A radikalizálódás megelőzése – mind helyi szinten, mind az interneten – a terrorizmussal szembeni fellépésre irányuló uniós erőfeszítések központi eleme. A Bizottság 2016 júniusában átfogó közleményben vázolta fel, hogy az uniós szintű munka miként mozdíthatja elő az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás megakadályozását célzó tagállami erőfeszítéseket. Az uniós intézményeknek haladéktalanul végre kell hajtaniuk a javasolt intézkedéseket. A Bizottság a magatartási kódex 2016. májusi elfogadása óta nyomon követi az informatikai vállalatok által tett kötelezettségvállalások végrehajtását, konkrétan a jogellenes gyűlöletbeszéd 24 órán belüli eltávolítására vonatkozó kötelezettséget illetően. A Bizottság a Bel- és Igazságügyi Tanács 2016. december 8-i ülésén fog beszámolni a fejleményekről. A radikalizálódással szembeni büntető igazságszolgáltatási intézkedésekről szóló, 2015. októberi magas szintű konferencia, valamint a 2015. november 20-i tanácsi következtetések nyomán a tagállamok jelenleg nyújtják be projektjavaslataikat a börtönökben történő radikalizálódás kezelését célzó pályázati felhívás keretében. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és helyi hatóságaiknak maradéktalanul ki kell használniuk a különféle kísérő intézkedéseket és együttműködési eszközöket a radikalizálódás megelőzése és kezelése céljából, konkrétan az uniós radikalizálódástudatossági hálózat (a továbbiakban: RAN) által kínált támogatás igénybevétele révén. 2016 szeptemberében a RAN elindította az „Exit Hate” elnevezésű kampányt, hogy személyes beszámolókra támaszkodva alternatív narratívákat kínáljon a szélsőséges propagandával szemben. Közelmúltbeli megerősítésének köszönhetően a RAN tevékenysége immár harmadik országokra is kiterjed. A RAN helyi ifjúságsegítők és tudományos dolgozók bevonásával törökországi és jordániai látogatásokat szervezett, hogy összeállítsák a helyi közösségekkel együtt végrehajtandó konkrét intézkedések listáját. A Bizottság 2016. november 9-én megrendezi a radikalizálódással foglalkozó magas szintű RAN-konferenciát, amelynek keretében nemzeti és helyi politikai döntéshozók és gyakorlati szakemberek cserélhetnek eszmét a radikalizálódás kezelésének hatékony módszereiről. A Bizottság emellett jelenleg készíti elő az Európai Uniós Internetfórum 2016. december 8-án esedékes, második magas szintű találkozóját, ahol a tagállamok, az ipari szereplők és a civil társadalom képviselői áttekinthetik az eddig elért eredményeket és kialakíthatják a további munka irányvonalát az online radikalizálódás megelőzése és a terrorista propaganda internetes terjedésének megakadályozása terén. A pozsonyi ütemterv kiemeli annak jelentőségét, hogy a radikalizálódás megelőzésére irányuló tagállami intézkedésekhez uniós támogatást kell biztosítani.

A biztonság kérdése a jelenlegi Bizottság megbízatásának kezdete óta folyamatosan napirenden van: Juncker elnök 2014. júliusi iránymutatásától kezdve egészen az Unió helyzetéről szóló legutóbbi, 2016. szeptemberi beszédig. A pozsonyi nyilatkozat és a 2016. szeptemberi ütemterv ebben a szellemben rámutatott, hogy az Európai Unió milyen jelentős szerepet tölt be polgárai biztonságának garantálása terén, és felszólította az Uniót, hogy minden szükséges lépést tegyen meg a belső biztonság fenntartására és a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló tagállami erőfeszítések támogatása érdekében. Az elmúlt hónapok során folyamatos előrelépések történtek a 2015. áprilisi európai biztonsági stratégia végrehajtása terén, és jól haladt a hatékony és valódi biztonsági unió előkészítése is, a Bizottság 2016. áprilisi közleményében foglaltaknak megfelelően. Ebben az összefüggésben Juncker elnök létrehozta a biztonsági unióval foglalkozó konkrét biztosi tárcát – az illetékes biztos a Bizottság egészének szakértelmére támaszkodó átfogó munkacsoport támogatásával gondoskodik a munka előmozdításáról és a végrehajtás biztosításáról.

A külső határokon végzett ellenőrzések a visszatérő külföldi terrorista harcosok felderítésének kulcsfontosságú eszközét jelentik. Ennek érdekében az Unió külső határait átlépő valamennyi személyt ellenőrizni kell a releváns adatbázisok segítségével. 2015 decemberében a Bizottság a Schengeni határ-ellenőrzési kódex módosítására irányuló javaslatot terjesztett elő a külső határt átlépő uniós polgárok szisztematikus ellenőrzésének bevezetése céljából. A Tanács a Bel- és Igazságügyi Tanács 2016. február 25-i ülésén általános megközelítést alakított ki, az Európai Parlament LIBE bizottsága pedig 2016. június 21-én elfogadta ezzel kapcsolatos jelentését. 2016. július 13-án háromoldalú találkozóra került sor, továbbá számos szakmai szintű ülést is tartottak, az Európai Parlamentben azonban még nem született megállapodás a szisztematikus ellenőrzés elvéről. Most mindkét társjogalkotónak meg kell kétszereznie erőfeszítéseit, és fel kell gyorsítania a javaslatról folytatott tárgyalásokat, hogy 2016 végéig megállapodás szülessen.

Az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló uniós irányelv tekintetében ugyancsak kulcsfontosságú kihívást jelent az eddig elfogadottak végrehajtása. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, az irányelv elfogadását célzó együttműködést követően most fennáll annak a kockázata, hogy az előrelépés megtorpan, mivel a tagállamok többségében nem áll rendelkezésre az összegyűjtött adatok feldolgozásához szükséges kapacitás. A tagállamoknak haladéktalanul létre kell hozniuk saját utasnyilvántartójukat. Mindeddig csupán egyetlen tagállam (az Egyesült Királyság) rendelkezik teljeskörűen működő utasnyilvántartóval, két további tagállamban (Franciaország és Magyarország) ez 2016 végére várhatóan megvalósul, és már más tagállamokban is folyamatban vannak az erre irányuló projektek. Ugyanakkor a tagállamok által a Bizottságnak szolgáltatott információk alapján tizenegy tagállam még nem látott neki a munkának. A Bizottság készen áll arra, hogy további jogi segítségnyújtást, szakértelmet és pénzügyi támogatást biztosítson ehhez. A Bizottság 2016 novemberéig előterjeszt egy végrehajtási tervet, amely meghatározza a tagállamok feladatait annak érdekében, hogy az utasnyilvántartók létrejöjjenek és teljeskörűen működésbe lépjenek az irányelv teljes körű végrehajtására vonatkozó határidőre, vagyis 2018 májusára. Az utasnyilvántartók kialakításának előmozdítása érdekében a Bizottság javasolta a költségvetési hatóságoknak, hogy a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozóan 70 millió EUR összegű többlettámogatást bocsássanak rendelkezésre. Ezen túlmenően a Bizottság 3,8 millió EUR-val fogja elősegíteni az utasnyilvántartókban szereplő adatok tagállamok és Europol közötti cseréjét. A tagállamokkal és a légitársaságok szövetségeivel folytatott konzultációt követően a Bizottság előterjeszti majd az utasnyilvántartókban szereplő adatok átadásakor használatos adatformátumokra és átviteli protokollokra vonatkozó végrehajtási szabályokat. A Bizottság készen áll arra, hogy a végrehajtási szabályokat még idén elfogadja. A légitársaságoknak így az elfogadástól számított egy éven belül át kellene térniük a végrehajtási határozatban megállapított standard adatformátumok és átviteli protokollok használatára.

A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyságának megőrzése érdekében az EU-nak készen kell állnia arra, hogy alkalmazkodjon a bűnözés új tendenciáihoz és a számítástechnikai eszközök bűncselekmények elkövetése céljából történő használatának térnyeréséhez. Az Europolon belül működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ már jelenleg is támogatja a számítástechnikai bűnözés elleni ágazatközi és határokon átnyúló együttműködést. 2016 júliusában a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ, a holland rendőrség, az Intel Security és a Kaspersky Lab együttesen elindították a „NoMoreRansom” nevű kampányt. Ez a köz- és magánszféra közötti partnerség a „ransomware” nevű rosszindulatú számítógépes program ellen lép fel, amely a megfertőzött számítógépen letiltja bizonyos fájlok hozzáférését, és a zárolás feloldásáért „váltságdíjat” követel. A kampány keretében eddig 2 400 felhasználónak segítettek feloldani a zárolt fájlokat váltságdíj fizetése nélkül. Mivel az elektronikus bizonyítékok nyomozati szempontból egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert, a Bizottság azon dolgozik, hogy hatékonyabbá tegye az elektronikus bizonyítékhoz való határokon átnyúló hozzáférésre vonatkozó jelenlegi mechanizmusokat, például a kölcsönös jogsegély rendszerét. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2016. júniusi következtetéseivel összhangban a Bizottság szakértői konzultációt indított a nyomozási eszközök interneten történő használatára vonatkozó közös uniós megközelítésről. 2016. július és október között három szakértői ülést tartottak, amelyeken a bűnüldözésben dolgozó szakemberek, valamint a tudományos élet és az internetes szolgáltatók képviselői is részt vettek. A negyedik műhelytalálkozóra 2016 novemberében kerül sor – ennek keretében felmérik egy elektronikus bizonyíték iránti kérelmeket továbbító platform megvalósíthatóságát. A szakértői találkozók nyomán félidős jelentés készül, amelynek előterjesztése a Bel- és Igazságügyi Tanács 2016. decemberi ülésén esedékes.

A jelenlegi, 2013–2017 közötti szakpolitikai ciklus – amely a legjelentősebb bűnügyi fenyegetések koherens kezelésére törekszik az illetékes tagállami szolgálatok, az uniós intézmények, az uniós ügynökségek, valamint az érintett harmadik országok és szervezetek közötti együttműködés révén – a végéhez közeledik. A bűnüldöző hatóságok közötti fokozott, határokon átnyúló együttműködésre gyakorolt kedvező hatására való tekintettel ezt helyénvaló megújítani és megerősíteni. Például a tagállamok és a partnerországok bűnüldöző hatóságai őrizetbe vettek olyan gyanúsítottakat, akik lopott vagy hamis hitelkártyák adatainak felhasználásával vásárolt repülőjegyek birtokában voltak. Több ilyen személy esetében más bűncselekményekben való érintettségre is fény derült, beleértve az emberkereskedelmet, a kábítószer-kereskedelmet, a számítástechnikai bűnözést és a terrorizmust is. A határokon átnyúló súlyos és szervezett bűnözés folyamatosan új lehetőségeket keres, legyen szó akár a potenciális migránsok emberkereskedelem keretében történő kizsákmányolásáról, akár a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről vagy más környezeti bűncselekményről. A válaszintézkedéseinket is ennek megfelelően kell alakítanunk.

A terroristák félelmet akarnak kelteni, és a „puha” célpontok megcélzása révén készen állnak a tömeges pusztításra is. Egyértelműen szükség van arra, hogy sürgősen megerősítsük rezilienciánkat, megvédjük a polgárokat és az infrastruktúrákat, valamint csökkentsük sebezhetőségünket. A kockázatelemzés, a biztonsági kutatások, valamint a bűnüldöző hatóságok és a magánszektor közötti szisztematikus együttműködés révén az Unió hozzájárulhat a puha célpontok és a kritikus infrastruktúrák védelme terén meglévő sebezhetőség felszámolásához.

A Bizottság szoros együttműködést folytat a tagállamokkal és az iparral a kritikus infrastruktúra védelmének megoldása érdekében. Az EU 2016. június 15-én a belső fenyegetésekről szóló műhelytalálkozót rendezett, amelynek keretében feltérképezték, hogy az ipar és a közigazgatási szervek miként tudnának gyakorlatiasabb szemléletmódot kialakítani és hatékony enyhítő intézkedéseket kidolgozni a belső fenyegetéseket illetően. A további teendőkre vonatkozó javaslatok között szerepel egy átvilágítást végző munkacsoport létrehozása a tagállamok bevonásával, valamint a belső fenyegetések kezelését szolgáló eszköztár kifejlesztése a tagállamok és az ipar számára. Szeptember 20–21-én a Bizottság műhelytalálkozót rendezett Brüsszelben arról, hogy a polgári védelmi és a sürgősségi segélyszolgálatok szempontjából milyen kihívások és tanulságok vonhatók le a közelmúltbeli terrorista támadásokból. Többek között az alábbiakra tettek javaslatot: a támadások során a sürgősségi segélyszolgálatok gyorsabb beavatkozása a „vörös zónában” a halálos áldozatok számának minimalizálása érdekében, megfelelőbb felszerelések biztosítása a sürgősségi segélyszolgálatok számára, a katasztrófák áldozatainak jobb azonosítása, valamint a nyilvánosság tájékozottságának fokozása a polgároknak nyújtott reagálási/elsősegély-nyújtási képzéseken keresztül. A Bizottság a következő hónapok során további lépéseket fog tenni a közlekedésbiztonság megerősítése érdekében, elsősorban a vasúti és a tengeri közlekedésre, valamint a puha célpontok védelmére és a repülőterek biztonságára összpontosítva.

2016. szeptember 7-én a Bizottság javaslatot terjesztett elő a légiközlekedés-védelmi átvizsgáló berendezések egységes uniós minősítési rendszerének létrehozásáról . A javaslat célja az ilyen berendezések minősítésére vonatkozó uniós eljárások egyszerűsítése és harmonizálása. Ez a kezdeményezés kedvez a magánszektornak, mivel csökkenti a biztonsági iparágra háruló tanúsítási költségeket, fokozza az uniós biztonsági ipar versenyképességét és Európa-szerte javítja a légi közlekedés védelmét. A javaslatból világosan kitűnik, hogy a Bizottság mekkora jelentőséget tulajdonít egy versenyképes uniós biztonsági iparág megteremtésének, amely képes hozzájárulni az EU autonómiájához a biztonsági szükségletek kielégítése terén. A Bizottság felkéri a társjogalkotókat, hogy kezdjék meg a javaslattal kapcsolatos munkát.

IV. KÖVETKEZTETÉSEK

Amint az a mostani jelentésből is kiderül, konkrét előrelépések valósulnak meg az európai biztonsági stratégia végrehajtása terén – többek között az operatív intézkedések tekintetében is –, amelyek egy hatékony és valódi biztonsági unió kiépítéséhez vezetnek. Az összetett, határokon átnyúló fenyegetés összehangolt és többszintű válaszintézkedést tesz szükségessé. Ez kizárólag a valamennyi intézmény és tagállam közötti bizalom és az együttes munka útján érhető el. A terroristák nem egyes tagállamokat vesznek célba, hanem életformánkat, nyitottságunkat és jövőnket támadják. A súlyos bűnözés, különösen a számítástechnikai bűnözés ugyanebben a térben valósul meg, és társadalmaink leggyengébb láncszemeit veszi célba. Meg kell erősítenünk reagálásunkat: kezelnünk kell e fenyegetéseket, az elkövetőket támogató eszközöket és az okokat is, a biztonságunk és rezilienciánk fokozására irányuló közös munka útján. A Bizottság továbbra is törekszik a munka előmozdítására törekszik e kulcsfontosságú területen, és novemberben beszámol az elért előrelépésekről.