[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.8.31.

COM(2010) 459 végleges

2010/0240 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS …/2010/EU RENDELETE

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közös előterjesztése)

INDOKOLÁS

1. 2010. július 26-án a Tanács jóváhagyta a 2007 óta hozott korlátozó intézkedéseket megerősítő, valamint az ENSZ BT 1929 (2010) sz. határozatnak való megfelelést szolgáló, Irán elleni további korlátozó intézkedéseket és az Európai Tanács 2010. június 17-i nyilatkozatában kért kísérő intézkedéseket biztosító 2010/413/KKBP határozatot.

2. E korlátozó intézkedések különösen a következő területeket érintő további korlátozásokra vonatkoznak: belső elnyomás céljára alkalmas, kettős felhasználású termékek, technológia és berendezések kereskedelme, az iráni olaj-és gázipar számára kulcsfontosságú berendezésekkel való kereskedelem valamint az iráni olaj-és gáziparba történő befektetések, iráni befektetések az uránbányászatba és a nukleáris iparba, pénzeszközök Iránba vagy Iránból történő átutalása, az iráni bankszektort érintő korlátozások, Irán hozzáférése az Unió biztosítási és kötvénypiacához, iráni hajók és teherszállító légi járműveknek nyújtott bizonyos szolgáltatások.

3. A Tanács meghatározta azon személyek további kategóriáit, akiknek pénzeszközeit vagy gazdasági erőforrásait be kell fagyasztani, valamint a jelenlegi intézkedéseket érintő bizonyos technikai módosításokat.

4. A kettős felhasználású termékekre vonatkozó felülvizsgált korlátozó intézkedéseket ki kell terjeszteni a 428/2009/EK rendelet I. mellékletében foglalt valamennyi árura és technológiára, kivéve az annak 5. kategóriájában felsorolt bizonyos cikkeket. Az 5. kategóriában felsorolt áruk és technológia, melyek jelenleg tilalom hatálya alatt állnak, továbbra is tilalom tárgyát képezik. Helyénvaló továbbá tilalom hatálya alá helyezni néhány olyan árut és technológiát, melyek a 423/2007/EK rendelet 3. cikke szerint korábban kiviteli engedély tárgyát képezték.

5. Rendelkezésre kell bocsátani az olaj- és gázágazat számára kulcsfontosságú áruk és technológia listáját annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők és a vámhatóságok hatékonyan végrehajthassák a korlátozó intézkedéseket. Az olaj- és a földgázipar számára kulcsfontosságú berendezések és technológia a javasolt rendelet 8. cikkében említett listájára vonatkozó kiegészítő javaslat külön kerül benyújtásra.

6. Az olaj- és a gázágazatot célzó befektetésekre vonatkozó korlátozásoknak ki kell terjedniük bizonyos kulcsfontosságú tevékenységekre, mint pl. a szállítási szolgáltatások, a korlátozó intézkedéseknek a hatékonyság érdekében és ugyanebből a célból vonatkozniuk kell a közös vállalkozásokra, valamint az olaj- és gázágazatban működő társulások egyéb formáira és az ágazatban folytatott együttműködésre.

7. Az Unióba irányuló iráni befektetések hatékony korlátozásához olyan intézkedések szükségesek, amelyek megtiltják az Unió joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek és testületek számára az ilyen befektetések lehetővé tételét vagy engedélyezését.

8. Emiatt szükséges módosítani és kiegészíteni az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. április 19-i 423/2007/EK tanácsi rendeletet. Az átláthatóság érdekében a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az említett rendelet helyébe lépő új, egységes szerkezetbe foglalt rendeletet javasol.

9. 2010/0240 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS …/2010/EU RENDELETE

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP tanácsi határozatra[1],

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottság közös javaslatára,

mivel:

10. 2010. július 26-án a Tanács jóváhagyta a 2007 óta hozott korlátozó intézkedéseket megerősítő, valamint az ENSZ BT 1929 (2010) sz. határozatnak való megfelelést szolgáló, az Iráni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Irán) elleni további korlátozó intézkedéseket és az Európai Tanács 2010. június 17-i nyilatkozatában kért kísérő intézkedéseket biztosító 2010/413/KKBP határozatot.

11. E korlátozó intézkedések különösen a következő területeket érintő további korlátozásokra vonatkoznak: belső elnyomás céljára alkalmas, kettős felhasználású termékek, technológia és berendezések kereskedelme, valamint az iráni olaj-és gázipar számára kulcsfontosságú berendezésekkel és technológiával való kereskedelem valamint az iráni olaj-és gáziparba történő befektetések, iráni befektetések az uránbányászatba és a nukleáris iparba, pénzeszközök Iránba vagy Iránból történő átutalása, az iráni bankszektort érintő korlátozások, Irán hozzáférése az Unió biztosítási és kötvénypiacához, iráni hajók és teherszállító légi járműveknek nyújtott bizonyos szolgáltatások.

12. A Tanács meghatározta azon személyek további kategóriáit, akiknek pénzeszközeit vagy gazdasági erőforrásait be kell fagyasztani, valamint a jelenlegi intézkedéseket érintő néhány technikai módosítást.

13. Az Iráni Iszlám Köztársaság Tengerhajózási Társaságának (IRISL) jegyzékbe vett szervezetei gazdasági forrásainak befagyasztására irányuló kötelezettségbe nem tartozik bele az ezen szervezetek tulajdonában lévő hajók, illetve az általuk szállított rakomány feltartóztatása vagy lefoglalása, amennyiben a rakomány harmadik fél tulajdona, továbbá az általuk szerződtetett személyzet feltartóztatása

14. Ezek az intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak, ennélfogva – különösen a tagállamokban tevékenykedő gazdasági szereplők által történő egységes alkalmazásuk biztosítása céljából – az Unió érintettsége esetén a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges.

15. Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. április 19-i 423/2007/EK rendelet[2] módosított változata rendelkezik az Unió által a 2007/140/KKBP közös álláspont módosított változatának[3] megfelelően meghatározott korlátozó intézkedésekről. Az átláthatóság érdekében a 423/2007/EK rendeletet teljes egészében hatályon kívül kell helyezni és a helyébe e rendelet lép.

16. A kettős felhasználású termékekre vonatkozó felülvizsgált korlátozó intézkedéseknek le kell fedniük a 428/2009/EK rendelet I. mellékletében foglalt valamennyi árut és technológiát, annak 5. kategóriájában meghatározott bizonyos cikkek kivételével. Az 5. kategóriában felsorolt, a nukleáris technológiához és a rakétatechnológiához kapcsolódó cikkek, melyek jelenleg tilalom alatt állnak, továbbra is tilalom tárgyát képezik. Helyénvaló továbbá tilalom hatálya alá helyezni néhány olyan árut és technológiát, melyek a 423/2007/EK rendelet 3. cikke szerint korábban kiviteliengedély tárgyát képezték.

17. Rendelkezésre kell bocsátani az olaj- és gázágazat számára kulcsfontosságú áruk és technológia listáját annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők és a vámhatóságok hatékonyan végrehajthassák a korlátozó intézkedéseket.

18. Az olaj- és a gázágazatot célzó befektetésekre vonatkozó korlátozásoknak ki kell terjedniük bizonyos kulcsfontosságú tevékenységekre, mint pl. a szállítási szolgáltatások, a korlátozó intézkedéseknek a hatékonyság érdekében és ugyanebből a célból vonatkozniuk kell a közös vállalkozásokra, valamint a gáz- és olajágazatban működő társulások egyéb formáira és az ágazatban folytatott együttműködésre.

19. Az Unióba irányuló iráni befektetések hatékony korlátozásához olyan intézkedések szükségesek, amelyek megtiltják az Unió joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek és testületek számára az ilyen befektetések lehetővé tételét vagy engedélyezését.

20. A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[4] való konzisztencia biztosítása érdekében jelen rendelet a „pénzügyi szolgáltató” és a „hitelintézet” az említett irányelvben szereplő fogalommeghatározását követi.

21. E rendelet tiszteletben tartja az alapjogokat és tekintetbe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, nevezetesen a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tulajdonhoz való jogot és a személyes adatok védelméhez való jogot. E rendeletet az említett jogoknak és elveknek megfelelően kell alkalmazni.

22. A 2010/413/KKBP határozat biztosítja a felülvizsgálat lehetőségét az olyan esetekben, amikor egy természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület az említett határozat I. vagy II. mellékletében szerepel. A pénzeszközök és a gazdasági erőforrások e rendelet szerinti befagyasztását célzó listára tételre vonatkozó eljárások nem kettőzhetik meg ezeket az eljárásokat.

23. E rendelet végrehajtása és az Unión belüli lehető legnagyobb jogbiztonság megteremtése érdekében közzé kell tenni azon természetes vagy jogi személyek, szervezetek és testületek nevét és más lényeges adatait, amelyek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait e rendelettel összhangban be kell fagyasztani. A természetes személyek személyes adatainak e rendelet szerint történő feldolgozása során tiszteletben kell tartani a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5], valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[6] rendelkezéseit.

24. Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet Fogalommeghatározások

1. cikk

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

(a) Pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet „fiókja”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem önálló részét képezi egy pénzügyi szolgáltatónak vagy hitelintézetnek, és amely közvetlenül bonyolítja a pénzügyi szolgáltatók vagy a hitelintézetek tevékenységének szerves részét képező ügyleteket vagy az ügyletek egy részét;

(b) „brókertevékenység”: olyan személyek, szervezetek és társulások tevékenységei, akik az áruk és a technológia megvásárlása, eladása vagy átadásának megszervezése, vagy áruk vagy technológia átadását magában foglaló ügyletekre vonatkozó tárgyalások folytatása vagy ilyen ügyletek megszervezése révén közvetítőként lépnek fel;

(c) „szerződés vagy ügylet”: bármely ügylet bármilyen alakban, bármilyen alkalmazandó jog vonatkozik rá, függetlenül attól, hogy egy vagy több szerződést vagy hasonló kötelezettségeket foglal-e magában ugyanazon vagy különböző felek közt; a „szerződés” magában foglal minden garanciát, nevezetesen pénzügyi és viszontgaranciát, minden jogilag független és nem független hitelt, és bármely olyan kapcsolódó megállapodást, amely az ügyletből származik vagy azzal kapcsolatos;

(d) „hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[7] 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézet, ideértve annak az Unió területén vagy azon kívül működő fiókjait;

(e) „az Unió vámterülete”: a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 3. cikkében meghatározott terület.

(f) „gazdasági források”: bármilyen materiális vagy immateriális, ingó vagy ingatlan eszközök, amelyek nem minősülnek pénzeszköznek, de felhasználhatóak pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére;

(g) „nyersolaj és földgáz feltárása”: a nyersolaj és a földgáz felkutatását, valamint geológiai szolgáltatásokat is jelenti;

(h) „pénzügyi szolgáltató”:

i. a hitelintézettől különböző vállalkozás, amelynek tevékenységi körébe a 2006/48/EK irányelv I. mellékletének 2–12., 14. és 15. pontjában felsorolt egy vagy több művelet elvégzése tartozik; ez magában foglalja a pénzváltást is („bureaux de change”);

ii. Az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] szerint engedélyezett biztosítótársaság, amennyiben az az említett irányelvben meghatározott tevékenységet folytat;

iii. A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

iv. a részvényeit vagy befektetési jegyeit forgalmazó kollektív befektetési vállalkozás;

v. a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[11] 2. cikkének 5. pontjában meghatározott biztosítási közvetítő, kivéve az irányelv 2. cikkének 7. pontjában említett közvetítőket életbiztosítások és más befektetési célú biztosítások közvetítése esetén; valamint az Unió területén vagy azon kívül működő fiókjai;

(i) „gazdasági források befagyasztása”: a gazdasági források pénzeszközök, termékek vagy szolgáltatások megszerzésére történő felhasználásának bármilyen módon történő megakadályozása, beleértve – nem kizárólagosan – azok eladását, bérbeadását, vagy jelzáloggal való megterhelését;

(g) „pénzeszközök befagyasztása”: a pénzeszközök minden olyan mozgásának, átutalásának, megváltoztatásának, felhasználásának, az azokhoz való hozzáférésnek, illetve a velük való kereskedéseknek a megakadályozása, amelynek következtében a pénzeszközök mennyisége, összege, helye, tulajdonlása, birtoklása, jellege, rendeltetése vagy bármely egyéb tulajdonsága oly módon változna meg, hogy az lehetővé tenné a pénzeszközök felhasználását, a portfóliókezelést is beleértve;

(k) „pénzeszközök”: mindenfajta pénzügyi eszköz és gazdasági előny, beleértve, de nem kizárólag a következőket:

i. készpénz, csekk, pénzkövetelés, váltó, fizetési megbízás és egyéb fizetési eszközök;

ii. pénzintézeteknél vagy egyéb szervezeteknél elhelyezett betétek, számlaegyenlegek, követelések és adóslevelek;

iii. nyilvánosan és zárt körben forgalmazott értékpapírok és adósságinstrumentumok, beleértve a részvényeket és részesedéseket, az értékpapírokat megtestesítő igazolásokat, a kötvényeket, kötelezvényeket, az opciós utalványokat, a zálogleveleket és a származtatott ügyleteket;

iv. vagyoni eszközökből származó vagy azok által képzett értéktöbblet, kamat, osztalék vagy egyéb jövedelem;

v. hitel, beszámítási jog, garanciák, teljesítési kötelezvények és egyéb pénzügyi kötelezettségvállalások;

vi. hitellevelek, hajóraklevelek, adásvételi szerződések; valamint

vii. pénzalapokban vagy pénzügyi forrásokban való érdekeltséget bizonyító okmányok;

(l) „áruk”: cikkek, anyagok és felszerelések;

(m) „biztosítás”: olyan kötelezettségvállalás, amelynek alapján egy vagy több személy fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt egy vagy több személy részére;

(n) „befektetés”:

i. vállalkozásban való részesedés szerzése vagy annak kiterjesztése, ideértve e vállalkozás teljes körű megszerzését, valamint részvények és résztulajdont biztosító értékpapírok megszerzését;

ii. pénzügyi kölcsön vagy hitel;

iii. olyan megállapodás, amelyet más olyan természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy testülettel kötöttek, aki kötelezettséget vállal arra, hogy a megállapodásban részes másik fél költségére a saját nevében egy vállalkozásban részesedést szerez vagy részesedést terjeszt ki és tulajdonosi jogait a megállapodásban részes másik fél utasítása alapján gyakorolja;

(o) „iráni légi jármű”:

i. Iránban lajstromozott légi jármű;

ii. nem Iránban lajstromozott légi jármű, mely teljes egészében vagy részben egy vagy több iráni állampolgár, vagy az iráni jog szerint alakult vagy létesült egy vagy több jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában áll;

iii. minden más légi jármű, melyet egy vagy több iráni állampolgár, vagy az iráni jog szerint alakult vagy létesült egy vagy több jogi személy, szervezet vagy testület lízingel vagy más módon bérel;

(p) „iráni vállalkozás”:

i. bármely olyan jogi személy, szervezet vagy testület, amely iráni jog alapján alakult vagy egyéb módon létesült;

ii. bármely más jogi személy, szervezet vagy testület, ideértve a nem bejegyzett vállalkozást vagy társulást, amelynek elsődleges üzleti vagy igazgatási központja Iránban van;

iii. bármely olyan, nem az iráni jog szerint alakult vagy létesült jogi személy, szervezet vagy testület, mely teljes egészében vagy részben egy vagy több iráni állampolgár, vagy az iráni jog szerint alakult vagy létesült egy vagy több jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában áll;

(q) „iráni hajó”:

i. Irán lobogója alatt közlekedő hajó;

ii. más lobogó alatt közlekedő hajó, mely teljes egészében vagy részben egy vagy több iráni állampolgár, vagy az iráni jog szerint alakult vagy létesült egy vagy több jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában áll;

iii. minden más hajó, melyet egy vagy több iráni állampolgár, vagy az iráni jog szerint alakult vagy létesült egy vagy több jogi személy, szervezet vagy testület hajóbérleti szerződés keretében vagy más módon bérel;

(r) „iráni személy, szervezet vagy testület”:

i. i. az iráni állam vagy annak bármely hatósága;

ii. bármely, iráni lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy;

iii. bármely jogi személy, szervezet vagy testület, amelynek székhelye Iránban található;

iv. bármely jogi személy, szervezet vagy testület, amely közvetlenül vagy közvetve a fent említett természetes vagy jogi személyek közül egy vagy több ellenőrzése alatt áll;

(s) a „nyersolaj és földgáz kitermelése”: a nyersolaj és a földgáz szállítását is jelenti;

(t) „finomítás”: a szénhidrogén-piac számára történő feldolgozás, kondicionálás és előkészítés;

(u) a „viszontbiztosítás” azt a tevékenységet jelenti, amely egy biztosítási vállalkozás vagy egy másik viszontbiztosítási vállalkozás által engedményezett kockázatok elfogadásából áll, vagy a Lloyd's néven ismert biztosítóintézetek egyesülete esetében azt a tevékenységet jelenti, amely a Lloyd's bármely tagja által engedményezett kockázatok a Lloyd's néven ismert biztosítóintézetek egyesületétől különböző biztosítási vállalkozás vagy viszontbiztosítási vállalkozás általi elfogadásából áll;

(v) „szankcióbizottság”: az Egyesült Nemzetek Szövetsége Biztonsági Tanácsának az ENSZ BT 1737 (2006) sz. határozat 18. pontja értelmében létrehozott bizottsága;

(w) „technikai segítségnyújtás”: javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely más technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó bármilyen jellegű technikai támogatás, amely oktatás, tanácsadás, képzés, szakmai tudás és készségek átadása, illetve tanácsadó szolgáltatás formájában valósul meg; köztük a segítségnyújtás szóbeli formái is;

(x) „technológia”: tartalmazza a szoftvert is;

(y) „az Unió területe”: a tagállamok területét magában foglaló terület, ahol a Szerződés rendelkezéseit kell alkalmazni az abban meghatározott feltételekkel, beleértve a légterüket is.

(z) „pénzátutalás”: a megbízó nevében fizetési szolgáltatón keresztül, elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy fizetési szolgáltatónál hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos vagy sem. A „megbízó”, a „kedvezményezett” és a „fizetési szolgáltató” kifejezések jelentése megegyezik a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[12] foglaltakkal.

II. fejezet Export- és importkorlátozások

2. cikk

1. Tilos:

(a) az I. és a II. mellékletben felsorolt áruk és technológia közvetlenül vagy közvetve történő eladása, szállítása, átadása vagy kivitele – függetlenül attól, hogy azok az Unióból származnak-e – bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából, vagy iráni vállalkozás részére;

(b) a III. mellékletben felsorolt, belső elnyomás céljából felhasználható felszerelések akár közvetlenül akár közvetve történő eladása, szállítása, átadása vagy kivitele – függetlenül attól, hogy azok az Unióból származnak-e – bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználásra;

(c) az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása az a) vagy a b) pontban említett tilalom megkerülése.

2. Az I. melléklet tartalmazza a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK rendeletben[13] kettős felhasználású termékekként vagy technológiaként meghatározott árukat és technológiát, ideértve a szoftvereket is, kivéve az említett rendelet I. mellékletének 5. kategóriájában meghatározott árukat és technológiát, melyek nem szerepelnek a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai-ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben.

3. A II. mellékletnek tartalmaznia kell azokat az egyéb árukat és technológiákat, amelyek elősegíthetik Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeit, az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztését, vagy olyan más kérdésekkel kapcsolatban folytatott tevékenységeket, amelyeket illetően a NAÜ aggodalmát fejezte ki vagy amelyeket megoldatlan kérdésnek minősített, ideértve az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által meghatározottakat is.

4. Az I. és a II. melléklet nem tartalmazza az Európai Unió közös katonai listáján[14] szereplő árukat és technológiákat.

3. cikk

1. Előzetesen engedélyeztetni kell a IV. mellékletben felsorolt áruk és technológia közvetlenül vagy közvetve bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználásra, vagy iráni vállalkozás részére történő értékesítését, szállítását, átadását vagy kivitelét, függetlenül attól, hogy ezen áruk és technológia az Unióból származnak-e.

2. Minden, az e cikk alapján engedélyköteles kivitelre vonatkozó engedélyt az exportőr székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai adják ki, összhangban a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkében meghatározott részletes szabályokkal. Az engedély az Unió egész területére érvényes.

3. A IV. melléklet tartalmazza az I. és a II. mellékletben nem szereplő olyan árukat és technológiát, amelyek elősegíthetik a dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeket, az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztését vagy olyan más kérdésekkel kapcsolatban folytatott tevékenységeket, amelyeket illetően a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) aggodalmát fejezte ki, vagy amelyeket megoldatlan kérdésnek minősített.

4. Az exportőrök a kiviteliengedély-kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére.

5. A tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai nem engedélyezik a IV. mellékletben szereplő áruk vagy technológia értékesítését, szállítását, átadását vagy kivitelét, ha megállapítják, hogy az értékesítés, szállítás, átadás vagy kivitel elősegítené az alábbi tevékenységek egyikét:

(a) Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;

(b) atomfegyverek célba juttatására alkalmas rendszerek Irán részéről történő fejlesztése;

(c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása; vagy

(d) iráni vállalkozás által végzett nyersolaj- és földgázfeltárás, nyersolaj- és földgázkitermelés, finomítás, vagy földgáz-cseppfolyósítás.

6. A tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai az (5) bekezdésben meghatározott feltételek mellett megsemmisíthetik, felfüggeszthetik, módosíthatják vagy visszavonhatják az általuk már megadott kiviteli engedélyt.

7. Amennyiben az engedély iránti kérelmet elutasítják, vagy az (5) bekezdésnek megfelelően megsemmisítenek, felfüggesztenek, lényegesen korlátoznak vagy visszavonnak egy engedélyt, a tagállamok értesítik erről a többi tagállamot és a Bizottságot, és megosztják velük a releváns információkat, betartva egyúttal a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletnek[15] az ilyen információ bizalmasságára vonatkozó rendelkezéseit.

8. Mielőtt egy tagállam megadna egy olyan engedélyt, amelynek megadását más tagállam vagy tagállamok lényegében ugyanolyan ügyletre vonatkozóan az (5) bekezdéssel összhangban megtagadták, és amelynek tekintetében a megtagadás még mindig érvényes, a (6) és a (7) bekezdésekben előírtaknak megfelelően konzultál azon tagállammal vagy tagállamokkal, amelyek az engedély megadását megtagadták. Ha e konzultációkat követően az érintett tagállam mégis úgy határoz, hogy az engedélyt megadja, úgy erről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot, rendelkezésre bocsátva a döntését indokló valamennyi információt.

4. cikk

Tilos az I., a II. és a III. mellékletben felsorolt áruk és technológia Iránból történő vásárlása, behozatala vagy szállítása, függetlenül attól, hogy az érintett cikk Iránból származik-e vagy sem.

5. cikk

1. Tilos:

(a) Az Európai Unió közös katonai listáján felsorolt árukkal és technológiával, a felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználásra;

(b) Az I. és az II. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával, vagy az I. és az II. mellékletben felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókertevékenység nyújtása bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználásra;

(c) A III. mellékletben említett, belső elnyomás céljából felhasználható felszereléssel kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókertevékenység bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználásra;

(d) Az Európai Unió közös katonai listáján vagy az I., a II. és a III. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást – bármely iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználásra;

(e) Az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása az a) – d) pontban említett tilalmak megkerülése.

2. Az alábbiak biztosításához az érintett tagállam illetékes hatóságának engedélye szükséges:

(a) a IV. mellékletben meghatározott árukkal és technológiával, valamint az ezen áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával vagy használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókertevékenység bármely iráni személynek, szervezetnek vagy testületnek, illetve Iránban történő felhasználás céljából;

(b) a IV. mellékletben említett árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás – beleértve különösen az említett cikkek értékesítésével, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosításokat – bármely iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából.

3. A tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai a (2) bekezdésben említett ügyleteket nem engedélyezik, amennyiben megállapítják, hogy azok elősegítenék az alábbi tevékenységek egyikét:

(a) Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;

(b) atomfegyverek célba juttatására alkalmas rendszerek Irán részéről történő fejlesztése;

(c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása; vagy

(d) iráni vállalkozás által végzett nyersolaj- és földgázfeltárás, nyersolaj- és földgázkitermelés, finomítás, vagy földgáz-cseppfolyósítás.

6. cikk

A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja nem vonatkozik az I. melléklet B. részének hatálya alá eső árukra, amennyiben azokat Irán számára, vagy Iránban történő felhasználás céljára értékesítik, szállítják, átadják vagy exportálják egy iráni könnyűvizes reaktor számára, melynek építése 2006 decembere előtt kezdődött.

7. cikk

1. A tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyt adhatnak a 2. cikk (1) bekezdésében említett árukkal és technológiával kapcsolatos ügyletre vagy az 5. cikk (1) bekezdésében említett segítségnyújtásra vagy brókertevékenységekre, ha teljesülnek a következő feltételek:

(a) az áruk vagy technológia szállításáról, illetve a segítségnyújtásról szóló szerződés megfelelő biztosítékokat tartalmaz a végfelhasználót illetően;

(b) Irán kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett árukat vagy technológiát, illetve adott esetben a szóban forgó segítséget nem használja a proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységekben vagy atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztésére;

(c) ha az ügylet a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológia-ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő árukra vagy technológiára vonatkozik, a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen megállapította, hogy az ügylet egyértelműen nem járul hozzá sem Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit támogató technológia fejlesztéséhez, sem az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztéséhez; valamint

(d) ha a szóban forgó áruk vagy technológia az olaj- és a földgázipar számára kulcsfontosságú berendezésnek vagy technológiának tekinthetők, a végfelhasználó olyan vállalkozás, amely nem vesz részt nyersolaj és földgáz felkutatásában, nyersolaj és földgáz kitermelésében, finomításban vagy földgáz cseppfolyósításában a 8. cikk (1) bekezdése szerint.

2. Az érintett tagállam köteles tájékoztatni a többi tagállamot és a Bizottságot az engedély iránti kérelem elutasításáról.

8. cikk

1. Tilos a VI. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia közvetlenül, akár közvetve történő értékesítése, szállítása, átadása vagy kivitele bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára, vagy iráni vállalkozás részére, amennyiben az érintett személy, szervezet, testület vagy vállalkozás részt vesz az alábbiak közül egy vagy több tevékenységben:

(a) nyersolaj- és földgázfeltárás;

(b) nyersolaj- és földgázkitermelés;

(c) finomítás;

(d) földgáz cseppfolyósítása.

2. A VI. melléklet tartalmazza az (1) bekezdésében említett iparágakban használt kulcsfontosságú berendezéseket és technológiákat. A VI. melléklet nem tartalmazza az Európai Unió közös katonai listáján, az I. vagy a II. mellékletben szereplő cikkeket.

3. Bizonyos árukat előállító vagy bizonyos tevékenységet végző vállalkozásnak minősül az olyan vállalkozás is, amelynek szándékában áll az ilyen áruk előállítása vagy az ilyen tevékenység végzése.

9. cikk

Tilos:

(a) A VI. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával, továbbá a VI. mellékletben felsorolt áruk beszerzésével, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókertevékenység bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára, vagy iráni vállalkozás részére, amennyiben az érintett személy, szervezet, testület vagy vállalkozás részt vesz az alábbi tevékenységek közül egy vagy több tevékenységben:

i. nyersolaj- és földgázfeltárás;

ii. nyersolaj- és földgázkitermelés;

iii. finomítás;

iv. földgáz cseppfolyósítása;

(b) A VI. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi segítség nyújtása bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára, vagy iráni vállalkozás részére, amennyiben az érintett személy, szervezet, testület vagy vállalkozás részt vesz az a) pontban említett tevékenységek közül egy vagy több tevékenységben;

(c) az olyan tevékenységekben folytatott tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása az a) és a b) pontban említett tilalmak megkerülése.

10. cikk

A 8. cikk (1) bekezdésében és a 9. cikkben meghatározott tilalmak nem vonatkoznak a következőkre:

(a) A 8. cikk (1) bekezdése esetében: az ügyleteket egy 2010. július 26-át megelőzően megkötött kereskedelmi szerződés vagy egy, 2010. július 26-át megelőzően megkötött és 2010. július 26-a előtt Iránban eszközölt befektetéshez kapcsolódó szerződés vagy megállapodás írja elő;

(b) A 9. cikk esetében: a segítségnyújtást egy 2010. július 26-át megelőzően megkötött és 2010. július 26-a előtt, Iránban eszközölt befektetéshez kapcsolódó szerződés vagy megállapodás írja elő;

feltéve, hogy teljesülnek a c) és a d) pontban meghatározott feltételek,

(c) Az ügyletben részt venni kívánó vagy segítséget nyújtani kívánó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület értesítette a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai valamelyikét az ügyletről vagy a segítségnyújtásról; valamint

(d) Az illetékes hatóság, amelyhez az értesítés beérkezett, 15 munkanapon belül nem tájékoztatta a kérelmezőt, hogy véleménye szerint nem teljesülnek az a) vagy a b) pontban foglalt feltételek.

2. A VI. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia Iránba vagy egy iráni vállalkozásnak történő értékesítéséről, szállításáról, átadásáról vagy kiviteléről, és az Iránnak vagy egy iráni vállalkozásnak nyújtott kapcsolódó brókertevékenységről, segítségnyújtásról vagy finanszírozásról értesíteni kell a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett valamely illetékes hatóságát, amennyiben az érintett személy, szervezet, testület vagy vállalkozás nem vesz részt a 8. cikk (1) bekezdésében felsorolt tevékenységek közül egy vagy több tevékenységben.

Az ügyletet, illetve a szolgáltatások, a segítség vagy a finanszírozás nyújtását azok lebonyolítását megelőzően legalább 15 munkanappal be kell jelenteni. Az ügyletet, illetve a szolgáltatást, a segítséget vagy a finanszírozást meg kell tiltani, amennyiben az illetékes hatóság, amelyhez az értesítés érkezett, 15 munkanapon belül arról nyilatkozik, hogy véleménye szerint az előbbiek a 8. cikk (1) bekezdésében vagy a 9. cikkben foglalt tilalom hatályába esnek.

III. fejezetBefektetésekre vonatkozó korlátozások

11. cikk

1. Tilos:

(a) az Európai Unió közös katonai listáján vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia előállításával foglalkozó iráni vállalkozásba történő befektetés;

(b) a III. mellékletben felsorolt, belső elnyomás céljára használható felszerelések előállításával foglalkozó iráni vállalkozásba történő befektetés;

(c) nyersolaj és földgáz feltárásával vagy kitermelésével, szénhidrogének finomításával vagy földgáz cseppfolyósításával foglalkozó iráni vállalkozásba történő befektetés;

(d) nyersolaj és földgáz feltárásával vagy kitermelésével, szénhidrogének finomításával vagy földgáz cseppfolyósításával foglalkozó iráni vállalkozással bármilyen közös vállalkozás, bejegyzett cég, nem bejegyzett társulások alapítása, vagy azzal folytatott, bármilyen jogi formában történő együttműködés;

(e) egy, a c) pont szerinti iráni vállalkozással a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet[16] 3. cikke szerinti összefonódás tervezése vagy végrehajtása;

(f) az olyan tevékenységekben folytatott tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása az a) – e) pontban említett tilalmak megkerülése.

2. Az (1) bekezdés d) pontjában említett együttműködés kiterjed a következőkre:

(a) jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező, Irán felségterületén az olaj- és gázszektorban résztvevő vagy részt venni kívánó vállalkozással folytatott bármilyen együttműködés vagy a befektetési költségek megosztása az olajat, a gázt vagy azok származékait nemzetközi piacokra szállító integrált vagy irányított ellátási láncban;

(b) jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező, Irán felségterületén az olaj- és gázszektorban résztvevő vállalkozással folytatott bármilyen együttműködés, amelynek célja a nyersanyagok finomítása, kondicionálása vagy másmilyen feldolgozása, vagy az olaj- és gázszektor termékeinek csővezetéken keresztüli, iráni felségterületen történő szállítása;

(c) jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező, Irán felségterületén az olaj- és gázszektorban résztvevő vállalkozással folytatott bármilyen együttműködés, amelynek célja az olaj- vagy gázszállítási kapacitásba történő befektetés előmozdítása vagy az ilyen kapacitás kihasználásának optimalizálása;

(d) bármilyen jogi személlyel, szervezettel vagy testülettel folytatott bármilyen együttműködés, amelynek célja Irán felségterületén működő, vagy Iránhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó, földgáz cseppfolyósításával foglalkozó létesítményekbe történő befektetés.

3. Bizonyos árukat előállító vagy bizonyos tevékenységet végző vállalkozásnak minősül az olyan vállalkozás is, amelynek szándékában áll az ilyen áruk előállítása vagy az ilyen tevékenység végzése.

4. Az (1) bekezdés nem érinti az áruk vagy szolgáltatások biztosítására szokásos kereskedelmi fizetési feltételekkel kötött kereskedelmi szerződések végrehajtását, valamint az e szerződések végrehajtásához kapcsolódóan kötött szokásos kiegészítő megállapodásokat, mint például az exporthitel-biztosításokat.

12. cikk

1. A IV. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia előállításában résztvevő iráni vállalkozásba történő befektetés az érintett tagállam illetékes hatósága általi engedélyezés tárgyát képezi.

2. A tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai az (1) bekezdésben említett ügyleteket nem engedélyezik, amennyiben megállapítják, hogy azok elősegítenék az alábbi tevékenységek egyikét:

(a) Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;

(b) atomfegyverek célba juttatására alkalmas rendszerek Irán részéről történő fejlesztése;

(c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása; vagy

(d) Iráni vállalkozás által végzett nyersolaj- és földgázfeltárás, nyersolaj- és földgázkitermelés, finomítás, vagy földgáz-cseppfolyósítás.

13. cikk

A 11. cikk (1) bekezdésének (a) pontjától eltérve a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt honlapokon feltüntetett illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyezhetnek befektetést, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

(a) az iráni vállalkozás kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett áruk vagy technológia tekintetében megfelelő biztosítékokat alkalmaz a végfelhasználót illetően;

(b) Irán kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett árukat vagy technológiát nem használja a proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységekben vagy atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztésére;

(c) ha a befektetés a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológia-ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő áru vagy technológia előállításában résztvevő iráni vállalkozásba irányul, a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen megállapította, hogy az ügylet egyértelműen nem járul hozzá sem Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit támogató technológia fejlesztéséhez, sem az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztéséhez; és

(d) ha az iráni vállalkozás által előállított áru vagy technológia az olaj- és a földgázipar számára kulcsfontosságú berendezésnek vagy technológiának tekinthető, a végfelhasználó nem olyan iráni vállalkozás, amely a 8. cikk (1) bekezdése szerint részt vesz nyersolaj és földgáz felkutatásában, nyersolaj és földgáz kitermelésében, finomításban vagy földgáz cseppfolyósításában.

14. cikk

A 11. cikk (1) bekezdésének c) pontja nem alkalmazandó a valamely iráni vállalkozásban való részesedés szerzésére vagy kiterjesztésére, vagy pénzügyi kölcsön vagy hitel nyújtására, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

(a) az ügyletet egy 2010. július 26-át megelőzően megkötött megállapodás vagy szerződés írja elő; valamint

(b) az illetékes hatóságot értesítették erről a megállapodásról vagy szerződésről, és a hatóság azt az a) pontban meghatározott feltétel teljesülését követő két hónapon belül nem támadta meg.

15. cikk

Tilos:

(a) megállapodás megkötésével vagy bármilyen más módon olyan befektetés elfogadása vagy jóváhagyása, amelyet egy vagy több iráni vállalkozás, vagy iráni illetőségű személy, szervezet vagy testület eszközöl egy olyan vállalkozásban, amely részt vesz az alábbi tevékenységek valamelyikében:

i. uránbányászat;

ii. urándúsítás és urán újrafeldolgozása;

iii. a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológia-ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő áruk vagy technológia előállítása.

(b) az olyan tevékenységekben folytatott tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása az a) pontban említett tilalom megkerülése.

IV. fejezetPénzeszközök és gazdasági források befagyasztása

16. cikk

1. A VII. mellékletben felsorolt személyekhez, szervezetekhez és testületekhez tartozó, ezek tulajdonában lévő, vagy ezek által birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani. A VII. melléklet tartalmazza az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa 1737 (2006) sz. határozatának 12. pontjával, az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa 1803 (2008) sz. határozatának 7. pontjával, vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa 1929 (2010) sz. határozatának 11., 12. vagy 19. pontjával összhangban kijelölt személyeket, szervezeteket és testületeket.

2. A VIII. mellékletben felsorolt személyekhez, szervezetekhez és testületekhez tartozó, ezek tulajdonában lévő, vagy ezek által birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani. A VIII. melléklet azon természetes és jogi személyeket, szervezeteket és testületeket tartalmazza, amelyekre a VII. melléklet nem vonatkozik, és amelyeket a 2010/413/KKBP tanácsi határozat 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően úgy minősülnek, mint amelyek:

(a) Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeiben vagy az atomfegyvereket célba juttató rendszerei fejlesztésében részt vesznek, azzal közvetlen kapcsolatban állnak vagy azt támogatják, például azáltal, hogy tiltott áruk és technológia beszerzésében vesznek részt, vagy ilyen személy, szervezet vagy testület tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, akár törvénytelen módon is, vagy ezek nevében vagy utasítására járnak el;

(b) Listán szereplő személy, szervezet vagy testület számára az e rendeletben foglalt rendelkezések, vagy valamely tagállam vagy harmadik ország által a 2010/413/KKBP tanácsi rendeletnek vagy az 1737 (2006), az 1747 (2007), az 1803 (2008) és az 1929 (2010) sz. ENSZ BT határozatnak megfelelő intézkedések megkerüléséhez vagy azok megsértéséhez segítséget nyújtó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület;

(c) az Iszlám Forradalmi Gárda magas rangú tagja, vagy az Iszlám Forradalmi Gárda vagy annak egy vagy több magas rangú tagja tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló jogi személy, szervezet vagy testület;

(d) Az Iráni Iszlám Köztársaság Tengerhajózási Társasága tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló jogi személy, szervezet vagy testület.

3. A VII. és a VIII. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy testületek számára vagy javára semmilyen pénzeszközt vagy gazdasági forrást sem közvetve, sem közvetlenül nem szabad rendelkezésre bocsátani.

4. Tilos az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett intézkedések közvetlen vagy közvetett kijátszását célzó vagy eredményező tevékenységekben tudatosan és szándékosan részt venni.

5. A VII. és a VIII. mellékletnek tartalmaznia kell a jegyzékben szereplő személyek, szervezetek és testületek jegyzékbe vételének indokát, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság, vagy a Tanács által történő kijelölés időpontjait.

6. A VII. és a VIII. mellékletben – az érintett személyek megfelelő azonosításának céljából – a jegyzékbe vett természetes személyekre vonatkozó információnak is szerepelnie kell, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Ezek az információk csak az alábbiakra vonatkozhatnak:

(a) családi és utónév, ideértve adott esetben a felvett neveket és címeket;

(b) születési idő és hely;

(c) állampolgárság;

(d) útlevél és személyazonosító igazolvány száma;

(e) adó- és társadalombiztosítási szám;

(f) nem;

(g) cím vagy a tartózkodási helyre vonatkozó egyéb információ;

(h) munkakör vagy foglalkozás.

7. A VII. és a VIII. melléklet a fent említett adatokat a jegyzékbe vett személyek családtagjaira vonatkozóan is tartalmazhatja, feltéve, hogy azokra valamely egyedi esetben, kizárólag a jegyzékben szereplő érintett természetes személy személyazonosságának megállapításához van szükség.

17. cikk

A 16. cikktől eltérve a tagállamok az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

(a) a pénzeszközök vagy gazdasági források a 16. cikkben említett személyek, szervezetek vagy testületek szankcióbizottság, Biztonsági Tanács vagy Tanács általi kijelölésének időpontja előtt keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog, vagy azon időpont előtt hozott bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági ítélet hatálya alá tartoznak;

(b) a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen ítéletben érvényesként elismert követelések kielégítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogaira alkalmazandó irányadó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

(c) a zálogjog vagy az ítélet nem a VII. vagy a VIII. mellékletben felsorolt valamely személy, szervezet vagy testület javára szól;

(d) a zálogjog vagy az ítélet elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint

(e) amennyiben a 16. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, a zálogjogról vagy az ítéletről a tagállam értesítette a szankcióbizottságot.

18. cikk

A 16. cikktől eltérve és feltéve, hogy a VII. vagy a VIII. mellékletben felsorolt valamely személy, szervezet vagy testület részéről a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács általi kijelölés előtt megkötött szerződésből, megállapodásból vagy kötelezettségből eredően vagy abból kifolyólag kifizetés esedékes, a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek tartott feltételekkel engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását a következő feltételek teljesülése esetén:

(a) az illetékes hatóság megállapította, hogy

i. i. a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat a VII. vagy a VIII. mellékletben szereplő valamely személy, szervezet vagy testület részéről történő kifizetésre kell felhasználni;

ii. a szerződés, megállapodás vagy kötelezettség nem segíti elő az I., a II., a III. és a VI. mellékletben felsorolt áruk és technológia előállítását, értékesítését, beszerzését, átadását, kivitelét, behozatalát, szállítását vagy felhasználását; valamint

iii. a kifizetés nem sérti a 16. cikk (3) bekezdését;

(b) amennyiben a 16. cikk (1) bekezdése alkalmazható, a határozatról és az engedélyezésre irányuló szándékáról az érintett tagállam értesítette a szankcióbizottságot, és a szankcióbizottság ezen intézkedés tekintetében az értesítést követő tíz munkanapon belül nem emelt kifogást; valamint

(c) amennyiben a 16. cikk (2) bekezdése alkalmazandó, az érintett tagállam a fentieknek az illetékes hatósága általi megállapításáról, valamint az engedélyezésre irányuló szándékáról az engedélyezés előtt legalább két héttel értesítette a többi tagállamot és a Bizottságot.

19. cikk

1. A 16. cikktől eltérve, a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek tartott feltételekkel engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását a következő feltételek teljesülése esetén:

(a) az érintett illetékes hatóság megállapította, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági források:

i. a VII. vagy a VIII. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek – beleértve az élelmiszereket, lakásbérleti díjakat vagy jelzálogkölcsön-részleteket, gyógyszereket és orvosi ellátást, adókat, biztosítási díjakat és közüzemi díjakat – kifizetéséhez szükségesek;

ii. kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerülő, ésszerű mértékű szakértői díjak kifizetését, illetve azzal kapcsolatos kiadások megtérítését szolgálják; vagy

iii. kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások folyamatos kezelésével vagy fenntartásával kapcsolatos díjak vagy szolgáltatási díjak megfizetését szolgálják; valamint

(b) amennyiben az engedély a VII. mellékletben felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy testületre vonatkozik, a fentiek megállapításáról és az engedélyezésre irányuló szándékáról az érintett tagállam értesítette a szankcióbizottságot, és a szankcióbizottság ezen intézkedés tekintetében az értesítést követő öt munkanapon belül nem emelt kifogást.

2. A 16. cikktől eltérve a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve rendelkezésre bocsátását, miután megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források rendkívüli kiadások, vagy a 6. cikkben említett olyan áruk kifizetése miatt szükségesek, amelyeket az iráni könnyűvizes reaktor – melynek építése 2006 decembere előtt kezdődött – számára szereztek be, feltéve hogy:

(a) amennyiben az engedély a VII. mellékletben felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy testületre vonatkozik, a fentiek megállapítását a tagállam bejelentette a szankcióbizottságnak és azt a bizottság jóváhagyta, valamint

(b) amennyiben az engedély a VIII. mellékletben felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy testületre vonatkozik, az érintett illetékes hatóság legalább két héttel az engedély kiadása előtt értesítette a tagállamok többi illetékes hatóságát és a Bizottságot azon indokokról, amelyek alapján úgy ítéli meg, hogy egyedi engedélyt kell adni.

3. Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az (1) és a (2) bekezdés szerint megadott bármely engedélyről.

20. cikk

1. A 16. cikk (3) bekezdése nem gátolja a pénzügyi szolgáltatókat vagy hitelintézeteket abban, hogy átutalt összegeket írjanak jóvá a felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy testületek befagyasztott számláira, amennyiben az ilyen jóváírások szintén befagyasztásra kerülnek. A pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságokat az ilyen ügyletekről.

2. A 16. cikk (3) bekezdése nem vonatkozik a befagyasztott számlák alábbi növekményeire:

(a) az említett számlákon lévő kamat vagy egyéb hozamok, vagy

(b) a 16. cikkben említett személyek, szervezetek vagy testületek szankcióbizottság, Biztonsági Tanács vagy Tanács általi kijelölésének időpontja előtt kötött szerződések, megállapodások vagy azon időpont előtt keletkezett kötelezettségek alapján esedékes kifizetések.

feltéve, hogy az említett kamatok, egyéb jövedelmek és kifizetések bármelyikét a 16. cikk (1) vagy (2) bekezdésének értelmében befagyasztották..

3. A jelen cikket nem lehet úgy értelmezni, hogy az lehetőséget ad a 21. cikkben említett pénzeszközök átutalásának engedélyezésére.

V. fejezetPénzeszközök átutalására és pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó korlátozások

21. cikk

1. A (2), a (3), a (4) vagy a (6) bekezdésben foglalt feltételek teljesülésének eseteit kivéve tilos:

(a) megbízást adni 10 000 EUR vagy annál nagyobb összegű átutalásra iráni személy, szervezet vagy testület számára;

(b) Iráni személy, szervezet vagy testület által kezdeményezett, 10 000 EUR vagy annál nagyobb összegű átutalást fogadni;

(c) 10 000 EUR vagy annál nagyobb összegű, iráni személy, szervezet vagy testület által kezdeményezett átutalást végrehajtani, vagy 10 000 EUR vagy annál nagyobb összegű átutalást végrehajtani iráni személy, szervezet vagy testület számára.

Ezek a tilalmak attól függetlenül alkalmazandók, hogy az átutalásra egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak látszó műveletben kerül sor.

2. Az (1) bekezdésben említett tilalmak nem vonatkoznak azokra az átutalásokra, amelyek élelmiszer vagy orvosi felszerelések szállításához, illetve egészségügyi vagy humanitárius célú szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tartozások fedezését szolgálják, feltéve, hogy ezen átutalásról írásban értesítették a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett valamelyik illetékes hatóságát.

Az átutalást a megbízást adó természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy testületnek, illetve, ha a megbízást adó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület nem tartozik a 36. cikk hatálya alá, az átutalást fogadó és végrehajtó természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy testületnek kell bejelentenie.

3. Az (1) bekezdésben említett tilalmak nem vonatkoznak a (2) bekezdésben említettektől különböző, 40 000 EUR-nél alacsonyabb összegű átutalásokra, amennyiben a megbízást adó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület, vagy ha a személy, szervezet vagy testület nem tartozik a 36. cikk hatálya alá, az átutalást végrehajtó személy, szervezet vagy testület írásban értesítette az átutalásról a tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett valamelyik illetékes hatóságát.

4. A tagállamoknak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyt adhatnak 40 000 EUR vagy annál nagyobb összegű átutalásra, hacsak meg nem állapítják, hogy a kérelmezett átutalás elősegítené a következő tevékenységek valamelyikét:

(a) Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei;

(b) atomfegyverek célba juttatására alkalmas rendszerek Irán részéről történő fejlesztése;

(c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása; vagy

(d) Iráni vállalkozás által végzett nyersolaj- és földgázfeltárás, nyersolaj- és földgázkitermelés, finomítás, vagy földgáz-cseppfolyósítás.

Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha az illetékes hatósághoz írásban engedély iránti kérelmet nyújtottak be, és az illetékes hatóság az átutalást illetően négy héten belül nem emel írásban kifogást. Ha a kifogás emelésére egy folyamatban levő vizsgálat miatt került sor, az illetékes hatóságnak ezt jeleznie kell és határozatát minél hamarabb közölnie kell. Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, amennyiben a kifogás emelésétől számított négy héten belül nem kerül sor határozat közlésére.

Az érintett tagállam köteles tájékoztatni a többi tagállamot és a Bizottságot az engedély iránti kérelem elutasításáról.

5 A tagállamok kérésre egymásnak segítséget nyújtanak, amennyiben erre a vizsgálat érdekében szükség van.

6. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a 17. cikknek, a 18. cikknek, vagy a 19. cikknek megfelelően engedélyeztek átutalást.

22. cikk

1. Az Iránban székhellyel rendelkező pénzügyi és hitelintézetek 36. cikk hatálya alá tartozó, a IX. mellékletben felsorolt fiókjainak és leányvállalatainak értesíteniük kell a székhelyük szerinti tagállamnak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságát minden általuk végzett vagy fogadott pénzátutalásról, a felek nevéről, az ügylet összegéről és időpontjáról az adott pénzátutalás elvégzését vagy fogadását követő öt munkanapon belül. Ha rendelkezésre áll erre vonatkozó információ, a bejelentésben jelezni kell az ügylet természetét, adott esetben az ügylet tárgyát képező áruk természetét, és különösen azt, ha az e rendelet I., II., III., IV. vagy VI. mellékletének hatálya alá tartozó árukról van szó, továbbá amennyiben kivitelük engedélyköteles, fel kell tüntetni a vonatkozó engedély számát.

2. Az információcserére vonatkozó szabályokra is figyelemmel az illetékes hatóságoknak haladéktalanul továbbítaniuk kell ezeket az adatokat szükség szerint – megakadályozandó bármely olyan ügyletet, amely elősegítheti az atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységeket vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztését – azon tagállamok illetékes hatóságai részére, amelyekben az ügyletben érintett másik fél lakóhellyel, tartózkodási hellyel, illetve székhellyel rendelkezik.

23. cikk

1. A 36. cikk hatálya alá tartozó pénzügyi szolgáltatók és hitelintézetek a (2) bekezdésben hivatkozott pénzügyi szolgáltatókkal és hitelintézetekkel folytatott tevékenységük során, valamint annak elkerülése érdekében, hogy e tevékenységük hozzájáruljon az olyan nukleáris tevékenységekhez, amelyek atomfegyverek elterjedéséhez vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztéséhez vezethetnek:

(a) folyamatosan felügyelik a számviteli tevékenységeket többek között ügyfél-átvilágítási programjaik révén, valamint a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával kapcsolatos kötelezettségeik keretében;

(b) előírják a fizetési megbízások valamennyi olyan adatmezőjének kitöltését, amely az adott ügylet megbízójával és kedvezményezettjével kapcsolatos és ha nem adják meg ezeket az adatokat, elutasítják az ügylet végrehajtását;

(c) öt éven át megőrzik az ügyletek nyilvántartásait, és kérésre ezeket a nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsátják;

(d) ha feltételezik, illetve alapos gyanú merül fel arra vonatkozóan, hogy a pénzeszközök a proliferáció finanszírozásához kapcsolódnak, az 5. és a 16. cikk sérelme nélkül azonnal jelentést tesznek e gyanúról a pénzügyi hírszerző egységnek, vagy bármely egyéb, az érintett tagállam által kijelölt, az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságnak. A pénzügyi hírszerző egység vagy az egyéb illetékes hatóság olyan nemzeti központként működik, amely fogadja és elemzi a proliferáció finanszírozására vonatkozó gyanút megalapozó ügyletekkel kapcsolatos jelentéseket. A pénzügyi hírszerző egységnek vagy az ilyen egyéb illetékes hatóságnak kellő időben, közvetlenül vagy közvetve hozzáféréssel kell rendelkeznie a feladatai megfelelő ellátásához szükséges pénzügyi, igazgatási és bűnüldözési információkhoz, beleértve a gyanús ügyletekkel kapcsolatos jelentések elemzését is.

A hitelintézetekre és a pénzügyi szolgáltatókra vonatkozó fenti követelmények kiegészítik az 1781/2006/EK rendelet[17] és a 2005/60/EK irányelv végrehajtásából származó fennálló kötelezettségeket.

2. Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a pénzügyi és hitelintézetek azon tevékenységeire vonatkoznak, amelyeket az alábbiakkal folytatnak:

(a) Iránban székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatók és hitelintézetek;

(b) az Iránban székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatók és hitelintézetek IX. mellékletben felsorolt, a 36. cikk hatálya alá tartozó fiókjai és leányvállalatai;

(c) az Iránban székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatók és hitelintézetek IX. mellékletben felsorolt, a 36. cikk hatálya alá nem tartozó fiókjai és leányvállalatai;

(d) a IX. mellékletben felsorolt azon pénzügyi szolgáltatók és hitelintézetek, amelyek sem székhellyel nem rendelkeznek Iránban, sem a 36. cikk hatálya alá nem tartoznak, de az őket ellenőrző személyek és szervezetek iráni illetőségűek.

24. cikk

1. A 36. cikk hatályába eső pénzügyi szolgáltatók és hitelintézetek számára tilos a következő tevékenységek bármelyike:

(a) bankszámla nyitása iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatónál vagy hitelintézetnél, ideértve az Iráni Központi Bankot, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiókjánál vagy leányvállalatánál;

(b) levelezőbanki kapcsolat létrehozása iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatóval vagy hitelintézettel, ideértve az Iráni Központi Bankot, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiókjával vagy leányvállalatával;

(c) képviseleti iroda nyitása Iránban vagy Iránban fiók vagy leányvállalat létrehozása;

(d) Részesedés szerzése vagy kiterjesztése iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatóban vagy hitelintézetben, ideértve az Iráni Központi Bankot, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiókjában vagy leányvállalatában, vagy ilyen pénzügyi szolgáltatóban vagy hitelintézetben bármilyen más tulajdoni érdekeltség szerzése;

(e) Közös vállalkozás alapítása iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltatóval vagy hitelintézettel, ideértve az Iráni Központi Bankot, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiókjával vagy leányvállalatával;

2. Tilos:

(a) Engedélyezni az Unió területén iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet, ideértve az Iráni Központi Bankot, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiókja vagy leányvállalata képviseleti irodájának nyitását, illetve fiók vagy leányvállalat létrehozását;

(b) iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet, ideértve az Iráni Központi Bankot, számára vagy nevében, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiókja vagy leányvállalata számára vagy nevében olyan megállapodások tárgyalása vagy megkötése, amelyek célja az Unió területén képviseleti iroda, fiók vagy leányvállalat létrehozása;

(c) iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet, ideértve az Iráni Központi Bankot, vagy az ilyen pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet IX. mellékletben felsorolt bármely fiók vagy leányvállalata képviseleti irodája, fiókja vagy leányvállalata számára hitelintézeti tevékenység megkezdésének és folytatásának, vagy bármely más, előzetes engedélyhez kötött tevékenység engedélyezése, ha a képviseleti iroda, fiók vagy leányvállalat nem működött 2010. július 26-át megelőzően.

25. cikk

Tilos:

(a) Közvetlenül vagy közvetve eladni vagy vásárolni 2010. július 26-a után kibocsátott állami kötvényeket vagy állami garanciát élvező kötvényeket a következő szereplők bármelyikének vagy bármelyikétől:

i. Irán vagy annak kormánya, és állami testületei, vállalkozásai és ügynökségei;

ii. Iráni székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet, ideértve Irán Központi Bankját, vagy a IX. mellékletben felsorolt bármely fiókot vagy leányvállalatot;

iii. az i. vagy ii. pontban említett jogi személy, szervezet vagy testület nevében vagy utasítására eljáró természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület;

iv. az i., ii. vagy iii. pontban említett személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő vagy általa ellenőrzött jogi személy, szervezet vagy testület.

(b) Az a) pontban említett személynek, szervezetnek vagy testületnek 2010. július 26-a után kibocsátott állami kötvényekkel vagy állami garanciát élvező kötvényekkel kapcsolatos brókerszolgáltatást nyújtani;

(c) Az a) pontban említett személy, szervezet vagy testület segítése állami kötvények vagy állami garanciát élvező kötvények kibocsátásában brókerszolgáltatások nyújtásával, reklámtevékenységgel vagy az ilyen kötvényekhez kapcsolódó bármely szolgáltatással.

26. cikk

1. Tilos:

(a) Biztosítást vagy viszontbiztosítást nyújtani a következőknek:

i. Irán vagy annak kormánya, állami testületei, vállalkozásai és ügynökségei;

ii. valamely iráni vállalkozás; vagy

iii. az i. vagy ii. pontban említett jogi személy, szervezet vagy testület nevében vagy utasítására eljáró természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület.

(b) az olyan tevékenységekben folytatott tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása az a) pontban említett tilalom megkerülése.

2. Az (1) bekezdés nem vonatkozik a magánszemélyek számára nyújtott beteg- vagy utasbiztosításokra.

3. E cikk megtiltja az e rendelet hatálybalépését megelőzően megkötött biztosítási vagy viszontbiztosítási megállapodások meghosszabbítását vagy megújítását, de nem tiltja a hatálybalépés dátuma előtt született megállapodások teljesítését.

VI. fejezetA közlekedésre vonatkozó korlátozások

27. cikk

1. Az olyan áruk és technológia átadásának megakadályozása érdekében, amelyek az EU közös katonai listáján szerepelnek, illetve amelyek szállítását, értékesítését, átadását vagy kivitelét e rendelet tiltja, az Irán területéről az Unió vámterületére, illetve az Unió vámterületéről Irán területére szállított áruk tekintetében az érintett tagállam illetékes vámhatóságai számára érkezés, illetve indulás előtt kiegészítő információt kell nyújtani.

2. Az érkezést és az indulást megelőző, kiegészítő információszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó szabályokra – különösen a betartandó határidőket és a kívánt adatokat illetően – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben[18], valamint a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben[19] a belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatokat, valamint a vámáru-nyilatkozatokat érintő rendelkezésekben meghatározott szabályok érvényesek.

3. Továbbá, az a személy, aki Iránból az Unió vámterületére hozza be vagy onnan Iránba viszi ki az árukat, vagy az áruk Iránba vagy Iránból történő szállításáért felelős személy vagy ennek képviselője nyilatkozik arról, hogy az áruk szerepelnek-e az Európai Unió közös katonai listáján vagy azok e rendelet hatálya tartoznak-e, illetve amennyiben az áruk kivitele engedélyhez kötött, közlik a megadott kiviteli engedély adatait.

4. A beléptetési és kiléptetési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot és a (3) bekezdésben említett további kötelező elemeket 2010. december 31-ig írásban, kereskedelmi, kikötői vagy szállítási adatok felhasználásával lehet benyújtani, amennyiben ezen adatok tartalmazzák a szükséges részletességű információt.

5. 2011. január 1-jétől az e cikkben említett további kötelező információkat a következőkre kell benyújtani:

- az Unió vámterületére behozott árukra, az adott esetnek megfelelően vagy írásban, vagy beléptetési és kiléptetési gyűjtő vámáru-nyilatkozatok formájában, és

- az Unió vámterületéről kivitt árukra, vagy vámáru-nyilatkozat, vagy – amennyiben nincs szükség vámáru-nyilatkozatra – kiléptetési gyűjtő vámáru-nyilatkozat formájában.

28. cikk

1. Tilos a tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről az iráni hajók üzemanyaggal való ellátása, ellátmányozása vagy bármely más módon történő kiszolgálása, amennyiben a szolgáltatók – többek között az illetékes vámhatóságoktól kapott, a hatóságokhoz a hajók indulását vagy érkezését megelőzően érkező, az előző cikkben említett információk alapján – olyan információk birtokában vannak, amelyek alapján megalapozottan feltételezhető, hogy a hajók olyan árukat szállítanak, amelyek szerepelnek az EU közös katonai listáján, vagy amelyek szállítása, értékesítése, átadása vagy kivitele e rendelet értelmében tilos, kivéve, ha a szolgáltatásnyújtás humanitárius okokból szükséges.

2. Tilos a tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről az iráni teherszállító légi járművek számára műszaki és karbantartási szolgáltatások nyújtása, amennyiben a szolgáltatók – többek között az illetékes vámhatóságoktól kapott, a hatóságokhoz a hajók indulását vagy érkezését megelőzően érkező, az előző cikkben említett információk alapján – olyan információk birtokában vannak, amelyek alapján megalapozottan feltételezhető, hogy a teherszállító légi jármű olyan árukat szállít, amelyek szerepelnek az EU közös katonai listáján, vagy amelyek szállítása, értékesítése, átadása vagy kivitele e rendelet értelmében tilos, kivéve, ha a szolgáltatásnyújtás humanitárius és biztonsági okokból szükséges.

3. Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott tilalmak nem alkalmazandók addig, amíg a rakományt nem ellenőrizték és szükség esetén nem foglalták le és nem semmisítették meg, az adott esetnek megfelelően.

VII. fejezetBizonyos követelések teljesítésére vonatkozó korlátozások

29. cikk

1. Nem teljesíthetők az olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatos, bármilyen formájú követelések, amelyek teljesítését a 423/2007/EK rendeletben vagy a jelen rendeletben előírt intézkedések közvetlenül vagy közvetve, teljes egészében vagy részben befolyásolnák, ideértve a kártérítési vagy egyéb hasonló jellegű követeléseket, mint például beszámítási követelést vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelést, nevezetesen pénzügyi garancia vagy viszontgarancia kifizetése vagy meghosszabbítása iránti bármilyen követelést, amennyiben az alábbiak nyújtották be:

(a) a VII., a VIII. és a IX. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek vagy testületek;

(b) bármely egyéb iráni személy, szervezet vagy testület, ideértve az iráni kormányt is;

(c) bármely, a fenti személyeken, szervezeteken vagy testületeken keresztül vagy nevükben eljáró személy, szervezet vagy testület.

2. Valamely szerződés vagy ügylet teljesítését a 423/2007/EK rendelet vagy az ezen rendelet által megállapított intézkedések által érintettnek kell tekinteni, ha a követelés keletkezése vagy tartalma ezekre az intézkedésekre közvetlenül vagy közvetve visszavezethető.

3. Egy követelés érvényesítésére vonatkozó bármely eljárás során a követelést érvényesítő személyre hárul a bizonyítás terhe arra vonatkozóan, hogy a követelés kielégítését nem tiltja az (1) bekezdés.

4. Ez a cikk nem érinti az (1) bekezdésben említett személyeknek, szervezeteknek és testületeknek a szerződéses kötelezettségek nemteljesítésének jogszerűségére irányuló bírósági felülvizsgálathoz való jogát a 423/2007/EK rendelet vagy a jelen rendelet fényében.

VIII. fejezetÁltalános és záró rendelkezések

30. cikk

1. A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló érvényben lévő szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, szervezetek és testületek kötelesek:

(a) az állandó lakóhelyük vagy székhelyük szerinti tagállamnak az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságai részére azonnal megadni minden olyan információt, amely elősegíti e rendelet betartását, például a 16. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozóan, és ezt az információt közvetlenül vagy a tagállamokon keresztül továbbítani a Bizottságnak;

(b) együttműködni az V. mellékletben felsorolt weboldalakon feltüntetett illetékes hatóságokkal ezen információk ellenőrzésében.

2. A Bizottságnak a hozzá közvetlenül beérkezett minden további információt az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátania.

3. Az e cikkel összhangban adott vagy kapott minden információt kizárólag arra a célra lehet felhasználni, amelyre azt adták vagy kapták.

31. cikk

1. A pénzeszközök vagy gazdasági források befagyasztása, illetve a pénzeszközök vagy gazdasági források rendelkezésre bocsátásának megtagadása – amennyiben e döntést jóhiszeműen hozták, abban a meggyőződésben, hogy az intézkedés e rendelettel összhangban áll – nem vonja maga után a végrehajtó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület, illetve ezek igazgatói vagy alkalmazottai felelősségét, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági források befagyasztása vagy visszatartása gondatlanság eredménye.

2. Az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában, a 9. cikk (b) pontjában, a 15. cikkben, a 16. cikk (3) bekezdésében, a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 26. cikkben meghatározott tilalmak nem vonják maguk után az érintett természetes vagy jogi személyek vagy szervezetek felelősségét, amennyiben nem volt tudomásuk arról, és nem volt alapos okuk arra gyanakodni, hogy eljárásuk megsérti ezeket a tilalmakat.

3. A 21. cikkben, a 22. cikkben és a 23. cikkben előírt, az e rendelet hatálya alá tartozó intézmény vagy személy által, illetve egy ilyen intézmény vagy személy alkalmazottja vagy igazgatója által jóhiszeműen közölt, a 21. cikkben, a 22. cikkben és a 23. cikkben említett információ az intézményt vagy a személyt, illetve annak igazgatóit vagy alkalmazottait semmiféle felelősséggel nem terheli.

32. cikk

A Bizottság és a tagállamok haladéktalanul tájékoztatják egymást az e rendelet keretében hozott intézkedésekről, és átadják egymásnak a rendelkezésükre álló, e rendelettel összefüggő egyéb lényeges információkat, különös tekintettel a jogsértési és végrehajtási problémákkal, valamint a nemzeti bíróságok által hozott ítéletekkel kapcsolatos információkra.

33. cikk

1. A Bizottság:

(a) módosítja a II. mellékletet vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által tett megállapítások, illetve a tagállamok által szolgáltatott információk alapján;

(b) módosítja a IV. mellékletet a tagállamok által szolgáltatott információk alapján;

(c) módosítja az V. mellékletet a tagállamok által szolgáltatott információk alapján;

(d) módosítja a VII. mellékletet vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa, vagy a szankcióbizottság által tett megállapítások alapján.

2. A Tanács minősített többséggel eljárva létrehozza, felülvizsgálja és módosítja a 16. cikk (2) bekezdésében említett személyek szervezetek és testületek listáját, teljes összhangban a Tanács által a 2010/413/KKBP tanácsi határozat II. mellékletének tekintetében tett megállapításokkal. A VIII. mellékletben foglalt listát rendszeresen, legalább 12 havonta felül kell vizsgálni.

3. A Bizottság és a Tanács megállapítja az (1) bekezdés d) pontjának és a (2) bekezdésnek megfelelően hozott határozatok egyedi és konkrét indokát, biztosítva annak lehetőségét az érintett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület számára, hogy a kérdéssel kapcsolatos észrevételeit megtegye. Amennyiben érkeznek észrevételek, a Bizottság vagy a Tanács felülvizsgálja a határozatát, és a felülvizsgálat eredményéről értesíti a személyt, a szervezetet vagy testületet.

4. A Bizottság az e rendelet alapján ráruházott feladatainak elvégzése érdekében személyes adatokat dolgoz fel. E feladatok magukban foglalják a következőket:

(a) e rendelet VII. melléklete módosításainak előkészítése;

(b) a VII. és a VIII. melléklet tartalmának belefoglalása az EU pénzügyi szankciói által sújtott személyeket, csoportokat és szervezeteket felsoroló, a Bizottság honlapján elérhető elektronikus, egységes szerkezetbe foglalt jegyzékbe[20];

(c) a jegyzékbe vétel indokaira vonatkozó információk feldolgozása; valamint

(d) a rendelettel összhangban bevezetett intézkedések hatásával kapcsolatos információk – például a befagyasztott pénzeszközök értéke és az illetékes hatóságok által jóváhagyott engedélyekre vonatkozó információk – feldolgozása.

5. Annak érdekében, hogy az e rendeletben ráruházott feladatainak eleget tegyen, a Tanács személyes adatokat dolgoz fel. E feladatok magukban foglalják a következőket:

(a) e rendelet VIII. melléklete módosításainak előkészítése; valamint

(b) a jegyzékbe vétel indokaira vonatkozó információk feldolgozása.

6. A Tanács és a Bizottság csak abban az esetben dolgozhatja fel – megfelelő egyedi biztosítékok mellett – a jegyzékbe vett természetes személyek által elkövetett bűncselekményekkel, illetve az ezen személyekre vonatkozó büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel – kapcsolatos adatokat, ha a feldolgozásra az érintett személy által benyújtott, a jegyzékbe vétel indokaira vonatkozó észrevételek vizsgálatához van szükség. Az ilyen adatok nem tehetők közzé és nem cserélhetők.

7. E rendelet alkalmazásában az érintett intézmény „adatkezelőjeként” a Tanács és a Bizottság V. mellékletben felsorolt szervezeti egységei kerülnek kijelölésre a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének d) pontjával összhangban, biztosítandó az érintett természetes személyek számára a 45/2001/EK rendelet szerinti jogaik gyakorlását.

34. cikk

1. A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik a szükséges intézkedéseket azok végrehajtásának biztosítására. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

2. A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szankciókról és minden későbbi módosításról.

35. cikk

1. A tagállamok kijelölik a rendeletben említett illetékes hatóságokat, és megjelölik azokat az V. mellékletben felsorolt weboldalakon. A tagállamok értesítik a Bizottságot az V. mellékletben felsorolt weboldalaik címeinek megváltozásáról azt megelőzően, hogy ezek a változások érvénybe lépnének.

2. A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról, ideértve az illetékes hatóságok elérhetőségének adatait, és minden későbbi módosításról.

3. Azokban az esetekben, amikor e rendelet a Bizottság értesítésére, tájékoztatására vagy a vele történő egyéb kapcsolattartásra vonatkozó kötelezettségeket ír elő, az ilyen kommunikáció során az V. mellékletben feltüntetett címet és egyéb elérhetőségeket kell felhasználni.

36. cikk

E rendeletet alkalmazni kell:

(a) az Unió területén belül, beleértve annak légterét;

(b) bármely, tagállami joghatóság alá tartozó légi jármű vagy hajó fedélzetén;

(c) bármely olyan, az Unió területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára;

(d) minden olyan jogi személyre, szervezetre vagy testületre, amely valamely tagállam területén székhellyel rendelkezik vagy valamely tagállam joga szerint hozták létre;

(e) a részben vagy egészben az Unión belül bármilyen üzleti tevékenységet folytató minden jogi személyre, szervezetre vagy testületre.

37. cikk

A 423/2007/EK rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre való minden hivatkozást erre a rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni.

38. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

Az elnök […]

I. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 2. cikk (2) bekezdésében, a 4. cikkben, az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett áruk és technológiák

Ez a melléklet tartalmazza a 428/2009/EK rendelet I. mellékletében felsorolt összes árut és technológiát, a rendeletben szereplő meghatározással, a következők kivételével:

A 428/2009/EK rendelet I. mellékletében szereplő termék | Leírás |

5A001 | Távközlési rendszerek, berendezések, alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint: a. Bármely típusú, a következő jellemzők, funkciók, vagy tulajdonságok bármelyikével rendelkező távközlési berendezés: 1. Kifejezetten arra tervezték, hogy a nukleáris robbanásból eredő tranziens elektromos hatásoknak vagy elektromágneses impulzusoknak ellenálljon; 2. Gamma-, neutron- és ionizáló sugárzással szemben speciálisan ellenállóvá tették; vagy 3. Kifejezetten a 218 K (-55°C) és 397 K (124°C) közötti hőmérséklethatárokon kívüli üzemelésre tervezték. Megjegyzés: Az 5A001.a.3. csak elektronikus berendezésekre vonatkozik. Megjegyzés: Az 5A001.a.2. és az 5A001.a.3. nem vonja ellenőrzés alá a műholdak fedélzetén történő használatra tervezett vagy módosított berendezéseket. b. Távközlési rendszerek és berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők, funkciók vagy tulajdonságok bármelyikével: 1. Víz alatti, kábellel nem összekötött kommunikációs rendszerek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével: a. 20–60 kHz frekvencia-tartományon kívüli akusztikus vivőfrekvencia; b. 30 kHz alatti elektromágneses vivőfrekvencia; c. Vezetősugár irányítási technikák alkalmazása; vagy d. 400 nm és 700 nm közötti kimeneti hullámhosszú „lézerek” vagy fénykibocsátó diódák (LED) alkalmazása „helyi hálózatban”; 2. 1,5–87,5 MHz frekvenciatartományban működő rádióátviteli berendezések, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével: a. Az átvitel optimalizálására automatikusan előre jelzik és kiválasztják a frekvenciákat és a csatornánkénti „teljes digitális adatátviteli sebességeket”; és b. Olyan lineáris teljesítményerősítőt tartalmaznak, amely képes biztosítani több jel egyidejű feldolgozását, kimeneti teljesítménye legalább 1 kW az 1,5–30 MHz, illetve legalább 250 W a 30–87,5 MHz frekvencia-tartományban, legalább 1 oktáv „pillanatnyi sávszélességben” és -80 dB-nél jobb kimeneti felharmonikus és torzítási tartalommal; 3. Az 5A001.b.4. pontban meghatározottaktól eltérő, „kiterjesztett spektrumú”, többek között a „frekvenciaugratásos” (frequency hopping) technikákat alkalmazó rádióberendezések, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével: a. A felhasználó által programozható szórási kódok; vagy b. A teljes átviteli sávszélesség legalább 100-szor nagyobb, mint bármelyik információs csatorna sávszélessége, és meghaladja az 50 KHz-et; Megjegyzés: Az 5A001.b.3.b. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a polgári sávokon történő használatra tervezett celluláris rádióberendezéseket. Megjegyzés: Az 5A001.b.3. nem vonja ellenőrzés alá az 1 watt, vagy annál kisebb kimeneti teljesítménnyel működő berendezéseket. 4. Ultra-szélessávú modulációs technikát alkalmazó rádióberendezés, a felhasználó által programozható csatornákra osztó kódokkal, rejtjelező kódokkal vagy hálózatazonosító kódokkal, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével: a. 500 MHz-et meghaladó sávszélesség; vagy b. 20 %-os vagy nagyobb „relatív sávszélesség”. 5. Digitális vezérlésű rádióvevők, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével: a. Több, mint 1 000 csatorna; b. 1 ms alatti „frekvenciakapcsolási idő”; c. Az elektromágneses spektrum egy részének automatikus keresése vagy letapogatása; és d. A vett jelek, vagy az adó típusának azonosítása; vagy Megjegyzés: Az 5A001.b.5 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a polgári sávokon történő használatra tervezett celullárisrádió-berendezéseket 6. Digitális „jelfeldolgozási” funkciót alkalmaz a 2 400 bit/s alatti ,hangkódolási’ sebesség elérésére. Műszaki megjegyzések: 1. A változtatható sebességű ,hangkódoláshoz’ az 5A001.b.6. a folyamatos beszéd ,hangkódoló’ kimenetére vonatkozik. 2. Az 5A001.b.6. alkalmazásában a ,hangkódolás’ meghatározása: olyan technika, amelynek során emberi hangmintákat készítenek, majd ezeket a mintákat digitális jellé alakítják, figyelembe véve az emberi beszéd meghatározott jellegzetességeit. c. Optikai szál kommunikációs kábel, optikai szálak és tartozékok, az alábbiak szerint: 1. 500 m-nél hosszabb optikai szálak, amelyek a gyártó minősítése szerint képesek 2 × 109 N/m2 vagy annál nagyobb ,szakítószilárdság-vizsgálatnak’ ellenállni; Műszaki megjegyzés: ,Szakítószilárdság-vizsgálat’: olyan on-line, vagy off-line termékvizsgálat, amelynek során egy 0,5–3 m hosszúságú kábeldarabra, 2–5 m/s sebességgel egy adott húzófeszültséget dinamikusan alkalmaznak, miközben a befogó csévék átmérője kb. 150 mm. A környezeti hőmérséklet 293 K (20°C), a relatív páratartalom 40%. A szakítószilárdság vizsgálat végrehajtására a megfelelő nemzeti szabvány is használható. 2. Víz alatti felhasználásra tervezett optikai kábelek és tartozékok. Megjegyzés: Az 5A001.c.2. nem vonja ellenőrzés alá a szabványos polgári távközlési kábeleket és tartozékokat. N.B.1: A víz alatti umbilikus kábelek és azok csatlakozóinak tekintetében lásd: 8A002.a.3. N.B.2: Száloptikai hull csatlakozók és penetrátorok tekintetében lásd: 8A002.c. d. 31,8 GHz felett működő „elektronikusan forgatható többfázisú antennarendszerek”. Megjegyzés: Az 5A001.d. nem vonja ellenőrzés alá az ICAO mikrohullámú leszállító rendszerekre (MLS) vonatkozó szabványainak megfelelő eszközöket tartalmazó leszállító rendszerekhez tervezett „elektronikusan forgatható többfázisú antennarendszereket”. e. 30 MHz feletti frekvenciákon üzemelő rádióirány-mérő berendezések és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével: 1. 10 MHz, vagy nagyobb „pillanatnyi sávszélesség”; és 2. Képes megtalálni a kevesebb mint 1 ms-ig tartó jelet sugárzó, együtt nem működő rádióadók irányát; f. Az alábbiakban felsoroltak bármelyikére képes, kifejezetten a mobil telekommunikációs szolgáltatások szándékos és szelektív zavarása, letiltása, akadályozása, gyengítése vagy csökkentése céljára tervezett vagy módosított zavaróberendezések, valamint az e célra tervezett alkatrészek: 1. RAN (Radio Access Network, rádió-hozzáférési hálózat)-berendezés funkcióinak szimulálása; 2. Az alkalmazott mobil telekommunikációs protokoll (pl. GSM) egyedi jellemzőinek észlelése és kihasználása; vagy 3. Az alkalmazott mobil telekommunikációs protokoll (pl. GSM) egyedi jellemzőinek kihasználása; N.B.: A GNSS-zavarókészülékekkel kapcsolatban lásd a hadiipari termékellenőrzési jegyzéket. g. Passzív koherens helymeghatározó (Passive Coherent Location, PCL) rendszerek vagy kifejezetten mozgó tárgyaknak a nem radaralapú adók általi környezeti rádiófrekvencia-kibocsátások visszaverésének mérésével való felderítésére és nyomon követésére tervezett berendezések: Műszaki megjegyzés: A nem radaralapú adók magukban foglalhatják a kereskedelmi rádió-, televízió- vagy digitális távközlési bázisállomásokat. Megjegyzés: Az 5A001.g nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat: a. Rádióasztronómiai berendezések; vagy b. A céltárgyból származó rádiójeleket igénylő rendszerek vagy berendezések. h. A rádió távirányítású rögtönzött robbanóeszközök (RCIED) idő előtti aktiválására vagy az indítás megakadályozására tervezett vagy e célra átalakított elektronikus berendezések: N.B.: LÁSD MÉG A HADIIPARI TERMÉKELLENŐRZÉSI JEGYZÉKET. |

5A002 | Az „információbiztonsági” rendszerek, berendezések és ezek alkatrészei, az alábbiak szerint: a. Az „információbiztonsági” rendszerek, berendezések, alkalmazásspecifikus „elektronikus részegységek”, modulok és integrált áramkörök, valamint egyéb, kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint: N.B.: A dekódolást tartalmazó vagy alkalmazó globális navigációs műholdas rendszerek (Global Navigation Satellite Systems, GNSS) vételére alkalmas berendezések (GPS vagy GLONASS) ellenőrzése tekintetében lásd: 7A005. 1. A hitelesítés és a digitális aláírás kivételével az információ védelmének biztosítása érdekében digitális technikát alkalmazó „rejtjelezés” felhasználására tervezték vagy módosították, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével: Műszaki megjegyzések: 1. A hitelesítés és digitális aláírás funkciók tartalmazzák a hozzájuk tartozó rejtjelkulcskezelési funkciót. 2. A hitelesítés tartalmazza a hozzáférés védelem minden olyan elemét, amelynél nincs fájl- vagy szövegtitkosítás, kivéve a közvetlen jelszó védelmet, a személyi azonosító (PIN) vagy hasonló adatok illetéktelen hozzáférés elleni védelmét. 3. A „rejtjelezés” nem tartalmazza a „rögzített” adat-tömörítési vagy kódolási technikákat. Megjegyzés: Az 5A002.a.1. magában foglalja a digitális technikával együtt alkalmazott analóg elven működő „rejtjelezésre” tervezett vagy módosított berendezéseket. a. Az 56 bitnél hosszabb kulcsot használó „szimmetrikus algoritmus”; vagy b. Olyan „aszimmetrikus algoritmus”, amelynél az algoritmus biztonsága a következők bármelyikén alapul: 1. Egész számok tényezőkre bontása 512 bit felett (pl. RSA); 2. Diszkrét algoritmusok számítása 512 bitnél nagyobb véges mező multiplikatív csoportjában (pl. Diffie-Hellman Z/pZ felett); vagy 3. Diszkrét logaritmus az 5A002.a.1.b.2. pontban említettől eltérő egyéb csoportban 112 bit felett (pl. Diffie-Hellman elliptikus görbe felett); 2. Rejtjelfejtési funkciók elvégzésére tervezték vagy alakították át; 3. Nem alkalmazott; 4. Az információhordozó jelek káros kisugárzásának az egészségügyi, biztonsági vagy elektromágneses interferencia szabványok által megkívánt érték alá történő csökkentése céljából tervezték vagy alakították át; 5. Az 5A002.a.6. pontban meghatározottaktól eltérő „szórt spektrumú” rendszerekhez szórási kód vagy a „frekvenciaugratásos” rendszerekhez ugrató kód generálására szolgáló rejtjelező technikák alkalmazására tervezték vagy alakították át; 6. Ultra-szélessávú modulációs technikákat alkalmazó rendszerekhez csatornákra osztó kódok, rejtjelező kódok vagy hálózatazonosító kódok előállítására szolgáló rejtjelezési technikák használatára tervezték vagy alakították át, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével: a. 500 MHz-et meghaladó sávszélesség; vagy b. 20 %-os vagy nagyobb „relatív sávszélesség”. 7. Nem kriptográfiai információs és kommunikációs technológián (IKT) alapuló biztonsági rendszerek és eszközök, amelyeket a Közös Követelmények (Common Criteria, CC) EAL-6 osztálya (evaluation assurance level – a biztonsági szint értékelése) feletti biztonsági szintre vagy azzal egyenértékűre értékeltek; 8. Meg nem engedett behatolás érzékelésére mechanikai, elektromos vagy elektronikai eszközöket alkalmazó, e célra tervezett vagy átalakított kommunikációs kábelrendszerek; 9. „Kvantum-kriptográfia” használatára tervezték vagy alakították át. Műszaki megjegyzés: a „kvantum-kriptográfia” kvantum-kulcsszétosztás (quantum key distribution, QKD) néven is ismert. Megjegyzés: Az 5A002 nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat: a. Az alábbi jellemzők bármelyikével rendelkező, „személyre szabott intelligens kártyák”: 1. Ha a rejtjelezési képesség csak az ezen megjegyzés b–g. pontja szerint ellenőrzés alá nem tartozó berendezésben vagy rendszerben történő felhasználásra korlátozódik; vagy 2. A lakossági alkalmazásokhoz használt kártyákat, ahol a rejtjelezési képesség a felhasználó számára nem hozzáférhető, és kifejezetten úgy tervezték és korlátozták, hogy biztosítsa a benne tárolt személyes adatok védelmét. N.B.: Ha a „személyre szabott intelligens kártya” többfunkciós, akkor az egyes funkciók ellenőrzési státuszát egyesével kell kiértékelni. b. Rádióműsor, fizetős televízióadás vagy hasonló, nagyközönségnek szóló korlátozott elérhetőségű adás vételére szolgáló berendezés digitális rejtjelezés nélkül, kivéve a kizárólag számlázási vagy programmal kapcsolatos információk műsorszolgáltató felé történő visszaküldéséhez használtakat; c. Olyan berendezés, amelynél a rejtjelezési képesség a felhasználó számára nem hozzáférhető, és amely speciálisan és kimondottan a következőkhöz készült: 1. Másolásvédett „szoftver” futtatása; 2. A következők bármelyikéhez való hozzáférés: a. Másolásvédett csak olvasható információhordozó; vagy b. Rejtjelezett formában adathordozón tárolt (pl. szellemi tulajdon jogok védelmével kapcsolatos) információ, amennyiben az információhordozót azonos formában a nagyközönség számára eladásra kínálják; 3. Védjegyzett audió/videó adat másolásának ellenőrzése; vagy 4. Félvezető eszközök vagy integrált áramkörök tervezéséhez kapcsolódó könyvtárak, tervezési jellemzők vagy adatok védelmét szolgáló titkosítás és/vagy dekódolás; d. Rejtjelező berendezés, amelyet kifejezetten és kizárólag banki felhasználásra vagy ,pénzügyi tranzakcióhoz’ terveztek. Műszaki megjegyzés: Az 5A002. megjegyzés d. megjegyzésében említett ,pénzügyi tranzakció’ magában foglalja díjak gyűjtését és elszámolását, valamint a hitelfunkciókat is. e. Polgári használatra készült hordozható vagy mobil rádiótelefonok (pl. polgári kereskedelmi mobil rádiókommunikációs rendszerekhez), amelyek nem képesek rejtjelzett adatok másik rádiótelefonhoz vagy (RAN (Radio Access Network, rádió-hozzáférési hálózat)-berendezéstől eltérő) berendezéshez való közvetlen továbbítására, sem rejtjelzett adatok RAN-berendezésen keresztüli továbbadására (pl. rádióhálózat-vezérlő (Radio Network Controller, RNC) vagy bázisállomás-vezérlő (Base Station Controller, BSC) berendezés); f. Vezeték nélküli telefonkészülékek, amelyek nem képesek végpont-végpont közötti rejtjelezésre, és amelyeknél a gyártó specifikációja szerint az átjátszó-erősítő nélküli maximális hatótávolság 400 m-nél kisebb; vagy g. Polgári használatra készült hordozható vagy mobil rádiótelefonok, valamint ezekhez hasonló vezeték nélküli telefonkészülékek, amelyek kizárólag nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat alkalmaznak (a kalózkodás elleni (anti-piracy) funkciók kivételével, amelyek lehetnek nyilvánosságra nem hozottak is), valamint megfelelnek a kriptográfiai megjegyzés (5. kategória 3. megjegyzés – 2. rész, ) b–d. pontjában foglaltaknak, amelyeket egy adott polgári ipari felhasználásra alakítottak ki olyan jellemzőkkel, amelyek nem érintik az eredeti, nem átalakított eszközök kriptográfiai tulajdonságait; h. Kifejezetten hordozható vagy mobil rádiótelefonok, valamint ezekhez hasonló vezeték nélküli telefonkészülékek karbantartására tervezett olyan berendezések, amelyek a kriptográfiai megjegyzésben (5. kategória 3. megjegyzés – 2. rész, ) foglalt valamennyi előírásnak megfelelnek, amennyiben a karbantartó berendezés teljesíti valamennyi alábbi feltételt: 1. A karbantartó berendezés kriptográfiai funkcionalitását a felhasználó nem tudja könnyen megváltoztatni; 2. A karbantartó berendezést úgy alakították ki, hogy a felhasználó a szolgáltató jelentősebb segítsége nélkül installálni tudja; valamint 3. A karbantartó berendezés nem tudja a karbantartás alatt álló készülék kriptográfiai funkcionalitását megváltoztatni; i. Vezeték nélküli „személyi hálózati” készülékek, amelyek kizárólag nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat alkalmaznak, és amelyek esetében a rejtjelezési képesség a gyártó specifikációja szerint nem haladja meg a 30 m-es névleges működési tartományt. |

5B001 | Távközlési vizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések, alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint: a. A kifejezetten az 5A001 alatt meghatározott berendezések, anyagok vagy funkciók „fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” tervezett berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok. Megjegyzés: Az 5B001.a. nem vonja ellenőrzés alá az optikai szálakat karakterizáló berendezéseket. b. Kifejezetten a következő távközlési átviteli vagy kapcsoló berendezés „fejlesztéséhez” készült berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek vagy tartozékok: 1. Digitális technikát alkalmazó berendezés, amelyet 15 Gbit/s-nál nagyobb „teljes digitális átviteli sebességre” terveztek; Műszaki megjegyzés: A kapcsoló berendezés esetén a „teljes digitális átviteli sebességet” a legmagasabb sebességű portnál vagy vonalnál mérik. 2. „Lézer”-t alkalmazó berendezés, amely a következő jellemzők bármelyikével rendelkezik: a. 1750 nm-nél nagyobb átviteli hullámhossz; b. Prazeodímium-adalékú fluorid szál erősítő (PDFFA) alkalmazásával „optikai erősítést” hajt végre; c. Koherens optikai átvitelt vagy koherens optikai detektálási technikát (más néven optikai heterodin vagy homodin technikát) alkalmaz; vagy d. Analóg technikát alkalmaz, és a sávszélessége 2,5 GHz-nél nagyobb; Megjegyzés: Az 5B001.b.2.d. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a kereskedelmi tv-rendszerek „fejlesztésére” tervezett berendezéseket. 3. "Optikai kapcsolást" alkalmazó berendezés; 4. 256-as szint feletti kvadratúra amplitúdó modulációt (QAM) alkalmazó rádió berendezések; vagy 5. „Közöscsatornás jelzésátvitelt” alkalmazó berendezés, amely nem összerendelt üzemmódban működik. |

5B002 | „Információbiztonsági” vizsgáló-, ellenőrző- és „gyártó”berendezések, az alábbiak szerint: a. Kifejezetten az 5A002 vagy 5B002.b. pontban meghatározott berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett berendezések; b. Kifejezetten az 5A002 pontban meghatározott berendezés vagy az 5D002.a. vagy az 5D002.c. pontban meghatározott „szoftver”„információbiztonsági” funkcióinak értékelésére és érvényesítésére tervezett mérőberendezés. |

5D001 | „Szoftver”, az alábbiak szerint: a. Kifejezetten az 5A001 alatt meghatározott berendezések, funkciók vagy tulajdonságok „fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftver”; b. Kifejezetten az 5E001 alatt meghatározott „technológia” támogatására tervezett vagy módosított „szoftver”; c. Kifejezetten az 5A001 vagy az 5B001 alatt meghatározott berendezések jellemzőinek, funkcióinak, vagy tulajdonságainak biztosítására tervezett vagy módosított egyedi „szoftver”; d. „Szoftver”, amelyet kifejezetten az alábbi távközlési átviteli vagy kapcsoló berendezések bármelyikének „fejlesztéséhez” terveztek vagy alakítottak át: 1. Digitális technikát alkalmazó berendezés, amelyet 15 Gbit/s-nál nagyobb „teljes digitális átviteli sebességre” terveztek; Műszaki megjegyzés: A kapcsoló berendezés esetén a „teljes digitális átviteli sebességet” a legmagasabb sebességű portnál vagy vonalnál mérik. 2. „Lézer”-t alkalmazó berendezés, amely a következő jellemzők bármelyikével rendelkezik: a. 1 750 nm-nél nagyobb átviteli hullámhossz; vagy b. Analóg technikát alkalmaz, és a sávszélessége 2,5 GHz-nél nagyobb; Megjegyzés: Az 5D001.d.2.b. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a kereskedelmi tv-rendszerek „fejlesztéséhez” tervezett vagy átalakított „szoftvereket”. 3. „Optikai kapcsolást” alkalmazó berendezés; vagy 4. 256-as szint feletti kvadratúra amplitúdó modulációt (QAM) alkalmazó rádió berendezések. |

5D002 | „Szoftver”, az alábbiak szerint: a. Kifejezetten az 5A002 alatt meghatározott berendezések vagy az 5D002.c. alatt meghatározott „szoftver”„fejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „felhasználásához” tervezett vagy módosított „szoftver”; b. Kifejezetten az 5E002 alatt meghatározott „technológia„ támogatására tervezett vagy módosított „szoftver”; c. Egyedi „szoftver”, az alábbiak szerint: 1. Az 5A002 alatt meghatározott berendezések jel