok által történ ő 
alkalmazásának lehet ővé kell tennie a számukra azt, hogy javítsák a birtokaik 
fenntartható kezelését. Pontosabban, a Kö zös Agrárpolitika keretében a közvetlen 
támogatási programokra vonatkozó közös szab ályokat létrehozó és a gazdák számára 
bizonyos támogatási programokat létr ehozó, valamint a 2019/93/EEK, az 
1452/2001/EK, az 1453/2001/EK, az 1454/2001/EK, az 1868/94/EK, az 1251/1999/EK, az 1254/1999/EK, az 1673/2000/EK , a 2358/71/EK és a 2529/2001
1 
rendeleteket módosító 2003. szeptember 29- i 1782/2003/EK tanács i rendeletben el őírt 
mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások alkalmazásának segítenie kell a gazdákat a 
mezőgazdasági vállalkozásuk teljesítményének értékelésében, valamint az említett 
rendeletben meghatározott jogszabályi ir ányítási követelményekkel kapcsolatban 
szükséges fejlesztések azonosításában. 
(19) A gazdák és/vagy az erd őbirtokosok tanácsadási, vezetési és segélyezési rendszereinek 
létrehozásának segítenie kell őket az irányítás adaptálásában, javításában és 
megkönnyítésében, valamint a mez őgazdasági és erdészeti ágazatokban m űködő humán 
potenciál további fokozása ré vén a birtokaik általános te ljesítményének javításában. 
(20) A fizikai t őkét illetően rendelkezésre kell bocsá tani a gazdaságok korszer űsítésére, az 
erdők gazdasági értékének javítására, az els ődleges mez őgazdasági és erdészeti 
termelés értéknövelésére, a mez őgazdasági és erdészeti infrastruktúra javítására és 
fejlesztésére, a természeti katasztrófák által károsított mez őgazdasági termelési 
potenciál helyreállítá sára és a megfelel ő megelőző intézkedések bevezetésére 
vonatkozó eszközrendszert. 
                                                 
1 HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb az 583/2 004/EK rendelettel (HL L 91 ., 2004.3.30., 1. o.) 
módosított rendelet. 
 
HU 10   HU (21) A közösségi mez őgazdasági üzemek beruházási  segélyének célja a mez őgazdasági 
birtokok korszer űsítése a termelési tényez ők jobb felhasználása révén, ami magában 
foglalja a min őséget és az ún. mez őgazdasági üzemeken belüli és kívüli diverzifikációt 
célzó új technológiák bevezetését, beleértve a nem-élelmiszertermel ő ágazatokat és az 
energianövényeket, valamint a gazdaságok kör nyezeti, munkabiztonsági, higiéniai és 
állatjóléti feltételeinek javítását, ezzel egyidej űleg egyszer űsítve a beruházási segélyre 
vonatkozó feltételeket az Európai Mez őgazdasági Orientációs és Garanciaalapból 
(EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési tám ogatásról, valamint egyes rendeletek 
módosításáról, illetve hatályon kívül helyezésér ől szóló 1999. május 17-i 
1257/1999/EK tanácsi rendeletben2 meghatározottakhoz képest. 
(22) A magántulajdonban lév ő erdők fontos szerepet játszanak a vidéki területeken folyó 
gazdasági tevékenységben és emiatt a közössé gi segély fontos e területek gazdasági 
értékének növeléséhez és b ővítéséhez, a termelés fokoz ottabb diverzifikációjához, 
valamint a piaci lehet őségek javításához, mint amilyen például a megújuló energia. 
(23) Az elsődleges mez őgazdasági és erdészeti termelés feldolgozásának és marketingjének 
javítását értelemszer űen a feldolgozási és a forgal mazási ágazat hatékonyságának 
növelésére, a mez őgazdasági és erdészeti termelés megújuló energiává való 
feldolgozásának el ősegítésére, új technológiák bevezetésére, a mez őgazdasági és 
erdészeti termékek új piaci lehet őségeinek feltárására, a hangsúlynak a min őségre való 
helyezésére, a környezetvédelem teljesítményének javítására, a munkabiztonsági, higiéniai és állatjóléti területekre irá nyuló beruházások támogatása révén kell 
ösztönözni azokat a kis- és mikrovállalkozásokat megcélozva, amelyek jobb helyzetben 
vannak a helyi termékek értékének növeléséhez, eközben egyszer űsítve a beruházási 
segély feltételeit az 1257/1999/EK tanács i rendeletben meghatá rozott feltételekhez 
képest. 
(24) A mezőgazdasági infrastruktúrának és a termés zeti csapásokra vonatkozó helyreállítási 
és megel őző intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a mez őgazdaság és az erdészet 
versenyképességi prioritásához. 
(25) A mezőgazdasági termelés és termékek min őségét illet ően létre kell hozni a közösségi 
jogszabályokon alapuló normá k gazdák által történ ő teljesítésére vonatkozó 
eszközrendszert, amely ösztönzi a gazdákat az élelmiszermin őségi programokban való 
részvételre és támogatja a termel ői csoportokat az információs és promóciós 
tevékenységekben. 
(26) A szabályok betartására vonatkozó intézked és célja a környezetre, közegészségügyre, 
állat- és növényegészségügyre, állatjólétr e és munkabiztonságra vonatkozó közösségi 
jogszabályokon alapuló nagyobb követelményt el őíró szabályok gazdák által történ ő 
gyorsabb bevezetésének el ősegítése e szabályok gazdák általi történ ő betartása mellett. 
Ezek a szabályok új köteleze ttségeket róhatnak a ga zdákra, következésképpen 
támogatást kell nyújtani a többl etköltségek vagy e kötelezettségb ől eredően elmaradt 
bevételek részbeni fedezéséhez. 
(27) A közösségi vagy nemzeti élelmiszermin őségi programokban részt vev ő gazdáknak 
támogatást nyújtó intézkedés célja a termék vagy az ilye n programokban való 
részvételük eredményeképpen alka lmazott termelési folyamat min őségének szavatolása 
a fogyasztók számára, a mez őgazdasági els ődleges termékek értéknövelése, és a piaci 
                                                
 
2 HL L 160., 1999.6.26., 80. o. A legutóbb az 583/2004/EK rendelettel módosított rendelet. 
 
HU 11   HU lehetőségek javítása. Mivel az il yen programokban való részvétel a piac által nem 
teljesen elismert többletköltségekhez és  kötelezettségekhez ve zethet, a gazdákat 
ösztönözni kell az ilyen progr amokban való részvételre. 
(28) Szükség van arra, hogy a fogyasz tók többet tudjanak az el őbb említett min őségi 
programok keretében el őállított termékek létezésér ől és specifikációiról. Támogatást 
kell nyújtani a termel ői csoportoknak a fogyasztók tájé koztatásához és  a tagállamok 
által a vidékfejlesztési programjaik keretén belül támogatott min őségi programok 
keretében el őállított termékek reklámozásához. 
(29) Biztosítani kell a 2003. évi csatlakozási szerz ődésen keresztül bevezetett 
eszközrendszer,, nevezetesen a félig önellátó gazdálkodásra vonatkozó intézkedés és a 
termelői csoportokra vonatkozó intézkedés zökken őmentes és fokozatos 
megszüntetését, lehet ővé téve az új tagállamok mez őgazdasági ágazata számára azt, 
hogy a programozási id őszak első két évében élvezzék az el őnyöket. 
(30) A földhasználat specifikus módszerei támoga tásának hozzá kell járulnia a fenntartható 
fejlődéshez, különösen arra ösztönözve a gazdákat és az erd őbirtokosokat, hogy a 
természetes környezet és táj meg őrzésének és a természeti er őforrások megvédésének 
és javításának szükségességével összeegyeztethet ő földhasználati módszereket 
alkalmazzanak. Ennek hozzá kell járulnia a 6. Közösségi Környezetvédelmi Akcióprogram és az Elnöksé gnek a Fenntartható Fejl ődés Stratégiájára vonatkozó 
döntései megvalósításához. A legfontosabb kezelend ő kérdések magukban foglalják a 
biológiai sokféleséget, a NATURA 2000 él őhely-kezelést, a víz- és talajvédelmet, az 
éghajlati változás enyhítését, beleértv e az üvegházhatású gázok kibocsátásának 
csökkentését, az ammónia-kibocsátás csökkentés ét és a rovarirtó szerek fenntartható 
alkalmazását. 
(31) Az erdészet a vidékfejlesztés szerves része, és a fenntartható földhasználat 
támogatásának ki kell terjednie a fenntartható erdészetre és az erd ők többfunkciós 
szerepére. Az erd ők számos hasznot nyújtanak: bizt osítják a nyersanyagot a megújuló 
és környezetbarát termékekhez, és fontos szerepet játszanak a gazdasági jólétben, a 
biológiai sokféleségben, a globális szénci klusban, a vízmérlegben, az erózió elleni 
védelemben és a természeti veszélyek megel őzésében valamint a sz ociális és rekreációs 
szolgáltatások nyújtásában. Az erdészeti intézkedéseket a Közösség és a tagállamok 
által nemzetközi szinten vállalt kötelezettségekre tekintettel kell elfogadni, és azokat a tagállamok nemzeti vagy a nemzetinél alacsonyabb szint ű erdészeti programjaira vagy 
azokkal egyenérték ű eszközeire kell alapozni, amel yeknek figyelembe kell venniük az 
Európai Erd ővédelemről szóló miniszteri konferenciákon tett kötelezettségvállalásokat. 
Az erdészeti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a Közösségi Erdészeti Stratégia 
végrehajtásához. E támogatásnak el kell  kerülnie a verseny torzítását, és 
piacsemlegesnek kell lennie. 
(32) A hegyvidéki területeken a kedvez őtlen természeti adottságok miatti kifizetéseknek és 
az egyéb kedvez őtlen adottságú területek esetében történ ő kifizetéseknek a 
mezőgazdasági földek további használata révén hozzá kell járulnia a vidék 
megőrzéséhez és a fenntartható gazdálkodási rendszerek fenntartásához és 
fejlesztéséhez. E támogatási pr ogram hatékonyságának és a célkit űzései elérésének 
biztosítása érdekében objektív paramétereket kell meghatározni a kifizetési szintek rögzítésére. 
(33) A NATURA 2000 helyszínek hatékony kezeléséhez való hozzájárulás céljából 
továbbra is támogatást kell nyújtani a ga zdák részére, hogy az érintett területeken 
 
HU 12   HU kezelni tudják azokat a specifikus hátrányokat, amelyek a vadon él ő madarak 
védelméről szóló 1979. április 2-i 79/ 409/EGK tanácsi irányelvb ől3 és a természetes 
élőhelyek valamint a vadon él ő állatok és növények védelmér ől szóló 1992. május 21-i 
92/43/EGK irányelvb ől4 következnek. 
(34) Az agrár-környezetvédelmi kifizet éseknek továbbra is kiemelked ő szerepet kell 
betölteniük a vidéki területek fenntartható fejl ődésének támogatásában és a 
társadalomnak a környezeti szolgáltatások iránti növekv ő igényére való válaszadásban. 
Tovább kell ösztönözniük a gazdákat arra, hogy a társadalmat egészét szolgálják a 
környezet, a táj és annak jellemz ői, a természeti er őforrások, a talaj és a genetikai 
sokféleség védelmével és javításával összeegyeztethet ő mezőgazdasági termelési 
módszerek bevezetésével vagy további alkalmazásával. A szennyez ő fizet elvvel 
összhangban e kifizetések csak azokat a köte lezettségvállalásokat fedezhetik, amelyek 
meghaladják a vonatkozó kötelez ő szabályokat. 
(35) A gazdákat továbbra is az állatjólét terüle tén szigorú szabályokat alkalmazó gazdáknak 
nyújtott támogatással kell ösztönözni ar ra, hogy az állattartás olyan szabályait 
alkalmazzák, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelez ő szabályokon. 
(36) Támogatást kell nyújtani a nem megtérül ő beruházások esetében, ha azok az agrár-
környezetvédelmi programok keretében vá llalt kötelezettségek teljesítéséhez 
szükségesek, vagy ha azok a gazdaság terü letén fokozzák az érintett NATURA 2000 
terület nyilvános rekreációs értékét. 
(37) A környezetvédelemhez, a természeti kockázatok és tüzek megel őzéséhez történ ő 
hozzájárulás céljából valamint az éghajlatváltozás enyhítése végett az erdei erőforrásokat b ővíteni és javítani kell, a mez őgazdasági és nem mez őgazdasági 
földterületek el őszöri erdősítésével. Az el őszöri erdősítést a helyi viszonyokhoz kell 
igazítani, annak összeegyeztethet őnek kell lennie a környezettel és növelnie kell a 
biológiai sokféleséget. 
(38) Az agrár-erdészeti rendszereknek a kiváló min őségű fa- és egyéb erdészeti termékek 
előállítását célzó extenzív mez őgazdasági és erd őgazdasági rendszerek kombinálása 
révén nagy az ökológiai és tá rsadalmi értéke. Ezek létrehozását támogatni kell. 
(39) Az erdőknek a 79/409/EGK és 92/43/EGK irányelvek  sikeres végrehajtására vonatkozó 
fontossága miatt specifikus támoga tásban kell részesíteni az erd őbirtokosokat, hogy 
könnyebben birkózhassanak meg az említett irányelvek végrehajtásából ered ő 
specifikus problémákkal. 
(40) A biológiai sokféleség növelésére, a nagy érték ű erdei ökoszisztémák meg őrzésére és 
az erdőknek a talajerózióra, a vízi er őforrások és a vízmin őség fenntartására és a 
természeti veszélyekre vonatkozó véd őképességének meger ősítésére szolgáló önkéntes 
kötelezettségvállalásokra vona tkozó erdészeti-környezetvéd elmi kifizetéseket kell 
bevezetni. 
(41) Támogatást kell nyújtani a természeti kata sztrófák és tüzek által károsított erd őkben 
történő erdészeti termelési potenciál  helyreállításához és megel őző intézkedések 
                                                
 
3 HL L 103., 1979.4.24., 7. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) 
módosított irányelv. 
4 HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel 
(HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv. 
 
HU 13   HU bevezetéséhez. A t űzmegelőző intézkedéseknek le kell fedniük a tagállamok által a 
nemzeti erd ővédelmi terveiknek megfelel ően magas vagy közepes t űz kockázatúnak 
minősített területekre. 
(42) Támogatást kell nyújtani az erd őbirtokosoknak a nem megtérül ő beruházások esetében, 
ha azok az erdészeti-környezetvédelmi köt elezettségvállalások teljesítéséhez vagy az 
erdőkben az érintett területek rekreációs  értékének növeléséhez szükségesek. 
(43) A földhasználathoz e rendelet keretében ny újtott támogatás célzott és hatékony 
felhasználásának biztosítása érdekében a ta gállamoknak ki kell jelö lniük az e prioritás 
egyes intézkedései szerint beavatkozás alá es ő területeket. A hegyi területeket és más 
kedvezőtlen adottságú területeket objektív közös kritériumok alapján kell kijelölni. 
Emiatt a mez őgazdasági struktúrák5 hatékonyságának javításá ról szóló 1997. május 20-
i 950/97/EK tanácsi rendelet 21. cikke (2) és (3) bekezdés ével összhangban hatályon 
kívül kell helyezni a hátrányos helyzet ű területek jegyzékét elfogadó vagy az ilyen 
jegyzékeket módosító tanácsi irányelveket és határozatokat. A Natura 2000 területek 
kijelölése a 79/409/EGK és a 92/43/EGK irányelvekkel összhangban történik. A 
tagállamoknak ki kell jelölniük az erd ősítésre olyan környe zetvédelmi okok miatt 
alkalmas területeket, mint az erózió elleni védelem, a természeti csapások megel őzése, 
az klímaváltozást enyhít ő erdészeti er őforrások b ővítése, valamint a közepes és magasi 
tűzveszélyességi tartományba tartozó erd őterületeket. 
(44) Egy olyan szankció rendszert ke ll létrehozni arra az esetre, ha a bizonyos földhasználati 
intézkedések keretében kifizetésben részesül ő kedvezményezettek nem teljesítik a teljes 
birtokukon az 1782/2003/EK tanács i rendelet 4. és 5. cikké ben és a III. és IV. 
mellékletében el őírt kötelez ő követelményeket, figyelemb e véve a meg nem felelés 
súlyosságát, mértékét, nagyságát és ismétl ődését. 
(45) Szükség van a vidéki területeken történ ő változások támogatására a gazdálkodási 
tevékenységeiknek a nem mez őgazdasági tevékenységek felé történ ő diverzifikálása és 
a nem mez őgazdasági ágazatok fejlesztése, a foglalkoztatás el ősegítése, az 
alapszolgáltatások javítása és a vidéki területeket vonzóbbá tév ő beruházások 
végrehajtása révén a gazdasági és társadalmi  visszaesés és a vidék elnéptelenedése felé 
mutató tendencia visszafordítása érdekébe n. E vonatkozásban törekedni kell az emberi 
potenciál növelésére is. 
(46) Támogatni kell a szélesebb értelemben vett vidéki gazdaságra vonatkozó egyéb 
intézkedéseket. Az intézkedések listáját a LEADER kezdeményezés alapján és a helyi vidékfejlesztés több ágazatra kiterjed ő igényeire való tekintettel kell meghatározni. 
(47) A helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása meger ősítheti a szélesebb értelemben vett 
vidéki gazdaság és lakosság számára tervezett intézkedések közötti területi koherenciát és az együttm űködéseket. 
(48) Egyértelm űen meg kell határozni a vidéki gazd aság diverzifikálására és a vidéki 
területek életmin őségének egyéb közösségi pénz ügyi eszközökkel, különösen a 
kohéziós politika eszközeivel történ ő javítására vonatkozó koherencia és kiegészítési 
alapelveket. 
(49) Három programozási id őszak tapasztalatai birtokában a LEADER kezdeményezés 
olyan érettségi fokot ért el, ami a vidé ki területeket képessé teszi a LEADER 
                                                
 
5 HL L 142., 1997.6.2., 1. o. 
 
HU 14   HU megközelítés szélesebb körben való végrehajtására a vidékfejlesztési programozás f ő 
folyamatán belül. Emiatt rendelkezést kell hozni a LEADER megközelítés alapelveinek a programok részére való átadásáról specifikus prioritást építve fel ezeken belül, és meg 
kell határozni a támogatandó helyi akciócso portok és intézkedések definícióját, 
beleértve a helyi stratégiák, az együttm űködés, a hálózatépítés és az ismeretek 
elsajátításának végrehajtását. 
(50) A LEADER megközelítés fontossága miatt e prioritás számára el kell különíteni az 
Alap hozzájárulásának számottev ő részét. 
(51) Az Alap a technikai támogatás révén se gíti a programok megvaló sításával összefügg ő 
intézkedéseket. A Közös Agrárpolitika fi nanszírozásáról szól ó …/…/EK tanácsi 
rendelet
6 5. cikke … bekezdésében említett technikai támogatás részeként 
vidékfejlesztési hálózatot lé trehozni közösségi szinten. 
(52) A rendelkezésre álló er őforrások felosztására vonatkozó rendelkezéseket kell bevezetni. 
Évente fel kell osztani a vidékfejlesztésre szánt teljes összeget. Lehet ővé kell tenni a 
konvergencia célkit űzés szerint támogatható régiókra való jelent ős koncentrálást. 
(53) Az Alapok keretében a konvergencia célkit űzés céljára a tagállamnak kiutalt, az 
EMOGA Orientációs szekcióból, a Strukturális Alapokból és a Kohéziós Alapból és az 
HOPE-ből származó részre vonatkozó éves el őirányzatot a felvev őképességére 
vonatkozóan megállapított fels ő határértékre kell korlátozni. 
(54) Egy objektív és átlátható módszerrel krit ériumokat kell meghatározni a tagállamok 
rendelkezésére álló kötelezettségvállalási el őirányzatok indikatív felosztása céljából. 
(55) Egy integrált és innovatív megközelítés el ősegítése érdekében a tagállamoknak 
kiosztott keretösszegek 3 %-át a közösségi tartalé kba kell helyezni a LEADER 
megközelítés számára. 
(56) Ezeken az összegeken felül a tagállamoknak a [KAP finanszírozásáról szóló] …/…/EK 
rendelet 12. cikke (2) bekezdésében el őírt modulációval képzett összegeket is számba 
kell venniük 
(57) Az Alap keretében rendelkezésre álló el őirányzatokat a programozás céljaira átalány 
alapon kell indexálni. 
(58) Az Alapnak a vidékfejlesztési programo záshoz való hozzájárulásának mértékét a 
tagállamok közkiadásaival összefüggésben kell megállapítani, figyelembe véve a 
földhasználati és környezetvéde lmi prioritások fontosságát,  a Konvergencia-cél által 
lefedett régiók helyzetét, a LEADER megközelíté snek biztosított prioritást, a Szerz ődés 
299. cikkében említett legküls ő régiókat és az egyes mez őgazdasági termékek 
vonatkozásában a kisebb égei-tengeri sziget ek javára hozott egyedi intézkedések 
bevezetésér ől szóló 1993. július 19-i 2019/93/EGK ta nácsi rendelet hatálya alá tartozó 
szigeteket7. 
(59) A szubszidiaritás elvének megfelel ően és kivételekt ől függően lenniük kell a kiadások 
támogathatóságára vonatkozó nemzeti szabályoknak. 
                                                 
6 HL L […]., […].,[…]. o. 
7 HL L 184., 1993.7.27., 1. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel módosított rendelet. 
 
HU 15   HU (60) Az Alap munkája hatékonyságának, párta tlanságának és fenntartható hatásának 
biztosítása érdekében szükség van olyan rendelkezésekre, amelyek garantálják, hogy a 
vállalkozásokba történ ő befektetések tartósak, és el kerülik azt, hogy ezt az alapot a 
tisztességtelen verseny bevezetésére használják fel. 
(61) Az Alap hatálya alá tartozó intézkedések  decentralizált végrehajtását a különösen a 
megvalósítás min őségére, az eredményekre, a szilárd pénzügyi vezetésre és 
ellenőrzésre vonatkozó garanc iáknak kell kísérniük. 
(62) A tagállamoknak megfelel ő intézkedéseket kell hozniuk a vezetési és ellen őrzési 
rendszerek hatékony és eredményes m űködésének garantálása érdekében. E célból meg 
kell állapítani azokat az álta lános elveket és alapvet ő funkciókat, amelyeket bármely 
vezetési és ellen őrzési rendszernek biztosítania kell . Emiatt fenn kell tartani egy 
irányító Hatóság kijelölését és me g kell határozni annak feladatkörét. 
(63) Minden vidékfejlesztési pr ogramnak esetében megfelel ő nyomon követést kell 
alkalmazni, amelyet egy Monitoring Bizotts ág felügyel egy a tagállamokkal közösen a 
vidékfejlesztés specifikus igényeinek eredmé nyes teljesítése céljából kialakított és 
megvalósított közös nyomon követési és értékelési keret alapján. 
(64) Az Alap hatálya alá tartozó intézkedések hatékonysága és hatása  függ a közös nyomon 
követési és értékelési  keret alapján történ ő jobb értékelést ől. Különösen a programok 
előkészítését, megvalósítását és befejezését kell értékelni. 
(65) A partnerség eredményes m űködésének lehet ővé tétele és a közösségi cselekvés 
előmozdítása érdekében a cselekvésre vonatkozó információt a lehet ő legszélesebb 
körben kell publikálni. E tekintetben a programokat irányító hatóságok felel ősek. 
(66) A Közösségnek a LEADER megkö zelítésre képzett tartalék át a programoknak erre 
vonatkozóan mutatott teljesítményének figyelemb evételével kell felosztani. A felosztási 
szempontokat ennek megfelel ően kell meghatározni. 
(67) Az ebben a rendeletben meghatározott vidé kfejlesztési intézk edéseknek közösségi 
társfinanszírozás nélkül is alkalmasnak kell  lenniük a tagállami támogatásra. Az ilyen 
segély gazdasági hatásait tekintetbe vé ve és a közösségi tá mogatásra alkalmas 
intézkedésekkel való összhang biztosítása és az eljárás egyszer űsítése érdekében 
különleges állami támogatási szabályok at kell létrehozni, figyelembe véve 
az 1257/1999/EK rendelet megvalósításából szár mazó tapasztalatokat is. Ezenkívül a 
tagállamokat fel kell jogosítani arra, hogy a programozás részeként az e rendelet 
rendelkezéseivel összhangban történ ő értesítési eljárás keretében állami támogatást 
nyújtsanak olyan vidékfejleszté si intézkedések kiegészít ő finanszírozásának biztosítása 
céljából, amelyek közösségi támogatásban részesülnek. 
(68) A Bizottságra ruházott végrehajtási ha táskörök gyakorlására vonatkozó eljárások 
megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi rendelettel8 összhangban 
el kell fogadni az ennek a rendeletnek a megvalósításához szükséges intézkedéseket. 
(69) Szükség van átmeneti szabál yok elfogadására a meglév ő támogatási rendszerb ől az új 
vidékfejlesztési támogatási rendszerbe történ ő átmenet megkönnyítése érdekében. 
(70) Az ebben a rendeletben el őírt új támogatási rendszer a fennálló támogatási rendszer 
helyébe lép. Emiatt hatályon kívül ke ll helyezni az 1257/1999/EK rendeletet, 
                                                 
8 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 16   HU ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
I. CÍM 
CÉLKIT ŰZÉSEK  ÉS A TÁMOGATÁS  ÁLTALÁNOS  SZABÁLYAI 
I. FEJEZET 
HATÓKÖR ÉS MEGHATÁROZÁSOK 
1. cikk 
Alkalmazási terület 
1. Ez a rendelet a(z) …/…/EK rendelet [a KAP finanszírozása] által létrehozott Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (tovább iakban az „Alap”) által finanszírozott 
vidékfejlesztés közösségi támogatására vonatkozó általános szabályokat fekteti le. 
Ez a rendelet határozza meg azokat a célkit űzéseket, amelyekhez a vidékfejlesztési 
politikának hozzá kell járulnia. 
2. Ez a rendelet határozza meg a vidékfejlesz tési politika stratégiai összefüggéseit, 
beleértve a Közösség vidékfej lesztési politikájának stratégiájára és a nemzeti 
stratégiai tervre vonatkozó iránymutatását rögzít ő módszert. 
3. Ez a rendelet határozza meg a vidékfejlesztési prioritásokat és eszközöket. 
4. Ez a rendelet a tagállamok és a Bizottság  között megosztott feladatkörök alapján 
meghatározza a partnerségre, programozásra , értékelésre, pénzügyi irányításra, 
nyomon követésre és ellen őrzésre vonatkozó szabályokat. 
2. cikk 
Fogalommeghatározások 
E rendelet alkalmazásában az alábbi kifejezés ek a hozzájuk rendelt jelentésekkel bírnak: 
a) „programozás” : az Alap prioritást élvez ő céljainak elérésére a közösség és a 
tagállamok közös cselekvésével többéves alapon megvalósítani tervezett többszakaszú 
szervezési, döntéshozatali és finanszírozási folyamat; 
b) „régió” : a 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 
szerinti statisztikai területi egységek nómenkl atúrája I. és II. szintjének (NUTS I. és 
II. szint) megfelel ő területi egység9. 
c) „prioritás-tengely” : egy vidékfejlesztési program e gyik prioritása, amely az ebben a 
rendeletben meghatározott tengelyek egyi kére vonatkozik, és amely egy koherens, 
közvetlenül a megvalósításból származó specifikus mérhet ő célokkal rendelkez ő 
intézkedéscsomagból áll. 
d) „ intézkedés” : egy prioritás megvalósításához hozzájáruló m űveletcsoport; 
                                                 
9 HL L 154., 2003.6.21., 1. o. 
 
HU 17   HU e) „művelet” : az irányító hatóság által vagy annak felel ősségi körében vagy egy helyi 
akciócsoport által az érintett vidékfe jlesztési program számára meghatározott 
kritériumok szerint kiválasztott és egy vagy több kedvezményezett által végrehajtott 
projekt, amely lehet ővé teszi a vele összefügg ő intézkedés céljának elérését; 
f) „közös nyomon követési és értékelési keret” : a programok alaphelyzetére, pénzügyi 
végrehajtására, megvalósítására, eredménye ire és hatására vonatkozó korlátozott 
számú közös mutatókat meghatározó, a Bizo ttság és a tagállamok által kialakított 
általános megközelítés; 
g) „ helyi fejlesztési stratégia” : a helyi célkit űzések és igények teljesítése céljából a 
megfelelő szinten partnerségi viszonyban megvalósított m űveletcsoport; 
h) „kedvezményezett” : a műveletek megvalósításáért vagy a segély fogadásáért felel ős 
állami vagy magánszerepl ő, testület vagy cég; 
i) „közkiadás” : bármely olyan közpénzb ől történő hozzájárulás a m űveletek 
finanszírozásához, amelynek eredete az á llami, a regionális vagy helyi hatóságok 
költségvetése vagy pedig az Európai Közösségek általános  költségvetése; 
j) „konvergencia-cél” : Az Európai Regionális Fejleszté si Alap, az Európai Szociális 
Alap és a Kohéziós Alap általános rendelkezéseir ől szóló …/…/EK tanácsi rendelet10 
3. cikkének (2) bekezdésében említett fellépés célja. 
II. FEJEZET 
FELADATOK ÉS CÉLKIT ŰZÉSEK 
3. cikk 
Feladatok 
Az Alap az egész Közösségben mindenütt kiegészít ő jelleggel járul hozzá a fenntartható 
vidékfejlesztés el ősegítéséhez a Közös Agrárpolitika piac- és jövedelemtámogatási 
politikákhoz, a Kohéziós politikához és a Közös Halászati Politikához. 
4. cikk 
Célkitűzések 
1. A vidékfejlesztés támogatása az alábbi célok eléréséhez járul hozzá: 
a) a mez őgazdaság és az erdészet versenyképességének javítása a 
szerkezetátalakítás támogatása révén; 
b) a környezet és a vidék javításához a földhasználat támogatása révén; 
c) az életmin őség javításához a vidéki területe ken és a gazdasági tevékenység 
diverzifikálásának ösztönzéséhez. 
2. Az 1. bekezdésben ismertetett célkit űzések megvalósítására a IV. címben 
meghatározott négy prioritás tengely által kerül sor. 
                                                 
10 HL L […]., […].,[…]. o. 
 
HU 18   HU III. FEJEZET 
A SEGÍTSÉGNYÚJTÁS ELVEI 
5. cikk 
Komplementaritás, összhang és megfelel őség 
1. Az Alap kiegészíti a Közösség prioritásaihoz hozzájáruló nemzeti, regionális és helyi 
tevékenységeket. 
2. A Bizottság és a tagállamok biztosítják azt, hogy az Alaptól és a tagállamoktól 
származó támogatás összhangban álljon a Kö zösség tevékenységeive l, politikáival és 
prioritásaival. Az Alap segítségnyújtásána k összhangban kell lenn ie a Gazdasági és 
Szociális Kohézió célkit űzéseivel és különösen az Európai Halászati Alap 
célkitűzéseivel. 
3. Ezt az összhangot a 9. cikkben említett kö zösségi stratégiai iránymutatás, a 
11. cikkben említett nemzeti stratégiai ter v, a 15. cikkben említett vidékfejlesztési 
programok és a 13. cikkben említett éves bizottsági jelentés biztosítják. 
4. Az összhangnak fenn kell majd állnia az Európai Mez őgazdasági Garancia Alap által 
finanszírozott intézkedésekkel is. 
5. E rendelet alapján nem adható támogatá s a közös piaci szervezetek keretében a 
95. cikk (2) bekezdése szerint támogatá sra jogosult programok számára a még 
meghatározandó kivételek fenntartása mellett. 
6. A tagállamok biztosítják azt, hogy az Alap által finanszírozott m űveletek megfelelnek 
a Szerződésnek és az annak alapján elf ogadott bármely jogi aktusnak. 
6. cikk 
Partnerség  
1. Az Alap segítségnyújtása szoros konzu ltációk, továbbiakban „partnerség” révén 
történik a Bizottság és a tagállam  között, valamint a hatályban lév ő nemzeti szabályok 
és gyakorlat alapján a tagállam által ki jelölt hatóságokkal és  testületekkel, 
nevezetesen: 
a) az illetékes regionális, he lyi és egyéb közhatóságokkal; 
b) a gazdasági és szociális partnerekkel; c) bármely más megfelel ő szervezettel, amely a civil társadalmat képviseli, a nem 
kormányzati (különösen a környezetvédelmi ) szervezetekkel és a nemek közötti 
egyenlőség előmozdításáért felel ős testületekkel. 
A tagállam nemzeti, regionális és helyi szinten és a gazdasági, szociális, környezeti és 
egyéb szférákban kijelöli a legreprezentatívabb partnereket, a továbbiakban a „partnereket”. Ez teremti meg a feltétele ket az összes érintett testület széleskör ű és 
hatékony részvételéhez a nemzeti szab ályokkal és gyakor lattal összhangban, 
figyelembe véve a nemek közötti egyenl őség és a környezetvéde lmi és –javítási 
követelmények integrálása által fenntartható fejl ődés előmozdítására vonatkozó 
igényt. 
 
HU 19   HU 2. A partnerség vezetése az összes partner kategória intézményi, jogi és pénzügyi 
felelősségére való kell ő figyelemmel történik. 
3. A partnerség bevonásra kerül a nemzeti st ratégiai terv elkészítésébe és nyomon 
követésébe, valamint a vidékfejlesztési programok elkészítésébe, megvalósításába, 
nyomon követésébe és értéke lésébe. A tagállamok a különböz ő programozási 
szakaszokban minden megfelel ő partnert bevonnak az egyes lépésekhez felállított 
határidők kellő figyelembe vétele mellett. 
7. cikk 
Szubszidiaritás  
A tagállamok felel ősek a vidékfejlesztési programok megfelel ő területi szint ű végrehajtásáért a 
saját intézményi rend elkezéseiknek megfelel ően. Ennek a feladatkörnek az ellátása e 
rendelettel összhangban történik. 
8. cikk 
Nemek közötti egyenl őség 
A tagállamok és a Bizottság a program megvalósításának összes szakaszában el őmozdítja a 
férfiak és a n ők közötti egyenl őséget. 
Ez magában foglalja az tervezés, a megvalósítá s, a nyomon követés és az értékelés szakaszait. 
II. CÍM 
A VIDÉKFEJLESZTÉS  STRATÉGIAI  MEGKÖZELÍTÉSE 
I. FEJEZET 
KÖZÖSSÉGI STRATÉGIAI ÚTMUTATÓ 
9. cikk 
Tartalom és elfogadás  
1. Közösségi szinten a Tanács fogadja el a vidékfejlesztésre von atkozó stratégiai 
iránymutatást a 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig tartó programozási 
időszakra a közösségi szinten meghatáro zott politikai prio ritások fényében. 
Ez az iránymutatás határozza meg közösségi szinten a programozási id őszakra a 
vidékfejlesztés stratégiai prioritásait az ebben a rendeletben megállapított összes 
prioritási terület végrehajtása céljából. 
2. Legkés őbb három hónappal ennek a rendeletnek az elfogadása után sor kerül a 
Közösség stratégiai iránymutat ásának elfogadására a Szerz ődés 37. cikkében 
megállapított eljárás szerint. E határozat kihirdetésére az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában kerül sor. 
 
HU 20   HU 10. cikk 
Felülvizsgálat 
Különösen a közösségi prioritások változásai nak számításba vétele céljából a Közösség 
stratégiai iránymutatása középtávon felülvizsgálható. 
II. FEJEZET 
NEMZETI STRATÉGIAI TERV 
11. cikk 
Tartalom 
1. A tagállam az Alap és az érintett ta gállam cselekvési prioritásait jelz ő, a Közösség 
vidékfejlesztési stratégiai iránymutatását , azok specifikus céljait, az Alapból és más 
finanszírozási forrásokból származó hozzájárulást figyelembe vev ő nemzeti stratégiai 
tervet nyújt be. 
2. A nemzeti stratégiai terv biztosítj a azt, hogy a Közösség vidékfejlesztési 
támogatásának összhangban legyen a Közössé g stratégiai iránymutatásával és azt, 
hogy összes közösségi, nemzeti és regi onális prioritás egyenrangú legyen. 
A nemzeti stratégiai terv referencia esz közként szolgál az Alap programozásának 
elkészítéséhez. Ennek megvaló sítása a vidékfejlesztési  programok által történik. 
3. Mindenegyes nemzeti stratégiai terv tartalmazza: 
a) a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi helyzet és a fejl ődési potenciál 
értékelését; 
b) a Közösség és az érintett tagállam közö s fellépésére választott stratégiát, amely 
bemutatja a választások összhangját a Közösség stratégia iránymutatásával; 
c) a vidékfejlesztés összes prioritás tengely szerinti tematikus és területi 
prioritásait, beleértve a mennyiségileg meghatározott f ő célkitűzéseket és a 
megfelelő nyomon követési és értékelési mutatószámokat; 
d) a nemzeti stratégiai tervet megvalósító vidékfejlesztési programok listáját és az 
egyes programok esetében az Alap indikatív felosztását, beleértve az 1782/2003/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelel ő modulációból 
eredő összegeket; 
e) a többi KAP eszközzel és a Kohéziós  politikával való összhangot biztosító 
eszközöket; 
f) adott esetben a …/…/EK rendelet [kohézió] 3. cikkébe n megállapított 
Konvergencia-cél elérésére szolgáló költségvetést; 
g) a 67. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésében és a 69. cikkben említett 
nemzeti vidéki hálózat lé trehozására szolgáló el őkészületek leírását és a 
meghatározott rendeletetés ű összegek jelzését, beleértve azokat a tagállamokat 
is, akik a regionális programozást választották. 
 
HU 21   HU 11a. cikk 
Tervkészítés 
1. Az egyes tagállamok a Közösség stratégi ai iránymutatásának elfogadását követ ően 
azonnal elkészítik a nemzeti stratégiai tervüket. 
Ez a terv a tagállamok intézményi rendelk ezéseivel összhangban készül a 6. cikkben 
említett partnerek szoros együttm űködését követ ően. Megfogalmazására a 
Bizottsággal való szoros együttm űködésben kerül sor, és a 2007. január 1-jét ől 
2013. december 31-ig tartó id őszakra vonatkozik majd. 
2. A vidékfejlesztési pr ogramjai benyújtása el őtt minden tagállam megküldi a 
Bizottságnak a saját nemzeti stratégiai tervét. 
III. FEJEZET 
STRATÉGIAI NYOMON KÖVETÉS 
12. cikk 
A tagállamok éves összefoglaló jelentése 
1. Els ő alkalommal 2008-ban, és minden évben legkés őbb október 1-ig minden tagállam 
benyújt a Bizottsághoz egy öss zefoglaló jelentést, amely me gállapítja a stratégiája és 
céljai megvalósítása terén elért el őrehaladást és ezek hoz zájárulását a Közösség 
vidékfejlesztési stratégiája iránymutatásának eléréséhez. 
2. A jelentés összefoglalja a 86. cikkben említett éves program végrehajtási jelentéseket, 
és különösen ismerteti: 
a) a vidékfejlesztési programok nem zeti stratégiai tervben meghatározott 
mutatóihoz viszonyított sikereit és eredményeit; 
b) az egyes programok folyamatos éves értékelésének eredményeit. 
3. Az 1. bekezdést ől eltérve a 14. cikk (2) bekezdésében említett egyedi programok 
esetén a tagállamok a 86. cikkben említett éves végrehajtási jelentésekben a 86. 
cikkben megállapított határid őn belül szerepeltethetik a 2. bekezdésben el őírt 
elemeket. 
13. cikk 
A Bizottság éves jelentése 
1. Els ő alkalommal 2009-ben, majd minden év kezd etén a Bizottság benyújtja a nemzeti 
stratégiai terv megvalósítására és a Kö zösség stratégiai irá nymutatására vonatkozó 
főbb fejleményeket, tendenciákat és kihí vásokat összefoglaló éves jelentést. 
Ez a jelentés a tagállamoknak a 12. cikkben említett éves összegz ő jelentéseinek a 
Bizottság által készített elemzésén és értékelésén és bármely egyéb rendelkezésre álló információn alapul. Jelzi a tagállamok és Bizottság által hozott vagy hozandó intézkedéseket a jelentés  következtetései megfelel ő nyomon követésének biztosítása 
érdekében. 
 
HU 22   HU 2. A Bizottság éves jelentés ét megküldésre kerül a Tanács , a Parlament, az Európai 
Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére. 
III. CÍM 
PROGRAMOZÁS 
I. FEJEZET 
A PROGRAMOZÁS TARTALMA 
14. cikk 
Vidékfejlesztési programok 
1. Az Alap a tagállamokban a vidékf ejlesztési progra mokon keresztül m űködik. Ezek a 
programok a vidékfejlesztési stratégiát a IV. cím alatt meghatározott prioritási 
tengelyeknek megfelel ően csoportosított intézkedések en keresztül hajtják végre, 
melynek teljesítéshez az Alaptól kell kérni támogatást. 
Az összes vidékfejlesztési  program a 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig 
terjedő időszakra vonatkozik. 
2. A tagállam vagy az egész területére vagy minden egyes régiója számára nyújt be egy-
egy programot. 
15. cikk 
A programok tartalma  
Minden egyes vidékfejlesztési program tartalmazza: 
a) az er ősségekre és gyengeségekre vonatkozó helyzetelemzést, az ezeknek kezelésére 
kiválasztott stratégiát  és a 89. cikkben említett előzetes értékelést; 
b) a Közösség stratégiai iránymutatást és a nemzeti stratégiai tervet figyelembe véve 
kiválasztott prioritások indoklását, valamint az előzetes  értékelésben várt hatást; 
c) a prioritás tengelyekre vonatkozó informáci ót és az egyes prioritás tengelyek esetében 
javasolt intézkedéseket azok leírásával együtt, beleértve a 85. cikkben említett specifikus igazolható célkit űzéseket és mutatókat, amelyek lehet ővé teszik a program 
előrehaladásának, hatékonyságának és eredményességének a mérését; 
d) egy két táblázatból á lló finanszírozási tervet: 
i) egy táblázatot, amely a 70. cikk (5) és (6) bekezdése szerint ismerteti az Alap 
egyes évekre betervezett teljes hozzáj árulását. Ha alkalmazható, akkor ez a 
pénzügyi terv az Alap teljes hozzájáru lásán belül külön jelzi a Konvergencia 
Cél szerint támogatható ré giók számára biztosított el őirányzatokat. Az Alapból 
betervezett éves támogatásnak összhangban kell lennie a Pénzügyi Tervvel; 
 
HU 23   HU ii) egy táblázatot, amely az egész programozási id őszakra részletesen 
meghatározza a teljes terveze tt közösségi hozzájárulást és az ennek megfelel ő 
nemzeti állami finanszírozást az egyes prioritás tengelyekre vonatkozóan, az 
Alap hozzájárulásának arányát az egyes prioritás tengelyekhez és a technikai 
támogatásra elkülönített összeget. Ha al kalmazható, akkor ez a pénzügyi terv az 
Alap teljes hozzájárulásán belül külön jelzi a Konvergencia Cél szerint támogatható régiók számára biztosított hozzájárulást és az ennek megfelel ő 
nemzeti állami finanszírozást. 
e) tájékoztatási célla l az állami és magán kiadásokra  vonatkozóan az induló összegek 
indikatív bontását intézkedésenként; 
f) a versenyszabályok értékeléséhez szükség es elemeket, és ha alkalmazható, akkor a 
Szerződés 87. cikke szerint megengedett támogatási programok listáját; 
g) a KAP egyéb eszközeivel a Kohéziós pol itika révén valamint az Európai Halászati 
Alap által finanszírozott intézkedése kkel fennálló komplementeritásra vonatkozó 
tájékoztatást; 
h) a program végrehajtási el őkészületeket, beleértve: 
i) a 76. cikkben el őírt összes hatóságnak a tagállam által történ ő kijelölését; 
ii) a nyomon követési és az értékelési rendszerek, valamint a Monitoring Bizottság 
összetételének leírását; 
iii) a LEADER megközelítés végrehajtásának részleteit; iv) az ellen őrző rendszerek leírását, különösen k itérve a program végrehajtásáért 
felelős hatóságok és testületek szervezetér e és eljárásaira és az e hatóságoknál 
és testületeknél m űködő belső ellenőrzési rendszerekre; 
v) a program kihirdetését biztosító rendelkezéseket; 
vi) az ennek a rendeletnek a kifizetés ekre, nyomon követésre és értékelésre 
vonatkozó el őírásai teljesítéséhez szükséges számítógépes adatcsere érdekében 
a Bizottság és az érintett tagállam által elfogadott el őkészületek leírását. 
i) A 6. cikkben említett partnerek kijelölését és a partnerek konzultációinak 
eredményeit. 
16. cikk 
A prioritások közötti egyensúly 
A 4. cikkben említett három cél mindegyikéhez való közösségi pénzügyi hozzájárulás az 
Alapnak a IV. cím I. fejezete alatti I. szakaszban és III. szakaszban említe tt I. és III. prioritás 
tengelyekre vonatkozó programhoz való teljes hozzájárulása legalább 15%-át, míg az Alapnak 
az I. fejezet II. szakaszában említett II. prio ritás tengelyre vonatkozó programhoz való teljes 
hozzájárulásának 25%-át teszi ki. 
 
HU 24   HU II. FEJEZET 
KÉSZÍTÉS, JÓVÁHAGYÁS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT 
17. cikk 
Készítés és jóváhagyás 
1. A tagállam a vidékfejlesztési programoka t a 6. cikkben említett partnerekkel való 
szoros együttm űködést követve hozza létre. 
2. A tagállamok a stratégiai tervüknek a Bizottsághoz való benyújtását követ ően a lehet ő 
leghamarabb a 11a cikk (2) bekezdésének megfelel ően; a 15. cikkben említett 
információkat tartalmazó, az egyes vidékfe jlesztési programokra vonatkozó javaslatot 
nyújtanak be a Bizottságnak. 
3. A Bizottság a programjavaslatokat a Bizottságnak a vidékfejlesztésre, a nemzeti 
stratégiai tervre vonatkozó iránymutatás aival és az ezzel a rendelettel való 
összhangjuk alapján értékeli. 
Abban az esetben, ha a Bizotts ág úgy véli, hogy egy vidékf ejlesztési program nincs 
összhangban a Közösség stratégiai iránymutat ásaival, a nemzeti stratégiai tervvel 
vagy ezzel a rendele ttel, akkor felkéri a tagáll amot arra, hogy ennek megfelel ően 
vizsgálja felül a programjavaslatot. 
4. Az egyes vidékfejlesztési programok tagállam által történ ő elfogadására azoknak a 
95. cikk (2) bekezdésében megha tározott eljárásnak megfelel ően történt benyújtása 
után a lehet ő leghamarabb kerül sor. 
18. cikk 
Felülvizsgálat 
1. A vidékfejlesztési programok ismételt át vizsgálására és, ha  az helyénvaló, az id őszak 
hátralévő részére történ ő adaptálására a tagállam vagy a Bizottság kezdeményezése 
alapján kerül sor a Monitori ng Bizottsági jóváhagyást követ ően. E felülvizsgálatok 
célja az értékelések eredményének és a Bizott ság éves jelentéseinek figyelembe vétele 
különös tekintettel a Bizottság priori tásai figyelembevételi módszereinek 
megerősítésére vagy adaptálására. Ahol az alkalmazható, a vidékfejlesztési 
programok felülvizsgálatára a 92. cikkben említett LEADER tartalék felosztását 
követően kerül sor. 
2. A Bizottság röviddel azt követ ően elfogadja a vidékfejlesztési programok 
felülvizsgálatára vonatkozó kérelmekr ől szóló határozatot, hogy a tagállam a kérelmét 
a 95. cikk (2) bekezdésében megállap ított eljárás szerint benyújtja. 
A 95. cikk (2) bekezdésében megállapított e ljárás szerint kerüln ek meghatározásra a 
bizottsági határozattal történ ő jóváhagyást igényl ő változások. 
 
HU 25   HU IV. CÍM 
VIDÉKFEJLESZTÉSI PRIORITÁSOK 
I. FEJEZET 
PRIORITÁSOK 
1. SZAKASZ  
1. PRIORITÁS  TENGELY: 
A MEZŐGAZDASÁGI ÉS ERDÉSZETI ÁGAZAT VERSENYKÉPESSÉGÉNEK JAVÍTÁSA  
19. cikk 
Intézkedések 
A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképe sségét célzó támogatás az alábbiakra 
vonatkozik: 
a) a emberi potenciál javításá t célzó alábbi intézkedésekre: 
i) szakképzés és tájé koztatási akciók a mez őgazdasági és erdészeti ágazatban 
dolgozó személyek számára, 
ii) a fiatal gazdák elindítása, iii) a gazdák és a gazdaságokban dolgozók korkedvezményes nyugdíjazása, 
iv) tanácsadói szolgáltatások igénybevétele gazdák és erd őbirtokosok által. 
v) a gazdaságirányítási, gazdaság teherm entesítési és gazdálkodási tanácsadási 
szolgáltatások és erdészeti tanácsadási szolgáltatások létrehozása; 
b) a fizikai potenciál helyreállítá sát célzó alábbi intézkedésekre: 
i) a mez őgazdasági üzemek korszer űsítése, 
ii) az erd ők gazdasági értékének növelése, 
iii) az els ődleges mez őgazdasági és erdészeti termelés értékének növelése, 
iv) a mez őgazdaság és erdészet fejleszté sével és átállításával összefügg ő 
infrastruktúra javítása és fejlesztése, 
v) a természeti csapások által károsított mez őgazdasági termelési potenciál 
helyreállítása és megfelel ő megelőző intézkedések bevezetése; 
c) a mez őgazdasági termelés és termékek min őségének javítását célzó intézkedésekre: 
i) a gazdák segítése a közösségi jogi szabályozáson alapul ó szigorú szabályokhoz 
való igazodásban, 
ii) az élelmiszer min őségi programokban résztvev ő gazdák támogatása, 
iii) termel ői csoportok támogatása az élelmiszer min őségi programok keretébe 
tartozó termékekre vonatkozó informálás i és promóciós tevékenységek terén; 
d) az új tagállamok esetében az alábbi átmeneti intézkedésekre: 
i) az átszervezés alatt álló félig  önellátó gazdaságok támogatása, 
 
HU 26   HU ii) termel ői csoportok megszervezésének támogatása. 
1. ALSZAKASZ  
AZ EMBERI POTENCIÁL JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK FELTÉTELEI  
20. cikk 
Szakképzési és informálási tevékenységek 
A 19. cikk a) bekezdése i) pontjában el őírt támogatás nem tartalmazza azon betanítási vagy 
képzési tanfolyamokat, amelyek a közép- vagy fels őfokú mez őgazdasági és erdészeti oktatás 
rendes programjainak vagy rendszereinek képezik részét. 
21. cikk 
Fiatal gazdák elindítása 
1. A 19. cikk a) bekezdése ii) pontjában el őírt támogatás olyan személyeknek nyújtható, 
akik: 
a) legfeljebb 40 évesek, és akik els ő alkalommal kezdenek gazdálkodni 
mezőgazdasági birtokon a vállalkozás vezet őjeként; 
b) rendelkeznek a megfelel ő szakképzettséggel és szakértelemmel; 
c) a gazdasági tevékenység ük fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be. 
2. A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összeg erejéig egy 
alkalommal folyósított támogatás formájában történik. 
22. cikk 
Korkedvezményes nyugdíjazás  
1. A 19. cikk a) bekezdése iii) pontjában el őírt támogatásban részesülnek: 
a) azok a gazdák, akik úgy határoznak, hogy felhagynak mez őgazdasági 
tevékenységükkel, a birtokuk más g azdákra való átruházásával; 
b) azok a mez őgazdasági dolgozók, akik úgy határoznak, hogy végleg felhagynak 
mindennem ű mezőgazdasági munkával. 
2. Az átadó: 
a) legalább 55 éves kell legyen, de az átruházás id őpontjában még nem érheti el a 
rendes nyugdíjazási kort, illetve az átruházás id őpontjában az érintett 
tagállamban érvényes nyugdíjazási korn ál nem lehet 10 évvel fiatalabb; 
b) véglegesen felhagy minden üzleti célú mez őgazdasági tevékenységgel; 
c) gazdálkodással foglalkozott az átruházást megel őző 10 év során. 
Az átvevő: 
a) a 21. cikkben el őírt elindulással az átruházó helyébe lép, illetve 
 
HU 27   HU b) 50 évesnél fiatalabb gazda kell legyen, és az átadó által átruházott gazdaságot 
azért kell átvennie, hogy növelje a birtoka méretét. 
A mezőgazdasági dolgozó: 
a) legalább 55 éves kell legyen, de még éri el a rendes nyugdíjazási  kort, illetve az 
érintett tagállamban érvényes rendes nyugdíjazási kornál legalább 10 évvel 
fiatalabb; 
b) a megel őző öt év során munkaidejének le galább felét a gazdasági munkával 
töltötte mint segít ő családtag vagy mint mez őgazdasági munkás; 
c) az átadó korkedvezményes nyugdíjazását megel őző négyéves id őszak során 
legalább két évi teljes munkaid őnek megfelel ő ideig dolgozott az átadó 
mezőgazdasági birtokán; 
d) tagja a társadalombiztosítási rendszernek. 
3. A korkedvezményes nyugdíjazási támogatás teljes id őtartama az átadó és a gazdasági 
dolgozó esetében nem haladhatja meg a 10 év id őtartamot. Nem tarthat tovább az 
átadó 70-ik születésnapját és a gazdas ági dolgozó rendes nyug díjazási korát követ ően. 
Ha az átadó esetében a rendes nyugdíjazá s szerinti nyugdíjat a tagállam fizeti, a 
korkedvezményes nyugdíjazási támogatás ny újtására kiegészítésként, a nemzeti 
nyugdíj összegének figyelem bevételével kerül sor. 
4. E támogatás nyújtására az I. mellékletben ismertetett maximum összegekig terjed ő 
éves kifizetések formájában kerül sor. 
23. cikk 
Tanácsadási szolgáltatá sok igénybevétele 
1. A 19. cikk a) bekezdése iv) pontjában el őírt támogatás nyújtására a következ ők 
céljából kerül sor: 
a) a gazdák és erd őbirtokosok abban való segíté se érdekében, hogy ki tudják 
fizetni a birtokuk általános teljesítményének javítására  vonatkozó tanácsadási 
szolgáltatások igénybevételéb ől eredő költségeket; 
b) a gazdák abban való se gítése érdekében, hogy ki t udják fizetni a közösségi 
jogszabályokban el őírt környezetvédelmi, a közegészségügyi, az 
állategészségügyi és növényegészségügyi, az állatjóléti és a munkabiztonsági 
szabályok betartására vonatkozó tanács adási szolgáltatások igénybevételéb ől 
származó költségeket. 
2. A tanácsadási szolgáltatások igénybevétel ére adható támogatás az I. mellékletben 
megállapított maximális összegekre korlátozódik. 
24. cikk 
Irányítási, tehermentesítési- és ta nácsadási szolgáltatások létrehozása 
A 19. cikk a) bekezdése v) pontjában el őírt támogatás nyújtására az irányítási, 
tehermentesítési- és tanácsadási szolgáltatások elindításából ered ő költségek fedezése céljából 
kerül sor, és az elindul ástól legfeljebb 5 évre  degresszíven adható. 
 
HU 28   HU 2. ALSZAKASZ  
A FIZIKAI POTENCIÁL SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁT  
CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK  
25. cikk 
A gazdaságok korszer űsítése 
1. A 19. cikk b) bekezdése i) pontjában el őírt támogatást a gazdák azon beruházásokhoz 
részesülnek, amelyek: 
a) javítják a mez őgazdasági üzem általános teljesítményét, és 
b) betartják az érintett beruházásár a vonatkozó közösségi szabályokat. 
A közösségi szabályok betartása érdekében vé grehajtott beruházások esetében csak az 
újonnan bevezetett közösségi szabályok betart ása érdekében végrehajtott beruházások 
részesülhetnek támogatásban. Ez es etben legfeljebb 36  hónap türelmi id ő adható a 
normának való megfelelés érdekében a gazdáknak attól a naptól kezdve, hogy a norma a gazda számára kötelez ővé válik. 
2. A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
26. cikk 
Az erdők gazdasági értékének javítása 
1. A 19. cikk b) bekezdés ii) pontjában el őírt támogatásban a ma gántulajdonosok vagy a 
társulásaik, illetve az önkormányzatok vagy a társulásaik tulajdonában álló erd ők 
részesülnek. Ez a korlátozás ne m vonatkozik a szubtrópusi erd őkre és az Azori-
szigetek, Madeira és a tengeren túli francia megyék erd ős területeire. 
2. A beruházások alapját az erdészeti tervek képezik. 
3. A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
27. cikk 
Az elsődleges mez őgazdasági és erdészeti termelés értéknövelése 
1. A 19. cikk b) bekezdése iii) pontjában el őírt támogatásban olyan beruházások 
részesülnek, amelyek: 
a) javítják a vállalkozás általános teljesítményét; b) a halászati termékek kivételével a Szerz ődés I. melléklete által lefedett termékek 
valamint az erdészeti termékek feldolgo zására és értékesítésére vonatkoznak, és 
c) tiszteletben tartják az érintett ber uházására vonatkozó közösségi szabályokat. 
Ha a beruházások a közösségi betartása érdeké ben kerülnek végrehajtásra, akkor csak 
az újonnan bevezetett közösségi normá knak való megfelelés érdekében a 
2. bekezdésben említett, mikrovállalkozások által végrehajtott beruházások részesülhetnek támogatásban. Ez es etben legfeljebb 36  hónap türelmi id ő adható a 
szabály betartására attól a naptól kezdve , amikor a szabály a vállalkozás számára 
kötelezővé válik. 
 
HU 29   HU 2. Az 1. bekezdés szerinti támoga tás a 2003/361/EK bizottsági ajánlás11 értelmezése 
szerinti mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik. Az erdészeti termelés esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik. 
Nem adható támogatás a Közösségnek a nehéz helyzetben lév ő cégek megmentésére 
és átszervezésére szolgáló állami  segélyre vonatkozó iránymutatásának
12 értelmezése 
szerint nehéz helyzetben lév ő vállalkozásoknak. 
3. A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
28. cikk 
A mezőgazdaság és erdészet fejlesztésével és átalakításával összefügg ő infrastruktúra 
A 19. cikk b) bekezdése iv) pontjában el őírt támogatás jelent ős mértékben vonatkozhat a 
mezőgazdasági- és erd őterületekhez való hozzájutássa l, az energiaellátással és 
vízgazdálkodással összefügg ő tevékenységekre. 
3. ALSZAKASZ  
A MEZŐGAZDASÁGI TERMELÉS ÉS TERMÉKEK MIN ŐSÉGÉNEK  
JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK  
29. cikk 
A közösségi jogszabályokon alapuló szabályok betartása 
1. A 19. cikk c) bekezdése i) pontjában el őírt támogatás azon a gazdák esetében járul 
hozzá a felmerült költségek és elmaradt be vételek egy részéhez, akiknek alkalmazniuk 
kell a környezetvédelmi, közegészségügyi, állategészségügyi és növényegészségügyi, 
az állatjóléti és a munkabiztonsági szabályokat. 
Ezeket a szabályokat a nemzeti törvényho zásban újonnan kell bevezetni, és ezeknek 
olyan új kötelezettségeket vagy szigorításokat kell el őírniuk a gazdálkodási 
gyakorlatban, amelyek jelent ős hatással bírnak a gazdaság jellemz ő működési 
költségeire és jelent ős számú gazdát érintenek. 
2. A támogatás nyújtására átalányösszeg ű, ideiglenes és degresszív támogatásként 
évente, attól a naptól számított legfeljebb 5 év id őtartamon keresztül kerül sor, amikor 
a szabály a közösségi jo gszabályok szerint kötelez ővé válik. 
A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
30. cikk 
A gazdák részvétele az élelmiszermin őségi programokban 
1. A 19. cikk c) bekezdése ii) pontjában el őírt támogatás: 
a) csak az emberi fogyasztásra szánt mez őgazdasági termékekre vonatkozik; 
                                                 
11 HL L 124., 2003.5.20., 36. o. 
12 HL C 288., 1999.10.9., 2. o. 
 
HU 30   HU b) a közösségi vagy a tagállamok ál tal elismert olyan élelmiszermin őségi 
programok esetében jár, amelyek megf elelnek a 95. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően meghatározandó pontos követelményeknek; míg 
nem részesülhetnek támogatásban az olyan programok, amelyek egyetlen célja a közösségi vagy nemzeti jogs zabályok alá tartozó kötelez ő szabályok 
betartásának magasabb szinten történ ő ellenőrzésének biztosítása, 
c) olyan éves ösztönz ő kifizetésként jár legfeljebb ötévi id őtartamra, amelynek a 
szintje a támogatott programokban való részvételb ől eredő fix költségek 
szintjének megfelel ően kerül megállapításra. 
2. A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
31. cikk 
Tájékoztatási és promóciós tevékenységek 
A 19. cikk c) bekezdése iii) pontjában el őírt támogatás a 30. cikkben említett 
minőségprogramok által támogatott termékekre vonatkozik. 
A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
4. ALSZAKASZ  
AZ ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK  
32. cikk 
Félig önellátó gazdálkodás 
1. Az els ődlegesen saját felhasználására termel ő és termelés egy részét értékesít ő 
gazdaságoknak („félig önellátó gazdaságoknak” ) járó támogatásban az üzleti tervet 
bemutató gazdák részesülnek. 
2. Az 1. bekezdésben említett üzle ti terv tekintetében elért el őrehaladás értékelésére 
három év elteltével kerül sor. 
3. A támogatás kifizetésére átalányösszeg ű támogatásként az I. mellékletben 
meghatározott maximális összeg erejéig és legfeljebb öt éven kerül sor. 
4. A 3. bekezdésben említett támogatás folyósítására a legkés őbb 2008. december 31-ig 
jóváhagyott kérelmek tekintetében kerül sor. 
33. cikk 
Termelői csoportok 
1. A 19. cikk d) bekezdése ii) pontjában el őírt támogatás nyújtására a termel ői csoportok 
létrehozásának és adminisztratív m űködésének az alábbi célokból történ ő 
megkönnyítése érdekében kerül sor: 
a) az ilyen csoportok tagj ai termelésének és kibocsátásának a piaci 
követelményekhez való igazítása; 
 
HU 31   HU b) az áruk közös forgalmazása, be leértve az értékesítésre való el őkészítést, az 
értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását; 
c) a termelési információkra, különös tekintettel az betakarítással és az 
elérhetőséggel kapcsolatos közös szabályok létrehozására. 
2. A támogatás átalányösszeg ű segélyként évenkénti részle tekben kerül folyósításra a 
termelői csoport elismerésének napját követ ő első öt éven keresztül. Kiszámítása a 
csoport éves értékesített termelése alapjá n az I. mellékletben megállapított fels ő 
határértékek mértékéig történik. 
3. A támogatásban olyan termel ői csoportok részesülnek, amelyeket a tagállam illetékes 
hatósága legkés őbb 2008. december 31-ig elismer. 
2. SZAKASZ  
2. PRIORITÁS TENGELY: 
FÖLDHASZNÁLAT 
34. cikk 
Intézkedések 
Az ez alá a szakasz szerinti támogatás a következ ő intézkedésekre vonatkozik: 
a) a mez őgazdasági földterületek alábbiak révén történ ő fenntartható használatát célzó 
intézkedésekre: 
i) a hegyvidéki gazdáknak történ ő természeti hátrány kifizetések, 
ii) a hegyvidéken kívüli hátrányos területek gazdái számára történ ő kifizetések, 
iii) NATURA 2000 kifizetések, iv) agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések, v) támogatás a nem-termel ő beruházásokhoz; 
b) az erdészeti földterüle tek alábbiak révén történ ő fenntartható használatát célzó 
intézkedésekre: 
i) a mez őgazdasági földterület els ő erdősítése, 
ii) agrár-erdészeti rendszerek els ő létrehozása a mez őgazdasági földterületeken, 
iii) nem mez őgazdasági terület els ő erdősítése, 
iv) NATURA 2000 kifizetések, v) erdészeti-környezetvédelmi kifizetések, vi) az erdészeti termelési potenci ál helyreállítása és megel őző intézkedések 
bevezetése, 
vii) nem termel ő beruházások támogatása. 
 
HU 32   HU 1. ALSZAKASZ  
A MEZŐGAZDASÁGI FÖLDTERÜLETEK FENNTARTHATÓ  
HASZNÁLATÁT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK  
35. cikk 
Természeti hátrány kifizetések a hegyvidéki területeken  
és kifizetések egyéb hátrányos helyzet ű területeken 
1. A 34. cikk a) bekezdése i) és ii) pontjában el őírt kifizetésekre a Hasznosított 
Mezőgazdasági Terület után évente hektáronként kerül sor. 
E kifizetéseknek kompenzálni uk kell a gazdák érintett területen folytatott 
mezőgazdasági termelésének hátrányaival összefügg ő többletköltségeket és elmaradt 
jövedelmet. 
2. A kifizetésekben olyan gazdák ré szesülnek, akik vállalják, hogy az els ő kifizetés után 
legalább öt évig folytatják gazdasági te vékenységüket a 47. cikk 2. és 3. bekezdése 
alapján kijelölt területeken. 
3. A kifizetések az I. mellékletben megállap ított minimum és maximum összegek között 
kerülnek rögzítésre. 
A maximum összegnél maga sabb kifizetésekre kell ően indokolt esetekben kerülhet 
sor, feltéve hogy a tagállami szinten nyújtott ilyen kifizetések összegének átlaga nem 
haladja meg ezt a maximum összeget. 
4. A kifizetések a programban meghatár ozandó birtokonkénti területre vonatkozó 
küszöbérték felett degresszívek. 
36. cikk 
NATURA 2000 kifizetések 
A 34. cikk a) bekezdése iii) pontjában el őírt kifizetésekre a Hasznosított Mez őgazdasági 
Terület után évente hektáronként kerül sor a gazdák számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK 
irányelvek végrehajtásával összefüggé sben az érintett területeken lév ő hátrányokból ered ően 
felmerült költségek és jövedelem-kiesés megtérítése céljából. 
A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
37. cikk 
Agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetések 
1. A tagállamok a 34. cikk a) bekezdése iv) pontjában el őírt támogatást teljes területükön 
a specifikus igényeiknek megfelel ően teszik elérhet ővé. 
2. Az agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kifizetésekben azok a gazdák részesülnek, 
akik önkéntes alapon vállalnak agrá r-környezetvédelmi vagy állatjóléti 
kötelezettségeket. Ahol az a körny ezetvédelmi célok eléréséhez kell ően indokolt, 
agrár-környezetvédelmi kifizetésekben egyé b földhasználók is részesülhetnek. 
 
HU 33   HU 3. Az agrár-környezetvédelmi és állatjólét i kifizetések csak az 1782/2003/EK tanácsi 
rendelet 4. és 5. cikke és a III. és IV . melléklete alapján létrehozott vonatkozó 
kötelező érvényű szabályokon és a nemzeti jogszabál yok által meghatározott és a 
programban megnevezett egyéb idevágó kötelez ő előírásokon túlmutató 
kötelezettségvállalásokra vonatkoznak. Ezenkívül az agrár-környezetvédelmi 
kötelezettségeket vállaló gazdáknak és  egyéb földhasználóknak a trágya- és 
növényvéd őszer-használatra vonatkozóan be  kell tartaniuk a programban 
megnevezend ő minimális követelményeket. 
E kötelezettségeket öt évre kell vállalni . Szükséges és indokolt esetben különleges 
kötelezettségvállalás-típus ok esetében hosszabb id ő kerül megállapítására a 95. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárás szerint. 
4. A kifizetésekre évente kerül sor,  és azok a vállalt kötelezettségekb ől eredő 
többletköltségeket és jövedelem-kiesés t fedezik; szükség esetén fedezhet ő a 
tranzakciós költség is. 
A kedvezményezettek értelemszer űen a gazdasági, környezetvédelmi és állatjóléti 
hatékonysági szempontokat alkalmazó pályázati felhívások alapján kerülnek kiválasztásra. 
A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
38. cikk 
Nem termel ő beruházások 
A 34. cikk a) bekezdése v) pontjában el őírt támogatásban részesülnek: 
a) a 34. cikk a) bekezdése iv) pontja szerinti intézkedés alapján vá llalt kötel ezettségek 
teljesítéshez kapcsolódó beruházások; és 
b) a mez őgazdasági üzemekben történ ő beruházások, amelyek növelik az ér intett 
NATURA 2000 területnek a rekreációs értékét. 
2. ALSZAKASZ  
AZ ERDÉSZETI FÖLDTERÜ LETEK FENNTARTHATÓ  
HASZNÁLATÁT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK  
39. cikk 
Általános feltételek 
1. Ezen alszakasz az alapján csak a magánt ulajdonosok vagy azok társ ulásai, illetve az 
önkormányzatok és azok társulásai tulajdonában álló erd ők és fás területek 
részesülnek támogatásban. 
Ez a korlátozás nem vonatkozik a 34. cikk b)  bekezdése i), vi) és vii) pontjában el őírt 
támogatásra. 
2. Az ezen alszakasz szerint az erd ők tűz elleni védelmér ől szóló közösségi intézkedés 
keretében az er ősen vagy közepesen t űzveszélyes területeken javasolt 
intézkedéseknek meg kell fe lelniük a tagállamok által e területekre kidolgozott 
erdővédelmi terveknek. 
 
HU 34   HU 40. cikk 
A mezőgazdasági földek els ő erdősítése 
1. A 34. cikk b) bekezdése i) pontjában el őírt támogatás tartalmazhatja: 
a) a létesítési költségeket; b) legfeljebb öt évig a fenntartási költsé gekhez való hozzájárulásra szolgáló éves 
díjat az erd ősített hektárok után, 
c) az erd ősítés által eredményezett jövedelem-kiesés fedezéséhez való 
hozzájárulásra szolgáló hektáronkénti év es díjat legfeljebb 10 éven át azon 
gazdák vagy a társulásaik részére, akik az erd ősítés előtt a földet m űvelték, vagy 
bármely más természetes személy vagy magánjogi társaság részére. 
2. Az állami hatóságok tulajdonában álló mez őgazdasági földek erd ősítéséért járó 
támogatás csak a létesítés költségeit fedezi. Ha az erd ősítendő mezőgazdasági 
földterületet természetes személy vagy magá njogi társaság bérli, akkor folyósítani 
lehet az 1. bekezdésben említett éves díjakat. 
3. Nem jár támogatás a mez őgazdasági földterületek erd ősítésért: 
a) a korkedvezményes nyugdíja zási támogatást élvez ő gazdáknak; 
b) karácsonyfa telepítésért. A rövid távú m űvelésre való gyorsan növ ő fajok esetében az erd ősítési támogatás csak 
a létesítési költségekre adható. 
4. A gazdáknak vagy más természetes szem élyeknek és a magánjogi társaságoknak 
adható támogatás az I. mellékletben me gállapított maximális összegekre van 
korlátozva. 
41. cikk 
Agrár-erdészeti rendszerek els ő kialakítása mez őgazdasági földterületen 
1. A 34. cikk b) bekezdése ii) pontjában el őírt támogatásban a gazdák az extenzív 
mezőgazdasági és erdészeti rendszereket egyesít ő agrár-erdészeti rendszerek 
létrehozásához részesülnek. 
Ez a támogatás a létesítési költségeket fedezi. 
2. Az agrár-erdészeti rendszerek olyan földhasználati rendszerekre vonatkoznak, 
amelyek esetében a fákat az ugyanazon a földön folyó mez őgazdasági tevékenységgel 
együttesen nevelik. 
3. A támogatásból ki vannak zárv a a karácsonyfák és a rövid távú m űvelésre való 
gyorsan növ ő fajták. 
4. A támogatás az I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
 
HU 35   HU 42. cikk 
Nem mez őgazdasági földterületek els ő erdősítése 
1. A 34. cikk b) bekezdése iii) pontjában el őírt támogatás a 34. cikk b) bekezdése 
i) pontja alapján el támo gatható földterületek erd ősítésének létesítési költségeit fedezi. 
2. Karácsonyfák esetében nem folyósítható támogatás. 3. Természetes személyek vagy magánjogi  társaságok részére a támogatás az 
I. mellékletben megállapított maximális összegekre van korlátozva. 
43. cikk 
NATURA 2000 kifizetések 
A 31. cikk b) bekezdés e iv) pontjában el őírt támogatásra az erd őterület után hektáronként 
évente kerül sor a magán erd őbirtokosok és a társ ulásaik számára a 79/409/EGK és 92/43/EGK 
irányelvek végrehajtásával összefügg ésben az érintett területen az erd ők és egyéb fás területek 
használatának szigorítása által eredményezett költségek  megtérítése céljából. 
A támogatás az I. mellékletben megállapított  minimális és maximális összeghatárok között 
kerül rögzítésre. 
44. cikk 
Erdő-környezetvédelmi kifizetések 
1. A 34. cikk b) bekezdése v) pontjában el őírt erdő-környezetvédelmi kifizetésekben 
erdőterület-hektáronként azok a kedvezmén yezettek részesülnek, akik önkéntes 
alapon vállalnak erd ő-környezetvédelmi kötelezettségek et. E kifizetések csak az 
idevágó kötelez ő követelményeken túlmutató kötel ezettségvállalásoka t fedezhetik. 
E kötelezettségeket öt évre kell vállaln i. Szükséges és indokolt esetben egyes 
kötelezettségvállalás ok esetében más id őtartam kerül megállapításra. 
2. A kifizetések az kötel ezettségvállalásokból ered ő többletköltség eket fedezik. E 
költségek kiszámítására a tényleges  költségek alapján kerül sor. 
A támogatás rögzítésére az I. mellékletb en megállapított minimális és maximális 
összeghatárok között kerül rögzítésre. 
45. cikk 
Az erdészeti termelési potenciál helyreállítása és megel őző intézkedések bevezetése 
1. A 34. cikk b) bekezdése vi) pontjában el őírt támogatásra a természeti csapások és t űz 
által károsított erd őkben az erdészeti termelési kapacitá s helyreállítása és a megfelel ő 
megelőző intézkedések bevezetése céljából kerül sor. 
2. A t űzmegelőzési intézkedések a tagállamok által az erd ővédelmi terveiknek 
megfelelően erősen vagy közepesen t űzveszélyesnek min ősített erdőkre vonatkoznak. 
 
HU 36   HU 46. cikk 
Nem termel ő beruházások 
A 34. cikk b) bekezdés e vii) pontjában el őírt támogatásban az erd őkben történ ő olyan 
beruházások részesülnek, amelyek: 
a) a 34. cikk b) bekezdése v) pontjában el őírt intézkedés alapján vállalt kötelezettségek 
teljesítésével kapcsolatosak, vagy 
b) amelyek emelik az érintett területet rekreációs értékét. 
3. ALSZAKASZ  
TERÜLET -KIJELÖLÉS  
47. cikk 
Kifizetésekre jogosult területek 
1. A tagállamok a 34. cikk a) bekezdésének i) , ii) és iii) pontjaiban valamint az említett 
cikk b) bekezdésének i), iii), iv) és vi) pontjaiban el őírt kifizetésekre jogosult 
területeket az e cikk 2., 3., 4. és 5. bekezdéseiben el őírt rendelkezéseket figyelembe 
véve jelölik ki. 
2. A 34. cikk a) bekezdésének i) pontjában el őírt kifizetésekre való jogosultság 
megszerzése céljából a hegyi területeket a földhasználati lehet őségek számottev ő 
korlátozásának és a m űvelési költségek észrevehet ő növekedésének kell jellemeznie 
az alábbiak miatt: 
a) a magasság miatt nagyon nehéz égha jlati körülmények fennállása, amely 
következtében lényegesen lerövidül a termesztési idény; 
b) alacsonyabb magasságon a kérdéses terület nagyobb részén a gépek 
használatához túl meredek lejt ők vagy nagyon drága kül önleges berendezések 
használatát igényl ő lejtők vagy e két tényez ő kombinációja, ahol a bel őlük 
származó hátrányok külön-külön ke vésbé súlyosak, viszont a kett ő 
kombinációja egyenérték ű hátrányt eredményez. 
A 62-ik szélességi kört ől északra lév ő és bizonyos szomszédos területek hegyvidéki 
területnek tekintend ők. 
A programokban a tagállamok vagy meger ősítik a hegyvidéki te rületeik jelenlegi 
határait, vagy azokat a 95. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározott specifikus rendelkezéseknek megfelel ően módosítják. 
3. A 34. cikk a) bekezdése ii) pontjában el őírt kifizetésekre való jogosultság 
megszerzése érdekében az e cikk 2. bekezdésében említett hegyi területeken kívüli területeket: 
a) jelent ős természeti hátrányoknak kell sújtaniuk, nevezetesen a talaj alacsony 
termékenységének vagy az rossz éghajlati  körülményeknek és ahol az extenzív 
gazdálkodási tevékenység fontos a földhasználat szempontjából, vagy 
 
HU 37   HU b) specifikus hátrányoknak kell sújtaniuk, ahol a földhasználatot folytatni kell a 
környezet meg őrzése vagy javítása, a vidék fenntar tása és a terület turisztikai 
potenciáljának meg őrzése vagy pedig a partvon al megvédése érdekében. 
E területeknek a természetes termelési feltételek szempontjából homogén 
mezőgazdasági területekb ől kell állniuk. 
Ami az els ő albekezdés b) pontjában említett specifikus hátrányok által sújtott 
területeket illeti, ezek összesített kiterjed ése nem haladhatja meg az érintett tagállam 
területének 10%-át. 
Az ilyen területeket a tagállamok a programokban a 95. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárással összhangban meghatározandó specifikus rendelkezéseknek megfelelően jelölik ki. 
4. A 79/409/EGK és a 92/43/EGK irányelvek szerint kijelölt NATURA 2000 
mezőgazdasági területek jogosultak a 34. ci kk a) bekezdése iii) pontjában el őírt 
kifizetésekre. 
5. Az erd ősítésre olyan környezeti okok miatt alkalmas  területek, mint például az erózió 
elleni védelem vagy az éghajlatváltozás enyhítéséhez hozzájáruló erdészeti források 
bővítése, jogosultak a 34. cikk b) bekezdése i) és  iii) pontjában el őírt kifizetésekre. 
A 79/409/EGK és a 92/43/EGK irányelvek szerint kijelölt NATURA 2000 
erdőterületek jogosultak a 34. cikk b) bekezdése iv) pontjában el őírt kifizetésekre. 
A tűzmegelőzési intézkedésekkel összefügg ő, a 34. cikk b) bekezdése vi) pontjában 
előírt kifizetésekre a közepes és magas t űzveszélyesség ű erdőterületek jogosultak. 
4. ALSZAKASZ  
A SZABÁLYOK BETARTÁSA  
48. cikk 
A kifizetések csökkentése vagy a kifizetésekb ől való kizárás 
Amennyiben a 34. cikk a) bekezdése i)-iv) pontja és a b) bekezdés e i), iv) és v) pontja alapján 
kifizetésekben részesül ő kedvezményezettek az egész birtokon valamely tevékenységük vagy 
egy közvetlenül nekik betudható mulasztás követk eztében nem tartják be a 4. és 5. cikkben és 
az 1782/2003/EK tanácsi rendelet III. és IV. mellékletében el őírt kötelez ő követelményeket, 
akkor megtörténik a szabálysértés naptári évében  nekik járó kifizetések teljes összegének 
csökkentésére vagy törlésére. 
A csökkentésekre és kizárásokra vonatkozó ré szletes szabályok a 95. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárással összhangban kerülnek meghatáro zásra. Ezzel összefüggésben a szabálysértés 
súlyossága, mértéke, végrehajtása és ismétl ődése kerül figyelembevételre. 
 
HU 38   HU 3. SZAKASZ 
3. PRIORITÁS  TENGELY: 
A VIDÉKI  GAZDASÁG  ÉS A VIDÉKI  TERÜLETEK  
ÉLETMIN ŐSÉGÉNEK  DIVERZIFIKÁLÁSA 
49. cikk 
Intézkedések 
Az e szakasz szerinti támogatás a következ őket tartalmazza: 
a) A vidéki gazdaság diverzifikálásár a szolgáló intézkedéseket, amelyek: 
i) a nem mez őgazdasági tevékenységekké történ ő diverzifikálást, 
ii) a mikrovállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatását a 
vállalkozókedv ösztönzése és a gazdas ági szerkezet fejlesztése céljából, 
iii) a turisztikai tevé kenységek ösztönzését, 
iv) a nemzeti örökség védelmét, fejlesztését és kezelését, és ezzel a fenntartható 
gazdasági fejl ődéshez való hozzájárulást tartalmazzák. 
b) A vidéki területek életmin őségének javítását szolgáló intézkedéseket, amelyek: 
i) a gazdaságot és a vidéki  lakosságot szolgáló alapvet ő szolgáltatásokat, 
ii) a falvak felújítását és fejlesztését, a vidéki örökség meg őrzését és fejlesztését 
tartalmazzák. 
c) A 3. prioritás tengely hatá lya alá tartozó területeken m űködő gazdasági szerepl őkre 
vonatkozó szakképzési intézkedés. 
d) Szakértelem elsajátítási és ösztönzési intézkedés a helyi fejlesztési stratégia 
előkészítésének és megval ósításának céljából. 
1. ALSZAKASZ  
A VIDÉKI GAZDASÁG DIVERZIFIKÁLÁSÁT SZOLGÁLÓ  
INTÉZKEDÉSEKET SZABÁLYOZÓ FELTÉTELEK  
50. cikk 
A nem mez őgazdasági tevékenységekké történ ő diverzifikálás 
A 49. cikk a) bekezdése i) pontjában említett segély kedvezményezettje lehet a gazda, a 
házastársa, vagy az egyik gyermekük. 
51. cikk 
Vállalkozás-létrehozási és -fejlesztési támogatás 
A 49. cikk a) bekezdése ii) pontjában el őírt támogatás csak a 2003. május 6-i 2003/361/EK 
tanácsi ajánlásban meghatározo tt mikrovállalkozásokra vonatkozik. 
 
HU 39   HU 52. cikk 
A turisztikai tevékenységek ösztönzése 
A 49. cikk a) bekezdése iii) pontjá ban említett támogatás a következ őkre vonatkozik: 
a) kis méret ű infrastruktúrára, mint például a tá jékoztatási központok és a turisztikai 
helyszínek kitáblázására; 
b) a természeti területekhez elérését biztos ító rekreációs infrastruktúrára és kis 
kapacitású szálláshelyekre; 
c) a vidéki turizmussal kapcsolatos tu risztikai termékek kifejlesztésére és 
forgalmazására. 
53. cikk 
A természeti örökség védelme, fejlesztése és kezelése  
A 49. cikk a) bekezdése iv) pontjában említett támogatás a környezettudatossági akciókat, a 
turisztikai fejlesztéseket és a NATURA 2000 helyszínekre és más nagy természeti érték ű 
helyekre vonatkozó védelmi és keze lési tervek kidolgozását fedezi. 
2. ALSZAKASZ  
AZ VIDÉKI TERÜLETEK ÉLETMIN ŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSÁT  
CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEKET SZABÁLYOZÓ FELTÉTELEK  
54. cikk 
Alapszolgáltatások a gazdaság és  a vidéki lakosság részére 
A 49. cikk b) bekezdése i) pontjában említett tá mogatás az egy faluval vagy egy falucsoporttal 
kapcsolatos alapszolgáltatások lé trehozását és az azzal összefügg ő kis méret ű infrastruktúrát 
fedezi. 
55. cikk 
Falu-felújítás és -fejleszté s, a vidéki örökség meg őrzése és fejlesztése 
A 49. cikk b) bekezdése ii) pontjában említe tt támogatás az alábbiakkal kapcsolatos 
tanulmányokra és beruházásokra vonatkozik: 
a) falusi fejlesztési vagy beruházási program; b) a vidéki örökség fenntartása, helyreállítása  és fejlesztése falusi szinten vagy a falu 
olyan részeire vonatkozóan, mint például a faluközpont, a történelmi helyszínek vagy 
emlékművek. 
 
HU 40   HU 3. ALSZAKASZ  
SZAKKÉPZÉS , KÉSZSÉGEK ELSAJÁTÍTÁSA ÉS ANIMÁLÁS  
56. cikk 
Szakképzés 
A 49. cikk c) bekezdése szerin ti támogatás nem tartalmazza az  olyan oktatási vagy képzési 
tanfolyamokat, amelyek a rende s középfokú vagy magasabb szint ű oktatási programok részét 
képezik. 
57. cikk  
Szakértelem elsajátítása és ösztönzés 
A 49. cikk d) bekezdésében említett támogatás fedezi: 
a) az érintett területre vonatkozó tanulmányokat; 
b) a területr ől és a helyi fejlesztési stratégiáról való tájékoztatásra irányuló 
intézkedéseket; 
c) a vidékfejlesztési stratégia el őkészítésében és megvalósításában közrem űködő 
személyzet képzését, 
d) promóciós rendezvényeket és a vezet ők képzését. 
4. ALSZAKASZ  
A PRIORITÁS TENGELY VÉGREHAJTÁSA  
58. cikk 
Helyi fejlesztési stratégiák 
A 49. cikkben felsorolt intézkedéseket lehet őleg a helyi fejlesztési st ratégiákon keresztül kell 
megvalósítani. 
59. cikk 
Elhatárolás 
Amennyiben egy az e szakasz cél tevékenységi körébe es ő intézkedés egyéb közösségi 
támogatási eszköz szerint is támogatható, be leértve a Strukturális Alapokat és az európai 
Halászati alapot, akkor a tagállamnak az egyes programokon belül meg kell határoznia az alap 
által támogatott és az egyéb közösségi támogatási eszköz által támogatott tevékenységek elhatárolási kritériumait. 
 
HU 41   HU II. FEJEZET 
LEADER  
I. SZAKASZ  
A LEADER  MEGKÖZELÍTÉS  
60. cikk 
Fogalom-meghatározás  
A LEADER megközelítés olyan helyi fejlesztési stratégia, amely legalább az alábbi elemekb ől 
áll: 
a) jól azonosított szubregionális vidéki te rületekre szánt terület-alapú programok; 
b) alulról építkez ő megközelítés a helyi akciócsopor tok helyi fejlesztési stratégia 
kidolgozására és megvalósítására vo natkozó döntéshozói jogkörével; 
c) helyi állami és magán partnerségek (a továbbiakban "helyi akciócsoportok"); 
d) a helyi gazdaság különböz ő ágazatainak szerepl ői és projektjei közöt ti kölcsönhatáson 
alapuló többágazatú globális megközelítés; 
e) innovatív megközelítések végrehajtása; f) együttm űködési projektek végrehajtása; 
g) a helyi partnerségek közötti hálózatépítés. 
61. cikk 
Helyi akciócsoportok 
1. A helyi akciócsoportok az al ábbi feltételeket kielégít ő, társult helyi fejlesztési 
megközelítést valósítanak meg: 
a) integrált helyi fejlesztési stratégiát  kell javasolniuk, és felelniük kell annak 
megvalósításáért; 
b) a LEADER II
13 vagy a LEADER+14 kezdeményezésekre vagy a LEADER 
megközelítésnek megfelel ően már min ősített csoportból, vagy az adott terület 
különféle helyi szocio-gazdasági ágazataiból való partnereket képvisel ő új 
csoportból kell állniuk. Döntéshozói szinten a gazdasági és szociális 
partnereknek a mez őgazdasági társulások, a vidéki n ők, a fiatalok és 
egyesületek bevonása céljából a helyi partnerség legalá bb 50 5-át kell alkotniuk; 
c) be kell mutatniuk, hogy képesek a területre vonatkozó fe jlesztési stratégia 
meghatározására és végrehajtására; 
                                                 
13 A Bizottság 1991.3.19-i közleménye (HL C 73., 1991.3.19.). 
14 A Bizottság 2000.4.14-i közleménye (HL C 139., 2000.5.18., 5. o.). 
 
HU 42   HU d) egy olyan adminisztratív és pénzügyi vezet ő szereplőt kell választaniuk, aki 
képes a közpénzek kezelésére és a partnerség megfelel ő működésének 
biztosítására, vagy egy jogilag megalkot ott olyan közös st ruktúrában kell 
egyesülniük, amelynek összetétele garantálja a társulás megfelel ő működését és 
a közpénz-kezelési képességét. 
2. A stratégia hatálya alá tartozó terület összefügg ő, és elégséges kritikus tömeget nyújt 
az életképes fejlesztési stratégia támoga tásához szükséges humán-, pénzügyi és 
gazdasági er őforrások szempontjából. 
3. A helyi akciócsoportok választják ki  a stratégia keretében finanszírozandó 
projekteket. A csoportok együttm űködési projekteket is kiválaszthatnak. 
2. SZAKASZ  
TÁMOGATÁSI TERÜLETEK  
62. cikk 
Intézkedések 
A LEADER prioritás tengely keretében nyújtott támogatás: 
a) a LEADER megközelítés révén a helyi vidé kfejlesztési stratégiák megvalósítását 
szolgálja, az ennek a címnek I. fejezetéb en meghatározott három prioritás tengely 
közül egy vagy több céljainak az megvalósítása céljából; 
b) a fenti a) pont alapján kivála sztott célokat tartalmazó együttm űködési projektek 
megvalósítását szolgálja; 
c) a helyi akciócsoport m űködtetését, készségek elsajátítá sát és a terület animálását 
szolgálja. 
1. ALSZAKASZ  
FELTÉTELEK  
63. cikk 
Helyi stratégiák megvalósítása 
1. A 62. cikk a) bekezdésében említett tám ogatás esetében a stratégia szerinti 
tevékenységeknek teljesíteniük kell az e bben a rendeletben az egyes prioritás 
tengelyekre vonatkozóan meghatározott célokat. 
2. Ha a tervezett intézkedések az ebben a rendeletben az egyes prioritás tengelyre 
vonatkozóan meghatározott intézkedése kkel függnek össze, akkor a vonatkozó 
feltételeket ennek a címnek az I. fe jezetével összhangban kell alkalmazni. 
 
HU 43   HU 64. cikk 
Együttműködés  
1. A 62. cikk b) bekezdésében említett tá mogatásban a terüle tek közötti és a 
transznacionális együttm űködési projektek részesülnek. 
A „területek közötti együttm űködés” egy tagállamon belüli együttm űködést jelent. A 
„transznacionális együttm űködés” több tagállam területei közötti és a nem a 
tagországokban lév ő területek közötti együttm űködést jelenti. 
2. Csak az Európai Unióban lév ő területekre vonatkozó kiadások jogosultak 
támogatásra. 
3. A 63. cikk az együttm űködési projektekre is vonatkozik. 
65. cikk 
Képzettség megszerzése 
A 62. cikk c) bekezdésében említett, a képz ettség megszerzésére vonatkozó támogatás 
prioritással kerül folyósításra az  olyan új régiók számára, ahol a LEADER megközelítés nem 
került alkalmazásra. 
2. ALSZAKASZ  
A PRIORITÁS TENGELY VÉGREHAJTÁSA  
66. cikk 
A prioritás tengely finanszírozása 
Az Alap programhoz való teljes hozzájárul ásának legalább 7%-át fenn kell tartani a LEADER 
prioritás tengely végrehajtására. 
III. FEJEZET 
TECHNIKAI TÁMOGATÁS 
67. cikk 
A technikai támogatás finanszírozása 
1. A …/…/ [KAP finanszíro zási] rendelet 5. cikkével összhangban az Alap éves 
felosztásának legfeljebb 0,30 %-át használhatja fel az el őkészítési nyomon követési, 
adminisztratív támogatási, értékelési és ellen őrzési intézkedésekre a Bizottság 
kezdeményezésére és/vagy annak nevében. Ezeknek az intézkedéseknek a megvalósítására 1605/2002/EK/Euratom rendele t 53. cikkének (2) bekezdésével és az 
említett rendelet bármely más rendelkezésével és a rendeletnek a költségvetés e végrehajtási formája esetében alkalmaza ndó végrehajtási módszereivel összhangban 
kerül sor. 
2. A tagállamok kezdeményezésére az egyes vidékfejlesztési programok esetében az 
Alap finanszírozhatja a program támogatás el őkészítési, irányítási, nyomon követési, 
értékelési, tájékoztatási és ellen őrzési tevékenységeit.  
 
HU 44   HU Az egyes programokra jutó teljes összeg  legfeljebb 4%-a fordítható ezekre az 
intézkedésekre. 
A fenti albekezdésen belül felállított határé rtéken belül minden program tartalékol egy 
bizonyos összeget a 69. cikkben említett orsz ágos vidéki hálózat létrehozására és 
működtetésére. 
68. cikk 
Európai Vidékfejlesztési Hálózat 
A nemzeti hálózatok, a szervezetek és közössé gi szinten a vidékfejlesztés területén m űködő 
igazgatási szervek hálózatba sz ervezéséhez a 67. cikk (1) bekezd éssel összhangban kerül sor az 
Európai Vidékfejlesztési Hálózat létrehozására. 
Az Európai Hálózat céljai: 
a) a közösségi vidékfejlesztési int ézkedésekre vonatkozó információk összegy űjtése, 
elemzése és terjesztése, 
b) a helyes vidékfejlesztési gyakorlat összegy űjtése, terjesztése és közösségi szint ű 
konszolidálása, 
c) tájékoztatás nyújtása a Közösség vidéki  területein és a tagsággal nem rendelkez ő 
országokban végbement fejl ődésről, 
d) közösségi szint ű értekezletek és szemináriumok megszervezése a vidékfejlesztésben 
aktívan közrem űködők számára, 
e) szakért ői hálózatok létrehozása és m űködtetése a szakmai tapasztalatcsere 
megkönnyítése és a vidékfejlesztési polit ika megvalósításának és értékelésének 
támogatása céljából, 
f) az országos hálózati és a transznacionális együttm űködési kezdeményezések 
támogatása. 
69. cikk  
Nemzeti vidéki hálózat 
1. Minden tagállam létrehoz egy nemzeti vidéki hálózatot, amely egybegy űjti a 
vidékfejlesztéssel foglalkozó összes szervezetet és közigazgatási szervet. 
2. A 67. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésében említett támogatásban 
részesülnek: 
a) a hálózat m űködtetéséhez szükséges struktúrák; 
b) a helyes átadható gyakorlatnak legalá bb az azonosítását és elemzését tartalmazó 
akcióterv és az err ől szóló tájékoztatás, a hálózat irányítása, a tapasztalat- és 
know-how-csere megszervezése, kép zési programok készítése a helyi 
akciócsoportok számára az alakulás folyamatában és technikai támogatás a 
területek közötti és a transznacionális együttm űködés számára. 
 
HU 45   HU V. CÍM 
AZ ALAP  HOZZÁJÁRULÁSA 
70. cikk 
Források és azok szétosztása 
1. Az Alapból, a 2007-2013 id őszakra kötelezettségvállalás céljára rendelkezésre álló 
erőforrások összege 2004. évi árakon 88,75 milliárd euró. Az éves lebontás a 
II. mellékletben kerül bemutatásra. E forrásokból 2004. évi árakon legalább 31,3 milliárd euró összpontosul a Konvergen cia-cél esetében támogatható régiókban. 
2. Az I. bekezdésben említett er őforrások 3%-a, 2004. évi árakon 2,66 milliárd euró 
kerül a 92. cikkben el őírt tartalékba. 
3. Az 1. bekezdésben említett er őforrások 0,30%-a, 2004. évi árakon 0,27 milliárd euró 
összegben fordítódik a Bizottságnak nyújtott, a 67. cikk (1) bekezdésében említett technikai támogatásra. 
4. A programozásuk, majd az Európai Közösségek általános költségvetésében való 
szerepeltetésük céljából az 1. bekezdésben említett összegek évi 2%-os szinten kerülnek indexálására. 
5. A 2. és 3. bekezdésben említett összegek levonása után objektív szempontok alapján 
és az alábbiakat figyelembe véve a Bizottság elkészíti az 1. bekezdésben jelzett összegek els ő, tagállamonkénti indikatív bontását: 
a) a Konvergencia-cél esetében támogath ató régiók részére fenntartott összegek; 
b) a múltbeli teljesítmény és c) különleges helyzetek és igények. A 2. bekezdésben említett összeg felosztása céljából a Bizottság 2011-ben 
felülvizsgálja a 2012. és 2013. évre vonatkozó éves keretösszegeket. 
6. Az 5. bekezdésben jelzett összegeken felül a tagállamok a programozás céljaira 
figyelembe kell venniük a …/…/EK rendele t [KAP finanszírozása] 12. cikkének (2) 
bekezdésében el őírt modulációból ered ő összegeket. 
7 A Bizottság biztosítja azt, hogy bármel y tagállam számára az EMOGA Orientációs 
Szekciójából származó Alapból e rendelet alapján valamint az ERFA-tól és az ESZÁ-
tól a …/…/EK rendelet alapján [beleértve az ERFÁ-nak a …/…/EK rendelet alapján 
való hozzájárulását az Európai Szomszédsági  Okmány és a …/…/EK rendelet alapján 
a előcsatlakozási eszköz határokon átnyúló al kotóelemeinek finanszírozásához] és a 
HOPÉ-nek a Konvergencia-célhoz való hozzáj árulásából származó teljes éves 
keretösszeg ne haladja meg a tagá llamnak az intézményközi megállapodás 
elfogadásának idejében b ecsült GDP-jének 4%-át. 
 
HU 46   HU 71. cikk 
Hozzájárulás az Alapból 
1. A vidékfejlesztési programot elfogadó hatá rozat rögzíti az Alap  hozzájárulását az 
egyes prioritási tételekhez. Ahol  szükséges, a határozat egyértelm űen azonosítja a 
Konvergencia-cél esetében támogath ató régiókhoz rendelt keretösszegeket. 
2. Az Alap hozzájárulását az támogatható közkiadások teljes összege alapján kell 
kiszámítani. 
3. Minden prioritás tengely esetében meg ke ll állapítani az Alap hozzájárulásának 
mértékét. Az 1. prioritás tenge ly (versenyképesség) és a 3. tengely (diverzifikálás és 
életminőség) esetében külön- külön az alábbi fels ő határértékek érvényesek: 
a) a támogatható közkiadások 75%-a az …/…/EK rendelet [kohézió] 5. cikkének 
(1) és (2) bekezdéseiben említett régiókban; 
b) a támogatható közkiadás ok 50%-a a többi régióban. 
A 2. prioritás tengely (földhasz nálat) és a Leader esetéb en külön-külön az alábbi fels ő 
határértékek érvényesek: 
a) a támogatható közkiadások 80%-a az …/…/EK rendelet [kohézió] 5. cikkének 
(1) és (2) bekezdésében említett régiókban; 
b) a támogatható közkiadás ok 55%-a a többi régióban. 
Az Alap hozzájárulásának minimális mértéke prioritás tengely szinten 20%.  
4. A 3. bekezdésben ismertetett fels ő határértékekt ől eltérve az Alap hozzájárulása öt 
százalékponttal növelhet ő a legküls ő régiók és az Égei-tenger kisebb szigeteinek 
programjai esetében. 
5. A Bizottság kezdeményezésére vagy ne vében hozott technikai támogatási 
intézkedések 100%-ban finanszírozhatók. 
6. Egy az Alap által finanszírozott  tevékenység a támogathatósági id őszaka alatt 
egyidejűleg nem részesülhet a Strukturális Al apokból, a Kohéziós Alapból vagy más 
közösségi pénzügyi konstrukcióból szár mazó hozzájárulásban. Az Alapból 
társfinanszírozott kiadás nem társfinanszí rozható más közösségi pénzügyi konstrukció 
útján. 
Egy tevékenység egy id őben csak egy vidékfejlesztési program alapján lehet jogosult 
hozzájárulásra az Alapból. Ez a tevékenység vidékfejlesztési programnak csak egy prioritás tengelye alapján finanszírozható. 
7. Hacsak e rendelet másként nem rendelkez ik, akkor a vállalkoz ások segélyezésére 
fordított közkiadásoknak be kell tartaniuk az állami segélyre vonatkozóan meghatározott támogatási határértékeket. 
 
HU 47   HU 72. cikk 
A kiadások jogosultsága 
1. Az…/…/EK rendelet [KAP finanszírozás] 39. cikke (1) bekezdésén ek sérelme nélkül 
a kiadás akkor jogosult hozzájárulásra az Alapból, ha a vonatkozó támogatást a 
kifizető ügynökség valamikor 2007. január 1. és  2015. december 31. között fizeti ki. 
A társfinanszírozott m űveletek nem fejezhet ők be a jogosultság kezd őnapja előtt. 
A 18. cikkben említett program módosításának id őpontjában hozzáadott új kiadás a 
programmódosítás kérelmének a Bizottság által történ ő átvételének napjától 
támogatható. 
2. Egy kiadás csak akkor támogatható az Alapból, ha a kérdéses program irányító 
hatósága által vagy annak felel ősségi körében meghatározott tevékenységek esetében 
merült fel a Monitoring Bizottság álta l rögzített szempontokkal összhangban. 
3. A kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályok felállítására nemzeti szinten 
kerül sor a bizonyos vidékfejlesztési in tézkedésekre vonatkoz óan e rendelet által 
megállapított speciális feltételekt ől függően. 
Az alábbi költségek azonban nem jogosultak támogatásra az Alapból: 
a) ÁFA, 
b) hitelkamat, 
c) az érintett m űvelet teljes támogatható költs égének több mint 10%-át kitev ő 
földvásárlás. 
4. Az 1-3 bekezdések hatálya alá tartozó re ndelkezéseket nem kell alkalmazni a 67. cikk 
(1) bekezdésében megállapított rendelkezések esetében. 
5. Az Alapból származó hozzájárulás nem cs ak támogatás formájában adható. Ha az 
helyénvaló, a részletes szabályokat a 95. cikk (2) bekezdésében megállapított 
eljárással összhangba n határozhatók meg. 
73. cikk 
A beruházással kapcsolatos tevékenységek tartóssága 
1. A Szerz ődés 43. és 49. cikke értelmezésében vett szabad szolgáltatás-nyújtásra és az 
alapítás szabadságára vonatkozó szabályok sé relme nélkül a tagállam vagy az irányító 
hatóság biztosítja azt, hogy egy beruházási tevékenys ég megtartsa az Alapból 
származó hozzájárulást, ha ez a tevékenys ég az irányító hatóság finanszírozási 
határozatától számított hét éven belül ne m kerül olyan módon lényeges módosításra, 
amely: 
a) hatással van a tevékenysé g jellegére vagy a megvalósítás feltételeire, vagy 
indokolatlan el őnyben részesít egy céget vagy köztestületet; 
b) az infrastruktúra valamely részének tulajdonjoga jellegében bekövetkez ő 
változásból vagy a termel ő tevékenység beszüntetéséb ől vagy elköltöztetéséb ől 
ered. 
 
HU 48   HU 2. Az indokolatlanul kifizetett összegek visszaszerzése a …/…/ EK rendelet [KAP 
finanszírozás] 33. cikkéve l összhangban történik. 
VI. CÍM 
IRÁNYÍTÁS,  ELLENŐRZÉS  ÉS TÁJÉKOZTATÁS 
I. FEJEZET 
IRÁNYÍTÁS ÉS ELLEN ŐRZÉS 
74. cikk 
A Bizottság hatásköre 
Az EK Szerz ődés 274. cikkével összhangban lév ő hatékony és eredmény es pénzügyi irányítás 
biztosítása érdekében a megoszt ott irányítással összefüggésébe n a Bizottság végrehajtja a 
…/…/EK rendelet [KAP finanszírozás] 9. cikkében megállapított intézkedéseket és 
ellenőrzéseket. 
75. cikk 
A tagállamok hatásköre 
1. A Közösség pénzügyi érdekei hatékony vé delmének biztosítása érdekében a 
tagállamok elfogadják a …/…/EK rende let [KAP finanszírozás] 9. cikkében 
megállapított összes törvényi, jogsza bályi és közigazgatási rendelkezést. 
2. A program elfogadása el őtt a tagállam biztosítja azt, hogy a vonatkozó irányítási és 
szabályozó rendszerek az alábbi követe lményekkel összhangban kerüljenek 
létrehozása: 
a) az irányításban és ellen őrzésben érintett testület ek funkcióinak egyértelm ű 
meghatározása és a funkciók egyértelm ű elosztása az egyes testületeken belül; 
b) az irányítási és ellen őrzési funkciók megfelel ő elkülönítése az ér intett testületek 
között és az egyes ilyen testületeken belül; 
c) megfelel ő erőforrások minden testület számár a a hozzájuk rendelt funkciók 
végrehajtásához; 
d) hatékony bels ő ellenőrzési intézkedések, beleértve az állami segélyek 
kombinációira vonatkozó közösségi  szabályok betartására vonatkozó 
intézkedéseket is; 
e) hatékony jelentési és nyomon követési rendszer, a hol a feladatok végrehajtása 
másra van átruházva; 
f) az ellátandó funkciókra vonatkozó kézikönyvek és eljárások megléte; 
g) a rendszer hatékony m űködésének ellen őrzésére vonatkozó rendelkezések; 
h) megbízható, számítógépes számviteli , nyomon követési és pénzügyi jelentési 
rendszerek; 
i) kielégít ő ellenőrzési nyomvonalat biztosító rendszerek és eljárások. 
 
HU 49   HU A tagállamok felel ősek annak biztosításáért,  hogy a rendszerek hatékonyan 
működjenek a program teljes id őtartama alatt. 
3. A tagállamok a 95. cikk (2) bekezdésében em lített eljárással összhangban elfogadandó 
részletes megvalósítási s zabályokkal összhangban lév ő ellenőrzéseket végeznek el, 
nevezetesen olyan ellen őrzéseket, amelyek típusa és intenzitása igazodik a különféle 
vidékfejlesztési intézkedések jellegéhez. 
76. cikk 
A hatóságok kijelölése 
Minden vidékfejlesztési program esetéb en a tagállamnak ki kell jelölnie: 
a) a program irányítására az irányító hatóságot, amely lehet a tagállam által kijelölt 
állami vagy magán-, országos, regionális va gy helyi testület, vagy maga tagállam, ha 
az maga látja el ezt a feladatot; 
b) a …/…/EK rendelet [KAP finanszírozás] 6. cikkében el őírt kifizető ügynökséget; 
c) a …/…/EK rendelet [KAP finanszírozás] 7. cikkében el őírt igazoló testületet; 
77. cikk 
Irányító hatóság 
1. Az irányító hatóság felel ős a program hatékony, eredményes és szabályszer ű módon 
történő irányításáért és végrehajtásáért és különösen: 
a) annak biztosításáért, hogy a te vékenységek finanszírozásra történ ő kiválasztása 
a vidékfejlesztési programra vonatkoz ó szempontokkal összhangban történjen, 
és azok annak a végrehajtás teljes id eje alatt megfeleljenek a vonatkozó 
közösségi és nemzeti szabályoknak és a közösségi politikáknak; 
b) annak biztosításáért, hogy legyen egy olyan rendszer, amely a nyomon követés 
és értékelés céljaira egy megfelel ő, a megvalósításra vonatkozó számítógépes 
formájú statisztikai információt gy űjt és tart fenn; 
c) annak biztosításáért, hogy a te vékenységek végrehajtásában közrem űködő 
kedvezményezettek és egyéb testületek: 
i) tájékoztatást kapjanak a kapott segélyb ől eredő kötelezettségeikr ől, és 
vagy egy külön számviteli re ndszert vagy egy megfelel ő számviteli kódot 
tartsanak fenn a m űveletre vonatkozó összes tranzakció számára, és 
ii) ismerjék az irányító hatóság részére történ ő adatszolgáltatásra és a 
outputok és eredmények nyilvántart ására vonatkozó követelményeket; 
d) annak biztosításáért, hogy a programér tékelések lefolytatására az ebben a 
rendeletben meghatározott határid őkön belül sor kerüljön, és azok 
megfeleljenek a közös nyomon követési és értékelési ke retnek, és az 
végrehajtott értékelésekn ek az illetékes nemzeti hatóságokhoz és a Bizottsághoz 
való benyújtásáért; 
 
HU 50   HU e) az irányító bizottság k oordinálásáért és a programnak a specifikus céljaira 
figyelemmel történ ő megvalósítása figyelemme l kíséréséhez szükséges 
dokumentumoknak a bizottságnak számára történ ő megküldéséért; 
f) a 80. cikkben említett nyilvánosságra vonatkozó kötelezettségek betartásának 
biztosításáért; 
g) az éves részjelentés elkészítéséért  és a Monitoring Bizottság által történ ő 
jóváhagyását követ ően a Bizottsághoz történ ő benyújtásáért; 
h) annak biztosításáért, hogy a kifizet ő ügynökség a kifizetések engedélyezése 
előtt minden szükséges tájékoztatást megka pjon a finanszírozásra kiválasztott 
műveletekkel kapcsolatban m űködtetett eljárásokról  és a végrehajtott 
ellenőrzésekről. 
Ha feladatai egy része más testületre va n átruházva, akkor az irányító hatóságnál 
marad a teljes felel ősség e feladatok irányításának és  végrehajtásának hatékonyságáért 
és helyességéért. 
78. cikk 
Kifizető ügynökség 
A kifizet ő ügynökség felel ős a segélyek kedvezményezettek részére történ ő kifizetésének 
engedélyezéséért, végrehajtásáért és elszámol ásáért, valamint a közösségi hozzájárulás 
fogadásáért a …/…/EK rendelettel [KAP finanszírozás] összhangban. 
79. cikk 
Igazoló testület 
Az igazoló testület a …/…/EK [KAP fina nszírozás] rendelettel összhangban ellen őrzi és 
igazolja a vidékfejlesztési programok irányítási és ellen őrzési rendszerének hatékony 
működését. 
II. FEJEZET 
TÁJÉKOZTATÁS ÉS NYILVÁNOSSÁG 
80. cikk 
Tájékoztatás és nyilvánosság 
1. A tagállamok tájékoztatást nyújtanak a részleges finanszírozású m űveletekről, és 
nyilvánosságra hozzák azokat. E tájéko ztatás az európai polgároknak szól. 
Reflektorfénybe állítja a közösség szerepét, és bizt osítja az Al apból nyújtott 
támogatások átláthatóságát. 
2. A program irányító hatósága felel a program nyilvánosságáért: 
a) tájékoztatja a potenciális kedvezmé nyezetteket, a szakmai szervezeteket, a 
gazdasági és szociális pa rtnereket, a nemek egyenl őségének el őmozdításában 
közreműködő testületeket és az érintett nem kormányzati szervezeteket a 
program által kínált lehet őségekről és a programfinanszírozáshoz való 
hozzáférés szabályairól; 
b) tájékoztatja a kedvezményezette ket a közösségi támogatás összegér ől; 
 
HU 51   HU c) tájékoztatja az európai polgároka t a Közösség által betöltött szerepr ől és a 
Közösség eredményeir ől. 
VII.  CÍM 
NYOMON  KÖVETÉS,  ÉRTÉKELÉS  ÉS TARTALÉK 
I. FEJEZET 
NYOMON KÖVETÉS 
81. cikk 
Monitoring Bizottság 
1. Az irányító hatósággal egyetértésben és a partnerekkel való konzultációt követ ően a 
tagállam Monitoring Bizottságot hoz létr e az egyes vidékfejlesztési programokhoz. 
A programot jóváhagyó határozatot követ ő legfeljebb három hóna pon belül sor kerül 
az egyes Monitoring Bizottságok létrehozására . 
Minden bizottság az érintett ta gállam intézményi, jogi és pénzügyi keretei között 
maga dolgozza ki az eljárási szabályait, és az okat az irányító hatósággal egyetértésben 
fogadja el a kötelességeinek e rendelettel összhangban történ ő teljesítése érdekében. 
2. Minden Monitoring Bizottságot a tagá llam vagy az irányító hatóság képvisel ője vezet. 
A bizottság összetételér ől a tagállam dönt és a 6. cikk  (1) bekezdésében említett 
partnerek kapnak helyet a bizottságban. 
Saját kezdeményezésére a Bizottság képvisel ője tanácsadói min őségben részt vehet a 
Monitoring Bizottság munkájában. 
82. cikk 
A Monitoring Bizottság feladatköre 
A Monitoring Bizottság megbizonyosodik a vidé kfejlesztési program végrehajtásának 
eredményességér ől. Ennek érdekében a monitoring bizottság: 
a) a program jóváhagyását követ ő négy hónap során mérlegeli és jóváhagyja a 
finanszírozott m űveletek kiválasztási szempon tjait. A kiválasz tási szempontok 
felülvizsgálatára a programozás igényeinek megfelel ően kerül sor; 
b) az irányító hatóság által benyújtott dokume ntumok alapján rendszeresen felülvizsgálja 
a program specifikus céljaina k elérése felé történt el őrehaladást; 
c) megvizsgálja a végrehajtás eredményeit,  különösen az egyes prioritás tengelyek 
esetében kit űzött célok elérését és a folyamatos értékeléseket; 
d) a Bizottsághoz történ ő elküldésük el őtt felméri és jóváhagyja az éves részjelentést és a 
zárójelentést; 
e) javaslatot tehet az irányító hatóságnak a program kiigazítására vagy felülvizsgálatára 
az Alap 4. cikkben meghatározo tt céljai elérésének vagy  a program irányításának 
javítására, beleértve a pénzügyi irányítást is; 
 
HU 52   HU f) mérlegeli és jóváhagyja a Bizottságnak  az Alapból származó hozzájárulásról szóló 
határozata tartalmának módosítá sára vonatkozó javaslatokat. 
83. cikk 
Nyomon követési eljárások 
1. A program végrehajtásának min őségét az Irányító Hatóság és a Monitoring Bizottság 
követi nyomon. 
2. Az egyes vidékfejlesztési programok nyomon követését az Irányító Hatóság és a 
Monitoring Bizottság a pénzügyi, a végreh ajtási és eredmény-mutatószámok révén 
hajtja végre. 
84. cikk 
Közös nyomon követési és értékelési keret 
A közös nyomon követési és értékelési keret kido lgozására a Bizottság és a tagállamok közötti 
együttműködéssel, az elfogadására pedig a 95. cikk (2) bekezdésében megálla pított eljárással 
összhangban kerül sor. A keret korlátozott számban jelöli meg az összes programra vonatkozó közös mutatószámokat. 
85. cikk 
Mutatók 
1. A vidékfejlesztési program ok céljaikkal kapcsolatos el őrehaladásának, 
hatékonyságának és eredményességének a méré se a kiindulási he lyzetre valamint a 
programok pénzügyi végrehajtására, megvaló sítására, eredményeire és hatására 
vonatkozó mutatók által történik. 
2. Minden vidékfejlesztési program korlátoz ott számban megjelöl az adott programra 
jellemző további mutatókat. 
3. Amennyiben a támogatás jellege lehet ővé teszi, akkor a muta tókra vonatkozó adatok a 
kedvezményezettek neme és kora szerint kerülnek bontásra. 
86. cikk 
Éves részjelentés 
1. Els ő alkalommal 2008-ban és minden évben június 30-ig az Irányító Hatóság 
megküldi a Bizottságnak a program végrehaj tásáról szóló éves részjelentést. Az 
Irányító Hatóság a program megvalósít ásáról szóló zárójelentést legkés őbb 2016. 
június 30-ig küldi meg a Bizottságnak. 
2. Minden éves részjelentés az alábbi elemeket tartalmazza: 
a) az általános feltételek bármely olyan vá ltozását, amely közve tlen hatással bír a 
program megvalósítási feltételeire, valamint a közösségi és nemzeti 
politikáknak az Alap és a többi pénz ügyi konstrukció közötti összhangot 
befolyásoló változásokat; 
 
HU 53   HU b) a program felállított cé lokkal összefüggésben történ ő előrehaladását az output- 
és az eredménymutatók alapján; 
c) a program pénzügyi végrehajtását,  amely minden intézkedés esetében 
költségkimutatást ad a kedvezményezet teknek megfizetett kiadásokról: ha a 
program a Konvergencia-cél keretében támogatható régiókra vonatkozik, akkor 
a kiadások külön kerülnek azonosításra, 
d) az Irányító Hatóság és a Monitoring Bizottság által a program végrehajtásának 
minősége és eredményessége biztosítása ér dekében tett lépéseket, különösen: 
i) a nyomon követési és ér tékelési intézkedéseket; 
ii) a program irányítása során felmerült f ő problémák és a meghozott 
intézkedések összesítését, beleértve a 87. cikk szerint te tt észrevételekre 
válaszul hozott intézkedéseket; 
iii) a technikai támogatás igénybevételét; iv) a programnak a 80. cikkel összhangban történ ő nyilvánosságra 
hozatalának biztosítása ér dekében tett lépéseket; 
e) a közösségi politikák betartására vonatkozó nyilatkozatot a támogatással 
összefüggésben, beleértve a felmerült problémák azonosítását és a kezelésük 
céljából elfogadott intézkedéseket; 
f) egy külön fejezetet az el őrehaladásról és a LEADER megközelítés keretébe 
tartozó intézkedések finanszírozásáról; 
g) ahol alkalmazandó, a …/…/EK [KAP fi nanszírozás] rendelet 33. cikke szerint 
visszatérített támogatások ismételt felhasználását. 
3. A jelentés a …/…/EK [KAP finanszí rozás] rendelet 26. cikkének alkalmazása 
céljából elfogadhatónak tekintend ő, ha tartalmazza a 2. bekezdésben felsorolt összes 
elemet, és lehet ővé teszi a program végrehajtásának értékelését. 
A Bizottságnak két hónapja van az éves m unkajelentés kommentálására, miután az 
irányító hatóság megküldte azt a számára. A program zárójelentésének esetében ez a 
határidő öt hónapra n ő. Ha a Bizottság a meghatározott határid őn belül nem válaszol, 
akkor a jelentés elfogadottnak tekintend ő. 
87. cikk 
A programok éves vizsgálata 
1. Minden évben az éves munkajelentés benyújtását követ ően a Bizottság és az Irányító 
Hatóság az érintett tagállammal és irányí tó hatósággal egyetértésben megállapítandó 
eljárásokkal összhangban megvizsgálja az el őző év főbb eredményeit. 
2. E vizsgálatot követ ően a Bizottság észrevételeket tehet a tagállamnak és az Irányító 
Hatóságnak, amelyik tájékoztatja err ől a Monitoring Bizottságot. A tagállam 
tájékoztatja a Bizottságot az észrevét elekre válaszul hozott intézkedésr ől. 
 
HU 54   HU II. FEJEZET 
ÉRTÉKELÉS 
88. cikk 
Általános rendelkezések 
1. A vidékfejlesztés politika és programok a 89-91. cikkek szerint el őzetes, folyamatos 
és utólagos értékelések alá esnek. 
2. Az értékelések célja a vidékfejle sztési programok végrehajtása min őségének, 
hatékonyságának és eredményességének javí tása. A programok hatása, valamint az 
érintett tagállamokra és régiókra jellemz ő vidékfejlesztési problémák, figyelembe 
véve a fenntartható fejl ődés követelményeit és a környezeti hatást, valamint a 
vonatkozó közösségi jogszabályi követelmé nyek betartása a közösségi iránymutatás 
9. cikkben el őírt stratégiai iránymutatásra vonatkozóan kerül értékelésre. 
3. Az értékelési munka szervezésére megfelel ő módon vagy a tagállamok vagy pedig a 
Bizottság felel ősségi körében kerül sor. 
4. Az értékeléseket független értékel ők végzik el. Az ered mények nyilvánosságra 
hozására az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésr ől szóló 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és 
tanácsi rendelet
15 rendelkezéseivel összhangban kerül sor. 
5. A tagállamok biztosítják az értékelések elvégzéséhez szükséges emberi és pénzügyi 
erőforrásokat, megszervezik a szükséges adatok létrehozását és összegy űjtését, és 
felhasználják a nyomon követési re ndszer által biztosított különböz ő információkat. 
6. A tagállamok és a Bizottság megállapodnak a Bizottság kezdeményezésére a 84. cikk 
keretén belül alkalmazandó értékelési módszerekr ől és szabályokról. 
89. cikk 
Előzetes értékelés  
1. Az előzetes értékelés részét képezi minde gyik vidékfejlesztési program 
kidolgozásának, és ennek célja a költségvetési er őforrások elosztásának 
optimalizálása és a programozás min őségének javítása. Azonosítj a és értékeli a közép- 
és hosszú távú igényeket, az elérend ő célokat, a várt eredményeket, a mennyiségileg 
kifejezett célokat, különösen az kiindul ási helyzethez viszonyított hatásra 
vonatkozóan, a közösségi hozzáadott érté ket, a Közösség prio ritásai figyelembe 
vételének mértékét, a korábbi progr amozásokból levont tanulságokat és a 
megvalósításra, a nyomon követésre, az ér tékelésre és a pénzügyi irányításra 
vonatkozó eljárások min őségét 
2. Az előzetes értékelés végrehajtására a tagállam felel ősségi körében kerül sor. 
                                                 
15 HL L 145., 2001.5.31., 43. o. 
 
HU 55   HU 90. cikk 
Folyamatos értékelés 
1. A tagállamok mindegyik vidékfejlesztési programhoz létrehoznak egy folyamatos, 
éves értékelési rendszert. 
2. A program Irányító Hatósága és a Monitori ng Bizottság a folyamatos, éves értékelést 
arra használja fel, hogy: 
a) megvizsgálja a programnak a céljaihoz viszonyított el őrehaladását az eredmény, 
és ahol helyénvaló, a hatás mutatók révén; 
b) javítsa a programok és végrehajtásuk min őségét; 
c) megvizsgálja a programok lényeges vá ltoztatásaira vonatkozó javaslatokat; 
d) felkészüljön a középtávú és utólagos értékelésre. 
3. 2008-tól az Irányító Hatóság minden évben benyújtja a Monitoring Bizottságnak egy 
a folyamatos értékelés eredményeit tartal mazó jelentést. A megvitatása után ez a 
jelentés a 86. cikkben el őírt éves munkajelentéssel együtt elküldésre kerül a 
Bizottságnak. 
4. 2010-ben a folyamatos éves értékelés a közép távú értékelés formájában készül el. Ez 
a középtávú értékelés ja vaslatokat tesz a program ok és megvalósításuk min őségének 
javítására. 
A Bizottság kezdeményezése alapján kerül sor a középtávú értékelési jelentések 
összegzésére. 
5. 2015-ben a folyamatos éve értékelés az utól agos értékelés formájában készül el. 
6. A középtávú és az utólagos értékelések megvizsgálják az er őforrások 
felhasználásának mértékét, az Alap programozásának eredményességét és hatékonyságát, a társadalmi-gazdasági hatásá t és a közösségi prioritásokra gyakorolt 
hatását. Kitérnek a program céljaira, és le kívánják vonni  a vidékfejlesztés politikára 
vonatkozó tanulságokat. Azonosítják azokat a tényez őket, amelyek hozzájárultak a 
programok megvalósításának sikeré hez vagy kudarcához , beleértve a 
fenntarthatóságot, és megálla pítják a legjobb gyakorlatot. 
7. A folyamatos éves értékelés megszervezésére az Irányító Hatóságok 
kezdeményezésére a Bizottsággal való együttm űködésben kerül sor. Szervezésére 
többéves alapon kerül sor, és a 2007–2015 közötti id őszakra vonatkoznak. 
8. Saját kezdeményezésére a Bizottság intézk edéseket szervez a folyamatos értékelés 
végrehajtói, a tagállamok szakért ői és az irányító bizottsági tagok számára képzés, a 
legjobb gyakorlat cseréje és tájékoztatá s, valamint tematikus és összegz ő értékelések 
nyújtása céljából. 
 
HU 56   HU 91. cikk 
Az utólagos értékelések összesítése 
1. Az utólagos értékelések összesítésére a Bizottság felel ősségi körében az értékelés 
elkészítéséhez szükséges adatokat összegy űjtő tagállammal és Irányító Hatósággal 
együttműködésben kerül sor. Az összesítés az összes vidékfejlesztési programra 
kiterjed. 
2. Az utólagos  értékelések összesítésének véglegesítésére legkés őbb 2016. december 31-
ig kerül sor. 
III. FEJEZET 
TARTALÉK 
92. cikk 
Közösségi tartalék a LEADER prioritás tengely számára 
1. A 70. cikk (2) bekezdésében említett tart alék számára juttat ott összeg a LEADER 
megközelítésnek a programokban történ ő végrehajtásának támogatására kerül 
felhasználásra. 
2. A LEADER megközelítés végrehajtásának ér tékelésére az alábbiakat tartalmazó 
objektív kritériumok alapján kerül sor: 
a) a LEADER megközelítésnek juttatott prioritás b) a LEADER megközelítés területi kiterjedése, c) a LEADER prioritás tengely végr ehajtása során elért szakasz, 
d) a magánt őkére gyakorolt kiegyenlít ő hatás, 
e) a középtávú értékelések eredményei. 
VIII.  CÍM 
ÁLLAMI  TÁMOGATÁS 
93. cikk 
Az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása  
1. Hacsak nincs másként el őírva, akkor a Szerz ődés 87-89. cikkei alkalmazandók a 
tagállamok által a vidékfejlesztés tám ogatási intézkedései számára nyújtott 
támogatásra. 
A Szerződés 87., 88. és 89. cikkei azonban nem vonatkoznak a tagállamok által 
nyújtott, az e rendelet rendelkezéseivel ö sszhangban a Közösség által támogatott 
intézkedésekre vonatkozó pénzügyi hozzájárulásokra. 
2. A 25. cikk (2) bekezdése tekintetében t ilos az I. mellékletben közölt százalékos 
értékeket meghaladó segélyt nyújtani a gazdaságok korszer űsítésére. 
 
HU 57   HU Ez a tilalom nem vonatkozik  az alábbiakkal kapcsola tos beruházásokra vonatkozó 
segélyre: 
a) a nagyrészt közérdekb ől vállalt és a mez őgazdasági és erdészeti tevékenységek 
által formált, a hagyományos tájkép meg őrzésével vagy a gazdasági épületek 
áttelepítésével kapcsolatos beruházások; 
b) a környezet védelme és javítása; c) az állattartó vállalkozások  higiéniai feltételeinek és az állatjólétnek a javítása. 
3. A gazdáknak a hegyi terüle tek és más területek hátrá nyos természeti adottságaiért 
ellentételezése céljából adott támogatás tilos, ha az nem felel meg a 35. cikkben 
megállapított feltételeknek. Kell ően indokolt esetekben viszont a 35. cikk 
(3) bekezdése szerint rögzített összegeket meghaladó kiegészít ő támogatás 
folyósítható. 
4. Tilos állami segélyben részesíteni az ol yan agrár-környezetvédelmi vagy állatjóléti 
kötelezettségeket vállaló gazdákat, amelyek nem felelnek meg a 37. cikkben 
megállapított feltételeknek. Kell ően indokolt esetekben viszont a 37. cikk 
(4) bekezdése tekintetében az I. mellékletben megállapított maximális összegeket meghaladó kiegészít ő támogatás folyósítható. Kivé teles esetekben megengedhet ő a 
kellően indokolt eltérés a 37. cikk (3) bekezdésében meghatározott 
kötelezettségvállalások minimális id őtartamára vonatkozóan. 
5. Tilos állami támogatást nyújtani a környezetvédelem, a közegészségügy, az 
állategészségügy és növényegészségügy, az állatj ólét és a munkabiztonság területén a 
közösségi jogon alapuló és igényes szabál yokat alkalmazó gazdákat, ha azok nem 
elégítik ki a 29. cikkben meghatározott felt ételeket. Az említett cikkel összhangban 
rögzített maximális összegeket meghaladó kiegészít ő segély folyósítható azonban 
annak el ősegítése céljából, hogy a gazdák be tartsák a közösségi szabályokon 
túlmutató nemzeti jogszabályokat. 
Közösségi jogi szabályozás hiányában t ilos állami támogatást folyósítani a 
környezetvédelem, közegészségügy, állategé szségügy és növényegészségügy, az állati 
jólét és a munkabiztonság területén a nem zeti jogon alapuló és igényes szabályokat 
alkalmazó gazdákat, ha azok nem elégíti ki  a 29. cikkben meghatározott feltételeket. 
A 29. cikk (2) bekezdése tekintetében az I.  mellékletben megállapított maximális 
összegeket meghaladó kiegészít ő támogatás folyósítható a 29. cikk szerinti indokolt 
esetekben. 
94 cikk 
Kiegészítő nemzeti finanszírozás 
A 15. cikkben említett programozás részeként a közösségi támogatásban részesül ő 
vidékfejlesztési intézkedések kiegészít ő finanszírozásának biztosítására szánt állami 
támogatásokat ennek a rendeletnek a rendelkezései vel összhangban jelentik be a tagállamok, és 
hagyja jóvá a Bizottság. A Szerz ődés 88. cikke (3) bekezdésének els ő mondata nem 
vonatkozik az így bejelentett segélyre. 
 
HU 58   HU IX. CÍM 
ÁTMENETI  ÉS ZÁRÓ  RENDELKEZÉSEK 
95. cikk 
Bizottság 
1. A Bizottságot a Vidékfejlesztési Bizotts ág (továbbiakban: a „bizottság”) segíti. 
2. Ahol hivatkozás történik erre a bek ezdésre, ott az 1999/468/EK határozat 4. és 
7. cikkét kell alkalmazni. 
Az 1999/468/EK határozat 4. ci kke (3) bekezdésében el őírt időszak egy hónap. 
3. A Bizottság maga fogadja el az eljárási szabályait. 
96. cikk 
Végrehajtási szabályok 
Az ennek a rendeletnek az egyes rendelkezéseiben el őirányzott különleges intézkedéseken túl 
részletes szabályok elfogadására kerül sor e rend eletnek a 95. cikk (2) bekezdésében említett 
eljárással összhangban történ ő megvalósítása érdekében. Ezek különösen vonatkoznak: 
a) a javasolt vidékfejleszté si programok benyújtására; 
b) a vidékfejlesztési intézkedéseket szabályozó feltételekre. 
97. cikk 
Átmeneti rendelkezések 
Amennyiben specifikus intézkedések váln ak szükségessé a jelenlegi rendszerb ől az e rendelet 
által létrehozott rendszerbe történ ő átmenet el ősegítése érdekében, akko r az ilyen intézkedések 
elfogadása a 95. cikk (2) bekezdés ében említett eljárásnak megfelel ően történik. 
Ilyen intézkedések elfogadására  kerül sor különösen a Bizottság  által a 2007. január 1-én véget 
érő időszakra jóváhagyott jelenlegi közösségi  támogatásnak az e rendelet által el őírt 
vidékfejlesztési támogatásba történ ő integrálása érdekében. 
98. cikk 
Hatályon kívül helyezés 
1. Az 1257/1999/EK rendelet 2007. janu ár 1-jén hatályát veszti. 
A hatályon kívül helyezett rendeletre történ ő hivatkozások erre a rendeletre való 
hivatkozásként értend ők. 
A hatályon kívül helyezett rendelet továbbra is hatályos a Bizottság által az említett 
rendelet alapján 2007. január 1-je el őtt jóváhagyott tevékenységekre. 
2. A 950/97/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdésében említett kedvez őtlen helyzet ű 
területek listáit rögzít ő és módosító tanácsi irányelv ek és határozatok hatályukat 
vesztik. 
 
HU 59   HU 99. cikk 
Hatálybalépés 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követ ő … napon lép 
hatályba. 
A közösségi támogatásra vonatkozóan 2007. január 1-jét ől kell alkalmazni. 
A 10. cikket azonban ennek a rendeletnek a hatálybalépését ől kell alkalmazni. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
Kelt Brüsszelben, 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 60   HU I. MELLÉKLET  
TÁMOGATÁSI ÖSSZEG ÉS RÁTA  
Cikk 
(bekezdés) Tárgy Összeg euróban  
vagy ráta   
21(2) Alapítási prémium 40 000  
22(3) Korkedvezményes nyugdíjazás 18 000 Átadónként évente 
  180 000 Teljes összeg/átadó 
  4 000 Dolgozónként és évente 
  40 000 Teljes összeg/dolgozó 
23(2) Tanácsadási szolgáltatások 80% A támogatható költségb ől 
tanácsadási 
szolgáltatásonként 
  1 500 Maximális támogatható 
összeg 
25(2) A gazdaságok korszer űsítését 
szolgáló segély intenzitása 60% A fiatal gazdák által a 
34. cikk a) bekezdése i), ii) 
és iii) pontjában említett 
területeken végrehajtott támogatható beruházások összegéből 
  50% Az egyéb gazdák által a 
34. cikk a) bekezdése i), ii) 
és iii) pontjában említett területeken végrehajtott támogatható beruházások összegéből 
  50% A fiatal gazdák által egyéb 
területeken végrehajtott támogatható beruházások 
összegéből 
  40% Az egyéb gazdák által egyéb 
területeken végrehajtott 
támogatható beruházások összegéből  
  75%  A legküls ő területeken és az 
égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéb ől 
26(3) Az erd ők gazdasági értékének 
növelését szolgáló segély 
intenzitása 50% A 34. cikk a) bekezdése i), 
ii) és iii) pontjában említett 
területeken végrehajtott 
támogatható beruházások összegéből 
  40% Az egyéb területeken 
végrehajtott támogatható beruházások összegéb ől 
  75% A legküls ő területeken 
végrehajtott támogatható beruházások összegéb ől 
 
HU 61   HU 27(3) A mez őgazdasági és erdészeti 
termelés értékének növelésére szolgáló segély intenzitása 50% A konvergencia-cél hatálya 
alá es ő régiókban 
végrehajtott támogatható 
beruházások összegéb ől 
  40% Az egyéb régiókban 
végrehajtott támogatható beruházások összegéb ől 
  65% A legküls ő régiókban és az 
égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéb ől 
29(2) A szabályok betartását segít ő 
támogatás maximális összege 10 000 Birtokonként 
30(2) Az élelmiszermin őségi 
programokban való részvételt 
segítő támogatás maximális 
összege 3 000 Birtokonként 
31 A tájékoztatási és promóciós 
tevékenységeket segít ő segé-
lyek intenzitása 70% A tevékenység támogatha-tó 
költségéb ől 
32(3) A félig önellátó gazdaságok-
nak adható maximális összeg 1 500 Gazdaságonként évente 
33(2) Termel ői csoportok: fels ő határ 
az elismerést követ ő első öt év 
alatt a értékesített termelés százalékában 5%, 5%, 4%, 3%, és 
2% (*) Az 1., 2., 3., 4. és 5. évi 
értékesített termelés után 
1 000 000 € értékig 
  2,5%, 2,5%, 2,0%, 
1,5% és 1,5% Az 1., 2., 3., 4. és 5. évi 
értékesített termelés után 
1 000 000 € érték felett 
 Az els ő öt év nem túlléphet ő 
összegek 100 000 
100 000 
80 000 
60 000 
50 000 Az 1. évben 
A 2. évben A 3. évben 
A 4. évben 
Az 5. évben 
35(3) Hátrány miatt történ ő 
minimális kifizetés 25 Megm űveletlen 
mezőgazdasági terület 
(MMT) után hektáronként 
 Hátrány miatt történ ő 
maximális kifizetés  250 MMT után hektáronként 
 Maximális kifizetés az egyéb 
hátrányok által érintett területek esetében 150 MMT után hektáronként 
36 A Natura 2000 kifizetés 
kezdeti maximuma legfeljebb 
ötéves időtartamra 500 (**)  MMT után hektáronként 
 A Natura 2000 kifizetés rendes 
maximuma 200 (**) MMT után hektáronként 
 
HU 62   HU 37(4) Egynyári növények termése 600 (**) Hektáronként 
 Specializált ével ők termése 900 (**) Hektáronként 
 Egyéb földhasználat 450 (**) Hektáronként 
 A gazdálkodás számára való 
elvesztés által veszélyeztetett helyi fajták 200 (**) Számosállat egységenként 
 Állatjólét 500 Számosállat egységenként 
40(1), 
2. francia bekezdés Az erd ősítésből származó 
jövedelem-kiesés fedezésére szolgáló éves támogatás 
maximuma   
 – gazdák és a gazdák 
egyesületei számára 500 Hektáronként 
 – bármely egyéb magán ill. 
jogi személy számára 150 Hektáronként 
40(4), 41(4) és 
42(3) – Az alapítási költségekre 
szolgáló segély intenzitása 50% A 34. cikk a) bekezdés i), ii) 
és iii) pontjában említett 
területeken a támogatható költségekb ől 
 – 40% Az egyéb területeken a 
támogatható költségekb ől 
 – 75% A legküls ő régiókban a 
támogatható költségekb ől 
43 és 44(2) – Natura 2000 és erdei-
környezetvédelmi éves 
kifizetés   
 – minimális kifizetés 40 Hektáronként 
 – maximális kifizetés 200 Hektáronként 
(*) Málta esetében a Bizottság minimális segélyössz egeket állapíthat meg az olyan termelési ágazatok 
esetében, amelyek teljes outputja rendkívül kicsiny. 
(**) Ezek az összegek kivételes esetekben növelhet ők a vidékfejlesztési programokban 
megindokolandó specifikus körülmények figyelembe vételével. 
 
HU 63   HU II. MELLÉKLET  
 
A 2007–2013. évi kötelezettségvál lalások éves bontása  
(A 70. cikk (1) bekezdésében említve) 
millió euróban  – 2004. évi árakon) 
Év 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 
 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
 
HU 64   HU FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaines politiques: Agriculture et développement rural 
Activité: Développement rural 
 
DÉNOMINATION DE L ’ACTION : RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU 
DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE 
DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER) 
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES 
2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix 
constant 2004) 
2.2 Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013  
2.3 Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
(cf. point 6.1.1) 
millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 Année 
2007  Année 
2008  Année 
2009  Année 
2010  Année 
2011  Année 
2012 Année 
2013 et 
exercices 
suivants 
Crédits 
d'engagement 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
Crédits de 
paiement 3 426 7 317 7 696 9 091 10 738 12 133 38 086 
b) Assistance technique et  administrative (ATA) et  dépenses d’appui (DDA) 
(cf. point 6.1.2)  
CE 35 37 38 38 39 39 40 
CP 35 37 38 38 39 39 40 
 
Sous-total a+b        
CE 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
CP 3 461 7 354 7 734 9 129 10 777 12 172 38 086 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
C E / C P         
 
 
HU 65   HU TOTAL a+b+c        
C E         
C P         
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la  programmation financière 2007–2013. 
 Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des 
perspectives financières, 
 y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière. 
millions d'euros (à la première décimale)  
  Situation après l'action  
Ligne 
budgétaire  Recettes  Avant 
l'action 
(anné
e n–
1) Anné
e n3 n+1  n+2  n+3  n+4  n+5  
a) Recettes en termes 
absolus1         
b)Modification des recettes2  ∆       
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF 
DNO  CD NON  NON   N° 2 
4. BASE  JURIDIQUE 
Article 36 et 37 du traité. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis 
La politique de développement rural accompagne  la politique commune relative aux marchés 
agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition 
établit le cadre de soutien du dévelo ppement rural par l’Union européenne. 
 
HU 66   HU Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds 
agricole pour le développement rural (FEADE R), contribuera à la réalisation des objectifs 
suivants : 
• l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la 
restructuration ; 
• l’amélioration de l’environnement et l’espace ru ral par le soutien à la  gestion du territoire ; 
• l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la 
diversification des activités économiques. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
(Il s’agit ici: 
a) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier 
et si le(s) rapport(s) est/sont disponib le(s) ou comment l'information correspondante 
a été collectée. 
 Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition. 
b) de décrire brièvement les constatations  et enseignements tirés de l'évaluation ex ante ) 
 Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact. 
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post  
(Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les 
enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post. ) 
 Voir partie 5 de l’étude d’impact. 
5.2 Actions envisagées et modalités  de l'intervention budgétaire 
La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels 
couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe 
LEADER conformément aux dispositions de s titres III et IV  de la proposition. 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les programmes de développement rural sont ét ablis et présentés à la Commission par les 
Etats membres à l’issue d’une concertation avec les partenaires régionaux, locaux, économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout 
son territoire soit un programme par région. 
La Commission approuve les programmes en fonc tion de leur cohérence avec les orientations 
stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan st ratégique national présenté par 
l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlemen t. La mise en œuvre des programmes et leur 
contrôle relève de la gestion pa rtagée (art. 53 du Règlement 1605/2002). 
L’assistance technique à l’initiative de la Co mmission est implémentée en gestion directe. 
 
HU 67   HU 6. INCIDENCE  FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Le mode de calcul des montants totaux présenté s dans le tableau ci-après doit être expliqué 
par la ventilation dans le tableau 6.2.) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
 
Ventilation Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
Action 1        
Action 2        
etc.        
TOTAL 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
 
HU 68   HU 6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
 Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):        
a) Bureaux d’assistance  
technique (BAT)        
b) Autre assistance  
technique et administrative: 
– intra-muros: – extra-muros: 
dont pour la construction et 
la maintenance de systèmes de gestion informatisés:        
Sous-total 1        
2) Dépenses d’appui (DDA):        
a) Études        
b) Réunion d’experts        
c) Information et  
publications        
Sous-total 2        
TOTAL  35 37 38 38 39 39 40 
6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Dans le cas où il y a plusieur s actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à 
prendre pour chaque action, les précisions nécessair es à l'estimation du volu me et du coût des 
réalisations.) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
Ventilation Type  
de réalisations 
/outputs 
(projets, 
dossiers …) Nombre de 
réalisations/ 
outputs 
(total pour 
années 1…n)  Coût unitaire 
moyen Coût total 
(total pour années 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
– Mesure 1 
– Mesure 2   
Action 2  
– Mesure 1 
– Mesure 2 – Mesure 3 
etc.     
COÛT TOTAL     
(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 
 
HU 69   HU 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  ADMINISTRATIVES   
7.1. Incidence sur les ressources humaines 
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
agents 
temporaires A 
B 
C    (Si nécessaire, une description plus 
complète des tâches peut être annexée.) 
Autres ressources humaines     
Total     
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires 
Agents temporaires  
  
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire  
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions 
A07031 – Comités obligatoires (1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Études et consultations 
 Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
  
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) euros 
années euros 
(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les 
DG/services devront tenir compte des décisions  arrêtées par la Commission lors du débat 
 
HU 70   HU d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB ). Ceci signifie que les DG 
devront indiquer que les ressources humaines pe uvent être couvertes à l’intérieur de la 
préallocation indicati ve prévue lors de l’adoption de l’APB.  
Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la 
préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de déci der si la mise en œuvre de 
l’action proposée peut être acce ptée et selon quelles modalités (à travers une modification de 
la préallocation indicative, une opération ad ho c de redéploiement, un budget rectificatif et 
supplémentaire ou une lettre rect ificative au projet de budget.) 
Les besoins en ressources humaines et administ ratives seront couverts à l’intérieur de la 
dotation allouée à la DG gestionn aire dans le cadre de la pr océdure d’allocation annuelle. 
8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Il est défini a ux articles 81 à 87. 
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
Les programmes de développement rural font  l’objet d’évaluations conformément aux 
dispositions des articles 88 à 91. 
9. MESURES  ANTIFRAUDE 
Les Etats membres assument en premier ressort  la responsabilité du contrôle financier des 
interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures nécessaires pour s’assurer de la réalité et ré gularité des opérations fi nancées par le FEADER, 
prévenir et détecter les irrégularités, poursu ivre et récupérer les fonds perdus en cas 
d’irrégularité. La Commission, pour  sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement 
des systèmes de gestion et de contrôle dans le s Etats membres et elle applique les corrections 
financières en cas de défaillance de ces syst èmes. Il convient de noter que la procédure 
d’apurement des comptes s’applique.