A Bizottság továbbra is a gazdaság- és társadalompolitikai fejlemények széles körét követi nyomon. Miközben az országjelentések a tagállamok szempontjából gazdasági és társadalmi jelentőséggel bíró témák és kihívások szélesebb körével foglalkoznak, az országspecifikus ajánlások jobban összpontosítanak a reformintézkedések irányítására és szabályozására. Ugyanakkor biztosított a tagállamok közötti megfelelő, a kihívások jellegétől és mértékétől függő differenciálás. Ez tükröződik mind az országspecifikus ajánlások számában, mind részletességük mértékében.

Már a gyakorlatban is megmutatkoznak az Európai Stratégiai Beruházási Alap (EFSI) első eredményei. Az Európai Beruházási Bank (EBB) eddig 57 projekt esetében hagyta jóvá az EFSI-ből való finanszírozást, ami 7,8 milliárd eurós finanszírozási volument jelent. Minden hónapban egyre több projekt finanszírozásra való kiválasztására kerül sor. Az eddig jóváhagyott projektek mintegy fele a megújuló energiaforrások, az energia- és erőforrás-hatékonyság támogatására vagy olyan beruházásokra irányul, amelyek hozzájárulnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású növekedéshez. A többi a K+F és az ipari innováció, a digitális és a szociális infrastruktúra, továbbá a közlekedés területével, valamint a kisebb vállalkozások finanszírozáshoz jutásával kapcsolatos. Az Európai Beruházási Alap (EBA) több mint 165 kkv-finanszírozási megállapodást hagyott jóvá, ami összességében 3,4 milliárd EUR összegű finanszírozást jelent az EFSI keretében. Várhatóan mintegy 136 000 kkv és közepes piaci tőkeértékű vállalat tudja majd kihasználni ennek az előnyeit. Összességében ezek a műveletek várhatóan 82,1 milliárd EUR összegű beruházást fognak mozgósítani.

A globális verseny, a társadalmi befogadás előmozdítása és a magas életszínvonal fenntartása szempontjából az EU számára alapvető fontosságú a szakképzett munkaerő. A szakképzettebb munkaerő növeli a termelékenységet. Ezzel összefüggésben a nagyobb termelékenység pedig a bérek növekedését és az európaiak vásárlóerejének erősödését eredményezi. Sürgős intézkedésekre van szükség annak biztosításához, hogy az uniós munkaerő rendelkezzen a szükséges készségekkel ahhoz, hogy lépést tudjon tartani a munkaerőpiac gyors változásával. Miközben egyes munkaadók nehezen találnak megfelelő készségekkel rendelkező munkaerőt, több mint négy millió fiatal még mindig munkanélküli, és összességében kihívást jelent a munkaerőpiac jelenlegi és jövőbeli igényeinek összehangolása. Ennek a demográfiai fejleményekre tekintettel is kritikus jelentősége van.

A szociális modelleket jelentősen próbára tette a válság és szükség van korszerűsítésükre és megerősítésükre a rugalmasság és biztonság megfelelő elemeinek kombinálása révén, ideértve a munkaerőpiacra való tartós visszatérést és integrációt biztosító lehetőségeket. Miközben a foglalkoztatottak száma 2013 óta több mint 5,5 millióval nőtt és a munkanélküliség jelentős mértékben visszaesett az évek óta legalacsonyabb szintre, a tagállamok többsége még mindig küzd a válság súlyos szociális következményeivel. A tartósan munkanélküliek száma (10,5 millió) uniós viszonylatban még mindig magas, és jelenleg 122 millió embert veszélyeztet szegénység vagy társadalmi kirekesztettség. Az euróövezetben a háztartások egy főre jutó reáljövedelme még mindig a 2008-as szint alatt van. Emellett, a jövőre nézve a népesség elöregedésének hatásai szükségessé teszik a tartós ápolás-gondozás, a nyugdíjak és az egészségügy további korszerűsítését, aminek ki kell terjednie nemcsak a szolgáltatásnyújtásra, hanem a finanszírozásra is. E problémák kezeléséhez és annak ösztönzéséhez, hogy erősödjön a konvergencia a legjobban teljesítő tagállamokkal, a Bizottság megkezdte a szociális jogok európai pillérének létrehozásával kapcsolatos munkát, amely részét képezi a mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió megvalósítására irányuló átfogó erőfeszítéseknek.

A nemzetközi környezet hatására változóban van a globális növekedés struktúrája, ami az Európai Unió számára lehetőségeket és kihívásokat is jelent. A pénzügyi piacok jelentősebb volatilitása közepette a feltörekvő gazdaságok növekedése várhatóan visszafogott marad. Az utóbbi időben a jelentős fejlett gazdaságok növekedése is lelassult. Mindez bizonytalanságot eredményez és rávilágít annak szükségességére, hogy az Uniónak meg kell erősítenie növekedési kapacitását és ösztönöznie kell a keresletet nagy, integrált piacán.

Európai szinten a Bizottság a többi uniós intézménnyel együtt intenzíven dolgozik a munkahelyteremtés és növekedés megfelelő keretfeltételeinek kialakításán. A Bizottság 2016. évi munkaprogramjának végrehajtása folyamatban van. A Bizottság a következő hetekben helyzetértékelést tesz közzé az európai beruházási terv, a tőkepiaci unió, a digitális egységes piac és az egységes piaci stratégia terén elért előrelépésről, amelyek mindegyike a munkahelyteremtés és növekedés ösztönzésének alapvető eleme. Az uniós szintű intézkedéseket alátámasztja a minőségi jogalkotási program. A tagállamok szintjén is történt előrelépés, de továbbra is eltérő mértékben. A tagállamok feladata a Tanács által ajánlott intézkedések végrehajtása, nemcsak saját gazdasági helyzetük, hanem általánosságban az uniós gazdasági helyzet javítása érdekében.

A tagállamok a kihívásokkal teli környezet ellenére eredményt értek el a gazdaságaikban jelentkező egyensúlyhiányok kezelése terén. A jelentős külső kötelezettségekkel rendelkező országokban a válság előtti időszakra jellemző nagy folyófizetésimérleg-hiány lényegesen csökkent vagy többletté alakult. Néhány más tagállamban továbbra is fennáll és igen nagy a többlet. A költség-versenyképesség általánosságban javult és a jelek szerint a strukturális reform jegyében erőforrás-átcsoportosításra került sor a kereskedelemképes szektor javára. A munkanélküliség – bár eltérő mértékben – csökken valamennyi tagállamban. Az országok többsége halad a mérleg javításával, és folyamatban van a háztartások és a vállalatok hitelállomány-leépítése, továbbá javul a bankok tőkésítettsége. Az országok többségében a hitelállomány csökkenése elsősorban a kiadások csökkenéséhez kapcsolódik, míg némelyikben az adósság relatív szintje az erőteljes növekedésnek köszönhetően csökken. Ezzel kapcsolatban továbbra is aggodalomra adnak okot az egyes ágazatok tartós túlzott eladósodásával összefüggő sérülékenységek, míg a pénzügyi szektorban az alacsony nyereségesség okoz problémát, amely a megörökölt nemteljesítő hitelek magas szintjével és a szigorúbb szabályozási környezethez való alkalmazkodás szükségességével párosul.

A tagállamok az elmúlt évben haladtak a reformok terén, de az előrelépés ütemét fel kell gyorsítani. Összességében a tagállamok korlátozott vagy csekély előrelépést értek el a 2015-ben kibocsátott országspecifikus ajánlásokban azonosított problémák kezelése terén. Az előrelépés tehát az elmúlt évben az azt megelőző évhez képest hasonló szintű maradt. Az országspecifikus ajánlások végrehajtása szakpolitikai területenként eltérő. Ez a végrehajtandó – például a munkaerőpiacra, a termékpiacra, a nyugdíjrendszerekre és a banki ágazatra irányuló – reformok összetettségének tudható be. A legjelentősebb eredmények a pénzügyi szolgáltatások és az aktív munkaerő-piaci politikák területén tett ajánlások tekintetében figyelhetők meg. Ezzel szemben több előrelépés lenne elvárható a vállalkozásokat és a foglalkoztatást ösztönző szabályozási környezet létrehozása terén, növelve a nők munkaerő-piaci részvételét és csökkentve a szolgáltatási ágazatban fennálló akadályokat. A Bizottság nagyobb előrelépést állapított meg az országspecifikus ajánlások végrehajtása terén azon tagállamok esetében, amelyekben egyensúlyhiány áll fenn, mint azoknál, amelyekben nem áll fenn egyensúlyhiány, feltételezhetően azért, mert az előbbiekben nagyobb szükség van a reformokra, erőteljesebb a szakpolitikai párbeszéd, és bizonyos esetekben nagyobb a piaci nyomás.

A tényleges demokratikus legitimáció és az elszámoltathatóság alapvető fontosságú az európai szemeszter iránti felelősségvállalás erősítése szempontjából. A szemeszter kulcspontjaihoz kapcsolódóan a tagállami érdekelt felekkel (kormányzatokkal, parlamentekkel, szociális partnerekkel, civil társadalommal) és az Európai Parlamenttel folytatott párbeszédet mind technikai, mind politikai szinten jelentősen megerősítették. Az országjelentések korai közzététele több időt biztosított ahhoz, hogy részletes vitákat lehessen folytatni, mielőtt a Bizottság közzéteszi az országspecifikus ajánlásokra vonatkozó javaslatait. A tagállamok is egyre nagyobb mértékben vonják be a nemzeti parlamenteket és a szociális partnereket. Tovább kell erősíteni a nemzeti parlamentek szerepét, megerősített együttműködéssel a tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlásokról folytatott eszmecsere során és az éves költségvetési eljárás keretében. A Bizottság az egész év során tevékenyen részt vett a politikai és technikai szintű tagállami eszmecserékben. Az országjelentések közzétételét követően, a nemzeti programok és a mai csomag előkészítése során ez a kapcsolattartás még szorosabbá vált.

A reformok hatékony végrehajtását a Bizottság nemrég felállított Strukturálisreform-támogató Szolgálata által biztosított technikai segítségnyújtás fokozatos bevezetése is előmozdítja. A Ciprusnak és Görögországnak nyújtott támogatás tapasztalatai alapján tavaly novemberben előterjesztésre került egy jogalkotási javaslat a tagállamok számára nyújtandó technikai támogatás finanszírozására vonatkozóan, amelyet a társjogalkotók jelenleg tárgyalnak. A strukturális reformok javasolt támogatási programja célzott uniós eszközt biztosít ahhoz, hogy a tagállamoknak kérésükre átfogó és célzott támogatást lehessen nyújtani intézményi, strukturális és közigazgatási reformjaik kidolgozásához és végrehajtásához.

Mostanra kifejezett kapcsolat alakult ki az uniós költségvetési eszközök tagállamok általi felhasználása és a szakpolitikai reformok előmozdítása között. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogi kerettel összhangban az alapokból a 2014 és 2020 közötti időszakban társfinanszírozott programok kezelik az európai szemeszter keretében adott valamennyi releváns országspecifikus ajánlást. Az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és hatékonyságát megkönnyítendő az operatív programokat szorosan összehangolták a korábbi országspecifikus ajánlásokkal és jóváhagyásuk számos reform végrehajtásának függvénye (előzetes feltételrendszer). A Bizottság szorosan nyomon követi az elfogadott célkitűzések végrehajtását, és az elért eredményekről 2017-ig jelentést nyújt be. Szándékában áll továbbá megvitatni a tagállamokkal a programozás hatékonyságát a reformok támogatásával összefüggésben, az idővel teljes összehangolás biztosítása érdekében, összhangban az európai strukturális és beruházási alapok makrogazdasági feltételrendszerre vonatkozó rendelkezéseivel. A tagállamokkal részletekbe menő megbeszéléseket folytat a technikai segítségnyújtásra vonatkozó igényeikről, és biztosítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapokból az igazgatási kapacitás kiépítésére szánt 5 milliárd EUR-t mobilizálják a szükséges reformok támogatására.

Az európai szemeszter ezúttal jobban összpontosít a foglalkoztatásra és a szociális teljesítményre. A szemeszter keretében végzett értékelés és adott ajánlások szisztematikusan figyelembe veszik a foglalkoztatást és a szociális feltételeket. A makrogazdasági egyensúlyhiányok esetén követendő eljárás eredménytáblájába három új, a foglalkoztatásra vonatkozó mutató került be, ami tükrözi a Bizottság azzal kapcsolatos elkötelezettségét, hogy szélesítse a makrogazdasági egyensúlyhiányok elemzését. A mutatók hozzáadására a kiigazítási folyamatok foglalkoztatási és szociális dimenziójának jobb megértése érdekében került sor. Nagyobb figyelmet kap a makrogazdasági kiigazítási programok társadalmi méltányossága.

Az egyensúlyhiányok kezelése érdekében a Bizottság szélesíti a fő gazdasági és szakpolitikai fejlemények nyomon követését. Az európai szemeszter egyszerűsítése során arról is döntöttek, hogy a következő ciklustól kezdődően valamennyi olyan tagállam esetében egyedi nyomon követés valósul meg, amelynél makrogazdasági egyensúlyhiányt és túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányt állapítottak meg. A korábbi ciklusokhoz hasonlóan ennek az a célja, hogy a Bizottság és a tagállami hatóságok között folytatott, szakértői látogatásokkal és az elért eredményekre vonatkozó rendszeres jelentésekkel alátámasztott intenzívebb párbeszéd révén segítse a megállapított egyensúlyhiányokkal összefüggésben a gyorsabb és átfogóbb szakpolitikai válaszadást. Ez a kapcsolattartás az országspecifikus ajánlások adott tagállam általi végrehajtásának nyomon követését is megkönnyíti. A nyomon követés a mögöttes problémák súlyosságától függően változik.

A tagállamok által tapasztalt makrogazdasági egyensúlyhiányok jellege egyértelműbbé vált és az azokkal kapcsolatos kommunikáció is jobb. A Bizottság, ahogy jelezte az országjelentéseket követően kiadott közleményében, lépéseket tett a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány esetén követendő eljárás átláthatóságának és a tagállamok egyensúlyhiányai kategorizálásának javítására. Az érintett tagállamokra vonatkozóan az eljárás során végrehajtott részletes vizsgálatok megállapításait az országjelentésekben egyértelműbben és hatékonyabban mutatták be. Így erősebbé vált a problémák és a szakpolitikai válasz, valamint a fennálló szakpolitikai hiányosságok azonosítása közötti összefüggés. A makrogazdasági egyensúlyhiányok kategóriáinak lecsökkentése és megszilárdítása hat kategóriáról négyre (nem áll fenn egyensúlyhiány, egyensúlyhiány, túlzott egyensúlyhiány, valamint túlzott egyensúlyhiány korrekciós intézkedéssel) szintén hozzájárul ehhez. A korábbi ciklusoknak megfelelően a megállapított egyensúlyhiányok súlyossága és hatóköre tükröződik az országspecifikus ajánlásokra irányuló javaslatokban, mivel mindenekelőtt a túlzott egyensúlyhiánnyal rendelkező országok célzottabb országspecifikus ajánlást kapnak.

A koherens szakpolitikai keret fontos stabilizációs tényező. Annak érdekében, hogy megerősödjön a fellendülés, valamint a felzárkózást szolgáló gazdasági és társadalmi konvergencia előmozdítása érdekében a Bizottság az országspecifikus ajánlásokra vonatkozó javaslatait a 2016. évi éves növekedési jelentésben megállapított három fő pillérre építi. Ezek az ajánlások, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum és a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében hozott határozatok olyan integrált szakpolitikai csomagot alkotnak, amely egyesíti a különféle gazdaságirányítási eszközöket, és így biztosítja a szakpolitikák hatékonyabb koordinálását. Ezen túlmenően az euróövezetre vonatkozó ajánlások fontos útmutatásul is szolgálnak az euróövezeti tagállamok számára.

Az Európa 2020 stratégiában meghatározott hosszabb távú jövőkép az európai szemeszter szerves részét képezi. Mindig is az Európa 2020 stratégia szolgáltatta a munkahelyteremtés és a növekedés hosszabb távú perspektíváját. Az Európa 2020 stratégia fő alapelvei továbbra is érvényesek. Meghatározzák az országspecifikus ajánlások irányát, és alapot szolgáltattak a többéves pénzügyi kerethez és az európai strukturális és beruházási alapokhoz is. Az ehhez a közleményhez csatolt 2. táblázat áttekintést nyújt az Európa 2020 stratégia céljainak elérése felé tett előrelépésről.

A finanszírozást gátló akadályok felszámolása és az állami és magánberuházások támogatása

A vállalkozások szélesebb köre számára kell finanszírozási lehetőségekről gondoskodni. A magánszektorbeli adósság és a nemteljesítő hitelek magas aránya számos tagállamban továbbra is akadályozza a hitelezés helyreállását. A tőkepiaci uniót a tagállamoknak olyan eszközként kellene használniuk, amellyel fejleszthetik a kkv-k számára az eszközfedezetű értékpapírok európai piacát, hogy a hitelállomány bővülése és a jobb finanszírozási feltételek nagy számú vállalkozás számára váljanak érzékelhetővé. Emellett tovább kell fejleszteni a tőkepiaci finanszírozás egyéb formáit, például a kockázati tőkét, többek között a tagállamok szabályozási környezetének felülvizsgálata révén. A Bizottság ezen a területen intézkedést javasol Németországnak, Ciprusnak, Portugáliának és Szlovéniának.

A bankok mérlegének megtisztítása segít a finanszírozási eszközökhöz való jobb hozzáférés feltételeinek megteremtésében. A bankok számottevő előrelépést értek el a mérlegkiigazítás tekintetében, és a legtöbb bank tőkeerős és likvid. Mindazonáltal egyes országok bankszektorát még mindig a nemteljesítő hitelek és az elértéktelenedett eszközök magas aránya jellemzi. Ha nem orvosolják a helyzetet, e problémák visszafoghatják a hitelállomány-bővülést. Sőt, a nemteljesítő hitelek elhúzódó refinanszírozása azt jelenti, hogy kevesebb forrás áll rendelkezésre az új projektek számára, és ez az optimálistól elmaradó hitelkihelyezést eredményez. Bizonyos országokban a fizetésképtelenségi keret reformja segíthet felgyorsítani a rossz adósságok szanálását, hozzájárulva a banki mérlegek gyorsabb megtisztításához, többek között azáltal, hogy jobb feltételeket teremt a nemteljesítő hitelek értékpapírosítása számára. Ezen okokból a Bizottság például Bulgária, Írország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Portugália és Szlovénia számára további intézkedést javasol a nemteljesítő hitelek csökkentése céljából, többek között a fizetésképtelenségi keret reformja segítségével.

A beruházások elősegítése túlmutat a finanszírozás növelésén. A beruházás mindeddig nem vált a fellendülés motorjává. Amennyiben lehetőség van rá – például Németországban –, a tagállamoknak fel kell használniuk költségvetési mozgásterüket a növekedést ösztönző területeken, például az infrastruktúra, oktatás és kutatás területén az állami beruházások növelésére. A tagállamoknak ugyanakkor célszerű olyan környezetet biztosítaniuk, amely ösztönzi a termelőberuházásokat. A beruházás nemzeti akadályaira vonatkozóan a Bizottság által elvégzett helyzetértékelésből kiderül, hogy az akadályok leginkább olyan szűk keresztmetszetekhez kapcsolódnak, mint a közigazgatás hatékonyságának és átláthatóságának alacsony mértéke, a nem hatékony igazságszolgáltatási rendszerek és az üzleti környezet gyengeségei. Ezek magukban foglalják a nagy szabályozási és adminisztratív terheket, a szabályozási keret és az ágazatspecifikus szabályozás kiszámíthatatlanságát (beleértve a nehézkes és hosszadalmas jóváhagyási eljárásokat), amelyek gátolhatják a nagy infrastrukturális projektekbe való beruházásokat.

További hatékonysági problémák jellemzők az adórendszerekre, a közbeszerzésre, az igazságszolgáltatási rendszerekre és a fizetésképtelenségi keretekre. A Bizottság Magyarországnak például azt ajánlja, hogy szüntesse meg a torzító hatású ágazatspecifikus adókat, Lettországnak, Litvániának, Lengyelországnak, Romániának és Szlovákiának pedig, hogy javítsák az adózási fegyelmet. Olaszországnak csökkentenie kellene a polgári igazságszolgáltatási eljárások hosszát reformok végrehajtása és hatékony ügykezelés révén, valamint javítania kellene a fizetésképtelenségi keretet és az adóbeszedést. Belgium egyszerűsíthetné az adórendszerét és megszüntethetné a torzító hatású adókiadásokat. Reformokra van szükség továbbá a nagyobb és diverzifikáltabb finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében, és a beruházási prioritásokat ki kell terjeszteni a hagyományos infrastruktúrán túlmutató, inkább az immateriális javakra, a humántőkére és a kapcsolódó szociális beruházásokra. A munkaerő- és termékpiacok alkalmazkodóképességének fokozása szintén szerepet játszik ebben. A haladás magában foglalja az egységes piac megerősítését, stabil nemzeti és határokon átnyúló projektportfólió elfogadását, valamint valamennyi közigazgatási szintet illetően megfelelő koordináció és tervezés biztosítását. A Bizottság ezzel párhuzamosan kezdeményezéseket indít a teljes európai beruházási potenciál felszabadítása érdekében, az európai beruházási terv végrehajtása és az egységes piac megerősítése által.

Az üzleti környezet és a termelékenység javítása

A hosszú távú növekedés a termelékenység növekedésétől függ. Ehhez az Uniónak növelnie kell a beruházásokat olyan területeken, mint a technológia, innováció és a humántőke. A beruházások több éven át nyomott szintje jelentős felhalmozott lemaradást termelt, különösen az információs és kommunikációs technológiák terén. A termelékenységet és a versenyképességet segítenék az olyan strukturális reformok, amelyek lehetővé tennék az erőforrások hatékonyabb elosztását, az új technológiák gyorsabb bevezetését, az erőteljesebben körforgásos gazdaság előmozdítását és innovatív üzleti modellek bevezetését.

Az üzleti tevékenységet és a foglalkoztatást jobban ösztönző szabályozási környezet fellendítené a magánberuházásokat. A közigazgatási gyakorlatok javítása, a korrupció felszámolása, az átláthatóság megteremtése és az egyszerű és kiszámítható szabályok hozzájárulnak a versenyképesség, a növekedés és a munkahelyteremtés fokozásához. A Bizottság azt ajánlja például Franciaországnak, hogy folytassa egyszerűsítési programját, Olaszországnak, hogy hajtsa végre közigazgatásának reformját és Ausztriának, hogy csökkentse a beruházások adminisztratív és szabályozási akadályait, különösen a szolgáltatások területén.

A gyorsan változó gazdaság az erőforrások rugalmas elosztását teszi szükségessé. A reformok minőségi vetülete meghatározó a siker szempontjából. Az erőforrások hatékony – a termelékenyebb vállalatoknak kedvező – elosztása javítaná a termelékenységi és a növekedési rátát. Emellett bővítené a hatékonyabb vállalkozások beruházási tevékenységét, ezáltal erősítve a tagállami gazdaságok hosszú távú növekedési potenciálját. A termékek, szolgáltatások és a munkaerő piacán végrehajtott reformok csak bizonyos idő elteltével hoznak eredményeket, de katalizátorként hatnak az erőforrások újraelosztására, mivel mozgósítják a beruházásokat és korszerűsítik az uniós gazdaság termelőbázisát.

A növekedési potenciál erősödne az üzleti szolgáltatások teljesítményének javításával. Sok uniós tagállamban változatlanul magas a szolgáltatási szektorokat érintő korlátozások száma, ami károsan hat a beruházásra, a növekedésre és a foglalkoztatásra. Az üzleti szolgáltatások ágazatának a feldolgozóipar és más szektorok termelékenységéhez való hozzájárulása elengedhetetlen az uniós gazdaságok korszerűsítéséhez. Az üzleti szolgáltatások és a szabályozott szakmák terén meglévő korlátozások köre, mértéke és száma különös figyelmet érdemel – mindenekelőtt a műszaki, a számviteli, az építészeti és a jogi területen. E tekintetben a Bizottság ajánlásokat javasol több tagállamnak, köztük Belgiumnak, Németországnak, Luxemburgnak és Ausztriának. A kiskereskedelmi ágazatban és az építőiparban fennálló szabályozási korlátozások leépítését célzó reformok felgyorsítása szintén jelentős pozitív hatással járna több tagállamban.

Sokkal szorosabb együttműködésre van szükség az üzleti és a tudományos világ között. Az innováció a gazdaság korszerűsítésének mozgatórugója, növeli a termelékenységet, vonzza a beruházásokat és támogatja a gazdasági növekedést. A megfelelő innovációs környezet megteremtésének előfeltétele a pénzügyi ösztönzők, támogató szabályozási keretek, valamint az üzleti és tudományos világ közötti szorosabb kapcsolat megléte. A tudományos világ, a kutatás és az üzleti innováció közötti kapcsolatot számos tagállamban erősíteni kell, például a Cseh Köztársaságban, Dániában, Észtországban, Spanyolországban és Portugáliában. A Bizottság Belgiumnak ajánlja, hogy mozdítsa elő a tudásalapú tőkébe való befektetést és növelje általános innovációs kapacitását. Észtországnak és Lettországnak elő kellene mozdítania a kutatás-fejlesztés és innováció terén a magánberuházásokat.

A növekedést jobban támogató államháztartás kialakítása

A jelenlegi összesített euróövezeti költségvetési irányvonal nagyjából megfelelő. Az euróövezeti költségvetési irányvonal összességében várhatóan némileg expanzívvá válik 2016-ban. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és a gazdaságélénkülés támogatása – különös tekintettel a gazdasági növekedés külső forrásairól a belső forrásokra való átmenet szükségességére – kettős céljának tükrében vizsgálva az euróövezetben ebben az évben várható költségvetési irányvonal összesítve nagyjából megfelelőnek tekinthető a tartósan nagyon alacsony infláció fényében. Ugyanakkor az egyes tagállamok költségvetési irányvonala nem mindig találja meg a fenti két célkitűzés közötti egyensúlyt.

A Bizottság a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében is számos lépést tett. Egyrészt a Bizottság ajánlja, hogy Ciprus, Írország és Szlovénia kerüljön ki a túlzott hiány esetén követendő eljárás alól. Ennek elfogadásával a 2011. évi 24 tagállamból hat tagállam maradna a korrekciós ág hatálya alatt az európai szemeszter jelenlegi fordulóját követően. Másrészt a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést fogadott el Belgium, Olaszország és Finnország tekintetében, amelyben megvizsgálja a Szerződés szerinti adósságkritériumnak való megfelelésüket. Bár úgy tűnik, ezek az országok eltérnek az adósságra vonatkozó referenciaértéktől és az adósságcsökkentés ütemének referenciaértékétől, a jelentések a releváns tényezők vizsgálatát követően azt javasolják, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelést jelenleg teljesítettnek kell tekinteni. Olaszország esetében a Bizottság a releváns tényezők értékelését felülvizsgálja majd egy új jelentésben novemberben, amikor további információk állnak rendelkezésre a 2017. évi középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályára való visszatérésről.

Portugáliát és Spanyolországot illetően a Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, hogy ajánlja a túlzott hiány tartós kiigazítását 2016-ban illetve 2017-ben, a szükséges strukturális intézkedések meghozatalával és a rendkívüli bevételeknek a hiány és az adósság csökkentésére való felhasználásával. A Bizottság a Szerződés 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás nyomon követésére irányuló feladatával összhangban július elején újból megvizsgálja e két tagállam helyzetét.