INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Amint azt a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló, a 2021 és 2025 közötti időszakra szóló uniós stratégia is hangsúlyozza, az Európai Uniónak fokoznia kell a bűnözés elleni küzdelmet. A szervezett bűnözői csoportok jelentős illegális nyereségüket arra használják fel, hogy bekerüljenek a legális gazdaságba és a közintézményekbe, aláásva ezzel a jogállamiságot és az alapvető jogokat, valamint az emberek biztonsághoz való jogát és a hatóságokba vetett bizalmukat. Az EU-ban a büntetendő cselekményekből származó illegális bevételek 2019-ben 139 milliárd EUR-t tettek ki, ami az Unió GDP-je 1 %-ának felel meg. A vagyonvisszaszerzés uniós és nemzeti szintű jogi keretének fejlődése ellenére a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek csak kis százalékát kobozzák el. A pénzügyi információkhoz való gyors hozzáférés kulcsfontosságú a hatékony pénzügyi nyomozásokhoz, valamint a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelmeknek a sikeres felkutatásához és elkobzásához. E tekintetben alapvető fontosságú annak ismerete, hogy ki rendelkezik bankszámlával a vizsgálatot végző tagállamtól eltérő tagállamban: nemcsak annak megállapítása érdekében, hogy melyik tagállamnak kell a biztosítási intézkedést és vagyonelkobzást elrendelő határozatot megküldeni, hanem azért is, hogy a nyomozók potenciálisan döntő fontosságú nyomravezető információhoz jussanak. Annak érdekében azonban, hogy az egyik tagállamban bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, kivizsgálásáért vagy büntetőeljárás alá vonásáért felelős hatóságok információt szerezzenek a nyomozás olyan alanyairól, akik bankszámlával rendelkeznek egy másik tagállamban, jelenleg rendőrségi vagy igazságügyi együttműködési csatornák útján kell információkat gyűjteniük. Ez gyakran nehézkes és időigényes folyamat, amely akadályozza az információkhoz való gyors hozzáférést, amint azt a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemről szóló bizottsági jogalkotási javaslatcsomagot kísérő hatásvizsgálat 7. melléklete is mutatja, valamint a bűnüldözést.

Az (ötödik) pénzmosási irányelv 32a. cikke értelmében a tagállamoknak olyan központi automatizált mechanizmust – például központi nyilvántartást vagy központi elektronikus adat-visszanyerési rendszert – kell bevezetniük, amelynek segítségével időben azonosíthatók a fizetési számlával vagy bankszámlával, illetve széffel rendelkező vagy ezek felett ellenőrzést gyakorló természetes vagy jogi személyek.

Az (EU) 2019/1153 irányelv már jelenleg is előírja a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki a bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására hatáskörrel rendelkező hatóságokat annak érdekében, hogy azok hozzáférjenek a központi automatizált mechanizmusokhoz (a továbbiakban az (EU) 2019/1153 irányelvben alkalmazott központi bankszámla-nyilvántartás). Azt is előírja számukra, hogy a kijelölt illetékes hatóságaik közé vonják be a vagyon-visszaszerzési hivatalokat, és lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy illetékes hatóságként jelöljenek ki adóhatóságokat és korrupcióellenes hivatalokat, amennyiben azok a nemzeti jog alapján bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, nyomozására vagy büntetőeljárás alá vonására hatáskörrel rendelkeznek. Az irányelv átültetésének határideje 2021. augusztus 1.

Az új pénzmosási irányelvre irányuló, e javaslattal párhuzamosan előterjesztett bizottsági javaslat értelmében a tagállamok biztosítják, hogy a központi bankszámla-nyilvántartásokból származó információk a Bizottság által kifejlesztendő és működtetendő bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontján keresztül elérhetők legyenek. A központi bankszámla-nyilvántartások összekapcsolásával a bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontjához hozzáféréssel rendelkező hatóságok anélkül, hogy meg kellene keresniük valamennyi más tagállambeli partnerüket, gyorsan megállapíthatnák, hogy egy adott személy vezet-e bankszámlát más tagállamokban. Jogalapjával összhangban (az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke) az új pénzmosási irányelv csak a pénzügyi információs egységek (FIU-k) számára biztosít hozzáférést a bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontjához. Ez a nemzeti szerv kapja a kötelezett szolgáltatóktól a gyanús tranzakciókra vonatkozó bejelentéseket, és adott esetben továbbítja azokat a bűnügyi nyomozó hatóságoknak. A súlyos bűncselekmények elleni küzdelem és különösen a hatékony pénzügyi nyomozások lefolytatása érdekében azonban a bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására vagy büntetőeljárás alá vonására hatáskörrel rendelkező hatóságoknak szintén hozzá kell férniük a bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontjához, lehetővé téve számukra a büntetőeljárás szempontjából lényeges pénzügyi információk azonosítását, elemzését és értelmezését.

E javaslat célja, hogy az új pénzmosási irányelvvel bevezetett egységes hozzáférési ponthoz való hozzáférést kiterjessze a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és büntetőeljárás alá vonására hatáskörrel rendelkező hatóságokra, amelyeket az (EU) 2019/1153 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése alapján illetékes hatóságnak jelöltek ki.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

Ez a javaslat kiegészíti az új pénzmosási irányelvre irányuló bizottsági javaslatban foglalt, a bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontjára vonatkozó rendelkezéseket. A pénzmosás elleni keret alapja (az EUMSZ 114. cikke) a belső piachoz kapcsolódik, és a cél az uniós pénzügyi rendszer pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megakadályozása. Ez a javaslat kiegészíti a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre irányuló szakpolitikák megelőzési oldalát és épít arra, továbbá megerősíti a jogi keretet a bűnüldözési együttműködés szempontjából. Ez a javaslat összhangban van a Bizottság által 2020 májusában elfogadott, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését célzó átfogó uniós politikára vonatkozó cselekvési tervvel. A cselekvési terv hangsúlyozza, hogy a központi bankszámla-nyilvántartások uniós szintű összekapcsolására szükség van a pénzügyi információs egységek és a bűnüldöző hatóságok bankszámla-információkhoz való hozzáférésének felgyorsításához, valamint a határokon átnyúló együttműködés elősegítéséhez. A biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia (2020. július) azt is hangsúlyozza, hogy ez az összekapcsolás jelentősen felgyorsíthatja a pénzügyi információs egységek és az illetékes hatóságok hozzáférését a pénzügyi információkhoz. A szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló új uniós stratégia tartalmazza, hogy a Bizottság felül fogja vizsgálni az (EU) 2019/1153 irányelvet annak érdekében, hogy a bűnüldöző hatóságok számára hozzáférést biztosítson a központi bankszámla-nyilvántartásokat Unió-szerte összekapcsoló jövőbeli platformhoz.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A javasolt irányelv összhangban van az Unió szakpolitikai céljaival, különösen a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemmel, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését célzó kerettel, beleértve az új, pénzmosás elleni intézkedéscsomagot is.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

A módosítandó jogi aktus, azaz az (EU) 2019/1153 irányelv elfogadásához hivatkozott jogalappal összhangban a javasolt irányelv jogalapja az EUMSZ 87. cikkének (2) bekezdése. E rendelkezés lehetővé teszi az Unió számára, hogy intézkedéseket hozzon a tagállamok illetékes hatóságait (beleértve a rendőrséget, a vámhatóságokat és más bűnüldöző hatóságokat) érintő rendőrségi együttműködésre vonatkozóan, különösen a bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása szempontjából releváns információk gyűjtése, tárolása és cseréje tekintetében.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)