Brüsszel, 13.07.2004

COM (2004) 480 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCS, AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA RÉSZÉRE

Globális együttműködés felé az információs társadalomban:a genfi alape lvek átültetése a gyakorlatba – bizottsági javaslatok az Információs Társadalom Csúcstalálkozó (WSIS) második szakaszához

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCS, AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA RÉSZÉRE

Globális együttműködés felé az információs társadalomban:a genfi alapelvek átültetése a gyakorlatba –bizottsági javaslatokaz Információs Társadalom Csúcstalálkozó (WSIS) második szakaszához(EGT vonatkozású szöveg)

Bevezetés

A WSIS felismerte, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ICT) jelenleg a gazdasági növekedés és a fenntartható fejlődés legfontosabb ösztönzői közé tartoznak. Az ICT-k okozzák a termelékenység növekedését és elősegítik az integrációt. A 2003. decemberi genfi csúcstalálkozó a vezérelvek tekintetében megteremtette a globális információs társadalomra vonatkozó közös megközelítés alapjait, amelyek főként a lisszaboni stratégiával összefüggésben kidolgozott „Információs társadalom mindenkinek” uniós megközelítésre épülnek. Az EU jelentős mértékben hozzájárult az előkészítési folyamathoz és támogatta a WSIS első ülését, ezen kívül továbbra is elkötelezett az európai külpolitikában meghatározó többoldalúság elve mellett.[1]

A WSIS-ről szóló két korábbi bizottsági közleményt követően – amelyek közül az első vázolta az EU megközelítését[2], a második pedig értékelte a genfi csúcstalálkozó eredményeit[3] – ez a közlemény a WSIS második szakaszára vonatkozó konkrét javaslatokat fogalmaz meg. A javaslatok különösen a WSIS cselekvési terv (POA) végrehajtására, a két csoport (a digitális szakadék áthidalásának finanszírozásával, illetve az e-kormányzással foglalkozó munkacsoport) nyomon követésére és az előkészítési folyamat támogatására irányulnak.

A WS IS CSELEKVÉSI TERV VÉGREHAJTÁSA

ÁLTALÁNOS SZEMPONTOK

A WSIS első szakasza a globális információs társadalomhoz kapcsolódó genfi elvi nyilatkozattal és a cselekvési tervvel zárult, amelyek a globális információs társadalom minden tagja számára valamennyi területen közös hivatkozási pontként szolgálnak. A WSIS második szakasza a cselekvési terv alapján ezeket az elveket kézzelfogható eredményekre fordítja le . Az EU javaslata szerint a kézzelfogható eredmények elérése érdekében korlátozott számú prioritásra kell összpontosítani.

A „digitális szakadék” problémája tekintetében az jelenti a kihívást, hogy az ICT-t elérhetővé és megfizethetővé tegyük az alkalmazások általános elérhetőségét biztosító szolgáltatások támogatása érdekében. A javaslat szerint a cselekvési terv végrehajtása során ezekkel különböző szinten kell foglalkozni: támogató környezet; ICT-alkalmazások; kutatás és fejlesztés.

A WSIS-ból fakadó intézkedések két területen rónak feladatot az Európai Unióra:

- Az EU információs társadalmat érintő belső politikáinak érvényre jutását az EU távközlési szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozásának végrehajtási jelentése, az eEurope-jelentések, az EU kutatáspolitikájáról szóló jelentések és más vonatkozó jelentések vizsgálják. A Bizottság ezek alapján átfogó jelentést készít az egyes politikák által érintett területeken történt előrehaladásról.

- Az e közleményben szereplő javaslatok az EU külső politikáira vonatkoznak, az információs társadalom területén harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd és együttműködés alapján. A hangsúlyt az innovációt ösztönző, kiszámítható jogi környezetre, valamint a magánszektor bevonásával megvalósuló konkrét projektekre kell helyezni. Ezek a politikák törekednek továbbá az emberi jogok támogatására harmadik országokban, illetve az ICT használatával történő visszaélések leküzdésére.

A támogató környezet megteremtése

Az elsődleges prioritást a beruházók számára vonzó, a fenntartható növekedést és fejlődést integrált módon biztosító környezet megteremtése jelenti. Ez számos, nemzeti vagy regionális szinten biztosítandó összetevőt foglal magában.

e- Stratégiák

A WSIS alkalmával egyetértés született az e-stratégiák fontosságáról minden megfelelő szinten, a következőket is beleértve:

- a társadalmi cselekvési modellek megújítása: a civil társadalommal való együttműködés megkönnyítése és a szociális szolgáltatások újjászervezése; az érdekelt felek közötti együttműködés ösztönzése a hatékonyabb munkaerőpiac megteremtésére irányuló innovatív megközelítések kidolgozása érdekében;

- vezető szerep vállalása a felek saját tevékenységi területén: a közigazgatás hatékonyabbá tétele, közszolgáltatások, valamint az integrációt szorgalmazó politikák támogatása;

- kapacitásépítés: az átmenet aktív formálása és a jövő generációjának információs társadalomra való felkészítése révén;

- teljes körű tulajdonosi státus biztosítása az e-stratégiák kidolgozásában részt vevő valamennyi érdekelt fél részére, valamint a kormányok, a civil társadalom és a magánszféra közötti párbeszéd erősítése.

Az e-stratégiákra irányuló globális együttműködés alapjául a „Nyílt koordinációs módszer az e-Európa 2005 részére” szolgálhatna. A közös célkitűzések, a mutatók, a teljesítményértékelés, valamint a legjobb gyakorlatok cseréje terén szerzett bizottsági tapasztalatokra pedig fokozatosan egyre szélesebb körű együttműködés épülhetne.

Különleges esetekben a cselekvési tervben megállapítottak szerint mérlegelni lehet a beruházói erőforrások mozgósítását, így például a Bizottság és/vagy a tagállamok esetleges pénzügyi hozzájárulását tanulmányok jövőbeni készítéséhez, illetve az infrastruktúra és szolgáltatások elérhetőségének javításához.

A genfi csúcstalálkozó útjára indította a Globális e-politikai erőforrás hálózatot (ePol-NET) , hogy a fejlődő országok ICT-politikájának döntéshozóit segítse a hatékony nemzeti e-politikák és e-stratégiák kidolgozásában. A Bizottság megvizsgálhatja az e kezdeményezésben való részvétel feltételeit.

Jogszabályi keretek

Amint azt a cselekvési terv is felismeri, kedvező jogszabályi környezetet kell kialakítani az információs társadalom előnyeinek kihasználása érdekében. Ezzel összefüggésben alapfeltétel a független szabályozó hatóságok megléte. Az EU politikáiban ezek a különféle témakörök szorosan összekapcsolódnak és e-európai összefüggésben jelennek meg. A fejlődő országok hasonló jogszabályi kereteinek kialakítása kedvez a fogyasztóknak, hiszen távközlési szolgáltatásokba vetett bizalmuk előfeltétele a nemzetközi ICT-piaci integrációnak, a fellendülő kereskedelemből és a helyi vagy külföldi magánszektor beruházásaiból eredő jobb és olcsóbb ICT-hozzáférés révén.

A jogszabályalkotók világszerte felismerik az együttműködés szükségességét, amely lehetővé teszi, hogy az egészségügy, a biztonság, a környezetvédelem, a kulturális sokszínűség és a fogyasztóvédelem területén a társadalmi felelősségvállalásnak az egyre növekvő egymásrautaltság keretein belül eleget tegyenek. A Bizottság a WSIS keretein belül kilátásba helyezheti az európai nemzeti szabályozó hatóságokkal való együttműködést a jogszabályi keretek megteremtésének támogatásával kapcsolatos tevékenységekben.

Legjobb gyakorlat, teljesítményértékelés és megfigyelőrendszerek

A teljesítményértékelés kulcsfontosságú tényező az ICT felhasználásában és hatásában elért haladás értékelésében. A cselekvési terv olyan mutatók kidolgozására szólít fel, amelyek segítségével ez az előrehaladás nyomon követhető a csúcstalálkozó tuniszi szakaszáig, illetve azt követően folyamatosan. A cselekvési terv hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy a nemzetközi fejlesztési célok megvalósításának előrehaladását is nyomon kövessék, a Millenniumi Nyilatkozat céljait is beleértve. Ebben a tekintetben a mutatók kidolgozása és a kapacitásépítés – különösen azon csoportok esetében, amelyeket a kirekesztés veszélye fenyeget, valamint a fejlődő országokban – nemzeti, regionális és nemzetközi szinten összehangolt erőfeszítést igényel, amelybe számos érdekelt felet be kell vonni. A fejlődő országok és a gazdaságilag felemelkedő országok tekintetében a megfelelő monitoring és teljesítményértékelési gyakorlat hozzájárul a legjobb gyakorlatok terjesztéséhez.

Az információs társadalmi szolgáltatások megkezdésének és az alkalmazások elsajátításának alapkövetelménye a megfizethető ICT-infrastruktúrához való hozzáférés. Szükség van befektetésekre a megfelelő infrastruktúrába, de mindez nem elegendő. További komoly akadályt jelenthet a szükséges hálózati infrastruktúra és felhasználói hozzáférés biztosításának módjára vonatkozó ismeretek megszerzésének problémája. Kulcsfontosságú a legjobb gyakorlattal kapcsolatos tájékoztatás. A nemzeti és regionális hatóságoknak európai és globális szinten az ICT-ipar versenyképességének serkentését célzó intézkedéseket hoznak. A WSIS keretében mérlegelni lehetne, hogy ezeket a tapasztalatokat nemzeti és regionális szinten mintaként használják fel a tájékozottság növelésében.

Kiemelt alkalmazások

Az e-integráció célja, hogy az információs társadalom szolgáltatásaihoz mindenki számára egyenlő és megfizethető hozzáférést biztosítson. Ebben az összefüggésben alapvető fontosságú a „ Design for All [4]” alapelveit követve az ICT-termékek és szolgáltatások fejlesztésének ösztönzése az információs társadalomban. A cselekvési terv javaslataiból kiindulva mérlegelni kell az e-elérhetőség javítására irányuló tevékenységeket .

Ezenkívül a cselekvési terv javaslatainak konkrét kidolgozásakor a kiemelt alkalmazásokra vonatkozó javaslatait az EU a következő elsőbbséget élvező területekre alapozhatja, figyelembe véve a nemek helyzetével és a foglalkoztatással kapcsolatos kérdéseket is: e-kormányzás, e-egészségügy, e-tanulás és e-üzletvitel.

E-kormányzás

Az e-kormányzás az ICT közigazgatásban történő felhasználását jelenti, amit a közszolgáltatás és a demokratikus eljárások javítása, az emberi jogok érvényesítése és a társadalompolitikák támogatottságának erősítése érdekében szervezeti változás és új készségek kialakítása is kísér. Az ICT e téren segítséget jelenthet a modern kormányzás kihívásainak leküzdésében, azaz: a hatékonyság (a hatékonyság növelése a közigazgatásban); az egyenlőség (valamennyi polgár megkülönböztetéstől mentes szolgálata, az egyének szükségleteit figyelembe véve); valamint az aktív állampolgári részvétel terén. A mindenki számára könnyen hozzáférhető online szolgáltatások megtervezésekor elsősorban a polgárokat és vállalkozásokat kell figyelembe venni.

E-tanulás

Mindenkinek rendelkeznie kell azokkal a készségekkel, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az információs társadalom valamennyi előnyéből részesüljenek . Az oktatás biztosítása és a tanárok képzése, kedvezőbb feltételek kínálása az egész életen át tartó tanuláshoz, a formális oktatáson kívül rekedt személyek ügyének felvállalása, valamint a szakmai készségek javítása révén az ICT hozzájárulhat az egyetemes oktatás globális megvalósításához. Az e-tanulás kiegészíti a hagyományos módszereket és lehetőséget ad az oktatás szélesebb körű terjesztésére. Az e-tanulás az ismeretek megszerezésére irányuló készségek fejlesztésén keresztül számos területet érint, így például a helyi tartalom, a nyelvi és kulturális sokszínűség, valamint a szellemi tulajdonjogok kérdését. A genfi csúcstalálkozó folyamán útnak indították a Globális e-iskolákra és közösségekre vonatkozó kezdeményezést , amelyet számos tagállam és nemzetközi szervezet támogat. A Bizottság megvizsgálhatja e kezdeményezés támogatását.

E-egészségügy

Az e-egészségügy céljául tűzi ki, hogy hozzájáruljon az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésnek, illetve az ellátás minőségének és hatékonyságának javításához, és különösen azt, hogy egy olyan eszközzé váljon, amely lehetővé teszi az egyénközpontú egészségügyi szolgáltatási rendszerek újraszervezését. Az egészséggel kapcsolatos információkhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés alapvető jog. Számos országban, különösen azok távoli és vidéki területein, nem áll rendelkezésre megfelelő egészségügyi felszereltség és személyzet. Az e-egészségügyi alkalmazások a fejlesztés összefüggésében is fontos szerepet töltenek be, különösen az ENSZ egészségügyi vonatkozású millenniumi fejlesztési céljainak megvalósítását illetően.

E-üzletvitel

Az ICT használata különösen a kis- és középvállalkozások (KKV-k) számára jelentős előnyt jelent a termelékenység tekintetében, valamint az ügyletek költségeinek csökkentését idézheti elő. Az e-üzletvitel széles körű elfogadásának ugyanazok az akadályai, mint amelyekkel az online közszolgáltatások szembesülnek: az átjárhatóság hibái, a közös szabványok hiánya és az eredményesebb tapasztalatcsere szükségessége. A Bizottság létrehozta az e-üzletviteli politikai csoportot , amellyel rendszeresen konzultál. Mérlegelni lehet az említett csoport és az ePol-NET közötti együttműködés lehetőségeit.

Kutatás és fejlesztés

A WSIS ülésén felismerték a kutatás és technológiai fejlesztés (KTF) fontosságát mind az egyetemek és a többi oktatási intézmény 2015-ig megvalósítani kívánt összekapcsolására irányuló törekvések, mind a kutatási infrastruktúra és technológiák javítását célzó egyedi tevékenységek szempontjából.

Az EU részéről kulcsfontosságú mechanizmus a KTF-keretprogram (KTF-KP), amelynek intézkedései az emberi erőforrások nemzetközi szintű mobilitása és a kutatói képzés révén segítik a kutatási kapacitás fejlesztését. Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a harmadik országok EU kutatási tevékenységeiben és programjaiban való részvételét, illetve az ezekbe való integrációját, szükség lehet azonban a jelenleg rendelkezésre álló eszközök felülvizsgálatára. Emellett tervbe lehet venni a különösen a legkevésbé fejlett országok (LFO) számára alkalmas, megfizethető ICT kifejlesztését. A WSIS következtetéseivel kapcsolatban a Bizottság azt javasolja, hogy a hangsúlyt a fejlesztési célú innovációra és a távközlési és kutatási infrastruktúrának a GEANT tapasztalatain alapuló kibővítésére helyezzék.

Fejlesztési célú innováció

A hatodik KTF-keretprogram nemzetközi együttműködést ír elő, amelyre összesen 600 millió EUR összeget szánnak; ebből 90 millió EUR összeget az információs társadalom technológiáinak (ITT) kutatási programjára különítenek el. A harmadik országok részvételét a következő keretprogramban is fontos célkitűzésként kell megtartani. Tervbe lehet venni továbbá, hogy az EU részt vegyen a harmadik országok kutatási programjaiban.

Emellett a KTF eredményeit a lehető legtöbb felhasználó számára elérhetővé kell tenni. A projektek során mérlegelni kell a hozzáférhetőség és az integráció kérdését, hogy az újonnan kifejlesztett technológiák alkalmazása ne teremtsen újabb akadályokat. Ezért fontos a „Design for All” jegyében történő KTF-befektetés a mindenki számára egyformán elérhető termékek és szolgáltatások létrehozásának célkitűzésével. A rendelkezésre álló eszközök felülvizsgálatra szorulhatnak abból a célból, hogy módot adjanak a gazdaságilag felemelkedő, illetve a fejlődő országokból érkező partnerek bevonására az EU-projektekbe. Szükséges lehet továbbá annak felismerése, hogy a nemzetközi együttműködési projektek jellege különbözhet egymástól. A projekteknek lehetővé kell tenniük a helyi prioritások elismerését és a helyi know-how-n kell alapulniuk, ezzel egyidejűleg a multinacionális vállalatok kapacitása nyújtotta előnyöket is ki kell használniuk.

A bővítés és a jólét szintjének ezzel járó megoszlása Európán belül nagyobb beruházásokat tesz szükségessé a könnyen használható és megfizethető infrastruktúra, a végberendezések és a szolgáltatások terén. Európa vezető szerepe a világ ICT-felhasználói piacának „következő 2 milliárd tagja” számára történő megfelelő technológiák kifejlesztésében a WSIS célkitűzéseihez értékes hozzájárulást jelent, és tágabb piacot teremt az európai tervezésű berendezések és szolgáltatások számára.

Globális oktatási és kutatási hálózat

A cselekvési terv megjegyzi, hogy a projektek és technológiák szintjén fejleszteni kell a helyi igényekhez és feltételekhez való igazodást. A GEANT máris szerte a világon erősíti a kutatói hálózati központjainak összeköttetését . A különböző forrásokból származó pénzügyi támogatások kombinációja segítségével jelentős nemzetközi kapcsolatrendszert sikerült létrehozni, ami a GEANT számára a kutatásban vezető szerephez jut a globális kapcsolatteremtés terén. Az európai szakértelmet felhasználva a fejlődő országokat támogatni lehet a kutatási hálózatok létrehozására irányuló törekvéseikben. Ezt az ismeretátadást a jelenlegi fejlesztési segélyprogramok keretében az Európai Bizottság is támogathatja. Kifejezett célkitűzés lehet a GEANT további bővítése a fontosabb fejlődő országok (Brazília, Kína, India stb.) egyetemeinek bevonásával, fenntartva ugyanakkor Európa központi elosztó szerepét e „tudásinfrastruktúrában”.

Európa ebben az összefüggésben vezető szerepet tölthet be a soknyelvű együttműködési lehetőségek területén is, ahol gazdag, sokszínű tapasztalatokkal bír, főként most, a bővítést követően.

EU-megközelítés a cselekvési terv végrehajtásához

Ezen a területen a Bizottság előirányozhatja a meglévő eszközök felhasználását, és a végrehajtandó cselekvéseket beépítheti az EU-partnerekkel való átfogó politikai kapcsolatokba és együttműködésbe.

Általános meghatározások és módszerek

A módszertan alapjául a párbeszéd és együttműködés meglévő eszközei szolgálnak:

- Új szomszédok: közös érdek a jogszabályi keretek harmonizációja, amelyet a közös elektronikus hírközlési térség megteremtése céljából közvetlenül az EU jogszabályi kereteire építve kell megvalósítani.

- Gazdaságilag felemelkedő országok (Brazília, a Mercosur-tagállamok, Kína, India, Dél-Afrika): előtérbe kell helyezni az e-stratégiák kidolgozását, a nyitott és versenyképes piacokat és az ipari partnerségeket.

- Legkevésbé fejlett országok: a fő problémát továbbra is az infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiánya jelenti. Megfontolandó volna egy olyan kezdeményezés, amelynek célja a feketeafrikai országokban elszórtan megtalálható – többek között mobil és műholdas – infrastruktúrákban rejlő lehetőségek kiaknázása.

Végrehajtási eszközök

A Bizottság és a tagállamok számos eszközzel járulnak hozzá a cselekvési terv végrehajtásához.

- Fejlesztési támogatás: a központi cél az ICT általánossá tétele a fejlesztési projektekben olyan esetekben, amikor az ICT hozzáadott értéket biztosíthat, ami jelentheti az emberi jogok és a demokratikus folyamatok támogatását is.

- Gazdasági együttműködés: az Unió és a partnerei között politikai és szabályozói párbeszédeket hoztak létre, amelyeknek természetes kibővítése az együttműködési programok végrehajtása.[5]

- Nemzetközi tudományos együttműködés: a KTF terén, különösen az ITT-program keretében folytatott együttműködés elősegíti a fejlett és a gazdaságilag felemelkedő országokkal való kölcsönösen előnyös partnerséget.

- Finanszírozó intézmények: az EU finanszírozási intézményeivel, például az Európai Beruházási Bankkal való együttműködés tervezése projektek és programok keretében.

Partnerségek az együttműködésért

A leghatékonyabb együttműködés a partnerek következő kategóriáival valósítható meg:

- Fennálló együttműködési megállapodással rendelkező harmadik országok vagy régiók : ez a helyzet például latin-amerikai országok, az AKCS-államok, a földközi-tengeri régió vagy a szovjet utódállamok esetében.

- Az érdekelt felek hálózatai, valamint a közszféra és a magánszféra együttműködése: ez magában foglalja a különböző civil társadalmi szervezetekkel, szabályozó hatóságokkal, fejlesztési szervezetekkel vagy kutatási intézményekkel folytatott együttműködést. A siker kulcsa a magánszféra és a civil társadalom elkötelezett részvétele a cselekvési terv kiaknázásában. Tervbe kell venni az egyes vállalatokkal, ipari szövetségekkel, felhasználói szervezetekkel és nem kormányzati szervezetekkel való együttműködést.

- Együttműködés nemzetközi szervezetekkel: a szinergia fokozása érdekében kilátásba helyezhető az Egyesült Nemzetekkel és más nemzetközi szervezetekkel való együttműködés.

Az 1. szakasz lezáratlan kérdéseinek nyomon követése

A genfi csúcstalálkozón két munkacsoport létrehozásáról született megállapodás az ENSZ Főtitkárának fennhatósága alatt az 1. szakasz két legvitatottabb témakörében, azaz az e-kormányzás, illetve a finanszírozás kérdésében.

Az e-kormányzással foglalkozó ENSZ-munkacsoport

Kiemelten fontos társadalompolitikai célkitűzés az internet stabilitásának és terjedésének, társadalmi és gazdasági jótéteményeinek az előmozdítása.. Az internet stabilitásának és a terjedésének támogatása érdekében a fejlesztéseknek az internet jelenlegi szerkezetén kell alapulniuk. Az Internet fejlesztésének politikáját alulról jövő kezdeményezésekre kell építeni, és a folyamatba be kell vonni minden érdekeltet, különös tekintettel a fejlődő országok fokozottabb részvételére. A név és cím megadása, az internet biztonságossága és megbízhatósága – a kéretlen reklámüzenetek kérdését is beleértve – kulcsfontosságú a kormányok számára, és az internet megfelelő működését közvetlenül befolyásoló prioritást jelent. Az internethez továbbá a társadalompolitikai kérdések széles köre kapcsolódik, így például a káros tartalom, az adatvédelem és a magánélet tiszteletben tartása, a fogyasztóvédelem, az e-kereskedelem, a szellemi tulajdonjogok (IPR) és a digitális szakadék kérdése. A Bizottság tervbe veheti, hogy aktívan részt vesz az ENSZ-munkacsoportban.

A finanszírozással foglalkozó ENSZ-munkacsoport

A genfi csúcstalálkozó egyik központi témája a digitális szakadék áthidalása volt. Az ICT-t nem elszigetelten, hanem egy átfogó fejlesztési stratégia és a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszéd részeként kell vizsgálni. Az új politikák lehetséges előnyeinek bemutatásával és az érdekelt országok számára a megfelelő politika sajátos helyzetük és prioritásaik függvényében történő megtervezésének támogatásával a nemzetközi közösség aktív szerepet vállalhat e folyamatban. A finanszírozási munkacsoport végső megalakulásának függvényében a Bizottság kilátásba helyezheti az aktív részvételt.

A WSIS-hez kapcsolódó nemzetközi együttműködést és finanszírozást a monterreyi konszenzus összefüggésrendszerébe kell ágyazni, és konkrét javaslatokat kell megfogalmazni a közvetlen külföldi befektetések és más magántőke-befektetések, a nemzetközi kereskedelem, valamint a pénzügyi és műszaki együttműködés szintjén.

A Monterrey konszenzus megvalósításának előrehaladásról szóló közleményében[6] a Bizottság a fejlesztési együttműködés területén az EU részéről fokozott koordinációt javasol. A támogatásban részesülő fejlődő országokat és a gazdasági átmenetben lévő országokat segíteni kell az ilyen irányú kapacitásaik megerősítésében, hogy nemzeti fejlesztési tervükben és a szegénység leküzdéséről szóló stratégiai tanulmányaikban központi szerepet szánjanak az ICT-nek, valamint hogy az adományozóktól érkező támogatásokat hatékonyan összehangolhassák. Ebben az összefüggésben javasolni lehet egy, a Bizottság és a tagállamok tevékenységeit összefoglaló dokumentum kidolgozását, amely teljes áttekintést adna az Európai Unió által az ICT terén nyújtott fejlesztési támogatásról .

Az információs társadalomról szóló, fejlesztési célú EU–AKCS együttes álláspont nyomon követése

2003. december 10-én Genfben aláírt együttes álláspontjában az AKCS-csoport és az EU megállapodott az információs társadalomra vonatkozó stratégiai partnerség létrehozásában, hogy ezzel közösen hozzájáruljanak a cselekvési terv végrehajtásához. Megerősítették közös elhatározásukat az együttműködés fokozására, hogy az átfogó fejlesztési stratégiák keretében – beleértve adott esetben a szegénység leküzdéséről szóló stratégiai tanulmányokat is – a kereslethez igazodó információs társadalmi stratégiákat dolgozzanak ki az AKCS-országokban és régiókban. Ennek első lépéseként a Bizottság nemrégiben jóváhagyott egy „AKCS ICT-programot”.

Az információs társadalom horizontális kérdései

A genfi cselekvési terv a horizontális kérdések terén is cselekvésre szólít fel. A nemzetközi szintű előrehaladás különösen a következő kérdések szempontjából lehet hasznos: a biztonság, a kéretlen reklámüzenetek, a különböző szoftvermodellek és a szellemi tulajdonjogok. A kérdések némelyike már más nemzetközi fórumokon is napirendre került (például a szellemi tulajdonjogok a Szellemi Tulajdon Világszervezete keretében), ezért fel kell mérni, hogy melyik fórumon kellene ezekről tárgyalásokat kezdeményezni, hiszen nem feltétlenül minden témakör esetében a WSIS a legmegfelelőbb.

A hálózati és információs biztonság a hálózat vagy információs rendszer ellenálló képességének biztosítása olyan véletlen eseményekkel vagy kártékony beavatkozásokkal szemben, amelyek sértik az e hálózatok és információs rendszerek által kínált vagy azokon keresztül elérhető adatok és kapcsolódó szolgáltatások hozzáférhetőségét, eredetiségét, integritását és bizalmas jellegét. Mivel a távközlési hálózatok globálisak, a biztonsági kérdések egyszerre teszik szükségessé a szorosabb nemzetközi együttműködést és a közös megközelítést. Bár a kezdeményezéseket gyakran a helyi környezethez kell igazítani, nyilvánvaló, hogy szélesebb körű nemzetközi együttműködésre van szükség. A biztonság terén a biztonsági kihívások összetettségének és globális jellegének hatékony kezelése érdekében egy valóban nyitott, átfogó és multidiszciplináris megközelítést kell alkalmazni.

A spam (e-mailen küldött kéretlen reklámüzenetek) is olyan kihívás az internet tekintetében, amely alááshatja az ICT alkalmazásába vetett bizalmat. A spam elleni hatékony küzdelem – és ez által a cselekvési terv végrehajtása – érdekében mind nemzeti, mind nemzetközi szinten megfelelő intézkedésekre van szükség. Az EU és a világ egyéb régióinak erre irányuló erőfeszítéseit világszerte hasonló törekvéseknek kell követniük. Az Európai Bizottság a kétoldalú és a többoldalú együttműködést egyaránt ösztönzi, például az olyan szervezetek keretében, mint az OECD és az ITU. A WSIS-nek törekednie kell a figyelemfelkeltés támogatására, valamint a kéretlen reklámüzenetekkel szembeni hatékony jogszabályok, a végrehajtásban történő nemzetközi együttműködés, a legjobb gyakorlatok, illetve az ipar részéről a (műszaki) megoldások és a fokozott felhasználói tudatosság iránti igény növelésére.

A WSIS alkalmával megállapodás született a kutatás ösztönzéséről és a figyelemfelkeltés támogatásáról a különböző szoftvermodellek által kínált lehetőségek által érintett valamennyi fél körében, valamint a modellek létrehozási módjairól – beleértve a szabadalmazott, nyílt hozzáférésű és ingyenes szoftvereket – a verseny és a szabad választás elősegítése és a megfizethetőség érdekében, valamint azzal a céllal, hogy minden érintett részére lehetővé váljon a saját igényeinek leginkább megfelelő megoldás megtalálása. Ezt különösen a fejlődő világgal folytatott együttműködés során kell előtérbe helyezni. A világháló és az ICT-berendezések közös hozzáférési szabványai hozzásegíthetnek a jobb és olcsóbb termékek kifejlesztéséhez, amelyek minden országban egyformán használhatók, és ezáltal támogatják az információs társadalomhoz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférést azon potenciális felhasználók tömegei számára, akiknek ez ma még elérhetetlen. A nagyobb piac lehetősége az ipar számára is előnyt jelent, a kormányzat és a közigazgatás pedig könnyebben elérhető szolgáltatásokat és jobb környezetet tud biztosítani alkalmazottai és a teljes lakosság részére.

A szellemi tulajdonjogok védelmével kapcsolatban a WSIS azt a következtetést vonta le, hogy az információs társadalomban kiemelt jelentőséggel bír az innováció és a kreativitás ösztönzése. Az integrált információs társadalom létrehozásában alapvető fontosságú az átfogó tájékoztatás és a kapacitások bővítésének segítségével mindenki számára lehetővé tenni a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos témakörökben való hatékony részvételt és a tudás megosztását. Az EU nagy jelentőséget tulajdonít a szellemi tulajdonjogok megfelelő védelmének, valamint a már kialakított szabályok tiszteletben tartásának és végrehajtásának.

Az említett horizontális kérdések kezelését célzó EU-kezdeményezések (pl. az ENISA, az internet biztonságosabb használatát szorgalmazó cselekvési terv) világszerte cselekvési modellként használhatók , és tágabb, globális értelemben is vezető szerepet tölthetnek be a WSIS-ból fakadó intézkedések megvalósításában.

Összefoglalás

Az információs társadalom terén az EU a nemzetközi együttműködési lehetőségek széles körét kínálja, amely alapul szolgálhat a tuniszi csúcstalálkozóra kidolgozandó cselekvésekhez. Ez a közlemény vázlatos összefoglalást tartalmaz a lehetséges cselekvésekről, amelyeket a WSIS második szakaszával kapcsolatos koordináció folyamán részletesen ki lehet dolgozni.

Az e közleményben szereplő javaslatok az EU részéről a WSIS második szakaszához adott hozzájárulás alapjait képezhetik, lehetővé téve a Bizottság és a tagállamok számára, hogy olyan átfogó cselekvési csomagtervvel készüljenek a tuniszi szakaszra, amely nagyban hozzájárul a tuniszi csúcstalálkozó sikerességéhez.

[1] Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek: A többoldalúság választása – COM(2003 526, 2003.9.10.

[2] Globális együttműködés felé az információs társadalomban: Az EU szempontjai az Egyesült Nemzetek Információs Társadalom Csúcstalálkozójával (WSIS) összefüggésben – COM(2003) 271, 2003.5.19.

[3] Globális együttműködés felé az információs társadalomban: az Információs Társadalom Csúcstalálkozó (WSIS) genfi csúcstalálkozójából fakadó intézkedések – COM(2004) 111, 2004.2.17.

[4] A „Design for All” a főáramba tartozó termékek és szolgáltatások olyan módon történő megtervezése, hogy azok a felhasználók lehető legszélesebb köre számára elérhetővé váljanak.

[5] Az EU latin-amerikai, ázsiai és földközi-tengeri partnerországaival folytatott együttműködési programjai között szerepelnek az oktatás, az egészségügy, a önkormányzat és az e-integráció terén végzett demonstrációs projektek is. A kiegészítő kezdeményezések a kutatás és az érdekelt felek hálózatainak megerősítésére irányulnak.

[6] A Monterrey konszenzus átültetése a gyakorlatba: az Európai Unió hozzájárulása – COM(2004) 150, 2004.3.5.