(3)2017. február 22-én közzétették a Ciprusra vonatkozó 2017. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Ciprusnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Ciprus által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Cipruson túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen az elengedhetetlen, hogy kezelje a magán- és a közszektor nagyfokú eladósodottsága és a magas külső adósságállomány formájában jelentkező nagymértékű egyensúlyhiányt, valamint a nemteljesítő hitelek magas szintjét.

(4)Ciprus 2017. április 27-én benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017. április 28-án 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Ciprus nemzeti reformprogramja rövid- és középtávú kötelezettségvállalásokat is tartalmaz. A program mindenekelőtt a magánszektor adósságállományának csökkentését, az üzleti környezet javítását, a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítését, az egészségügyi ágazat megújítását szolgáló intézkedéseket tartalmaz, valamint az állami szektor és az igazságszolgáltatási rendszer reformjaira tesz vállalást. A nemzeti reformprogram kiterjed a 2017. évi országjelentésben foglalt kihívásokra és az euróövezetre vonatkozó ajánlásra is, ideértve a beruházások újraindításának szükségességét és az államháztartás fenntarthatóságának biztosítását. Amennyiben ezen intézkedéseket a jelzett határidőn belül teljes mértékben végrehajtják, az elősegítené Ciprus makrogazdasági egyensúlyhiányának és az országspecifikus ajánlásoknak a kezelését. Ciprus szakpolitikai kötelezettségvállalásainak értékelése alapján a Bizottság megerősíti a korábbi értékelését, miszerint ebben a szakaszban nem indokoltak a további lépések a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében. A szakpolitikai reformmenetrend végrehajtását egyedi nyomon követés útján szoros figyelemmel kísérik.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan.

(6)Ciprus jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az adósságszabály hatálya alatt van. A 2017. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartás tekintetében költségvetési többletet tervez a 2016–2020 közötti időszakra (0,4 % körüli GDP-arányos államháztartási egyenleg a programidőszak egésze során). A középtávú költségvetési cél – azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozíció – elérésére a tervek szerint 2017-ben kerül sor. Az újraszámított strukturális egyenleg a következő években várhatóan folyamatosan el fog térni a középtávú költségvetési céltól, ami nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2016-ban elérte a GDP 107,8 %-át és 2018-ban 99,7 %-ra csökken majd, ezt követően pedig 2020-ra a GDP 88,8 %-ára esik vissza. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A stabilitási programban bemutatott makrogazdasági feltételezésekkel összefüggő kockázatok lefelé mutatnak, elsősorban a nemteljesítő hitelek felhalmozott állományához és a külső környezet esetleges romlásához kapcsolódóan.

(7)A Tanács 2016. július 12-i ajánlása szerint Ciprusnak – a túlzott hiány kiigazítását követően – 2016-ban és 2017-ben tiszteletben kell tartania a középtávú költségvetési célt. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján Ciprus egy átfogó értékelést követően 2017-ben megfelel e követelménynek. Az ajánlásoknak megfelelően 2018-ban Ciprusnak a középtávú költségvetési célkitűzésnél kell maradnia. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján ez összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 0,3 %-os nominális növekedésével, ami GDP-arányosan 0,2 %-os strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy Ciprus 2018-ban némileg el fog térni ettől a követelménytől egy átfogó értékelést követően. Ciprus az előrejelzés szerint mind 2017-ben, mind pedig 2018-ban megfelel az adósságszabálynak. Összességében a Tanács véleménye szerint Ciprusnak készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket tegyen a megfelelés biztosításához 2018-ban.

(8)Az államadósság csökkenő tendenciát mutat, fenntarthatósága azonban továbbra is kockázatoknak van kitéve. Számos közelmúltbeli költségvetési intézkedés és a kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtása terén bekövetkezett késedelem várhatóan a strukturális egyenleg romlásához vezet, és azzal a veszéllyel fenyeget, hogy csökkennek a növekedésfokozó állami beruházások lehetőségei.

(9)Annak ellenére, hogy az euróövezetben a legmagasabbak között szerepelnek a (GDP-arányos) bérköltségek, a ciprusi állami szektort továbbra is a hatékonyság hiánya jellemzi. Ciprus a makrogazdasági kiigazítási programjának keretében e kérdés kezelése érdekében számos reformot dolgozott ki és fogadott el a szociális partnerekkel. Ezek között szerepelt a közalkalmazottak béremeléseit korlátozó, kötelező állandó mechanizmus bevezetése és a közigazgatás átfogó reformja. E jogszabályi reformok elfogadása azonban akadályokba ütközik, különösen a Képviselőház által 2016 decemberében leadott nemleges szavazatot követően. Amíg nem kerül sor a kötelező formájában történő elfogadásra, a közszférában fizetett béremeléseket korlátozó mechanizmust kollektív szerződések keretében hajtják végre, és 2018-ig alkalmazandó.

(10)Az ország reformokra tett vállalásokat a korrupció kezelése érdekében. A legújabb fejlemények közé tartozik a helyi szintű közbeszerzések professzionálissá tétele és a 2015 decemberében hatályba helyezett, a politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény. A köztisztviselők vagyonnyilatkozatának nyilvánosságra hozatalát lehetővé tevő alkotmánymódosítást 2016-ban fogadták el. A korrupció elleni küzdelmet koordináló testület azonban nem rendelkezik elegendő személyzettel, és továbbra sem szűntek meg a közalkalmazottakra vonatkozó fegyelmi eljárásokban mutatkozó hiányosságok.

(11)Ciprus az igazságszolgáltatási rendszer működését illetően továbbra is kritikus kihívásokkal szembesül. A nem hatékony módon zajló bírósági eljárások és a korlátozott kapacitás jelentős késedelmeket okoz a bírósági ügyek feldolgozásában, ami gyengíti az üzleti környezetet, mindenekelőtt gátolja a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó új keretek működését. Az utóbbit azért vezették be, hogy segítse a magánszektor fenntarthatatlan adósságának csökkentését, és ösztönzőket adtak a bankoknak és adósoknak, hogy megállapodást kössenek a hitelek átalakítására vonatkozó megoldásokról. Ezen eszközök hatékonyságára azonban számos tényező is károsan hat, ideértve a bírósági rendszerben tapasztalt, fent említett hatékonysági problémákat, a gyenge igazgatási kapacitásokat és az adósok eljárásokra vonatkozó ismereteinek alacsony szintjét. Továbbra is számottevőek a tulajdoni lapok kiadásával és a tulajdonjog átruházásával kapcsolatos ügyhátralékok és késedelmek. Ezek hozzájárulnak az adósságcsökkentésre irányuló erőfeszítések aláásásához, és befolyásolják az ingatlanpiac fellendülését is.

(12)A nemteljesítő hitelek aránya csökkenő tendenciát mutat, de továbbra is igen magas, így akadályozza a bankszektor megfelelő működését és hatást gyakorol a reálgazdaságnak nyújtott hitelkínálatra. A bankok alulteljesítenek a Ciprusi Központi Bankkal együtt elfogadott hitelátalakítási célkitűzések terén, ami arra utal, hogy ki kell szélesíteni a célrendszert és hatékonyabbá és kötelező erejűvé kell tenni, azaz nagyratörő célokat kell kitűzni a nemteljesítő hitelek állományának csökkentését illetően, a bankok által a nemteljesítő hitelek visszaszorítására alkalmazott stratégiáknak megfelelően. Továbbra is magas az újbóli fizetésképtelenség aránya, ami rámutat a hitelátalakítási intézkedések potenciális hiányosságaira. A kockázatitartalék-szintek emelkedtek, de az euróövezet átlaga alatt maradnak, rávilágítva annak fontosságára, hogy biztosítani kell a biztosítékok megbízható értékelését és elő kell segíteni a megfelelő kockázati tartalék képzését. A hitelek másodlagos piacának és a hitelek értékpapírosítási keretének hiánya korlátozza a hitelállomány-leépítés gyorsításának lehetőségét és a nemteljesítő hiteleknek a bankok mérlegéről történő eltávolítását, ami a bankok mérlegkezelését elősegítő szükséges eszközök kiegészítése érdekében további szabályozási és jogalkotási intézkedéseket tesz szükségessé. Ezenfelül továbbra is gyenge a biztosítási- és nyugdíjalapok felülvizsgálatának irányítási és igazgatási kapacitása, ami kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra.

(13)Folytatódik Ciprus gazdasági fellendülése. A potenciális növekedés ugyanakkor továbbra is gyenge, mert azt visszavetik a strukturális reformok korlátozott végrehajtási aránya, a beruházások szűk keresztmetszetei és az üzleti környezetben tapasztalt hiányosságok. A növekedésre vonatkozó cselekvési tervben foglalt növekedésfokozó kezdeményezések végrehajtása – bár meglehetősen lassan, de – folyamatban van. A stratégiai beruházások vonzására és elősegítésére irányuló jogalkotási javaslatok még mindig tervezeti szakaszban vannak. A kormány dolgozik azon, hogy javítsa a kis- és középvállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférést. E sürgető probléma megoldása érdekében útnak indítottak néhány új célzott kezdeményezést, mint az olvasható a nemzeti reformprogramban is. Ezen új, a finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó kezdeményezések többsége azonban még továbbra is kezdeti stádiumban van. A termelékenységet fokozó külföldi beruházások odavonzását célzó privatizációs törekvéseknek szembe kell nézniük a politikai ellenállással, és e törekvések sok esetben meg is torpantak. Az energiaágazat reformja is a versenyképesség jelentős motorja lehet, bár végrehajtása még késlekedik. Késlekedik többek között a Ciprusi Villamosenergia-hatóság tulajdonjogi szétválasztása és az új villamosenergia-piac létrehozása is, ami az átvitelirendszer-irányító tényleges függetlenségének biztosításától függ.

(14)A munkanélküliség csökkenő tendenciát mutat, de a munkanélküliek aránya továbbra is magas, különösen a fiatalok és a tartósan munkanélküli személyek körében. Az állami foglalkoztatási szolgálatban dolgozó tanácsadók számának növelését és szakosodásuk javítását célzó terveket még nem hajtották végre. Ezen túlmenően a munkaerő-felvétel valószínűleg határozott idejű szerződések formájában zajlik, ezért nem jelent strukturális megoldást a problémára. Következésképpen még mindig nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás az álláskeresők igényeinek kielégítésére, különösen azok körében, akiknek nehezebb integrálódniuk a munkaerőpiacra, valamint aktivizálásuk érdekében figyelemfelkeltő tevékenységek végzésére. Az aktív munkaerőpiaci programok és a jövedelemtámogatási rendszerek hatása a korlátozott minőségértékelés és nyomon követő intézkedések miatt továbbra is visszafogott.

(15)Ciprus fenntartja az oktatásra fordított, uniós átlag feletti finanszírozás szintjét. Az oktatásban azonban nem születnek kimagasló eredmények, sőt inkább romlottak a korábbi évekhez képest. A nemzetközi tanulói teljesítménymérési program 2015. évi eredményei szerint az Unión belül Ciprus teljesítménye a legalacsonyabbak között van az alapvető matematikai, természettudományos és olvasási szövegértési készségek terén. Jóllehet a közelmúltban bevezetett korrekciós intézkedések, mint a tanárok kinevezésének eredményesebb rendszere és az oktatási tantervek modernizálása a helyes irányba tett első lépésnek tekinthetők, további olyan intézkedésekre van szükség a tervezett reformok befejezése érdekében, ideértve a pedagógusok értékelését is, amelyek számottevő mértékben hozzájárulhatnak a helyzet javításához.

(16)A munkaerőpiacon tapasztalt strukturális munkaerőhiányra még nem sikerült megoldást találni, ami befolyásolja a hosszú távú fenntartható növekedés kilátásait. A felső középfokú szakképzésben való részvételi arány alacsony, ugyanakkor a felsőoktatás munkaerőpiaci relevanciája korlátozott, aminek következtében a felsőfokú oktatásban végzettek nagy aránya dolgozik olyan munkakörben, amely nem feltétlenül igényel felsőfokú végzettséget.

(17)A ciprusi egészségügyi ágazatot változatlanul az egyetemes egészségügyi ellátás hiánya és a különböző szintű hatékonysági problémák jellemzik, ami korlátozza a megfelelő és hatékony egészségügyi ápoláshoz való hozzáférést. A nemzeti egészségügyi rendszer kialakítására és az állami kórházaknak járó nagyobb autonómia biztosítására irányuló jogszabályok kulcsfontosságúak az egészségügyi ágazat kapacitásának és költséghatékonyságának javításához, parlamenti elfogadásuk viszont még függőben van.

(18)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ciprus gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ciprusnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Ciprus fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(19)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

(20)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Ciprus 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

(1)Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában azt jelenti, hogy a középtávú költségvetési céljánál kell maradnia. 2017 végéig a közszektor hatékonyságának javítása érdekében fogadja el a kulcsfontosságú jogszabályi reformokat, nevezetesen a közigazgatás működése, az állami tulajdonban lévő vállalkozások irányítása és az önkormányzati reform tekintetében.