A többéves pénzügyi keretet a saját forrásokról szóló jogszabálycsomag részeként vitatják meg és fogadják el. Mivel ez határozza meg az Unió főbb tevékenységi ágazataival összefüggő kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok éves felső határát, olyan kiadási programokról szóló jogszabályokra tesznek javaslatot, amelyek tükrözik a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben hozott politikai és költségvetési döntéseket, és megfelelnek azoknak. Ezért a jogszabályok általánosságban a kapcsolódó többéves pénzügyi kerettel összehangolt, felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak.

Az Európai Parlament azt is kérte, hogy vegyék fel az Európai Számvevőszék félidős felülvizsgálatról szóló tájékoztató dokumentumában megfogalmazott javaslatait és a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásait az eredményközpontú uniós költségvetésről szóló következő szakértői ülés napirendjére. A Bizottság javasolni fogja a csoportnak, hogy vitassák meg az Európai Parlament által felvetett kérdéseket. A költségvetés teljesítményéhez közvetlenül kapcsolódó elemeket illetően az olyan kérdésekre vonatkozó általános megfontolások, mint a teljesítményről szóló jelentéstétel, illetve a teljesítményre vonatkozó adatok felhasználása a költségvetési ciklusra vonatkozó döntéshozatali folyamatban, már eddig is a szakértői ülések napirendjén voltak, és továbbra is ott maradnak. A Bizottság elemezni fogja, hogyan építse be a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásait a szakértői csoport munkájába. A szakértői üléseken megosztott tapasztalatokat figyelembe fogják venni az eredményközpontú uniós költségvetésről szóló, 2017. évi éves uniós konferencia előkészítése során.

Az Európai Parlament továbbá felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Párizsi Megállapodást, és 20%-ról 30%-ra növelje az éghajlatváltozás elleni küzdelemre szánt uniós kiadásokkal kapcsolatos célt. A Bizottság a Számvevőszék 31/2016. számú különjelentésére – amely a Bizottság afelé történő előrelépését értékeli, hogy a költségvetés 20%-át az éghajlatváltozás elleni küzdelemre fordítsák, és ezzel az uniós költségvetés úttörővé váljon az általános érvényesítés előmozdításában – adott válaszában ismertette a jelenlegi többéves pénzügyi keret főbb változtatásai megvalósíthatóságáról szóló álláspontját.

A Bizottság tovább dolgozik azon, hogy a jelenlegi jogalkotási keretben összehangolja a költségvetési kiadásokat az uniós szakpolitikai célokkal. A jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával a Bizottság máris lépéseket tett arra, hogy megerősítse a költségvetést abban, hogy képes legyen kezelni az Unió prioritásait. A jövőbeli uniós költségvetésekre (és többéves pénzügyi keretekre) irányuló bizottsági javaslatok megfelelő módon veszik figyelembe az Unió szakpolitikai prioritásait és nemzetközi kötelezettségvállalásait. A többéves pénzügyi keret célja a 2020 utáni időszakra az, hogy olyan összehangolt, hatékony és eredményes uniós programcsomagok jöjjenek létre, amelyek biztosítják a politikai prioritások megvalósítását.

1.2.Az „árnyékköltségvetéseket” vissza kell hozni az uniós költségvetésbe (24–27. bekezdés)

Felkérték a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, amelyek révén az uniós költségvetés végrehajtására irányuló uniós finanszírozási mechanizmusok jobban tudják biztosítani a kellő átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; hogy készítsen vizsgálatot az Európai Stratégiai Beruházási Alap más programokra és pénzügyi eszközökre gyakorolt hatásairól; hogy biztosítsa, hogy a pénzügyi eszközök összhangban legyenek az uniós stratégiával; és hogy készítsen közleményt az ún. árnyékköltségvetésekről.

A Bizottság megjegyzi, hogy ezek közül néhány mechanizmust az euróövezeti válságra válaszul hoztak létre, és ezek kormányközi jellegű eszközök. Emiatt az uniós költségvetés keretén kívül esnek. Más eszközök – mint például az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Alap – kiegészítik az uniós költségvetés hagyományosabb végrehajtási mechanizmusait, és javítják annak elérését és ösztönző hatását.

Ebből következően a jelenlegi uniós pénzügyi struktúra lehetővé tette a források új igényekhez történő átcsoportosítását, illetve azt, hogy kevesebb pénzből többet érjenek el. Az eszközök uniós költségvetésre gyakorolt hatásait az Unió Európai Számvevőszék által auditált éves pénzügyi kimutatása ismerteti. Emellett különjelentéseket is rendelkezésre bocsátanak a pénzügyi eszközökről, a vagyonkezelői alapokról és a törökországi menekülteket támogató eszközről, így biztosítva az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot.

Az Európai Parlament által kérelmezett, erre a témára vonatkozó közleményt illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a fehér könyv Európa jövőjéről 2025-ben általános vitát és gondolkodási folyamatot indított a következő többéves pénzügyi keret előkészítése előtt. Ezzel összefüggésben a Bizottság éppen most fogadott el egy vitaanyagot az uniós pénzügyek jövőjéről. Az uniós pénzügyi struktúra témája a következő többéves pénzügyi keret előkészítése átfogó átgondolkodási folyamatának részét fogja képezni.

A pénzügyi eszközök uniós stratégiával való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszközök az uniós szakpolitikák szolgálatában állnak. Nem az elfogadott szakpolitikák veszélyeztetői, és nem szabad bennük fenyegetést látni egyik szakpolitika irányában sem. Használatuk az elkövetkező években az uniós költségvetéssel és a szakpolitikákkal kapcsolatos tervektől, valamint attól függ majd, hogy megfelelő eszközt jelentenek-e e politikák szolgálatában.

A Bizottság a költségvetési/salátarendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatával már most is törekszik arra, hogy a költségvetési rendelet egységes szabályozási keretébe – különösen a X. címbe – vonja a finanszírozási mechanizmusokat, azaz a vagyonkezelői alapokat, a stratégiai beruházási alapokat, a garanciaalapokat, a mechanizmusokat, a pénzügyi eszközöket és a makroszintű pénzügyi támogatási eszközöket. Ezenkívül a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsíti a strukturális és beruházási alapokra és az általa kezelt alapokra vonatkozó szabályokat. A javaslatot jelenleg az Európai Parlament és a Tanács tárgyalja. A Bizottság ezért üdvözöl bármilyen javaslatot a Parlament részéről, amely e problémák kezelésének továbbfejlesztését célozza meg.

A Bizottság az arra irányuló kérést illetően, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozásának fényében értékelje újra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközére vonatkozó előzetes értékelést, és nyújtson be értékelést az ESBA által gyakorolt hatásokról, úgy véli, hogy egy pénzügyi eszköz elindítását követően történő piaci fejleményeket az adott eszköz félidős felülvizsgálati folyamata keretében kell értékelni.

Ezt szem előtt tartva a Bizottság vállalja, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz félidős felülvizsgálatának keretében értékeli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközének más uniós kezdeményezésekkel – köztük az Európai Stratégiai Beruházási Alappal – való koherenciáját, mely felülvizsgálat jelenleg is tart, és várhatóan 2017 végén, a külső tanácsadók értékelési jelentésének véglegesítését követően zárul le. Ezenfelül nyilvánosan elérhető lesz egy kiegészítés az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó előzetes értékeléshez, amely az Európai Stratégiai Beruházási Alap elindítását követő beruházási igényeket és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz ágazataiban egy tőkeinstrumentum bevezetésének lehetőségét járja körbe.

Ezenkívül a Bizottság szükség esetén értékelést tehet közzé az Európai Stratégiai Beruházási Alap értékelésének keretében az Európai Stratégiai Beruházási Alap más pénzügyi eszközökre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról.

2.Költségvetési és pénzgazdálkodás (40–42. bekezdés)

Az Európai Parlament és a Tanács három fő kéréssel állt elő az alábbiakkal kapcsolatban: a fennmaradó kötelezettségvállalások nyomon követése; évente aktualizált, hosszú távú pénzforgalmi-előrejelzések készítése; és az egyes tagállamokban fennálló kapacitáskorlátok figyelembe vételének szükségessége, továbbá technikai segítség nyújtása számukra a felhasználási arányok növelése érdekében, különösen az európai strukturális és beruházási alapok területén.

A fennmaradó kötelezettségvállalásokat illetően a Bizottság a kötelezettségvállalások mérséklése és a kohéziós kiadások területén a nettó korrekciók szélesebb körben történő használata érdekében a szabályozási keret tiszteletben tartása mellett további intézkedéseket fog hozni a tagállamok tekintetében.

A tagállamok támogatását illetően a Bizottság létrehozta a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoportot annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret és a vonatkozó jogszabályok által meghatározott keretbe tartozó kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítása mellett javítsa az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtását bizonyos tagállamokban. A Bizottság a munkacsoport tevékenységéből eredő valamennyi előny kihasználásának biztosítására törekszik, és arra összpontosítja figyelmét, hogy a tagállamok irányában proaktív és célzott megközelítést alkalmazzon a kohéziós politikai támogatások 2014 és 2020 közötti végrehajtásának támogatása érdekében.

Az aktualizált hosszú távú pénzforgalmi-előrejelzést illetően a Bizottság a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló közleményében kifizetési előrejelzést terjesztett elő, amelyben értékelte a kifizetési keret jelenlegi felső összeghatárának fenntarthatóságát, valamint ismertette a visszavont kötelezettségvállalásokra és a fennálló kötelezettségvállalások (reste à liquider – RAL) jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig tartó időszakban várható alakulására vonatkozó becslést.

A Bizottság továbbra is nyomon követi a végrehajtást, és ennek megfelelően frissíti előrejelzését.