HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.5.2008 
SEC(2008)1944 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
Kísérő dokumentum a Tanácsnak, az Európai Parl amentnek és az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottságnak szóló „Úton az eu rópai e-igazságügyi stratégia felé” cím ű 
közleményhez 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
COM(2008)329 final 
SEC(2008)1947 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
A Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak szóló „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” cím ű közlemény 
összefoglalása 
1. Politikai háttér 
2007 júniusában a Bel- és Igazságügyi Tanács  (10393/07 JURINFO 21) számos prioritást 
határozott meg az Európai Unió e-igazságszolgáltatása fejlesztése terén: 
– európai interfész felállítása ( az e-igazságszolgál tatás honlapja), 
– a feltételek megteremtése több nyilvántartás, például b űnügyi nyilvántartások, 
fizetésképtelenségi nyilvántartások, cégjegyzékek és ingatlan-nyilvántartások hálózatba kapcsolására, 
– előkészületek megkezdése az IKT alkalmazás ára az európai fizetési meghagyásos 
eljárás során, az 1896/2006/EK  rendelettel összhangban, 
– a videokonferenciák tartásának ösztön zése a határokon átnyúló ügyekben, különösen a 
bizonyítékok felvétele tekintetében, 
– támogató eszközök kidolgozása a tolmácsoláshoz és fordításhoz. A német, portugál és a (jelenle gi) szlovén elnökség ideje alatt az e-igazságszolgá ltat területén 
folytatott munka folyamatosan haladt. 
Az e keretek között elvégzetteknek – biztosítaniuk kell az operat ív projektek prioritását, 
– előnyben kell részesíteniük a decentral izált struktúrákat, és egyidej űleg európai szint ű 
koordinációt kell biztosítaniuk, 
– a meglév ő jogi aktusokra kell támaszkodniuk, és  hatékonyságuk fokozása érdekében IT-
eszközöket kell igénybe venniük. 
Az Európai Parlament támogatásáról biztosította az e-igazságszolgáltatás projektjét. E területen már számos kezdeményezés szül etett európai és nemzeti szinten (6358/08 
JURINFO 14). 
A Bizottság a polgári jog és a büntet őjog területén egyaránt folyamatosan ösztönözte a 
modern információs technológiák alkalmazását . A polgári ügyekben folytatott igazságügyi 
együttműködés keretében már elfogadott sz ámos aktus rendelkezik err ől a lehetőségről, ilyen 
például az európai fizetési meghagyá sos eljárás, a bizonyításfelvételr ől szóló rendelet és a kis 
értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás. 2003 óta tartja fenn továbbá a 
Bizottság a tagállamokkal szoros együttm űködésben a polgári és kereskedelmi ügyekben 
illetékes Európai Igazságügyi Hálózatot, amely 22 nyelven hozzáférhet ő a polgárok számára. 
HU 3   HU A Bizottság emellett kidolgozta és elkészítette  az Európai Igazságügyi Atlaszt, amely a bírák 
és jogi szakemberek rendelkezésére  álló olyan elektronikus esz köz, amely révén az interneten 
keresztül folytathatnak határokon átnyúló el járásokat. E két esz köz tagadhatatlanul el őfutára a 
jövőbeli e-igazságszolgáltat ás európai keretének. 
A büntetőjog terén a Bizottság olyan eszköz ki dolgozásán fáradozik, amely a tagállamok 
bűnügyi nyilvántartásaiból származó in formációk cseréjét teszi lehet ővé. Az Eurojust a 
nemzeti hatóságokkal közösen szintén kidolgozo tt biztonságos kommunikációs rendszereket, 
különösen az E-POC projekt keretében. 
Az elkövetkez ő években az e-igazságszo lgáltatás számos lehet őséget kínál majd arra, hogy az 
európai igazságügyi térség még kézzelfoghat óbbá váljék a polgárok számára. Annak 
érdekében, hogy átfogó stratégiát do lgozzon ki e fontos terület számára, a Bizottság májusban 
közleményt kíván elfogadni az e-igazságszol gáltatásról. E közle mény célja objektív 
feltételeket meghatározni a pr ioritások kiválasztásához – különösen az európai szint ű jövőbeli 
projektek esetén – annak érdekében, hogy belátható id őn belül konkrét eredmények 
szülessenek. 
2 A probléma meghatározása Mivel az igazságszolgáltatást e gyre többen kívánják igénybe venni szerte Európában, és 
transznacionális léptéke is folyam atosan növekszik, a gazdasági szerepl ők fokozott mobilitása 
miatt az igazságszolgáltatás hagyományos rendszere már nem tudja megfelel ő mértékben 
kielégíteni ezen új igényeket. A transznacionális igazságszolgáltatást sajátságos tulajdonságok jellemzik, és olyan különleges kihí vásokat teremt, amelyek megfelel ő és innovatív 
megoldásokat igényelnek. 
A transznacionális igazságszolgáltatás f őbb nehézségei a következ őképpen foglalhatók össze: 
• információhiány a többi tagállamban alkalmazandó eljárásokról; • nyelvi akadályok; • az információcsere nehézségei a különböz ő tagállamok igazságügyi  hatóságai között; 
• a bizalom hiánya a különböz ő tagállamok igazságügyi hatóságai között; 
• a meglév ő uniós aktusok elégtelen végrehajtása; 
• a dokumentumok biztonságával és hi telességével kapcsolatos problémák. 
Az e területen meglév ő nemzeti kezdeményezések sokfélesége – amely a jelenség fontosságát 
jelzi – különböz ő, egymástól eltér ő, nemzeti szint ű technikai megoldások elfogadásához 
vezethet. Ebb ől következ ően jelentős problémák alakulhatnak ki az interoperabilitás terén. Az 
e-igazságszolgáltatásra irányuló kezdeményezés  úgy igyekszik e veszélyt elhárítani, hogy a 
kérdés közös megközelítését javasolja. 
3. A kezdeményezés célkit űzései 
A közlemény célkit űzései a következ ők: 
HU 4   HU • előmozdítani az információhoz való könnyebb hozzáférést az információ internetes 
elérhetőségének és frissítésé nek biztosításával; 
• felgyorsítani az eljárásokat, különösen a vide okonferenciák általánossá tételével és az 
e-igazságszolgáltatás koordinált fejlesztésének támogatásával; 
• növelni a kölcsönös bizalmat az igazsá gügyi hatóságok között, különösen a 
többnyelv űséggel kapcsolatos akadályok elmozdításával és  az adatbiztonságot  és -hitelességet 
biztosító, megbízható eszközök rendelkezésre bocsátásával; 
• meger ősíteni a határokon átnyúló  igazságügyi együttm űködés mechanizmusait, 
különösen gyakorlati eszközök ki dolgozásával és a meglév ő uniós aktusok alkalmazásának 
megkönnyítésével; 
• koordinálni a meglév ő projekteket és biztos ítani koherenciájukat. 
4. Szakpolitikai lehet őségek 
A hatásvizsgálati jelentés négy különféle lehet őséget tár fel a problém a megoldására, köztük a 
status quo lehet őségét (1. lehet őség). 
a) 1. lehet őség – Status quo: Az e-igazságszolgá ltatás a tagállamok dolga marad – a 
meglévő projektek folytatása 
+ nincs szükség forrásokra – a jelenlegi problémák valószín űleg nem oldódnak meg – eltér ő technikai 
megoldásokban rejl ő veszély 
b) 2. lehet őség – Transznacionális fellépések tá mogatása és a bevált gyakorlatok 
cseréjének ösztönzése + a nemzeti projektek valószín űleg fellendülnek – kevés forrásra van szükség 
– korlátozott mérték ű a lelkesedés és a problémamegoldó kapacitás 
c) 3. lehet őség – Európai e-igazságszolgáltatás kezdeményezése négy ismérv alapján a 
stratégia 
a következ ő fellépésekre összpontosíthat: videokonferenci ák tartása; az e-igazságszolgáltatási 
honlap felállítása; fordítási lehet őségek javítása automatikus internetes fordítóeszközök 
kifejlesztésével; az igazságügyi hatóságok kö zötti kommunikáció javítása; a nemzeti 
nyilvántartások még szélesebb kör ű összekapcsolása; internetes eszközök biztosítása az 
európai eljárásokhoz (pl. európa i fizetési meghagyásos eljárás) 
+ ötvözi az európai dimenziót és a nem zeti hatásköröket – méretgazdaságosságot 
tesz lehet ővé 
– a különféle projektek miatt külön megvaló síthatósági értékelésekre van szükség 
HU 5   HU d) 4. lehet őség – Jogszabályalkotás horizontális aktusok az e-igazságszolgáltatás közös 
technikai 
és jogi normáinak felállítására + közös megoldások maximális hatékonysága – jogalap, a terület pol itikai érzékenysége 
5. Javasolt lehet őség 
Javasoljuk a – 2. lehet őség elemeit is felölel ő – 3. szakpolitikai lehet őség választását. 
Miért? • Támogatja az igazságügyi együttm űködést fejleszt ő konkrét projektek kidolgozását 
(fordítások, videokonferenciák stb.). 
• Ösztönzi nemzeti szinten az e-igazságszolgáltatás kezd eményezését, összhangban a 
szubszidiaritás elvével, és egyúttal európai szinten is biztosítja a koherenciát a bevált 
gyakorlatok cseréjével. 
• Elhárítja az elér ő technikai megoldások kidolgozás ának veszélyét anélkül, hogy 
kizárólagos szabványokat írna el ő. 
• Méretgazdaságosságot és költségmegtakarítást tesz lehet ővé a nemzeti hatóságok és a 
polgárok számára, egyúttal azonban nem ró jelent ős pénzügyi terhet az Unióra és a 
tagállamokra. 
• Megalapozza az EU intézményeinek sarkalatos fontosságú szerepét, de elkerüli a 
jogalkotás (jogi és politikai) csapdáit. 
6. Kik az érintettek? • A tagállamok, akik els ődlegesen felel ősek a hatékony és tisztességes jogrendszerek 
fenntartásáért. 
• Az Európai Bizottság a szerz ődések őre szerepében. 
• A tagállamok igazságügyi hatóságai, amelyeknek kifinomultabb eszközökre van 
szükségük a kommunikációhoz, különös en a határokon átnyúló ügyekben. 
• A jogi szakemberek, polgárok és vállalkoz ások, akik mind támogatják az IT-eszközök 
ésszerűbb alkalmazását, tekintettel az  igazságszolgáltatásra irányuló igényüket még inkább 
kielégítő megoldások elérésére. 
7. Kiket kérdeztek meg? A hatásvizsgálati jelentés a tagállamok, igazságügyi hatóságok, j ogi szakemberek, polgárok és 
vállalkozások észrevételeinek figyelembevéte lével készült. A hatásvizsgálati jelentés 
elkészítését megel őzően közvetlenül vagy közvetve mindezen érdekelteket megkérdezték. 
HU 6   HU A polgári igazságszolgáltatásr ól szóló Eurobarométer közvéleménykutatás eredményeit 
használták fel a polgárok polgári  igazságszolgáltatásra irányuló igényeinek mérésére. A jogi 
szakemberek nézeteit a polgári ügyekben il letékes igazságügyi hálózat és a büntet őügyekben 
illetékes igazságügyi háló zat által kiosztott kérd őívek segítségével gy űjtötték össze. A 
tagállamok igazságügyi hatóságainak véleményét olyan kérd őívek segítségével gy űjtötték 
össze, amelyek az IKT tagállami igazság szolgáltatási rendszerekben megvalósuló 
használatára, a fizetésképtelenségi nyilv ántartásokra és a Tanács által népszer űsített 
videokonferenciás kapcsola ttartásra vonatkoznak. 
A belső konzultáció terén a szerz ő DG szoros kapcsolatoka t épített ki a következ ő 
főigazgatóságokkal: DG DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT, TREN; valamint az OLAF-
fal; az OPOCE-szal és az SG-vel.