ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
51.

e tekintetben emlékeztet a kereskedelem, a szabadalmak és a szabványok közötti összefüggésekre; úgy véli, hogy a szabványosítás és a növekvő nemzetközi verseny normatív elemei alapvető fontosságúak az EU kereskedelempolitikája szempontjából, és azoknak a stratégiai iparpolitika egyik fő pillérét kell képeznie; emlékeztet arra, hogy a szabványosítás a hírek szerint olyan kockázatos terület, ahol Kína eltérhet a normáktól és leválaszthatja gazdaságát; kiemeli, hogy a hamisítás a szellemi tulajdon védelmére irányuló uniós erőfeszítések egyik kiemelt prioritása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unióba érkező hamisított és kalózáruk túlnyomó része továbbra is Kínából származik, mind az érték, mind a mennyiség tekintetében; hangsúlyozza, hogy a földrajzi árujelzőkről szóló megállapodás az első lépést jelenti a hamisítás elleni küzdelemben, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fokozza az EU szellemi tulajdonának védelmére irányuló erőfeszítéseket, a szabadalmakat is beleértve; aggodalmát fejezi ki a kínai bíróságok azon kialakulóban lévő gyakorlata miatt, amely révén világszerte joghatóságra tartanak igényt a szabványhoz nélkülözhetetlen szabadalmakra vonatkozó tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes engedélyezési feltételek meghatározása tekintetében, és megakadályozzák a vállalatokat abban, hogy megtámadják határozataikat; hangsúlyozza, hogy ez a gyakorlat lehetővé teszi a kínai vállalatok számára, hogy ne fizessenek tisztességes árat a szabványhoz nélkülözhetetlen szabadalmak használatáért, és veszélyezteti az európai kutatást; kéri a Bizottságot, hogy e kérdésben folytasson párbeszédet a kínai hatóságokkal; kéri, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a digitalizáció és a kommunikáció területén elkövetett jogsértésekre valamennyi érintett szerven belül, beleértve az ENSZ Nemzetközi Távközlési Egyesületét is, együttműködve az EU hasonló gondolkodású partnereivel, különösen az Egyesült Államokkal; sürgeti, hogy folytassanak több szakpolitikai vitát az olyan kínai kezdeményezések következményeiről, mint a Made in China 2025 vagy – az egyre jelentősebbé váló – China Standards 2035; aggodalmát fejezi ki ezzel összefüggésben Kína növekvő digitális önkényuralmával és digitális kormányzási modelljének világszerte történő népszerűsítésére irányuló erőfeszítéseivel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy szükség van a közös nyilatkozatról szóló kezdeményezés keretében az e-kereskedelemre vonatkozó WTO-megállapodásra a Kínával való kapcsolatokban az alapvető szintű nyitottság és egyenlő versenyfeltételek előmozdításához;
AD.

mivel az Oroszországi Föderáció nemcsak külső fenyegetést jelent Európa biztonságára, hanem saját lakosságát is elnyomja; mivel az oroszországi helyzet nyugtalanítóan romlik annak következtében, hogy Putyin elnök egyre inkább elnyomja a demokratikus erőket, amellyel az a célja, hogy elhallgassa belföldi bírálóit, a politikai ellenzéket és a korrupcióellenes aktivistákat, korlátozza gyülekezési szabadságukat és akadályozza tevékenységüket és az orosz civil társadalom tevékenységét, amit az is bizonyít, hogy az orosz hatóságok mindössze két héttel Alekszej Navalnij letartóztatását követően több mint 11 000 békés tüntetőt vettek őrizetbe, így 2021 januárja óta több mint 15 000 oroszt tartóztattak le; mivel Oroszország továbbra is jogellenesen tartja fogva polgárait, és üldözi az ellenzéki vezetőket, a független újságírókat, a tüntetőket és az emberi jogi aktivistákat; mivel az oroszországi börtönkörülmények továbbra is szörnyűek, és a bebörtönzöttek kínzásnak, zaklatásnak és fizikai támadásoknak vannak kitéve;
S.

mivel a tálibok megosztottak, és emellett más szélsőséges és keményvonalas csoportok ellenállásával is meg kell küzdeniük Afganisztánban; mivel a rezsim most hozzáfér az afgán és szövetséges erők által elhagyott katonai felszerelésekhez is; mivel ezek a fegyverek könnyen más, nemzetközileg nyilvántartott terrorista csoportok – például az Iszlám Állam, az al-Kaida és azok testvérszervezetei – kezébe kerülhetnek;
24.

hangsúlyozza, hogy a biztosjelöltek összeférhetetlenségéről szóló döntés a meghallgatások előtt továbbra is a Parlament Jogi Bizottságának demokratikus és intézményi hatáskörébe tartozik; e tekintetben hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a jövőbeli független uniós etikai testület kellően indokolt és jól dokumentált értékeléseket végezhessen, megfelelő vizsgálati hatáskörökkel kell felruházni, valamint jogosulttá kell tenni arra, hogy adminisztratív dokumentumokat kérjen be, és hozzáférjen azokhoz; hangsúlyozza, hogy az összeférhetetlenség következményeinek ellenőrzése során teljes körűen be kell tartani a titoktartásra, valamint a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat; úgy véli, hogy a Jogi Bizottság számára több időt kell adni, és ezért azt ajánlja, hogy a Jogi Bizottság – a kérdéssel kapcsolatos hatáskörét teljes mértékben megőrizve – azt követően döntsön a biztosjelöltek összeférhetetlenségének fennállásáról, hogy megkapta a független uniós etikai testület nem kötelező erejű, nyilvános, pontos és indokolással ellátott ajánlásait, ami erősítené fellépését; úgy véli, hogy a Jogi Bizottságnak végül vitát kellene tartania a független uniós etikai testület által kiadott ajánlásokról; úgy véli, hogy az ajánlásokat a biztosjelöltek pénzügyi érdekeltségi nyilatkozataival együtt közzé kell tenni; úgy véli, hogy a biztosjelöltek nyilatkozatainak a Jogi Bizottság általi ellenőrzésén túl az összeférhetetlenségeket általában a közfeladat vagy közszolgálati jogviszony betöltése előtt, alatt és után valamennyi uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség esetében meg kell vizsgálni; úgy véli továbbá, hogy a Jogi Bizottságot elegendő erőforrással, eszközzel és készséggel kell ellátni a szükséges információk összevetéséhez és felkutatásához, valamint szükség esetén kiegészítő információk bekéréséhez;
27.

hangsúlyozza, hogy az utólagos átalakítási projektekre vonatkozó engedélyezési eljárások időkeretei – különösen a kizárólag a nemzeti alkalmazási területre szánt vasúti járművek típusengedélyezési eljárásai esetében – továbbra is eltérőek, mivel a nemzeti biztonsági ügynökségek eltérően értékelik, hogy szükség van-e bizonyos módosítások újbóli engedélyezésére, aminek következtében az egyes vasúti járművek újbóli engedélyezése akár egy hónapig is eltarthat; felhívja a Bizottságot, hogy indítson jogalkotási kezdeményezéseket – többek között a jelenlegi végrehajtási rendeletek aktualizálását – annak biztosítása érdekében, hogy a típusengedélyezési eljárásokat követő engedélyezési eljárásokat – különösen a fedélzeti ERTMS alrendszereknek a nemzeti alkalmazási területre történő utólagos felszerelésével kapcsolatos típusmegfelelőségi eljárásokat – gyorsított ellenőrzési műveletek révén észszerűsítsék és harmonizálják annak érdekében, hogy csökkenjen a típusmegfelelőségi tanúsítványok kiadásához szükséges idő; úgy véli továbbá, hogy a megfelelőségi eljárásoknak tovább kell erősíteniük az érintett ipari beszállítók és nemzeti biztonsági ügynökségek korai szakaszban történő bevonását annak elkerülése érdekében, hogy a vasúttársaságokat visszatartsák a kiépítéssel kapcsolatos nagy léptékű és ambiciózus projektektől; kéri továbbá, hogy nagyobb mértékben vonják be az ügynökséget a típusmegfelelőségi eljárásokba, amelyeket akkor végeznek, amikor az utólag átalakított vasúti járműveket kizárólag nemzeti alkalmazási területre szánják;
9.

üdvözli a 2021. június 14-i NATO-csúcstalálkozó által a transzatlanti egységről és együttműködésről küldött határozott jelzést, amely megmutatta, hogy a szövetség továbbra is létfontosságú, és továbbra is képes alkalmazkodni a jelenlegi és az új kihívásokhoz; úgy véli, hogy az EU és a NATO közötti együttműködésről levont következtetéseknek tükröződniük kell a NATO következő stratégiai koncepciójával kapcsolatos munkában is; üdvözli, hogy a NATO főtitkára kinevezte a független szakértői csoportot, és elismerését fejezi ki különösen az EU és a NATO közötti szorosabb együttműködésre vonatkozó ajánlásaival kapcsolatban; támogatja a Bizottság elnökének és az alelnöknek/főképviselőnek az EU és az USA közötti biztonsági és védelmi párbeszédre vonatkozó 2020. decemberi javaslatait; üdvözli a Biden-kormány egyértelműen kinyilvánított szándékát, hogy párbeszédet folytasson az EU és a NATO partnereivel minden területen;
37.

megállapítja, hogy a 2019-ben feltárt csalárd szabálytalanságok között az egészségügyi infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések esetében sérültek a közbeszerzési szabályok, és a leggyakoribb felderített problémák az igazoló dokumentumokkal függtek össze: 15 tagállam jelentett be szabálytalanságokat az egészségügyi infrastruktúrákkal kapcsolatos intézkedések terén, ezekből hét tagállam szintén csalárd szabálytalanságot jelentett be; az, hogy más tagállamok ezen a területen nem jelentettek szabálytalanságokat, nem azt jelenti, hogy őket e kockázatok nem is érintik, és felhívja a Bizottságot, az OLAF-ot és az Európai Ügyészséget, hogy a csalárd tevékenységek – különösen a Covid19-világjárvány elleni küzdelemmel kapcsolatos tevékenységek – ne maradjanak megoldatlanok;
28.

kéri a Bizottságot, hogy a Parlamentnek a műszaki alkalmassági jogszabálycsomag közúti biztonsági szempontjairól készített végrehajtási jelentéséről szóló, 2021. április 27-i állásfoglalásával összhangban kellő mértékben vegye figyelembe az új általános biztonsági rendeletben előírt járműbiztonsági elemek terén bekövetkezett műszaki fejlődést, és a műszaki alkalmassági csomag következő felülvizsgálatának hatálya alá vonja be a fejlett biztonsági rendszereket is annak biztosítása érdekében, hogy az időszakos műszaki vizsgák folyamán ezek is az ellenőrzés tárgyát képezzék; felhívja e tekintetben az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsanak további képzést, továbbképzést és átképzést az időszakos műszaki ellenőrzéseket végző ellenőrök számára; kéri a járművek öndiagnózisára vonatkozó követelmények szigorítását annak megakadályozása érdekében, hogy a biztonság fokozása érdekében tervezett fejlett vezetéstámogató rendszerek meghibásodása veszélyforrássá válhasson;
—

tekintettel az „Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland” (Előzetes és utólagos értékelő tanulmány az Európai Unió és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodásról) című, 2019. augusztus 9-i jelentésre,
33.

fokozott általános átláthatóságot kér az MI-alkalmazások Unión belüli használata tekintetében egy átfogó értelmezés kialakítása céljából; kéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak átfogó tájékoztatást a bűnüldöző és igazságügyi hatóságaik által használt eszközökről, a használt eszközök típusairól, használatuk céljairól, a kapcsolódó bűncselekmények típusairól, valamint az ezen eszközöket kifejlesztő vállalatok és szervezetek nevéről; kéri a bűnüldöző hatóságokat és az igazságszolgáltatást, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot is, és biztosítsanak kellő átláthatóságot abban az esetben, ha hatáskörük gyakorlása során mesterséges intelligenciát és kapcsolódó technológiákat használnak, ideértve a szóban forgó technológia hamispozitív- és hamisnegatív-arányainak közzétételét is; kéri, hogy a Bizottság egyetlen helyen gyűjtse össze és frissítse az információkat; kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé és frissítse a mesterséges intelligencia igazságszolgáltatási és bűnüldözési feladatokkal megbízott uniós ügynökségek általi használatára vonatkozó információkat is; felhívja az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy értékelje a bűnüldöző hatóságok és az igazságszolgáltatás által használt mesterségesintelligencia-technológiák és -alkalmazások jogszerűségét;
J.

mivel a Ryanair FR4978-as számú járatának erőszakos eltérítése miatt kiszabott uniós szankciókkal szemben Lukasenka nyilvánosan azzal fenyegetett, hogy migránsokkal és kábítószerekkel árasztja el az EU-t, különösen a szomszédos Litvániát és Lengyelországot; mivel ezt a fenyegetést migránsok politikai célokból eszközként való felhasználásával hajtották végre: mivel a Lukasenka-rezsim rendszert dolgozott ki azzal a céllal, hogy Irakból és Törökországból Minszkbe szállítson migránsokat, és belarusz határőrök közreműködésével megkönnyítse illegális belépésüket az Európai Unióba; mivel ennek következtében mintegy 4 000 illegális migráns lépett be Litvániába, több mint 1 400 Lengyelországba és mintegy 400 Lettországba; mivel Litvánia, Lettország és Lengyelország szükségállapotot hirdetett a Belarusszal közös határaik mentén; mivel az EU-ba történő szabálytalan belépések száma továbbra is magas, és az illegális határátlépési kísérletek folytatódnak; mivel a belarusz rezsim erőszakkal kényszeríti át a migránsokat az EU területére, valamint propagandát terjeszt és szándékosan félretájékoztat, azzal vádolva az uniós tagállamokat, hogy megkönnyítik a Belaruszba irányuló illegális migrációt; mivel Lukasenka azt javasolta, hogy szüntessék meg Belarusznak a visszatérő migránsok befogadására vonatkozó kötelezettségét, és a felfüggesztésre vonatkozóan törvénytervezetet nyújtott be a belarusz parlamentnek; mivel legalább öt migráns halt meg kihűlés és végkimerülés következtében és több migráns hetekig a EU Belarusszal közös külső határán rekedt; mivel Lengyelország korlátozta a civil társadalmi szervezetek és a média hozzáférését a határ menti térséghez, ahol szükségállapotot vezettek be; mivel az EU Belarusszal közös határán továbbra is feszült a helyzet, és a belarusz tisztek és katonák részvételével számtalan különféle provokációra kerül sor;
—

tekintettel az ENSZ Mianmarral foglalkozó független nemzetközi tényfeltáró missziójának „Sexual and gender-based violence in Myanmar and the gendered impact of its ethnic conflicts” (Szexuális és nemi alapú erőszak Mianmarban és etnikai konfliktusainak nemi szempontú hatásai) című, 2019. augusztus 22-i jelentésére,
H.

mivel 2021 júliusában arról számoltak be, hogy a ruandai hatóságok az NSO Group Pegasus kémprogramját potenciálisan több mint 3 500 aktivista, újságíró és politikus ellen vetették be; mivel a telefon igazságügyi szakértői elemzése szerint ezt a kémprogramot használták Carine Kanimba, Rusesabagina lánya telefonjának megfertőzésére is; mivel a ruandai hatóságok ezt tagadják;
E.

mivel a Tigrében zajló konfliktus kezdete óta számos törvénytelen kivégzésről számoltak be, többek között a 2020. november 9-i éjszaka Mai Kadrában, 2020. november 28-án Axumban és 2021. januárban Mahbere Degóban történt állítólagos mészárlásokról; mivel 2021 augusztusában a szudáni hatóságok arról számoltak be, hogy körülbelül 50 ember holttestét találták meg a Tekeze folyóban, amely Nyugat-Tigré és Szudán határfolyója; mivel a polgárháború 2020. novemberi kezdete óta Tigrében több mint 250 állítólagos mészárlásra találtak bizonyítékot; mivel jelentések szerint a Tigréi Népi Felszabadítási Front 2021 augusztusában bírósági eljárás nélküli kivégzéseket is elkövetett a Tigrével szomszédos régiókban, például Csennában és Kobóban;
—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2018. október 10-i 2239 (2018) számú, „Private and family life: achieving equality regardless of sexual orientation” (Magánélet és családi élet: az egyenlőség megvalósítása, tekintet nélkül a szexuális irányultságra) című állásfoglalására (1),
J.

mivel az ezen állásfoglalásban használt kifejezés, a „teljes sokféleségükben” (in all their diversity) kifejezés azt hangsúlyozza, hogy a nők, a férfiak és a nembináris személyek heterogén kategóriákba tartoznak, többek között (de nem kimerítően) fajuk, bőrszínük, etnikai vagy társadalmi származásuk, genetikai tulajdonságaik, nyelvük, vallásuk vagy meggyőződésük, politikai vagy más véleményük, nemzeti kisebbséghez tartozásuk, vagyoni helyzetük, születésük, fogyatékosságuk, életkoruk, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellemzőik, egészségi állapotuk, családi állapotuk, illetve migrációs vagy menekült státuszuk tekintetében; mivel e kifejezés megerősíti a „senkit sem hagyunk hátra” elv és a „mindenki számára egyenlő Európa” cél melletti elkötelezettséget; mivel interszekcionális megközelítés nélkül nem lehet valódi előrelépést elérni a nemek közötti egyenlőség terén;
46.

rámutat, hogy noha a gyakorlati ismeretek és a gyakorlati munkatapasztalat megszerzése szilárd alapot biztosít, amely számos tagállamban továbbra is érvényes a halászok képzése tekintetében, a szükséges ismeretek megfelelő elismerésének egyetlen módja a gyakorlati tapasztalatot is értékelő hivatalos tanúsítás; megjegyzi, hogy a hivatalos tanúsítás nemcsak a halászok személyes státuszát erősíti, hanem e szakma társadalmi elismerésének egy formáját is biztosítja;
—

tekintettel a Bizottság „Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” (Félidős jelentés a belvízi közlekedést előmozdító NAIADES II cselekvési program végrehajtásában elért eredményekről (a 2014–2017-es időszak vonatkozásában)) című, 2018. szeptember 18-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2018)0428),
T.

mivel Libanon semlegessége a jövőbeli stabilitásának kulcsa; mivel az egész Közel-Kelet stabilitása, biztonsága és békés fejlődése szempontjából döntő fontosságú, hogy Libanon stabil, teljes egészében szuverén, egységes és demokratikus állam legyen; mivel a nemrégiben megalakult kormánynak és minisztereinek el kell érniük a politikai függetlenséget, és ellen kell állniuk a szomszédos vagy távolabbi országokból érkező mindennemű külső beavatkozásnak; mivel a külső beavatkozás káros Libanon fejlődésére és stabilitására nézve; mivel a Hezbollah továbbra is ellenőrzése alatt tartja a libanoni kormány egyes kulcsfontosságú minisztériumait; mivel a Hezbollahot több uniós tagállam is terrorszervezetnek minősítette; mivel a Hezbollah többször is bizonyította, hogy Iránnal erős ideológiai szövetségben áll, ami destabilizálja a libanoni kormányt és veszélyezteti annak feltétlenül szükséges kohézióját;
85.

megismétli arra irányuló felhívását, hogy erősítsék meg a kritériumokat, és biztosítsák az uniós jegyzékkel kapcsolatos kötelezettségvállalások nagyobb mértékű végrehajtását, különös tekintettel az igazságos adóztatásra vonatkozó kritériumokra, amelyek szerint „Az adott ország, illetve terület nem segítheti elő olyan offshore struktúrák vagy megoldások létrejöttét, amelyek célja olyan nyereségnek az adott országba vagy területre vonzása, amely nem tükröz az adott országban, illetve területen zajló tényleges gazdasági tevékenységet.”; emlékeztet azon kérésére, hogy az EU-n belüli adórendszereket is értékeljék és kövessék nyomon, ezáltal az uniós listával azonos kritériumok alapján megreformálva a káros adózási gyakorlatokra vonatkozó uniós politikát és a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexet, amelyeknek kötelező erejűvé kell válniuk; felszólít különösen arra, hogy határozzanak meg egy minimális gazdasági tartalmat arra vonatkozóan, hogy mi minősül adóparadicsomnak, vezessenek be megfelelő szankciókat és az átfogó keret II. pillérének keretében a nemzetközileg elfogadott tényleges minimális adókulcsnak megfelelő minimális tényleges adóztatást, valamint a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex hatályát terjesszék ki a kedvezményes személyijövedelemadó-rendszerekre is, hogy magában foglalja a rendkívül mobilis gazdag magánszemélyek vagy digitális nomádok vonzására kialakított külön állampolgársági programokat vagy intézkedéseket, amelyek az egységes piac jelentős torzulásaihoz vezethetnek;
4.

hangsúlyozza, hogy a jelenleg előtérbe került Covid19-válságtól függetlenül az EUSZA-nak továbbra is támogatnia kell a természeti katasztrófák sújtotta országokat; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás vitathatatlanul valós jelenség, és hogy ezért közép- és hosszú távon is elengedhetetlen a cselekvés; továbbra is aggódik amiatt, hogy az EUSZA – különösen hatályának kiterjesztéséből, valamint abból adódóan, hogy a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi kereten belül összevonásra került a sürgősségisegély-tartalékkal – nem rendelkezik kellő forrásokkal; megjegyzi, hogy a SEAR költségvetésének felső határa 1,2 milliárd EUR;
P9_TA(2021)0435

A Covid19 elleni oltóanyagok fejlesztése, beszerzése és elosztása terén az EU által biztosított átláthatóság

Az Európai Parlament 2021. október 21-i állásfoglalása a Covid19 elleni oltóanyagok fejlesztése, beszerzése és elosztása terén az EU által biztosított átláthatóságról (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Az Európai Parlament,

C.

mivel az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) rendkívüli intézkedéseket hajt végre a jóváhagyott vagy értékelés alatt álló Covid19-kezelésekre és oltóanyagokra vonatkozó szabályozási tevékenységei átláthatóságának maximalizálása érdekében, ideértve az EMA-hoz benyújtott forgalombahozatali engedély iránti kérelmekben foglalt klinikai vizsgálati jelentések közzétételét is; mivel az EMA által végrehajtott intézkedések célja a Covid19-gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás iránti nagy érdeklődés kezelése és az azokkal kapcsolatos globális kutatás támogatása;

mivel több mint 200 000 polgár már támogatta a „No Profit on Pandemic” („Ne hozzon profitot a pandémia”) elnevezésű európai polgári kezdeményezést, amely azt kívánja elérni, hogy „az előállítási költségekre, az állami hozzájárulásokra, valamint az oltóanyagok és gyógyszerek hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó adatok nyilvánosak legyenek, és a hatóságok és a gyógyszeripari vállalatok közötti szerződéseket tegyék közzé”;

mivel a Bizottság és a tagállamok kötelesek a lehető legnyilvánosabban és legpolgárközelibb módon végezni munkájukat, amikor gyógyszeripari vállalatokkal tárgyalnak a Covid19 elleni oltóanyag-szerződésekről; mivel a Bizottság elutasítja a szakértők, sőt még a közös tárgyalócsoportban képviselt hét tagállam nevének közzétételét is; mivel a demokratikus elszámoltathatóság előfeltétele annak, hogy az EU oltóanyag-stratégiája hatékony és hiteles szerepet játsszon a globális oltási erőfeszítésekben;

hangsúlyozza, hogy a védőoltásokkal kapcsolatos valós aggodalmaik és kétségeik jobb megértése érdekében fokozni kell a polgárokkal folytatott párbeszédet; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a nyilvánossággal a Covid19-oltóanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról folytatott kommunikációját, és tegye azt egyértelművé, átláthatóvá és precízzé annak érdekében, hogy eleget tegyen az uniós polgárok azon jogának, hogy hozzáférjenek az egészségükkel közvetlenül kapcsolatos információkhoz, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek alapján egyes oltóanyagokat másokkal szemben kiválasztanak;

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy vonja be a Bizottság és a Parlament közötti Covid19-kapcsolattartó csoportot, amelyet a Bizottság elnöke 2021 februárjában jelentett be (11), a jövőbeli szerződések jóváhagyására irányuló döntéshozatali folyamatba, a tárgyalási folyamat nagyobb átláthatóságának biztosítása érdekében; kéri, hogy heti rendszerességgel bocsássanak friss információkat e csoport rendelkezésére, az oltóanyag-előállításra, -behozatalra, -kivitelre és a dózis-előrejelzésre vonatkozó részletes tanulmányt is beleértve;