[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2009.11.23.

COM(2009)644 végleges

Módosított javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő valamennyi egyéb jogellenes tevékenység elleni küzdelemről, valamint az adóügyekkel kapcsolatos információcsere biztosításáról létrejövő együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

INDOKOLÁS

1. Háttér

2008. december 10-én a Bizottság tanácsi határozatra irányuló javaslatot fogadott el az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről létrejövő megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egy további tanácsi határozatra irányuló javaslatot az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről létrejövő megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről[1].

E javaslatot a Tanács által 2006. november 7-én adott felhatalmazás alapján fogadták el.

2. A módosított javaslat célkitűzései

Az ECOFIN Tanács által 2009. február 10-én elfogadott következtetések értelmében Liechtensteinnek az Európai Unióval kötött megállapodás keretében legalább annyi kötelezettséget kell vállalnia, mint amennyiről harmadik országokkal megállapodott. A Tanács megbízta továbbá a Bizottságot, hogy érjen el változást a hatékony igazgatási segítségnyújtás, valamint a befektetések valamennyi formáját, különösen az alapítványokat és trösztöket érintő információkhoz való hozzáférés tekintetében.

Liechtenstein – amelynek példáját további országok követték – hivatalos nyilatkozatot bocsátott ki, amellyel elismerte az OECD jövedelemre és vagyonra vonatkozó 2005. évi adóegyezmény-mintájának 26. cikke alapján történő együttműködési előírást. A G20-ak 2009. április 2-i következtetései értelmében logikus lépés lenne az OECD-minta előírásainak elfogadása. A tanácsi következtetéseket tehát ennek fényében kell értelmezni. Ezen előírást nem szabad az adócsalás és -kijátszás eseteire leszűkíteni, hanem hatálya alá kell vonni valamennyi, így az adóügyi együttműködést szolgáló információk cseréjét is.

Ennélfogva 2009-ben a Bizottság – szoros együttműködésben a Tanáccsal, valamint különösen az EFTA-munkacsoport és az adóügyi munkacsoport (közvetlen adózás) keretében végzett munka révén – Liechtensteinnel számos kérdést megvitatott, így

– a megállapodás átfogó hatályát ki kell terjeszteni az OECD-előírás 26. cikkének megfelelően az adóügyi együttműködésre is,

– az általános hatályt oly módon kell kiterjeszteni, hogy megfelelően érvényesüljenek az OECD-előírások, kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a kérésre nyújtott segítségnek tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek előreláthatólag fontosak lesznek az adók meghatározásához, megállapításához, kivetéséhez és beszedéséhez, az adókövetelések behajtásához és foganatosításához, illetve az adóügyi nyomozati eljáráshoz és eljárás alá vonáshoz,

– a megállapodásba bele kell foglalni az adócsalást, ideértve a jogszabályilag előírt adóbevallás benyújtásának elmulasztását is, továbbá egyértelműen meg kell adni, mit kell adócsalás és adókijátszás alatt érteni, és meg kell határozni különösen az adóügyi nyomozást érintő segítségnyújtás hatályát,

– a felülvizsgált megállapodás tervezetének továbbá jobban kell tükröznie az OECD-előírás 26. cikkében található pontos megfogalmazást, tekintettel az információcsere korlátaira,

– az OECD-minta 26. cikke alkalmazásának teljes körű biztosítása érdekében szükségesnek tűnik meghatározni azokat a hatásköröket, amelyekkel a megkeresett partnerszervnek rendelkeznie kell; a feleknek biztosítaniuk kell különösen, hogy közigazgatási hatóságaik rendelkezzenek azokkal a hatáskörökkel, amelyek révén megszerezhetnek és közölhetnek bankok, vállalkozások, partnerségek, trösztök és alapítványok által birtokolt információkat, különös tekintettel a tulajdonosokra és kedvezményezettekre, hogy ezáltal kérésre információt tudjanak rendelkezésre bocsátani,

– a megállapodást felül kell vizsgálni, hogy a vegyes bizottság további feladatkört láthasson el a monitoring és értékelés tekintetében,

– a segítségnyújtás iránti megkeresés formáját és tartalmát pontosítani kell, hogy a megállapodás magában foglalja az olyan segítségnyújtás iránti megkeresés tartalmi leírását, amely tükrözi a Liechtenstein által harmadik országokkal közösen nemrégiben megállapított rendelkezéseket,

– a megállapodásnak lehetővé kell tennie a gyors végrehajtást, valamint olyan differenciált rendszerről kell rendelkeznie, amely egyes uniós hatáskörök ideiglenes alkalmazását teszi lehetővé, így a hagyományos saját források és az információcserét érintő rendelkezések egyes vonatkozásai tekintetében.

E tárgyalások keretében a Liechtensteini Hercegség a következő fő kérdéseket vetette fel:

- a megállapodás keretét Liechtenstein tekintetében az EGT-ben fennálló tagsága, és így az ország belső piaci szabadságokban való részvétele, továbbá a schengeni és dublini vívmányokkal kapcsolatos, általa aláírt társulási megállapodás jellemzi,

- alapvető elv az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség, amelyeket valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell a Liechtensteinnel fenntartott kapcsolatai során; Liechtenstein számára továbbá célkitűzést képez egyenlő bánásmódot és megkülönböztetésmentességet elérni az egyéb harmadik európai országok és a megállapodás értelmében fennálló, adóügyi információcserére irányuló kötelezettségek tekintetében egyaránt,

- Liechtenstein fenntartja annak lehetőségét, hogy az egyes tagállamokkal saját hatáskörükön belül kiegészítő kétoldalú adóügyi együttműködési megállapodásokat kössön. Liechtenstein néhány tagállammal már közölt ilyen megállapodást.

A Bizottság rendszeresen bemutatta a Liechtensteinnel folytatott tárgyalások előrehaladásáról készített jelentéseket a Tanácsnak.

2009. június 9-én – emlékeztetve a 2009. február 10-i tanácsi következtetésekre – a Tanács megsürgette a Bizottságot, hogy mihamarabb ismertesse a Liechtensteinnel a csalás elleni megállapodásról folyó tárgyalások eredményeit, valamint felhívta a Bizottság figyelmét, hogy be kell mutatnia a Monacóval, Andorrával, San Marinóval és Svájccal kötendő csalás elleni megállapodások tárgyalási irányelveit.

A Tanács munkacsoportjain (EFTA-munkacsoport és adóügyi munkacsoport – közvetlen adózás) belül folyó viták megkönnyítették a nem hivatalos, felülvizsgált tervezet elkészítését. A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben igyekezett belefoglalni a kéréseket és eloszlatni a tagállamok kétségeit. E tervezetet a COREPER-nek 2009. október 8-án és 14-én nyújtották be vitára.

Az október 20-i ECOFIN Tanács keretében a Tanács arra a következtetésre jutott, hogy decemberben kíván a kérdéshez visszatérni.

A módosított javaslat ezen újabb fejleményeket is figyelembe veszi. Ezenfelül tekintetbe veszi az Európai Unió működéséről szóló szerződés új rendelkezéseit, különös figyelemmel a jogalapokra.

E megállapodásnak mintaként kell szolgálnia az egyéb harmadik országokkal kötendő csalás elleni megállapodások tárgyalásai során.

3. Bevezetett módosítások

- A megállapodás címe és az 1. cikk – „Cél”

A cím és az említett cikk módosítására azért került sor, hogy tükrözzék a megállapodás célkitűzésének kiterjesztését (az olyan információk cseréje révén megvalósuló segítségnyújtásra, amelyek előreláthatólag fontosak az adók meghatározása, megállapítása, kivetése és beszedése tekintetében).

- 2. cikk – „Általános hatály”

E cikk azért módosult, hogy tükrözze a megállapodás hatályának kiterjesztését. Ennek érdekében a 2. cikk (1) bekezdése c) ponttal bővült, hogy a megállapodás figyelembe vegye a 2009. február 10-i tanácsi következtetéseket és Liechtenstein 2009. március 12-i kötelezettségvállalását az adóügyi információcserére vonatkozó OECD-előírás elfogadására (a jövedelmekről és a tőkéről szóló adóegyezmény-minta 26. cikke).

Ezenfelül a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában a „Felek” szó elől törlésre került a „valamennyi” szó, mivel ez nem nyújt semmiféle többletjelentést, továbbá törlésre került a „csalárd szó a 2. cikk (1) bekezdésének b), e) és f) pontjából.

A közvetlen adók új fogalommeghatározását a 2. cikk (4) bekezdésének e) pontja tartalmazza; e meghatározás összhangban van az adóügyi információcseréről szóló OECD-egyezményminta 3. cikkében foglalt meghatározással.

A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontja és a 2. cikk (4) bekezdésének d) pontja azért módosult, hogy lefedje a hiányos adóbevallások benyújtását, valamint a vámok és közvetett adók kijátszását, összhangban a 2. cikk (4) bekezdésének f) pontjával és tekintettel a közvetlen adókra vonatkozó jogszabályokkal ellentétes magatartásokra.

A személy további fogalommeghatározása bekerült a 2. cikk (4) bekezdésének g) pontjába. E meghatározás átveszi azt a fogalommeghatározást, amelyet a svéd elnökség javasolt kompromisszumként az adózás területén történő igazgatási együttműködésről szóló irányelv tervezetének készítésekor.

A 2. cikk új, (5) bekezdéssel bővül annak pontosítására, hogy az információcserét nem érinti, hogy valamely Fél lakosa-e az a személy, akire az információ vonatkozik, illetve hogy az információt valamely Fél lakosa birtokolja-e, valamint hogy mit értenek a Felek hatóság alatt. Ez összhangban van az adóügyi információcseréről szóló OECD-egyezményminta 2. cikkével, valamint a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározott kötelezettségekkel (az USA–Liechtenstein megállapodás[2] 2. cikke).

Végezetül a megállapodás rendelkezést tartalmaz az adóbevallás benyújtására vonatkozó jogszabályi előírásoknak való megfelelés elmulasztására vonatkozóan (2. cikk (4) bekezdés f) pontjának vi. alpontja).

- 3. cikk – „Kisebb jelentőségű esetek”

E cikk azért módosult, hogy megszűnjön az adóügyeket érintő információcsere tekintetében meghatározott küszöb.

- 4. cikk – „Közrend”

Ez a cikk nem módosult. Mindazonáltal ki kell emelni, hogy e rendelkezést nagyon szűken kell értelmezni, hogy védelemben részesülhessenek a Felek lényeges érdekei. Nem értelmezhető oly módon, hogy lehetővé váljon a megállapodás megfelelő működésének akadályozása.

- 5. cikk – „Információk és bizonyítékok átadása”

Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja módosult a 2. cikk (1) bekezdés c) pontjára történő hivatkozás érdekében.

- 6. cikk – „Titoktartás”

Ez a cikk nem módosult. Ezt a rendelkezést az információk felhasználását érintő 21. cikk fényében kell értelmezni.

- 7. cikk – „Kapcsolat más megállapodásokkal”

Ez a cikk annak egyértelművé tétele érdekében módosult, hogy a megállapodást minimumszabályokról rendelkező megállapodásként kell értelmezni, valamint hogy a kétoldalú megállapodások (de a megállapodások is) túlléphetnek e minimumon, amennyiben szélesebb körű együttműködést teremtenek az igazgatási segítségnyújtás terén.

- 8. cikk – „Az igazgatási segítségnyújtás mértéke”

Ez a cikk azért módosult, hogy kifejezetten említést tegyen a megállapodás hatálya alá tartozó adók területén megvalósuló információcsere révén megvalósuló igazgatási együttműködésről.

- 9. cikk – „Elévülés”

Az utolsó mondat annak pontosítása érdekében került be a cikkbe, hogy a megkeresett Fél adóit érintő elévülés ne akadályozhassa e Felet a kért információ megszerzésében és rendelkezésre bocsátásában. Ez összhangban van a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározott kötelezettségekkel (az USA–Liechtenstein megállapodás 7. cikkének (5) bekezdése).

- 10. cikk – „Hatáskörök”

E cikknek a 2009. februári tanácsi következtetésekkel összhangban történt felülvizsgálata azért valósult meg, hogy a kötelezettségek köre hasonlóvá váljon a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározottakéval (5. cikk (6) bekezdés és az adóügyekkel kapcsolatos információcseréről szóló 2002. évi OECD-egyezményminta).

Két lábjegyzet is bekerült a cikkbe annak feltüntetésére, hogy az intézmények és alapítványok német fordítása „Anstalten” és „Stiftungen”.

Hivatkozás történt a „személy” 2. cikk (4) bekezdésének g) pontjában található fogalommeghatározására.

- 11. cikk – „Az információcsere korlátozásai”

Ez a cikk az OECD-előírás 26. cikke ((2) bekezdésének) teljes körű figyelembe vétele érdekében módosult. A módosítás továbbá annak pontosítását szolgálta, hogy az információ iránti megkeresést ne lehessen megtagadni azon az alapon, hogy az adófizető vitatja a megkeresés tárgyát képező adókötelezettséget (új 3. bekezdés), összhangban a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározott kötelezettségekkel (az USA–Liechtenstein megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése).

- 12. cikk – „Az információk megszerzését szolgáló szokásos források kimerítésével járó költségek és kötelezettségek”

Az első bekezdés helyébe költségekre vonatkozó, új rendelkezés lépett, amely összhangban van az adóügyi információcseréről szóló, 2002. évi OECD-egyezménymintával (9. cikk, amelynek értelmében „a segítségnyújtás során felmerülő költségeket viseléséről a Felek megállapodnak”, továbbá megjegyzés).

Az információk megszerzése szokásos forrásainak kimerítésére irányuló kötelezettséget érintő második bekezdésbe bekerült az a kivétel, amikor az ilyen eszközök igénybevétele aránytalan nehézségeket eredményezne.

- 14. cikk – „Információ iránti megkeresés”

E cikk új megfogalmazása megfelel a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározott kötelezettségekkel (az USA–Liechtenstein megállapodás 5. cikke), amely kötelezettségeket az adóügyi információcseréről szóló, 2002. évi OECD egyezményminta inspirált.

- 18a. cikk – „A megkereső Fél hatósága feljogosított alkalmazottainak jelenléte az adóügyi együttműködés vonatkozásában”

Ezek az adóügyi együttműködést érintő új rendelkezések a megállapodás hatályának kiterjesztése miatt kerültek be a szövegbe (a 2. cikk (1) bekezdésnek új c) pontja). Ez összhangban van az adóügyi információcseréről szóló, 2002. évi OECD-egyezménymintával (6. cikk és megjegyzések, különösen a 66. és 70. bekezdés), és alapjául a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározott kötelezettségek szolgáltak (az USA–Liechtenstein megállapodás 6. cikke).

- 20a. cikk – „Az adóügyi segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma”

E cikknek a 2009. februári tanácsi következtetésekkel összhangban történt felülvizsgálatára azért került sor, hogy a kötelezettségek köre hasonlóvá váljon a Liechtenstein által az Amerikai Egyesült Államokkal közösen meghatározottakéval (az USA–Liechtenstein megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése).

Ezt a cikket a rendelkezést érintő együttes nyilatkozat fényében kell értelmezni, különösen amikor a számlatulajdonos személye nem ismert.

- 21. cikk – „Az információk felhasználása”

Ez a cikk nem módosult. Meg kell azonban jegyezni, hogy az e cikk hatálya alá tartozó bírósági eljárások alatt polgári és büntetőeljárást egyaránt érteni kell.

- 24. cikk – „Követelések behajtása”

A 2008. december 10-én elfogadott eredeti javaslatok indokolásában található magyarázatokon túl azt is érdemes jelezni, hogy adott esetben a 24. cikk (2) bekezdése nem érinti a nemzeti jog keretébe tartozó további követelményeket.

- 25. cikk – „Kapcsolat más megállapodásokkal”

A 7. cikkben hangsúlyozottak értelmében ez a cikk szintén annak egyértelművé tétele érdekében módosult hasonlóképpen, hogy a III. cím rendelkezései ne akadályozhassák az egyéb eszközökön, különösen a kétoldalú megállapodásokon alapuló kiterjedtebb együttműködést.

- 31. cikk – „Házkutatás és lefoglalás”

Ez a cikk nem módosult. Meg kell azonban jegyezni, hogy az e cikkben foglalt megkeresések elfogadásának feltételeiről készített jegyzék kimerítő jellegű.

- 32. cikk – „Banki és pénzügyi információk iránti megkeresések”

A 32. cikk (5) bekezdésének szövege azért újult meg, hogy helyesebben tükrözze az OECD-előírást. E bekezdésben a „Fél” a megkeresett felet jelenti.

A 2008. december 10-én elfogadott eredeti javaslatok indokolásában található magyarázatokon túl azt is érdemes kiemelni, hogy az információ iránti megkeresés elutasításának korlátai nem térhetnek el az igazgatási segítségnyújtás és a kölcsönös jogsegély esetében.

- 33. cikk – „Ellenőrzött szállítások”

Ez a cikk nem módosult. Meg kell azonban jegyezni, hogy e rendelkezést a 8. cikk (2) bekezdésének fényében kell értelmezni.

- 38. cikk – „Vegyes bizottság”

A 38. cikk (1) és (2) bekezdése kis mértékben módosult, különösen annak tisztázása érdekében, hogy az egyhangúan elfogadandó határozatok körébe tartoznak a megállapodás végrehajtásának gyakorlati módozatai, valamint a megállapodás egyéb cikkében foglalt határozatok.

A 38. cikk (2) bekezdése meghatározza a „szerződéses Fél” fogalma alatt értetteteket.

- 41. cikk – „Hatálybalépés”

Figyelembe véve a Svájci Államszövetséggel kapcsolatos precedens értékű esetet, egy rendelkezés azért került be a cikkbe, hogy a megállapodás olyan különös rendelkezéseket tartalmazzon (I. és II. cím, amennyiben ezek a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásának hatálya alá tartozó jövedelmet, illetve a Közösség hagyományos saját forrásait és a közösségi alapokat érintő csalással és bármilyen más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos információcserét és kölcsönös segítségnyújtást érintik), amelyek attól a pillanattól alkalmazandóak, hogy a Felek aláírták a megállapodást és a Liechtensteini Hercegség a megerősítő okiratról szóló értesítést megtette.

Az uniós jogrend lehetővé teszi az ilyen ideiglenes alkalmazást.

A hagyományos saját forrásokat az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i tanácsi határozat[3] fényében kell értelmezni (ez a koncepció lefedi a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában található listát, a héát azonban nem).

- 43. cikk – „Ideiglenes alkalmazás”

Ez a cikk az ideiglenes alkalmazás olyan szabályainak meghatározása érdekében módosult, amelyek a közvetett és közvetlen adók meghatározásával, megállapításával, kivetésével és beszedésével kapcsolatos információk cseréje révén megvalósuló segítségnyújtással kapcsolatosak (a 2. cikk (1) bekezdésének új c) pontja).

A 43. cikk c) pontjának megfogalmazását az adóügyi információcseréről szóló, 2002. évi OECD-egyezményminta 15. cikke sugallta. Ezen új rendelkezés célja olyan időbeli alkalmazási rendszer létrehozása, amely megfelel azon igénynek, hogy előre kiszámítható jogi keretet kell teremteni a meglévő ügyfélkapcsolatok számára. Amennyiben a megállapodás aláírására 2009 vége előtt sor kerülne, úgy az első érintett adóév 2010 lesz, és az ezen adóévre alapuló első információcserére 2011-ben kerülne sor.

4. Következtetés

A Bizottság javaslatát a következőképpen módosítja:

Módosított javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő valamennyi egyéb jogellenes tevékenység elleni küzdelemről, valamint az adóügyekkel kapcsolatos információcsere biztosításáról létrejövő együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 325. cikkének (4) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

mivel:

(1) A Tanács által 2006. november 7-én adott felhatalmazás és a 2009. február 10-i tanácsi következtetések értelmében a Bizottság tárgyalásokat folytatott a Közösség és tagállamai nevében a Liechtensteini Hercegséggel a csalás és a pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről szóló megállapodásról, ideértve az erőforrásokat és kiadásokat, különösen a támogatásokat és az adókat, valamint az adóügyi információcsere biztosítását.

(2) Kívánatos, hogy a -án/-én megerősített megállapodást – későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – aláírják,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 41. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítésnek az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemről, valamint az adóügyekkel kapcsolatos információcsere biztosításáról létrejövő együttműködési megállapodást (a továbbiakban az együttműködési megállapodás).

A megállapodás szövegét csatolták ehhez a határozathoz.

2. cikk

Az együttműködési megállapodás I., II. és IV. címét ideiglenesen alkalmazni kell a megállapodás 41. cikkének (4) bekezdésében foglaltak mértékéig, a Liechtenstein által a megerősítő okiratról szóló értesítésnek a Tanács Főtitkárságán történő benyújtását követő hónap első napjától kezdőden.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET Együttműködési megállapodásegyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő valamennyi egyéb jogellenes tevékenység elleni küzdelemről, valamint az adóügyekkel kapcsolatos információcsere biztosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ,

A BELGA KIRÁLYSÁG,

a bOlgár köztársaság,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, egyrészről,

és

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG, másrészről,

a továbbiakban: a Felek,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy hatékonyan felléphessenek a csalás és a Felek pénzügyi érdekeit sértő valamennyi egyéb jogellenes tevékenység ellen, valamint hatékonyan biztosíthassák az igazgatási együttműködést a közvetlen és közvetett adók meghatározása, megállapítása, kivetése és beszedése terén,

AZZAL A MEGJEGYZÉSSEL, hogy e megállapodás magában foglalja az adóügyi információcseréről szóló egyezménymintában megfogalmazott OECD-előírásokat,

TEKINTETTEL Liechtenstein tagságára az Európai Gazdasági Térségben és ezáltal a négy szabadságban való részvételére,

ELHATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK EZT A MEGÁLLAPODÁST:

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk – Cél

A megállapodás célja igazgatási segítségnyújtás és kölcsönös jogsegély biztosítása egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében, a 2. cikkben meghatározottak szerint, valamint igazgatási együttműködés biztosítása a Felek közötti olyan információk cseréje révén, amelyek előreláthatólag fontosak lesznek az e megállapodás hatálya alá tartozó adók meghatározásához, megállapításához, kivetéséhez és beszedéséhez.

2. cikk – Általános hatály

1. A megállapodás a következőkre alkalmazandó:

1. a csalás és a Felek pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenység közigazgatási és büntetőjogi megelőzése, felderítése, vizsgálata, bíróság elé vitele és elfojtása, az alábbiakra vonatkozóan:

2. az áruk vámjogszabályokat és mezőgazdasági jogszabályokat sértő kereskedelme;

3. a (4) bekezdés c) pontjában meghatározott közvetett adókkal kapcsolatos jogszabályokat sértő kereskedelem;

4. a Felek költségvetéséből vagy az általuk vagy nevükben kezelt költségvetésből származó pénzek, úgymint támogatások és visszatérítések elszámolása vagy visszatartása, ideértve olyan célra történő felhasználásukat, amely eltér odaítélésük eredeti céljától;

5. a Felek által szerződések odaítélése érdekében folytatott eljárások;

6. a közvetlen adózásra vonatkozó jogszabályokkal ellentétes magatartás révén elkövetett csalás, valamint az Európai Unió tagállamainak és a Liechtensteini Hercegség pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenység közigazgatási és büntetőjogi megelőzése, felderítése, vizsgálata, bíróság elé vitele és elfojtása;

7. igazgatási együttműködés olyan információk cseréje tekintetében, amelyek fontosak a Felek közvetlen és közvetett adókat érintő hazai jogának igazgatása és végrehajtása terén az adók meghatározásánál, megállapításánál, kivetésénél és beszedésénél, tekintettel az ilyen adók hatálya alá tartozó személyekre, valamint az adókövetelések behajtására és foganatosítására, illetve a vonatkozó adóügyi nyomozati eljárásokra és eljárás alá vonásra;

8. az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett jogellenes tevékenységek eredményeként járó vagy jogtalanul kapott összegek lefoglalása és behajtása.

2. A II. (Igazgatási segítségnyújtás) és III. cím (Kölcsönös jogsegély) értelmében folytatott együttműködés nem tagadható meg abból az egyedüli okból, hogy a megkeresés a megkeresett Fél országában adócsalásnak minősülő bűncselekménnyel kapcsolatos, vagy a megkeresett Fél jogszabályai nem rendelkeznek az adók, illetékek, lefölözések, kiadások, támogatások vagy visszatérítések olyan típusáról, illetve nem tartalmaznak olyan szabályokat vagy a tények olyan jogi kategóriáit, amelyek megegyeznének a megkereső Fél jogszabályaiban foglaltakkal.

3. E megállapodás hatálya kiterjed az (1) bekezdés a) pontjában szabályozott tevékenységekből származó jövedelmek tisztára mosására, feltéve hogy az ilyen pénzmosás az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról szóló, 2006. július 7-i 87/2006 EGT-vegyesbizottsági határozattal az EGT-megállapodásba átültetett 2005/60/EK irányelv hatálya alá tartozik, illetve az eszközcselekményt alkotó tevékenységek mind a megkereső, mind a megkeresett Fél joga szerint szabadságvesztéssel vagy legfeljebb több mint hat hónapig tartó szabadságelvonással járó büntetést vonnak maguk után.

4. E megállapodás alkalmazásában:

9. „csalás és egyéb jogellenes tevékenység”: az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint kiterjed a csempészésre, a korrupcióra és az (1) bekezdés a) pontjában szabályozott tevékenységekből származó jövedelmek tisztára mosására, a (3) bekezdésre is figyelemmel;

10. „az áruk vámjogszabályokat és mezőgazdasági jogszabályokat sértő kereskedelme”: az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint független attól, hogy az áruk áthaladnak vagy egyéb módon átjutnak-e a másik Fél területén (kiindulási hely, célállomás vagy áthaladás), valamint lefedi a hiányos bevallásokat és a vámok hamis, hamisított vagy valóságnak nem megfelelő iratok szándékos felhasználásával történő kijátszását, továbbá a természetes és jogi személyek által benyújtott hiányos adóbevallásokat és a valóságnak nem megfelelő üzleti nyilvántartásokat;

11. „közvetett adók”: az (1) bekezdés a) pontjában és az (1) bekezdés b) pontjában meghatározottak szerint az aláírás pillanatában fennálló valamennyi típusú és valamennyi leírásnak megfelelő közvetett adó, közöttük vámok, hozzáadottérték-adó, különleges fogyasztási adók és jövedéki adók; a megállapodás alkalmazandó továbbá valamennyi azonos vagy tartalmilag hasonló olyan adóra, amelyeket a megállapodás aláírásának napját követően rónak ki a meglévő adók mellett, illetve helyettük;

12. „közvetett adókkal kapcsolatos jogszabályokat sértő kereskedelem”: az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint független attól, hogy az áruk és szolgáltatások áthaladnak vagy egyéb módon átjutnak-e a másik Fél területén (kiindulási hely, célállomás vagy áthaladás), valamint lefedi a hiányos bevallásokat és a közvetett adók hamis, hamisított vagy valóságnak nem megfelelő iratok szándékos felhasználásával történő kijátszását, továbbá a természetes és jogi személyek által benyújtott hiányos adóbevallásokat és a valóságnak nem megfelelő üzleti nyilvántartásokat;

13. „közvetlen adók”: az (1) bekezdés b) pontjában és az (1) bekezdés c) pontjában meghatározottak szerint az aláírás pillanatában fennálló valamennyi típusú és valamennyi leírásnak megfelelő közvetett adó, köztük jövedelem-, nyereség- és tőkeadók, továbbá nettó vagyonra és ingatlanra, örökségre és ajándékra kivetett adók, függetlenül ezen adóknak a Felek, illetve a Felek önkormányzatai vagy helyi hatóságai által vagy nevében történő kivetésének módjától; a megállapodás alkalmazandó továbbá valamennyi azonos vagy tartalmilag hasonló olyan adóra, amelyeket a megállapodás aláírásának napját követően rónak ki a meglévő adók mellett, illetve helyettük;

14. „a közvetlen adózásra vonatkozó jogszabályokkal ellentétes csalárd magatartás”: az (1) bekezdés b) pontjában meghatározottak szerint a közvetlen adók kijátszása a hamis, hamisított vagy valóságnak nem megfelelő iratok – ideértve a személyek által megküldött hiányos adóbevallásokat – és a valóságnak nem megfelelő üzleti nyilvántartások szándékos felhasználása révén. Szándékos elkövetés esetén a következő tevékenységek „a közvetlen adózásra vonatkozó jogszabályokkal ellentétes magatartás”-nak minősülnek:

(i) olyan iratok elkészítése, elkészíttetése, aláírása vagy benyújtása:

- amelyeket a törvény előírása szerint az adóhatósághoz be kell nyújtani az adóköteles jövedelem igazolása céljából,

- amely az adókivetés alapjául szolgál, és

- amely az ilyen adó megállapításához szükséges bármely kérdés tekintetében hamis;

(ii) kétféle, párhuzamos könyvelés vezetése;

(iii) hamis könyvelési tételek vagy változtatások bejegyzése, illetve hamis számlák vagy iratok kiállítása;

(iv) könyvek vagy nyilvántartások megsemmisítése;

(v) vagyon eltitkolása, illetve jövedelemforrás leplezése hamis, hamisított, vagy a valóságnak nem megfelelő iratok, ideértve a természetes vagy jogi személyek által megküldött hiányos adóbevallásokat, vagy a valóságnak nem megfelelő üzleti nyilvántartások használatával;

(vi) jogszabályilag előírt adóbevallás benyújtására irányuló kötelezettség teljesítésének elmulasztása;

15. „személy” alatt olyan természetes vagy jogi személy értendő, illetve amennyiben a hatályos jog úgy rendelkezik, olyan személyek társulása, akik elismerten rendelkeznek jogi aktusok tételének képességével, de nem rendelkeznek a jogi személy jogállásával, valamint – jellegétől és formájától függetlenül – minden egyéb jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező jogi forma, amely olyan tulajdonnal rendelkezik, illetve olyan tulajdont kezel, amely az ebből származó jövedelem mellett az e megállapodás körébe tartozó valamely adó hatálya alá esik.

5. Az információcserének e megállapodással összhangban a megkeresett Fél illetékes hatóságai között kell végbemennie, tekintet nélkül arra, hogy valamely Fél lakosa-e az a személy, akire az információ vonatkozik, illetve aki az információ birtokosa. Mindazonáltal a megkeresett fél nem köteles olyan információt rendelkezésre bocsátani, amelyet nem hatóságai (amelyek alatt valamennyi kormányzati szerv, önkormányzat és helyi hatóság értendő) tartanak nyilván, illetőleg amely nincs a területi joghatóságán belüli személyek birtokában vagy ellenőrzése alatt.

3. cikk Kisebb jelentőségű ügyek

1. A megkeresett Fél hatósága az együttműködés iránti megkeresést az adóügyi információcsere iránti megkeresések kivételével visszautasíthatja, ha a hiányosan megfizetett vagy meg nem fizetett adó vagy vám, vagy a visszaélésszerűen felhasznált támogatás vagy visszatérítés feltételezett összege nem haladja meg a 25 000 EUR-t, vagy ha a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontja és a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja együttes fennállásának esetében az engedély nélkül exportált vagy importált áruk feltételezett értéke nem haladja meg a 100 000 EUR-t. A hiányosan megfizetett adó vagy vám, vagy a visszaélésszerűen felhasznált támogatás vagy visszatérítés legkisebb összege, vagy a fentebb említett áruk legkisebb értéke olyan műveletek eredményeképp adódhat össze, amelyek egymástól függetlenek, termelő tényezőjük időben elhúzódik, és amelyek pénzügyi hatása a küszöbértéket meghaladja, míg az egyes műveletek egymástól függetlenül a küszöbérték alatt maradnak. A küszöbértékeket nem kell alkalmazni, ha a körülményeket vagy a gyanúsított személyazonosságát tekintve az ügyet a megkereső Fél rendkívül súlyosnak minősíti.

2. A megkeresett Fél hatósága haladéktalanul értesíti a megkereső Fél hatóságát az együttműködés iránti megkeresés elutasításának okairól.

4. cikk Közrend

Az együttműködés megtagadható, ha a megkeresett Fél úgy véli, hogy a megkeresés teljesítése sértheti országa szuverenitását, biztonságát, közrendjét vagy más lényeges érdekét.

5. cikk Információk és bizonyítékok továbbítása

1. A megállapodás alapján továbbított vagy kapott információkra és bizonyítékokra, tekintet nélkül azok formátumára, szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, és ugyanolyan védelemben részesülnek, mint amilyenben az azokat megkapó Fél nemzeti joga, valamint a Közösség intézményeire alkalmazott, megfelelő rendelkezések alapján a hasonló információk részesülnek.

Az ilyen információk és bizonyítékok az Unió intézményeiben, tagállamaiban vagy a Liechtensteini Hercegségben a feladataikból eredően azokat megismerni köteles személyeken kívül különösen nem hozhatók más személyek tudomására, illetve azok nem használhatók fel a megállapodás hatályán kívül eső célokra. Az ilyen személyek az információkat és bizonyítékokat kizárólag a megállapodás szerinti célokra használhatják fel, kivéve ha egy meghatározott más célra való felhasználásukat a megkeresett Fél illetékes hatósága kifejezetten megengedi, amennyiben az adott Fél jogszabályai értelmében az ilyen információk és bizonyítékok hasonló körülmények között hasonló célból felhasználhatók. Az említett személyek az információkat nyilvános bírósági eljárásokon vagy bírósági határozatok céljából felfedhetik.

2. A megkereső Fél által a megállapodás alapján megszerzett információk és bizonyítékok továbbíthatók másik Fél részére, ha az adott Fél olyan ügyben folytat nyomozást, ahol az együttműködés lehetősége nem kizárt, illetve ha egyértelmű jelei vannak annak, hogy az adott Fél a nyomozást képes sikeresen lefolytatni.

16. A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkozóan nyújtott jogsegély esetében a megkereső Fél tájékoztatja a megkeresett Felet arról, hogy az információkat a megállapodás mely másik Szerződő Felének és milyen célból továbbítja.

17. A 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkozóan nyújtott jogsegély esetében a megkereső Fél információkat és bizonyítékokat továbbíthat a megállapodás egy másik Szerződő Felének, ha a megkeresett Fél, amely az információkat rendelkezésre bocsátotta, az információk általa történő rendelkezésre bocsátásának időpontjában azt kifejezetten nem ellenzi, illetve − a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó igazgatási együttműködés tekintetében − amennyiben az információt rendelkezésre bocsátó megkeresett Fél ehhez hozzájárulását adja.

Az információtovábbítás a megállapodás céljaitól eltérő célokat nem szolgálhat.

3. A megállapodás alapján szerzett információknak és bizonyítékoknak az egyik Fél által egy másik Fél vagy több Fél részére történő továbbítása ellen az eredetileg megkeresett Fél országában nem lehet fellebbezést benyújtani.

4. Azok a Felek, amelyek részére információkat vagy bizonyítékokat továbbítanak a (2) bekezdéssel összhangban, tiszteletben tartják azokat a korlátozásokat, amelyeket a megkeresett Fél az információknak az első továbbítást kérő Fél általi felhasználására vonatkozóan előír.

5. A megállapodás alapján szerzett információknak és bizonyítékoknak az egyik Fél által egy harmadik állam részére történő továbbításához annak a Félnek az engedélye szükséges, amelytől az információk vagy bizonyítékok származtak.

6. cikk Titoktartás

A megkereső Fél felkérheti a megkeresett Felet, hogy biztosítsa, hogy a megkeresés és annak tárgya bizalmas maradjon, kivéve ha ez nem egyeztethető össze a megkeresés teljesítésével. Ha a megkeresett Fél nem tudja a bizalmassági követelményeket betartani, erről előre értesíti a megkereső Fél hatóságát.

II. cím IGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

1. fejezet Általános rendelkezések

7. cikk Kapcsolat más megállapodásokkal

Ez a cím nem érinti a következőket:

18. a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkozóan nyújtott jogsegély esetében a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezéseket vagy a Felek között kötött, illetve kötendő kétoldalú vagy többoldalú együttműködési megállapodások és egyezségek rendelkezéseit, amennyiben kiterjedtebb együttműködést vonnak maguk után az igazgatási segítségnyújtás területén, mint az e megállapodásban előirányzott együttműködés, amely minimumszabályokat keletkeztet az információcsere és az összes fél között megvalósuló segítségnyújtás terén, különösen az EGT-megállapodásnak a kölcsönös vámügyi jogsegélyről szóló 11. jegyzőkönyvét és;

19. a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkozóan nyújtott jogsegély esetében a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezéseket vagy a Felek között kötött, illetve kötendő kétoldalú vagy többoldalú együttműködési megállapodások és egyezségek rendelkezéseit , amennyiben kiterjedtebb együttműködést vonnak maguk után az igazgatási segítségnyújtás területén, mint az e megállapodásban előirányzott együttműködés, amely minimumszabályokat keletkeztet az információcsere és az összes fél között megvalósuló segítségnyújtás terén, különösen az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodást .[5]

8. cikk Az igazgatási segítségnyújtás mértéke

1. A Felek kölcsönös segítséget nyújtanak egymásnak a megállapodás hatálya alá tartozó csalás és valamennyi egyéb jogellenes tevékenység elleni küzdelem érdekében, valamint az e megállapodás hatálya alá tartozó, adókat érintő információk cseréje révén megvalósuló igazgatási együttműködés biztosítására, elsősorban a vonatkozó jogszabályokkal ellentétben álló műveletek, cselekmények és mulasztások megelőzése és felderítése, valamint az ezzel kapcsolatos nyomozások folytatása révén.

2. A cím értelmében biztosított segítségnyújtás a Felek valamennyi, a 2. cikk alapján eljáró és közigazgatási nyomozati hatáskörrel vagy büntetőeljárás lefolytatására jogosító hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságára alkalmazandó, ideértve azokat az eseteket is, ahol ezek a hatóságok az igazságügyi szervek felkérésére gyakorolják hatáskörüket.

Amennyiben a nyomozást igazságügyi szerv folytatja vagy vezeti, az adott szerv meghatározza, hogy az ezzel kapcsolatos kölcsönös segítségnyújtás vagy együttműködés iránti megkereséseket a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezések vagy e cím alapján kell-e benyújtani.

9. cikk Elévülés

Annak eldöntésekor, hogy egy megkeresés nyomán az ebben a címben előírt információ vagy egyéb segítségnyújtás biztosítható-e, a megkeresett Fél a megkeresett Fél elévülési rendelkezései helyett a megkereső Fél törvényei szerinti elévülési rendelkezéseket alkalmazza. Az adóügy területén a megkeresett Fél adóinak elévülése nem akadályozhatja meg, hogy a megkeresett Fél megszerezze és rendelkezésre bocsássa a kért információt.

10. cikk Hatáskörök

1. A (2) bekezdés sérelme nélkül a Felek hatóságai ezt a címet a nemzeti joguk által rájuk ruházott hatáskörükön belül alkalmazzák. E cím rendelkezései nem értelmezhetők oly módon, hogy azok sértsék a nemzeti jogszabályok alapján az e cím értelmében a Felek hatóságaira ruházott hatásköröket.

A hatóságok oly módon járnak el, mintha saját kezdeményezésükre vagy ugyanazon Fél másik hatóságának megkeresése alapján járnának el. E célból a megkeresés teljesítésekor a nemzeti joguk által rájuk ruházott valamennyi hatáskört gyakorolják.

2. E megállapodás 14. cikke értelmében a Felek biztosítják a hatáskört arra, hogy illetékes hatóságai révén megszerezhessenek és rendelkezésre bocsáthassanak:

a) bankok, egyéb pénzügyi intézmények, valamint ügynökként vagy vagyonkezelőként eljáró bármely személy – beleértve a meghatalmazottak és a letéteményesek – birtokában lévő információt;

b) vállalatok és jogi személyiséggel rendelkező egyéb jogalanyok – köztük különösen az intézmények[6] – jog szerinti vagy tényleges tulajdonosára vonatkozó információt, ideértve a tulajdonosi láncban szereplő összes személyre vonatkozó információt is;

c) társulások esetében a társulásban részt vevő tagok személyazonosságára vonatkozó információt;

d) trösztök esetében az alapítókra, vagyonkezelőkre, kedvezményezettekre és a tröszt védnökeire vonatkozó információt;

e) alapítványok[7] esetében az alapítókra, az alapítványi tanács tagjaira és a kedvezményezettekre vonatkozó információt;

f) a 2. cikk (4) bekezdésének g) pontjában meghatározott bármely személyre vonatkozó információt.

11. cikk Az információcsere korlátozásai

1. A 10. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott tevékenységekkel összefüggésben biztosított igazgatási segítségnyújtás azt a Felet, amelytől az információkat kérik, nem kötelezi vizsgálatok lefolytatására vagy az információk közlésére, amennyiben az adott Fél jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával ellentétben áll, hogy illetékes hatósága ilyen vizsgálatot folytasson vagy a kért információkat összegyűjtse. Ilyen segítségnyújtás esetén az információk rendelkezésre bocsátását csak akkor lehet megtagadni, ha az kereskedelmi, ipari vagy szakmai titok vagy valamilyen kereskedelmi folyamat, illetve olyan információk közlését vonja maga után, amelyek felfedése ellentétben áll a 4. cikkel, továbbá a Felek illetékes hatósága megtagadhatja az információk továbbítását, ha a megkereső Félnek bizonyos körülmény vagy törvény miatt nem áll módjában hasonló típusú információkat rendelkezésre bocsátania.

2. Az (1) bekezdés rendelkezéseit semmiképpen nem lehet úgy értelmezni, hogy valamely Fél az információnyújtást visszautasíthassa pusztán azért, mert az információ valamely bank, pénzügyi intézmény, megbízottként vagy letéteményesként eljáró jelölt vagy személy birtokában van, vagy mert bizonyos jogi személyben meglévő tulajdonosi érdekeltséghez kapcsolódhat, vagy mert az adott Fél számára ezek az információk érdektelenek.

3. Az információnyújtás iránti megkeresést nem lehet elutasítani azon az alapon, hogy az adófizető vitatja a megkeresés alapjául szolgáló adókötelezettséget

12. cikk Az információk megszerzését szolgáló szokásos források kimerítésével járó költségek és kötelezettségek

1. A segítségnyújtás során femerülő költségeket a megkeresett Fél viseli, kivéve ha a Felek illetékes hatóságai jelentős kényszerítő körülmények miatt másképpen állapodnak meg. A megkeresett Fél illetékes hatóságai kapcsolatba lépnek a megkereső Fél illetékes hatóságaival, hogy az adott megkeresésre vonatkozó segítségnyújtás során jelentős költségek várhatók-e.

2. A megkeresett Fél hatósága az együttműködés iránti megkeresést megtagadhatja, ha egyértelmű, hogy a megkereső Fél hatósága nem merítette ki az információk megszerzésének szokásos forrásait, amelyeket az adott körülmények között felhasználhatott volna a kért információk megszerzéséhez anélkül, hogy a kívánt eredmény elérésének esélyeit veszélyeztette volna, kivéve ha az ilyen eszközök igénybevétele aránytalan nehézségekbe ütközne.

13. cikk Központi szervezetek

1. Mindegyik Fél kijelöl egy vagy több központi szervezetet, amelyet felhatalmaz az e cím szerinti igazgatási segítségnyújtás iránti megkeresések kezelésére.

Ezek a szervezetek felhívják az illetékes hatóságokat a kért segítségnyújtás teljesítésére.

2. A központi szervezetek közvetlenül tartják a kapcsolatot egymással.

3. A központi szervezetek tevékenységei, különösen sürgős esetekben, nem zárják ki annak lehetőségét, hogy a Felek más, a megállapodás hatálya által szabályozott ügyekben eljárni jogosult hatóságai közvetlenül együttműködjenek. A központi szervezeteket minden olyan intézkedésről értesíteni kell, amely szükségessé teszi az ilyen közvetlen együttműködés keretében történő fellépést.

4. A Felek a 41. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés megküldésekor bejelentik, hogy melyek az e cikk alkalmazásában központi szervezetnek minősülő hatóságok.

2. fejezet Megkeresés alapján biztosított segítségnyújtás

14. cikk Információ iránti megkeresés

1. A megkeresett Fél illetékes hatóságai a megkereső Fél kérésére és a megállapodás további rendelkezéseivel összhangban bocsátják rendelkezésre az e megállapodás 1. cikkében említett információt.

2. E megállapodás keretében az információt arra való tekintet nélkül kell megszerezni és rendelkezésre bocsátani, hogy a megkeresett Félnek saját célból van-e szüksége az érintett információra, vagy hogy a nyomozással érintett magatartás bűncselekményt képez-e a megkeresett Fél joga szerint, amennyiben a megkeresett Fél területén került rá sor.

3. Amennyiben a megkeresett Fél illetékes hatóságának birtokában lévő információ nem elegendő ahhoz, hogy eleget tudjon tenni az információ iránti megkeresésnek, a megkeresett Fél megtesz minden vonatkozó, az információ megszerzésére irányuló intézkedést, hogy a megkereső Fél rendelkezésére bocsássa a kért információt, annak ellenére, hogy a megkeresett Félnek ebben a pillanatban adóügyi célokból esetlegesen nincs szüksége az információra. A megkereső Fél jogának és gyakorlatának elvei nem alkalmazandók a megkeresésnek a megkeresett Fél általi végrehajtása során; az ilyen ügyek tisztázását fenn kell tartani a megkereső Fél számára.

4. A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést a kért információ megszerzésére, és amennyiben külön kérik, az információt a megkereső Fél illetékes hatósága által meghatározott formában bocsátják rendelkezésre, ideértve a tanúvallomásokat és az eredeti iratok hiteles másolatait is. A rendelkezésre bocsátott információkhoz mellékelni kell a közölt információk alapját képező és a megkeresett Fél hatóságainak rendelkezésére álló vagy a megkeresés teljesítéséhez készített vagy megszerzett jelentéseket és egyéb iratokat vagy a jelentések és iratok hiteles másolatát vagy kivonatát.

5. A megkereső Fél hatóságának és a megkeresett Fél hatóságának megegyezésével, valamint az utóbbi részletes utasításaival összhangban a megkereső Fél arra megfelelően felhatalmazott alkalmazottai hozzáférhetnek a megkeresett Fél irodáiban tárolt és az (1) bekezdésben szabályozott olyan iratokhoz és információkhoz, amelyek a megállapodás hatálya alá tartozó egyes jogellenes tevékenységekre vonatkoznak. Az ilyen alkalmazottaknak engedélyezni kell, hogy másolatot készítsenek a szóban forgó dokumentációról.

6. A 38. cikknek megfelelően felállított vegyes bizottság megállapítja azokat a határidőket, amelyeken belül a megkeresett Fél hatóságának a megkeresés kézhezvételét a megkereső Fél hatósága felé igazolnia kell, valamint, ha szükséges, a megkereső Fél hatóságát értesítenie kell a megkeresés hiányosságairól, illetve arról, hogy az információk rendelkezésre bocsátása akadályokba ütközik, vagy hogy megtagadja az információk közlését.

15. cikk Megfigyelés iránti megkeresés

A megkereső Fél hatóságának kérésére a megkeresett Fél hatósága, ahol csak lehetséges, megfigyeli az áruknak a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett jogszabályokat sértő kereskedelmét. A megfigyelés kiterjedhet olyan személyekre, akikről ésszerű indokok alapján feltételezhető, hogy részt vettek vagy részt vesznek a kérdéses jogellenes tevékenységek elkövetésében, illetve az ilyen jogellenes tevékenységeket vagy a tevékenységgel összefüggésbe hozható helyiségeket, szállítási eszközöket és árukat előkészítő cselekményeket követnek el.

16. cikk Értesítés és továbbítás postai úton

1. A megkereső Fél hatóságának kérésére a megkeresett Fél hatósága nemzeti rendelkezéseinek megfelelően értesíti vagy értesítteti a címzettet a megkereső Fél illetékes hatóságaitól származó minden iratról vagy határozatról, amely a megállapodás hatálya alá tartozik.

2. Az értesítés iránti megkeresésben, amelyben a közlendő iratok vagy határozatok tárgyát meg kell határozni, fel kell tüntetni a címzett nevét és címét minden olyan egyéb információval együtt, amely segítheti a címzett azonosítását, valamint ahhoz a megkeresett Fél valamely hivatalos nyelvén vagy az adott Fél által elfogadott nyelven készített fordítást kell mellékelni. A megkeresett Fél hatósága haladéktalanul tájékoztatja a megkereső hatóságot az értesítés iránti megkeresésre adott válaszáról, és mindenekelőtt értesíti arról az időpontról, amikor az iratokat vagy a határozatot a címzett részére kézbesítették.

3. A Felek az értesítést, az információ iránti megkeresést és az iratokat postai úton közvetlenül továbbíthatják a másik Fél területén tartózkodó személyek részére. Amennyiben az értesítéseket és az információ iránti megkereséseket a másik Fél területén tartózkodó, a 2. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik és negyedik francia bekezdése által érintett gazdasági szereplőnek küldik, az adott személy arra a pénzösszegek odaítélésének szabályai és előírásai által meghatározott formában válaszolhat, illetve küldheti meg az adott iratokat és információkat.

4. A megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők oly módon, hogy érvénytelenítsék az iratok Felek általi, a törvényeiknek megfelelő kézbesítését.

17. cikk Nyomozás iránti megkeresés

1. A megkereső Fél kérésére a megkeresett Fél valamennyi hatékony igazgatási nyomozást megindít vagy ilyen nyomozást rendel el az olyan műveletek vagy magatartások felderítése érdekében, amelyek a megállapodás szerint jogellenes tevékenységnek minősülnek vagy amelyek alapján a megkereső hatóság ésszerű indokok alapján azt feltételezi, hogy ilyen jogellenes tevékenység folytatására sor került.

2. A megkeresett Fél a jogrendszere által megengedett minden nyomozati eszközt felhasznál hasonlóan ahhoz, mint amikor saját vagy egy másik nemzeti hatóság kezdeményezésére jár el, ideértve szükség esetén az igazságügyi szervek bevonását vagy engedélyét is.

A rendelkezés nem érinti a gazdasági szereplők 19. cikk szerinti együttműködési kötelezettségét.

A megkeresett Fél hatósága közli az ilyen nyomozások eredményét a megkereső Fél hatóságával. A 14. cikk (2) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.

3. A megkeresett Fél hatósága a segítségnyújtás iránti megkeresés tárgyában nyilvánvalóan érintett valamennyi körülmény, tárgy és személy tekintetében segítséget nyújt minden további megkeresés nélkül. Amennyiben kétségei merülnek fel, a megkeresett Fél hatósága először kapcsolatba lép a megkereső Fél hatóságával.

18. cikk A megkereső Fél arra jogosult hatósági alkalmazottainak részvétele

1. A megkereső Fél hatóságának és a megkeresett Fél hatóságának megegyezésével a megkereső Fél hatósága által kijelölt tisztviselők az előző cikkben említett közigazgatási nyomozásban részt vehetnek. Részvételükhöz a nyomozás alá vont személy vagy gazdasági szereplő hozzájárulása nem szükséges.

2. A nyomozást minden esetben a megkeresett Fél hatóságának alkalmazottai folytatják. A megkereső Fél hatóságának alkalmazottai a megkeresett Fél hatóságának alkalmazottaira ruházott hatáskört saját kezdeményezésükre nem gyakorolhatják.

Hozzáférést kell biztosítani számukra, azonban ugyanazokhoz a helyiségekhez és iratokhoz, mint a megkeresett Fél hatóságának alkalmazottai számára, amelyeket kizárólag ez utóbbiakon keresztül és az adott nyomozás céljából érhetnek el.

3. Az engedély feltételekhez köthető.

4. A megkereső Fél hatóságának tudomására jutott információk bizonyítékként nem használhatók fel mindaddig, amíg a végrehajtással kapcsolatos iratok továbbítását nem engedélyezték.

18a. cikk A megkereső Fél hatósága feljogosított alkalmazottainak jelenléte az adóügyi együttműködés vonatkozásában

1. A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó tevékenységek tekintetében megvalósuló segítségnyújtás vonatkozásában, előzetesen kellő időben megküldött bejelentés révén a megkeresett Fél hatóságai lehetővé tehetik a megkereső Fél tisztviselői számára, hogy a hazai jog által engedélyezett mértékben belépjenek a megkeresett Fél területére, hogy kikérdezzenek egyéneket és megvizsgáljanak iratokat az érintett egyének előzetes írásos beleegyezésével. A megkereső Fél illetékes hatóságai értesítik a megkeresett Fél illetékes hatóságait az érintett személlyel tartani kívánt találkozó helyéről és időpontjáról. A megkeresett Fél kérésére a megkeresett Fél tisztviselője részt vehet az ilyen találkozón.

2. A megkereső Fél illetékes hatóságának kérésére, amennyiben a megkeresett Fél joga értelmében ez engedélyezett, a megkeresett Fél illetékes hatósága engedélyezheti a megkereső Fél illetékes hatóságának képviselői számára, hogy jelen legyenek a megkeresett Fél területén zajló adóügyi vizsgálat megfelelő részén, amely esetben a megkeresett Fél vizsgálatot végző illetékes hatósága a lehető leghamarabb értesíti a megkereső Fél illetékes hatóságát a vizsgálat idejéről és helyéről, a vizsgálat elvégzésére felhatalmazott hatóság vagy személy nevéről, valamint a megkeresett Fél által a vizsgálat elvégzése tekintetében kért eljárásokról és feltételekről.

A vizsgálat elvégzését érintő valamennyi határozatot a vizsgálatot végző megkeresett Fél hoz meg.

19. cikk Együttműködési kötelezettség

A gazdasági szereplőknek együtt kell működniük az igazgatási segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítésében, így hozzáférést kell biztosítaniuk helyiségeikhez, szállítási eszközeikhez és dokumentációikhoz, továbbá minden jelentőséggel bíró információt rendelkezésre kell bocsátaniuk. A megkereső Fél megkérheti a megkeresett Félt, hogy a megkeresett Fél nemzeti törvényeinek a közigazgatási hatóságok által folytatott hasonló jellegű nyomozások tekintetében meghatározott korlátai között, és az ilyen törvények tiszteletben tartását biztosító rendelkezések keretében juttassa érvényre e kötelesség betartását.

20. cikk A segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma

1. A segítségnyújtást írásban kell kérni. A megkereséshez mellékelni kell minden olyan iratot, amelyről úgy ítélik meg, hogy segíti annak elbírálását.

Sürgős esetekben elfogadhatók a szóbeli megkeresések, azokat azonban írásban meg kell erősíteni, amint lehetséges.

2. A megkeresésekhez mellékelni kell az alábbi információkat:

20. a megkereső hatóság;

21. a kért intézkedés;

22. a megkeresés tárgya és oka;

23. a vonatkozó jogszabályok, szabályok és egyéb jogszabályi rendelkezések;

24. a nyomozás alá vont természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legteljesebb meghatározása;

25. a jelentőséggel bíró tények és az elvégzett vizsgálatok összefoglalása, kivéve a 16. cikkben meghatározott eseteket.

3. A megkeresést a megkeresett Fél valamely hivatalos nyelvén vagy az adott Fél által elfogadott nyelven kell elkészíteni.

4. A pontatlan vagy hiányos megkeresések kijavíthatók vagy kiegészíthetők. A megkeresés megválaszolásához szükséges intézkedéseket ezalatt végre kell hajtani.

5. A nem az illetékes hatóságoknak címzett megkereséseket haladéktalanul továbbítani kell az illetékes hatóság felé.

20a. cikk Az adóügyi segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma

A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó tevékenységekre irányuló megkereséseket a lehető legrészletesebben kell megfogalmazni és írásban kell rendelkezésre bocsátani a következő információkat:

26. a vizsgálat vagy nyomozás alatt álló személy azonosságát;

27. az időtartamot, amelynek tekintetében az információt kérték;

28. a kért információ jellegét, valamint a formát, amelyben a megkereső fél az információt meg szeretné kapni;

29. a megkereső Fél joga szerint az információkérés milyen ügyre vonatkozik;

30. azon okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy a kért információ előreláthatóan fontos a megkereső Fél adóigazgatása és végrehajtása számára, az e bekezdés a) pontjában meghatározott személy tekintetében;

31. azon alapok, amelyek arra engednek következtetni, hogy a kért információ a megkeresett Fél rendelkezésére áll, illetve a megkeresett Fél joghatósága területén található személy birtokában vagy ellenőrzése alatt áll;

32. a rendelkezésre álló információktól függően bármely olyan személy neve és címe, akiről úgy vélik, hogy a kért információ birtokában vagy ellenőrzése alatt áll;

33. nyilatkozat arról, hogy a megkereső Fél meg tudná szerezni és rendelkezésre tudnáa bocsátani a kért információt, amennyiben a megkeresett Fél hasonló megkeresést küldene;

34. nyilatkozatot arról, hogy a megkereső Fél saját területén valamennyi ésszerű eszközt igénybe vett az információ megszerzésére, kivéve amennyiben ez aránytalan nehézségeket okozott volna.

21. cikk Az információk felhasználása

1. A megszerzett információkat kizárólag a megállapodás céljaira lehet felhasználni. Amennyiben az egyik Fél kéri az ilyen információk más célokra való felhasználását, ahhoz az információkat rendelkezésre bocsátó hatóság előzetes írásbeli hozzájárulását kell kérnie. Az információk ilyen jellegű felhasználására ezután az ilyen hatóság által esetlegesen meghatározott korlátozások vonatkoznak.

2. Az (1) bekezdés nem zárja ki az információknak olyan bírósági vagy közigazgatási eljárásokban való felhasználását, amelyeket a segítségnyújtás iránti megkeresés által érintett jogszabályok betartásának elmulasztása miatt indítottak, feltéve hogy a segítségnyújtás hasonló formái igénybe vehetők az ilyen eljárások során. Az információkat rendelkezésre bocsátó Fél érintett hatóságát haladéktalanul tájékoztatni kell az ilyen jellegű felhasználásról.

3. A Felek a megszerzett információkat és a megvizsgált iratokat a megállapodásnak megfelelően jelentéseikben és vallomásaikban, valamint bírósági eljárásokban és vádeljárásokban bizonyítékként felhasználhatják.

3. fejezet Az együttműködés különleges formái

22. cikk Közös műveletek

1. Az áruk behozatala, kivitele és átszállítása esetében, ha a műveletek volumene és az azokból eredő adókockázatok és támogatásokkal kapcsolatos kockázatok olyan mértékűek, hogy a Felek költségvetésében súlyos veszteségek valószínűsíthetők, az adott Felek megállapodhatnak abban, hogy határokon átnyúló közös műveleteket hajtanak végre a megállapodás hatálya alá tartozó jogellenes tevékenységek megelőzése és bíróság elé vitele érdekében.

2. A határokon átnyúló műveletek koordinációja és megtervezése a központi szervezet vagy az általa kijelölt hivatal felelőssége.

3. Amennyiben egy vagy több adóköteles személy adóügyeinek rendezése a Felek közös vagy egymást kiegészítő érdeke, a Felek megállapodhatnak abban, hogy saját területükön egyidejű ellenőrzéseket hajtanak végre annak érdekében, hogy az így megszerzett információkat egymással megosszák, ha az ellenőrzések így várhatóan eredményesebbek lesznek, mint ha csak egy Fél végezne ellenőrzéseket.

23. cikk Közös különleges nyomozócsoportok

1. Több Fél hatósága megegyezéssel felállíthat egy az adott hatóságokból álló közös különleges nyomozócsoportot, amely valamelyik Fél területéről folytatja tevékenységét.

2. A közös csoport olyan összetett nyomozásokat folytat, amelyek jelentős erőforrások mozgósítását teszik szükségessé, valamint koordinálja a közös fellépéseket.

3. Az ilyen csoportban való részvétel nem jogosítja fel a részt vevő Felek hatóságainak képviselőit arra, hogy eljárjanak annak a Félnek a területén, ahol a nyomozásokat folytatják.

4. Amennyiben a Felek tisztviselői egy másik Fél területén folytatnak tevékenységeket és tevékenységükkel kárt okoznak, az a Fél, amelynek területén a kárt okozták, a kárt nemzeti jogszabályainak megfelelően oly módon hozza helyre, mintha azt saját tisztviselői okozták volna. Az adott Félnek az áldozatok vagy más arra jogosult személyek vagy intézmények részére kifizetett összegeket az a Fél, amelynek tisztviselői a kárt okozták, teljes mértékben megtéríti.

5. A harmadik felekkel szembeni jogaik gyakorlásának sérelme nélkül, valamint a károknak a (4) bekezdés második mondata szerinti helyreállítása iránti kötelezettségtől eltérve, a Felek a (4) bekezdés első mondatában meghatározott esetben lemondanak a másik Fél által okozott károk helyrehozására kifizetett összegek megtérítéséről.

6. A művelet során az egy másik Fél területén küldetést teljesítő tisztviselőket az ellenük vagy általuk elkövetett szabálysértések tekintetében olyan bánásmódban kell részesíteni, mint amilyenben az adott állam tisztviselőit részesítik.

4. fejezet Követelések behajtása

24. cikk Követelések behajtása

1. A megkereső Fél kérésére a megkeresett Fél saját követeléseinek behajtásával megegyező módon eljár a megállapodás hatálya alá tartozó követelések behajtása érdekében.

2. A követelés behajtása iránti megkereséshez mellékelni kell a végrehajtást lehetővé tévő okirat („Vollstreckungstitel”) hivatalos vagy hiteles másolatát, amelyet a megkereső Fél állít ki, valamint, adott esetben, a behajtáshoz szükséges egyéb iratok eredeti példányát vagy hiteles másolatát.

3. A megkeresett Fél óvintézkedéseket hoz a követelés behajtásának biztosítása érdekében.

4. A megkeresett Fél hatósága a megkereső Fél hatósága részére továbbítja a behajtott követelés összegét. A megkereső Fél egyetértése mellett a megkeresett Fél az összegből az összeg részére felmerült adminisztratív költségeknek megfelelő százalékát levonhatja.

5. Az (1) bekezdéstől eltérve, a behajtandó követelések nem szükségszerűen minősülnek olyan kiemelt jelentőségűnek, mint a megkeresett Fél hasonló követelései.

III. CÍM KÖLCSÖNÖS JOGSEGÉLY

25. cikk Kapcsolat más megállapodásokkal

1. E cím célja, hogy kiegészítse a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 1959. április 20-i európai egyezményt és a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló 1990. november 8-i egyezményt, és hogy elősegítse ezek alkalmazását a Felek között.

2. Ez a cím nem akadályozza a Felek közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alapján zajló kiterjedtebb együttműködést.

26. cikk Eljárások, amelyekben jogsegély nyújtható

1. Kölcsönös jogsegély nyújtható a következő esetek valamelyikében is:

35. a közigazgatási hatóság által olyan cselekmények ügyében kezdeményezett eljárások, amelyek a két Fél egyikének vagy mindkettő nemzeti joga szerint szabálysértésként büntetendők, és a határozat ellen elsősorban bűnügyekben illetékes bírósághoz lehet fordulni;

36. büntetőeljáráshoz kapcsolódó polgári jogi igények esetében, amennyiben a büntetőbíróság a büntetőeljárásban még nem hozott jogerős határozatot;

37. olyan bűncselekmények vagy szabálysértések esetében, amelyekért a megkereső Fél országában jogi személy vonható felelősségre.

2. Jogsegélyt kell nyújtani a jogellenes tevékenységek eszközeinek és eredményeinek lefoglalása és elkobzása érdekében folytatott nyomozások és eljárások céljából is.

27. cikk Megkeresések továbbítása

1. Az e cím alapján történő megkereséseket a megkereső Fél hatóságának vagy a megkeresett Fél egy illetékes központi hatóságán keresztül, vagy közvetlenül a Fél azon hatóságának kell eljuttatnia, amely felhatalmazással rendelkezik a megkereső Fél megkeresésének végrehajtására. A megkereső Fél hatósága és, adott esetben, a megkeresett Fél hatósága tájékoztatás céljából megküldi a megkeresés másolatát központi hatóságának.

2. A megkeresésekkel, illetve végrehajtásukkal kapcsolatos minden irat ugyanazon a csatornán keresztül küldhető. Azokat, vagy legalábbis másolatukat, közvetlenül a megkereső Fél hatóságának kell megküldeni.

3. Ha a megkeresést fogadó Fél hatósága nem rendelkezik hatáskörrel a jogsegély engedélyezésére, azt haladéktalanul továbbítja az illetékes hatóság felé.

4. A hibás vagy hiányos megkeresések felhasználhatók, ha a teljesítésükhöz szükséges információkat tartalmazzák, a megkereső Fél hatósága által a későbbiekben végrehajtott javítások sérelme nélkül. A megkeresett Fél hatósága haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Fél hatóságát a hibákról és elegendő időt hagy azok helyrehozására.

A megkeresett Fél hatósága haladéktalanul megküld a megkereső Fél hatóságának minden olyan javaslatot, amely segítségére lehet a megkeresés teljessé tételében vagy egyéb intézkedésekkel való kiegészítésében.

5. A Felek a 41. cikk (2) bekezdésében meghatározott értesítés megküldésekor bejelentik, hogy melyek az e cikk alapján illetékes központi hatóságok.

28. cikk Postai kézbesítés

1. Főszabályként a Felek a megállapodásban szabályozott jogellenes tevékenységek alapján indított eljárásokban az eljárási iratokat egy másik Fél területén tartózkodó személy számára közvetlenül postai úton megküldik.

2. Ha az iratot kiállító Fél hatósága előtt ismert, illetve joggal feltételezi, hogy a címzett csak valamely más nyelven ért, az irathoz mellékelni kell az irat, vagy legalább fontos szövegrészeinek, azon a másik nyelven készült fordítását.

3. A kézbesítő Fél hatósága tájékoztatja a címzettet arról, hogy a másik Fél területén a szóban forgó hatóság közvetlenül semmiféle korlátozó intézkedést vagy büntetést nem hajthat végre.

4. Minden eljárási irathoz mellékelni kell egy jelentést, amelyben jelzik, hogy a címzett a jelentésben megnevezett hatóságtól felvilágosítást kérhet az irattal kapcsolatos jogairól és kötelezettségeiről.

29. cikk Átmeneti intézkedések

1. Nemzeti joga keretein és hatáskörén belül, valamint a megkereső Fél hatóságának kérésére a megkeresett Fél illetékes hatósága elrendeli a szükséges átmeneti intézkedéseket a meglévő helyzet fenntartása, a veszélyeztetett jogi érdekek védelme vagy a bizonyítékok megőrzése érdekében, ha a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés vélhetően nem egyértelműen elfogadhatatlan.

2. Jogsegély iránti megkeresés esetén a bűncselekményből származó pénzeszközök, vagyontárgyak és jövedelmek megelőző jellegű befagyasztását és lefoglalását kell elrendelni. Ha a bűncselekményből származó jövedelem egésze vagy annak egy része már nem létezik, hasonló intézkedéseket kell elrendelni a megkeresett Fél területén található vagyontárgyak tekintetében, amelyek értéke megegyezik a kérdéses jövedelemmel.

30. cikk A megkereső Szerződő Fél hatóságainak részvétele

1. A megkeresett Fél a megkereső Fél kérésére felhatalmazhatja az utóbbi hatóságának képviselőit, hogy részt vegyenek a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtásában. Részvételükhöz az intézkedés alá vont személy hozzájárulása nem szükséges.

Az ilyen képviselők részvétele iránti megkeresés nem utasítható vissza, ha a részvétellel a jogsegély iránti megkeresés végrehajtása valószínűsíthetően jobban megfelel a megkereső Fél elvárásainak és ebből kifolyólag feltételezhetően elkerülhető az, hogy további jogsegély iránti megkeresésekre legyen szükség.

Az engedélyezés feltételhez köthető.

2. A részt vevő személyek számára hozzáférést kell biztosítani a megkeresett Fél képviselői által hozzáférhető helyiségekhez és iratokhoz, amelyekhez az utóbbiakon keresztül és kizárólag a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtása céljából férhetnek hozzá. Különösen azt lehet engedélyezni számukra, hogy kérdéseket tegyenek fel vagy javasoljanak, valamint nyomozati intézkedéseket ajánljanak.

3. A részvétel nem vezethet oda, hogy a bírósági titoktartás vagy az érintett személyek jogainak megsértésével az előző bekezdések alapján felhatalmazott személyeken kívül bizonyos tényekről más személyek tudomást szerezzenek. A megkereső Fél hatóságának tudomására hozott információk nem használhatók fel bizonyítékként mindaddig, amíg a végrehajtásra vonatkozó iratok továbbításáról szóló határozat jogerőre nem emelkedik.

31. cikk Házkutatás és lefoglalás

1. A Felek a házkutatás vagy lefoglalás iránti megkeresések elfogadását a következőkön kívül nem köthetik más feltételhez:

38. a megkeresés alapjául szolgáló cselekmény mindkét Fél jogszabályai alapján szabadságvesztéssel járó büntetéssel vagy olyan szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendő, amelynek maximális időtartama legalább hat hónap, vagy az egyik Fél jogszabályai alapján ugyanilyen büntetéssel és a másik Fél jogszabályai alapján közigazgatási hatóságok hatáskörébe tartozó szabálysértés miatt büntetendő, amelyek határozata ellen büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bírósághoz lehet fordulni;

39. a megkeresés végrehajtása összhangban van a megkeresett Fél jogszabályaival.

2. A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott ügyekkel kapcsolatos házkutatás vagy lefoglalás iránti megkereséseket Liechtenstein abban az esetben is végrehajtja, ha a megkeresés alapjául szolgáló cselekmény Liechtenstein jogszabályai alapján adócsalásként büntetendő és a megkereső Fél a hasonló cselekmények alapján előterjesztett megkereséseket szintén végrehajtja.

3. A 2. cikk (3) bekezdésében említett pénzmosási cselekmények alapján végzett házkutatás és lefoglalás iránti megkereséseket is el kell fogadni, feltéve hogy az eszközcselekményt alkotó tevékenységek a két Fél jogszabályai alapján szabadságvesztéssel járó büntetéssel vagy olyan szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendők, amelynek maximális időtartama legalább hat hónap.

32. cikk Banki és pénzügyi információk iránti megkeresések

1. Amennyiben teljesülnek a 31. cikkben meghatározott feltételek, a megkeresett Fél a banki és pénzügyi információk megszerzését szolgáló jogsegély iránti megkeresést végrehajtja, ideértve az alábbiakat:

40. a területén létrehozott bankoknál nyitott bankszámlák, illetve ha a számlatulajdonos nyomozás alá vont személy, az aláírásra jogosult vagy a számla felett rendelkező személy azonosítása és az azzal kapcsolatos információk;

41. az egy meghatározott időtartam során az egy vagy több bankszámláról, bankszámlára vagy bankszámlán keresztül vagy meghatározott személyek által végrehajtott bankügyletek és banki műveletek azonosítása, és az azzal kapcsolatos információk.

2. A hasonló belföldi ügyekben folytatott büntetőeljárásokra vonatkozó jogszabályainak keretei között a megkeresett Fél elrendelheti az egy meghatározott időtartam során az egy vagy több bankszámláról, bankszámlára vagy bankszámlán keresztül vagy meghatározott személyek által végrehajtott banki műveletek megfigyelését és az eredmények továbbítását a megkereső Fél részére. A műveletek megfigyelésére és az eredmények továbbítására vonatkozó határozatot a megkeresett Fél illetékes hatóságai minden egyes esetben eseti alapon hozzák meg, továbbá a határozatnak összhangban kell állnia a szóban forgó Fél nemzeti jogszabályaival. A megfigyelés részleteit a megkereső és a megkeresett Felek illetékes hatóságai egyeztetés útján állapítják meg.

3. A Felek megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények ne hozzák az érintett ügyfél vagy harmadik személyek tudomására, hogy a megkereső Fél kérésére intézkedéseket hajtanak végre, illetve nyomozás folyik, mindaddig, amíg ez a nyomozás eredményét veszélyezteti.

4. A megkeresést kibocsátó Fél hatósága:

42. közli azokat az okokat, amelyek alapján úgy gondolja, hogy a kért információ a bűncselekmény kinyomozása szempontjából vélhetően lényeges;

43. közli azokat az okokat, amelyek alapján feltételezi, hogy a megkeresett Fél országában lévő bankoknál vezetik a kérdéses számlákat, és amennyire lehetséges, meghatározza, hogy ez mely bankokat érinti;

44. minden olyan információt rendelkezésre bocsát, amely segítheti a megkeresés végrehajtását.

5. A Felek nem utasíthatják vissza a másik Fél kölcsönös jogsegély iránti megkeresése kapcsán folytatott együttműködést kizárólag azon okból, mert az információ bank, egyéb pénzügyi intézmény, meghatalmazott személy, ügynökként vagy vagyonkezelőként eljáró személy birtokában van, vagy mert egy személy tulajdoni érdekeltségeire vonatkozik, vagy mert az adott Fél számára ezek az információk érdektelenek.

33. cikk Ellenőrzött szállítások

1. A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában szabályozott jogsegély esetében a megkeresett Fél illetékes hatósága biztosítja, hogy a megkereső Fél hatóságának kérésére a kiadatási bűncselekmények nyomozásának keretében engedélyezze az ellenőrzött szállítást a területén.

2. Az ellenőrzött szállítások végrehajtására vonatkozó határozatot a megkeresett Fél illetékes hatósága minden egyes esetben eseti alapon hozza meg, figyelemmel saját nemzeti jogszabályaira.

3. Az ellenőrzött szállítást a megkeresett Fél jogszabályaiban előírt eljárásokkal összhangban kell végrehajtani. A művelet során az intézkedési, irányítási és ellenőrzési hatáskört az utóbbi Fél illetékes hatóságai gyakorolják.

34. cikk Elkobzás vagy visszaszolgáltatás céljából történő átadás

1. A megkereső Fél kérésére és a jóhiszemű harmadik felek jogainak sérelme nélkül, a megkeresett Fél tárgyakat, iratokat, pénzt vagy egyéb értékcikkeket bocsáthat a megkereső Fél rendelkezésére annak érdekében, hogy azokat a jogos tulajdonosnak visszaszolgáltassák. A megkeresett Fél nem utasíthatja vissza a pénz átadását pusztán azért, mert az fedezi valamely adó- vagy vámtartozás összegét.

2. A megkeresett Fél a tárgyak, iratok, pénz vagy egyéb értékcikkek visszaküldéséről a megkereső Félnek történő átadásuk előtt vagy után lemondhat, ha ezzel elősegíthető az ilyen tárgyak, iratok, pénz vagy egyéb értékcikkek jogos tulajdonosnak történő visszaszolgáltatása. A jóhiszemű harmadik felek jogait ez nem érinti.

3. A tárgyakról, iratokról, pénzről vagy egyéb értékcikkekről a megkereső Félnek történő átadásuk előtt való lemondás esetén a megkeresett Fél e tárgyak vonatkozásában nem gyakorolhat zálogjogot, illetve semmilyen egyéb adó- és vámjogi előírásokon alapuló megtérítésre vonatkozó igényt nem érvényesíthet. A (2) bekezdésben említett lemondás nem érinti a megkeresett Fél azon jogát, hogy a jogos tulajdonostól adókat vagy vámokat szedjen be.

35. cikk A jogsegély felgyorsítása

1. A megkeresett Fél hatósága a kölcsönös jogsegély iránti megkeresést a lehető leghamarabb végrehajtja, a lehető legteljesebb mértékben figyelembe véve az eljárási határidőket és a megkereső Fél hatósága által megadott egyéb határidőket. Az utóbbi Fél indokolja az általa megadott határidőket.

2. Ha a megkeresés nem vagy csak részben hajtható végre a megkereső Fél hatósága által megállapított követelményeknek megfelelő módon, a megkeresett Fél hatósága erről azonnal értesíti a megkereső Fél hatóságát, és tájékoztatja azokról a feltételekről, amelyek mellett a megkeresés végrehajtása lehetővé válik. A megkereső és a megkeresett Fél hatóságai a későbbiekben megállapodhatnak a megkereséssel kapcsolatos további intézkedésekről, amelyeket adott esetben a feltételek teljesülésétől tesznek függővé.

Ha előre látható, hogy a megkereső Fél hatósága által a megkeresés végrehajtására megadott határidő nem tartható, és az (1) bekezdés második mondatában említett indokolás kifejezetten arra utal, hogy a hatóság által folytatott eljárásokat mindennemű késés súlyosan hátráltatná, a megkeresett Fél hatósága haladéktalanul közli a megkeresés végrehajtásához várhatóan szükséges időtartamot. A megkereső Fél hatósága haladéktalanul jelzi, hogy ilyen körülmények között is fenntartja-e a megkeresést. A megkereső és a megkeresett Fél hatóságai ezt követően megállapodhatnak a megkeresés teljesítésének további menetéről.

36. cikk Információk és bizonyítékok felhasználása

A jogsegélyezési eljárás során továbbított információk és bizonyítékok azokon a célokon kívül, amelyekre a jogsegélyezési eljárás keretében azokat rendelkezésre bocsátották, a következő célokra használhatók fel:

45. a megkereső Fél országában a jogsegély tárgyát képező bűncselekmény elkövetésében részt vevő személyek ellen indított büntetőeljárásokban, feltéve hogy a kölcsönös jogsegély e személyek vonatkozásában is igénybe vehető. Ebben az esetben a megkereső Fél a megkeresett Felet tájékoztatja az ilyen jellegű felhasználásról.

46. ha a megkeresés alapjául szolgáló körülmények másik olyan bűncselekményt alkotnak, amelynek esetében szintén jogsegélyt kell nyújtani;

47. az olyan bűncselekményből származó iratok és jövedelmek elkobzása céljából indított eljárásokban, amelyek esetében jogsegélyt kell nyújtani, valamint olyan körülményeket érintő kártalanítási eljárásokban, amelyekre vonatkozóan jogsegélyt nyújtottak.

37. cikk Önkéntes továbbítás

1. Nemzeti jogszabályaik és hatáskörük keretén belül a Felek igazságügyi szervei a megállapodás hatálya által szabályozott jogellenes tevékenységekre vonatkozó információkat és bizonyítékokat önként továbbíthatják egy másik Fél igazságügyi szervei felé, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az információk vagy bizonyítékok a címzett Fél hatóságát segítik nyomozások vagy eljárások indításában vagy végrehajtásában, vagy azok alapján az utóbbi hatóság kölcsönös jogsegély iránti megkeresést terjeszthet elő.

2. Az információt továbbító Fél hatósága nemzeti jogszabályaival összhangban az információknak a címzett Fél hatósága általi felhasználását feltételekhez kötheti.

3. Az ilyen feltételek a Felek valamennyi hatóságára nézve kötelező érvényűek.

IV. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

38. cikk Vegyes bizottság

1. A Felek felállítanak egy vegyes bizottságot, amely felelős a megállapodás megfelelő alkalmazásáért. E célból a megállapodásnak megfelelően, illetve a megállapodás végrehajtása gyakorlati módjainak meghatározása érdekében ajánlásokat tesz és határozatokat hozról. Figyelemmel kíséri továbbá a megállapodás végrehajtását.

2. A vegyes bizottság a Felek, vagyis az Európai Unió, a tagállamok és Liechtenstein képviselőiből áll. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát, amely rendelkezéseket tartalmaz az ülések összehívására, az elnök kijelölésére és feladatainak meghatározására vonatkozóan. Ajánlásait és határozatait egyhangúlag hozza meg.

3. A vegyes bizottság szükség szerint, de legalább évente egyszer ülésezik. Az ülés összehívását bármelyik Fél kérheti.

4. A vegyes bizottság feladatai ellátásának segítésére létrehozhat munkacsoportokat vagy szakértői csoportokat.

5. A vegyes bizottság határozhat a kölcsönös segítségnyújtás technikai feltételeinek az Unió jogának fejlődését tükröző kiigazításáról. Ha az ilyen határozat csak azt követően válik valamelyik Félre nézve kötelező érvényűvé, hogy az alkotmányos követelményeinek eleget tett, a határozat az alkotmányos követelmények teljesítéséről szóló utolsó értesítés napját követő második hónap első napján lép hatályba, ha a vegyes bizottság másképp nem határoz.

6. Ha valamelyik Fél a megállapodás felülvizsgálatát kéri, javaslatot terjeszt a vegyes bizottság elé, amely ajánlásokat fogalmaz meg elsősorban a tárgyalások megkezdésére vonatkozóan.

39. cikk Vitarendezés

1. A megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban bármelyik Fél vitát kezdeményezhet a vegyes bizottságnál, különösen, ha úgy véli, hogy egy másik Fél a hozzá intézett együttműködés iránti megkeresésekre ismételten nem tesz lépéseket.

2. A vegyes bizottság törekszik a vita minél hamarabbi rendezésére. A vegyes bizottságnak a helyzet alapos kivizsgálását elősegítő minden információt a rendelkezésére kell bocsátani annak érdekében, hogy kielégítő megoldást találhasson. E célból a vegyes bizottság megvizsgálja a megállapodás megfelelő működésének fenntartására rendelkezésre álló lehetőségeket.

40. cikk Területi hatály

Ezt a megállapodást a Liechtensteini Hercegség területén és azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Unió alapjául szolgáló szerződések alkalmazandók, az e szerződésekben meghatározott feltételekkel.

41. cikk Hatálybalépés

1. A megállapodást a Felek határozatlan időre kötik meg.

2. E megállapodást a Feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. Ez a megállapodás a megerősítő vagy jóváhagyó okiratról szóló utolsó értesítés napját követő második hónap első napján lép hatályba.

3. Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának kell megküldeni, amely e megállapodás letéteményese.

4. A megállapodás hatálybalépéséig az I., II. és IV. címet kölcsönös alapon, ideiglenesen alkalmazni kell az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség között, azzal a feltétellel, hogy valamennyi Fél aláírta a megállapodást, amely alkalmazásának első napja a megerősítő okiratról szóló értesítés Liechtensteini Hercegség általi benyújtását követő hónap első napja, amennyiben a következőket érinti:

- megtakarításokra vonatkozó adózással érintett jövedelem, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározottakkal egyenértékű hatású intézkedésekről szóló, 2004. december 7-én aláírt megállapodásban foglaltak értelmében,

- információcsere és kölcsönös segítségnyújtás a Közösség hagyományos saját forrásait és a közösségi alapokat érintő csalással és bármilyen más jogellenes tevékenységgel kapcsolatosan.

5. E megállapodás hatálybalépését megelőzően a (2) bekezdésben említett értesítés megküldésekor vagy bármely azt követő időpontban bármelyik Fél nyilatkozatot tehet arra vonatkozóan, hogy a megállapodást magára nézve a hasonló nyilatkozatot tevő másik Féllel szemben kötelező érvényűnek tekinti. E nyilatkozatok az értesítés kézhezvételét követő kilencvenedik napon lépnek hatályba.

42. cikk Felmondás

A saját maga és valamennyi tagállama nevében eljáró Európai Unió vagy a Liechtensteini Hercegség felmondhatja ezt a megállapodást a másik Félhez intézett értesítés útján. A felmondás a megállapodás felmondásáról szóló értesítés kézhezvételének napját követő hat hónap elteltével lép hatályba.

43. cikk Ideiglenes alkalmazás

E megállapodás rendelkezéseit azokra a megkeresésekre kell alkalmazni:

48. amelyek a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkoznak, a legalább hat hónappal a megállapodás aláírását követően elkövetett jogellenes cselekmények esetében;

49. amelyek a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkoznak, a legalább egy évvel a megállapodás aláírását követően elkövetett jogellenes cselekmények esetében,

50. amelyek a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában szabályozott tevékenységekre vonatkoznak, a megállapodás aláírásával kezdődő teljes adó-megállapítási időszakra. Az első megkeresésekre 2011. január 1-jét követően kerülhet sor.

44. cikk A megállapodás kiterjesztése az EU új tagállamaira

1. Az Európai Unió tagjává váló bármely állam a Tanács Főtitkárságának küldött írásos értesítés útján szerződő felévé válik e megállapodásnak.

2. A megállapodásnak az Európai Unió Tanácsa által a csatlakozó állam nyelvén elkészített szövege az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti levélváltással válik hitelessé. A szöveget a 45. cikk értelmében hitelesnek kell tekinteni.

3. Ez a megállapodás az Európai Unió minden ahhoz csatlakozó új tagállama tekintetében a csatlakozási okirat kézhezvételét követő kilencvenedik napon lép hatályba, vagy e megállapodás hatálybalépésének napján, ha a kilencven napos időtartam elteltével a megállapodás még nem lépett hatályba.

4. Ha ez a megállapodás még nem lépett hatályba azon a napon, amikor az újonnan csatlakozó állam csatlakozási okiratáról értesítést küld, a 41. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni.

45. cikk Hiteles szövegek

Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Aláírás

A Felek együttes nyilatkozatai:

A Felek együttes nyilatkozata a 17. cikk (2) bekezdéséről

A Felek egyetértenek abban, hogy a megállapodás 17. cikkének (2) bekezdésében említett „nyomozati eszköz” kifejezés kiterjed a személyek kikérdezésére, a helyiségek és szállítási eszközök átkutatására, az iratok másolására, az információkérésre és tárgyak, iratok, valamint értékcikkek lefoglalására.

A Felek együttes nyilatkozata a 18. cikk (2) bekezdéséről

A Felek megállapodnak abban, hogy a 18. cikk (2) bekezdésének második albekezdése azt is jelenti, hogy a jelen lévő résztvevők különösen arra kapnak felhatalmazást, hogy kérdéseket tegyenek fel és nyomozati intézkedéseket javasoljanak.

A Felek együttes nyilatkozata a 20a. cikkről

A Felek megállapodnak abban, hogy az adóügyi segítségnyújtás iránti megkeresés formájáról és tartalmáról szóló 20a. cikk végrehajtása tekintetében az OECD adóügyi információcserére vonatkozó egyezménymintájához fűzött magyarázatok értelmezési forrásként szolgálnak.

E tekintetben a 20a. cikk a)–i) pontjai fontos eljárási követelményeket tartalmaznak, amelyek célja a hatékony információcsere meghiúsulásának elkerülése érdekében biztosítani a szabad értelmezést, hogy ún. „gyűjtögető akciók” ne fordulhassanak elő. Különösen, amikor egy Fél számlainformációt kér, de a számlatulajdonos személye nem ismert, a 20a. cikk a) pontjának eleget lehet tenni a számlaszám vagy egyenértékű azonosító információ közlésével.

A Felek együttes nyilatkozata a 24. cikkről

A Felek egyetértenek abban, hogy a megkereső Fél hatóságai megerősítik, hogy megkeresésük a megállapodás hatálya alá eső követelésre vonatkozik. E megerősítés és a követelések behajtásához nyújtott segítség szabályait a 38. cikkben említett vegyes bizottság fogadja el.

A Felek együttes nyilatkozata a 31. cikk (2) bekezdéséről

A Felek tudomásul veszik, hogy a liechtensteini jogszabályok szerinti „adócsalás” alatt az adó Liechtenstein hozzáadottérték-adóról szóló 2000. június 16-i törvényének 75. cikkében meghatározott kijátszását kell érteni.

A Felek együttes nyilatkozata a 38. cikk (5) bekezdéséről

A Felek egyetértenek abban, hogy a harmadik országokkal a csalás és a pénzügyi érdekeket sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni további küzdelem területén folytatott együttműködésük fontos fejleményeiről a Felek információkat nyújthatnak a vegyes bizottságnak, amelyeket a vegyes bizottság ezt követően felhasználhat a Felek közötti jó együttműködés javítása céljából.

A Felek együttes nyilatkozata a 11. cikk (2) bekezdéséről

E megállapodás hatályán túlmenően a Felek kijelentik, hogy a kettős adóztatás elkerülése érdekében készen állnak megvizsgálni az egyéb Felek részéről érkező, átfogó kétoldalú megállapodásokról szóló tárgyalásokra irányuló megkereséseket.

A jelenlegi megállapodás 39. cikkének sérelme nélkül a Felek fontolóra veszik a közvetlen adózás területén felmerülő konfliktusok megoldásának módjait és lehetőségeit.

A Felek együttes nyilatkozata a 12. cikk (1) bekezdéséről

A Felek megállapodnak abban, hogy a 12. cikk költségekről szóló (1) bekezdése tekintetében az OECD adóügyi információcseréről szóló egyezménymintájának részét képező magyarázatok az értelmezés forrásaként szolgálnak. A megkeresett Fél hazai adójogi igazgatása terén esetlegesen felmerülő szokásos költségeket várhatóan rendesen a megkeresett Fél viseli, amikor az ilyen költségek az információ iránti megkeresésre irányuló válaszadás tekintetében merülnek fel. Az ilyen költségek rendesen rutinfeladatokat, így például iratmásolatok megszerzését és rendelkezésre bocsátását fedezik.

A 12. cikk (1) bekezdése nem sérti a tagállamok és a Liechtensteini Hercegség közötti meglévő és jövőbeli kétoldali megállapodásokat, amennyiben az ilyen megállapodások nem foglalkoznak a költségmegosztás kérdésével, illetve eltérő rendelkezéseket tartalmaznak.

A Felek együttes nyilatkozata a felülvizsgálatról

A Felek adott esetben felülvizsgálják e megállapodást, figyelembe véve az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az egyéb EFTA-tagállamok, valamint Andorra, Monaco és San Marino közötti megállapodások révén megvalósuló együttműködést.

A Felek együttes nyilatkozata a megkülönböztetésmentességről

A Felek kijelentik, hogy kötelezettséget vállalnak a megkülönböztetésmentesség elvének az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban foglaltak értelmében történő tiszteletben tartására, figyelembe véve az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében folytatott együttműködés mértékét. [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] COM(2008)839 végleges.

[2] Megállapodás az Amerikai Egyesült Államok kormánya és a Liechtenstein Hercegség kormánya között az adóügyi együttműködésről és az adókra vonatkozó információk cseréjéről.

[3] HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

[4] HL C , , o.

[5] HL L 379., 2004.12.24., 84. o.

[6] Az „intézmény” szó, valamint az e megállapodás valamennyi hiteles nyelvén alkalmazott egyenértékű szó alapja a megállapodás német változatában szereplő „Anstalt” szó értelmezése.

[7] Az „alapítvány” szó, valamint az e megállapodás valamennyi hiteles nyelvén alkalmazott egyenértékű szó alapja a megállapodás német változatában szereplő „Stiftung” szó értelmezése.