Brüsszel, 3.8.2005

COM(2005) 359 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Második ellenőrző jelentés a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról {SEC(2005) 1039 }

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Második ellenőrző jelentés a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról

1. BEVEZETÉS

Az új tagállamok acélipari szerkezetátalakításának befejezése és az érintett vállalatok teljes belső piaci integrálódása továbbra is nagy kihívás. A két országban számos vállalat nem tudott életképes állapotba kerülni a 2004. május 1-jei csatlakozásig, ezért az érintett kormányok pénzügyi támogatást nyújtottak annak érdekében, hogy a kedvezményezettek hosszú távon életképessé váljanak. Ebből a megfontolásból az Európai Unió és a Cseh Köztársaság, illetőleg Lengyelország átmeneti időszakban állapodott meg az állami támogatások egyes vállalatok számára történő folyósítása terén. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás alóli felmentéshez bizonyos kötelezettségek is társulnak mind az érintett kormányok, mind az egyes vállalatok számára, amelyeket a csatlakozási szerződéshez fűzött jegyzőkönyvek fektetnek le. A 2. jegyzőkönyv[1] a cseh, a 8. jegyzőkönyv[2] pedig a lengyel acélipar szerkezetátalakításával foglalkozik.

A jegyzőkönyvek ugyancsak részletesen rendelkeznek a kötelezettségek teljesítésének folyamatos figyelemmel kíséréséről és a kapcsolódó jelentéstételi kötelezettségről, beleértve a Bizottság által a Tanácsnak benyújtandó jelentéseket is.

2004. július 7-én a Bizottság elfogadta a 2003. évre vonatkozó első ellenőrző jelentését a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról.[3] Ebben a jelentésben a Bizottság rámutatott néhány késedelemre a szerkezetátalakítási folyamatban, különösen a beruházások területén. A Bizottság megfogalmazta továbbá azt az ajánlást, hogy a két ország igyekezzék kihasználni a pozitív piaci feltételeket, és az elkövetkezendő években gyorsítsa fel a szerkezetátalakítást annak érdekében, hogy az érintett vállalatok a szerkezetátalakításra megszabott időszak végére valóban életképessé váljanak.

Ez a második időközi jelentés, amely a tagállami hatóságok által benyújtott nemzeti ellenőrző jelentéseken, valamint független értékelésen és az érintettekkel folytatott megbeszéléseken alapul, kiemeli, hogy az acélipari vállalatok kivételesen kedvező piaci viszonyok között működnek, ugyanis az acél iránti kereslet és az acél ára évek óta nem látott szintet ért el. Ez segítette a vállalatokat eladásaik és működési eredményük növelésében, és elősegíthette volna a szerkezetátalakítási programok megvalósítását.

Az eredmények értékelése ugyanakkor azt mutatja, hogy egyes vállalatok továbbra is alulteljesítenek, és előfordulhat, hogy a szerkezetátalakításra megszabott időszak végéig, 2006. december 31-ig sem válnak életképessé. Mivel már csak 18 hónap van hátra eddig az időpontig, a Bizottság arra kéri a kedvezményezett vállalatokat és a hatóságokat, hogy gondosan mérlegeljék ajánlásait.

A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy amennyiben a vállalatok a szerkezetátalakításra megszabott időszak végéig nem válnak életképessé, részletesen elemezni fogja a kialakult helyzethez vezető okokat. Ha az életképesség helyreállítása azért marad el, mert a nemzeti szerkezetátalakítási programban és az egyes üzleti tervekben lefektetett intézkedések nem kerültek a terveknek megfelelően végrehajtásra, akkor előfordulhat, hogy kezdeményezni fogja a kapott támogatások visszaszolgáltatását.

Ez a jelentés áttekinti a 2004-ben elért előrehaladást, és a következő részekből áll:

- az acél világpiaca fejleményeinek áttekintéséből, amely hátteret ad a szerkezetátalakítási folyamatnak;

- országonkénti beszámolóból az ellenőrzés legfőbb eredményeiről, különösen az állami támogatásokról és a szerkezetátalakításnak a jegyzőkönyvek mellékleteiben kitűzött sarokköveiről (kapacitáscsökkentés, beruházások, termelékenység, költségek és életképesség);

- következtetésekből és ajánlásokból a megteendő intézkedésekre és a további teendőkre vonatkozóan, annak érdekében, hogy a kedvezményezett vállalatok a szerkezetátalakításra megszabott időszak végéig életképessé váljanak.

A Bizottság évente készít jelentést a Tanács számára. Az utolsó, a 2006. évre vonatkozó jelentés 2007-ben készül el. Ez az utolsó jelentés egyben átfogóan is értékeli a szerkezetátalakításra megszabott időszak (2003–2006) folyamán elért eredményeket.

2. AZ ACÉL VILÁGPIACÁNAK FEJLEMÉNYEI [4]

A szerkezetátalakítás folyamatát számos tényező befolyásolja, köztük olyanok, mint a vállalatok és a hatóságok által meghozott intézkedések, a gazdasági helyzet általános alakulása és a piaci feltételek. Ezért a cseh és a lengyel acélipari vállalatok teljesítményének megítélése szempontjából fontos, hogy jól megértsük ezeket a folyamatokat. Az alábbiakban áttekintjük, milyen alapösszefüggéseknek megfelelően alakult az acél világpiaca a vizsgált időszakban.

A vállalatok 2004-ben kivételesen kedvező általános piaci feltételek között működtek. A világgazdaság 2003 második felében kezdett kilábalni a recesszióból, és 2004 folyamán erőteljes növekedést mutatott, különösen Ázsiában és Észak-Amerikában; a növekedés éves üteme a két év összehasonlításában 5,5 % volt, szemben a 2003-ban elért 2,8 %-kal.

Ez két évnyi pangás után nagyon pozitív módon befolyásolta az acél iránti keresletet és az acél kereskedelmét. Elsősorban a kínai piac megugrása következtében a gazdaság teljesítménye váratlanul fellendült, ami a világ acélfogyasztását rekordmagasságba emelte: 2004-ben 967 millió tonnányi készterméket adtak el, ami 9 %-kal több a 2003-as értéknél. Ez a felfelé ívelő szakasz várhatóan 2005-ben is folytatódik, bár lényegesen lassabban, az előrejelzések szerint mintegy 3,8 %-os növekedési ütemmel.

Az Európai Unióban a gazdaság mérsékeltebb ütemben talált magára, és 2004-ben 2,4 %-os GDP-növekedést mutatott, szemben a 2003-as 0,9 %-kal. Az acélipari késztermékek iránti európai uniós kereslet ezzel párhuzamosan jelentős növekedést mutatott: 2004-ben 7 %-kal nőtt, míg 2003-ban csupán 1,5 %-kal. Mind a cseh, mind a lengyel acélipari vállalatok teljes mértékben kihasználták legfontosabb kiviteli piacaik növekedését. Eladásaikat az egyre erősödő hazai piacon is növelték. Az aktuális előrejelzések ugyanakkor sokkal mérsékeltebb ütemű keresletnövekedést jósolnak 2005-re, aminek hátterében az európai gazdaság egészének lassabb, mintegy 2 %-os növekedése áll.

Az acél ára 2004-ben megugrott: a lapos és a hosszú acéltermékek körében a növekedés világszinten körülbelül 60 %-os volt. Az Európai Unióban az erős euro hatása alatt az árak lassabban, mintegy 30 %-os ütemben növekedtek. Ugyanebben az időszakban az acélgyártók bevételeit részben ellenpontozta az alapanyagok, a szállítás és az energia árának jelentős növekedése. 2005-ben az árak stabilizálódása várható.

3. A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉS LENGYELORSZÁG ELLENŐRZÉSI PROGRAMJÁNAK EREDMÉNYEI

3.1. Cseh Köztársaság

Annak ellenére, hogy a kedvező piaci fejlemények valamennyi acélgyártó számára lehetővé tették pénzügyi teljesítményük jelentős javítását, nem minden cseh acélipari vállalat van abban a helyzetben, hogy fenntarthatóan életképes állapotba kerülhessen. Ez elsősorban a privatizációs folyamat késlekedésének tudható be, ez a folyamat ugyanakkor a várakozások szerint 2005 közepére lezárul.

A különböző forrásokból rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy látja, hogy a Cseh Köztársaság a 2. jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt vállalatok tekintetében megfelelt a nyújtható állami támogatással kapcsolatos vállalásainak. Mint a Bizottság első ellenőrzési jelentésében is látható volt, a teljes odaítélt összeg alatta maradt a plafonnak. A jegyzőkönyv szerint 2003. december 31-től kezdődően szerkezetátalakítási céllal már nem szabad állami támogatást nyújtani a cseh acélipar számára.

A jegyzőkönyv előírta, hogy a Válcovny Plechu Frýdek-Místek vállalat 1. és 2. meleghengerművét 2005. december 31-ig véglegesen be kell zárni. A Bizottság azonban a 2. jegyzőkönyv 12. pontjának megfelelően hozzájárult a szerkezetátalakítási program módosításához, amely szerint a végleges bezárás határidejét hat hónappal, 2006. június 30-ára elhalasztották (a termelés 2005. december 31-én leáll). A Bizottság a módosítást a felhozott alapos indokok alapján fogadta el.[5] A jegyzőkönyv 2004-re nem irányzott elő további kapacitáscsökkentést, és a Cseh Köztársaság megerősítette, hogy a vállalatok készek a szerkezetátalakításra megszabott időszak végéig elvégezni a tervezett kapacitásmódosításokat.

A cseh acélipar szerkezetátalakításának előrehaladásával kapcsolatban a független értékelés ugyanakkor felhívja a figyelmet, hogy a 2. jegyzőkönyv 1. mellékletében felsoroltak közül két vállalat esetében is komoly aggodalomra ad okot, hogy beruházási programjuk végrehajtása jelentős késést szenved. Egyik vállalat sem tudott eddig szert tenni azokra a hitelekre, amelyek beruházásaikhoz, különösen a minőségi fejlesztésre irányuló beruházásokhoz szükségesek. Ennek következtében ezek a vállalatok nem tudták teljes mértékben kihasználni a kitűnő hazai és világpiaci feltételeket. A profitszerzés más lehetőségei, például a költségcsökkentés és a hazai piacon az eladások növelése csak részben tudta ellensúlyozni a bevételek visszaesését, és a működési eredmény mindkét esetben a küszöbérték alatt maradt. Ez azt jelenti, hogy rendes piaci körülmények között ez a két vállalat nem felelne meg a szerkezetátalakításra megszabott időszak végén a Bizottság életképességi vizsgálatának.

Bízhatunk azonban abban, hogy erre a helyzetre kedvező hatást gyakorol majd a következő hónapokban a cseh acélipar privatizációjának bejelentett lezárása. A korábbi tapasztalatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy a stratégiai befektető általi teljes felvásárlás jelentős hatást gyakorol az érintett vállalat működési eredményeire, ami több kulcsfontosságú tényező együttes következményének tudható be: a vezetési szerkezet javításának és az ebből fakadó költségcsökkentésnek, a bevételek növekedésének, a marketingtevékenység irányváltásának, valamint a jobb hitelhez jutási feltételeknek.

A következő néhány hónap tehát meghatározó lesz a cseh acélipar fenntartható életképessége szempontjából. A várható fejlemények elősegítése érdekében alapvető fontosságú lesz, hogy a cseh hatóságok minél előbb sikeresen lezárják a privatizáció folyamatát. Ezzel párhuzamosan valamennyi vállalatnak folytatnia kell a szerkezetátalakításra irányuló erőfeszítéseit, különösen ami a költségek csökkentését és a jobb minőségű termékek gyártását illeti.

3.2. Lengyelország

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Lengyelország a 8. jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt vállalatok tekintetében tiszteletben tartja a jegyzőkönyvben az állami támogatásokra előírt kötelezettségeket; a támogatások összege a megszabott plafon alatt marad. Az 1997 és 2003 közötti időszakban Lengyelország összesen 2 750 millió PLN (590 millió euro[6]) értékű állami támogatást nyújtott, ami a jegyzőkönyvben engedélyezett mennyiség körülbelül 80 %-ának felel meg. A jegyzőkönyv értelmében állami támogatás a Polskie Huty Stali (PHS), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy és Huta Pokόj vállalatoknak adható. A jegyzőkönyv szerint 2003. december 31-től kezdődően már nem szabad állami támogatást nyújtani a lengyel acéliparban. A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján a mai napig ez a feltétel teljesült. A Huta Buczek működése tekintetében azonban Lengyelország jelenleg igyekszik tisztázni néhány fennmaradó következetlenséget.

A rendelkezésre álló információk alapján a 2004-re vállalt kapacitáscsökkentés megvalósult. A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a Huta Lucchini-Warszawa keskenyszalag-hideghengerművének (30 000 tonna) fizikai felszámolása 2004 decemberében terv szerint megtörtént, a Huta Bankowa pedig ugyancsak 2004 decemberében leállította a termelést középhengerművében (60 000 tonna).

Az Európai Bizottság megállapítja továbbá, hogy a jótékony piaci feltételek következtében a legtöbb vállalatnál jelentősen bővültek az eladások, javultak a működési eredmények és magas profit realizálódott. Mindez kedvezően befolyásolta a vállalatok életképességi kilátásait, egyes esetekben azonban mégsem látszik elegendőnek ahhoz, hogy az érintett vállalatok 2006 végére életképessé váljanak.

A lengyel acélipar szerkezetátalakításának második ellenőrzött évében is megfigyelhetők késedelmek, néha jelentősek is, különösen a beruházások tekintetében, ami néhány vállalat esetében egy esetleges jelentősebb piaci visszaesés esetén befolyással lehet a jövőbeni életképességre. Más esetekben a vállalatok pénzügyi helyzete a kivételesen kedvező piaci helyzet ellenére is okot ad aggodalomra.

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalatok jobb működési eredményei pozitívnak tekinthetők, bár leginkább a kivételesen kedvező piacnak tudhatók be, amely viszont a várakozások szerint idén stabilizálódik. A legfontosabb lengyel acélipari vállalat 2004 márciusában befejeződött privatizációja hozzájárul a vállalat teljesítményének javulásához. Ugyanakkor további erőfeszítésekre is szükség van.

Ezért a Bizottság valamennyi vállalat számára azt ajánlja, hogy a fennmaradó két évben fokozzák a szerkezetátalakításra irányuló erőfeszítéseiket, és használják ki a megnövekedett forgalomban és a rendelkezésre álló készpénzmennyiségben rejlő lehetőségeket különösen a beruházások, a foglalkoztatás csökkentése és a költségcsökkentés révén annak érdekében, hogy felkészüljenek a piac esetleges hanyatlására és terv szerint, 2006 végére életképessé válhassanak.

4. KILÁTÁSOK

A cseh és a lengyel acélipar szerkezetátalakítási folyamatának ellenőrzése során nyert, 2004-re vonatkozó eredmények alapján a Bizottság megállapítja, hogy a legtöbb vállalatnál javultak a működési eredmények. Ez elsősorban a hazai és világpiaci szinten egyaránt sokkal jobb piaci helyzetnek köszönhető. Ugyanakkor arra is rá kell mutatni, hogy egyes esetekben jelentős késedelmet szenved a vonatkozó jegyzőkönyvekben a szerkezetátalakítással kapcsolatban előírt kötelezettségek és követelmények teljesítése.

A Bizottság véleménye szerint a szerkezetátalakítási programban kedvezményezett vállalatok szempontjából alapvető fontosságú, hogy 2005-ben és 2006-ban fokozzák a szerkezetátalakítás folyamatát annak érdekében, hogy behozzák tavalyi lemaradásukat az üzleti tervek megvalósítása terén. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a beruházásokra, amelyek nélkülözhetetlenek a nagyobb hozzáadott értékű termékek eladásainak bővítéséhez, és ezáltal a bevételek növeléséhez. Folytatni kell a költségek csökkentésére és a bevételek növelésére irányuló erőfeszítéseket. A Bizottság emellett felkéri az érintett hatóságokat a privatizáció sikeres lezárására.

A Bizottság a jövőben is szorosan figyelemmel kíséri a szerkezetátalakítás folyamatát, különösen azokon a területeken, ahol késedelem tapasztalható, és erről beszámol a soron következő időközi jelentésekben.

Akárcsak a korábbi időközi jelentésben, a Bizottság ezúttal is felhívja a figyelmet arra, hogy a jegyzőkönyvek rendelkezései egyértelműen előírják, hogy a jegyzőkönyvben előirányzott támogatásokon kívül sem a Cseh Köztársaság, sem Lengyelország nem jogosult más, a szerkezetátalakításra irányuló állami támogatást nyújtani nemzeti acéliparában. A jegyzőkönyvben megjelölt kedvezményezett vállalatoknak vagy más, a szerkezetátalakítási programmal nem érintett acélipari vállalatoknak nyújtott mindennemű további szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetetlen lenne a csatlakozási szerződéssel. A Bizottság máris két esetben megindította a szükséges eljárást annak ellenőrzésére, hogy sor került-e jogosulatlanul állami támogatás nyújtására, és szükséges-e e támogatások visszafizetése.[7]

[1] HL L 236., 2003.9.23., 934. o.

[2] HL L 236., 2003.9.23., 948. o.

[3] COM(2004) 443 végleges

[4] Forrás: IISI, Eurostat

[5] Részletesebben lásd a http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/n600_2004/en.pdf internetcímen nyilvánosan is hozzáférhető határozatot

[6] A PLN és az euro átváltási árfolyama 4,6595 (2003. decemberi átlag)

[7] A Bizottság 2004. május 19-én az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján hivatalos eljárást indított egy, a 8. jegyzőkönyv 1. mellékletében nem szereplő lengyel acélgyártó vállalat, a Huta Częstochowa számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás ügyében (ügyszám: C20/04 ex NN 25/2004, HL C 204, 2004.8.12., 6. o.). A Bizottság 2004. december 14-én ugyancsak hivatalos eljárást indított egy, a 2. jegyzőkönyv 1. mellékletében nem szereplő cseh acélgyártó vállalat, a Třinecké Železárny számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás ügyében is (ügyszám: C45/04, HL C 22., 2005.1.27.)