Különjelentés Jó eredményeket ért-e el 
a kohéziós politikához 
rendelt forrásokból 
a megújulóenergia-
termeléshez nyújtott 
támogatás?HU 2014  06 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0402-8
doi:10.2865/84504
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  06 SZ.
Különjelentés Jó eredményeket ért-e 
el a kohéziós politikához 
rendelt forrásokból 
a megújulóenergia-
termeléshez nyújtott 
támogatás?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium és rövidítések
I – VIII Összefoglaló
1 – 11 Bevezetés
1 – 3 Megújuló energia
4 – 6 Uniós szakpolitikai célkitűzések – a megújuló energiára vonatkozó, 2020-ig teljesítendő célkitűzés
7 A megújuló energia előtt álló akadályok
8 A kohéziós politika keretében a megújuló energia céljára biztosított pénz ügyi támogatás
9 – 11 Közös irányítás
12 – 13 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
14 – 47 Észrevételek
14 – 16 Az ellenőrzött projektek a terv szerinti eredményeket hozták …
14 – 16 Az általános kép jól megtervezett és terv szerinti eredményeket hozó projekteket mutat
17 – 21 …de a végrehajtás során nehézségek mer ültek fel
17 – 21 Valamennyi projektszakaszban lenne még lehetőség a további javításra – a közbeszerzéstől kezdve az 
üzemeltetésen át a monitoring és az értékelés szakaszáig
22 – 25 …és az esetek többségében nem mérték megfelelően az eredményeket, illetve a projektek nem 
érték el az energiatermelésre vonatkozó céljaikat
22 – 23 A megújuló energiára vonatkozó adatgyűjtés és jelentéstétel tökéletesítésre szorul
24 – 25 A projektek eredményei nem minden esetben teljes ültek
26 – 31 A megújulóenergia-projektek tervezése során nem veszik teljes mértékben figyelembe 
a költséghatékonyság elvét
26 – 27 Költséghatékonyság – az uniós kiadások egyik fontos célkitűzése
28 – 31 Lehetőség lenne arra, hogy már korai szakaszban hangsúlyt helyezzenek a költséghatékonyságra
03 Tartalomjegyzék
32 – 40 …és lehetőség lenne költséghatékonyabb megújulóenergia-termelési projektekre is
41 – 47 A kohéziós politikához rendelt források korlátozott mértékben érnek el uniós értéknövelő 
hatást – a megújulóenergia-projektek nem járultak hozzá teljes mértékben az uniós energetikai 
célkitűzésekhez
48 – 54 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet –  Áttekintés a tagállamok haladásáról a megújuló energiára vonatkozó, 2020-ig 
teljesítendő célkitűzés felé
 II. melléklet –  A kohéziós politikához rendelt források (az ERFA és a 2007–2013-as időszakban 
a Kohéziós Alap) megújuló energiára elk ülönített összegei és a 2007–2012-es 
időszakban kiválasztott projektek
 III. melléklet  – Az ellenőrzött megújulóenergia-termelési projektek listája
 IV. melléklet  – A megújulóenergia-projektek eredményeinek összefoglaló értékelése 
 A Bizottság válaszai
Forrás:  Európai Számvevőszék.
04
 Glosszárium  
és rövidítések
Átvételi ár : olyan szakpolitikai mechanizmus, amelynek célja a megújulóenergia‑technológiákba való beruházás 
felgyorsítása a megújulóenergia‑termelőknek felkínált hosszú távú, jellemzően az egyes technológiák termelési 
költségein alapuló szerződések révén.
CO2: szén‑dioxid 
ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap
KA: Kohéziós Alap
KHV : környezeti hatásvizsgálat
A költséghatékonyság fogalma : az ellenőrzött jogalany azon képessége, illetve az ellenőrzött tevékenységben, 
programban vagy műveletben rejlő azon lehetőség, hogy bizonyos eredmények elérése ésszerű költségek 
mellett történjen. A költséghatékonysági elemzések a projekt költségei és eredményei közötti viszonyra irányuló 
vizsgálatok; a költséghatékonyságot az elért eredmény egységköltségeként fejezik ki1. A fogalmat az EU pénzügyi 
jogszabályai is kiemelik (lásd: 6. bekezdés).
Megújuló energiaforrások : megújuló, nem fosszilis forrásokból származó energia, mégpedig szél ‑, nap ‑, 
aerotermikus, geotermikus, hidrotermikus és óceáni energia, vízenergia, biomasszából, hulladéklerakókban 
keletkező gázból, szennyvíztisztító telepeken keletkező gázból és biogázokból származó energia:
 οGeotermikus energia : a talaj szilárd felszíne alatt hő formájában tárolt energia.
 οBiomassza : a mezőgazdaságból (a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve), erdőgazdálkodásból és 
a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű 
termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék 
biológiailag lebontható része.
 οNapenergia : a napból sugárzó fény és hő, amelyet többféle technológiával – napenergiával történő fűtés, 
fotovoltaikus napenergia és a naphőből előállított villamos energia révén  – hasznosítanak.
 οSzélenergia : a szél energiájának hasznos energiaformává való átalakítása, például szélturbinák villamos energia 
előállításához történő felhasználása.
 οVízenergia : a lezúduló és a folyó vízből származó kinetikus energia villamos energiává történő átalakítása.
1 ISSAI 3000: Standards and guidelines for performance auditing based on INTOSAI’s Auditing Standards and practical experience 
(Teljesítmény‑ellenőrzési szabványok és iránymutatások az INTOSAI ellenőrzési szabványai és gyakorlati tapasztalatai alapján).
05 Glosszárium és rövidítések 
Megújulóenergia -irányelv : a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK 
és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23 ‑i 
2009/28/EK irányelv.
A megújuló energiára vonatkozó, 2020-ig teljesítendő célok : a megújuló energiáról szóló, a tagállamok által 
2010 decemberéig végrehajtandó 2009/28/EK irányelv kötelező tagállami célokat határozott meg valamennyi 
tagállam számára, hogy az EU 2020 ‑ig elérje a megújuló energiaforrásokból származó energia általában 20% ‑os, 
a közlekedési ágazaton belül pedig 10% ‑os részarányát.
„Talált pénz” : a „talált pénz” effektus azt jelenti, hogy olyan kedvezményezett részesül finanszírozásban, 
aki támogatás nélkül is ugyanolyan döntést hozott volna. Ilyen esetben az eredmény nem az alkalmazott 
szakpolitikának tudható be; a kedvezményezett számára megítélt támogatásnak nincs közvetlen hatása.
Uniós értéknövelő hatás : általános szinten az uniós értéknövelő hatás az Európai Unió beavatkozása nyomán 
keletkező hatás, amely növeli a tagállamok egyedi intézkedései révén egyébként keletkező hatást.
Az energiaegységek mérése :
 οGW, MW, kW  – giga ‑/mega ‑/kilowatt
 οGWh, MWh, kWh  – giga ‑/mega ‑/kilowattóra
 οkWp  – a csúcsteljesítmény kW‑ban ( kilowatts‑peak ) – a fotovoltaikus modul névleges teljesítménye
06
 Összefoglaló
I
Az ellenőrzés célja annak a kérdésnek a megválaszo ‑
lása volt, hogy a megújuló energia előmozdítására 
szolgáló uniós kiadási programok közül a két legfon ‑
tosabb finanszírozási forrás  – az Európai Regionális 
Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (a kohéziós 
politikához rendelt pénzalapok)  – jó eredményeket 
értek‑e el.
II
A 2007–2013 ‑as programozási időszakban megköze ‑
lítőleg 4,7 milliárd eurót irányoztak elő a megújuló 
energia területére. A Számvevőszék megvizsgálta, 
hogy a szóban forgó időszakban a forrásokat helyesen 
rangsorolt, költséghatékony és érett, továbbá racioná ‑
lis célokat kitűző megújulóenergia‑termelési projek ‑
tekre fordították‑e, és hogy ezek a források milyen 
mértékben értek el jó eredményeket a megújuló 
energiaforrásokból származó energiára vonatkozó, 
2020 ‑ig teljesítendő uniós célkitűzéshez való hozzájá ‑
rulás szempontjából.
III
A Számvevőszék megállapította, hogy a 24 ellen ‑
őrzött2 megújulóenergia‑termelési projekt 
elérte a tervezett eredményeket. Az ellenőrzött 
megújulóenergia‑projektek kiválasztásukkor zöm ‑
mel kellően érettek és készek voltak a végrehaj ‑
tásra. A projektek során nem fordultak elő jelen ‑
tős költségtúllépések és időbeli késedelmek, és 
a megújulóenergia‑termelő kapacitásokat terv szerint 
telepítették és üzembe helyezték. Semmilyen, műszaki 
fenntarthatóságukat érintő nagyobb veszély nem 
körvonalazódott.
2 Az ellenőrzés eredményei 24 lezárult megújulóenergia‑termelési 
projekt vizsgálatából származnak, amelyeket az ERFA‑ból, illetve 
a KA‑ból finanszírozott, kilenc operatív program keretében 
valósítottak meg Máltán, Ausztriában, Lengyelországban, 
Finnországban és az Egyesült Királyságban. A projektek a biomassza, 
a fotovoltaikus energia, a naphőenergia és a szélenergia ágazatába 
tartoztak.IV
Az ellenőrzött projektek egyharmadában az energia ‑
termelési eredményeket (részben vagy teljes mérték ‑
ben) elérték, és megfelelően mérték. A Számvevőszék 
megállapította, hogy a kohéziós politikai alapokból 
a megújulóenergia‑projektekhez nyújtott támogatás 
ár‑érték aránya korlátozott volt abból a szempontból, 
hogy mennyiben járul hozzá a megújuló energiára 
vonatkozó, 2020 ‑ig teljesítendő uniós célkitűzés eléré ‑
séhez, mert:
 οa megújulóenergia‑termelési projektek tervezését 
és végrehajtását nem a költséghatékonyság elve 
vezérelte, és
 οa kohéziós politikához rendelt források korlátozott 
uniós értéknövelő hatást értek el.
V
Részletesebben, a Számvevőszék megállapította, hogy 
az ellenőrzött tagállamokban van még lehetőség javí ‑
tásra: egyes közbeszerzési eljárások nem biztosították 
a vállalkozók teljes mértékben átlátható, tisztességes 
és hatékony kiválasztását; nem készültek fel kellőkép ‑
pen a hatásos monitoringra és értékelésre; a progra ‑
mok nem fejtették ki, hogy az uniós források hogyan 
járulhatnak költséghatékonyan hozzá a megújuló 
energiára vonatkozó célok eléréséhez; a különböző 
megújulóenergia‑ágazatokba tartozó intézkedések 
költséghatékonyságát nem mindig vették figyelembe 
a költségvetési összegek elkülönítésekor; és a prog ‑
ramok nem állapítottak meg teljesítménymutatókat 
a monitoringhoz és az értékeléshez.
VI
A Számvevőszék megállapítja, hogy ahhoz, hogy az 
e programok keretében nyújtott finanszírozás a lehető 
legnagyobb mértékben hozzájáruljon a megújuló 
energiára vonatkozó, 2020 ‑ig teljesítendő célkitűzések 
eléréséhez, javításokra van szükség.
Összefoglaló 07
VII
A kohéziós politika kiadásai általában hasznosak a szé ‑
lesebb értelemben vett gazdaság számára, és annak 
ellenére, hogy a gazdasági növekedés vagy a munka ‑
helyteremtés – a kohéziós politika átfogó céljainak – 
közvetlen mérése az ellenőrzés hatókörén kívül esett, 
a Számvevőszék észrevételeit és ajánlásait e szakpoliti ‑
kai célokkal összefüggésben is fogalmazta meg.
VIII
Tekintettel arra, hogy a 2014–2020 ‑as programozási 
időszakban várhatóan egyre több uniós forrást fordíta ‑
nak a megújuló energia előmozdítására, a Számvevő ‑
szék a következő ajánlásokat fogalmazza meg:
1. ajánlás
A Bizottság, egyrészt a programok és projektek előké ‑
szítésére és kiválasztására vonatkozó iránymutatások, 
másrészt a megújulóenergia‑termelő beruházásokhoz 
finanszírozási források rendelkezésre bocsátását lehe ‑
tővé tevő feltételek meghatározásával:
 οbiztosítsa, hogy a kohéziós politi ‑
ka keretében társfinanszírozott jövőbeli 
megújulóenergia‑programokat a költséghaté ‑
konyság elve vezérelje, és elkerülhető legyen 
a „talált pénz” effektus. A programok alapja legyen 
a szükségletek megfelelő felmérése, a legköltség ‑
hatékonyabb technológiák előnyben részesítése 
(a megújulóenergia‑ágazatok közötti megkülön ‑
böztetés nélkül) és a megújuló energiára vonatko ‑
zó, 2020 ‑ig teljesítendő uniós célkitűzéshez való 
optimális hozzájárulás. A költségvetéshez képest 
megfelelő megújulóenergia‑termelési célkitűzé ‑
seket, valamint az energiatermelési eredmények 
költséghatékonyságát előtérbe helyező projektbí ‑
rálati kritériumokat kell meghatározni (elkerülve 
a projektek túlzott díjazását);
 οa Bizottság ösztönözze a tagállamokat általában 
a megújuló energiára vonatkozó stabil és kiszámít ‑
ható szabályozási keretrendszer létrehozására, és 
a megújuló energiaforrásokból származó villamos 
energia hálózatokba való integrálására szolgáló 
gördülékenyebb eljárások alkalmazására.2. ajánlás
A tagállamok a Bizottság iránymutatásai alapján 
állapítsanak meg és alkalmazzanak a projektek 
körülményeihez igazodó minimális költséghaté ‑
konysági kritériumokat. A tagállamok emellett 
fokozzák a kohéziós politikához rendelt források 
értéknövelő hatását a megújulóenergia‑projektek 
végrehajtásának, valamint monitoringjának és érté ‑
kelésének javításával, továbbá, valamennyi releváns 
megújulóenergia‑ágazatban, az energiatermelési költ ‑
ségek mért adataiból álló adatállomány kiépítésével.
08
 Bevezetés
Megújuló energia
01 
A megújuló energiaforrásokból szár ‑
mazó energia fontos az Unión belüli 
energiaellátás biztonságának növelé ‑
séhez és az EU hagyományos (fosszilis) 
tüzelőanyagoktól és importált energiától 
való függőségének csökkentéséhez, 
valamint az üvegházhatású gázkibocsá ‑
tás csökkentéséhez. Villamos energia 
és hő különféle erőforrásokból állítható 
elő: a napból (koncentrált napenergia 
vagy fotovoltaikus energia), a szélből 
(szárazföldi vagy tengeri szélenergia), 
a vízből (nagy, kis vagy törpe vízerő ‑
művek), a földből (geotermikus ener ‑
gia villamosenergia ‑ vagy hőtermelés 
céljából) és a biomasszából (szilárd, 
folyékony, a szemétlerakókban keletkező 
gáz, ipari és települési hulladék bioló ‑
giailag lebontható része és folyékony 
bioüzemanyagok).
02 
A megújuló energiaforrásokra fontos 
szerep jut a szén‑dioxid‑kibocsátások 
(CO2‑kibocsátások) csökkentésében és 
a környezeti fenntarthatóság javításában 
is. A megújuló energiaforrásokon alapuló 
technológiák fejlesztésével ezenkívül 
fellendülhet az európai gazdaság, az 
európai ipar versenyképessége és az 
európai foglalkoztatás. A megújuló ener ‑
giaforrások közép ‑ vagy hosszú távon 
várhatóan gazdaságilag versenyképessé 
válnak a hagyományos energiaforrások ‑
kal szemben3.
03 
A megújuló energia fejlesztését az Euró ‑
pai Unió működéséről szóló szerződés 
194. cikkének (1) bekezdése állapítja meg 
a belső piac létrehozása, illetve műkö ‑
dése keretében, valamint a környezet 
megőrzésének és javításának szükséges ‑
ségével összefüggésben.Uniós szakpolitikai célki -
tűzések – a megújuló 
energiára vonatkozó, 
2020-ig teljesítendő 
célkitűzés
04 
Az EU a megújuló energiára vonatkozóan 
már 1997 ‑ben egy 2010 ‑ig teljesítendő 
12% ‑os célkitűzést jelentett be. Az Euró ‑
pai Unió Tanácsa (a Tanács) a Bizottság 
megújulóenergia‑útiterve alapján a brut ‑
tó végső energiafogyasztás 20% ‑ának 
megfelelő kötelező érvényű célkitűzést 
határozott meg 2020 ‑ra a megújuló 
energia tekintetében; ez az útiterv 
meghatározza azt a pályát, amelynek 
mentén a megújuló energiát általánosan 
érvényesíteni kell az uniós energiapo ‑
litikákban és ‑ piacokon (a megújuló 
energiára vonatkozó, 2020 ‑ig teljesíten ‑
dő tagállami célértékek4 tekintetében 
lásd: I. melléklet) . A megújuló energiáról 
szóló, 2009 ‑ben elfogadott irányelv 
a megújuló energiaforrások 2020 ‑ig tör ‑
ténő előmozdításának jogilag kötelező 
érvényű keretét alkotja5:
 οAzonkívül, hogy meghatározza 
a 20% ‑os kötelező érvényű általános 
uniós célkitűzést, valamint 10 és 49% 
közötti kötelező érvényű tagállami 
célkitűzéseket határoz meg 2020 ‑ig, 
szilárdabb keretet ad a megújuló 
energiaforrásból előállított villamos 
energia előmozdításának (pl. az 
elektromos hálózathoz való hoz ‑
záférésre és az igazgatási eljárások 
egyszerűsítésére vonatkozó, tag ‑
államokat terhelő követelmények 
bevezetésével).
 οAz irányelv a megújuló energia 
fejlesztésének útitervét meghatározó 
nemzeti cselekvési tervek kidolgozá ‑
sát írta elő a tagállamok számára, és 
együttműködési mechanizmusokat 
hozott létre a tagállamok között 
a megújuló energiára vonatkozó cél ‑
kitűzés költséghatékony elérésének 
elősegítéséhez.3 2010. november 10 ‑i 
COM(2010) 639 végleges, 
Energia 2020: A versenyképes, 
fenntartható és biztonságos 
energiaellátás és ‑ felhasználás 
stratégiája.
4 2007. január 10 ‑i 
COM(2006) 848 végleges, 
Megújulóenergia‑útiterv  – 
Megújuló energiák 
a XXI. században: egy 
fenntarthatóbb jövő építése.
5 A megújuló energiaforrásból 
előállított energia 
támogatásáról, valamint 
a 2001/77/EK és a 2003/30/
EK irányelv módosításáról 
és azt követő hatályon 
kívül helyezéséről szóló, 
2009. április 23 ‑i európai 
parlamenti és tanácsi 2009/28/
EK irányelv (a megújuló 
energiáról szóló irányelv) 
(HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).
09 Bevezetés
05 
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy 
a megújuló energiaforrások részará ‑
nya a megújuló energiára vonatkozó, 
2020 ‑ig teljesítendő célkitűzés elérése 
érdekében elérje vagy meghaladja az 
ütemterv‑előirányzatokat. A tagálla ‑
moknak kétévente jelentést kell tenniük 
a Bizottságnak az irányelv végrehajtá ‑
sáról és arról, hogy mennyit haladtak 
egyedi célkitűzéseik felé. A megújuló 
energiával kapcsolatos intézkedéseket 
költséghatékony módon kell bevezetni ‑
ük6. A Bizottságnak 2014. december 31 ‑
ig eredményjelentést kell készítenie 
a megújuló energiáról szóló irányelv 
végrehajtásáról7.
06 
Ezen túlmenően az EU pénzügyi jogsza ‑
bályai kikötik, hogy a költséghatékony ‑
ság elvét a közkiadásokra vonatkozó 
döntések fontos meghatározó tényező ‑
jeként kell figyelembe venni8. Ezenkívül 
az Európai Parlament megjegyezte, 
hogy azonosítani kell a leghatékonyabb 
megújuló energiaforrásokat, valamint 
a megújuló energiaforrásokban rejlő 
lehetőségek kiaknázására szolgáló 
költségoptimális szakpolitikákat9. A Bi ‑
zottság legújabb eredményjelentése10 
szerint a megújuló energiára vonatkozó, 
2020 ‑ig teljesítendő uniós célkitűzést 
összességében valószínűleg meg fogják 
haladni, noha 2012 ‑ben nem minden 
tagállam haladt megfelelő úton a köte ‑
lező érvényű nemzeti célkitűzéseinek 
eléréséhez (lásd: I. melléklet ). 2013 ‑ban, 
a témával kapcsolatos zöld könyv köz ‑
zététele után, a Bizottság meghatározta 
az éghajlatra és az energiára vonatko ‑
zó, 2020–2030 ‑as időszakra vonatkozó 
uniós szakpolitika kiinduló szempontjait, 
a megújuló energiaforrásokra vonatko ‑
zóan pedig 27% ‑os kötelező érvényű cél    
kitűzését javasolta11.A megújuló energia előtt 
álló akadályok
07 
A külső tényezőktől (például az ener ‑
giaáraktól vagy a hitelhez jutás alaku ‑
lásától) eltekintve Unió‑szerte többféle 
ágazatspecifikus akadály is hátráltatja 
a megújuló energiába történő beruházá ‑
sokat, amelyeket a tagállamok és a Bi ‑
zottság mindeddig még nem szüntettek 
meg12:
 οintézményi és jogi akadályok, pl. az 
energetikai kérdések uniós szintű 
prioritásként kezelése nem mindig 
tükröződik helyi, regionális és tagál ‑
lami szinten, és emiatt az egyértel ‑
mű végrehajtási stratégiák hiánya 
és az érintett közigazgatási szervek 
vagy a tagállami jogi rendszerek 
rugalmatlansága, valamint a nem 
egyértelmű jogszabályi és szerző ‑
déses keretek a megújuló energia 
előmozdításának útjában állnak; 
a megújulóenergia‑létesítmények 
tervezésével, megépítésével és 
üzemeltetésével kapcsolatos ös z‑
szetett engedélyezési és jóváhagyási 
eljárások, amelyekhez még környezeti 
követelmények is társulnak, elveszik 
a projektgazdák kedvét attól, hogy 
megvalósítható pályázatokkal álljanak 
elő (eredményes igazgatási rendszer 
hiánya);
 οa megújuló energiaforrásokból szár ‑
mazó villamos energia átviteli vagy 
elosztóhálózatokba való integrálásával 
kapcsolatos nehézségek (műszaki 
problémák, elégtelen infrastruktúra, 
a hálózathoz való hozzáférést meg ‑
akadályozó diszkriminatív gyakorla ‑
tok, a költségek hálózatüzemeltetők, 
a kormány és a projektgazdák közötti 
megoszlása, valamint az energiater ‑
melés mérésének hiánya);
 οnem stabil vagy nem kiszámítható 
támogatási és ösztönző rendszerek, 
valamint a beszállítóknak, ügyfelek ‑
nek és telepítőknek szánt információk 
hiánya, ami akadályozza a költségha ‑
tékony technológiák alkalmazását.6 A megújuló energiáról 
szóló irányelv (9) és 
(41) preambulumbekezdése.
7 A megújuló energiáról 
szóló irányelv 23. cikke 
(8) bekezdésének c) pontja.
8 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról szóló 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályairól szóló, 
2012. október 29 ‑i 1268/2012/
EU felhatalmazáson alapuló 
bizottsági rendelet 18. cikke 
(1) bekezdésének h) pontja 
(HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).
9 Az Európai Parlament 
2013. május 21 ‑i állásfoglalása: 
A megújuló energia 
tekintetében az európai 
energiapiacon fennálló 
jelenlegi kihívásokról és 
esélyekről (2012/2259(INI)).
10 2013. március 27 ‑i 
COM(2013) 175 final, 
Eredményjelentés a megújuló 
energiákról.
11 2013. március 27 ‑i 
COM(2013) 169 final, Zöld 
könyv – Az éghajlat ‑ és 
energiapolitika 2030 ‑ra szóló 
kerete. 2014. január 22 ‑i 
COM(2014) 15 final, Éghajlat ‑ 
és energiapolitikai keret 
a 2020–2030 ‑as időszakra.
12 Lásd például: 2012. június 6 ‑i 
COM(2012) 271 final, 
Megújuló energia: az 
európai energiapiac egyik 
meghatározó tényezője; 
valamint a 2010 ‑es és 2012 ‑es 
kétéves eredményjelentések: 
2011. január 31 ‑i 
COM(2011) 31 végleges 
és 2013. március 27 ‑i 
COM(2013) 175 final. Lásd 
még: a megújuló energiával 
foglalkozó európai ágazati 
szövetségek (az Európai 
Megújuló Energia Tanács 
(EREC) és tagszervezetei) 
jelentései, különösen az 
EREC „Analysis of deviation 
and barriers, 2013 report” 
(Az eltérés és az akadályok 
elemzése, 2013 ‑as jelentés ) című 
jelentése, www.keepontrack.
eu/publications .
10 Bevezetés
A kohéziós politika kere -
tében a megújuló energia 
céljára biztosított pénz -
ügyi támogatás
08 
A megújuló energia támogatására 
szolgáló legfontosabb finanszírozási 
források az uniós kiadási programok13 
közül a kohéziós politikai eszközök – 
az Európai Regionális Fejlesztési Alap 
(ERFA) és a Kohéziós Alap (KA). Miközben 
a 2000–2006 ‑os programozási időszak 
során csak 600 millió euróval támogatták 
ezen ágazat projektjeit, a 2007–2013 ‑as 
programozási időszakban hozzávetőle ‑
gesen 4,7 milliárd eurót irányoztak elő 
megújuló energiára, ami tükrözi a szóban 
forgó szakpolitikai terület jóval nagyobb 
jelentőségét (a tagállamonkénti felbon ‑
tásról lásd: II. melléklet ). A 2014–2020 ‑as 
programozási időszakban tovább növek ‑
szik a kohéziós politika keretében az ala ‑
csony szén‑dioxid‑kibocsátású gazdaság ‑
ra való áttéréshez nyújtott támogatás, és 
ez az ERFA‑ból legalább 27 milliárd eurót 
érhet el14. A Kohéziós Alapból további 
támogatás is nyújtható.13 A 2007–2013 ‑as időszakban 
a megújuló energiaforrásokat 
támogató egyéb uniós 
programok a következők 
voltak: európai energiaügyi 
gazdaságélénkítő program, 
az Intelligens energia – 
Európa program és a kutatási 
keretprogram.
14 A régióknak az ERFA‑források 
meghatározott minimális 
százalékát (a fejlettebb 
régiókban ez 20%, az 
átmeneti régiókban 15%, 
a kevésbé fejlett régiókban 
pedig 12%) az alacsony 
szén‑dioxid‑kibocsátású 
gazdaságra való áttérés 
támogatása érdekében 
kell valamennyi ágazatban 
befektetniük, ideértve 
a megújuló energiába történő 
befektetéseket (az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapról 
és a Beruházás a növekedésbe 
és munkahelyteremtésbe 
célkitűzésről szóló egyedi 
rendelkezésekről, valamint 
az 1080/2006/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17 ‑i 
1301/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
4. cikkének (1) bekezdése) 
(HL L 347., 2013.12.20., 289. o.).
A kohéziós politika keretében a megújuló energiára fordított kiadások – főbb 
adatok
 ο270,8 milliárd euró – az ERFA/KA teljes előirányzata a 2007–2013 ‑as időszakra
 ο0,6 milliárd euró – az ERFA/KA megújuló energiára szánt teljes előirányzata a 2000–2006 ‑os időszakra
 ο4,7 milliárd euró – az ERFA/KA megújuló energiára szánt teljes előirányzata a 2007–2013 ‑as időszakra
legalább 27 milliárd euró – az ERFA‑előirányzat minimális becsült összege az alacsony szén‑dioxid‑kibocsátású 
gazdaságra való áttérés támogatására, beleértve a megújuló energia támogatását is, a 2014–2020 ‑as időszakra. 
A Kohéziós Alapból további összegek is előirányozhatók erre a területre (lásd: 14. lábjegyzet).1. háttérmagyarázat
11 Bevezetés
Közös irányítás
09 
A kohéziós politika keretében a tagál ‑
lamok dolgozzák ki az egyedi operatív 
programokat, hozzák létre és működtetik 
azok irányítási és kontrollrendszereit, és 
éves végrehajtási jelentéseket adnak ki 
a Bizottság számára. Ezenfelül a minden ‑
napi irányítás részeként a tagállami vagy 
regionális szervek választják ki a projek ‑
teket, és felelnek azok végrehajtásáért és 
értékeléséért.
10 
Az operatív programok végrehajtásának 
irányítása az irányító hatóságok, a köz ‑
reműködő szervezetek és az igazoló 
hatóságok feladata15. A projektfinanszí ‑
rozásra részben uniós szinten16, részben 
pedig tagállami szinten megállapított 
szabályok és feltételek vonatkoznak 
(a projektek kiválasztása; a projektek 
költségeinek, hasznának és eredményei ‑
nek értékelése; valamint a gazdasági, tár ‑
sadalmi és környezeti hatásvizsgálatok is 
a tagállami hatóságok felelősségi körébe 
tartoznak).11 
A Bizottság iránymutatásokat ad ki 
az operatív programok kidolgozására 
vonatkozóan, jóváhagyja az operatív 
programokat, és felügyeli a rendszerek 
létrehozását és működtetését a tag ‑
államokban. A Bizottság alapvetően 
a beérkezett végrehajtási jelentések 
és a monitoring‑bizottságokban való 
részvétel útján felügyeli az operatív 
programok végrehajtását. Az éves végre ‑
hajtási jelentéseken túlmenően a Bizott ‑
ság a programokra vonatkozó konkrét 
információkat és „projektkiválasztási” 
adatokat kérhet az irányító hatóságoktól.15 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alap, az Európai 
Szociális Alap és a Kohéziós 
Alap 2007–2013 ‑as időszakban 
érvényes végrehajtási 
szabályainak összegzése, 
beelértve az irányítási és 
kontrollrendszereket is, 
a következő címen érhető 
el: http://europa.eu/
legislation_summaries/
regional_policy/
management/g24241_hu.htm .
16 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az 
Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2006. július 11 ‑i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).
12
 Az ellenőrzés hatóköre  
és módszere
12 
Az ellenőrzés során arra a kérdésre 
kerestük a választ, hogy az ERFA és a KA 
megújulóenergia‑termelésbe befekte ‑
tő projektjei jó eredményeket értek‑e 
el. E tekintetben a Számvevőszék több 
ellenőrzési kritériumot dolgozott ki (lásd: 
IV. melléklet ), amelyek különböző – töb ‑
bek között a bizottsági részlegek által 
készített – forrásokon és tanulmányokon 
alapultak. A Számvevőszék megvizsgálta, 
hogy az ellenőrzött projekteket terv sze ‑
rint hajtották‑e végre, és azok terv sze ‑
rinti eredményeket hoztak‑e, valamint 
hogy elérték‑e az energiatermelésre 
vonatkozó céljaikat. Az ellenőrzés során 
a Számvevőszék különösen azt elemezte, 
hogy a 2007–2013 ‑as programozási idő ‑
szak operatív programjaiban a forrásokat 
helyesen rangsorolt, költséghatékony 
és érett megújulóenergia‑termelési pro ‑
jektekre fordították‑e, és hogy a pro ‑
jektek milyen mértékben járultak hozzá 
a megújuló energiára vonatkozó, 2020 ‑ig 
teljesítendő célkitűzés eléréséhez.
13 
Az ellenőrzés eredményeit 24 lezárult 
megújulóenergia‑termelési projekt 
vizsgálata adja, amely projekteket az 
ERFA‑ból, illetve a KA‑ból finanszíro ‑
zott, kilenc operatív program keretében 
valósítottak meg Ausztriában, Finnor ‑
szágban, Máltán, Lengyelországban és 
az Egyesült Királyságban17. A projektek 
a biomassza, a fotovoltaikus ener ‑
gia, a naphőenergia és a szélenergia 
ágazatába tartoztak18. Az ellenőrzött 
megújulóenergia‑projektek listáját 
a III. melléklet  ismerteti.17 Az operatív programokban 
a források megújuló energia ‑
forrásokra való elkülönítése 
alapján a Számvevőszék a kö ‑
vetkezőket választotta ki:
 Az „I – Investing in 
Competitiveness for 
a Better Quality of Life” 
elnevezésű operatív 
program – 2007MT161PO001
 Alsó‑Ausztria 2007–2013 kö ‑
zötti időszakra vonatkozó ope ‑
ratív programja: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE – 2007AT162PO001
 Salzburg tartomány 
2007–2013 közötti idő ‑
szakra vonatkozó operatív 
programja: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE – 2007AT162PO006 
 Stájerország 2007–2013 közötti 
időszakra vonatkozó operatív 
programja: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE – 2007AT162PO007
 A „Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko” 
elnevezésű operatív 
program – 2007PL161PO002
 A „Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego” elnevezésű opera ‑
tív program – 2007PL161PO007
 Az „Alueellinen Kilpailukyky‑ja 
työllisyystavoite; Länsi‑Suomen 
EAKR‑Toimenpideohjelma 
2007–2013” elne ‑
vezésű operatív 
program – CCI2007FI162PO003
 Nyugat‑Wales és Valleys „ERDF 
Convergence programme” 
elnevezésű operatív 
programja – 2007UK161PO002
 Kelet‑Wales „ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme” 
elnevezésű operatív 
programja – 2007UK162PO012
18 A 24 ellenőrzött projekt közül 
kilencnek a célja nagyméretű 
vagy törpe szélerőművekkel 
vagy napelemekkel végzett 
villamosenergia‑termelés, 
15 projekt pedig biomasszából 
történő hőtermeléssel vagy 
napkollektorokkal történő 
melegvíz‑előállítással volt 
kapcsolatos. A projektek 
mérete a háztartási léptékű, 
egyetlen napelemet magukban 
foglaló projektek és egy 
16 turbinás szélerőműpark 
között szóródott.
13
 Észrevételek
Az ellenőrzött projektek 
a terv szerinti 
eredményeket hozták...
Az általános kép jól 
megtervezett és terv 
szerinti eredményeket hozó 
projekteket mutat
14 
Az ellenőrzött megújulóenergia‑projektek 
kiválasztásukkor kellően érettek és készek 
voltak a végrehajtásra. Az egyes biomas z‑
sza‑ és szélenergia‑projektek esetében 
a viszonylag hosszú előkészítési szakasz 
ellenére az elengedhetetlenül fontos 
engedélyeket, jóváhagyásokat és műszaki 
terveket rendszerint még a projekt jóvá ‑
hagyása előtt megszerezték. Adott eset ‑
ben biztosították a létesítmények átviteli 
vagy elosztóhálózatokra való rákötését, 
illetve az elegendő számú fogyasztóval 
történő szerződéskötést is19.
15 
A projektek esetében nem fordult elő 
sem a költségek jelentős túllépése, sem 
súlyos időbeli késedelem. Az ellenőrzött 
megújulóenergia‑projekteket összessé ‑
gében a tervezett időkereten belül vagy csak viszonylag kis csúszással valósították 
meg (csak két projekt esetében késett 
a végrehajtás 6 hónapnál többet, az egyik 
esetben egy kisméretű, kapcsolt hő ‑ és 
villamosenergia‑termelő erőmű javítás 
miatti állásideje miatt). A végrehajtás 
során nem fordult elő a költségek jelentős 
túllépése. A  2. háttérmagyarázat  az 
ellenőrzött megújulóenergia‑projektekre 
mutat be példákat.
16 
A megújulóenergia‑termelő kapacitá ‑
sok telepítésére és üzembe helyezésére 
egyetlen biomassza‑létesítmény kivé ‑
telével20 terv szerint került sor. Műszaki 
fenntarthatóságukat fenyegető nagyobb 
veszélyre nem derült fény. A Számvevő ‑
szék kevés eltérést állapított meg az ere ‑
deti tervek és a jóváhagyott pályázatok 
között. A projektek telepített energiater ‑
melő kapacitásai általában összhangban 
voltak a társfinanszírozási határozatokkal. 
A létesítmények üzembe helyezésük óta 
jelentős műszaki vagy egyéb problémák 
nélkül működnek. Az ellenőrzött projek ‑
tek közül csak néhány energiatermelő 
egység volt üzemen kívül. Az üzemeltetők 
rendelkeztek a létesítményeik zökkenő ‑
mentes működésének és rendszeres kar ‑
bantartásának biztosításához szükséges 
kellő szakértelemmel és erőforrásokkal.19 Az ellenőrzött ausztriai 
biomassza‑projektek 
jóváhagyását például ahhoz 
a feltételhez kötötték, hogy 
a termelt hőenergiára 
elegendő számú fogyasztót 
találjanak.
20 Egy ausztriai 
biomassza‑erőmű eltért az 
eredeti tervtől annyiban, 
hogy az eredeti tervben 
szereplő második kazán 
telepítése helyett a fűtési 
hálózat bővítésére használtak 
fel uniós forrásokat. Erre az 
eltérésre a fűtési kapacitás 
bővülésére számítva, 
a további hőfogyasztók 
kiszolgálása érdekében került 
sor, így ez a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás 
szempontjából nem 
tekinthető hiányosságnak.1. képAz ausztriai Bruck an der Murban található 
biomassza -erőmű bel ülről (a projektet terv szerint 
telepítették és az a terv szerint működött)
Forrás:  Európai Számvevőszék.

14 Észrevételek 2. képFaforgács az ausztriai Bruck an der Murban található biomassza -erőmű 
tárológaratában
Forrás:  Európai Számvevőszék.
Példák a kohéziós politikához rendelt forrásokból társfinanszírozott, ellenőrzött 
megújulóenergia -projektekre  – eredmények
A projektek eredményét illetően a további részletekről lásd: III. melléklet .
Biomassza
Ausztriában három ellenőrzött, biomasszát hasznosító (3 MW és 8 MW közötti kapacitású) fűtőmű épült meg, (0,6–
11 km) távfűtési hálózati csővezetékkel együtt. A fűtőművek összesen 266 fogyasztót (magánszemélyek vagy iparválla ‑
latok) látnak el fűtéssel és meleg vízzel.
Három ellenőrzött finnországi projekt biomasszából készült pellettel vagy faforgáccsal fűtött, (0,8 MW és 2,5 MW 
közötti kapacitású) új kazánok építéséhez kapcsolódott. Ezek régi, fosszilis tüzelőanyaggal (nehéz fűtőolajjal) működte ‑
tett kazánokat váltottak ki. E projektek közül kettő a szükséges (0,6 és 3 km‑es) távfűtési hálózat kiépítését is magában 
foglalta.
Szélenergia
Lengyelországban öt, 3,2 és 38 MW közötti kapacitású szélerőműpark épült. A létesítmények minden szükséges infra ‑
struktúrát magukban foglalnak (nagy ‑/közepes feszültségű alállomások, a villamosenergia‑hálózatra való rákötések és 
szervizutak).
Napenergia (fotovoltaikus energia és napkollektorok)
Két projekt keretében máltai középületekre telepítettek fotovoltaikus villamosenergia‑rendszereket a kapcsolódó hard ‑
verekkel és monitoringrendszerekkel együtt. Egy projektet egy kis szélerőművel egészítettek ki.
Öt hasonló lengyelországi projekt keretében öt településen háztartásoknak és középületeknek szánt egyedi, sík 
napkollektorokat telepítettek a helybeliek meleg vízzel történő ellátása érdekében. Összesen több mint 3000 közü ‑
leti és magánkedvezményezett telepített napkollektorokat. Egy projekt közvilágítást és fotovoltaikus energiát foglalt 
magában.2. háttérmagyarázat
15 Észrevételek
…de a végrehajtás során 
nehézségek mer ültek fel
Valamennyi projektszakasz -
ban lenne még lehetőség 
a további javításra – a közbe -
szerzéstől kezdve az ü zemel -
tetésen át a monitoring és az 
értékelés szakaszáig
17 
A megújuló energiaforrások kiaknázá ‑
sát hátráltatták az ezekből származó 
villamos energia hálózatba való in ‑
tegrálásának nehézségei. A megújuló 
energiaforrásokból származó villamos 
energia átviteli és elosztóhálózatokba 
való nagyszabású integrálásának egyik 
fő akadályaként Unió‑szerte a háló ‑
zatfejlesztést határozták meg21. Ennek 
megfelelően az Uniónak és tagállamai ‑
nak – a belső energiapiac kiépítésének 
részeként – mind a nemzeti hálózatokba, mind a határokon átnyúló összekötteté ‑
sekbe be kell ruházniuk. Az ellenőrzött 
projektek tulajdonosai hangsúlyozták, 
hogy a hálózatokban nem elégséges 
a tartalékkapacitás22, a hálózatokat 
bővíteni és korszerűsíteni kell, és hogy 
a hálózatüzemeltetők, a kormány és 
a projektgazdák közötti költségmegosz ‑
tás fokozottabb átláthatósága az egész 
rendszer hatékonyságát javíthatná. Noha 
az ellenőrzött projektek közül csak kevés 
ütközött hálózati csatlakozási problé ‑
mákba, a megújulóenergia‑termelés 
elterjedésével párhuzamosan a tagálla ‑
mokban nem került sor hálózatjavításra. 
A tagállami hatóságok és a megújuló 
energiaforrásokkal foglalkozó üzemelte ‑
tők a megújuló energia hálózatokba való 
eredményes integrálásának akadálya ‑
ként gyakran a műszaki és költségekkel 
kapcsolatos problémákat említették. 
A 3. háttérmagyarázat  a megújuló 
energia hálózatokba való integrálásával 
kapcsolatos problémákat szemlélteti.21 COM(2013) 175 final.
22 Lásd még: 
a villamosenergia‑ellátás 
biztonságát és az 
infrastrukturális 
beruházások védelmét 
célzó intézkedésekről szóló, 
2006. január 18 ‑i 2005/89/
EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelv (HL L 33., 
2006.2.4., 22. o.). A 3. cikk 
(2) bekezdésének 
f) pontja kimondja, 
hogy a tagállamoknak 
a villamosenergia‑ellátás 
biztonságának védelmére 
irányuló intézkedések 
végrehajtása során 
figyelembe kell venniük 
a stabil működéshez 
szükséges átviteli és 
erőművi tartalékkapacitás 
biztosításának 
szükségességét.3. képSzélerőműpark a lengyelországi Golicében
Forrás:  Európai Számvevőszék.

16 Észrevételek
18 
A Bizottság a megújuló energiáról szóló, 
2011 ‑es tagállami eredményjelentésekre 
vonatkozó elemzésében jelezte, hogy az 
adminisztratív akadályok megszüntetése 
terén még mindig lassú a haladás, és az 
engedélyezési és jóváhagyási eljárások 
bonyolultak és visszatartó hatásúak24. Az 
ellenőrzött tagállamokban még lenne le ‑
hetőség javításra. A Számvevőszék meg ‑
állapította többek között, hogy Málta 
csak a 2007–2013 ‑as időszakban fogott 
hozzá a megújuló energiák fejlesztésé ‑
hez, és emiatt a megújuló energiák piaca még nem érett. Eredményes igazgatási 
rendszer sem alakult még ki teljesen. To ‑
vábbá, Lengyelországban és az Egyesült 
Királyságban részben hiányoztak a ható ‑
ságok munkáját összehangoló, harmoni ‑
zált tagállami, illetve regionális koncep ‑
ciók. Hiányos volt a projektek energetikai 
eredményeinek mérése és az ezzel 
kapcsolatos beszámolás, és így az ada ‑
tokat nem használták fel a projektek és 
a különböző megújulóenergia‑ágazatok 
összehasonlítására, ami hasznos infor ‑
mációkat szolgáltathatott volna a jövő ‑
beni intézkedések kialakításakor.24 2013. március 27 ‑i 
SWD(2013) 102 final, 
Eredményjelentés a megújuló 
energiákról.A megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia hálózathoz való 
hozzáférése Lengyelországban, a fotovoltaikus energia hálózatba való integrálása 
Máltán
Lengyelországban a fotovoltaikus és a szélenergia további integrálását hátráltató fő akadályt az átviteli és elosz ‑
tóhálózatok rossz állapota és tartalékkapacitásának hiánya jelentette. A hálózati infrastruktúra bővítésének és 
korszerűsítésének szükségessége mellett a megújuló energia fejlesztését hátráltatták a hálózati rákötéshez szüksé ‑
ges engedélyek megszerzésével kapcsolatos bonyodalmak is (jogi és műszaki problémák, valamint hálózati rákötési 
díjak)23. Az ellenőrzött szélenergia‑projektek esetében a létesítmények megépítéséig – ezen belül a szükséges 
hálózati rákötési engedélyekig – eltelt átfutási idő 4–5 év volt.
Máltán a napenergiát hasznosító és fotovoltaikus létesítmények tekintetében – amennyiben szükséges volt – egyér ‑
telmű iránymutatások álltak rendelkezésre az építési engedélyekkel és jóváhagyásokkal kapcsolatban. 2010 ‑ben és 
2011 ‑ben azonban, amikor több uniós társfinanszírozású projekt megrendelésére került sor, ezek esetében gyakran 
nehézségeket okozott az általuk termelt villamos energia betáplálása – rendszerint a termelő saját fogyasztása 
feletti, felesleges villamos energiáról van szó. Mivel a hálózatüzemeltető nem szerelt fel mérőket, a termelők az 
általuk betáplált villamos energiáért akár 4 hónapon át sem kapták meg az átvételi áron számított díjat.
23 Integration of electricity from renewables to the electricity grid and to the electricity market – RES‑Integration. National report: Poland. 
(A megújuló energiaforrásokból származó villamos energia villamosenergia‑hálózatba és a villamosenergia‑piacba való integrálása  – a megújuló 
energiaforrások integrálása. Nemzeti jelentés: Lengyelország ), Eclareon, Oeko‑Institut e.V., 2011.12.20.3. háttérmagyarázat
17 Észrevételek
19 
Ausztriában azonban a Számvevőszék 
talált a helyes gyakorlatot illusztráló 
példát. E tagállamban a biomas z‑
szával működő fűtőművek tekinte ‑
tében egy minőségirányítási eszköz 
megfelelő monitoringintézkedéseket 
biztosított („QM Heizwerke”, lásd: 
4. háttérmagyarázat ).
Projektmonitoring Ausztriában
Minden biomasszával működő, 400 kW feletti kapacitású és/vagy 1 km‑nél hosszabb fűtési hálózatot ellátó táv ‑
fűtési rendszer köteles párhuzamos minőségirányítást végrehajtani. A finanszírozási folyamat összehangolását és 
a szükséges tervezési és üzemeltetési adatok kezelését egy adatbázis könnyíti meg, amely standard platformként 
szolgál a projektek kedvezményezettjei számára, valamint műszaki és gazdasági adatokkal látja el a minőségirányí ‑
tókat, és informatikai platformot biztosít a műveletek monitoringjához és optimalizálásához. A 2006 ‑ban beveze ‑
tett „QM Heizwerke” több mint 100 biomassza‑erőmű adatait tartalmazza.
Internet: www.qm ‑heizwerke.at4. háttérmagyarázat 4. képAz ausztriai Weissenbach an der Triestingben található biomassza -erőművet 
látogató számvevőszéki ellenőrök
Forrás:  Európai Számvevőszék.

18 Észrevételek
20 
A közbeszerzési eljárások nem biztosítot ‑
ták, hogy a vállalkozók kiválasztása teljes 
mértékben átláthatóan, tisztességesen, 
illetve hatékonyan történjen:
 οA közbeszerzési eljá ‑
rást két ellenőrzött máltai 
fotovoltaikusenergia‑projekt ese ‑
tében törölni kellett, mert egyetlen 
olyan ajánlat sem volt, amely műszaki 
és adminisztratív szempontból is 
megfelelt volna. Ez a szükségtelenül 
magas műszaki követelményeknek 
vagy a túlzottan bonyolult eljárá ‑
soknak és követelményeknek volt 
betudható. Mindkét esetben bizo ‑
nyos késedelem történt, és az aján ‑
lattevők közötti verseny akadályokba 
ütközött.
 οKét lengyelországi projekt esetében 
az építési tervekben, illetve enge ‑
délyekben feleslegesen határozták 
meg a szélturbinák modelljét. Ez 
megakadályozta, hogy olyan ajánlat ‑
tételi dokumentáció készüljön, amely 
biztosíthatta volna a versenyen 
alapuló közbeszerzést és a leg ‑
jobb ár/minőség arányt. Egy másik 
projekt esetében hasonlóképpen 
előre meghatároztak egy konkrét napkollektor‑típust. Mindegyik aján ‑
lattételi eljárás esetében a benyújtott 
ajánlatok közül csak egy felelt meg 
a műszaki leírásnak.
 οA végrehajtó szervek és a projektek 
kedvezményezettjei nem rendelkez ‑
tek elegendő szakértelemmel a meg
újulóenergia‑technológiákkal, azok 
piacaival és közbeszerzési kerete ‑
ivel kapcsolatban. Több hasonló, 
időnként azonos jellegű, megújuló 
energiát előállító berendezéssel és 
telepítéssel kapcsolatos kisebb mun ‑
kának (különösen támogatási progra ‑
mok keretében végzett munkáknak) 
köszönhetően fennálltak az ahhoz 
szükséges feltételek, hogy tagállami/
regionális szinten egy szakosodott 
szakértői csoport irányítsa az ös z‑
szehangolt közbeszerzést, a jobb ár/
minőség arány, a méretgazdaságos ‑
ság és akár a rövidebb közbeszerzési 
időszak elérése érdekében. Erre pél ‑
daként szolgálnak a tetőn elhelyezett 
vízmelegítő rendszerek, a napelemek 
és kis biomassza‑erőművek Máltán és 
Lengyelországban. Máltán előfordult, 
hogy a projekteket átmenetileg fel ‑
függesztették, részben a közbeszer ‑
zés nem hatékony szervezése miatt.5. képBiomassza -erőmű az ausztriai Flachauban
Forrás:  Európai Számvevőszék.

19 Észrevételek
21 
A megújulóenergia‑projektek előké ‑
szítése nem volt kielégítő az eredmé ‑
nyes monitoringhoz és értékeléshez. 
Valamennyi ellenőrzött operatív prog ‑
ramban a meghatározott célkitűzések 
és teljesítménymutatók pontatlanok 
voltak, és nem alapultak megbízható 
bázisadatokon. Így az azonos vagy más 
megújulóenergia‑ágazatokba tartozó pro ‑
jekteket nem lehetett összehasonlítani; az 
illetékes hatóságok nem tudtak meggyő ‑
ződni arról sem, hogy az uniós források 
hozzájárultak‑e a megújuló energiára 
vonatkozó uniós és tagállami célkitűzé ‑
sekhez (lásd még: 30. bekezdés).
…és az esetek többségé -
ben nem mérték megfele -
lően az eredményeket, 
illetve a projektek nem 
érték el az energiaterme -
lésre vonatkozó céljaikat
A megújuló energiára vonat -
kozó adatgyűjtés és jelentés -
tétel tökéletesítésre szorul
22 
A tagállamokban nem állnak ren ‑
delkezésre pontos, validált ada ‑
tok a megújulóenergia‑projektek 
tényleges eredményeiről. 
A megújulóenergia‑ágazatot a tech ‑
nológiaköltség szempontjából óriási 
ingadozás (a legtöbb technológia 
esetében erőteljes áresés volt tapasztal ‑
ható) és növekvő energiaárak jellemzik. 
A megújulóenergia‑technológiák költ ‑
ségeire vonatkozó naprakész informá ‑
ciók elemzése fontos ahhoz, hogy meg 
lehessen állapítani a támogatás megfelelő 
mértékét, valamint azt, hogy a konkrét 
helyi körülmények közül mely technológi ‑
ák járnak a legkedvezőbb hozamokkal.23 
Ugyanakkor míg a projektek telepített 
termelőkapacitására vonatkozóan ren ‑
delkezésre állnak adatok, a ténylegesen 
előállított energiára vonatkozóan a 24 
vizsgált projektből 11 esetében nem 
állt rendelkezésre adat, vagy az adatok 
nem voltak megbízhatóak. Mivel a tény ‑
leges mérés és jelentéstétel nem volt 
a közpénzből történő társfinanszírozás 
feltétele, a projektek záró beszámolóiban 
csak becsült, nem pedig mért eredmé ‑
nyeket adtak meg – ezek rendszerint 
a megújulóenergia‑technológiák gyártó 
által megadott műszaki paraméterein és 
a konkrét helyi körülményeken alapultak. 
Több megújulóenergia‑termelő nem 
mérte energiahozamát. Így a 24 ellenőr ‑
zött projekt közül 11 (öt lengyelországi 
projekt – a lublini régióban megvalósított 
napenergia‑projektek, négy máltai pro ‑
jekt és két egyesült királyságbeli projekt) 
esetében az energetikai eredmények nem 
mért/validált adatokon alapultak, hanem 
a szakirodalomból vett feltételezett 
adatokon vagy mérnökök által készített 
szakmai becsléseken.
A projektek eredményei nem 
minden esetben teljes ültek
24 
A 24 ellenőrzött projektből azon 13 pro ‑
jekt esetében, amelyekben ténylegesen 
mérték az energiatermelési eredmé ‑
nyeket, a célok csak 5 projekt esetében 
teljesültek, 3 további projekt esetében 
pedig majdnem teljesültek. A fennmaradó 
projektek nem vagy csak részben érték 
el a termelésre vonatkozó céljaikat. Míg 
ez több esetben a nem kellően pontos 
előrejelzéseknek volt betudható, néhány 
projekt az induló szakaszban műszaki 
problémákba is ütközött. Az 1. táblázat  
a megújulóenergia‑projektek tervezett 
és tényleges energiatermelését hasonlítja 
össze.
20 Észrevételek
A gyenge projektteljesítmény okai
Ausztriában a közvetlenül ERFA‑forrásokból támogatott projektszakaszokban a tényleges energiatermelés össz ‑
hangban volt az előrejelzésekkel vagy meg is haladta azokat. Két projekt esetében azonban, amelyeket később 
további hőtermelő kapacitással és további ügyfeleket kiszolgáló hálózatokkal bővítettek, nem érték el a tervezett 
célokat. A fő ok az volt, hogy túlbecsülték a hő iránti keresletet, vagy jelentős ügyfelek átmenetileg nem fogyasz ‑
tottak hőt.
A lengyel szélenergia‑projektek esetében a tervezettnél gyengébb teljesítmény a túlzottan optimista szélelőrejel ‑
zéssel és az első működési év alatti műszaki problémákkal magyarázható.
Az Egyesült Királyságban ezenkívül, noha a számvevőszéki ellenőrzés időpontjában nem álltak rendelkezésre vég ‑
leges adatok és az ellenőrzött támogatási programok még nem zárultak le, az alprojektek eredményeiből mind ‑
azonáltal az derült ki, hogy egy részük nem érte el a tervezett energiatermelési célokat – főként a biomasszát alkotó 
anyagok magas víztartalma vagy a becsültnél alacsonyabb energiakereslet miatt.5. háttérmagyarázat 1. táblázatA tervezett és a tényleges átlagos energiatermelés összehasonlítása a mért 
energiatermelési eredményekkel rendelkező ellenőrzött megújulóenergia -projektek 
esetében (2009–2012, %)
Forrás:  A Számvevőszék saját számítása a „QM Heizwerke” adatbázisa (Ausztria, hasonló projektek átlagos beruházási költségeire vonatkozó 
adatok (Finnország és Lengyelország); projektfinanszírozási megállapodások és a projekteredményekre vonatkozó, a kedvezményezettek által 
kiszámított adatok alapján.20. projekt (PL)22. projekt (MT)
21. projekt (MT)24. projekt (MT)
23. projekt (MT)
Nem állnak rendelkezésre adatok - 20%
20%0%
40%
60%
80%
100%1. projekt (AT)2. projekt (AT)4. projekt (FI)5. projekt (FI)7. projekt (FI)8. projekt (FI)9. projekt (UK)10. projekt (UK)11. projekt (PL)12. projekt (PL)13. projekt (PL)14. projekt (PL)16. projekt (PL)17. projekt (PL)
Nem állnak rendelkezésre adatok19. projekt (PL)
18. projekt (PL)
15. projekt (PL)
6. projekt (FI)
3. projekt (AT)
- 60%
- 40%
Tervezett eredmények
21 Észrevételek
25 
Összefoglalásul: a 24 ellenőrzött projekt 
költséghatékonyságát, végrehajtását 
és célkitűzéseik elérését értékelve egy 
jó, kielégítő és gyenge projektekből 
álló, vegyes kép tárult a Számvevőszék 
elé, amelyet a  IV. melléklet ismer ‑
tet. Az 5. háttérmagyarázat  egyes 
megújulóenergia‑projektek gyenge telje ‑
sítményének okait ismerteti.
A megújulóenergia - 
projektek tervezése során 
nem veszik teljes mérték -
ben figyelembe a költség -
hatékonyság elvét
Költséghatékonyság – az 
uniós kiadások egyik fontos 
célkitűzése
26 
A költséghatékonyság az ellenőrzött jog ‑
alany azon képessége, illetve az ellenőr ‑
zött tevékenységben, programban vagy 
műveletben rejlő azon lehetőség, hogy 
bizonyos eredmények elérése ésszerű költségek mellett történjen. A költségha ‑
tékonysági elemzések a projekt költségei 
és eredményei közötti kapcsolatra irá ‑
nyuló tanulmányok, amely kapcsolatot 
az elért eredmény egy egységére jutó 
költségként fejeznek ki25.
27 
A gazdasági teljesítmény szempontjá ‑
ból fontos az optimális (vagy költség ‑
hatékony) megújulóenergia‑termelés. 
A kohéziós politikához rendelt forrá ‑
sok a megújuló energiával kapcso ‑
latos tevékenységek támogatásának 
jelentős részét alkotják, és mind 
a megújulóenergia‑politika, mind a regi ‑
onális gazdaságfejlesztés fontos mozga ‑
tórugói lehetnének.25 ISSAI 3000: Standards 
and guidelines for 
performance auditing 
based on INTOSAI’s Auditing 
Standards and practical 
experience (ISSAI 3000: 
Teljesítmény‑ellenőrzési 
szabványok és iránymutatások 
az INTOSAI ellenőrzési 
szabványai és a gyakorlati 
tapasztalatok alapján).6. képSzélerőmű (egy lengyelországi szélturbina kívülről és bel ülről)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
22 Észrevételek
Lehetőség lenne arra, 
hogy már korai szakaszban 
hangsúlyt helyezzenek 
a költséghatékonyságra
28 
Az operatív programok előkészítésével 
kapcsolatban a tagállami hatóságok nem 
végezték el a szükségletek megfelelő fel ‑
mérését annak meghatározásához, hogy 
mely technológiák járulhatnának hozzá 
a legköltséghatékonyabb módon a meg ‑
újuló energiaforrásokra vonatkozó célok 
eléréséhez, és ezeket hogyan lehetne 
más pénzügyi eszközökkel vagy tagálla ‑
mi támogatási programokkal kiegészí ‑
teni. Az operatív programok emiatt nem 
tartalmaztak magyarázatokat arra vonat ‑
kozóan, hogy az uniós források hogyan 
járulhatnának hozzá költséghatékony 
módon a megújuló energiaforrásokra 
vonatkozó célkitűzések eléréséhez.
29 
Továbbá a Bizottság és a tagállami ható ‑
ságok nem tervezték meg a kohéziós poli ‑
tikához rendelt pénzalapok (vagy a tagál ‑
lami források) hozzájárulását a megújuló 
energiára vonatkozó célkitűzések eléré ‑
séhez. Az ellenőrzött operatív programok 
közül az ausztriai és a finnországi progra ‑
mok nem határozták meg az ERFA vagy 
a KA által támogatott intézkedésekből 
származó tervezett és tényleges megújuló 
energiát. A megújuló energiaforrásokból 
származó – a megújuló energiára vonat ‑
kozó, 2020 ‑ig teljesítendő célkitűzés el ‑
érése érdekében telepített – kapacitás az 
öt ellenőrzött országban 95 304 MW (lásd: 
2. táblázat ). Az irányító hatóságok Bizott ‑
ságnak benyújtott végrehajtási jelenté ‑
seiből az derül ki, hogy 2012 ‑re ezekben 
az országokban a 2020 ‑as célhoz képest 
4464 MW‑ot, azaz az igényelt kapacitás 4,7% ‑át (ez az ellenőrzött tagállamok 
2013 ‑as céljához képest 8,1%) a kohéziós 
politika keretében megvalósított pro ‑
jekteken keresztül biztosították. A tagál ‑
lamok változó mértékben folyamodtak 
a kohéziós politikai forrásokhoz a megúju ‑
ló energia területén. Ahogyan a  2. táblá -
zatból  is látható, több tagállam esetében 
nem állnak rendelkezésre megfelelő 
adatok a kohéziós politikai projektek 
eredményeinek és a megújuló energiára 
vonatkozó célkitűzéseknek az összeha ‑
sonlításához. Az adatok hiánya miatt nem 
lehetséges megállapítani a különböző 
megújulóenergia‑ágazatokban és a külön ‑
böző megújulóenergia‑technológiákkal 
kapcsolatban a gazdasági és energetikai 
bázisadatokat.
23 Észrevételek 2. táblázatA 2007–2013-as időszakban megújuló energiára fordított kohéziós politikai források 
és azok hatása a megújuló energiára vonatkozó, 2020-ig teljesítendő célkitűzések 
elérésére a tagállamokban
1 Az előirányzatok/teljesítmény euró/MW) a beruházások eltérő jellege miatt (energiatermelés, a megújuló energia támogatása, hálózatok, 
kísérleti projektek stb.) nem összehasonlítható a tagállamok között.
Forrás: A megújuló energiára vonatkozó nemzeti cselekvési tervek (2010), az operatív programok 2012 ‑re vonatkozó végrehajtási jelentései.Operatív 
programA megújuló ener -
giára előirányzott 
ERFA- és KA-
források (euró)1Megújuló energiából származó 
további kapacitás az ERFA és a KA 
beruházásainak eredményeképpen
(MW)A megújuló energiára vonatkozó, 
2020-ig teljesítendő célkitűzések 
eléréséhez szükséges, megújuló ener -
giából származó további kapacitás
(MW)Az ERFA/KA megújulóenergia-
kapacitással való teljes hozzájárulása 
a megújuló energiára vonatkozó, 
2020-ig teljesítendő célkitűzéshez (%)
TervezettBejelentett
(2012 vége)2013-ig 2020-ig
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Ausztria 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgium 11 851 495 Nem állnak rendelkezésre adatok 3 062 8 255
Nem jelentettek adatokat a  BizottságnakBulgária 16 710 959 Nem állnak rendelkezésre adatok 4 232 5 189
Ciprus 9 520 000 Nem állnak rendelkezésre adatok 190 584
Cseh Köztársaság 397 759 730 131 12 Nem állnak rendelkezésre adatok
Németország 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Dánia Nem állnak rendelkezésre adatok 6 017 6 754
Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak Észtország 0 6 Nem állnak rendelkezésre adatok
Spanyolország 160 152  052 Nem állnak rendelkezésre adatok 49 722 69 844
Finnország 20 682 247 Nem állnak rendelkezésre adatok 24 690 33 420 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Franciaország 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Az adatokat nem erősítették meg
Görögország 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Magyarország 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Írország Nem állnak rendelkezésre adatok 3 496 8 339
Olaszország 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litvánia 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Luxemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Az adatokat nem erősítették meg
Lettország 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Málta 78 200  000 Nem állnak rendelkezésre adatok 36 160 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Hollandia 19 182 600 Nem állnak rendelkezésre adatok 6 086 14 994 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Lengyelország 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugália 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Románia 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Svédország 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Szlovénia 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Szlovákia 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Egyesült Királyság 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Horvátország Nem állnak rendelkezésre adatok Nem jelentettek adatokat a  Bizottságnak
Ellenőrzött 
tagállamok1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Összesen 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Az adatokat nem erősítették meg
24 Észrevételek
30 
A különböző megújulóenergia‑  
ágazatokban megvalósított intézkedések 
költséghatékonyságát nem vizsgálták, 
és nem a költséghatékonyság határozta 
meg az ellenőrzött operatív programok 
keretében a megújuló energiára elkülöní ‑
tett költségvetéseket, miközben hiány ‑
zott a szükségletek megfelelő felmérése 
és a félidős értékelés:
 ο2007 ‑ben, az operatív programok 
megtervezésekor, nem került sor 
részletes helyzetelemzésre (ideért ‑
ve az egyes régiókban a különböző 
megújulóenergia‑ágazatokban 
felmerülő szükségletek felméré ‑
sét is); a tagállami hatóságok nem 
becsülték meg a telepített energia ‑
kapacitás egységköltségét vagy az 
energiatermelés egységköltségét, és 
így figyelmen kívül hagyták a köz ‑
forrásból finanszírozandó intézke ‑
dések költségeit és hasznait, illetve 
költséghatékonyságát.
 οAz operatív programok nem hasz ‑
nosították a tagállami vagy uniós 
forrásokból finanszírozott korábbi 
megújulóenergia‑programok ered ‑
ményeit és tanulságait sem.
 οSemmilyen megfelelő indokolással 
nem támasztották alá a közpénzek 
megújulóenergia‑termelő beavatko ‑
zásokra való elkülönítését. A források 
elosztása általában inkább a regioná ‑
lis potenciálra és a forrásfelhasználási 
képességre vonatkozó megközelítő 
becsléseken alapult, semmint a regi ‑
onális helyzet módszeres elemzésén 
és a megújuló energia típusait vagy 
a megújulóenergia‑technológi  ákat 
tekintve lehetséges alternatívák 
összehasonlításán. οA finnországi és az egyesült királysá ‑
gi hatóságok menetközben, formális 
értékelések nélkül ugyan kiigazítot ‑
ták programjaikat, általában azonban 
nem végezték el a 2007–2013 ‑as in ‑
tézkedések félidős vagy azzal egyen ‑
értékű értékelését, ami segíthette 
volna a megújulóenergia‑programok 
irányváltását.
31 
Ezenfelül az operatív programok nem 
állapítottak meg teljesítménymutató ‑
kat a megújulóenergia‑intézkedések 
költséghatékonyságának megfelelő 
monitoringjához és értékeléséhez, 
amelyek megkönnyíthették volna annak 
értékelését is, hogy az uniós források 
mennyiben járultak hozzá a megújuló 
energia tekintetében vállalt célkitű ‑
zések eléréséhez (2. táblázat ). Míg 
az ausztriai, lengyelországi és máltai 
operatív programok rendelkeztek 
a további megújulóenergia‑kapacitásra 
vonatkozó mutatókkal, a finnorszá ‑
gi eredménymutatók készlete nem 
tartalmazott a termelőkapacitás lét ‑
rehozására, a termelt energiára vagy 
a CO2‑kibocsátások csökkentésére/
elkerülésére vonatkozó mutatókat, és 
az Egyesült Királyságban szintén hi ‑
ányzott a megújulóenergia‑kapacitás 
létrehozására vonatkozó eredmény ‑
mutató. Emiatt ezekben az esetekben 
az irányító hatóságok és a Bizottság 
nem tudták elvégezni a kohéziós 
politikához rendelt forrásokból végre ‑
hajtott megújulóenergia‑beruházások 
megfelelő monitoringját és utólagos 
értékelését26.26 A Finnország és az 
Egyesült Királyság által 
benyújtott éves végrehajtási 
jelentések nem szolgáltak 
magyarázattal a tényleges 
eredményeket és mérésüket 
illetően, és az ellenőrzött 
operatív programok által 
lefedett régiókban nem 
végezték el a különböző 
megújulóenergia‑ágazatokban 
felmerülő akadályok, 
lehetőségek és szükségletek 
felmérését.
25 Észrevételek
…és lehetőség lenne költ -
séghatékonyabb 
megújulóenergia -termelési 
projektekre is
32 
A megújulóenergia‑projektek tervezése 
és végrehajtása során a hatékonyságbeli 
hiányosságok megszüntetése közvetle ‑
nül hozzá fog járulni a megújuló energi ‑
ára vonatkozó, 2020 ‑ig teljesítendő uniós 
és tagállami célkitűzések eléréséhez. 
Emellett az energiafogyasztók számára is 
hasznot hozhat, és a szélesebb értelem ‑
ben vett gazdaság fellendítéséhez is 
hozzájárulhat.
33 
Az uniós támogatású projektek 
költséghatékonyságuk szempont ‑
jából változó eredménnyel jártak. 
A megújulóenergia‑technológiák 
beruházási költségei széles sávban 
mozognak, és a helyszíntől függenek. Az Unióban nincs egyetlen olyan 
megújulóenergia‑termelési technológia, 
amely a legköltséghatékonyabb lenne. 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék 
ezért csak ugyanazon tagállamban, 
egy adott megújulóenergia‑ágazaton 
belül hasonlított össze költségeket. 
Négy ellenőrzött projekt jóval költsé ‑
gesebb volt, mint ugyanazon tagál ‑
lam hasonló projektjei (biomassza ‑ és 
fotovoltaikusenergia‑projektek, lásd: 
3. táblázat ). A telepített kapacitás szá ‑
mított átlagköltsége 0,16 millió euró/MW 
és 1,8 millió euró/MW között változott az 
ellenőrzött projektek körében. Ahogyan 
azt az egyik ellenőrzött tagállamban 
a tagállami hatóságok kiszámították, az 
ellenőrzött projektek esetében a meg ‑
térülési idő 2 és 537 év között mozgott. 
A több mint 100 éves megtérülési idejű 
tőkeintenzív beruházások nem fognak 
gazdaságilag ésszerű fedezeti pontot el ‑
érni. Ez jelzi, hogy nem mindig a legkölt ‑
séghatékonyabb projektek részesültek 
köztámogatásban.7 . képTranszformátorállomás egy szélerőműparkban a lengyelországi Golicében
Forrás:  Európai Számvevőszék.

26 Észrevételek 3. táblázatAz ellenőrzött megújulóenergia -projektek költséghatékonysága
Forrás:  A Számvevőszék projektdokumentációkon alapuló saját számításai, az irányító hatóságok elemzései1.
1 Megjegyzés a finnországi projektekhez: Az ellenőrzött projektek gépekkel és berendezésekkel kapcsolatos átlagos beruházási költségei. Az 
5. projekt csak helyszíni csővezeték‑fektetési költségeket, a 6. projekt pedig csak a kisegítő kazánt foglalja magában. Nem álltak rendelkezésre 
adatok a 23. és a 24. (fotovoltaikus energiára irányuló) máltai projektekhez, a 16–20. (napenergiára irányuló) lengyel projektekhez, valamint 
a 9. és 10. (biomasszára irányuló) egyesült királyságbeli projekthez.euró/MW millió
euró/MW millió
EUR/kWp ezerTényleges beruházásBeruházás 1 MW vagy kWp teljesítménybe, a tagállam átlagos beruházási költségeivel összehasonlítva
Tagállami átlag
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,008. projekt (FI)
7. projekt (FI)6. projekt (FI)5. projekt (FI)4. projekt (FI)
3. projekt (AT)2. projekt (AT)1. projekt (AT)Biomassza Szélenergia Fotovolt.
energia15. projekt (PL)
14. projekt (PL)
13. projekt (PL)12. projekt (PL)
11. projekt (PL)
22. projekt (MT)
21. projekt (MT)
27 Észrevételek
34 
A megújulóenergia‑projektekhez csak 
részben határoztak meg racionális 
energetikai célkitűzéseket. A projektek 
összhangban voltak a megújuló energia ‑
forrásokra vonatkozó tagállami stratégiai 
célkitűzésekkel. Szükség esetén hoztak 
tüzelőanyag‑ellátásra vonatkozó rendel ‑
kezéseket (ausztriai, finnországi és egye ‑
sült királyságbeli biomasszaprojektek). 
Egyes projekteket korlátozott hatókörű 
tanulmányok előztek meg, amelyek ki ‑
mutatták azok gazdasági életképességét 
és jövedelmezőségét, de nem készültek 
elemzések a legjobb és legköltséghaté ‑
konyabb megújulóenergia‑típusokról és 
a legjobb technológiai megoldásokról. 
Nem hivatkoztak a korábbi hasonló 
projektek értékeléseire, és így nem 
használták fel a levont tanulságokat az 
ellenőrzött megújulóenergia‑projektek 
előkészítése során.
35 
Az ellenőrzött projekteknek csak 
mintegy fele (24 ‑ből 13) rendelkezett 
olyan adatokkal, amelyek segítségé ‑
vel ellenőrizni lehetett a ténylegesen 
megvalósult energiatermelésre vonat ‑
kozó mutatók elérését ( 1. táblázat  és 
III. melléklet ), lásd még: 24. bekezdés. 
Ezenfelül a célkitűzések meghatározá ‑
sa és a projektek megtervezése előtt 
gyakran nem álltak rendelkezésre az 
energiatermelés költségeire és a fo ‑
gyasztók által felhasznált hagyományos 
tüzelőanyagok mennyiségére vonatkozó 
bázisadatok (pl. a lengyelországi Lublin 
régió operatív programja esetében). 
Ebből adódóan ezekben az esetekben 
nem lehetséges annak értékelése, hogy 
a finanszírozott projektek ténylegesen 
meghozták‑e a várt gazdasági vagy 
pénzügyi eredményeket (pl. a megtérü ‑
lési idők kiszámításához).36 
A kiválasztási eljárások nem garantálták 
a projektek költséghatékonyságát. Az 
egyes operatív programokhoz létre ‑
hozott monitoringbizottságok által 
jóváhagyott projektbírálati kritériumok 
általában nem tették lehetővé a végre ‑
hajtó hatóságok számára, hogy megálla ‑
pítsák, melyek a legköltséghatékonyabb 
megújulóenergia‑projektek. Az ener ‑
giakapacitás létrehozását, a tényleges 
energiatermelést és a szükséges beruhá ‑
zásokat sok esetben nem vették figye ‑
lembe bírálati vagy odaítélési kritérium ‑
ként. Néhány esetben egyáltalán nem 
dolgoztak ki külön bírálati kritériumokat 
a megújulóenergia‑termelésre vonat ‑
kozóan, hanem az operatív program 
által lefedett több ágazatra általánosan 
alkalmazandó bírálati kritériumokat 
használták27.
37 
Egyes esetekben nem volt elégséges ver ‑
seny a pályázatok között. Amennyiben 
a projektek azonosítására ajánlattételi 
felhívások útján került sor, a pályázatok 
maximális költséghatékonyságát (megté ‑
rülési idő, a beruházás energiatermelés ‑
hez viszonyított aránya) figyelmen kívül 
hagyták. A pályázatoknak ugyan rend ‑
szerint meg kellett felelniük minimális 
szempontoknak, az eljárások mégsem 
tudták megakadályozni az energiaterme ‑
lési eredmény szempontjából viszonylag 
alacsony színvonalú projektek támogatá ‑
sát. A meghatározott minimális beruhá ‑
zási méret azzal a kockázattal járt, hogy 
figyelmen kívül hagyják a kisebb – de 
esetleg jobb gazdasági paraméterekkel 
rendelkező  – projektekre vonatkozó 
pályázatokat.27 Például:
– Lengyelországban az 
„Infrastruktúra és környe ‑
zet” elnevezésű operatív 
program keretében 
a megújulóenergia‑projektek 
kiválasztása ugyan ‑
azokon a különböző 
ágazatokban – vagyis 
a megújulóenergia‑projektek 
nem összehasonlítható típu ‑
sai esetében  – alkalmazott 
szempontokon alapult.
– Finnországban a pályázatok 
között nem állítottak fel 
prioritásokat, költséghaté ‑
konysági és támogathatósá ‑
gi kritériumként pedig csak 
a becsült megtérülési időt 
vették figyelembe.
– Máltán a bírálati kritéri ‑
umok az operatív prog ‑
ram által lefedett több 
ágazatra, nem kifejezetten 
a megújulóenergia‑ágazatra 
vonatkoztak. Noha egy 
szempont alapján pontozták 
a projektek hozzájáru ‑
lását az előírt minimum 
feletti mutatók elérésé ‑
hez, a bírálati kritériumok 
nem foglaltak magukban 
a megújulóenergia‑  
termelésre vonatkozó költ ‑
séghatékonysági vagy költ ‑
ség‑haszon kritériumokat.
– Ausztriában az ellenőrzött 
operatív programokban 
nem vették figyelembe 
a pályázatok maximális 
költséghatékonyságát 
(megtérülési idő, a beru ‑
házás energiatermeléshez 
viszonyított aránya).
28 Észrevételek
38 
Másrészről Ausztria, az Egyesült Ki ‑
rályság, valamint bizonyos mértékben 
Finnország a finanszírozási szabályokon 
belül – a veszteséges biomassza‑projek ‑
tek kiválasztásának megakadályozásá ‑
ra – műszaki és gazdasági szempontokat 
alkalmazott. Ezáltal mérséklődött a nem 
eredményes pályázatok kiválasztásának 
kockázata. A projektek jövedelmezősé ‑
gét is figyelembe vették, és a jövedelme ‑
zőbb projektek kevesebb támogatásban 
részesültek (6. háttérmagyarázat ). 
A többi ellenőrzött tagállamban az 
illetékes hatóságok nem biztosították 
a projektekhez nyújtott társfinanszírozás 
mértékének ilyen jellegű kiigazítását.39 
Az uniós társfinanszírozás aránya az 
operatív programokban 2% és 85% között 
változott, anélkül hogy ezt a vonatkozó 
dokumentumokban megindokolták volna. 
A társfinanszírozás elve szerint a projekt 
beruházási költségeinek egy részét a köz ‑
támogatás végső kedvezményezettje vise ‑
li, ezáltal a projekt bevételét vagy jövedel ‑
mezőségét kell figyelembe venni. A vissza 
nem térítendő támogatásnak továbbá 
olyan fellépés támogatására kell irányul ‑
nia, amely máskülönben vagy a finanszí ‑
rozás hiánya vagy a gazdasági ösztönző 
hiánya miatt nem indulhatna el. Létezik 
alternatív költség; a magas társfinanszí ‑
rozási arányok csökkentették azoknak az 
egyéb megújulóenergia‑projekteknek 
a méretét vagy számát, amelyek közfor ‑
rásból finanszírozhatók lettek volna. Nem 
kapcsolták össze a támogatás arányát 
és a jövedelmezőséget, illetve a befek ‑
tetők megújulóenergia‑termelő projek ‑
tek végrehajtására való ösztönzésének 
szükségességét. Az indokolatlan, nagyon 
nagy társfinanszírozási arányok (a projekt 
gazdasági vagy pénzügyi életképességé ‑
hez a szükségesnél nagyobb összegben 
nyújtott pénzügyi köztámogatás) növelték 
a „talált pénz” effektus kockázatát, vagyis 
a magánforrások és a tagállami források 
kiváltásának kockázatát, és csökkentették 
a támogatott megújulóenergia‑termelési 
projektek számát. A  7. háttérmagyarázat  
a nagy arányú társfinanszírozás eseteit 
szemlélteti.
A projektek kiválasztása – ausztriai, finnországi és egyes ült királyságbeli esetek
Ausztriában a társfinanszírozás igénylésekor teljesíteni kell bizonyos műszaki és gazdasági szempontokat (a táv ‑
fűtővezeték folyóméterére jutó hősűrűség, a távfűtés és a kazán hatékonysága). Ennek eredményeképpen sokkal 
kisebb a kockázata annak, hogy nem eredményes projekteket támogatnak.
Finnországban a támogathatósági szempontok és az energetikai tanácsadóval való konzultáció lehetősége hivatott 
elérni a gazdaságilag nem életképes projektek kiszűrését: a pályázók számára előírták, hogy nyújtsanak tájékozta ‑
tást a pályázott projekt megtérülési idejéről, amely a köztámogatás nélkül nem lehetett kevesebb mint 3 év (gazda ‑
ságilag jövedelmező), sem hosszabb mint 12 év (nem gazdaságos).
Az Egyesült Királyságban a javasolt projektköltségeket hasonló korábbi biomassza‑projekteken alapuló célköltsé ‑
gekkel hasonlították össze.6. háttérmagyarázat
29 Észrevételek
40 
A különböző megújulóenergia‑ágazatok 
vagy ‑ technológiák tekintetében nem 
végeztek jövedelmezőségre vonat ‑
kozó számításokat. A programok 
tervezésekor nem alkalmaztak kü ‑
lönböző társfinanszírozási arányokat 
a megújulóenergia‑ágazatok, a beru ‑
házások mérete és típusa, az egyéb 
tagállami támogatási rendszerek 
(átvételi árak, felárak), a beruházások 
várható jövedelmezősége és a használt 
megújulóenergia‑technológiák szerint.A közforrásból nyújtott nagy arányú társfinanszírozás esetei Lengyelországban és 
Máltán
Lengyelországban a kisléptékű fotovoltaikus és napenergia‑projektek 85% ‑os támogatást kaptak uniós forrásból, 
amelynek révén egyes projekttulajdonosok (háztartások) akár 100% ‑os támogatásban is részesülhettek. A legtöbb 
nagy szélerőműpark maximális köztámogatásban részesült – ez vagy a támogatható teljes beruházási költségek közel 
70% ‑át, vagy 10 millió eurót jelentett (az 5 ellenőrzött projekt közül 4). Noha a legtöbb esetben a maximális társfinan ‑
szírozási arányokat alkalmazták, ezeket költséghatékonysági megfontolások alapján egyik programdokumentumban 
sem modulálták, illetve indokolták meg. Az öt szélenergia‑projekt kedvezményezettjei közül négy elismerte, hogy 
támogatások nélkül vagy csökkentett támogatással is meg tudta volna valósítani a projektet, és az uniós támogatást 
a hitelek előtörlesztésére kívánta felhasználni.
Málta a rendelkezésre álló uniós finanszírozás jelentős részét közintézmények megújulóenergia‑létesítményeinek 
támogatására fordította, és így nem használta ki kellőképpen a magánszektorbeli finanszírozási forrásokat. E projektek ‑
ben általában az EU finanszírozta a beruházási költségek 85% ‑át. Ezenfelül két nagy, magánháztartásoknak és vállalko ‑
zásoknak szóló támogatási program 50% ‑ban, illetve 60% ‑ban finanszírozott megújulóenergia‑létesítményeket.7 . háttérmagyarázat 8. képEgy lengyelországi családi ház tetejére szerelt napkollektorok
Forrás:  Európai Számvevőszék.

30 Észrevételek
A kohéziós politikához 
rendelt források korlátozott 
mértékben érnek el uniós 
értéknövelő hatást – 
a megújuló -
energia -projektek nem 
járultak hozzá teljes mér -
tékben az uniós energetikai 
célkitűzésekhez
41 
Csak kevés esetben volt kimutatha ‑
tó jelentős uniós értéknövelő hatás. 
Ezekben a projektekben az ERFA‑ból/
KA‑ból nyújtott társfinanszírozás 
megkönnyítette a projektek tőkefi ‑
nanszírozását, kedvezően fogadott 
további beruházási forrást jelentett, és 
így hozzájárult a projektek megvalósí ‑
tásához. A (nagyobb) szélerőműparkok 
esetében ezt a minőség védjegyének 
is tekintették a független finanszírozó 
intézmények számára. Egyértelmű, hogy 
azokban az országokban, amelyekben 
alacsony fokú a megújuló energiafor ‑
rások elterjedtsége, amelyek kevés 
megújulóenergia‑programmal és ebben 
az ágazatban kevesebb igazgatási 
tapasztalattal rendelkeznek, az uniós 
források fokozottabb értéknövelő hatást 
fejtettek ki, mivel hozzájárultak a gazda ‑
ság továbbfejlesztéséhez, a vonatkozó 
projektek színvonalának javításához, 
bizonyos mértékben katalizátorként is 
működtek, és hozzájárultak más forrá ‑
sok mozgósításához. Ezenfelül bizonyos 
mértékű „operatív értéknövelő hatás” is 
keletkezett, mivel az uniós projektek bi ‑
zonyos kötelezettségeket róttak a végre ‑
hajtó szervezetekre, amelyeken keresztül 
a részt vevő szervezetek számára bizo ‑
nyos tanulási lehetőségeket (hatásokat) 
biztosítottak. Ezeket a hatásokat különö ‑
sen a máltai, lengyelországi és egyesült 
királyságbeli szervezetek hangsúlyozták.42 
A Számvevőszék azt is megállapította, 
hogy az ausztriai és finnországi operatív 
programokban a megújuló energiára 
elkülönített előirányzatok ki voltak téve 
annak a kockázatnak, hogy az uniós 
támogatás voltaképpen a tagállami 
finanszírozást váltja fel. Az ERFA mindkét 
országban valóban csupán kiegészítette 
a meglévő tagállami, illetve regionális 
finanszírozási mechanizmusokat; Auszt ‑
riában az uniós támogatást lényegében 
beépítették egy biomassza‑erőmű ‑
vekre vonatkozó, meglévő támogatási 
rendszerbe, anélkül, hogy bármi mást 
megváltoztattak volna. Ausztriában és 
Finnországban régi hagyománya van 
a megújuló energiának (különösen 
a vízenergia és a biomassza területén), 
és nehezen értékelhető, hogy az uniós 
források hozzájárultak‑e bármilyen ér ‑
téktöbblet teremtéséhez, különösen az 
innováció tekintetében.
31 Észrevételek
43 
2012 ‑ben a Bizottság kiemelte, hogy 
a tagállamoknak és a régióknak gon ‑
doskodniuk kell arról, hogy a megújuló 
energiákra elkülönített összegek a ma ‑
gánberuházásokat egészítsék ki, azaz 
mozgósítsák, és ne kiszorítsák azokat28. 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
egyes megújulóenergia‑projekteket 
köztámogatás nélkül is meg lehe ‑
tett volna valósítani. Nyilvánvaló 
volt, hogy több pályázó köztámo ‑
gatás nélkül vagy kevesebb köztá ‑
mogatással is létrehozhatta volna 
a megújulóenergia‑létesítmé  nyeket, 
ezzel pénzt szabadított volna fel további 
megújulóenergia‑intézkedésekre. 
A támogatási határozatok mindazon ‑
által fontosak voltak a bankképes 
projektfinanszírozáshoz:
 οA kérdéses ausztriai projektek mind ‑
egyikét az építési munkák befejezése 
után hagyták jóvá, ami arra utal, 
hogy a támogatás nem volt beruhá ‑
zási feltétel.
 οAz öt ellenőrzött finnországi projekt 
közül négyet támogatás nélkül is 
megvalósíthattak volna (csak egy 
projektet nem hajtottak volna végre 
közforrásból nyújtott támogatás 
nélkül).
 οTöbb szélenergia‑projekt tulajdonosa 
kijelentette, hogy köztámogatás nél ‑
kül is megvalósította volna projekt ‑
jét, mivel a szélhozamokon és a „zöld 
tanúsítványokon” keresztüli gazda ‑
sági ösztönző elegendő volt. Több 
hasonló, meglévő szélenergiapark va ‑
lójában támogatás nélkül épült meg.44 
A megújulóenergia‑beruházások csak 
korlátozott hatást gyakoroltak a vezetői 
kapacitások kiépítésére. Az uniós több ‑
letérték egyik tervezett hatása az igaz ‑
gatási vagy vezetői kapacitások javítása 
a tagállamokban. Noha Máltán, Lengyel ‑
országban és az Egyesült Királyságban 
több érdekelt fél azt állította, hogy az 
uniós projektek felbecsülhetetlen értékű 
tanulási hatásokkal jártak, általában nem 
volt bizonyítható, hogy messzemenően 
hozzájárulnának a projektek tervezésé ‑
nek, végrehajtásának és működésének 
javításához. A megújuló energiára vonat ‑
kozó támogatási programok és egyedi 
projektek irányításának középpontjában 
általában szabályszerűségi kérdések áll ‑
tak, és nem tértek ki az ár‑érték arányra 
vonatkozó követelményekre. Ausztriá ‑
ban és Finnországban az uniós társfinan ‑
szírozás pusztán a tagállami támogatási 
mechanizmusok része volt, külön inno ‑
vációs vonatkozások nélkül (lásd még: 
42. bekezdés). A projektek végrehajtása 
során szerzett tapasztalatokat sem eb ‑
ben a két tagállamban, sem a szomszé ‑
dos régiókban nem terjesztették.
45 
A megújulóenergia‑projektek 
gyakran sérülékeny szabályozá ‑
si környezetben működtek. Noha 
a megújulóenergia‑termelésre fordított 
uniós források valójában nem a szabá ‑
lyozási keretrendszerek megreformálását 
célozták, ennek ellenére javíthatták vol ‑
na azokat. Több tagállamban a megújuló 
energiára vonatkozó jogi keretrendszere ‑
ket többször módosították, a támogatási 
és ösztönzési szabályokat visszamenő ‑
legesen is megváltoztatták. Az engedé ‑
lyezési eljárások gyakran összetettek és 
ijesztőek, vagy nem alkalmazzák azokat 
következetesen, emellett a piaci bizony ‑
talansággal és az energiaárak ingadozá ‑
sával együtt veszélyeztetik a beruházók 
ágazat iránti bizalmát.28 2012. november 15 ‑i 
COM(2012) 663 final, A belső 
energiapiac működőképessé 
tételéről.
32 Észrevételek
46 
A tagállamokban változóan, de összes ‑
ségében kis mértékben használtak fel 
kohéziós politikához rendelt forrásokat 
megújuló energia céljára. Bár a megúju ‑
ló energiára elkülönített uniós források 
a 2000–2006 ‑os programozási időszakbeli 
0,6 milliárd euróról a 2007–2013 ‑as prog ‑
ramozási időszakban 4,7 milliárd euróra 
emelkedtek, ez az ERFA és a KA összes 
kiadásának mindössze 1,7% ‑át adja. 
A megújuló energiára vonatkozó 2020 ‑ig 
teljesítendő uniós célkitűzés eléréséhez 
szükséges kiemelkedő szintű ágazati 
beruházási szükségletekhez képest a tag ‑
állami és a regionális hatóságok kevés 
uniós forrást különítettek el29. A tagálla ‑
mok az ERFA és a KA összes forrásának 
0%‑a (a legalacsonyabb érték) és 10,7% ‑a 
(a legmagasabb érték) közötti részét kü ‑
lönítették el. Még a Málta által megújuló 
energiára elkülönített 10% sem jelentős 
a megújuló energiára vonatkozó, 2020 ‑ig 
teljesítendő 10% ‑os tagállami célkitűzé ‑
sének eléréséhez, ha figyelembe vesszük, 
hogy az ország 2007 ‑ben gyakorlatilag 
nem rendelkezett megújuló energiával, 
és 2012 ‑re a megújuló energia végső 
energiafogyasztásban való kevesebb 
mint 2% ‑os részesedését sikerült elérnie 
(lásd: I. melléklet ). Az ellenőrzött tagálla ‑
mok közül Máltának nem sikerült elér ‑
nie az első félidős célkitűzést, Ausztria, Finnország és Lengyelország pedig 
2013. október végéig nem ültette át nem ‑
zeti jogába a megújulóenergia‑irányelvet 
(a határidő 2010. december 5. volt).
47 
A megújuló energiára előirányzott forrá ‑
sok felhasználása lassú volt. A megújuló 
energiára a 2007–2013 ‑as időszakban ren ‑
delkezésre álló ERFA ‑ és KA‑források 2012 
végéig30 történő felhasználása (mindössze 
58%) sokkal alacsonyabb volt, mint az 
összes ERFA ‑ és KA‑forrás átlaga (88%), 
és alacsonyabb az energiahatékonysági 
intézkedésekre fordítható források fel ‑
használásánál is (84%). Ebben az ágazat ‑
ban a piaci hiányosságok és akadályok 
ugyan más jellegűek, az uniós társfinan ‑
szírozású projekteket mégis csaknem az 
összes tagállamban ugyanazok az irányító 
hatóságok irányították (lásd: 4. táblázat ). 
A megújulóenergia‑projektek viszonylag 
nagyfokú összetettsége és az ezen ága ‑
zatbeli beruházási intézkedések irányítá ‑
sához szükséges adminisztratív kapacitás 
hiánya egyértelműen hozzájárult az ERFA 
és a KA alacsonyabb kifizetési arányaihoz. 
Így a kohéziós politikához rendelt források 
összességében csekély jelentőséggel bír ‑
tak a megújuló energiára vonatkozó uniós 
célkitűzés elérése szempontjából.29 2011. január 31 ‑i 
SEC(2011) 131 végleges.
30 Az irányító hatóságok által 
a kiválasztott projektekre 
elkülönített összegek. 
A legutóbbi rendelkezésre 
álló adatok 2012 végéről 
származnak.4. táblázatA kohéziós politikához rendelt források megújulóenergia -projektekre való 
felhasználása az ellenőrzött tagállamokban (a „kiválasztott projektek” a 2012 végén 
fennálló helyzetet t ükrözik)
Forrás:  A Regionális Politikai Főigazgatóság SFC 2007 adatbázisa.Uniós tagállamA kohéziós politikához rendelt 
források kiválasztott projektekre 
történő felhasználása összesen 
(%)Kohéziós politikához rendelt 
források kiválasztott energiaha -
tékonysági projektekre történő 
felhasználása (%)Kohéziós politikához ren -
delt források kiválasztott 
megújulóenergia-projektekre 
történő felhasználása (%)
Ausztria 75,6 2 87, 3 50,6
Finnország 90,8 34,5 30,6
Málta 88,1 37,9 43,3
Lengyelország 85,4 112,2 5 7, 8
Egyesült Királyság 84,7 73,6 49,9
Az összes tagállam átlaga 87,7 84,5 58,0
33
 Következtetések  
és ajánlások
48 
A Számvevőszék összességében meg ‑
állapítja, hogy a megújulóenergia‑  
projektekhez a kohéziós politikai 
alapokból nyújtott támogatás költség ‑
hatékonyság szempontjából korlátozot ‑
tan járul hozzá a megújuló energiára 
vonatkozó, 2020 ‑ig teljesítendő uniós 
célkitűzés eléréséhez.
49 
Az ellenőrzött projektek a terv szerinti 
eredményeket hozták: az ellenőrzött 
megújulóenergia‑projektek többsége 
kellően érett és megvalósításra kész 
volt a kiválasztásakor, a projektek során 
nem fordultak elő jelentős költség ‑
túllépések és időbeli késedelmek, és 
a megújulóenergia‑termelő kapacitá ‑
sokat általában terv szerint telepítették 
(14–16. bekezdés).
50 
A Számvevőszék ugyanakkor azt is megál ‑
lapította, hogy hiányosságok merültek fel 
a végrehajtás során, elsősorban a telje ‑
sítménymutatókat, a projekteredmények 
mérését és jelentését, valamint a közbe ‑
szerzési eljárásokat és az eredményeket 
illetően. A megújuló energia fejlesztése 
előtt álló fő akadályként az EU‑ban 
általában a megújuló energiaforrásokból 
nyert villamos energia hálózatokba való 
integrálásával kapcsolatos nehézségeket 
nevezték meg (17–21. bekezdés).
51 
Továbbá az ellenőrzött megújulóenergia ‑
projektek közel kétharmadában nem érték 
el az energiatermelési célokat, vagy nem 
mérték megfelelően az eredményeket. 
Ezen esetek többségében a ténylegesen 
előállított energiáról nem állt rendelkezés ‑
re elegendő adat, vagy nem mért adatok 
álltak rendelkezésre. A tervezett eredmé ‑
nyek elérésének elmaradása többnyire 
a pontatlan előrejelzéseknek vagy műszaki 
problémáknak volt betudható. A projek ‑
tek eredményei összességében vegyesek 
(22–25. bekezdés).52 
Ezenfelül a projektek tervezésekor nem 
tekintették vezérelvnek a költséghatékony ‑
ságot. A mögöttes operatív programokat 
anélkül alakították ki, hogy rangsorolták 
volna a megújulóenergia‑ágazatokat, és 
értékelték volna, hogy a források mennyi ‑
ben járulnak hozzá a megújuló energiára 
vonatkozó célkitűzésekhez. A források 
elosztása általában a regionális potenci ‑
álra és a forrásfelhasználási kapacitásokra 
vonatkozó megközelítő becsléseken 
alapult, semmint a regionális helyzet mód ‑
szeres elemzésén és a megújuló energia 
típusait vagy a megújulóenergia‑tech ‑
nológiákat tekintve lehetséges alternatí ‑
vák összehasonlításán. Az intézkedések 
költséghatékonyságát a költségvetési 
források elkülönítésekor figyelmen kívül 
hagyták. Nem minden projekt esetében 
határoztak meg megfelelően racionális 
energetikai célkitűzéseket és energiater ‑
melésre vonatkozó teljesítménymutatókat. 
A bírálati kritériumok és eljárások gyakran 
nem vezettek a legköltséghatékonyabb 
megújulóenergia‑projektek kiválasztásá ‑
hoz. A projekteredmények a költséghaté ‑
konyság tekintetében vegyesek voltak, és 
egyes tagállamokban a dokumentumok ‑
ban nem indokolták meg a projektek jöve ‑
delmezőségéhez képest magas társfinan ‑
szírozási arányokat (26–40. bekezdés).
53 
A Számvevőszék az ellenőrzés során azt is 
megállapította, hogy a megújuló energi ‑
ára fordított kohéziós források korlátozott 
mértékben fejtettek ki uniós értéknövelő 
hatást. Azokban a tagállamokban, ahol az 
uniós forrásokat egyszerűen a megújuló 
energiára nyújtott tagállami támogatása ‑
ik kiegészítésére használták fel, fennállt 
egyrészt a „talált pénz” effektus, másrészt 
annak a kockázata, hogy az uniós támo ‑
gatás csak a tagállami finanszírozást váltja 
fel. Bár az uniós társfinanszírozás kifejtett 
bizonyos „operatív értéknövelő hatást”, 
a beruházási projektek nem járultak 
hozzá számottevően a vezetői kapacitások 
kiépítéséhez. Az ERFA‑  és a KA‑forrásokat 
az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges 
fokozott erőfeszítésekhez mérten ös z‑
szességében mérsékelten használták fel 
megújuló energiára (41–47. bekezdés).
34 Következtetések és ajánlások 
54 
A Számvevőszék hangsúlyozza, hogy 
javításokra van szükség ahhoz, hogy 
a kohéziós politika keretében biztosí ‑
tott finanszírozás a lehető legnagyobb 
mértékben hozzájáruljon az energeti ‑
kai célkitűzések eléréséhez31. Ezenfelül 
a kohéziós politikai kiadások általában 
hasznosak a szélesebb értelemben 
vett gazdaság szempontjából, ideértve 
a kohéziós politika átfogó céljait jelentő 
gazdasági növekedést és munkahely ‑
teremtést is. Tekintettel arra, hogy 
a 2014–2020 ‑as programozási időszak ‑
ban várhatóan egyre több uniós forrást 
fordítanak a megújuló energia előmoz ‑
dítására, a Számvevőszék a következő 
ajánlásokat fogalmazza meg:
1. ajánlás
A Bizottság, egyrészt a programok és 
projektek előkészítésére és kiválasztásá ‑
ra vonatkozó iránymutatások, másrészt 
a megújulóenergia‑termelő beruházá ‑
sokhoz finanszírozási források rendelke ‑
zésre bocsátását lehetővé tevő feltételek 
meghatározásával:
ο biztosítsa, hogy a kohéziós politika 
keretében társfinanszírozott jövő ‑
beli megújulóenergia‑programokat 
a költséghatékonyság elve vezérel ‑
je, és többek között a „talált pénz” 
effektus elkerülése érdekében az 
uniós finanszírozás olyan költség ‑
hatékony programokat támogas ‑
son, amelyekre máskülönben nem 
kerülne sor. A programok alapja 
legyen a szükségletek megfelelő 
felmérése, a legköltséghatékonyabb 
technológiák előnyben részesíté ‑
se (a megújulóenergia‑ágazatok 
közötti megkülönböztetés nélkül) és 
a 2020 ‑ig teljesítendő uniós célkitű ‑
zéshez való optimális hozzájárulás. 
A költségvetéshez képest megfelelő 
megújulóenergia‑termelési célkitű ‑
zéseket, valamint az energiatermelési 
eredmények költséghatékonyságát 
előtérbe helyező projektbírálati krité ‑
riumokat kell meghatározni (elkerülve 
a projektek túlzott díjazását).ο mozdítsa elő általában a megújuló 
energiára vonatkozó stabil és kiszá ‑
mítható szabályozási keretrendszer 
tagállamok általi létrehozását, és 
a megújuló energiaforrásokból szár ‑
mazó villamos energia hálózatokba 
való integrálására szolgáló gördüléke ‑
nyebb eljárásokat.
2. ajánlás
A tagállamok a Bizottság iránymutatá ‑
sai alapján állapítsanak meg és alkal ‑
mazzanak a projektek körülményeihez 
igazodó minimális költséghatékonysági 
kritériumokat. A tagállamok továb ‑
bá fokozzák a kohéziós politikához 
rendelt források értéknövelő hatását 
a megújulóenergia‑projektek végrehajtá ‑
sának, valamint monitoringjának és érté ‑
kelésének javításával, továbbá, valamen y‑
nyi releváns megújulóenergia‑ágazatban, 
az energiatermelési költségek mért 
adataiból álló adatállomány kiépítésével.31 E szakpolitikai területen belül 
a Számvevőszék közzétett 
egy jelentést az ERFA és 
a KA által társfinanszírozott 
energiahatékonysági 
intézkedésekről („Az 
energiahatékonyságot 
célzó kohéziós beruházások 
költséghatékonysága” című, 
21/2012. sz. különjelentés 
[https://eca.europa.
eu]). Az ellenőrzés során 
a Számvevőszék elemezte 
az energiahatékonyságot 
célzó kohéziós beruházások 
költséghatékonyságát, 
külön hangsúlyt helyezve 
a Bizottság irányító szerepére 
az operatív programok általa 
történő jóváhagyásával és 
a programok régiókban 
történő végrehajtásának 
monitoringjával kapcsolatban.
35 Következtetések és ajánlások 
A jelentést az Henri GRETHEN számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara 2014. április 9 ‑i 
luxembourgi ülésén fogadta el.
a Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

36
 Mellékletek
Áttekintés a tagállamok haladásáról a megújuló energiára vonatkozó, 2020-ig 
teljesítendő célkitűzés feléI. melléklet
A megújuló energiára vonatkozó, 2020 ‑ig teljesítendő célkitűzés teljesülése a Bizottság által rendelkezésre bocsátott adatok alapján:   
1 Forrás:  EUROSTAT, 2014. március 10. A megújuló energiaforrások tényleges részesedése (a bruttó végleges energiafogyasztás százalékában), 
2012 (2010 ‑re vonatkozó adatokat is tartalmaz). 
2 Forrás:  Eredményjelentés a megújuló energiákról (a Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bi ‑
zottságnak és a Régiók Bizottságának), a 2013. március 27 ‑i COM(2013) 175 final.1. időközi célkitűzés, a 2011/2012 ‑es részesedések átlagaként számítva.
3 Forrás:  lásd a fenti 1. lábjegyzetet.
4 Forrás:  2009/28/EK irányelv.TagállamA megújuló 
energia 2010. évi 
részesedése11. időközi 
célkitűzés2A megújuló 
energia 2012. évi 
részesedése3A megújuló energiára 
vonatkozó, 2020-ig 
teljesítendő célkitűzés4
Belgium 5,0 % 4,4% 6,8% 13%
Bulgária 14,4% 10,7% 16,3% 16%
Cseh Köztársaság 9,3% 7, 5% 11,2% 13%
Dánia 22,6% 19,6% 26,0% 30%
Németország 10,7% 8,2% 12,4% 18%
Észtország 24,7% 19,4% 25,2% 25%
Írország 5,6% 5,7% 7, 2 % 16%
Görögország 9,7% 9,1% 15,1% 18%
Spanyolország 13,8% 10,9% 14,3% 20%
Franciaország 12,7% 12,8% 13,4% 23%
Olaszország 10,6% 7, 6% 13,5% 17%
Ciprus 6,0% 4,9% 6,8% 13%
Lettország 32,5% 34,0% 35,8% 40%
Litvánia 19,8% 16,6% 21,7% 23%
Luxemburg 2,9% 2,9% 3,1% 11%
Magyarország 8,6% 6,0% 9,6% 13%
Málta 0,4% 2,0% 1,4% 10%
Hollandia 3,7% 4,7% 4,5% 14%
Ausztria 30,8% 25,4% 32,1% 34%
Lengyelország 9,3% 8,8% 11,0% 15%
Portugália 24,2% 22,6% 24,6% 31%
Románia 23,2% 19,0% 22,9% 24%
Szlovénia 19,2% 17, 8 % 20,2% 25%
Szlovákia 9,0% 8,2% 10,4% 14%
Finnország 32,4% 30,4% 34,3% 38%
Svédország 47, 2 % 41,6% 51,0% 49%
Egyesült Királyság 3,3% 4,0% 4,2% 15%
EU 12,5% 10,7% 14,1% 20%
37 Mellékletek
A kohéziós politikához rendelt források (az ERFA és a 2007–2013-as időszakban 
a Kohéziós Alap) megújuló energiára elk ülönített összegei és a 2007–2012-es idő -
szakban kiválasztott projektekII. melléklet
1  A 100% feletti kiválasztási arány azt jelenti, hogy ugyanazon az operatív programon belül más prioritásokból vagy intézkedésekből, vagy 
másik operatív programból csoportosítottak át forrásokat.
Forrás:  A Regionális Politikai Főigazgatóság SFC2007 adatbázisa, a kiválasztott projektekre vonatkozó 2012. évi éves végrehajtási jelentései.TagállamHatározaton alapuló, elkülönített uniós összeg Kiválasztott projektek
Az ERFA-ból és a KA-
ból nyújtott teljes 
összeg (euró)
(A)Megújuló energiafor -
rásokra elkülönített 
összeg (euró)
(B)A megújuló energia -
forrásokra elkülö -
nített összes forrás 
százalékos aránya
(C)Összes kiválasztott 
projekt 
uniós összeg (euró)
(D)Kiválasztott pro -
jektek százalékos 
aránya
(D) / (B)1
Belgium 990  283  172 11 851 495 1,2% 7 242 095 61,1%
Bulgária 5 488 168 381 16 710 959 0,3% 4 226 413 25,3%
Cseh Köztársaság 22 751 854 293 397 759 730 1,7% 131 059  678 32,9%
Dánia 254 788 620
Németország 16 107 313 706 252 995 745 1,6% 119 319  102 47, 2 %
Észtország 3 011 942 552
Írország 375 362  372
Görögország 15 846 461 042 283 795  789 1,8% 392 484 152 138,3%
Spanyolország 26 595 884 632 160 152  052 0,6% 71 145 156 44,4%
Franciaország 8 054 673 061 363 591 135 4,5% 245 249  934 67, 5%
Horvátország 705 861 911
Olaszország 21 025 331 585 775 717 953 3,7% 397 058 482 51,2%
Ciprus 492 665  838 9 520 000 1,9% 5 191 095 54,5%
Lettország 3 947 343 917 67 180 000 1,7%
Litvánia 5 747 186 096 58 485 290 1,0% 67 554  207 115,5%
Luxemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9%
Magyarország 21 292 060 049 349 310 777 1,6% 179 983 308 51,5%
Málta 728 123  051 78 200  000 10,7% 33 879 548 43,3%
Hollandia 830 000  000 19 182 600 2,3% 22 345 138 116,5%
Ausztria 680 066  021 25 037 408 3,7% 12 676 799 50,6%
Lengyelország 57 178 151 307 825 761 396 1,4% 477 355  029 5 7, 8 %
Portugália 14 558 172 647 59 857 312 0,4% 5 006 939 8,4%
Románia 15 528 889 094 331 542 611 2,1% 209 940 000 63,3%
Szlovénia 3 345 349 266 54 186 553 1,6% 14 408 713 26,6%
Szlovákia 9 998 728 328 90 252 216 0,9% 66 524 170 73,7%
Finnország 977 401 980 20 682  247 2,1% 6 329 763 30,6%
Svédország 934 540 730 52 342 949 5,6% 8 772 042 16,8%
Egyesült Királyság 5 392 019 735 159 590  365 3,0% 74 770 872 46,9%
Határokon átnyúló 7 893 300 818 199 927 583 2,5% 148 745 005 74,4%
EU-27 + határokon 
átnyúló270 757 167 870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Mellékletek
Az ellenőrzött megújulóenergia -termelési projektek listájaIII. melléklet
Projekt 
számaTagál -
lamOperatív program IntézkedésVégrehajtás 
módjaProjekt 
költségve -
tése (millió 
euró)Ebből társfinanszírozásTelepített 
pótlólagos 
megújulóenergia-
kapacitás (terve -
zett/tényleges) 
MW vagy kWp/aAz ellenőrzött 
projektekbe 
eszközölt beru -
házások (millió 
euró/MW vagy 
euró/kWp/a)Átlagos előál -
lított energia 
(tervezett/tény -
leges) MWh/a
Tagállami
(millió euró)ERFA/KA  
(millió euró)
1 projekt
ATAlsó-AusztriaBiomassza-erőmű építése 
Weissenbach an der TristingbenÖnálló projekt 0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 /  
2 319 MWh/a
2 projekt StájerországBiomassza-erőmű és távfűtési háló -
zat építése Bruck an der MurbanÖnálló projekt 5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
3 projekt SalzburgBiomassza-erőmű és távfűtési 
hálózat építése FlachaubanÖnálló projekt 5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
4 projekt
FINyugat-FinnországEgy három, fosszilis tüzelőanyaggal 
működő kazánt kiváltó biomassza-
pelletkazán és fő csővezeték építése 
LievestuorébanÖnálló projekt 0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
5 projekt Nyugat-FinnországEgy fosszilis tüzelőanyaggal 
működő kazánt kiváltó, biomasszával 
(faforgáccsal) működő kazán építése 
és a meglévő távfűtési hálózat átalakí -
tása Kyyjärvi iparterületénÖnálló projekt 0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
6 projekt Nyugat-FinnországFosszilis tüzelőanyaggal működő ka -
zánt kiváltó új biomassza-pelletkazán 
építése Tikkakoski területénÖnálló projekt 0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
7 projekt Nyugat-FinnországFosszilis tüzelőanyaggal működő 
kazánt kiváltó új biomassza-
pelletkazán és a szükséges távfűtési 
hálózat megépítése egy átalakított 
tárolólétesítményben Kiukainenben Önálló projekt 0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
8 projekt Nyugat-FinnországFosszilis tüzelőanyaggal működő 
kazánt kiváltó új biomassza-
pelletkazán építése EurábanÖnálló projekt 0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
9 projekt
UKKelet-Wales 
(Versenyképesség)Wood Energy Business Scheme  2 (Fa-
energiára irányuló 2. üzleti program ) 
(80085)Támogatási 
program0,2 0 0,076 MW /nem adták 
megNA2700 MWh / 
még nem áll 
rendelkezésre
10 
projektNyugat-Wales és
Valleys 
(Konvergencia)Wood Energy Business Scheme  2 (Fa-
energiára irányuló 2. üzleti program ) 
(80028)Finanszírozási 
program1,2 0 0,492,6 MW /nem adták 
megNA5300 MWh / 
még nem áll 
rendelkezésre
39 Mellékletek III. melléklet
Projekt 
számaTagál -
lamOperatív program IntézkedésVégrehajtás 
módjaProjekt 
költségve -
tése (millió 
euró)Ebből társfinanszírozásTelepített 
pótlólagos 
megújulóenergia-
kapacitás (terve -
zett/tényleges) 
MW vagy kWp/aAz ellenőrzött 
projektekbe 
eszközölt beru -
házások (millió 
euró/MW vagy 
euró/kWp/a)Átlagos előál -
lított energia 
(tervezett/tény -
leges) MWh/a
Tagállami
(millió euró)ERFA/KA  
(millió euró)
11 
projekt
PLInfrastruktúra  
és környezetSzélerőműpark építése a  kelet-
margonini II. kerületbenÖnálló projekt 29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
12 
projektInfrastruktúra  
és környezetHárom szélturbina építése 
Stypolowban, Kozuchow településenÖnálló projekt 7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
13 
projektInfrastruktúra  
és környezetSzélerőműpark építése 
Jarogniew-MołtowóbanÖnálló projekt 30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
14 
projektInfrastruktúra  
és környezetSzélerőműpark építése Golice 
területénÖnálló projekt 55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
15 
projektInfrastruktúra  
és környezetNégy szélerőmű építése Pluznica 
településenÖnálló projekt 5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/a
16 
projektLubelskieNapkollektorok felszerelése köz- és 
lakóépületekre Kłoczew településenÖnálló projekt 1,659 0,24 1,41 2,82 / 2,82 MW 0,5281502 MW/a /nem 
adták meg
17 
projektLubelskieNapkollektorok felszerelése köz- és 
lakóépületekre Kraśnik településenÖnálló projekt 1,096 0,14 0,931 1,55 / 1,55 MW 0,588972 MW/a /nem 
adták meg
18 
projektLubelskieNapkollektorok felszerelése köz- 
és lakóépületekre Potok Górny 
településenÖnálló projekt 1,866 0,27 1,53 3,46 / 3,61 MW 0,4151974 MW/a /nem 
adták meg
19 
projektLubelskieNapkollektorok felszerelése 
köz- és lakóépületekre Ruda-Huta 
településenÖnálló projekt 1,188 0,17 1,010 1,89 / 1,89 MW 0,519990 MW/a /nem 
adták meg
20 
projektLubelskieNapkollektorok felszerelése 
köz- és lakóépületekre Ruda-Huta 
településenÖnálló projekt 1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MW NANem határozták 
meg / nem adták 
meg
40 Mellékletek III. melléklet
Projekt 
számaTagál -
lamOperatív program IntézkedésVégrehajtás 
módjaProjekt 
költségve -
tése (millió 
euró)Ebből társfinanszírozásTelepített 
pótlólagos 
megújulóenergia-
kapacitás (terve -
zett/tényleges) 
MW vagy kWp/aAz ellenőrzött 
projektekbe 
eszközölt beru -
házások (millió 
euró/MW vagy 
euró/kWp/a)Átlagos előál -
lított energia 
(tervezett/tény -
leges) MWh/a
Tagállami
(millió euró)ERFA/KA  
(millió euró)
21 
projekt
MTBefektetés a ver -
senyképességbe 
a jobb életminőség 
érdekébenMegújuló energiaforrások telepítése 
a máltai Művészeti, Tudományos és 
Technológiai FőiskolánÖnálló projekt 0,464 0,07 0,395 134/134 KW p/a 3 464 235 / 213 MWh/a1
22 
projektBefektetés a ver -
senyképességbe 
a jobb életminőség 
érdekébenEnergiaintelligens hatóság (a lakha -
tással foglalkozó hatóság)Önálló projekt 0,041 0,006 0,035 3,48/3,51 KW p/a 3 9495,23 / 5,28 
MWh/a1
23 
projektBefektetés a ver -
senyképességbe 
a jobb életminőség 
érdekébenA megújuló energiaforrások előmoz -
dítása a  háztartási ágazatbanTámogatási 
program16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a NA9 015 / 13 824 
MWh/a1
24 
projektBefektetés a ver -
senyképességbe 
a jobb életminőség 
érdekébenERFA Energetikai Támogatási Prog -
ram VállalkozásoknakTámogatási 
program18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a NA5000 MW/a /nem 
adták meg
1 Megjegyzés:  A tényleges eredmények nem mért adatokon alapulnak.
41 Mellékletek
A megújulóenergia-projektek összefoglaló értékeléseIV. mellékletMegjegyzés:  Az összehasonlíthatóság érdekében ebben a mellékletben egyes projektek alprojektekre oszlanak, így 
összesen 27 projekt szerepel.
Értékelt projektek/alprojektek száma
Gyenge Kielégítő JóNem 
alkalmazandó/
nem állnak 
rendelkezésre 
adatokProjektvégrehajtás A létesítmények jelentős problémák nélkül működnek 
(a projektteljesítmény jó, ha a létesítmény terven kívüli üzemszünetek 
nélkül működik; kielégítő , ha az üzemszünetek korlátozott hatást gyako -
rolnak az energiatermelésre; gyenge , ha az üzemszünetek jelentős hatást 
gyakorolnak az energiatermelésre).0 2 25 0
Telepített energiakapacitás (a projektteljesítmény jó, ha a tervezett 
energiakapacitást telepítették; kielégítő  a tervtől való nem jelentős 
eltérések esetén, és gyenge , ha az energiakapacitást nem telepítették, 
illetve jelentősek az eltérések).0 0 27 0
A teljes termelőkapacitást a tervvel összhangban hasznosítják 
(a projektteljesítmény jó, ha az energiakapacitást terv szerint hasznosít -
ják, kielégítő  a tervtől való nem jelentős eltérések esetén, és gyenge , 
ha az energiakapacitást nem hasznosítják, illetve jelentősek az eltérések 
a tervhez képest).2 6 19 0
A műszaki tervnek való megfelelés
(a projektteljesítmény gyenge , ha jelentős eltérések vannak a műszaki 
tervhez képest; kielégítő  az eredményekre tényleges hatást nem gyakor -
ló eltérések esetén, és jó, ha nincsenek eltérések).0 1 26 0
A költségvetésnek való megfelelés (a projektteljesítmény jó, ha az ár 
tekintetében nincsenek eltérések, kielégítő , ha az emelkedés 0% és 20% 
közötti, gyenge , ha az emelkedés meghaladja a 20%-ot).1 0 26 0
A működési terv megfelelése  (a projektteljesítmény jó, ha nincsenek 
eltérések a működési tervhez képest, kielégítő , ha kevés, az eredményekre 
tényleges hatást nem gyakorló eltérés áll fenn, és gyenge , ha jelentős 
eltérések vannak).2 6 19 0
Kockázatkezelés, a projekt összetettsége, a végrehajtást gátló akadályok 
(a projektteljesítmény jó, ha a kockázatok feltárása esetén intézkedtek, 
kielégítő , ha a kockázatokat részben elemezték és mérsékelték, gyenge , 
ha nem végeztek megfelelő kockázatelemzést).0 10 17 0
Átlátható, releváns és mérhető teljesítménymutatók és a legjobban 
előkészített/érett pályázatok kiválasztása (a projektteljesítmény jó, ha 
megfelelő mutatókat használtak a legjobban előkészített és érett pályázatok 
kiválasztására, értékelték a pályázatok költséghatékonyságát, és biztosítot -
ták a pályázatok közötti versenyt; kielégítő , ha ezeket a kritériumokat csak 
részben alkalmazták; gyenge , ha ezeket a kritériumokat nem alkalmazták).0 27 0 0
Engedélyezés/engedélyek/nyilvános elfogadottság (érett, kész projekt). 
A projektteljesítmény jó, ha a létesítmény üzemel, nem tártak fel a szük -
séges engedélyek megszerzésével kapcsolatos problémákat; kielégítő , 
ha csak a  kritikus jelentőségű engedélyeket szerezték meg, gyenge , ha 
súlyos problémákat azonosítottak az engedélyezés/engedélyek/nyilvános 
elfogadottság terén.0 2 25 0
42 Mellékletek IV. mellékletÉrtékelt projektek/alprojektek száma
Gyenge Kielégítő JóNem 
alkalmazandó/
nem állnak 
rendelkezésre 
adatokKöltséghatékonyságMűködési hatékonyság.  A projektteljesítmény jó, ha a működési hatékonyság 
95% feletti; kielégítő , ha 80% és 95% közötti; gyenge , ha 80% alatti.4 7 7 7 9
Beruházási (építési) költségek (EUR/MW vagy EUR/kWp). A projektteljesít -
mény jó, ha a beruházási költségek kevesebb mint 10%-kal magasabbak az 
átlagosnál; kielégítő , ha 10% és 30% közötti mértékben haladják meg az 
átlagot; gyenge , ha több mint 30%-kal magasabbak az átlagnál.4 1 17 5
A költséghatékonysági kritérium alkalmazása a projektek kiválasztása 
során. A projektteljesítmény jó, ha a legköltséghatékonyabb projekteket 
választották ki:
– a legjobb költség/telepített energiakapacitás arány (EUR/MW)
– a legjobb költség/energiatermelés arány (EUR/MWh); 
kielégítő , ha részben alkalmaztak költséghatékonysági kritériumokat; 
gyenge , ha nem alkalmaztak ilyen kritériumokat.12 10 5 5 0
Nyílt ajánlattételi és kiválasztási eljáráson alapuló projektfinanszírozás, 
pályázatok közötti verseny. 
A projektteljesítmény jó, ha nyílt ajánlattételi és kiválasztási eljárást alkal -
maztak; kielégítő , ha ilyen eljárást alkalmaztak, de kevés ajánlat érkezett 
be; gyenge , ha nem alkalmaztak ilyen eljárást.8 14 5 5 0
Megfelelő tanulmányok állnak rendelkezésre. A projektteljesítmény jó, 
ha a tervezéshez megvalósíthatósági/üzleti vagy egyéb tanulmányokat 
használtak fel; kielégítő , ha ezeket nem minden esetben követték; gyenge , 
ha nem használtak fel tanulmányokat.6 10 10 10 1
Felelősségvállalás (a tulajdonosok/érdekeltek elköteleződése a  projekt 
megvalósítása mellett).  A projektteljesítmény jó, ha a projekt kidolgozá -
sának szakaszától a létesítmény működéséig stabil felelősségvállalás állt 
fenn, a projekthez lekötött megfelelő tudás és eszközök mellett; kielégítő , 
ha mindez stabil, az eszközök vagy a tudás bizonyos fokú sérülékenysége 
mellett; gyenge , ha nem stabil, és a projekt tervezéséhez és megvalósításá -
hoz nem rendeltek hozzá megfelelő tudást és eszközöket.0 10 17 0
A megújuló energiaforrások stratégiai keretével való összhang. 
A projektteljesítmény jó, ha a projekt célkitűzései relevánsak voltak 
a megújuló energiaforrások stratégiai kerete szempontjából, és összhangban 
álltak azzal; kielégítő , ha a projekt egyes alkotóelemei nem kapcsolódtak 
közvetlenül a  megújuló energiára vonatkozó célkitűzésekhez; gyenge , ha 
a célkitűzések nem voltak relevánsak a megújuló energiaforrások stratégiai 
kerete szempontjából, vagy nem álltak összhangban azzal. 0 0 27 0
Értékelt projektek/alprojektek száma
A célkitűzések elérése Gyenge Kielégítő JóNem alkalma -
zandó/nem 
állnak rendel -
kezésre adatok
Előállított energia.  A projektteljesítmény jó, ha az előállított energia több, 
mint a tervezett 95%-a;  kielégítő , ha a tervezett 85% és 95%-a között van; 
gyenge , ha nem éri el a tervezett 85%-át.6 2 6 13
43
A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy a hatékonyságot 
és az eredményességet nemcsak a minden egyes befek ‑
tetett euró után, megújuló energiaforrásból előállított 
megawattban kell mérni, hanem a program és a projek ‑
tek kitűzött eredmények eléréséhez viszonyított általá ‑
nos sikerességében is.
A Bizottság szerint a költséghatékonyság számos módon 
definiálható: különösen rövid távon végzett költségcsök ‑
kentés, illetve közép ‑ vagy hosszú távon végzett, dinami ‑
kus hatékonyságot érintő költségcsökkentés az ener ‑
giarendszer teljes átalakítása céljából történő innováció 
révén, amely összhangban áll a 2020 ‑as célkitűzésekkel 
és alapul szolgál a későbbiekben.
IV Második pont
A Bizottság úgy tartja, hogy a megújuló energiaforrások 
területén a kohéziós politikai beruházásokat az alkalma ‑
zandó jogszabályi keret célkitűzéseinek és előírásainak 
megfelelően hajtották végre. Az uniós költségvetés 
hozzáadott értékéről szóló, 2011. júniusi bizottsági szol ‑
gálati munkadokumentum2 tükrözi a Bizottság kohéziós 
politikában elért európai hozzáadott értékre vonatkozó 
álláspontját. A megújuló energiaforrások területén 
végrehajtott beruházások zömét a magánszektornak 
kellene végrehajtania. A tagállamoknak és a régióknak 
biztosítaniuk kell, hogy az állami pénzeszközök – az 
állami támogatási szabályokkal összhangban – kiegészít ‑
sék és kiaknázzák, nem pedig helyettesítsék a magánbe ‑
ruházásokat. A hozzáadott érték biztosítása érdekében 
a kohéziós politikai finanszírozásokat a meglévő nemzeti 
támogatási programok kiegészítésére kell használni. 
A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó területen 
az uniós források hozzáadott értékének elemzésekor 
számos tényezőt figyelembe kell venni.
1 Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom 
rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére 
alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.
2 SEC(2011) 867 final, 2011.6.29., a Bizottság szolgálati 
munkadokumentuma „Az uniós költségvetés hozzáadott 
értékéről”, amely az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló 
bizottsági közleményt kíséri.Összefoglaló
III
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék azon megállapítá ‑
sát, miszerint az ellenőrzött megújulóenergia‑termelési 
projektek mindegyike elérte a tervezett eredményeket. 
A fenntartható energia, többek között a megújuló ener ‑
gia területén 2014–2020 között megvalósuló fokozott 
kohéziós politikai beruházások fényében igencsak idő ‑
szerű a Számvevőszék jelentése, illetve összességében is 
örvendetes a jelentés azon törekvése, hogy a forrásokat 
optimálisan használják fel.
IV
A rendszer tényleges teljesítménye csak a létesítmény 
teljes működőképessége esetén válik ismertté. Az ener ‑
giatermelés tényleges szintje számos paraméter függ ‑
vényében (idesorolhatóak például az időjárási feltételek, 
a készülékmegbízhatóság és az épületkihasználtság) 
évről évre változik. A tényleges adatokat a projekt teljes 
működőképességének elérésekor szolgáltatják be.
IV Első pont
A konkrét fellépések kiválasztási feltételeiben lehetőség 
nyílik a költséghatékonysági szempontok meghatáro ‑
zására. A kohéziós politika ugyanakkor átfogóbb célt 
szolgál és a kohéziós politika által finanszírozott összes 
operatív programnak teljesítenie kell a szakpolitikai 
célkitűzéseket, hogy a régiók fejlettségi szintje közötti 
egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű 
régiók lemaradásának csökkentése révén megerősítsék 
a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és előmozdít ‑
sák az átfogó harmonikus fejlődést. A kohéziós politika 
olyan integrált és területi alapú szakpolitika, amely 
programjainak egyik összetett célkitűzése a megújuló 
energiaforrások arányának növelése, vagyis a projektek 
a megújulóenergia‑termeléssel egyidejűleg több célkitű ‑
zést is szolgálhatnak. A Bizottság elismeri a hatékonyság 
és az eredményesség uniós költségvetési rendeletben1 
rögzített elvét. A rendelet értelmében a hatékonyság 
elve az igénybe vett források és az elért eredmények 
közötti legjobb kapcsolatra, az eredményesség elve 
pedig az egyes kitűzött célok megvalósítására és a terve ‑
zett eredmények elérésére vonatkozik.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 44
Amennyiben a teljesítmény‑felülvizsgálat azt mutatja, 
hogy egy prioritás nem érte el a kizárólag a pénzügyi 
mutatókra és teljesítménymutatókra vonatkozóan 
meghatározott mérföldköveket, és az érintett tagállam 
nem tette meg a probléma kiigazításához szükséges 
intézkedéseket, a Bizottság felfüggesztheti az összes idő ‑
közi kifizetést vagy annak egy részét, vagy végső soron 
pénzügyi korrekciót alkalmazhat. Az ilyen programok 
nem részesülhetnek teljesítési tartalékban sem.
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogi keret értel ‑
mében a Bizottság megerősíti továbbá az alapokat érintő 
előzetes feltételeket, hogy ily módon biztosított legyen 
a hatékony végrehajtáshoz szükséges feltételek megléte.
Ezen túlmenően, a Bizottság a tagállamokkal fenntartott 
aktív és folyamatos munkakapcsolatok keretében értesíti 
majd az irányító hatóságokat arról, hogy az Európai 
Számvevőszék ajánlásait integrálják a megújuló energia ‑
forrásokkal kapcsolatos projektek kiválasztási eljárásaiba 
és feltételeibe. A prioritási tengelyek várható eredménye ‑
ihez történő hozzájárulást mostantól bele kell foglalni 
a kiválasztási feltételekbe.
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság 
egyetért a „talált pénz” effektus elkerülésének fontos ‑
ságában. Ahhoz, hogy a 2014–2020 közötti időszakban 
elősegítse a minél inkább piaci alapú megközelítést, 
a Bizottság az 1303/2013/EU rendeletben előírtaknak 
megfelelően ösztönzi, hogy a pénzügyi szempontból 
várhatóan életképes, ugyanakkor piaci forrásokból nem 
elegendő mértékű finanszírozást vonzó beruházások 
támogatásához vissza nem térítendő támogatások 
helyett pénzügyi eszközöket használjanak fel.
A programoknak a Bizottság szerint is megfelelő szük ‑
ségletfelmérésre kell épülniük. E célból az 1303/2013/EU 
rendelet előírja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra 
vonatkozó partnerségi megállapodásnak tartalmaznia 
kell az egyenlőtlenségek, a fejlesztési szükségletek és 
növekedési potenciálok elemzését. Az egyes operatív 
programok keretében hozott döntéseket ennek megfe ‑
lelően kell megindokolni. A megújulóenergia‑irányelvből 
fakadó követelmények (pl. stratégiai megközelítés, 
szükségletfelmérés és a megújuló energiaforrásokra 
vonatkozó nemzeti cselekvési tervek) is hozzájárulnak 
majd a megújuló energiaforrások területén végrehajtott 
kohéziós politikai beruházások optimális tervezéséhez.V
A Bizottság folyamatosan hangsúlyozta a tagállamok 
előtt a nemzeti közigazgatási rendszerek hiányosságait.
A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika 
reformja hozzájárul ahhoz, hogy az egyes operatív prog ‑
ramok monitoringbizottságai rendelkezzenek a kiválasz ‑
tási feltételek jóváhagyásához szükséges ösztönzőkkel, 
biztosítva ily módon az ilyen jellegű beruházások maxi ‑
mális hatását. A tagállamoknak és a régióknak előre el 
kell dönteniük, milyen célkitűzéseket kívánnak megvaló ‑
sítani a rendelkezésre álló forrásokból, pontosítva, hogy 
az egyes prioritási tengelyek esetében miként mérik 
majd az e célok irányába történő előrelépést. Ez lehetővé 
teszi a rendszeres ellenőrzést és a pénzügyi források 
felhasználási módjáról szóló vitát.
A 2014–2020 közötti programozási időszakra nézve 
valamennyi prioritás esetében bevezették a szigorúbb 
beavatkozási logika követelményeit, idesorolhatóak 
a különböző közös teljesítménymutatók, amelyek 
használata adott esetben kötelező. A 2014–2020 
közötti időszakban a megújuló energiaforrások terü ‑
letén mind az ERFA‑rendelet, mind pedig a Kohéziós 
Alapról szóló rendelet közös mutatókat tartalmaz 
a „megújulóenergia‑termelés kapacitásának növeke ‑
dése” vonatkozásában.
A költséghatékonysági szemponttal kapcsolatos észre ‑
vételeket illetően a Bizottság hivatkozik a IV. bekezdésre 
adott válaszára.
VIII – 1. ajánlás
A kohéziós politikára vonatkozó szabályozási keret értel ‑
mében a Bizottság – a jelentős projektek jóváhagyását 
leszámítva – nem vesz részt a projektek kiválasztásában.
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új szabályozási 
keret azonban a kezdettől biztosítja, hogy a tagállamok 
a jóváhagyott programok összetétele, valamint a célki ‑
tűzésekhez kapcsolódó eredménymutatókat és a priori ‑
tási tengelyekbe beépített teljesítményeket tartalmazó 
beavatkozási logika révén lehetőség szerint a számve ‑
vőszéki ajánlásoknak megfelelően végezzék a projektek 
kiválasztását.
Emellett a Bizottságnak az egyes operatív programokhoz 
létrehozott teljesítmény‑keretrendszer alapján – a kizáró ‑
lag a mutatókra vonatkozó mérföldkövek révén – mód ‑
jában áll majd ösztönözni és felülvizsgálni a programok 
teljesítményét. 
A Bizottság válaszai 45
VIII – 2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezen ajánlást, és azt a maga részé ‑
ről végrehajtottnak tekinti. A tagállamoknak figyelembe 
kell venniük a megújuló energiákra vonatkozó támoga ‑
tási programok létrehozásáról szóló, 2013. novemberi 
bizottsági iránymutatást. Az energetikai és környezet ‑
védelmi támogatásokról szóló jövőbeni iránymutatások 
ugyancsak hozzájárulnak majd a megújuló energiákra 
vonatkozó tagállami támogatási programok költséghaté ‑
konyságának növeléséhez.
Bevezetés
07
A Bizottság úgy véli, hogy a megújuló energiaforrásokba 
történő beruházások előtt álló ágazatspecifikus akadá ‑
lyok lebontása a tagállamok felelőssége.
A Bizottság éves jelentéseiben foglalkozott ezen akadá ‑
lyokkal, és ajánlásokat tett a tagállamok felé. A támoga ‑
tási programok kidolgozása nem volt mindig tökéletes, 
ami kedvezőtlen feltételekhez vagy túlkompenzációhoz 
vezetett. A megújuló energiákra vonatkozó támogatási 
programok létrehozásáról szóló, 2013. novemberi bizott ‑
sági iránymutatás, valamint a megújuló energiaforrások 
terén alkalmazott együttműködési mechanizmusok 
használatáról szóló iránymutatás kiemeli a helyzet keze ‑
léséhez alkalmazandó elveket4.
4 C(2013) 7243 final, 2013.11.5., a Bizottság „A villamos energia 
belső piacának megteremtéséről és az állami beavatkozások 
optimális hozzájárulásáról” című közleménye, valamint az azt 
kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumok: SWD(2013) 439 
final, „Az Európai Bizottság iránymutatása a megújuló energiákra 
vonatkozó támogatási programok létrehozásához” és SWD(2013) 440 
final, „Iránymutatás a megújuló energiaforrások terén alkalmazott 
együttműködési mechanizmusok használatáról”.Mindazonáltal a kohéziós politika olyan integrált 
és területi alapú szakpolitika, amelynek a megújuló 
energiaforrások arányának növelése csak ez egyik 
célkitűzését képezi a sok közül. Egyéb kohéziós politikai 
célkitűzések – pl. az innovációösztönzés – indokolttá 
tehetik a leginkább költséghatékony technológiától 
eltérő technológia választását. Az 1303/2013/EU rendelet 
értelmében a kiválasztási eljárásoknak és feltételeknek 
biztosítaniuk kell, hogy a műveletek hozzájáruljanak 
az operatív programok megfelelő prioritásai szerinti 
konkrét célok és eredmények eléréséhez, amelyek 
a megújulóenergia‑termelésnél több célkitűzésre is 
irányulhatnak.
Ami a jelentős projekteket illeti, a Bizottság a 2014–2020 
közötti programozási időszakban is megköveteli 
a költség‑haszon elemzéseket, beleértve a gazdasági és 
a pénzügyi elemzéseket is. A költség‑haszon elemzés 
részeként opcióelemzést is kell készíteni, amely számos 
egyéb szempont mellett olyan gazdasági és pénzügyi 
megfontolásokat is szem előtt tart, mint például az épí ‑
tési költségek, hogy a legjobb opció kiválasztása mellett 
megkísérelhető legyen a projekt társadalmi hasznának 
lehető legjobb kiaknázása.
A Bizottság elfogadja a második francia bekezdésben tett 
ajánlást. A Bizottság rendszeresen emlékeztette a tagál ‑
lamokat a stabil szabályozási keret biztosításának szüksé ‑
gességére, valamint folyamatosan kifogásolta a tagálla ‑
mok szabályozási keretének gyakori és visszamenőleges 
hatályú módosításait. Ezen kérdésekkel foglalkozik „A 
villamos energia belső piacának megteremtése és az 
állami beavatkozások optimális hozzájárulása” című 2013. 
novemberi bizottsági közlemény, a megújuló energiákra 
vonatkozó támogatási programok létrehozásáról szóló 
bizottsági iránymutatás, valamint a megújuló energiafor ‑
rások terén alkalmazott együttműködési mechanizmu ‑
sok használatáról szóló iránymutatás3.
3 C(2013) 7243 final, 2013.11.5., a Bizottság „A villamos energia 
belső piacának megteremtéséről és az állami beavatkozások 
optimális hozzájárulásáról” című közleménye, valamint az azt 
kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumok: SWD(2013) 439 
final, „Az Európai Bizottság iránymutatása a megújuló energiákra 
vonatkozó támogatási programok létrehozásához” és SWD(2013) 440 
final, „Iránymutatás a megújuló energiaforrások terén alkalmazott 
együttműködési mechanizmusok használatáról”.  
A Bizottság válaszai 46
Észrevételek
17
A Bizottság elismeri, hogy a megújuló energiaforrások 
kiaknázását hátráltatták az ezekből származó villamos 
energia hálózatba való integrálásának nehézségei, ezek 
azonban nem közvetlenül a projektirányításból fakadnak. 
A megújulóenergia‑irányelv értelmében jogi követel ‑
mény a megújuló energiaforrásokból származó villamos 
energia hálózatokhoz való hozzáférésének javítása.
18
A Bizottság tehát úgy gondolja, hogy e téren lassúak az 
adminisztratív akadályok megszüntetése érdekében tett 
tagállami előrelépések.
Az Egyesült Királyságot illetően a Bizottság szerint figye ‑
lembe kell venni a szóban forgó tagállamban irányadó 
alkotmányos rendelkezéseket és decentralizációs folya ‑
matokat. Az Egyesült Királyságban önállóak és függetle ‑
nek a különböző operatív programok dokumentumai és 
a programfelügyelő bizottságok, illetve a harmonizációt 
az ország valamennyi programjába beépített horizontális 
témakörök alkalmazásával érik el.
20 Első francia bekezdés
Az ajánlatkérő felismerte ezeket a problémákat, és kifeje ‑
zetten az átláthatóság és a nagyobb verseny biztosítása 
érdekében újraindította a közbeszerzést.
20 Második francia bekezdés
A lengyelországi szélenergia‑projektek esetében 
a kedvezményezett (amennyiben a közbeszerzési eljárás 
eredményeképpen másik beszállító ajánlatát választották 
volna) igényelhette volna a kiadott építési engedélyek 
módosítását és más típusú szélturbina meghatározását.
A lengyelországi napkollektorprojektet illetően elmond ‑
ható, hogy a közbeszerzés hatályát a vonatkozó jogszabá ‑
lyoknak megfelelően és pontosan rögzítették. Az ajánlatté ‑
teli dokumentációban meghatározták, hogy az eljárás egy 
konkrét napkollektortípusra vagy hasonló paraméterekkel 
rendelkező egyéb típusra vonatkozik. Emellett a kérdéses 
projektet két alkalommal ellenőrizték a nemzeti hatósá ‑
gok, amelyek nem vonták kétségbe a projekt közbeszer ‑
zési törvénynek való megfelelését.21
A 2014–2020 közötti programozási időszakra nézve vala ‑
mennyi prioritás esetében bevezették a szigorúbb beavat ‑
kozási logika követelményeit, idesorolhatóak a különböző 
közös teljesítménymutatók, amelyek használata adott eset ‑
ben kötelező. A 2014–2020 közötti időszakban a megújuló 
energiaforrások területén mind az ERFA‑rendelet, mind 
pedig a Kohéziós Alapról szóló rendelet közös mutatókat 
tartalmaz a „megújulóenergia‑termelés kapacitásának 
növekedése” vonatkozásában. Az értékelésekkel szem ‑
ben ugyanakkor mindig is elvárás lesz, hogy elkülönítsék 
a kohéziós politika keretében társfinanszírozott műveletek 
megújulóenergia‑termelésbeli és ‑ fogyasztásbeli min ‑
ták változtatása terén tett hozzájárulását az egyéb külső 
tényezők hatásától.
23
A rendszer tényleges teljesítménye csak a létesítmény 
befejezése és teljes működőképessége esetén válik 
ismertté. Az energiatermelés tényleges szintje számos 
paraméter függvényében (ide sorolhatóak például az 
időjárási feltételek, a készülékmegbízhatóság és az épü ‑
letkihasználtság) évről évre változik. A tényleges adatokat 
a projekt teljes működőképességének elérésekor szolgál ‑
tatják be.
24
A lengyelországi szélenergia‑projektek esetében – ahol 
tudniillik az 1. táblázat szerint 5 projektből 4 nem tel ‑
jesítette a célokat – a Bizottság úgy véli, hogy az ered ‑
ményértékelést a szélerőműpark teljesen működőképes 
állapotában kell elvégezni; az egyik projektnél ugyanis 
nem ez az eset állt fenn. A megújuló energiaforrások 
területén végrehajtott beruházásoknál tanácsos megfele ‑
lőbb területi tervezést végezni, figyelembe véve az adott 
helyszínen a megújulóenergiaforrás‑típus konkrét felté ‑
teleit. Az a tény, miszerint a megújuló energiaforrásokkal 
kapcsolatos projektek olykor nem vagy csak részben érik el 
a tervezett termelési célokat, igazolja, hogy az ilyen jellegű 
beruházások kockázati profilja magas, következésképpen 
állami forrás szükséges ahhoz, hogy a projektek bankképe ‑
sek legyenek és ezáltal növekedjen a magántőke‑bevonás.
A Bizottság válaszai 47
5. háttérmagyarázat – Második 
bekezdés
A Bizottság javasolta a lengyel hatóságoknak és 
az európai régiók beruházásait támogató közös 
program (JASPERS) keretében fenntartott partner ‑
ségnek, hogy reálisabb becslések alapján értékeljék 
a szélerőműpark‑projektek teljesítményét és pénzügyi 
megtérülési rátáját (FRR). Ily módon az eredménymu ‑
tatók megfelelőbben tükröznék a szélerőműparkok 
működési idejét.
5. háttérmagyarázat – Harmadik 
bekezdés
Az Egyesült Királyságban az ellenőrzött öt helyszín közül 
kettő a vártnál gyengébben teljesített, mivel a rend ‑
szer iránti kereslet alacsonyabbnak bizonyult az előre 
jelzettnél. Az irányító hatóságok a műveletek lezárásának 
idejére olyan helyszínspecifikus adatok gyűjtését helye ‑
zik kilátásba, amelyek további felvilágosítással szolgálnak 
azzal kapcsolatosan, hogy a kereslet miért nem érte el 
a tervezett szintet.
26
A Bizottság elismeri a hatékonyság és az eredményesség 
uniós költségvetési rendeletben rögzített elvét. A rende ‑
let értelmében a hatékonyság elve az igénybe vett forrá ‑
sok és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra, 
az eredményesség elve pedig az egyes kitűzött célok 
megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére 
vonatkozik. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy a haté ‑
konyságot és az eredményességet nemcsak a minden 
egyes befektetett euró után, megújuló energiaforrásból 
előállított megawattban kell mérni, hanem a program és 
a projektek kitűzött eredmények eléréséhez viszonyított 
általános sikerességében is.
27
A konkrét fellépések kiválasztási feltételeiben lehetőség 
nyílik a költséghatékonysági szempontok meghatáro ‑
zására. A kohéziós politika ugyanakkor átfogóbb célt 
szolgál, és a kohéziós politika által finanszírozott összes 
operatív programnak teljesítenie kell a szakpolitikai 
célkitűzéseket, hogy a régiók fejlettségi szintje közötti 
egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű 
régiók lemaradásának csökkentése révén megerősítsék 
a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és előmozdít ‑
sák az átfogó harmonikus fejlődést. A kohéziós politika olyan integrált és területi alapú szak ‑
politika, amely programjainak egyik összetett célkitűzése 
a megújuló energiaforrások arányának növelése, vagyis 
a projektek a megújulóenergia‑termeléssel egyidejűleg 
több célkitűzést is szolgálhatnak. Ezen túlmenően, kife ‑
jezetten a megújuló energiaforrásokba történő beruhá ‑
zásokat illetően a Bizottság szerint a költséghatékonyság 
számos módon definiálható: különösen rövid távon vég ‑
zett költségcsökkentés, illetve közép ‑ vagy hosszú távon 
végzett, dinamikus hatékonyságot érintő költségcsök ‑
kentés az energiarendszerünk teljes átalakítása céljából 
történő innováció révén, amely összhangban áll a 2020 ‑
as célkitűzésekkel, és alapul szolgál a későbbiekben.
28
Az 1083/2006/EK rendelet nem ír ugyan elő „szük ‑
ségletfelmérést”, a szükségletek felmérése azonban 
a Bizottság szerint is hasznos lehet. A 2007–2013 közötti 
időszakban a kohéziós politika keretében finanszírozott 
összes operatív program általános követelménye, hogy 
a programok tartalmazzák „a támogatásra jogosult terü ‑
let vagy ágazat helyzetének elemzését az erősségek és 
gyengeségek kiemelésével, valamint az ezekre irányuló 
stratégiával”.
2014–2020 között a prioritási tengelyek mentén egy vagy 
több beruházási prioritást választanak ki a tagállamok 
sajátos szükségleteinek és helyzetének megfelelően. 
A specifikus célkitűzések és a megfelelő eredménymu ‑
tatók pedig kifejezésre juttatják minden egyes prioritási 
tengely – helyzetelemzéssel és az azonosított szakpoliti ‑
kai szükségletekkel összekötött – célkitűzését.
29
A 2007–2013 közötti időszakban a megújuló energiafor ‑
rások területén végrehajtott beruházások relatív részará ‑
nya tagállamonként változó: függ a rendelkezésre álló 
források összvolumenétől, a tagállami szükségletektől, 
valamint az egyes tagállamok által meghatározott priori ‑
tásoktól. A kohéziós politika keretében 2007–2013 között 
megvalósított operatív programokat még a 2020 ‑ig telje ‑
sítendő éghajlat ‑ és energiapolitikai célok és a vonatkozó 
uniós jogszabályok elfogadását megelőzően tervezték 
és hagyták jóvá. A megújuló energiaforrásokra vonat ‑
kozó 2020 ‑as célkitűzésekhez történő hozzájárulásokat 
azt követően vették figyelembe, amikor és amennyiben 
a tagállamok az operatív programjaik módosításait 
bejelentették.
A Bizottság válaszai 48
36
Az egyes projekteket illetően a tagállamok maguk 
felelnek a kiválasztásért. A költséghatékonysággal és 
a kohéziós politika átfogóbb célkitűzéseivel kapcsolatos 
megállapításokat illetően a Bizottság hivatkozik a 26. és 
27. pontban adott válaszára.
37
A Bizottság hivatkozik a 26. és 27. pontban adott 
válaszára.
39
A Bizottság egyetért a „talált pénz” effektus elkerülé ‑
sének fontosságában. A társfinanszírozás arányairól 
az 1083/2006/EK rendelet 53. cikke rendelkezik. Ez 
önmagában nem jelenti azt, hogy a projekt beruházási 
költségeinek egy részét a köztámogatás végső kedvez ‑
ményezettje viseli. Az említett rendelet 55. cikke rendel ‑
kezik a jövedelemtermelő projektekről is. Ahhoz, hogy 
a tagállamok teljesíthessék a megújuló energiaforrásokra 
vonatkozóan megállapított kötelező célkitűzéseket, 
ösztönözniük kell az olyan megújuló energiaforrásokkal 
kapcsolatos projekteket, amelyek adott esetben – az 
ilyen jellegű beruházások magas kockázati profiljából 
adódóan – önmagukban nem bankképesek. Az állami 
támogatással finanszírozott, megújuló energiaforrások ‑
kal kapcsolatos projektek társfinanszírozási arányát az 
állami támogatásról szóló határozatok rögzítik, amely 
esetben nem alkalmazzák a „finanszírozási hiány” mód ‑
szerét. Mindazonáltal továbbra is ösztönzött a „finan ‑
szírozási hiány” kiszámítása, mivel az adott esetben 
segít a támogatási összeg (vagy intenzitás) meghatáro ‑
zásában és az állami támogatás maximális szint alattira 
csökkentésében.
Ahhoz, hogy a 2014–2020 közötti időszakban elősegítse 
a minél inkább piaci alapú megközelítést, a Bizottság 
ösztönzi és az 1303/2013/EU rendelet előírja, hogy 
a pénzügyi szempontból várhatóan életképes, ugyan ‑
akkor piaci forrásokból nem elegendő mértékű finanszí ‑
rozást vonzó beruházások támogatásához vissza nem 
térítendő támogatások helyett pénzügyi eszközöket 
használjanak fel. A pénzügyi eszközök útján nyújtott 
támogatásnak a fent említett rendelet 37. cikke (3) bekez ‑
désének megfelelően részletes előzetes értékelésen kell 
alapulnia, amely többek között igazolt bizonyítékokkal 
szolgál a piaci hiányosságok vagy a nem optimális beru ‑
házási helyzetek fennállásáról, valamint az állami beruhá ‑
zási szükségletek becsült szintjéről és nagyságrendjéről, 
beleértve a támogatandó pénzügyieszköz‑típusokat is.Fontos ugyanakkor megjegyezni, hogy a szóban forgó 
területen végrehajtott beruházások zömét a magán ‑
szektornak kellene végrehajtania. A tagállamoknak és 
a régióknak biztosítaniuk kell, hogy az állami pénzeszkö ‑
zök – az állami támogatási szabályokkal összhangban – 
kiegészítsék és kiaknázzák, nem pedig helyettesítsék 
a magánberuházásokat. A hozzáadott érték biztosítása 
érdekében a kohéziós politikai finanszírozásokat a meg ‑
lévő nemzeti támogatási programok kiegészítésére kell 
használni.
30
A megújulóenergia‑irányelv 2009 ‑es elfogadása és 
a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti cse ‑
lekvési tervekkel kapcsolatos jogi követelmény beveze ‑
tése óta a tagállamoknak a megújuló energiaforrások 
területén végrehajtott beruházásokra nézve ténylegesen 
el kellett végezniük a megfelelő szükségletfelmérést, 
amely a fenti nemzeti cselekvési tervek alapjául szolgált. 
E tervek ezenkívül komoly és kellőképpen átgondolt 
alapot kínáltak a megújuló energiaforrások területén 
végrehajtott tagállami beruházásokhoz. Mindemellett, 
a szóban forgó tervek átlátható módon történő elfoga ‑
dása és nyilvánossá tétele elősegítette a megfelelőbb 
tervezést és a nagyobb átláthatóságot, ami első alkalom ‑
mal valamennyi érintett fél – többek között a beruházók 
és a szomszédos tagállamok – számára lehetővé tette 
a beruházások koordinálását, és ezáltal a hozzáadott 
érték és a költséghatékonyság fokozását. Mindazonáltal 
a kohéziós politika keretében 2007–2013 között megvaló ‑
sított összes operatív program tárgyalása és jóváhagyása 
még a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti 
cselekvési tervek 2010. júniusi benyújtása előtt történt.
30 Negyedik francia bekezdés
Az 1083/2006/EK rendelet 48. cikke nem írta elő kötele ‑
zően az operatív programok félidős értékelését, kivéve, 
ha azt különleges körülmények indokolták.
Mindazonáltal 2014 ‑től valamennyi walesi projektet érté ‑
kelik. 2014 folyamán a walesi irányító hatóság összefog ‑
lalót készíttet majd az összes projektértékelésről, hogy 
programszintű következtetéseket vonhasson le többek 
között az energiával kapcsolatos projektek területén.
32
A Bizottság egyetért az általános megállapítással, ugyan ‑
akkor megjegyzi, hogy az ellenőrzött projektek terve ‑
zésénél és végrehajtásánál sem jelentkeztek nagyobb 
hiányosságok.
A Bizottság válaszai 49
Következtetések és ajánlások
A Bizottság közös válasza a 48. és az 
52. pontra
A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika 
reformja hozzájárul ahhoz, hogy az egyes operatív prog ‑
ramok monitoringbizottságai rendelkezzenek a kiválasz ‑
tási feltételek jóváhagyásához szükséges ösztönzőkkel, 
biztosítva ily módon az ilyen jellegű beruházások maxi ‑
mális hatását. A tagállamoknak és a régióknak előre el 
kell dönteniük, milyen célkitűzéseket kívánnak megvaló ‑
sítani a rendelkezésre álló forrásokból, pontosítva, hogy 
az egyes prioritási tengelyek esetében miként mérik 
majd az e célok irányába történő előrelépést. Ez lehetővé 
teszi a rendszeres ellenőrzést és a pénzügyi források 
felhasználási módjáról szóló vitát.
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az 
1303/2013/EU rendelet értelmében a kiválasztási eljárá ‑
soknak és feltételeknek biztosítaniuk kell, hogy a műve ‑
letek hozzájáruljanak az operatív programok megfelelő 
prioritásai szerinti konkrét célok és eredmények eléré ‑
séhez, amelyek a megújulóenergia‑termelésnél több 
célkitűzésre is irányulhatnak. A jelentős projekteket 
illetően a Bizottság megköveteli a tagállamoktól/irányító 
hatóságoktól, hogy minden egyes ilyen projekt esetében 
költség‑haszon elemzést – többek között gazdasági és 
a pénzügyi elemzést – hajtsanak végre annak alátámasz ‑
tásához, hogy a projekt gazdasági szempontból kívána ‑
tos (vagyis előnyös a társadalom számára) és a kockázati 
profilból adódóan kohéziós politikai források szüksé ‑
gesek a projekt pénzügyi életképességéhez és – bizo ‑
nyos esetekben –bankképességéhez. A költség‑haszon 
elemzés részeként opcióelemzést is kell készíteni, amely 
számos egyéb szempont mellett olyan gazdasági és 
pénzügyi megfontolásokat is szem előtt tart, mint pél ‑
dául az építési költségek lehető legalacsonyabb szinten 
tartása, hogy a legjobb opció kiválasztása mellett meg ‑
kísérelhető legyen a projekt társadalmi hasznának lehető 
legjobb kiaknázása.
A Bizottság hivatkozik továbbá a 25–26., 28–32., 36–37. és 
39. pontban adott válaszára.7. háttérmagyarázat
A lengyelországi szélerőműpark‑projektek az elszámol ‑
ható teljes beruházási költségek 22–70% ‑ában része ‑
sültek legfeljebb 10 millió euró erejéig. Megjegyzendő, 
hogy a jelentős szélerőműpark‑projektek, vagyis a Bizott ‑
ság által értékelt projektek uniós társfinanszírozási szintje 
22–25%.
42
Ami a nemzeti finanszírozási mechanizmusokat illeti, 
a kohéziós politikai forrásokat az 1083/2006/EK rendelet 
9. cikke értelmében azok kiegészítésére kell fordítani. 
A meglévő finanszírozási mechanizmusokat kiegészítő 
ERFA‑források – mivel azokkal többet lehetett elérni, 
mint amennyi a kohéziós politikai finanszírozás hiányá ‑
ban elérhető lett volna – pénzügyi hozzáadott értékkel 
bírnak. A hozzáadott érték szempontjából a szakpolitika 
jellege nem szorul módosításra.
44
A Bizottság kiemeli, hogy az igazgatási kapacitások 
uniós hozzáadott érték által történő javítása időigényes. 
A kohéziós politika tekintetében viszonylag új területet 
képeznek a megújuló energiaforrások területén végre ‑
hajtott beruházások, és a tanulási hatások is csak idővel 
állnak be.
45
A Bizottság hivatkozik a 7. pontra adott válaszára.
46
A Bizottság hivatkozik a 29. pontra adott válaszára.
A Bizottság válaszai 50
 — a támogatás hozzájárulása a megújuló energiák 
piacának fejlődéséhez mind a tagállamokban, 
mind pedig uniós szinten;
 — az uniós források hozzájárulása a megújuló ener ‑
giaforrásokkal kapcsolatos célkitűzések költség ‑ és 
energiahatékony módon történő eléréséhez az 
innováció és a technológiai fejlesztés ösztönzése 
mellett (az uniós szintű integrált energiaügyi és 
éghajlatváltozási politika célkitűzései).
A Bizottság hivatkozik továbbá a 42., 46. és 47. pontban 
adott válaszára.
1. ajánlás
A kohéziós politikára vonatkozó szabályozási keret értel ‑
mében a Bizottság – a jelentős projektek jóváhagyását 
leszámítva – nem vesz részt a projektek kiválasztásában.
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új szabályozási 
keret azonban a kezdettől biztosítja, hogy a tagállamok 
a jóváhagyott programok összetétele, valamint a célki ‑
tűzésekhez kapcsolódó eredménymutatókat és a priori ‑
tási tengelyekbe beépített teljesítményeket tartalmazó 
beavatkozási logika révén lehetőség szerint a számve ‑
vőszéki ajánlásoknak megfelelően végezzék a projektek 
kiválasztását.
Emellett a Bizottságnak az egyes operatív programokhoz 
létrehozott teljesítmény‑keretrendszer alapján – a kizáró ‑
lag a mutatókra vonatkozó mérföldkövek révén – mód ‑
jában áll majd ösztönözni és felülvizsgálni a programok 
teljesítményét. Amennyiben a teljesítmény‑felülvizsgálat 
azt mutatja, hogy egy prioritás nem érte el a kizárólag 
a pénzügyi mutatókra és teljesítménymutatókra vonatko ‑
zóan meghatározott mérföldköveket, és az érintett tagál ‑
lam nem tette meg a probléma kiigazításához szükséges 
intézkedéseket, a Bizottság felfüggesztheti az összes idő ‑
közi kifizetést vagy annak egy részét, vagy végső soron 
pénzügyi korrekciót alkalmazhat. Az ilyen programok 
nem részesülhetnek teljesítési tartalékban sem.50
A Bizottság folyamatosan hangsúlyozta a tagállamok 
előtt a nemzeti közigazgatási rendszerek hiányosságait. 
Itt mindemellett a megújulóenergia‑irányelv 13. cik ‑
kében kezelt jogi követelményről is szó van. E pontot 
a Bizottság megújuló energiákról szóló kétévenkénti 
eredményjelentése kíséri figyelemmel és elemzi.
A Bizottság hivatkozik továbbá a 17–21. pontban adott 
válaszára.
51
A Bizottság hivatkozik a 23–25. pontban adott válaszára.
53
A Bizottság úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások 
területén a kohéziós politikai beruházásokat az alkalma ‑
zandó jogszabályi keret célkitűzéseinek és előírásainak 
megfelelően hajtották végre. Az uniós költségvetés 
hozzáadott értékéről szóló, 2011. júniusi bizottsági szol ‑
gálati munkadokumentum tükrözi a Bizottság kohéziós 
politikában elért európai hozzáadott értékre vonatkozó 
álláspontját. A Bizottság álláspontja szerint a szóban 
forgó területen az uniós források hozzáadott értékének 
elemzésekor az alábbi tényezőket kellene figyelembe 
venni:
 — a támogatott technológiák és projektek megújuló 
energiaforrásokkal kapcsolatos uniós célkitűzések ‑
hez való hozzájárulása, többek között a technoló ‑
giai fejlesztés és az innováció ösztönzése, továbbá 
a foglalkoztatási és regionális fejlesztési lehetősé ‑
gek biztosításához való hozzájárulás, különösen 
a vidéki és elszigetelt területeken;
 — a támogatott technológiák és projektek megújuló 
energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzésekhez, 
továbbá a megújuló energiaforrásokra vonatko ‑
zó nemzeti cselekvési tervek végrehajtásának 
előmozdításához való hozzájárulása (figyelem ‑
be véve a megújuló energiaforrások különböző 
ágazatokbeli ösztönzését: megújuló energiaforrá ‑
sokból előállított villamos energia, fűtés és hűtés, 
illetve azok segítségével üzemeltetett közlekedés);
A Bizottság válaszai 51
Mindazonáltal a kohéziós politika olyan integrált 
és területi alapú szakpolitika, amelynek a megújuló 
energiaforrások arányának növelése csak ez egyik 
célkitűzését képezi a sok közül. Egyéb kohéziós politikai 
célkitűzések – pl. az innovációösztönzés – indokolttá 
tehetik a leginkább költséghatékony technológiától 
eltérő technológia választását. Az 1303/2013/EU rendelet 
értelmében a kiválasztási eljárásoknak és feltételeknek 
biztosítaniuk kell, hogy a műveletek hozzájáruljanak 
az operatív programok megfelelő prioritásai szerinti 
konkrét célok és eredmények eléréséhez, amelyek 
a megújulóenergia‑termelésnél több célkitűzésre is 
irányulhatnak.
Ami a jelentős projekteket illeti, a Bizottság a 2014–2020 
közötti programozási időszakban is megköveteli 
a költség‑haszon elemzéseket, beleértve a gazdasági és 
a pénzügyi elemzéseket is. A költség‑haszon elemzés 
részeként opcióelemzést is kell készíteni, amely számos 
egyéb szempont mellett olyan gazdasági és pénzügyi 
megfontolásokat is szem előtt tart, mint például az épí ‑
tési költségek, hogy a legjobb opció kiválasztása mellett 
megkísérelhető legyen a projekt társadalmi hasznának 
lehető legjobb kiaknázása.
1. ajánlás – Második pont
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság rendsze ‑
resen emlékeztette a tagállamokat a stabil szabályozási 
keret biztosításának szükségességére, valamint folyama ‑
tosan kifogásolta a tagállamok szabályozási keretének 
gyakori és visszamenőleges hatályú módosításait. Ezen 
kérdésekkel foglalkozik „A villamos energia belső piacá ‑
nak megteremtése és az állami beavatkozások optimális 
hozzájárulása” című 2013. novemberi bizottsági köz ‑
lemény, a megújuló energiákra vonatkozó támogatási 
programok létrehozásáról szóló bizottsági iránymutatás, 
valamint a megújuló energiaforrások terén alkalmazott 
együttműködési mechanizmusok használatáról szóló 
iránymutatás5.
5 C(2013) 7243 final, 2013.11.5., a Bizottság „A villamos energia 
belső piacának megteremtéséről és az állami beavatkozások 
optimális hozzájárulásáról” című közleménye, valamint az azt 
kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumok: SWD(2013) 439 
final, „Az Európai Bizottság iránymutatása a megújuló energiákra 
vonatkozó támogatási programok létrehozásáról” és SWD(2013) 440 
final, „Iránymutatás a megújuló energiaforrások terén alkalmazott 
együttműködési mechanizmusok használatáról”.A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogi keret értel ‑
mében a Bizottság megerősíti továbbá az alapokat érintő 
előzetes feltételeket, hogy ily módon biztosított legyen 
a hatékony végrehajtáshoz szükséges feltételek megléte.
Ezen túlmenően, a Bizottság a tagállamokkal fenntartott 
aktív és folyamatos munkakapcsolatok keretében értesíti 
majd az irányító hatóságokat arról, hogy az Európai 
Számvevőszék ajánlásait integrálják a megújuló energia ‑
forrásokkal kapcsolatos projektek kiválasztási eljárásaiba 
és feltételeibe. A prioritási tengelyek várható eredménye ‑
ihez történő hozzájárulást mostantól bele kell foglalni 
a kiválasztási feltételekbe.
1. ajánlás – Első pont
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizottság 
egyetért a „talált pénz” effektus elkerülésének fontos ‑
ságában. Ahhoz, hogy a 2014–2020 közötti időszakban 
elősegítse a minél inkább piaci alapú megközelítést 
a Bizottság az 1303/2013/EU rendeletben előírtaknak 
megfelelően ösztönzi, hogy a pénzügyi szempontból 
várhatóan életképes, ugyanakkor piaci forrásokból nem 
elegendő mértékű finanszírozást vonzó beruházások 
támogatásához vissza nem térítendő támogatások 
helyett pénzügyi eszközöket használjanak fel. A pénzügyi 
eszközök útján nyújtott támogatásnak a fent említett 
rendelet 37. cikke (3) bekezdésének megfelelően rész ‑
letes előzetes értékelésen kell alapulnia, amely többek 
között igazolt bizonyítékokkal szolgál a piaci hiányossá ‑
gok vagy a nem optimális beruházási helyzetek fennállá ‑
sáról, valamint az állami beruházási szükségletek becsült 
szintjéről és nagyságrendjéről, beleértve a támogatandó 
pénzügyieszköz‑típusokat is.
A programoknak a Bizottság szerint is megfelelő szük ‑
ségletfelmérésre kell épülniük. E célból az 1303/2013/
EU rendelet előírja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra 
vonatkozó partnerségi megállapodásnak tartalmaznia 
kell az egyenlőtlenségek, a fejlesztési szükségletek és 
növekedési potenciálok elemzését. Az egyes operatív 
programok keretében hozott döntéseket ennek megfe ‑
lelően kell megindokolni. A megújulóenergia‑irányelvből 
fakadó követelmények (pl. stratégiai megközelítés, 
szükségletfelmérés és a megújuló energiaforrásokra 
vonatkozó nemzeti cselekvési tervek) is hozzájárulnak 
majd a megújuló energiaforrások területén végrehajtott 
kohéziós politikai beruházásokat optimális tervezéséhez.
A Bizottság válaszai 52
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezen ajánlást, és azt a maga részé ‑
ről végrehajtottnak tekinti. A tagállamoknak figyelembe 
kell venniük a megújuló energiákra vonatkozó támoga ‑
tási programok létrehozásáról szóló, 2013. novemberi 
bizottsági iránymutatást. Az energetikai és környezet ‑
védelmi támogatásokról szóló jövőbeni iránymutatások 
ugyancsak hozzájárulnak majd a megújuló energiákra 
vonatkozó tagállami támogatási programok költséghaté ‑
konyságának növeléséhez.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ‑AB‑14‑006 ‑HU‑C ISSN 1831 ‑0893A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a vonatkozó, 2020-ig teljesítendő uniós 
célkitűzéshez való hozzájárulás szempontjából 
milyen eredményeket értek el a kohéziós 
politikához rendelt forrásokból 
társfinanszírozott megújulóenergia-termelési 
projektek. A Számvevőszék megállapítása 
szerint noha azok terv szerinti eredményeket 
hoztak, számos beruházási projektet nem 
a költséghatékonyság elve vezérelte, illetve azok 
nem értek el valós uniós értéknövelő hatást. 
A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a Bizottság 
mozdítsa elő a  költséghatékonyság elvét az 
uniós társfinanszírozású támogatási programok 
során, a tagállamok pedig hozzanak létre stabil 
és kiszámítható szabályozási keretrendszert 
a megújuló energia területén. A tagállamok 
továbbá alkalmazzanak a  projektek 
körülményeihez igazodó minimális 
költséghatékonysági kritériumokat, és 
a projektek végrehajtásának, valamint 
monitoringjának és értékelésének javításával 
fokozzák az uniós értéknövelő hatást.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK