HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.3.17.  
COM(2015) 127 final  
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI TANÁCSNAK  
A kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló 2015. évi jelentés   
 
2 
 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI TANÁCSNAK  
A kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló 2015. évi 
jelentés  
1) Bevezetés  
A kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló 2015. évi jelentés kiemelten 
foglalkozik a legmeghatározóbb akadályok egy csoportjával, amelyekkel az európai uniós 
vállalkozásoknak szembe kell nézniük az EU hat stratégiai gazdasági partnerének1 – Kína , 
India , Japán , a Mercosur  (Brazília /Argentína ), Oroszország  és az Egyesült  Államok  – 
piacain. A jelentés fő célja, hogy felhívja a figyelmet a legjelentősebb kereskedelemkorlátozó 
akadályokra és ismét megerősíts e az ilyen akadályok célzott és összehangolt kezelésének 
fontosságát.  
A kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló jelentés a „ prioritások 
prioritásaira ” összpontosít. Emellett a Bizottság rendszeresen közzéteszi a potenciálisan 
kereskedel emkorlátozó intézkedésekről szóló jelentést – más néven a protekcionizmus 
ellenőrzéséről szóló jelentést  –, amely a harmadik országok szélesebb körére nézve részletes 
áttekintést nyújt a kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról2. A kereskedele m és 
a beruházás útjában álló akadályokról szóló jelentés és a protekcionizmus ellenőrzéséről szóló 
jelentés tehát kiegészíti egymást.  
A kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló ötödik jelentés először 
áttekintést nyújt az EU folyamatban  lévő kereskedelmi és beruházási tárgyalásairól (2. rész), 
majd számba veszi az EU stratégiai gazdasági partnerei által 2014 -ben fenntartott fő 
kereskedelmi és beruházási akadályokat (3. rész), végül pedig felvázolja az ilyen esetekben 
alkalmazott különfél e uniós stratégiákat (4. rész).  
2) Kereskedelmi és beruházási lehetőségek teremtése – folyamatban lévő 
uniós tárgyalások  
Az új kereskedelmi és beruházási lehetőségek megteremtése érdekében az Unió átfogó 
tárgyalási menetrendet követ, amely multilaterális, plurilaterális és bilaterális dimenzióval 
egyaránt rendelkezik. A tárgyalási keret által létrehozott dinamika szintén hoz zájárulhat a 
régóta fennálló kereskedelmi akadályok felszámolásához.  
                                                 
1 A Bizottság „ Kereskedelem, növekedés és globális ügyek ” című közleményében meghatározottak szerint, 
http://eur -lex.europa.eu/legal -
content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52010DC0612&qid=1425807957767&from=HU .  
2 A tizenegyedik ilyen jelentés elérhet ő a 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152872.pdf  honlapon.   
 
 
3 
 Az EU multilaterális  tárgyalási menetrendjét illetően nemrégiben sikerült megoldani a WTO 
bali csomagjával  kapcsolatban felmerült kérdéseket, köztük a kereskedelmi eljárások 
egyszerűsíté séről szóló megállapodást érintő kérdéseket is. Ezzel minden akadály elhárult a 
WTO égisze alatt létrejött első globális kereskedelmi megállapodás végrehajtása elől. 
Plurilaterális  szinten folyamatos előrelépések születnek a szolgáltatások kereskedelméről 
szóló megállapodás (TiSA)  tárgyalásai keretében. Valószínűleg hamarosan egyetértés 
alakulhat ki az információtechnológiai megállapodás (ITA)  terméklistájának bővítéséről. 
Eközben, 2014 júliusában az EU és a WTO 13 további tagja tárgyalásokat indított a 
környezetvédelmi termékek globális kereskedelmének liberalizációjáról. A „ zöld 
termékekre ” vonatkozó plurilaterális kezdeményezés célja a környezetünket javító termékek, 
szolgáltatások és technológiák kereskedelmét és az ezekbe való beruházást hátráltató 
akad ályok megszüntetése.  
Ezzel párhuzamosan az EU továbbra is érvényesíti ambiciózus bilaterális  tárgyalási 
menetrendjét, hogy számos harmadik országbeli piacon megerősítse kereskedelmi és 
beruházási pozícióját. Kiváltképp az Egyesült Államokkal  a transzatlant i kereskedelmi és 
beruházási partnerségről (TTIP)  folytatott tárgyalások élveznek prioritást. Egy széles körű 
és ambiciózus TTIP -megállapodás, amely szigorú keretbe foglalja a szabályozói 
együttműködést és a szabályozói koherenciát, nem csupán a vámokat fo gja megszüntetni, 
hanem a nem vámjellegű akadályokhoz kapcsolódó költségek csökkentését is elősegíti majd.  
2014 decemberében lezárult az EU és Japán  közötti szabadkereskedelmi megállapodás 
előmozdítását célzó technikai megbeszélések nyolcadik köre. A tárg yalások keretében az EU 
igyekszik megoldást találni az uniós vállalkozásokat hátrányosan érintő számos problémára, 
mint például a vámok, a nem vámjellegű akadályok, valamint a japán közbeszerzési piachoz 
való elégtelen hozzáférés kérdésére.  
A 2013 novembe rében Pekingben tartott 16. EU –Kína csúcstalálkozón az Unió és Kína  
tárgyalni kezdett egy átfogó beruházási megállapodásról , amely a várakozások szerint 
mindkét fél számára előnyös lesz, mivel mindkét irányba megnyitja a piacokat a beruházások 
előtt.  
2014  márciusában az EU és Mianmar (Burma)  tárgyalni kezdett egy beruházási 
megállapodásról.  
Az EU és Szingapúr  közötti szabadkereskedelmi megállapodás nagy részét 2013 
szeptemberében parafálták, ám a beruházásvédelemről folytatott tárgyalások csupán 2014 
októb erében zárultak le. A Peruval  és Kolumbiával  kötött kereskedelmi megállapodást 
Peruban 2013. március 1 -jétől, Kolumbiában pedig 2013. augusztus 1 -jétől ideiglenesen 
alkalmazzák. Ecuadorral  2014 júliusában zárultak le a tárgyalások a Kolumbiával és Peruval 
kötött megállapodáshoz való csatlakozásról, és az EU Bolíviával  is párbeszédet folytat az 
ország e kereskedelmi megállapodásba való bevonásának lehetséges módjairól.  
2014. szeptember 26 -án, az Ottawában tartott Kanada –EU csúcstalálkozóval ért véget az EU–
Kanada kereskedelmi megállapodásról (CETA)  folytatott tárgyalássorozat. A 
 
4 
 megállapodás előreláthatólag megszünteti a két gazdaság közötti kereskedelemben 
alkalmazott vámok 99% -át, és a szolgáltatások és a beruházások terén lényeges új piacra 
jutási lehetős égeket tár majd fel.  
2014. június 27 -én Moldova  és Grúzia  aláírta az EU -val kötött társulási megállapodást, 
amely a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglalja. A két 
magállapodást 2014. szeptember 1 -jétől ideiglenesen alkalmazzák.  2014. június 27 -én 
Ukrajna  is aláírta a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást, valamint a 
társulási megállapodás 2014. március 21 -én még nem aláírt részeit. A társulási megállapodás 
politikai rendelkezéseinek aláírását követően az EU 2014.  április 23 -án egyoldalúan autonóm 
kereskedelmi intézkedéseket biztosított Ukrajna számára, ezáltal előmozdítva a mélyreható és 
átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak a vámok leépítéséről szóló részét. Az autonóm 
kereskedelmi intézkedések hatályát 2015 végéig kiterjesztették, a mélyreható és átfogó 
szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését pedig 2016. január 1 -jére halasztották.  
Ezen túlmenően az EU számos más harmadik országgal és régióval – nevezetesen a 
Mercosurral , Indiával , Malajziával , Vietna mmal  és Marokkóval  – folytat 
szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat.  
3) Az EU stratégiai partnerei által 2014 -ben fenntartott fő kereskedelmi és 
beruházási akadályok – helyzetkép  
a) Brazília/Argentína  
1) A beruházásokat  illetően, annak ellenére, hogy Brazília rendszerint nem tesz 
különbséget a külföldi és a nemzeti tőke között, egyes ágazatokban – konkrétan a média 
és kommunikáció, a légi közlekedés, a szállítás és a bányászat terén – külföldi 
tulajdonra vonatkozó korlát ozásokat  alkalmaznak.  
2) Brazíliában számos ágazatban fontos kérdésként merül fel a megkülönböztető adózás  
és a hazai termelők támogatása . Különösen a Reintegra  elnevezésű exporttámogatási 
program (újbóli) bevezetése aggályos. Emellett továbbra is problémás B razília azon 
gyakorlata, hogy a helyi tartalomra vonatkozó követelmények teljesítésétől függően 
nyújt támogatott kölcsönöket vagy vissza nem térítendő támogatásokat . Az 
adóintézkedéseket illetően az EU 2013. december 19 -én WTO -konzultációt kért a 
Brazília által a gépjárművek, elektronikai cikkek, ipari vagy foglalkozásszerű 
felhasználásra szánt automata gépek, vagy a Brazíliában gyártott és bizonyos, a 
helyi tartalomra vonatkozó követelményeket teljesítő egyéb kapcsolódó termékek 
tekintetében nyújtott megkü lönböztető adókedvezményekről . Brazília ezen 
túlmenően – beruházási javak és termelési inputok adómentes vásárlása formájában – 
adókedvezményben is részesíti a termékeik legalább 50% -át exportáló hazai 
vállalkozásokat. A Brazíliával 2014 -ben folytatott sik ertelen konzultációkat követően az 
Unió 2014. november 18 -án kérelmezte a WTO Vitarendezési Testületének 
összehívását. 2014. december 17 -én a WTO felállította az ügyben eljáró testületet.  
 
5 
 3) Brazília a közbeszerzési eljárásokban való részvétel feltételeit tovább torzító 
intézkedéseket  vezetett be azáltal, hogy a közbeszerzések vonatkozásában 
preferenciális árréseket állapított meg bizonyos nemzeti termékekre. Az intézkedések 
számos ágazatra nézve 8% -tól 25% -ig terjedő árréseket határoznak meg.  
4) Az állat - és növény -egészségügyi intézkedések (SPS)  területén megfigyelhető némi – 
bár korántsem kielégítő – javulás a tejtermékek, valamint a sertés - és marhahús  
Unióból Brazíliába történő  behozatala  tekintetében. Az illetékes brazil hatóság évente 
3–5 ellenőrzést vé gez, és már egyes uniós tagállamokban is megkezdte az 
ellenőrzéseket, ám a legfőbb probléma változatlanul a tagállamok által benyújtott 50 
kérelemmel kapcsolatos lemaradás. Mindent összevetve az uniós tagállamokból érkező 
importok engedélyezésére vonatkozó  brazíliai SPS -eljárás továbbra is hosszadalmas, 
nehézkes és bizonytalan kimenetelű. 2014 -ben Brazília új jogszabályokat helyezett 
kilátásba, és az EU a behozatali eljárások ésszerűsítését célzó konkrét javaslatokkal állt 
elő. Oroszország behozatali tilalm at vetett ki az EU -ból származó mezőgazdasági 
termékekre és élelmiszerekre, ezért Brazília fontos alternatív piacot jelent.  
 A szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma ( BSE ) kapcsán az Unióval szemben 
bevezetett bizonyos importkorlátozások tekintetében Braz ília módosította behozatali 
feltételeit, amelyek azonban egyelőre még nem igazodnak maradéktalanul az OIE 
(Állategészségügyi Világszervezet) nemzetközi standardjaihoz.  
5) Argentínában továbbra is lényeges kihívást jelent az „ eskü alatt tett előzetes 
behozatal i nyilatkozat ” (DJAI ) kötelező kitöltése. A WTO Fellebbezési Testülete 
2015. január 15 -én határozott a DJAI -vitában, valamint számos más nem hivatalos 
importkorlátozó intézkedés – például az importkiegyensúlyozó előírások – kérdésében. 
A Fellebbezési Testü let megerősítette a korábbi testületi határozatot, amely 
megállapította, hogy az Argentína által alkalmazott DJAI sérti a WTO -szabályokat.  
6) Ezen túlmenően Argentína  változatlanul szigorúan korlátozza a devizák, osztalékok 
és jogdíjak átutalását . Ráadásul a  helyzet az egyre szűkösebb devizatartalékok miatt 
tovább súlyosbodik. A kifizetések átutalása és visszakövetése céljából egy több hatóság 
– köztük a központi bank – képviselőiből álló új testületet hoztak létre.  
7) Végül Argentína  belső adóztatás révén igye kszik korlátozni a csúcsminőségű autók, 
hajók, repülőgépek és motorkerékpárok behozatalát: egy meghatározott értékhatáron 
felül 50% -ig terjedő luxusadót  vetnek ki ezen termékekre. Ez az adónem a prémium 
kategóriájú autókra vonatkozik, tehát a behozott mode lleket lényegesen nagyobb 
mértékben érinti, mint a hazai gyártásúakat.  
b) Kína  
8) Kína jelentősen korlátozza a külföldi beruházásokat . Kínának meg kellene nyitnia a 
közvetlen külföldi befektetések (FDI) számára zárt vagy a közös vállalkozásokra 
vonatkozó követel mények hatálya alá tartozó ágazatokat, többek között azokat, 
 
6 
 amelyekben feltétel a kínai többségi tulajdon. Kínának egyéb korlátozásokat is meg kell 
szüntetnie, például a technológiatranszferre  vonatkozó előírásokat, a helyi tartalomra 
vonatkozó követelmén yeket  és az előzetes adminisztratív engedélyeket. A hazai 
termelők támogatása  és különösen az állami tulajdonú vállalatok szintén hátráltatják a 
kínai beruházásokat.  
 Kína hozott néhány egyoldalú intézkedést a beruházások kapcsán. 2014 novemberében 
javasl atot tett a külföldi beruházások jegyzékének felülvizsgálatára  és egyes 
korlátozások megszüntetésére. Bár maga a felülvizsgálat üdvözlendő fejlemény, 
kiábrándító, hogy a vonatkozó tervezet szerint korlátozott lenne az új ágazatok 
megnyitása, más ágazatokat  pedig lezárnának. A sanghaji kísérleti 
szabadkereskedelmi övezettel  összefüggésben bejelentett reformok nem a kellő 
sebességgel haladtak előre. A sanghaji kísérleti szabadkereskedelmi övezet „negatív 
jegyzékét” (vagyis azon ágazatok listáját, amelyekben korlátozott a külföldi beruházás, 
míg a többi ágazatban megengedett) 2014 júliusában felülvizsgálták. Egyes ágazatok 
tekintetében ugyan enyhültek a külföldi beruházásokra vonatkozó bizonyos 
korlátozások, a vállalkozások az övezetben továbbra is a külföldi beruházások útjában 
álló számos jelentős akadállyal szembesülnek. A k ínai hatóságok nemrégiben új 
szabadkereskedelmi övezetek megnyitását jelentették be – a helyzetet ennek fényében is 
nyomon kell követni.  
9) A közbeszerzések  területén az EU továbbra is szorgalmazza, hogy Kína a lehető 
legrövidebb időn belül csatlakozzon a köz beszerzésről szóló megállapodáshoz (GPA), 
és jogszabályait hozza összhangba a GPA -val. 2015 januárjában Kína felülvizsgált 
GPA -ajánlatot nyújtott be. Az EU üdvözli a GPA hatályának a központi alatti szintre 
való kiterjesztése tekintetében elért előrelépést , ám további lényeges javulásra van 
szükség, különösen az állami tulajdonú vállalatokra való kiterjesztést illetően.  
10) A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok  tiszteletben tartása terén továbbra is számos 
probléma merül fel Kína  vonatkozásában. Ezek közé tartoz ik a silány minőségű és 
rosszhiszeműen kérelmezett védjegyekre vonatkozó szabadalmak és használati minták 
nyilvántartásba vétele, a hosszadalmas nyilvántartásba vételi folyamat, valamint a 
külföldi dokumentumok hivatalossá tételére vonatkozó nehézkes eljár ás. Mindemellett a 
szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése elleni közigazgatási, igazságügyi és 
vámügyi védelem továbbra sem kielégítő. Szintén megemlítendő, hogy nagymértékű 
bizonytalanság övezi az üzleti titkok védelmét – ezeket állítólag sok esetbe n kötelező 
megosztani a kínai hatóságokkal/vállalkozásokkal.  
11) Kína  továbbra is azt a nézetet vallja, hogy kizárólag a kínai fejlesztésű 
információbiztonsági technológia számít „biztonságosnak” , és a bevett nemzetközi 
gyakorlattól sokkal szélesebb körűen al kalmazza a „nemzetbiztonság”  fogalmát. Ez az 
informatikai ágazatban rendkívül nagy akadályt jelent kereskedelmi alkalmazások terén 
versengő külföldi vállalkozások számára. Emellett a külföldi vállalkozások továbbra 
is ki vannak zárva a biztonsághoz kötődő szabványügyi szervekben való 
részvételből . 
 
7 
 12) Az uniós vállalkozásokat nagyszámú állat - és növény -egészségügyi (SPS) 
vonatkozású behozatali intézkedés  érinti Kínában . Az uniós juh - és marhahús 
jelenleg érvényes behozatali tilalmát fel kellene oldani. Ezenkívü l el kellene fogadni a 
nemzetközi szabványokat, például az élelmiszer -biztonság és az állategészségügy terén.  
13) Az EU ugyancsak aggályosnak tartja a kínai egészségügyi és kozmetikai ágazatban 
tapasztalt piacra lépési akadályokat . Az orvostechnikai eszközök  és a gyógyszerek  
tekintetében az új szabályozási rendszert összhangba kell hozni a nemzetközi 
standardokkal, valamint például a klinikai vizsgálatokra és a regisztrációs 
követelményekre vonatkozó bevett gyakorlattal. A kozmetikai termékeket  illetően 
javítan i kell és a kockázatosabb összetevőkre kell korlátozni a kozmetikai termékek új 
összetevőinek regisztrációs folyamatát. Engedélyezni kell a kozmetikai termékek 
matricákkal való címkézését, a vizsgálatokra vonatkozó szabályokat pedig össze kell 
hangolni a n emzetközi szabványokkal.  
c) India  
14) Indiában  az uniós vállalkozások még mindig jelentős piacra lépési akadályokat  
tapasztalnak az informatikai ágazatban és az elektronikai cikkek ágazatában . A 
közbeszerzések terén a hazai gyártású elektronikai cikkekre vonat kozóan – 
biztonsági megfontolásokból – alkalmazott preferenciális piacra jutási politika  
végrehajtását illetően nem tapasztalható további lényeges előrelépés, miután India 2013 -
ban felfüggesztette ezt a politikát, és egyértelműen kizárta annak nem állami 
beszerzésekre való alkalmazását. India fenntartja, hogy magára nézve semmilyen WTO -
kötelezettségvállalást nem tekint kötelező erejűnek (különösen a közbeszerzési 
megállapodást, amelynek India nem részes fele). India a várakozások szerint 
közbeszerzési rends zerének keretében hamarosan bejelenti a hozzáadott értékre 
vonatkozó követelményeket.  
2014. január 3. óta az informatikai és a szórakoztató elektronikai termékek 15 
kategóriájának regisztrációja kötelező Indiában . Egy 2014. november 8 -án közzétett 
végzés további 15 termékkel bővítette ezen termékek körét. A távközlési hálózat 
elemeire vonatkozó, kötelező országon belüli tesztelés és tanúsítás végrehajtását 2015. 
április 1 -jére halasztották. Mivel e termékek jelentős része importként kerül az indiai 
piacra,  az említett intézkedések rendkívül érzékenyen érinthetik a kereskedelmet.  
15) Ezzel egyidejűleg továbbra is problémák övezik az indiai szabványügyi hivatal 
tanúsítási rendszerének  végrehajtását az importált és exportált gumiabroncsok  
vonatkozásában. A fő aggá lyt a jelölt gumiabroncsonként felszámolt díjak, a 
hosszadalmas eljárások, a gyárellenőrzések és az előírt banki garanciák jelentik.  
16) 2013 augusztusa óta India  változtatott a 2011 -es élelmiszer -biztonsági előírások  
értelmezésén és végrehajtásán a címkézés és a csomagolás tekintetében , ugyanis már 
szigorúbb megközelítést alkalmaz a matricák csomagoláson való használata kapcsán, 
ami súlyos zavarokat idézhet elő az élelmiszer -kereskedelemben. Általánosságban 
 
8 
 elmondható, hogy India nemrégiben számos ágazatra (p l. kozmetikai termékek, 
orvostechnikai eszközök, információs és kommunikációs technológiák) korlátozó 
módon kiterjesztette címkézési szabályait.  
17) 2014 során India több olyan intézkedést vezetett be, amely hátrányosan érintette a 
kozmetikai termékek  ágazatát  többek között a címkézésre, az állatkísérletekre és a 
regisztrációra vonatkozó, importtermékeket érintő követelmények tekintetében. A 
címkézést  illetően India 2014 júliusában címkézési követelményeket vezetett be a 
növényi és nem növényi eredetre vonatkoz óan. India továbbá úgy tiltotta be a 
kozmetikai célú állatkísérleteket , hogy az a gyakorlatban olyan, széles körűen 
használt és nem helyettesíthető összetevők betiltásához vezethet, amelyek más 
alternatíva hiányában még mindig az állatkísérletek adataira t ámaszkodnak.  
d) Japán  
18) Az átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról  szóló tárgyalások megkezdése óta a 
nem vámjellegű akadályok  témája is napirenden van. Ezen akadályok némelyike 
tekintetében (pl. ökológiai élelmiszerek, szeszes italok nagykereskedelmének 
engedélyezése) Japán már eleget tett a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 
tárgyalások kezdete előtti felkészülési fázisba n vállalt kötelezettségeinek. Egyes további 
akadályok vonatkozásában – amelyeknek a tárgyalások első éve során történő 
megszüntetésére Japán kötelezettséget vállalt – lényeges előrelépés tapasztalható (pl. 
gyógyszerek, élelmiszer -adalékanyagok, marhahús, o rvostechnikai eszközök 
engedélyezési eljárása).  
Mindazonáltal vannak még megoldatlan kérdések, amelyekkel még a tárgyalások 
lezárása előtt foglalkozni kell. A hatályfelmérés összefüggésében elfogadott jegyzéken 
túl az EU 2014 decemberében benyújtotta Japán nak a nem vámjellegű intézkedések 
második jegyzékét , amely számos, állat - és növény -egészségügyi vonatkozású 
megoldatlan problémát tartalmaz. A második jegyzékről még jelenleg is folynak a 
tárgyalások Japánnal, és az Unió arra törekszik, hogy ésszerű időn belül érdemi 
előrelépés szülessen. A tárgyalások más olyan területekre is kiterjednek, ahol az uniós 
vállalkozások nehézségekbe ütköznek a Japánban folytatott tevékenységük során – ilyen 
például a közbeszerzés (többek közt a vasúti közbeszerzések).  
e) Amer ikai Egyesült Államok  
19) Az EU továbbra is aggályosnak tartja az amerikai közbeszerzésekben  érvényesített 
„Buy American”  elvet. Ezek a korlátozások az amerikai közbeszerzéseknek még 
mindig jelentős hányadát érintik, mivel a közbeszerzés számottevő részét a he lyi 
termékek és szolgáltatások számára tartják fenn, kizárva a külföldi vállalkozásokat. 
Egyértelmű, hogy a TTIP -tárgyalások sikeres lezárásának egyik fő előfeltétele az e 
területen tett jelentős előrelépés. Kiemelten fontos lesz annak biztosítása, hogy az  EU az 
Egyesült Államokban a szövetségi szint alatti közbeszerzésekhez is jobban hozzáférjen.  
 
9 
 20) A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok  – különösen az élelmiszereken és italokon 
feltüntetett uniós földrajzi jelzések  (főként a bor -, sajt - és húságazatban) – egyes ült 
államokbeli  védelmével kapcsolatos problémák igencsak megnehezítik az uniós 
termelők dolgát. A folyamatban lévő TTIP -tárgyalások  fontos lehetőséget kínálnak az 
uniós földrajzi jelzések fokozott védelmének eléréséhez az Egyesült Államokban.  
21) Az Egyesült  Államokban  számos állat - és növény -egészségügyi  (SPS) akadály  áll 
fenn. Az EU továbbra is komoly problémának tekinti a juh - és kecskehúsra, valamint a 
tojáságazati termékekre vonatkozó egyesült államokbeli korlátozásokat. Ezen 
túlmenően az állati eredetű termékek – például marhahús, bizonyos tejtermékek, élő 
kagyló – és a növényi termékek – például alma és körte – behozatali engedélye iránt 
benyújtott uniós kérelmek kezelésében nagy késedelmek tapasztalhatók. A TTIP -
tárgyalások e tekintetben is lehetőséget  biztosítanak a vitás kérdések rendezésére.  
f) Oroszország  
22) Oroszország  számos termék – köztük papíripari termékek, háztartási készülékek és 
mezőgazdasági termékek (pl. pálmaolaj) – tekintetében nem megfelelően alkalmazta 
WTO -vámtarifáit . 2014. október 31 -én az Unió WTO vitarendezési konzultáció 
indítását kérelmezte.  
23) A Putyin elnök által 2014. július 21 -én aláírt, személyes adatok lokalizálásáról szóló 
új orosz jogszabály  (242. sz. szövetségi törvény) előírja, hogy az orosz egyének 
minden személyes adatát O roszországban kell tárolni és feldolgozni, és ez alól a 
kereskedelmi adatok sem képeznek kivételt. A helyi szerverekre vonatkozó effajta 
általános követelmények – amelyek a kereskedelmi adatokkal sem tesznek kivételt – 
aránytalanok és káros hatást gyakorol hatnak a digitális gazdaság egészére. Ez különösen 
nagy akadályt gördít az európai számításifelhő -szolgáltatók tevékenysége, valamint a 
számításifelhő -szolgáltatások nemzetközi piacának fejlődése elé. Az uniós álláspont 
szerint az ilyen lokalizációs követe lményeket konkrét, kivételes esetekre kellene 
korlátozni (pl. ha az adatbiztonsági/adatvédelmi követelmények betartása másként nem 
biztosítható), és a követelményeket teljes mértékben össze kell hangolni a WTO -
szabályok vonatkozó előírásaival.  
24) Oroszország tekintetében számos állat - és növény -egészségügyi kérdés továbbra is 
megoldatlan . Az EU 2014. április 8 -án WTO vitarendezési konzultációt kért 
Oroszországgal az Unióból származó élő sertéssel, sertéshússal és bizonyos 
sertéshústermékekkel szemben alkalmazo tt importkorlátozások miatt, amelyeket az 
afrikai sertéspestis egyes, belorusz határhoz közeli litván és lengyel területeken való 
előfordulása nyomán vezettek be. A konzultációk nem vezettek eredményre, így 2014. 
július 22 -én létrejött a WTO Vitarendezési Testület. A burgonya és más növények 
exporttilalma már 2013. július 1. óta hatályos, ugyanakkor további tilalmakat is 
bevezettek, például 2014. június 27 -től az Unióból származó marhahúsnyesedékre, 
2014. augusztus 1 -jétől a Lengyelországból származó gyümöl csre és zöldségre (ami 
 
10 
 különösen az almát érinti), valamint 2014. október 22 -től az Unióból származó 
húslisztre, belsőségekre és zsírra vonatkozóan.  
25) 2014. augusztus 7 -én Oroszország tilalmat  rendelt el azon országokból – köztük az 
uniós tagállamokból – származó mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre , 
amelyek az ukrajnai helyzet kapcsán szankciókat  fogadtak el Oroszországgal szemben. 
Ezen termékek közé tartozik csaknem az összes hústermék (marha -, sertés - és 
baromfihús, valamint egyes feldolgozott hentes áruk), tej és tejtermék, gyümölcs és 
zöldség, továbbá hal és rák. A tilalom emellett egyes feldolgozott mezőgazdasági 
termékekre is kiterjed.  
26) A kereskedelem technikai akadályai  terén az uniós gazdasági szereplők változatlanul 
sok horizontális és ágazatspecifikus akadályba ütköznek a  terhet jelentő technikai 
szabályok  miatt, amelyek gyakran túlzó követelményeket  írnak elő a tanúsítást  és a 
megfelelésértékelést  illetően. A technik ai szabályok – amelyeket most már az Eurázsiai 
Gazdasági Unió fogad el – számos esetben nem összeegyeztethetők a nemzetközi 
szabványokkal. Az Eurázsiai Gazdasági Unió által bevezetett, túlzott terhet jelentő 
technikai szabályok kiemelkedő példái a fogyaszt ási cikkek és a gyermekek, illetve 
serdülők számára készült termékek biztonságára vonatkozó technikai szabályok 
(amelyek többek között a textiltermékek, a ruházat és a lábbeli szempontjából 
jelentősek), továbbá az alkoholos termékek biztonságára vonatkozó technikaiszabály -
tervezetek.  
27) Oroszország támogatási programot fogadott el, amelynek részeként a mezőgazdasági 
felszerelések és gépek gyártói támogatásban részesülnek . A program bizonyos helyi 
tartalmi követelmények  teljesülése esetén biztosít támogatást a  mezőgazdasági gépek 
gyártóinak és vásárlóinak. Ez igen hátrányosan érinti a mezőgazdasági gépek 
(különösen a kombájnok) uniós exportőreit, akiknek határozott érdeke az orosz piacon 
való jelenlét.  
28) 2013. május 14 -én az Eurázsiai Gazdasági Bizottság  dömpinge llenes vámokat  vetett ki 
a könnyű haszongépjárművek  Németországból és Olaszországból történő 
behozatalára . Az intézkedés következtében gyakorlatilag leállt a könnyű 
haszongépjárművek Unióból Oroszországba történő exportja, hiszen a vámok tiltó 
jellegűek vo ltak. A dömpingellenes intézkedések 5 évig alkalmazandók, és mintegy 180 
millió EUR értékű uniós exportot érintenek. Néhány uniós vállalkozás piaci részesedése 
drámaian visszaesett ebben az oroszországi piaci szegmensben. A Bizottság WTO 
vitarendezési eljá rást kezdeményezett, és a vitarendezési testület 2014. október 20 -án 
létrejött.  
 
4) A kereskedelmi és beruházási akadályok kezelésének különböző eszközei  
 
11 
 a) Folyamatban lévő szabadkereskedelmi tárgyalások  
Hat stratégiai gazdasági partnere közül az EU néggyel folytat szabadkereskedelmi 
megállapodásról szóló tárgyalásokat, valamint Kínával beruházási tárgyalásokat. Az Indiával 
és a Mercosurral zajló tárgyalások során ugyan nem sikerült kielégítő eredményt elérni, ám az 
EU továbbra is ambiciózus megállapodások al áírására törekszik. A TTIP -ről, illetve a 
szabadkereskedelmi megállapodásról Japánnal folytatott tárgyalások folyamatosan haladnak 
előre. Emellett számos más országgal és régióval zajlanak bilaterális megbeszélések, amint 
azt a fenti 2. szakaszban bemutatt uk. 
A WTO bali csomagjának közeljövőbeli teljes körű végrehajtására vonatkozó javuló 
kilátások, valamint a plurilaterális tárgyalások ígéretes fejleményei ellenére a bilaterális 
szabadkereskedelmi tárgyalások egyre fontosabb eszközzé válnak a jelentős harm adik 
országokbeli piacokon meglévő, kereskedelmet akadályozó konkrét intézkedések kezelése 
szempontjából. Az Egyesült Államokkal folytatott TTIP -tárgyalások kiemelten fontos 
stratégiai dimenzióval rendelkeznek, mivel egy erős szabályozási keretet létrehozó , átfogó 
megállapodás nem csupán a felek közötti kereskedelmet lendítheti fel, hanem létrehozhatja a 
szabályozási konvergencia innovatív modelljét is, amely globális mintává válhat. Egy 
ambiciózus megállapodás az Egyesült Államokkal tehát megerősíthetné és  kiterjeszthetné a 
globális szabályozásban az EU által betöltött vezető szerepet.  
Az Unió a TTIP -modellen kívül a szabadkereskedelmi tárgyalásokat is kihasználja a 
kulcsfontosságú piacokon régóta fennálló akadályok kezelésére – ez a helyzet például Japán 
esetében, amellyel a tárgyalások alapját a nem vámjellegű akadályok széles körének kezelését 
szolgáló átfogó megközelítés képezi. Ez a stratégia már konkrét eredményeket hozott a 
folyamatban lévő tárgyalásokban, és a jövőbeli szabadkereskedelmi tárgyalások at illetően is 
ígéretes modell lehet.  
A szabadkereskedelmi megállapodások további előnye, hogy lehetővé teszik nagyszámú 
jelentős akadály egyidejű kezelését, valamint – amennyiben lehetséges – a meglévő 
nemzetközi kereskedelmi szabályokon való túllépést. E zek a megállapodások egyúttal új 
akadályok kialakulásának megelőzéséhet is hozzájárulhatnak.  
A preferenciális kereskedelmi megállapodásoknak ugyanakkor korlátaik is vannak. E 
megállapodások tárgyalása és végrehajtása időbe telik, és az engedmények szükségs zerű 
kiegyensúlyozása jelzi, hogy nem lehet minden akadályt egyszerre kezelni.  
b) A meglévő szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása és érvényesítése  
A végrehajtást és érvényesítést tekintve az Unió változatlanul az összes megkötött 
megállapodás maradé ktalan végrehajtására törekszik. Annak biztosítása érdekében, hogy a 
tárgyalások útján létrejövő kereskedelmi lehetőségek a gyakorlatban is valódi kereskedelmi 
forgalmat eredményezzenek, az EU többek között bevezette a harmadik felek által vállalt 
köteleze ttségek nyomon követésére szolgáló piacra jutási stratégiáját. Az EU tárgyalási és a 
megállapodások érvényesítésére irányuló menetrendje tehát kiegészíti egymást.  
 
12 
 A Dél -Koreával kötött, 2011. július 1 -jétől hatályos uniós szabadkereskedelmi megállapodás 
jó példája annak, hogy miként lehet hatékonyan nyomon követni a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások végrehajtását. A szabadkereskedelmi megállapodás vegyi 
anyagokról szóló mellékletében rögzített együttműködési rendelkezésekkel összhangban 
például Dél -Korea és az EU a megállapodás keretében működő, kémiai anyagokkal 
foglalkozó munkacsoport ülésein tisztázni tudott számos, az új koreai „K -REACH” 
jogszabályhoz kapcsolódó kérdést. Hasonlóképpen, a szabadkereskedelmi megállapodás 
keretében létrehozott, gyó gyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel foglalkozó 
munkacsoport ülései lehetővé tették a két fél által ezen ágazat vonatkozásában vállalt konkrét 
kötelezettségek megfelelő végrehajtását. Ez a megközelítés – amely már a Kolumbiával és 
Peruval, illetve Köz ép-Amerikával kötött kereskedelmi megállapodás összefüggésében 
kialakult – hasznos példaként szolgál a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodások 
tekintetében alkalmazandó uniós végrehajtási megközelítés kialakításához.  
c) WTO vitarendezési eljárások  
A WTO vé grehajtási tevékenysége – amennyiben szükséges és megfelelő – továbbra is fontos 
végrehajtási eszközt jelent. Az EU továbbra is gyakran folyamodik a WTO vitarendezési 
eljárásához. 2014 -ben az Unió három új WTO vitarendezési ügyet kezdeményezett 
Oroszország  ellen, egyet pedig az Egyesült Államok ellen a Boeing  számára nyújtott 
támogatások miatt.  
Az EU által 2014 előtt indított WTO vitarendezési eljárások közül sok még jelenleg is 
folyamatban van. Például 2014. december 17 -én WTO -testületet hoztak létre egy B razília 
elleni ügyben, a gépjárművek, elektronikai cikkek és automata gépek hazai gyártóinak 
biztosított adókedvezmények kapcsán.  
A WTO vitarendezési mechanizmusa továbbra is a legjobb lehetőség abban a helyzetben, 
amikor más végrehajtási lehetőségek elég telennek bizonyultak. Bár az ilyen eljárások 
meglehetősen sok időt vesznek igénybe, lehetőséget biztosítanak a jelentős akadályok 
szisztematikusabb kezelésére és hosszú távon a jogbiztonság megteremtésére. Az EU által 
indított sikeres ügyek közé tartozik a  ritkaföldfémek tekintetében Kína által bevezetett 
exportkorlátozások esete, mivel Kína 2015 januárjában az exportkvóták eltörlése mellett 
döntött.  
d) WTO -bizottságok  
A kereskedelem technikai akadályaival, illetve az állat - és növény -egészségügyi 
intézkedése kkel foglalkozó bizottságban részt vevő WTO -tagok közül az Unió az egyik 
legaktívabb. A kereskedelem technikai akadályaival, illetve az állat - és növény -egészségügyi 
intézkedésekkel foglalkozó bizottság genfi ülései hatékony eszközül szolgálnak a más WTO -
tagok által bevezetett technikai szabályozásokkal és állat - és növény -egészségügyi 
intézkedésekkel kapcsolatos uniós aggályok jelzésére, valamint tájékoztatnak a problémákról, 
 
13 
 felhívják rájuk a figyelmet és lehetővé teszik szövetségek kiépítését más érintet t WTO -
tagokkal.  
Az EU proaktív megközelítése nem korlátozódik az említett két bizottságra, hanem 
valamennyi további WTO -bizottságra kiterjed, különösképp azokra, amelyek az 
importengedélyezési eljárásokkal, a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekkel , 
valamint a támogatásokkal és kiegyenlítő intézkedésekkel foglalkoznak.  
e) Nemzetközi csúcstalálkozók  
Végül, az utóbbi évek folyamán egyre nőtt a jelentősége az EU és/vagy tagállamai 
részvételével zajló bilaterális, illetve multilaterális szintű nemzetközi c súcstalálkozóknak, és 
ezeket a kereskedelem és a beruházás útjában álló konkrét akadályok kezelésére szolgáló 
fontos eszközöknek kell tekinteni. Az állam -, illetve kormányfők gyakrabban találkoznak, 
hogy megvitassák a kulcsfontosságú nemzetközi gazdasági k ihívásokat, amelyeket sokszor 
nem lehet a mögöttes kereskedelmi aggályoktól függetlenül kezelni. A G20 -as csoport 
keretében tartott találkozók e tekintetben kiváló alkalomban bizonyulnak. A 
főképviselő/alelnök3 részvételével tartott csúcstalálkozók uniós e lőkészítésének 
összefüggésében a Bizottság és a tagállamoknak rendkívüli figyelmet kell fordítaniuk az e 
jelentésben kiemelt kereskedelmi és beruházási akadályokat.  
5. Következtetések  
A kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló ötödik jel entés ismét 
rámutatott, hogy stratégiai partnereink továbbra is fenntartanak egy sor kereskedelmi és 
beruházási akadályt, amelyek kezelése gyakran nem egyszerű feladat. A gazdasági 
bizonytalanságok és lényeges politikai feszültségek jellemezte jelenlegi, á tfogó kihívásokkal 
teli helyzetben igen nagy a kockázata, hogy a felsorolt akadályok közül számos tartósan 
megmarad, és új akadályok jelennek meg, ami mindenkit hátrányosan fog érinteni.  
Ezért a nagyobb mértékű politikai elköteleződés, valamint az EU piac ra jutási stratégiájának 
intenzívebb és tevékeny végrehajtása változatlanul kulcsfontosságú az akadályok 
megszüntetésére irányuló uniós erőfeszítések szempontjából. A különféle eszközök ötvözése 
– figyelembe véve az egyes akadályok konkrét összefüggéseit é s áthidalásuk lehetőségeit – 
ígéri a legjobb eredményeket.  
 
                                                 
3 Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság ale lnöke.