HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.12.16. 
SEC(2010) 1583 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA, 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az euroátutalások és -beszedések technika i követelményeinek me gállapításáról és a 
924/2009/EK rendelet módosításáról 
 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
SEC(2010) 1584 végleges 
SEC(2010) 1585 végleges 
COM(2010) 775 végleges 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Bevezetés ................................................................................................................... .. 3 
2. Problémameghatározás ................................................................................................ 3 2.1. A SEPA-átállás lassúságának okai............................................................................... 3 2.2. A határid ő nélküli lassú átállás hatásai: a kii nduló forgatókönyv (nincs beavatkozás)4 
3. Az EU fellépéshez való joga és indokai....................................................................... 5 4. Célkit űzések ................................................................................................................. 5 
5. Szakpolitikai lehet őségek............................................................................................. 6 
6. Hatáselemzés / a lehet őségek összevetése ................................................................... 6 
6.1. A fokozott ösztönzés hatása......................................................................................... 6 6.2. A SEPA-átállási határid ő kitűzésének hatása .............................................................. 6 
6.3. A kiinduló forgatókönyv összehasonlítása a határid ő kitűzésének lehet őségével....... 7 
6.3.1. Összehasonlítás az egyedi célok elérése alapján.......................................................... 7 
6.3.2. Összehasonlítás az érdekeltekr e gyakorolt hatás alapján............................................. 8 
6.4. A SEPA-átállási határid ő kitűzésének technikai lehet őségei....................................... 8 
7. Felügyelet és értékelés ............................................................................................... 10 
HU 3   HU 1. BEVEZETÉS  
Az egységes eurofizetési térségre (SEPA) vona tkozó vízió célja az elektronikus eurofizetések 
integrált piacának megteremtése, a belföl di és a határokon átnyúló pénzforgalom 
megkülönböztetése nélkül. Az el ektronikus pénzforgalom teki ntetében még ma is jelent ős 
számú különböz ő nemzeti pénzforgalmi formátum, standard és szabály létezik az EU-ban. A 
SEPA az euróban teljesül ő pénzforgalmi szolgáltatások piacán alacsony árú, ügyfélbarát és 
megbízható termékeket biztosít az európai pol gárok és vállalkozások  számára, és kedvez ő 
feltételeket teremt a verseny fokozásához és  a pénzforgalommal kapcsolatos innovációhoz. 
A SEPA kezdeményezés sikere a jelenlegi gazdas ági, monetáris és politikai helyzetben igen 
fontos. A SEPA közvetlen és közvetett el őnyei a tágabb értelemben vett európai gazdaság 
számára hat év alatt meghaladják a 300 milliárd  EUR-t, feltéve, hogy a SEPA pénzforgalmi 
eszközeire való átállás átfogó és gyors. A SEPA megvalósítása eddig két alapvet ő 
mérföldkőhöz érkezett el: 2008. január 28-án a SEPA-átutalási  (SCT), 2009. november 2-án 
pedig a SEPA-beszedési (SDD) rendszer bevezetéséhez. 
A SEPA-t eredetileg piacvezérelt projektn ek képzelték el. A páneurópai szint ű kereteket az 
Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC) dolgozta ki és vezette be; ezt a koordinációs és 
döntéshozó testületet az európai bankszektor hozta létre. Ug yanakkor az összes érdekelt fél is 
elkezdte felismerni, hogy a projekt si keres befejezéséhez jogilag kötelez ő határidőre lehet 
szükség. 
E hatásvizsgálat hatóköre két pénzforgal mi eszközre, az euroátutalásokra és az 
eurobeszedésekre korlátozódik.  
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A pénzforgalmi piac teljes kör ű integrációja csak akkor valósu l meg, ha a páneurópai szint ű 
pénzforgalmi eszközök teljesen  felváltják a hagyományos ne mzeti eszközöket. A jelenlegi 
szakaszban azonban a páneurópai pénzforgalmi  eszközök még távol állnak a belföldi 
pénzforgalom helyettesítését ől. 2010 áprilisában a klíring-és elszámolási mechanizmusok által 
feldolgozott átutalásoknak csupán 7,5%-a volt SEPA -átutalás. A jelenleg i adatokból kiindulva 
több mint 30 évre lenne szükség a SEPA megvalósításához. 
2.1. A SEPA-átállás lassúságának okai 
Az alapvet ő ok: a SEPA kiteljesítésével és a hagyom ányos termékek kivezetésével kapcsolatos 
bizonytalanság. A közös határid ők hiánya arra ösztönzi a piac kí nálati és keresleti oldalának 
szereplőit, hogy késleltessék az átállási er őfeszítéseket. Amíg a meglév ő hagyományos 
pénzforgalmi eszközök tovább ha sználhatók, addig a pénzforgal mi szolgáltatásokat igénybe 
vevők a lehető legtovább halasztják a szükséges átállási er őfeszítések megtételét. Másfel ől 
viszont addig a bankok is visszariadnak a SEPA-hoz  szükséges infrastrukturális és értékesítési 
beruházásoktól, amíg nem biztosak abban, hogy ügyfeleik és azok rendszerei „SEPA-készek”. 
A kínálati oldal bizonytalanság át tovább fokozza az egyértelm űség vélt hiánya a SEPA-
beszedés céljainak megfelel ő, az uniós versenyszabályokat teljes kör űen tiszteletben tartó, 
hosszú távú üzleti modellek kapcsán. A piac mi ndkét – kínálati és keresleti – oldala a 
másiktól várja az els ő lépés megtételét. 
HU 4   HU A beruházásoktól való tartózkodás: az él en járó által elsz envedett hátrányok. Az új SEPA-
termékek korai és aktív forgalmazása mellett dönt ő pénzforgalmi szolgáltatók élen járóként 
jelentős hátrányokat szenvednek el. Az átmenet id őszakában ezeknek a szolgáltatóknak kett ős 
költségekkel kell szembenézniük, hiszen az eddi gi pénzforgalmi rendszereket és az új SEPA-
rendszert is fent kell tartaniuk.  
A pénzforgalmi szolgáltatók elégtelen motivác iója az ügyféligényeke t teljesen kielégít ő SEPA-
termékek kialakítására. Amíg a SEPA kiteljesítése bizonytalan marad, addig a pénzforgalmi 
szolgáltatók tovább kínálhatják a hagyományos termékeket ügyfeleiknek, és így nem lesznek 
ösztönözve az ügyféligényeket teljesen kielégít ő SEPA-termékek kialakítására és aktív 
forgalmazására. 
A SEPA-t nem igazán ismer ő keresleti oldal széttagoltsága A pénzforgalmi szolgáltatások 
piacának jellemz ője, hogy a keresleti oldal (a pénzforg almi szolgáltatásokat igénybe vev őké) 
sokkal széttagoltabb a kínálati oldalnál (a sz olgáltatóknál), és nem igazán ismeri a SEPA 
előnyeit.  
2.2. A határid ő nélküli lassú átállás hatásai:  a kiinduló forgatókönyv (nincs 
beavatkozás) 
Az eltérő pénzforgalmi standardok és folyamatok miatt kihasználatlan méretgazdaságossági 
előnyök. A SEPA-átutalás és a SEPA-beszedés  létezése ellenére a belföldi m űveleteket még 
mindig főként a hagyományos nemzeti formátumok segítségével teljesítik. A lakossági 
eurofizetések tekintetében 2009-be n még mindig több mint 20 különböz ő nemzeti 
adatfeldolgozó infrastruktúra és keret létezett.  Az eltérések gátolják a pénzforgalmi 
szolgáltatások tagállamok közötti kölcsönös á tjárhatóságát és a méretgazdaságossági el őnyök 
kiaknázását. 
Keresleti oldalon a multinaci onális környezetben tevékenyked ő vállalkozásoknak továbbra is 
nemzeti szinten kell bizt osítaniuk finanszírozási m űveleteiket és készpénzforrásaikat. Számos 
pénzforgalmi szolgáltatóval  kell kapcsolatot fenntartaniuk, amelyek mind eltér ő típusú és 
szintű szolgáltatásokat kínálnak, és eltér ő pénzforgalmi formátumokat használnak. 
Korlátozott verseny az uniós pénzforgalmi piacon.  A külföldi pénzforgalmi piacokra belépni 
kívánó pénzforgalmi szolgáltatóknak jele nleg számos, pusztán  technikai jelleg ű nemzeti és 
üzleti követelményt kell teljesíteniük. Az ilyen  feladatok összetettsége és költsége jelent ős 
akadályt állít azon szerepl ők elé, akik külföldön kívánna k szolgáltatásokat nyújtani. 
A pénzforgalmi piac versenyének további fontos  feltétele a pénzforgalmi szolgáltatásokat 
igénybe vev ők határokon átnyúló mobilitása . A másik tagállamban történ ő számlanyitást a 
pénzforgalmi szolgáltatók gyakran arra hivatkozva ut asítják vissza,  hogy az igényl ő nem 
lakosa vagy állampolgára az érintett ta gállamnak. Az ügyfelek választási lehet őségei 
következésképpen gyakran a belföl di piacon honos megoldásokra sz űkülnek, a pénzforgalmi 
szolgáltatások határokon átnyúló nyújtására pedig nincs lehet őség, vagy a szükségesnél jóval 
nehézkesebb. 
Ami konkrétan a beszedést illeti, a versenyt az is hátráltatj a, hogy egyes tagállamokban még 
mindig olyan üzleti modellek az uralkodóa k, amelyekben a beszedési rendszer m űködését a 
pénzforgalmi szolgáltatók közötti, multilaterá lis bankközi díjakból fina nszírozzák; ez egyben 
az eredményes, hatékony és versenykép es piacok kialakulásának is gátja. 
HU 5   HU Korlátozott innováció. A pénzforgalmi piac széttagoltsága veszélyezteti a pénzforgalommal 
kapcsolatos hatékony páneurópai szint ű újítások, például az online vagy a mobiltelefonos 
pénzforgalom, vagy az e-számlázás fejl ődését. Mivel az innovatív szolgáltatások 
felbukkanására leginkább nemzeti szinten le het számítani, fennáll a veszélye annak, hogy a 
széttagoltság fokozódik és állandósul.  
A hagyományos és a SEPA-rendszerekkel kapc solatos veszteséges beruházások és kett ős 
költségek.  Az európai pénzforgalmi piacok sok szerepl őjét sújtja a pénzforgalmi 
szolgáltatások nyújtásával va gy használatával kapcsola tos átmeneti költségek kett ős jellege. A 
hagyományos nemzeti pénzforgalmi platformok és az új páneurópai SEPA-platform párhuzamos fenntartása jelent ős többleter őforrásokat vesz igénybe és a meglév ő beruházások 
megtérülésének elmaradásához vezet. 
A SEPA-átállás elhúzódása már egy hat hónapos id őszak esetében is összességében 43 
milliárd eurós veszteséget okozna a gazdaságnak.  A negatív hatások a fogyasztók kivételével 
az összes érdekelt félre kiterjednének. 
3. A
Z EU FELLÉPÉSHEZ VALÓ JOGA ÉS INDOKAI  
Az integrált eurofizetési térség  jellegénél fogva uniós szint ű megközelítést kíván, hiszen a 
háttérben meghúzódó el őírásoknak, szabályoknak és fo lyamatoknak minden tagállamban 
egységesnek kell lenniük. Ez támoga tja az Európai Unióról szóló szerz ődés 3. cikkében 
foglalt célt, tehát a bels ő piac létrehozását, illetve a gazd asági és monetáris uniót, amelynek 
fizetőeszköze az euro. Az uniós szint ű megközelítés alternatív ája egy többoldalú vagy 
kétoldalú megállapodásokból álló rendszer, amel ynek összetettsége és költsége az európai 
szintű jogalkotáshoz képest elrettent ő. Az uniós szint ű beavatkozás ezért megfelel a 
szubszidiaritás elvének. 
4. CÉLKITŰZÉSEK  
A feltárt problémák kapcsán a következ ő szakpolitikai célokat t űzték ki: 
Általános célok: 
– Az uniós pénzforgalmi piac hatékonyságán ak és versenyképességének fokozása a 
méretgazdaságossági el őnyök és a m űködési szinergiák kínálati és keresleti oldalon 
történő kiaknázása révén. 
– Nyitott, egyenl ő versenyfeltételeket biztosító környezet kialakítása a pénzforgalmi 
szolgáltatások európai piacán, valamint az eu rópai pénzforgalmi szolgáltatások lefelé 
tartó árkonvergenciájának el ősegítése. 
– Olyan páneurópai platform létrehozása, amelyb ől kiindulva innovatív és értéknövel ő 
pénzforgalmi szolgáltatások és termékek hozhatók létre. 
Egyedi célok: 
– Az európai pénzforgalmi piacok teljes kör ű működési integrációjának megvalósítása 
az átutalások és a beszedések terén. 
HU 6   HU – A kínálati és a keresleti oldalon a pénzforgalmi platformok párhuzamos 
fenntartásából ered ő túlzott összetettség és a kett ős költségek megszüntetése. 
Működési célok: 
– Átláthatóság és piaci biztonság teremtése a SEPA átutalásokra és beszedésekre 
vonatkozó kiteljesítése, valamint a hagyo mányos nemzeti pénzforgalmi eszközök 
kivezetése tekintetében. 
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Három fő lehetőség adódhat: 
A beavatkozás elmaradása – a kiinduló forgatókönyv.  E forgatókönyv alapján a SEPA-átállás 
továbbra is a piaci er őkön múlik. 
A SEPA-átállás lendületbe hoz ása fokozott ösztönzéssel.  E forgatókönyv alapján a SEPA-
átállási folyamatot a tagállamok szintjén hozot t intézkedéssorozattal le het felgyorsítani és 
megszilárdítani.  
SEPA-átállási határid ő kitűzése.  E forgatókönyv alapján rendeleti úton határid őt írnának el ő a 
SEPA-átállás megvalósítására. A hagyományos ne mzeti pénzforgalmi eszközöket kivezetnék 
és páneurópai eszköz ökkel helyettesítenék. 
6. HATÁSELEMZÉS / A LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEVETÉSE  
6.1. A fokozott ösztönzés hatása 
A lassú SEPA-átállási folyamatot elvile g a tagállamok szintjén hozott, a különböz ő 
érdekelteket célzó intézkedéssoro zattal fel lehet gyorsítani és me g lehet szilárdítani. Kínálati 
oldalon hasznos lenne a pénzforg almi szolgáltatást igénybe vev őket célzó széles kör ű 
kommunikációs és figyelemfelkelt ő kampányt indítani. A kere sleti oldalon ezeket az 
intézkedéseket ki lehetne egészíteni a válla lkozásoknak nyújtott beruházási kedvezményekkel, 
például az amortizációs szabályok enyhítésével, a személyzet ké pzési költségeine k leírhatóvá 
tételével, vagy akár adó-vissz atérítéssel. Emelle tt a hatóságok is péld amutató szerepet 
játszhatnának az átállási folyamatban és aktívan népszer űsíthetnék a SEPA pénzforgalmi 
eszközeinek használatát. Sz óba jöhetnek az uniós szint ű együttműködés bizonyos formái is. 
E megközelítés legnagyobb el őnye, hogy nem igényel hosszas jogalkotást és meglehet ősen 
rugalmas. Alapvet ő hiányossága viszont, hogy pusztán a SEPA-átállás felgyorsítását célzó 
nem kötelez ő intézkedésekkel nem lehet megoldani a 2.1. szakaszban tárgyalt alapproblémát. 
Az ilyen intézkedések amúgy is túl sokba ke rülhetnek a jelenlegi gazdasági helyzetben, 
jólétnövel ő hatásuk pedig nehezen mérhet ő. 
A fokozott ösztönzés lehet őségét ezért elvetették.  
6.2. A SEPA-átállási határid ő kitűzésének hatása 
A CapGemini tanulmánya szerint a hagyományos pénzforgalmi eszközökr ől a SEPA-
eszközökre való gyors átállás el őnyei hat év alatt elérhetnék  a 123 milliárd EUR-t. Egész 
pontosan, az el őnyök a keresleti oldalon még többet, 175 milliárd EUR-t tennének ki, ezt 
HU 7   HU azonban csökkentené a kínálati oldal 52 milliárd  EUR-s vesztesége. A keresleti oldal el őnyei 
két tényez őből erednek: 
– a pénzforgalmi m űveletek optimalizációja miatt csökkennek a m űködési költségek; 
– a fokozott verseny miatt csökkennek e banki díjak. 
A tanulmány úgy látja, hogy a keresleti oldalon elérhet ő előnyök egyenletesen eloszlanak az 
egyes érdekeltek, tehát a fogya sztók, vállalkozások és a közs zféra között. Ezek az el őnyök 
csupán közvetlen következményei a SEPA-ra való gyors átállásnak. 
Mélyebben elemezve, a SEPA-átuta lások és -beszedések kapcsán el őírt határid ő az 
érdekelteket az alábbi területeken is el őnyökhöz juttatná: 
A fokozott egységesítés csökkenti az ö sszetettséget és méretgazdaságossághoz vezet. A teljes 
körű SEPA-átállás révén a váll alkozások központosíthat ják eurokészpénz-gazdálkodáukat és 
egyszerűsíthetik/automatizálhatják pénzforgalmi eljárásaikat. Az egyre mobilabb fogyasztók 
számára a határokon átnyúló pénzforgalom s zabványosítása szükségtelenné tenné egyszerre 
több fizetési számla fenntartását különböz ő országokban.  
A nyitott, átláthatóbb környezet fokozza a versenyt. A pénzforgalmi szolgáltatók számára az 
integrált pénzforgalmi piac csökkenti a határokon túli piacokra való belépés akadályait, ami 
vonzza az új szerepl őket és fokozza a versenyt.  A standardizált pénzforgalmi eszközök révén 
a fogyasztók, vállalkozások és közigazgatások számára könnyebbé válna a pénzforgalmi 
termékek összehasonlítása, ami viszont a verseny élénkülése és a csökken ő árak révén 
előnyöket hozhatna az ügyfelek számára.  
Új lehetőségek nyílnak a páneurópai innováció el őtt. A SEPA-átállás kiteljesítése a közös 
standardok és az európai versenypiac megterem tése által páneurópai szinten mozdítaná el ő a 
pénzforgalom korszer űsítését és az új szolgáltatások, pé ldául az online va gy a mobiltelefonos 
pénzforgalom, vagy az e-számlázás fejl ődését.  
6.3. A kiinduló forgatókönyv összehasonlítása a határid ő kitűzésének lehet őségével 
6.3.1.  Összehasonlítás az egyedi célok elérése alapján 
Eredményesség  
Célkitűzés/lehet őség Az európai 
pénzforgalmi piacok 
integrációja az 
átutalások és a 
beszedések terén  A fizetési rendszerek 
kettős költségének és 
túlzott 
összetettségének 
megszüntetése  Hatásfok  
Kiinduló 
forgatókönyv – 
„minden változatlan”  0 0 0 
Határidő kitűzése +++ ++ ++ 
HOZZÁJÁRULÁS A CÉLKIT ŰZÉSEK ELÉRÉSÉHEZ:   
+++ (erős); ++ (mérsékelt); + (gyeng e) pozitív hozzájárulás  
– – – (erős); – – (mérsékelt); – (gyenge) negatív hatás; 0 semleges hatás  
HU 8   HU 6.3.2.  Összehasonlítás az érdekeltekre gyakorolt hatás alapján 
Érdekelt  Előnyök  Költségek  Teljes hatás  
Vállalkozások  Javuló készpénzgazdálkodás 
nagyobb likviditás 
a banki díjak és a pénzforgalommal 
kapcsolatos bels ő igazgatási költségek 
csökkenése 
azonnali és közvetlen feldolgozás 
értéknövel ő szolgáltatások fejlesztése  Átállási 
költségek – új 
vagy 
korszerűsített 
fizetési 
rendszerek és 
folyamatok 
a személyzet 
képzése  +++ 
Közigazgatás  A banki díjak és az igazgatási költségek 
csökkenése 
azonnali és közvetlen feldolgozás 
értéknövel ő szolgáltatások fejlesztése 
növeli a pénzforgalmi szolgáltatások 
közbeszerzésével járó el őnyöket, mivel az 
ajánlatok jobban összehasonlíthatók és 
eltűnnek a nemzeti formátumok okozta 
hatékonysági hátrányok  Átállási 
költségek – új 
vagy 
korszerűsített 
fizetési 
rendszerek és 
folyamatok 
a személyzet 
képzése  ++ 
Fogyasztók  Az élénkül ő verseny miatt csökkennek a banki 
díjak/bővül a szolgáltatások köre 
több innovatív, ügyfélbarát, biztonságos és 
kényelmes pénzforgalmi eszköz  A szokások 
megváltoztatá
sa – iban (és 
szükség 
esetén bic)  ++ 
Bankok/pénzforg
almi szolgáltatók  Méretgazdaságosság/m űködési 
költségmegtakarítás 
új üzleti lehet őségek nyílnak a verseny 
akadályainak leépítésével  A sepa 
pénzforgalmi 
platformjába 
való 
beruházás 
a honos 
szereplők 
bevételére 
gyakorolt 
hatás a 
verseny 
élénkülése 
miatt + 
A kiinduló forgatókönyvhöz viszonyított teljes hatás. 
Az összehasonlítás alapján a lehet őségek közül a határid ő kitűzése ajánlható.  
6.4. A SEPA-átállási határid ő kitűzésének technikai lehet őségei 
A hatékonyság érdekében a határid őt technikai szinten is egyértelm űen meg kell határozni. A 
határidő kitűzésének technikai lehet őségeit hat vonatkozó területen lehet vizsgálni. A 
lehetőségeket összehasonlították a közve tlenül a szakpo litikai célkit űzésekből eredő 
kritériumokkal. 
A páneurópai szint ű átutalások és beszedések bevezetéséhez használt hivatkozási alap.  Az 
ajánlott megoldás szerint olyan határid őt kell kitűzni, amely a páneurópai szint ű átutalásokra 
és beszedésekre érvényes általános alapkövetelményeken alapul. Az alapkövetelmények 
HU 9   HU magukban foglalják majd a létez ő nemzetközi és nem jogvédett standardokat is. Két másik 
lehetőséget a vizsgálat után elvetettek:  az EPC által kidolgozott meglév ő kereteken és 
szabálykönyveken alapuló megközelítést, valamint a meglév ő technikai standardokra 
korlátozódó megközelítést. 
Műveleti tartomány  Az ajánlott megközelítés szerint az alapkövetelmények a pénzforgalmi 
műveletek teljes tartományára érvényesek lenn ének A keresleti oldal 84 milliárd EUR-ra 
becsült megtakarítása azon áll vagy bukik, hogy a pé nzforgalmi piac integrációja túlnyúlik-e a 
bankok közötti kapcsolatokon. Következésképpen a fenti okok miatt az alapkövetelményeknek a bankközi kapcsolatokra való  korlátozását a vizsgá lat után elvetették. 
Határokon átnyúló számlanyitás  A fizetési számlák nyitása tekintetében ajánlott megszüntetni 
a nem rezidensek és a nem állampolgárok há trányos megkülönböztetését. Ez biztosítaná a 
verseny fokozásával járó SEPA-el őnyök (91 milliárd EUR) kiaknázá sát. A jelenlegi gyakorlat 
folytatásának lehet őségét a fenti okok miatt a vizsgálat után elvetették. 
Termékkör  Ajánlott, hogy a határid ő a réstermékekre, tehát a kis összeg ű vagy egyedi jelleg ű 
átutalásokra és beszedésekre is vonatkozz on. Ugyanakkor a páneurópai keretekhez szükséges 
átalakítások kivitelezése érde kében 3–5 éves átmeneti id őszakot kell engedélyezni. Két másik 
lehetőséget a vizsgálat után elvete ttek: a réstermékeket a standard termékekkel azonos módon 
kezelő általános megközelítést, és azt a megközel ítést, amely a réstermékeket tartósan 
mentesítené az alapkövetelmények alól. 
Tagállami hatály.  Az ajánlott megoldás szerint külön közös határid őt kell kit űzni az 
euroövezet tagjai számára, és egy kés őbbi közös határid őt az euroövezeten kívüli tagállamok 
számára, mivel az euroövezeten kívü li tagállamokat az euróban teljesül ő fizetési 
műveleteknek csupán 2%-a érinti. Két másik lehet őséget a vizsgálat után elvetettek: a 
tagállamok által kit űzött egyedi határid ők lehetőségét, valamint az euroövezeten belüli és 
kívüli tagállamokra egyaránt vonat kozó egyetlen közös határid ő lehetőségét. 
Határidő. Az ajánlott megközelítés szerint két külön határid ő
t kell megállapítani, az 
átutalások esetében a rendelet hatálybalépése ut án egy évet, a beszedések esetében pedig a 
hatálybalépés után két évet. Az átutalásokra és a beszedésekre egyaránt vonatkozó közös 
határidő lehetőségét a vizsgálat után elvetették. 
A páneurópai beszedés hosszú távú  üzleti modelljének pontosítása . Az ajánlott megközelítés 
szerint célszer ű megtiltani, hogy a pénzforgalmi szolgálta tók általános jelleggel minden egyes 
beszedési m űvelet után multilaterális bankközi díjat számítsanak fel (ideértve a hasonló 
tárgyú vagy hatású egyéb intézkedéseket is), il letve a multilaterális ba nkközi díjakat célszer ű 
csak bizonyos feltételek teljesülése es etén engedélyezni, olyan beszedési m űveletek esetében, 
amelyek szabályos végrehajtása nem lehetséges  vagy amelyeket a pénz forgalmi szolgáltató 
visszakövetel. Az egyenl ő versenyfeltételek biztosítása érdekében az említett m űveletek 
esetében a bilaterális és az unilaterális bankközi díjak alkalmazása is csak akkor 
engedélyezhet ő, ha a díjak költségalapúak és célj uk a költségek haté kony allokációja a 
műveletet okozó szerepl őre. Alternatívaként a jelenlegi gyako rlat folytatása, illetve az merült 
fel, hogy minden beszedési m űveletre pozitív vagy korlátozott multilaterális bankközi díjat 
számítanak fel, ezeket azonban elvetették, mivel nem nyújtanak megoldást az egyértelm űség 
vélt hiányára, ami lassítja a SEPA-átállást. 
HU 10   HU 7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
A rendelet hatálybalépését követ ően célszer ű értékelni annak hatékonyságát és 
eredményességét a hatásvizsgálatban bemutatott  célok elérése terén, illetve annak eldöntése 
céljából, hogy szükség van-e új in tézkedésekre vagy módosításokra.