[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.11.2008

COM(2008) 674 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008-2009

{SEC(2008) 2692}{SEC(2008) 2693}{SEC(2008) 2694}{SEC(2008) 2695}{SEC(2008) 2696}{SEC(2008) 2697}{SEC(2008) 2698}{SEC(2008) 2699}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEA TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008-2009

BEVEZETÉS

A bővítés az Európai Unió egyik leghatékonyabb politikai eszköze, az EU stratégiai érdekeit szolgálja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusmegelőzés terén. Hozzájárult a jólét és a növekedési lehetőségek ösztönzéséhez, a létfontosságú közlekedési és energiaellátási útvonalak biztosításához, valamint növelte az EU súlyát a világban. 2009 májusában lesz az EU 2004-es bővítésének ötödik évfordulója.

A jelenlegi bővítési menetrend a Nyugat-Balkán térség országaira és Törökországra vonatkozik, hiszen ezen országok előtt nyílt meg az EU-tagság lehetősége, feltéve, hogy teljesítik a szükséges feltételeket. Az európai perspektíva hozzájárult a békéhez és stabilitáshoz, valamint lehetővé tette, hogy e partnerek – a regionális biztonság megőrzésével – megoldást találjanak olyan fontosabb kihívásokra, mint például Koszovó függetlenségének kikiáltása. A Nyugat-Balkán térség országaiban és Törökországban az európai perspektíva erős ösztönzést jelent a politikai és gazdasági reformok végrehajtásához. Az EU stratégiai érdeke, hogy – az elfogadott elvek és feltételek alapján – fenntartsa e folyamat lendületét. A stabilitás megőrzésének érdeke még inkább nyilvánvaló az EU-tól keletre fekvő térség stabilitását közelmúltban megrengető kihívások – ideértve különösen a dél-kaukázusi válságot – fényében.

Az EU számára tovább nőtt Törökország stratégiai jelentősége olyan kulcsfontosságú területeken, mint például az energiaellátás biztonsága, a konfliktusmegelőzés és -megoldás, valamint a dél-kaukázusi és közel-keleti térség regionális biztonsága. Az ország EU tekintetében tett vállalása – a tárgyalások során és kapcsolódó folyamatban lévő reformok révén – megerősíti stabilizáló erejét egy olyan térségben, amelynek számos kihívással kell szembenéznie. Európa jelenlegi biztonsági környezete ugyancsak megköveteli a Nyugat-Balkán térség stabilitásának megerősítését és a reformok elősegítését.

Ennek tükrében ma minden eddiginél fontosabb az Európai Tanács 2006. decemberi ülése során meghatározott új bővítési konszenzus következetes végrehajtása. Ez a konszenzus a kötelezettségvállalások megerősítése, a tisztességes és szigorú feltételek alkalmazása és a közvéleménnyel folytatott hatékonyabb kommunikáció elvein, valamint az EU új tagállamok befogadására vonatkozó képességén alapszik.

Főleg a korábbi bővítések tanulságát levonva, az EU lépéseket tett a bővítési folyamat minőségének javítása érdekében. Ma már a bővítési folyamat korai szakaszában nagyobb hangsúlyt kap a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás kérdése. Egy tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország EU-tagság felé vezető előlépéseinek üteme tükrözi az ország politikai és gazdasági reformjainak ütemét, valamint a koppenhágai kritériumokkal összhangban a tagsággal kapcsolatban megállapított jogok és kötelezettségek vállalására vonatkozó képességét.

Az előttünk álló év nagyon fontos lesz a Nyugat-Balkánon jelentkező kihívások kezelése szempontjából. A Nyugat-Balkán térség országai által az EU-tagság felé tett előrelépéseket fel lehet gyorsítani, amennyiben eleget tesznek a szükséges feltételeknek. 2009 végére Horvátország várhatóan a csatlakozási tárgyalások végső fázisába lép, amennyiben addig megteszi a szükséges előkészítő lépéseket. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság további reformjai közelebb hozzák az országot az EU-hoz. A potenciális tagjelöltek esetében az előrelépések azt eredményezhetik, hogy amint tanúságot tettek felkészültségükről, megkapják a tagjelölt státuszt.

A Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások üteme tükrözi a reform előrehaladásának ütemét, valamint a vonatkozó feltételek teljesítésének mértékét. Törökországnak most meg kell újítania a politikai reformmal kapcsolatban tett erőfeszítéseit.

A nemzetközi pénzügyi válság eddig csak korlátozott közvetlen hatást gyakorolt a Nyugat-Balkán térség és Törökország gazdaságára, valamint pénzügyi ágazatára. A legtöbb országban jelentősen növekedett ugyanakkor a folyó fizetési mérleg hiánya, aminek következtében kiszolgáltatottabbá válnak a külső sokkhatásokkal szemben. A globális pénzügyi válság következtében valószínűleg lelassul mind a külső hitelezés, mind a közvetlen külföldi befektetés.

Ciprus kérdését illetően a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői az ENSZ égisze alatt mindenre kiterjedő tárgyalásokat kezdtek az átfogó rendezésről. A Bizottság támogatja igyekezeteiket és készen áll arra, hogy a közösségi hatáskörbe tartozó kérdésekben gyakorlati tanácsokat nyújtson.

Az Európai Unió erősebbé válik stabil, tehetős és demokratikus szomszédokkal. A közösen osztott értékek és közös érdekek alapján történő együttműködés révén az EU és a szomszédos országok hatékonyabban tudnak szembenézni a jelenlegi kihívásokkal. A kölcsönös biztonság és jólét további megerősítése céljából az Unió ugyancsak elmélyíti kapcsolatait az európai szomszédságpolitika keleti és déli partnereivel. E tekintetben különösen fontos szerepet fog játszani az előkészítés alatt álló keleti partnerség, valamint a „Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért” elnevezésű kezdeményezés.

E közlemény ismerteti a bővítési folyamatban részt vevő országok által elért eredményeket, valamint az előttük álló legfontosabb kihívásokat. Felvázolja azt a megközelítést, amellyel a Bizottság az elkövetkező évben irányítani és támogatni kívánja erőfeszítéseiket.

A MEGÚJÍTOTT BőVÍTÉSI KONSZENZUS VÉGREHAJTÁSA

Az országok által elért eredmények és a továbbra is fennálló kihívások

Nyugat-Balkán

Az elmúlt évben a Nyugat-Balkán közelebb került az EU-hoz, mivel a térség előrelépéseket tett – bár egyenetlen módon – a reformok végrehajtása, valamint a megállapított kritériumok és feltételek elérése terén. A térség megőrizte stabilitását, és a helyi viszonyok általában nyugodtak maradtak Koszovó függetlenségének kikiáltása, valamint alkotmányának hatályba lépése után. A régió – különösen a hazai és külföldi befektetéseknek köszönhetően – továbbra is magas növekedési rátákat realizált, általánosságban folytatódtak a reformok és emelkedett az életszínvonal. A stabilitási paktum helyébe a regionális együttműködési tanács lépett, megerősítve ezáltal a közvetlenül érintett országok fokozott szerepvállalását a délkelet-európai térség regionális együttműködésében.

A nyugat-balkáni országok ugyanakkor ma számos olyan kényes kérdéssel szembesülnek, amelyek érinthetik a térség biztonságát, stabilitását és gazdasági jólétét. A reformokat és a megbékélést azonban még meg kell szilárdítani. A Nyugat-Balkán térség számos országában prioritásnak tekintik az államépítést, az intézmények megerősítését, valamint a jobb kormányzást. A legtöbb országban még létre kell hozni a professzionális, pártatlan és elszámoltatható közszolgálatot. Az egész régióban továbbra is a legfontosabb kérdések között szerepel a jogállamiság megszilárdítása, főleg az igazságszolgáltatási reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem révén. Továbbra sem kielégítő a politikai erők közötti párbeszéd és kompromisszumkész hozzáállás, ideértve az etnikumokkal kapcsolatos kérdéseket is. A szomszédsággal kapcsolatban továbbra is vannak rendezetlen kérdések. Az átlaginfláció emelkedett. A folyó fizetési mérlegek hiánya jelentősen nőtt. Néhány országban továbbra is nagyon magas a munkanélküliség. További reformokra van szükség a foglalkoztatás és a szociális politikák terén. A kedvezőtlenebbé vált külső környezet – különösen a nemzetközi pénzügyi válság – következtében új makrogazdasági kihívások jelentek meg.

Országos szinten az alábbi fejleményekről lehet beszámolni.

Horvátország csatlakozási tárgyalásai a végső fázisba léptek, így az egész régió számára élő példát mutatnak arra, hogy az EU-tagság – az Unió kötelezettségvállalásainak megfelelően – valós perspektíva, feltéve, hogy teljesülnek a szükséges feltételek.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a Bizottság 2008. márciusi közleményében[1] kiemelt számos kulcsfontosságú területen előrelépés történt, különösen az igazságszolgáltatási és a rendőrségi reform, valamint a stabilizációs és társulási megállapodás követelményeinek végrehajtása tekintetében. A parlamenti választásokat azonban erőszakos események és súlyos szabálytalanságok árnyékolták be. A reformok végrehajtásához – a csatlakozási partnerség prioritásainak megfelelően – konstruktív párbeszédre és határozott fellépésre van szükség.

Albánia további előrelépéseket tett a kulcsfontosságú politikai reformok tekintetében. Az EU-val kötött ideiglenes megállapodás két éve lépett hatályba, végrehajtása mára általánosságban zökkenőmentes. Továbbra is jelentős kihívás marad azonban a jogállamiság és az állami intézmények megfelelő működésének biztosítása. További fejlesztésre szorul az igazgatási és a jogszabályok betartatására irányuló kapacitás.

Montenegróban folytatódtak a politikai reformok. Az év elején hatályba lépett ideiglenes megállapodás végrehajtása általánosságban zökkenőmentesen halad. Folytatni kell azonban a továbbra is fő kihívásokat jelentő igazságszolgáltatási reformot és a jogállamiság megszilárdítását. Az igazgatási és végrehajtási kapacitás további fejlesztésre szorul.

A stabilizációs és társulási megállapodás aláírása Bosznia-Hercegovinával megerősítette az EU elkötelezettségét az ország európai jövőjét illetően. Bosznia-Hercegovina júliusban megkezdte az ideiglenes megállapodás végrehajtását, de a két entitás fő politikai vezetői megkérdőjelezték a daytoni/párizsi békemegállapodás egyes alkotmányos elemeit, és stagnálnak az EU-val kapcsolatos reformok. A reform kulcsfontosságú prioritásai tekintetében gyenge a konszenzus.

A parlamenti és elnökválasztásokat követően Szerbia megismételte a közös értékeken alapuló európai jövő tekintetében tett kötelezettségvállalását. Aláírták a stabilizációs és társulási megállapodást, az ideiglenes megállapodás végrehajtása pedig megkezdődhet, amint a Tanács megbizonyosodott afelől, hogy Szerbia teljes mértékben együttműködik a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY). Radovan Karadzic letartóztatása és bíróság elé állítása fontos előrelépésnek tekinthető, de e folyamatot be kell fejezni. Szerbia tanúbizonyságot tett arról, hogy megfelelő igazgatási kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy jelentős előrelépést tegyen az EU irányába. A múlt évben azonban késtek a reformok. Az igazságszolgáltatási reform és a korrupció megelőzése továbbra is fontos kihívás.

A Koszovóban kialakult új helyzet[2] a nemzetközi jelenlét átszervezését vonta maga után, ami várhatóan megkönnyíti az EULEX-misszió folyamatban lévő kialakítását. A koszovói helyzet sui generis és nem teremt precedenst. Az Európai Tanács kijelentette, hogy az EU készen áll arra, hogy – a térség uniós perspektívájának megfelelő – egyértelmű európai perspektívával támogassa Koszovó politikai és gazdasági fejlődését. A Koszovó által elfogadott alkotmány megfelel az európai előírásoknak, és jelentős mennyiségű fontosabb jogszabályt fogadtak el. Jelentős kihívásokkal kell azonban továbbra is szembenézni, különösen az intézmények megerősítése, a jogállamiság megszilárdítása, valamint a közösségek közötti párbeszéd és megbékélés előmozdítása tekintetében.

Törökország

Az évet erős politikai feszültségek jellemezték. A főügyész azt kérelmezte az Alkotmánybíróságtól, hogy a szekuláris állam elleni tevékenységek miatt oszlassa fel a kormánypártot. A Bíróság végül úgy határozott, hogy nem tesz eleget az ügyész kérelmének, ehelyett pénzbírságot vetett ki. Ezzel sikerült elkerülni egy komoly politikai válságot, és várhatóan új lehetőségek nyílnak a politikai pártok közötti párbeszéd és kompromisszumkészség visszaállítására.

Az EU erősen elítélte a PKK által elkövetett, számos emberéletet követelő terrortámadásokat. A török haderő több műveletet hajtott végre az észak-iraki PKK támaszpontok ellen.

Törökország aktív diplomáciával konstruktív szerepet játszott szomszédos országai között és a tágabb értelemben vett Közel-Keleten. A grúz válságot követően javaslatot tett a térség országai közötti párbeszéd előmozdítása céljából létrehozandó kaukázusi stabilitási és együttműködési platformra. Gül elnök személyében Örményország függetlensége óta első alkalommal tett török elnök látogatást Jerevánban. Törökország közvetítőként igyekezett eljárni Izrael és Szíria között, valamint nukleáris párbeszédet folytatott Iránnal.

Törökország geostratégiai helyzete következtében kulcsfontosságú szerepet játszik az EU energiaellátásának biztonsága szempontjából, különös tekintettel az energiaforrások diverzifikálására. Létfontosságú az EU és Törökország, valamint a térség egyéb országai – beszállító és tranzitországok egyaránt – közötti szorosabb energiaügyi együttműködés. A már létező és jövőbeni csővezeték-projektek mindazon országok számára fontosak, amelyek területén e vezetékek áthaladnak, de főleg Törökország számára. Az EU legfontosabb energiabiztonsági prioritásai között szerepel a déli gázfolyosó időben történő befejezése a tervezett projektek – főleg a Nabucco gázvezeték – gyors megvalósítása révén.

A jelenlegi kormány 2007 júliusában szabad és tisztességes választások alapján került hatalomra, komoly reformokat felvállaló mandátummal. Megerősítette az EU-csatlakozási folyamat és kapcsolódó reformok tekintetében tett kötelezettségvállalását, és bejelentette az új alkotmány kidolgozásának feladatát. Némi előrelépés tapasztalható a véleménynyilvánítás szabadsága és a nem muszlim vallású közösségek jogai terén. A büntető törvénykönyv 301. cikkét a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó biztosítékok megerősítése céljából módosították. A Parlament elfogadta az alapítványokról szóló új törvényt, amely a nem muszlim hitközösségeket érintő számos problémával foglalkozik. Ezen túlmenően a kormány elhatározta, hogy befejezi az ország dél-keleti részének gazdasági fejlődését célzó Délkelet-Anatólia Projektet.

Most viszont a demokrácia és az emberi jogok megerősítése, az ország korszerűsítése és fejlesztése, valamint az EU-hoz közelítése érdekében új lendületet kell adni a reformnak. Külön figyelmet kell szentelni a politikai pártokkal kapcsolatos szabályoknak, az alkotmányreformnak, a véleménynyilvánítás szabadságának és a nők jogainak.

Törökország gazdasága – a lassabb GDP-növekedés ellenére – továbbra is viszonylag jól teljesít, és sikerült fenntartani a makrogazdasági stabilitást. A nemzetközi pénzügyi válság következtében ki kellett igazítani az eszközárakat és az árfolyamokat, de ez eddig még nem érintette súlyosan a bankszektort. A jelentős külső finanszírozási szükségletek azonban fokozzák a külső sokkhatásokkal szembeni sebezhetőséget. Törökország mára működő piacgazdasággá vált a koppenhágai gazdasági kritériumok értelmében. Feltételezhetően képes lesz arra, hogy középtávon megbirkózzon az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel, feltéve hogy folytatja a strukturális hiányosságok felszámolását célzó átfogó reformprogram végrehajtását. Emellett fokozódott a Törökország és az EU közötti kölcsönös gazdasági függőség.

Előcsatlakozási eszközök: a főbb kihívások megválaszolása

A Bizottság teljes mértékben felhasználta előcsatlakozási eszközeit a 2007. évi bővítési stratégiai dokumentum alapján kulcsfontosságú kihívásnak tekintett kérdések, azaz az államépítés, a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság, és a civil társadalom fejlődésének megoldására. Ennek máris jelentős eredményei vannak.

Folyamatosan igyekeztek javítani a bővítési folyamat minőségét, többek között azzal, hogy a tárgyalási fejezetek megnyitására és lezárására vonatkozóan szigorú teljesítménymérő referenciaértékeket állapítottak meg, valamint a kulcsfontosságú szakpolitikai területekről további hatásvizsgálatokat adtak ki.

A Tanács elfogadta a Bizottság e kulcsfontosságú prioritásokat felölelő, csatlakozási és európai partnerségekre irányuló javaslatait. A Bizottság elmélyítette a politikai párbeszédet, amelyhez fő referenciadokumentumokként továbbra is a partnerségi megállapodások szolgálnak. Az előcsatlakozási pénzügyi felügyeleti mechanizmusnak köszönhetően előrelépések történtek a gazdasági párbeszéd terén is.

A partnerségek prioritásai vezérelték az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében nyújtott támogatás programozását és végrehajtását, amelynek eredményeként megnőtt az alapvető reformok támogatottsága. Az IPA támogatás összege 2008-ban 1,4 milliárd euró volt. A nemzeti IPA programok keretében az átmenet támogatására és az intézményfejlesztésre előirányozott 840 millió euro 33%-át most a kormányzás megerősítésére, az igazgatási és igazságszolgáltatási reform ösztönzésére, a jogállamiság megszilárdítására, a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelem támogatására, az emberi jogok előmozdítására, a kisebbségek védelmére és a civil társadalom kiépítésére fordítják. Az EU-tagállamok köztisztviselői gyors válaszokkal nyújtanak segítséget a TAIEX és SIGMA[3] programokon keresztül. Az említett reformokhoz nyújtott középtávú támogatás magában foglalja a közigazgatások közötti ikerintézményi programot ( twinning ) és az NGO-projektekre vonatkozó támogatási programokat.

A Bizottság kezdeményezéseket tett arra, hogy koordinálja az IPA keretében, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Intézetek (IFI) és egyéb donorok által nyújtott támogatást. Ez növeli az IPA támogatás multiplikátor hatását a gazdasági és társadalmi fejlődés területén. Az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és az Európa Tanács Fejlesztési Bankjával közösen egy infrastrukturális projektekre vonatkozó eszközt bocsátottak útjára, ami fontos előrelépés afelé, hogy 2010-re létrehozzák a Bizottság, az EBB, az EBRD és a CEB által közösen elfogadott, valamint az Európai Tanács júniusi ülésén jóváhagyott nyugat-balkáni befektetési keretet. A többi kezdeményezés között szerepel egy energiahatékonysági eszköz, valamint a KKV-fejlesztés egységes eszköze: a Délkelet-Európáért Európai Alap. Ez utóbbi szerte a régióban több tízezer kisvállalkozást támogat.

Befejeződött az előcsatlakozási támogatás végrehajtásának az Európai Újjáépítési Ügynökségről (EAR) a Bizottság küldöttségeire, valamint belgrádi, podgoricai, pristinai és skopjei irodáira történő átruházása. Az Európai Újjáépítési Ügynökség tevékenységét fokozatos felszámolják és 2008. december 31-én megszüntetik. A későbbi cél az lenne, hogy maguk a partnerek vegyék át a támogatás végrehajtását, amint tanúsítják, hogy erre készen állnak.

A Bizottság júliusban donorkonferenciát szervezett Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődésének támogatására, amelynek eredményeként összesen 1,2 milliárd eurót – melyből 800 millió eurót az Európai Unió és tagállamai – ajánlottak fel. E támogatás várhatóan jelentősen fellendíti Koszovó fejlődését. Nagyon fontos, hogy az donorok támogatásáért cserébe a koszovói kormány teljesítse kötelezettségvállalásait, különös tekintettel a költségvetési fegyelemre, a közkiadások kezelésére, valamint a gazdaságpolitikai reformra.

A 2007-es bővítési stratégiai dokumentumnak megfelelően külön figyelmet fordítottak az emberek közötti kapcsolatokra. 2008 januárjában minden érintett országgal hatályba léptek a vízumkönnyítésről és a visszafogadásról szóló megállapodások, és a Bizottság párbeszédet folytat ezen országokkal a vízumliberalizációról. Ebben az összefüggésben vízumliberalizációs menetrendeket állítottak össze, amelyek egyértelmű és reális kritériumokat szabnak a vízumkövetelmény megszüntetésére vonatkozóan. Az emberek közötti kapcsolatok fokozását célzó intézkedések között szerepel továbbá az, hogy az Erasmus Mundus program keretében több mobilitási lehetőséget biztosítanak egyetemi hallgatók és diplomások számára, a Fiatalok lendületben program keretében pedig további finanszírozást nyújtanak a fiatalokat célzó csereprogramokra és partnerségekre. Az egyetemek közötti partnerségeken keresztül a Tempus program továbbra is támogatja a felsőoktatási reformot.

Az Energiaközösség létrehozását követően tárgyalásokat kezdetek a Nyugat-Balkánnal létrehozandó közlekedési közösség céljából azzal a szándékkal, hogy 2009 folyamán megállapodást aláírására is sor kerüljön. Előrelépések történtek továbbá az európai közös légtér végrehajtása tekintetében. A környezetvédelem terén egy új regionális együttműködési mechanizmust fejlesztenek ki az előcsatlakozáshoz kapcsolódó környezetvédelmi kihívások közös megválaszolása céljából.

A nemzetközi pénzügyi válságra reagálva a Bizottság készen áll arra, hogy támogatást nyújtson a bővítési folyamatban részt vevő országok hatóságainak ahhoz, hogy kezeljék a válság pénzügyi és gazdasági következményeit.

Fontos erőfeszítésekkel igyekeztek támogatást biztosítani a regionális együttműködési kezdeményezésekhez, összhangban a thesszaloniki cselekvési programmal, valamint a Bizottság 2008 márciusi közleményében felvázolt lépésekkel. Megkezdte működését az újonnan létrehozott Regionális Együttműködési Tanács, most pedig azzal a kihívással áll szemben, hogy biztosítsa a regionális tevékenységek hatékonyságát, valamint további racionalizálását. A Bizottság által támogatott regionális kezdeményezések között szerepel a Regionális Együttműködési Tanács titkárságának nyújtott segítség, a Danilovgradban (Montenegró) létrehozandó Regionális Államigazgatási Iskola, a katasztrófák kockázatainak csökkentésére irányuló új kezdeményezés, valamint a kulturális örökség rehabilitációjával és a történelemtankönyvekkel kapcsolatos projektek. A CEFTA-titkárságon keresztül a Bizottság ugyancsak támogatja a kereskedelmi ügyekben folytatott együttműködést. A vámügyi kérdések tekintetében, hamarosan hatályba lépnek az EU és egyes nyugat-balkán országok közötti származási szabályokról szóló diagonális kumulációval kapcsolatos rendelkezések, ami megkönnyíti a regionális kereskedelmi integrációt[4].

A Bizottság új finanszírozási eszközt hozott létre az IPA keretében, amely a civil társadalom fejlesztésére és a párbeszéd ösztönzésére irányul. A civil társadalmi alap keretében 2008-ban nyújtott támogatás összege mintegy 30 millió euró, amely a helyi szintű kapacitásfejlesztésre irányult. Áprilisban a Bizottság fontos konferenciát szervezett Délkelet-Európa civil társadalmának fejlesztéséről. A konferencia ösztönözte a hálózatépítést, a bevett gyakorlatok megosztását és partnerségek kialakítását. E kezdeményezések a népek közötti megbékélést, valamint az EU-tagság felé vezető előrehaladást szolgálják.

A megújított bővítési konszenzus egyik kulcsfontosságú elve a nyilvánossággal való hatékonyabb kommunikáció. A Bizottság nyilvános eszmecserét ösztönöz az EU-bővítésről, mind a tagállamokban, mind a tagjelölt országokban, kommunikációs tevékenységeket folytat a civil szervezetek, újságírók és a fiatalok számára, ideértve videoklippek bemutatását, a Focaban megrendezett európai utcai foci fesztivált, valamint a fiatal újságírók „Bővítsd a látókörödet!” elnevezésű versenyét. E kezdeményezések kiegészítették a tagállamok és a partner országok kommunikációs tevékenységét.

A 2008–2009-ES BőVÍTÉSI MENETREND

A Nyugat-Balkán EU-tagság felé vezető előrehaladásának felgyorsítása

2008. júniusi ülésén az Európai Tanács ismételten teljes támogatását fejezte ki a Nyugat-Balkán térség országainak európai távlata tekintetében. Hangsúlyozta, hogy a gazdasági és politikai reform terén való stabil előrelépés, valamint a szükséges feltételek és követelmények teljesítése révén a Nyugat-Balkán fennmaradó potenciális tagjelölt országainak saját érdemeik alapján kell elnyerniük a tagjelölt státuszt, végső célként az uniós tagságot tűzve ki.

Az EU-perspektíva továbbra is elengedhetetlen a térség stabilitásához, megbékéléséhez és fejlesztéséhez, összhangban a stabilizációs és társulási folyamattal. Az Európai Uniónak és Európa egészének egyaránt érdekében áll, hogy a térség a lehető leggyorsabban haladjon a politikai és gazdasági reformokkal, a népek közötti megbékéléssel, és az EU-tagság felé vezető előrelépésekkel. Az EU-nak készen kell állnia arra, hogy felgyorsítsa a térség országainak csatlakozási előkészületeit, amint eleget tesznek a szükséges feltételeknek, és hogy – a stabilizációs és társulási folyamatnak megfelelően – továbbra is a legmagasabb szintű politikai és gazdasági bánásmódot biztosítsa a térség számára. A tagság felé történő előrehaladás azonban voltaképpen a térségben élők, valamint vezetőik kezében van, mivel az előrehaladás üteme attól függ, hogy az egyes országok milyen mértékben tudják elfogadni a szükséges reformokat.

A Bizottság e közleményben egy indikatív menetrendet javasolt a Horvátországgal folytatott technikai tárgyalások 2009 végére történő lezárására, feltéve, hogy teljesülnek a feltételek. E menetrendet a 3.2. szakasz ismerteti.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság további lépéseket tehet az uniós tagság felé, amint eleget tesz a koppenhágai politikai kritériumoknak, valamint teljesíti a csatlakozási partnerség kulcsfontosságú prioritásait. Az országnak különös gondot kell fordítania a választások szabadságának és tisztaságának biztosítására. A fő politikai pártok és szereplők közötti párbeszédet fejleszteni kell, hogy lehetővé tegye az intézmények normális működését és a reformok ütemének felgyorsítását. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság előrehaladását. A megoldatlan partnerségi kulcsprioritások az alábbiakat érintik: az igazságügyi reformok végrehajtásának nyomon követése, pártatlan és politikamentes rendőrség biztosítása, a korrupció elleni küzdelem objektív módon történő folytatása, valamint annak biztosítása, hogy a köztisztviselők felvétele és előléptetése szakmai szempontok alapján történik.

A Nyugat-Balkán térség számos országa jelezte azon szándékát, hogy a jövőben EU-tagságra irányuló kérelmet nyújt be. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy minden egyes ország esetében az EU-tagság felé vezető előrelépések szempontjából elengedhetetlen az elért eredmények – különösen a stabilizációs és társulási megállapodásból fakadó kötelezettségek, ideértve a kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseket is, végrehajtásának – számbavétele,. A tagságra irányuló kérelemből kellő időben az következik, hogy – a Tanács kérésére – a Bizottság az ország felkészültségéről értékelő véleményt fogalmaz meg, valamint tanulmányt készít a csatlakozás főbb szakpolitikai területekre gyakorolt hatásáról.

Albániának biztosítania kell, hogy a 2009-es parlamenti választásokat megfelelően készítik elő és bonyolítják le. Montenegrónak fokoznia kell az igazságszolgáltatási reformot. Mindkét országnak tovább kell fejlesztenie a stabilizációs és társulási megállapodás nyomon követését, többek között az igazgatási és végrehajtási kapacitás fejlesztése, valamint a jogállamiság megszilárdítása révén.

Bosznia-Hercegovinának most sürgősen meg kell teremtenie a szükséges politikai konszenzust és el kell kezdenie a reformokat, különösen a kormányzásával kapcsolatos nagyobb szerepvállalás tekintetében. Az intézmények zökkenőmentes működéséhez, a jobban működő és hatékonyabb állami struktúrák létrehozásához, valamint az EU-kérdésekkel kapcsolatos egységes vélemény megfogalmazásához arra van szükség, hogy az ország közös jövőképet alakítson ki a követendő irányról. A Béke-végrehajtási Tanács később e hónapban megvizsgálja, hogy az ország készen áll-e arra, hogy bezárják a főképviselő hivatalát. Ez az öt egyedi célkitűzés[5] teljesítése terén elért előrehaladástól függ, valamint attól, hogy a Béke-végrehajtási Tanács pozitívan értékeli-e a daytoni békemegállapodásnak való teljes megfelelésen alapuló politikai helyzetet. A Bizottság készen áll arra, hogy támogatást nyújtson Bosznia-Hercegovinának e feltételek teljesítéséhez.

A júniusi Európai Tanács kijelentette, hogy Szerbia felgyorsíthatja a közeledést az EU felé – ideértve a tagjelölt státuszt elérését is –, amint teljesülnek a szükséges feltételek. A Bizottság úgy véli, hogy 2009-ben Szerbia várhatóan megkaphatja a tagjelölt státuszt, e feltételek teljesülésének, valamint a Bizottság véleményének függvényében. Szerbiának meg kell erősíteni pozitív eredményeit azáltal, hogy teljes mértékben együttműködik a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY), valamint szigorúan követi a reform-menetrendet, amelynek eredményeként konkrét előrelépés várható olyan prioritásnak tekintett területeken, mint például a jogállamiság megszilárdítása, valamint a gazdasági és költségvetési reformok felgyorsítása. Szerbia kulcsfontosságú szerepet tölt be a régióban. Arra ösztönzik, hogy konstruktív hozzáállást tanúsítson Koszovó regionális kezdeményezésekben és nemzetközi fórumokon történő részvételét illetően, valamint az EU azon erőfeszítései tekintetében, amelyekkel hozzá kíván járulni a Nyugat-Balkán békéjéhez és stabilitásához.

Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődése elengedhetetlen társadalma jólétéhez, és a tágabb értelemben vett térség stabilitásához. Júniusban az Európai Tanács kijelentette, hogy – a Nyugat-Balkán térség többi országával egyetemben – Koszovó esetében is egyértelmű az uniós tagság perspektívája. Az EU elvárja, hogy Szerbia konstruktívan álljon hozzá az EULEX-misszió kialakításhoz, és arra ösztönzi a koszovói szerbeket, hogy vegyenek részt Koszovó fejlesztésében. A Bizottság és a koszovói hatóságok között folytatott reformpárbeszédet el kell mélyíteni. A Bizottság feltérképezi a lehetőségeket Koszovó regionális együttműködésben történő részvételének ösztönzésére, és valamennyi felet arra szólítja fel, hogy e tekintetben konstruktív hozzáállást tanúsítson. A Bizottság értékelni fogja a Koszovó politikai és társadalmi-gazdasági fejlődését továbbmozdító lehetőségeket, valamint megvizsgálja, hogy Koszovó – a stabilizációs és társulási folyamat összefüggésében – a térség részeként hogyan léphet előre az EU-integráció felé. Ezen elemzés eredményét 2009 őszén megvalósíthatósági tanulmányban ismertetik.

A jószomszédi viszonyok és a regionális együttműködés továbbra is kulcsfontosságú az EU-tagság felé történő előrelépés tekintetében, és mint olyan a stabilizációs és társulási folyamat központi eleme. A régió szinte valamennyi partnerének vannak szomszédjaikkal megoldatlan bilaterális kérdései, ideértve például a határvitákat. A Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri az ezzel kapcsolatos fejleményeket, és arra sürgeti a partnereket, hogy prioritásként kezeljék a bilaterális kérdéseket. Jelentős erőfeszítésekre van szükség a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – ideértve a hazai háborús bűnöket is – megerősítése érdekében.

Az emberek közötti kapcsolatok kézzel foghatóvá teszik az európai perspektívát a polgárok számára.

A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel kíséri a vízumkönnyítési megállapodások megfelelő végrehajtását. Ellenőrzi a vízumliberalizációs menetrendek végrehajtását, és segítséget nyújt az országoknak ahhoz, hogy megfeleljenek a menetrendekben meghatározott szempontoknak. A vízumokkal kapcsolatban folytatott párbeszéd üteme az egyes országok által elért eredményektől függ. Amennyiben egy ország eleget tesz a referenciakritériumoknak, a Bizottság országonként javasolhatja a vízummentesség eltörlését 2009 folyamán.

A Bizottság az IPA 2009 program keretében ugyancsak megduplázza a Nyugat-Balkán térségből származó diákok ösztöndíjára előirányozott finanszírozást.

A közösségi programokban és ügynökségekben történő részvétel hasznosnak bizonyult abból a szempontból, hogy a partnerországok intézményeit és polgárait közelebb hozta az EU-hoz. A Bizottság arra ösztönzi ezen országok kedvezményezettjeit, hogy fokozottabban vegyenek részt az előttük nyitva álló programokban. Feltérképezi továbbá a lehetőségeket, hogy hogyan lehetne további programokat is megnyitni a potenciális tagjelöltek számára. A közösségi ügynökségek tekintetében a Bizottság igyekszik további részvételi lehetőségeket felkínálni, ideértve megfigyelő státuszt a bővítési folyamatban érintett valamennyi ország számára az igazgatóságok és szakértői csoportok ülésein. A Bizottság javasolja, hogy a potenciális tagjelölt országoknak felkínált lehetőségeket terjesszék ki és tegyék kedvezőbbé a feltételeket. A részvétel első évében az EU legfeljebb 90%-os mértékben társfinanszírozhatja az ország közösségi programhoz vagy ügynökséghez történő hozzájárulását. A következő években e hozzájárulás csökkenne, százalékban vagy reál összegekben. A kutatás-fejlesztési programoktól eltérő közösségi programokra vonatkozó társfinanszírozás teljes szintjének elvileg a nemzeti IPA programok 10%-a körül kell maradnia.

A csatlakozási folyamat üteme és minősége, valamint a csatlakozás közvélemény általi támogatottságának megnyerése tekintetében kulcsfontosságú, hogy a civil szervezetek fokozottabban részt vegyenek a bővítési folyamatban érintett országok által felvállalt reformokban. Az új civil társadalmi alap részeként további kapacitásfejlesztést és hálózatépítést szolgáló projekteket finanszíroznak, ideértve a „People 2 people” látogatóprogramot, a 2009 elején valamennyi országban felállítandó technikai segítségnyújtási hivatalokat, valamint a polgári partnerségek támogatási programjait olyan területeken, mint például a környezetvédelem, energiahatékonyság, munkahelyi egészség és biztonság, valamint a korrupció, a szervezett bűnözés és az illegális kereskedelem elleni küzdelem. Az IPA 2009 keretébe tartozó, civil társadalmi partnerségekre vonatkozó támogatási programok prioritásként kezelik az olyan ágazatokat, mint például a kultúra, a kisebbségek, valamint a gazdasági társulások.

Az EU bővítési politikájának továbbra is kulcsfontosságú célja a közvélemény támogatásának biztosítása. A tagállamoknak különösen fontos feladatuk megértetni a nyilvánossággal, hogy mik a bővítéssel járó előnyök és kihívások. A partnerországoknak is ki kell venniük ebből a részüket azáltal, hogy saját polgáraiknak elmagyarázzák az EU-csatlakozás felé vezető előrehaladás feltételeit. A Bizottság továbbra is kommunikációs politikája kiemelt területének tekinti a bővítést, és további tevékenységekkel igyekszik támogatni és kiegészíteni az érintett országok erőfeszítéseit azáltal, hogy tényszerű információkat nyújt és ösztönzi a kulcsfontosságú véleményformálók közötti eszmecserét.

A csatlakozási tárgyalások továbbvitele

Horvátország

A tárgyalások megkezdése után három évvel Horvátország általánosságban jó előrehaladást tett. 35 fejezetből 21-et nyitottak meg, és négy fejezetet ideiglenesen lezártak[6]. Az elmúlt néhány hónapban felgyorsult munkát követően Horvátország mára két fejezet kivételével valamennyi fejezet tekintetében eleget tett a megnyitásra vonatkozó referenciakritériumoknak.

Általánosságban Horvátország továbbra is megfelel a stabilizációs és társulási folyamat általános feltételeinek. Mára nagyban eleget tesz a stabilizációs és társulási megállapodásban foglalt kötelezettségeinek, és megállapodott a Bizottsággal a cigaretták diszkriminatív adóztatásának megszüntetéséről. Az elmúlt hónapokban Horvátország jelentős előrelépéseket tett az uniós előcsatlakozási alapok kezelésének javítása érdekében, ugyanakkor még konkrét eredményeket kell felmutatnia ezen a területen.

A máig elért általános eredmények fényében a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások 2009 végére a végső fázisba léphetnek, feltéve, hogy Horvátország teljesít minden szükséges feltételt. Ezt szem előtt tartva a Bizottság indikatív menetrendet javasol a technikai tárgyalások befejezésére vonatkozóan. Az indikatív időrendet esetleg ki kell majd igazítani attól függően, hogy Horvátország hogyan halad előre a feltételek teljesítése terén. Horvátországnak jelentős további erőfeszítéseket kell tennie a tárgyalási fejezetekben megállapított teljesítménymérő referenciakritériumokkal kapcsolatos munka véghezvitele érdekében. Az országnak folytatnia kell reformtörekvéseit, különös tekintettel az igazságszolgáltatásra és a közigazgatásra, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a kisebbségi jogok – ideértve a menekültek visszatérését is – előmozdítására, a háborús bűnösök ellen indított bűnvádi eljárások folytatására, valamint az ICTY horvátországi dokumentumokhoz történő hozzáférésének elősegítésére. Horvátországnak további jelentős erőfeszítéseket kell tennie a hajógyárak szerkezetátalakítása terén is. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a Horvátország által tett kötelezettségvállalások teljesítését.

Törökország

Most, hogy Törökországnak sikerült elkerülnie az alkotmánybíróság kormánypárt ellen folytatott ügyével kapcsolatos politikai válságot, új lendületet kell adnia a politikai reformok folyamatának. A feloszlatási ügy feltárta a politikai pártokra vonatkozó szabályok módosításának fontosságát az átlátható pénzügyi mechanizmusok biztosítása, valamint a pártok feloszlatására vonatkozó rendelkezések európai előírásokhoz és bevett gyakorlatokhoz való igazítása érdekében. Jogszabályokra van szükség az állampolgári jogok védelmének megerősítéshez – személyes meggyőződésektől vagy politikai hovatartozástól függetlenül –, valamint az ombudsman hivatalának létrehozásához is. Folytatni kell az igazságszolgáltatási reformot. Nagyobb párbeszédre van szükség az ország különféle politikai erői között, hogy sikerüljön a reformot támogató konszenzust kialakítani.

Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a véleménynyilvánítás-szabadsága és a vallásszabadság gyakorlatban történő garantálása, a korrupció megelőzése, valamennyi állampolgár kulturális jogainak megerősítése, a hadsereg polgári ellenőrzésének megerősítése, valamint a szakszervezetekre vonatkozó jogszabályok ILO- és EU-szabványokkal történő összehangolása céljából.

A ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői között a ciprusi kérdés átfogó rendezéséről szóló, mindenre kiterjedő tárgyalások megkezdését követően elengedhetetlen, hogy Törökország továbbra is támogatassa a megoldást és az ENSZ erőfeszítéseit.

A jószomszédi viszony továbbra is kulcsfontosságú. Törökországnak biztosítania kell, hogy a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét teljes körűen és megkülönböztetés-mentesen végrehajtják, valamint előrelépéseket kell tennie a Ciprusi Köztársasághoz fűződő kétoldalú kapcsolatainak rendezése céljából. Az EU továbbra is nyomon követi és felülvizsgálja a 2005. szeptember 21-i nyilatkozatban felölelt kérdések tekintetében elért eredményeket, a 2006. december 11-i tanácsi következtetésekkel összhangban.

Azzal, hogy Törökország – a csatlakozási partnerségi prioritások megválaszolása céljából – jóváhagyta a közösségi vívmányok ( acquis ) elfogadására irányuló nemzeti programot, fontos tanújelét adta annak, hogy hajlandó újrakezdeni a reformra irányuló erőfeszítéseit. A csatlakozási tárgyalások üteme tükrözi az ország reformjának, valamint a vonatkozó feltételek Törökország általi teljesítésének ütemét.

***

A soron következő bővítésekkel kapcsolatos közvéleményt befolyásolja a korábbi bővítések megítélése. Elengedhetetlen fontosságú a polgárok meghallgatása, aggodalmaik megválaszolása, valamint további tájékoztatás biztosítása ahhoz, hogy a nyilvánosság egyértelműen lássa a bővítésből fakadó előnyöket, illetve kihívásokat.

2009-ben lesz az ötödik évfordulója annak, hogy az Unió új tagállamokkal bővült és egyben a berlini fal leomlásának 20. évfordulója. Ebben az összefüggésben a soron következő cseh elnökség nagyszabású eseményt szervez a 2004-es bővítés évfordulójának megünneplésére. A Bizottság teljes támogatását nyújtja ezen eseményhez, és annak alkalmával tanulmányt terjeszt elő az 5. bővítés uniós gazdaságra gyakorolt hatásáról.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A fenti elemzés alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:

1. A bővítés az EU stratégiai érdekeit szolgálja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusmegelőzés terén. Hozzájárult a jólét és a növekedési lehetőségek ösztönzéséhez, a létfontosságú közlekedési és energiaellátási útvonalak biztosításához, valamint növelte az EU súlyát a világban. A jelenlegi bővítési menetrend a Nyugat-Balkán térség országaira és Törökországra irányul, hiszen ezen országok előtt nyílt meg az EU-tagság lehetősége, feltéve, hogy teljesítik a szükséges feltételeket.

2. Az EU-tól keletre fekvő térség stabilitását közelmúltban megrengető kihívások – ideértve a dél-kaukázusi válságot – fényében még fontosabbá vált a 2006. decemberi Európai Tanács által meghatározott megújított bővítési konszenzus következetes végrehajtása.

3. Az EU lépéseket tett a bővítési folyamat minőségének javítására. A 2007-es bővítési stratégiai dokumentumban felvázolt elemzés alapján ma már a korai szakaszban nagyobb hangsúlyt kap a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás, ideértve a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelmet, a közigazgatási és igazságszolgáltatási reformokat, valamint a civil társadalom fejlesztését is.

4. A jószomszédi viszony és a regionális együttműködés továbbra is kulcsfontosságú. A viták békés rendezése valamennyi fél számára kiemelt fontosságú.

5. A máig elért általános eredmények fényében a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások 2009 végére a végső fázisba léphetnek, feltéve, hogy Horvátország teljesíti az összes szükséges feltételt. Ezt szem előtt tartva a Bizottság indikatív menetrendet javasol a technikai tárgyalások befejezésére vonatkozóan, amelyet esetleg ki kell igazítani annak függvényében, hogy Horvátország hogyan halad előre a feltételek teljesítése terén. Horvátországnak jelentős további erőfeszítéseket kell tennie a tárgyalási fejezetekben megállapított teljesítménymérő referenciakritériumokkal kapcsolatos munka véghezvitele érdekében. Az országnak folytatnia kell reformtörekvéseit, különös tekintettel az igazságszolgáltatásra és a közigazgatásra, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a kisebbségi jogok – ideértve a menekültek visszatérését is – előmozdítására, a háborús bűnösök ellen indított bűnvádi eljárások folytatására, valamint az ICTY horvátországi dokumentumokhoz történő hozzáférésének elősegítésére. Horvátországnak további jelentős erőfeszítéseket kell tennie a hajógyárak szerkezetátalakítása terén is. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a Horvátország által tett kötelezettségvállalások teljesítését.

6. Törökországnak meg kell újítani reformtörekvéseit a demokrácia és az emberi jogok megerősítése, az ország korszerűsítése és fejlesztése, valamint az EU-hoz való közeledés érdekében. A csatlakozási tárgyalások üteme tükrözi, hogy Törökország milyen ütemben halad a reformok végrehajtása, valamint a vonatkozó feltételek teljesítése terén. Törökországnak biztosítania kell, hogy a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét teljes körűen és megkülönböztetés-mentesen hajtják végre, valamint előrelépéseket kell tennie a Ciprusi Köztársasághoz fűződő kétoldalú kapcsolatok normalizálása céljából.

7. Ciprus kérdését illetően a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői az ENSZ égisze alatt mindenre kiterjedő tárgyalásokat kezdtek az átfogó rendezésről. A Bizottság támogatja igyekezeteiket és készen áll arra, hogy a közösségi hatáskörbe tartozó kérdésekben gyakorlati tanácsokat nyújtson. Felszólítja mindkét közösség vezetőit, hogy tegyenek határozott előrelépéseket, valamint Törökország teremtse meg az átfogó rendezést szolgáló körülményeket.

8. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak biztosítania kell a választások szabadságát és tisztaságát, javítania kell a fő politikai pártok és szereplők közötti párbeszédet, valamint teljesítenie kell a még hátralevő főbb partnerségi prioritásokat. A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel kíséri az e területeken elért eredményeket.

9. A Nyugat-Balkán térség országai által az EU-tagság felé tett előrelépéseket fel lehet gyorsítani, amennyiben eleget tesznek a szükséges feltételeknek. A potenciális tagjelöltek esetében ez azt eredményezheti, hogy amint tanúságot tettek felkészültségükről, a megállapított eljárásokkal összhangban megkapják a tagjelölt státuszt.

10. Halad az Albániával, Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával kötött ideiglenes megállapodások végrehajtása; a jogállamiság megszilárdítása továbbra is nagyon komoly kihívás, az igazgatási és végrehajtási kapacitást pedig megerősítésre szorul. Albániának különösen biztosítania kell a 2009-es országgyűlési választások megfelelő előkészítését és lebonyolítását. Montenegrónak külön erőfeszítéseket kell tennie az igazságszolgáltatási reform végrehajtására. Bosznia-Hercegovina politikai vezetőinek közös elképzelést kell kialakítaniuk az ország által követendő irányról, uniós és nemzetközi kérdésekkel kapcsolatban egységes véleményt kell képviselniük, valamint konszenzust kell elérniük az európai integrációhoz szükséges kulcsfontosságú reformokról.

11. Szerbiának meg kell erősíteni pozitív eredményeit azáltal, hogy teljes mértékben együttműködik a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY), valamint kézzel fogható eredményeket kell felmutatnia a prioritásnak tekintett reformterületeken. A Bizottság reményei szerint Szerbia 2009-ben megkaphatja a tagjelölt státuszt, feltéve, hogy eleget tesz a feltételeknek, illetve hogy a Bizottság kedvező véleménnyel értékeli az ország felkészültségét.

12. Koszovó számára – a Nyugat-Balkán térség többi országához hasonlóan – egyértelmű az európai perspektíva. 2009 őszén a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányt terjeszt elő, amelyben értékeli Koszovó politikai és társadalmi-gazdasági fejlődése továbbmozdításának lehetőségeit, valamint megvizsgálja, hogy Koszovó – a stabilizációs és társulási folyamat összefüggésében – a térség részeként hogyan léphet előre az EU-integráció felé.

13. A Bizottság intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a Nyugat-Balkán térség polgárai számára kézzel foghatóvá tegye az európai perspektívát. A vízumliberalizációs menetrendekben előírt referenciakritériumok teljesülésétől függően, 2009 folyamán a Bizottság országonként külön-külön javaslatot tehet a vízumkötelezettség eltörlésére. 2009-ben megduplázzák a nyugat-balkáni diákok ösztöndíjait fedező finanszírozást. Továbbviszik a Nyugat-Balkánnal létrehozandó közlekedési közösség céljából folytatott tárgyalásokat azzal a szándékkal, hogy 2009 folyamán megállapodást aláírására is sor kerülhessen.

14. Az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében nyújtott támogatás középpontjában továbbra is az alapvető reformkérdések fognak állni. Ezt tükrözi a Bizottság által ma előterjesztett, a 2010-2012 közötti időszakra vonatkozó felülvizsgált többéves indikatív pénzügyi keret. 2009-ben folytatódik az új civil társadalmi alap végrehajtása. Ösztönözni fogják a partnerországok közösségi programokban és ügynökségek munkájában történő fokozottabb részvételét.

15. A Bizottság, illetve a Nemzetközi Pénzügyi Intézmények és egyéb donorok közötti koordináció fokozza az IPA-támogatás multiplikátor hatását. A Bizottság előrelépéseket tesz annak érdekében, hogy az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és az Európa Tanács Fejlesztési Bankjával kötött megállapodás szerint 2010-re létrehozza a nyugat-balkán befektetési keretet.

16. A nemzetközi pénzügyi válság eddig csak korlátozott közvetlen hatást gyakorolt a Nyugat-Balkán térségre és Törökországra. A Bizottság készen áll arra, hogy a bővítési folyamatban érintett országok hatóságai számára támogatást nyújtson a pénzügyi és gazdasági következmények kezeléséhez.

17. Az EU 2009 májusában – a cseh elnökség ideje alatt – ünnepli a 2004-es bővítés ötödik évfordulóját. Ebből az alkalomból a Bizottság tanulmányt terjeszt elő az 5. bővítés uniós gazdaságra gyakorolt hatásáról.

18. Kulcsfontosságú, hogy a közvélemény támogassa a bővítést. A tagállamokban hatóságainak és az uniós intézményeknek meg kell értetniük a nyilvánossággal, hogy az Uniónak milyen érdeke fűződik a bővítéshez.

I. MELLÉKLET

Menetrend a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások végső fázisának eléréséhez

A tárgyalási keretnek és az Európai Tanács 2006. decemberi következtetéseinek megfelelően a csatlakozási tárgyalások üteme attól függ, hogy Horvátország mennyire felel meg a szükséges feltételeknek. A saját érdem alapján történő elbírálás elvével összhangban a tárgyalások előrehaladása attól függ, hogy Horvátország végrehajtja-e a szükséges politikai, gazdasági, jogalkotási és közigazgatási reformokat. Az országnak folytatnia kell reformtörekvésit, különös tekintettel az igazságszolgáltatásra és a közigazgatásra, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a kisebbségi jogokra - ideértve a menekültek visszatérését is –, a háborús bűnösök ellen indított bűnvádi eljárásokra, az ICTY horvátországbeli dokumentumokhoz történő hozzáférésére, valamint a hajógyárak szerkezetátalakítására.

Mivel e kérdések szorosan kapcsolódnak a csatlakozási tárgyalásokhoz, Horvátországnak konkrét eredményeket kell felmutatnia a stabilizációs és társulási megállapodás kötelezettségeinek teljesítése, a stabilizációs és társulási folyamat általános feltételrendszerének való megfelelés, valamint az uniós előcsatlakozási alapok igazgatásának fejlesztése terén.

A hátralevő fejezetek megnyitása:

- A tőke szabad mozgása

- Közbeszerzés

- Versenypolitika)

- Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

- Élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi politika

- Halászat

- Adózás

- Regionális politika

- Igazságszolgáltatás és alapvető jogok

- Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

- Környezetvédelem

- Kül-, biztonság- és védelmi politika

A Bizottság azt javasolja, hogy a csatlakozási konferencia tegyen meg mindent annak érdekében, hogy 2008 végéig megnyissák a hátralevő fejezeteket – feltéve, hogy Horvátország eleget tesz a szükséges feltételeknek –, az esetlegesen fennmaradókat pedig 2009 elején.

A versenypolitikai fejezet megnyitására vonatkozó referenciakritériumok tekintetében Horvátországnak további igyekezeteket kell tennie, különösen a hajóépítés terén. Az igazságszolgáltatás és alapvető jogok fejezetet illetően Horvátországnak meg kell tennie a végső erőfeszítéseket ahhoz, hogy megfeleljen a megnyitásra vonatkozó referenciakritériumok még nem teljesített pontjainak.

A fennmaradó fejezetek ideiglenes lezárása:

Még 31 fejezetet kell lezárni, ami attól függ, hogy Horvátország megfelel-e a fejezetek lezárására vonatkozóan megállapított referenciakritériumoknak.

Horvátország egyes fejezetekben jelentős számú átmeneti rendelkezést kérelmezett, ami még több tárgyalást tesz szükségessé, így késleltetheti a fejezetek ideiglenes lezárását.

Ahhoz, hogy Horvátország 2009 végére a csatlakozási tárgyalások végső szakaszába érhessen, kellő időben be kell fejeznie a lezárási referenciakritériumokkal kapcsolatos munkát, hogy a fejezeteket az alábbi prioritási sorrend szerint lezárhassák:

Prioritási időrend 2008 hátralevő részére

- Szellemi tulajdonjog

- Gazdasági és monetáris politika

- Transzeurópai hálózatok

- Vámunió

Prioritási időrend 2009 első felére

- A letelepedési jog és a szolgáltatásnyújtás szabadsága

- Társasági jog

- Pénzügyi szolgáltatások

- Információs társadalom és média

- Közlekedéspolitika

- Energiapolitika

- Statisztika

- Szociálpolitika és foglalkoztatás

- Fogyasztó- és egészségvédelem

- Kül-, biztonság- és védelmi politika

- Pénzügyi ellenőrzés

Prioritási időrend 2009 második felére

- Az áruk szabad mozgása

- A munkavállalók szabad mozgása

- A tőke szabad mozgása

- Közbeszerzés

- Versenypolitika

- Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

- Élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi politika

- Halászat

- Adózás

- Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása

- Igazságszolgáltatás és alapvető jogok

- Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

- Környezetvédelem

- Pénzügyi és költségvetési rendelkezések

- Intézmények

- Egyéb kérdések.

Amennyiben Horvátország fenntartja az előkészületek általános előrehaladásának ütemét, a Bizottság 2009 folyamán közlemény terjeszt elő a Horvátország csatlakozására vonatkozó pénzügyi csomagról.

A Bizottság javasolja továbbá, hogy a Tanács állítson fel ad-hoc technikai munkacsoportot a csatlakozási szerződés bizottsági dokumentumok alapján történő megszövegezésére. E csoport a tárgyalásokkal párhuzamosan is végezheti feladatait, ezért már 2009 első felében megkezdheti munkáját. Ezzel párhuzamosan Horvátországnak biztosítania kell, hogy a közösségi vívmányok fordítása időben rendelkezésre álljon hivatalos nyelvén.

Az e menetrendben javasolt indikatív időrendet Horvátország előrehaladásától függően esetleg ki kell igazítani. A Bizottság továbbra is támogatja Horvátország csatlakozási előkészületeit, és segítséget nyújt szakértelmével – ideértve olyan eszközök teljes mértékű kihasználását, mint például a TAIEX és a közigazgatások közötti ikerintézményi program ( twinning ) –, valamint célirányos pénzügyi támogatással.

A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri és jelentésben ismerteti, hogy Horvátország eleget tesz-e a tárgyalásokban vállalt kötelezettségeinek. Rendszeresen alkalmazni fogja az országok kölcsönös szakértői értékelését szolgáló küldetéseket – többek között a jogállamiság tekintetében –, valamint a rendelkezésre álló egyéb eszközöket.

2. MELLÉKLET

Következtetések Albániáról, Bosznia-Hercegovináról, Horvátországról, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról, Montenegróról, Szerbiáról, Koszovóról [7], valamint Törökországról

Albánia

A politikai kritériumok tekintetében Albánia további fejlődést ért el a demokrácia és a jogállamiság területén. A pártok közötti konszenzusnak köszönhetően előrehaladtak a kulcsfontosságú reformok. A politikai pártok közötti párbeszéd kultúráját, valamint az állami intézmények megfelelő működését azonban még tovább kell erősíteni. A 2009-es parlamenti választásokat megfelelően elő kell készíteni, hogy az ország bizonyságot tegyen demokratikus érettségéről. Albániának tovább kell fejlesztenie igazgatási kapacitását. Némi fejlődés ellenére a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc továbbra is komoly kihívást jelent.

A demokrácia és a jogállamiság tekintetében fejlődés történt. A két legnagyobb párt közötti széles körű konszenzus alapján az albán parlament jelentős alkotmánymódosításokat fogadott el, többek között a választási reformmal kapcsolatban. Még kellő időben a 2009-es országgyűlési választások előtt új választási szabályzatot kell elfogadni. Némi előrelépésnek tekinthető, hogy Albánia megerősítette kormányzati rendszerét annak érdekében, hogy végrehajthassa a stabilizációs és társulási megállapodás alapján tett kötelezettségvállalásait, és koordinálhassa az EU-integráció érdekében elvégzendő feladatokat. Még mindig további kapacitásfejlesztésre és a stratégiai tervezésre van azonban szükség. A közigazgatás terén jelentős erőfeszítésekre van szükség egy független, hatékony, érdemen alapuló közszolgálat létrehozása érdekében. Továbbra is vannak olyan kinevezések, amelyek sértik a közszolgálati törvényt. Az előrelépés érdekében kulcsfontosságú lesz a közszolgálati törvény teljes körű végrehajtása, ideértve a hivatalos karrierstruktúrát is.

Némi előrehaladás történt az igazságszolgáltatási rendszer reformja terén. Az igazságszolgáltatás szervezésével kapcsolatban fontos jogszabályokat fogadtak el. A bírósági infrastruktúra javulni kezdett, de még mindig nem megfelelő. Hiányzik az igazságszolgáltatás átfogó reformstratégiája. A Felső Bíróság és az Ügyészség működésével kapcsolatos főbb jogszabályok még függőben vannak. Továbbra is lassú az ítéletek végrehajtása, különösen a polgári ügyekben. Az ügyhátralék problémája továbbra is fennáll, és a bírósági infrastruktúra még mindig nem megfelelő. Az igazságszolgáltatás továbbra is gyengén működik, függetlenségének, átláthatóságának és hatékonyságának biztosítása érdekében sok még a tennivaló.

A kormány folytatta erőfeszítéseit a korrupció elleni küzdelem terén, ami az európai partnerség egyik fő prioritása. Átfogó korrupcióellenes stratégiát, valamint ahhoz kapcsolódó cselekvési tervet fogadtak el, de a végrehajtás még nem kezdődött meg, és az ellenőrzési rendszereket továbbra is értékelni kell. Elektronikus eljárásokat vezettek be az adózás és a közbeszerzés terén. A korrupcióellenes vizsgálatok eredményeként egyes tisztviselőknek felmondtak, és néhányukat le is tartóztatták. A korrupciós ügyek kezelésével kapcsolatos közvélemény javult. A korrupció ugyanakkor továbbra is széles körben elterjedt, és különösen komoly problémát jelent. A korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos intézményi rendelkezések továbbra sem elég erőteljesek, és gyenge lábakon áll az ügynökségek közötti koordináció. Az igazságszolgáltatáson belüli korrupció ellen folytatott küzdelem továbbra is kulcsfontosságú kérdés. A Gerdec faluban történt robbantással kapcsolatos ügyet még alaposan ki kell vizsgálni. A kérdés minden szempontjából sok munkára van még szükség, beleértve a politikai pártok finanszírozásának jogi felelősségre vonhatóságát és átláthatóságát is.

Némi előrelépés történt az emberi jogok és a kisebbségvédelem területén. Nagyjából létrejött a jogszabályi keretet. Némi erőfeszítéseket tettek az előzetes letartóztatásban lévő személyekkel szemben alkalmazott embertelen bánásmóddal kapcsolatos ügyekben történő vádemelés terén. Új börtönöket és előzetes fogvatartási központokat építettek. Továbbra is jelentős erőfeszítésekre van azonban szükség az emberi jogok védelmezése, és az azok megsértésével vádlottak elleni vádemelés terén. Az igazságszolgáltatáshoz történő hozzáférés tekintetében jogszabályokat vezettek be az ingyenes jogsegélyről, de alkalmazásuk még nem hatékony. Továbbra is komoly aggodalomra adnak okot a fenti központokban uralkodó – a túlzsúfoltság miatt még inkább fokozott – nagyon rossz fogvatartási körülmények.

Albánia további előrelépéseket tett a véleménynyilvánítás szabadsága terén. A médiapolitikával kapcsolatos jogi keret fejlődött, de a már meglévő jogszabályok jobb végrehajtására van szükség. További erőfeszítéseket kell tenni a becsületsértés bűncselekmények köréből való kivonása, valamint a tájékoztatás szabadságának és a közcélú műsorszórási szabályozó függetlenségének biztosítása érdekében.

Kedvező jogi környezet alakult ki a civil szervezetek számára. Az NGO-k előmozdítására civiltársadalmi alapot hoztak létre, de még nem vezették be a végrehajtási mechanizmusokat. A civil szervezetek továbbra is gyenge lábakon állnak, politikaalakításban történő részvételüket tovább kell erősíteni.

További előrelépés történt a nők jogainak megerősítése terén. A nemek közötti egyenlőségről új jogszabályt fogadtak el. A családon belüli erőszak megelőzésére stratégiát fogadtak el, de még nem hajtották végre. Továbbra sem kielégítő és komolyan aggasztó a nők védelmezése az erőszak valamennyi formájával szemben. További előrelépés történt a gyermekek jogainak kérdésében is. A büntetőtörvénykönyvet a gyermekek kizsákmányolása tekintetében módosították, de a gyermekmunka problémájának kezeléséhez további erőfeszítésekre van szükség. A kiskorúakat mostantól közszolgálati munkával lehet büntetni vagy feltételes szabadlábra lehet helyezni. A roma gyerekek iskolatátogatási rátája némileg javult. A teljes végrehajtást azonban erőforráshiány akadályozza. Elfogadták a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó szociális védelmi stratégiát, de még nincsenek arra vonatkozó végrehajtási mechanizmusok. A szociális szempontból kiszolgáltatott helyzetű személyek és a fogyatékkal élők támogatására irányuló intézkedések továbbra is korlátozottak. A kormányzati hivatalok jobb koordinációjára van szükség. A diszkriminációellenes politikát illetően a jogi kerettel kapcsolatban csekély mértékű az előrelépés. A társadalmi párbeszéd kialakítását akadályozza, hogy nincs előrelépés a munkaügyi jogszabályok módosítása terén.

Előrelépés történt a tulajdonjogok megszilárdítását illetően. Az ingatlanok első bejegyzése majdnem befejeződött, a visszaszolgáltatási és kárpótlási kérelmek felmérése céljából pedig folyamatban van a tulajdonok értékének megállapítása. A tulajdonjogokkal kapcsolatos megoldatlan kérdések aláásták a jól működő földpiac kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket, és megakadályozták a külföldi befektetésekben rejlő lehetőségek kiaknázását.

Albánia intézkedéseket tett a kisebbségek védelme terén vállalt kötelezettségei teljesítésére, konkrétan a kisebbségi nyelvek előmozdítására. Fejlődésre van szükség, különösen a kisebbségek méretével és helyzetével kapcsolatos megbízható adatok összegyűjtése révén. Történt néhány lépés a roma népesség helyzetének – különösen iskoláztatásának – javítására, de ezen intézkedések hatása korlátozott. Hatékonyabb koordinációra és megfelelő erőforrásokra van szükség a „roma évtized” elnevezésű kezdeményezésben történő részvétel, valamint a meglévő stratégiák végrehajtása céljából. A roma kisebbség továbbra is nagyon nehéz lakásfeltételekkel és diszkriminációval szembesül , különösen az oktatáshoz, a szociális védelemhez, az egészségügyi ellátásokhoz történő gyenge hozzáférés, valamint a lakhatás és a foglalkoztatás terén.

A regionális kérdések és nemzetközi kötelezettségek tekintetében Albánia továbbra is konstruktív szerepet játszik a regionális stabilitás és a Nyugat-Balkán térség többi részével, valamint a szomszédos EU-tagállamokkal fenntartott jó kapcsolat előmozdítása tekintetében. Az ország aktívan részt vett a regionális együttműködésben, ideértve az újonnan létrehozott Regionális Együttműködési Tanácsot és a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodást (CEFTA). A Nemzetközi Büntetőbíróság tekintetében az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodás nem felel meg a vonatkozó uniós közös álláspontnak és irányadó elveknek.

Albánia gazdasága továbbra is viszonylag gyors ütemben növekszik. Az inflációs nyomást sikerült megfékezni, de a külső egyensúlyhiány nőtt, a költségvetési irányvonal pedig lazult. Széleskörű strukturális reformoknak köszönhetően általánosságban sikerült megőrizni a makrogazdasági stabilitást. Az üzleti környezet javult. A gazdasági fejlődést továbbra is akadályozza azonban a bizonytalan energiaellátás, a szegényes infrastruktúra, valamint a gyenge jogállamiság és szerződés-végrehajtás.

Ami a gazdasági kritériumokat illeti, Albánia további lépéseket tett a működőképes piacgazdaság megteremtése felé. A strukturális reformokat folytatni kell, az infrastruktúrára és oktatásra pedig jelentős beruházásokat kell fordítani ahhoz, hogy a gazdaság hosszútávon felvehesse a harcot az Unión belüli versenynyomással és piaci erőkkel.

Továbbra is fennáll a piacorientált gazdaságpolitika alapjaival kapcsolatos politikai konszenzus, és sikerült megőrizni a makrogazdasági stabilitást. A gazdaság jól megbirkózott a globális élelmiszerár-növekedés által okozott erős nyomással, és fejlődést ért el a munkaerőpiac teljesítményében. Az államháztartás igazgatásában tapasztalt javulás magasabb adóbevételeket eredményezett. Folytatódott a nagyméretű, állami tulajdonban lévő vállalatok privatizálása, a cégbejegyzési eljárások pedig sokkal egyszerűbbé váltak.

Intézkedéseket hoztak a munkaerőpiaci készségek fejlesztésére és az infrastruktúrát érintő beruházások előmozdítására, valamint folytatódott a vállalatok szerkezeti átalakítása. A kormány megerősítette a korrupció és az adókikerülés elleni küzdelmet. A pénzügyi ágazat továbbra is biztos alapokon áll, és nő a hitelpiac átláthatósága. A verseny állam által okozott torzulása korlátozott maradt.

Fokozódtak azonban a makrogazdasági kockázatok, mivel – főleg az energia- és gépipari importok iránti megnövekedett keresletből fakadóan – nőtt a folyó fizetési mérleg hiánya. Az exportok továbbra is korlátozottak, és jócskán elmaradnak az importok szintjétől. A pénzügyi oldalon viszonylag alacsony maradt a tőkebeáramlás. A késedelmes költségvetési konszolidáció – az infrastruktúrát érintő megnövekedett állami beruházásokból fakadóan – ugyancsak hozzájárult a megtakarítások és a beruházások között már meglévő mély szakadékhoz. Az állami tulajdonban lévő veszteséges villamosenergiai vállalat befejezetlen szerkezetátalakítása továbbra is költségvetési kockázatot jelent.

A megbízhatatlan energiaellátás továbbra is gátolja a gazdasági fejlődést. A gazdaság versenyképességét továbbra is akadályozza a szakképzett személyzet hiánya, valamint a korlátozott jegyzett tőke, ideértve a szegényes infrastruktúrát is. A mezőgazdasági ágazatban továbbra is aránytalanul magas a foglalkoztatás. Az adó- és kiadáspolitikákban, valamint a jogérvényesítésben – ideértve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem – mutatkozó hiányosságok tovább fokozzák a szürke- és feketegazdaság kiterjedtségét. A szürke- és feketegazdaság továbbra is fontos kihívás, mivel csökkenti az adóalapot és a gazdaságpolitika hatékonyságát.

Albánia előrelépést ért el jogszabályainak, politikáinak és kapacitásainak az európai előírásokhoz való igazításában, és végrehajtja az ideiglenes megállapodásban tett kötelezettségvállalásait. Folytatódott az előrelépés olyan területeken, mint például a vámügyek és a verseny. Más területeken, mint például az energia, a közlekedés és a szellemi tulajdonjogok, ugyanakkor korlátozott maradt az előrelépés. Az állat- és növény-egészségügyi ellenőrzés terén további előrelépésre van szükség ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzák a stabilizációs és társulási megállapodás kereskedelmi feltételei által nyújtott előnyöket. További erőfeszítésekre van szükség a stabilizációs és társulási megállapodás nem kereskedelmi rendelkezéseivel, valamint a jogszabályok hatékony végrehajtásával kapcsolatos igazgatási kapacitás fejlesztése érdekében.

Előrehaladás történt a belső piac egyes kérdéseiben, de Albániának további erőfeszítéseket kell tennie ahhoz, hogy végrehajtsa a stabilizációs és társulási megállapodásban előírt kötelezettségeit. Folytatódott az előrehaladás az európai műszaki szabványok átvétele és az akkreditáció terén. Némi javulás észlelhető a metrológia és a piacfelügyelet területén, de további erőfeszítésekre van szükség. A fogyasztóvédelemmel kapcsolatos jogi keret javult. Nem lehet jelentős előrelépésről beszámolni a letelepedés szabadsága terén. A tőkemozgások liberalizációjával kapcsolatban továbbra is bizonyos korlátozások állnak fenn.

Haladás történt a vámügyekkel kapcsolatos igazgatási kapacitás megteremtése terén. Fejlesztik a határátkelőhelyek infrastruktúráját. A vámbevételek továbbra is emelkedtek, az ideiglenes megállapodásban szereplő vámcsökkentéseket pedig időben végrehajtották. Meg kell azonban még határozni az információtechnológiai és képzési stratégiákat, valamint további fejlesztésekre van szükség az infrastruktúrát és az EU-gyakorlatokhoz történő igazodást illetően. Némi fejlődés történt az adózás területén. A jövedelem- és társaságiadó-bevételek növekedtek. Az adóbeszedés ugyanakkor alacsony maradt, különösen a helyi önkormányzatok szintjén. Tovább kell azonban erősíteni az adóbeszedést, az ellenőrzési stratégiát, valamint az EU-jogszabályokhoz és gyakorlatokhoz való további igazodást.

A verseny területén folytatódott az előrehaladás. A Versenyhatóságot tovább erősítették a kulcsfontosságú ágazatokban kivetett trösztellenes bírságok révén. A jogszabályi keret nagyjából megfelel a közösségi jogszabályoknak, de végrehajtásához további erőfeszítésekre van szükség. Albánia további előrelépést tett annak érdekében, hogy eleget tegyen a stabilizációs és társulási megállapodásban vállalt, állami támogatással kapcsolatos kötelezettségeinek. Befejezték a támogatási programok számbavételét.

Korlátozott előrelépésről lehet beszámolni a közbeszerzés terén . Elektronikus közbeszerzési ( e-procurement ) eljárásokat vezettek be, de a jogszabályok további közelítésére van szükség különösen a koncessziók és a közüzemi szolgáltatások terén. A közbeszerzési hivatal kapacitása javult, de további megerősítésre szorul. Biztosítani kell a felülvizsgálati eljárások pártatlanságát. A panaszok feldolgozására alkalmazott jelenlegi eljárások nem felelnek meg a nemzetközi előírásoknak. Elfogadták a vámkódex szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos módosításait, valamint az ipari tulajdonjogokról szóló törvényt. A szellemi tulajdonjogok érvényesítése azonban továbbra is gyenge, és a bíróság elé vitt jogsértési esetek száma alacsony. A szabadalmi és szerzői jogi hivatalok kapacitása továbbra is gyenge. Jelentős további erőfeszítésekre van szükség az ideiglenes megállapodás szellemi tulajdonjogokra vonatkozó kötelezettségeinek teljesítéséhez.

Némi előrelépés történt a foglalkoztatási és szociális politikákkal kapcsolatos európai normákhoz történő közelítést illetően. Programokat indítottak a szociális szempontból sebezhető csoportok foglalkoztatásának ösztönzésére. A munkaügyi ellenőrzést megerősítették, a munkajogok betartatására vonatkozó kapacitás ugyanakkor továbbra is korlátozott. A munkahelyi egészségügyi és biztonsági körülmények továbbra is kedvezőtlenek. A közegészségügy terén folytatódtak az előrelépések. Némi előrelépés történt az oktatás terén. Az oktatási költségvetés tovább emelkedett. Az egyetemi felvételekre vonatkozóan új számítógépes központi rendszert vezettek be. Javult a fogyatékkal élő diákok általános hozzáférése. Vidéken azonban továbbra is alacsony a középiskolákba történő beiratkozási ráta. A kutatás területén némi előrelépés történt, de a kapacitást tovább kell erősíteni.

Fejlődés történt néhány ágazati politikában is. Az ipart és a kis-és középvállalkozásokat illetően haladás történt az európai kisvállalkozási charta végrehajtása terén. Némi fejlődésről lehet beszámolni a mezőgazdaság terén, különös tekintettel a jogalkotási keretre, valamint a vidékfejlesztési struktúrák létrehozására. Az élelmiszer-biztonsági , állat- és növényegészségügy i politika jogi kerete fejlődött, de az EU-szabványoknak való megfelelés szintje továbbra is alacsony, és további erőfeszítésekre van szükség az intézményi kapacitás megerősítéséhez. Némi előrelépés történt a halászat terén a vizsgálatot, ellenőrzést és nemzetközi együttműködést illetően. A jogérvényesítésre és végrehajtásra további figyelmet kell fordítani.

A környezetvédelmet illetően javultak a horizontális jogszabályok, de elmaradás tapasztalható a végrehajtásban és a betartatásban. A környezetvédelmi politikaalakításra és betartatásra vonatkozó igazgatási kapacitást meg kell erősíteni.

A közlekedés területén történt némi előrelépés. Albánia továbbra is aktívan részt vesz a Délkelet-európai Közlekedési Megfigyelőközpontban. Továbbra is jelentős fejlesztésekre van azonban szükség valamennyi közlekedési ágazatban.

Korlátozott előrelépés történt az energiaágazatban . Albánia előrelépéseket tett az EU-jogszabályok végrehajtását illetően, az Energiaközösségi Szerződésben tett vállalásainak megfelelően. Folytatódott a haladás a villamosenergia-vállalat átalakítását illetően, és pénzügyi helyzetének javítása folyamatban van. Az energiaágazat állapota azonban továbbra is kritikus. A villamosenergia-ellátás biztonsága nem garantált, mivel a generáló kapacitás nem elegendő a hazai kereslet ellátására, a korlátozott összekapcsoltság pedig akadályozza a behozatalt.

Némi előrelépés jelenthető az információs társadalom és a média terén. Az elektronikus kommunikációról és az e-aláírásról új jogszabályt fogadtak el, és megkezdődött a piac liberalizációja. A szabályozási keret azonban továbbra sincs összhangban a közösségi jogszabályokkal, és nem megfelelő a távközlési szabályozó kapacitása. Az audiovizuális politikát illetően megerősítették a műsorszolgáltató hatóság igazgatási kapacitását, a technikai erőforrások ugyanakkor továbbra is korlátozottak. A pénzügyi ellenőrzés tekintetében új költségvetési jogszabályt fogadtak el. Az irányítás elszámoltathatósága és a pénzügyi ellenőrzés azonban gyerekcipőben jár. Elfogadható előrelépés történt a statisztika területén. Javult az albániai statisztikai hivatal kapacitása. A legtöbb statisztikai osztályozás elkészült, és megfelel az uniós szabványoknak. A jogszabályok összehangolása mérsékelt ütemben haladt előre.

Ami a jogérvényesülést, szabadságot és biztonságot illeti, a legtöbb területen történt némi – noha egyenetlen – haladás. Általában véve további fejlődésre van szükség. Ami a vízumokat illeti, a dokumentumok biztonságának fejlesztése érdekében jelenleg hoznak létre egy megbízható polgári nyilvántartási és címkezelő rendszert. Elfogadták a külföldiekről szóló törvényt. Az EK és Albánia közötti visszafogadási megállapodás 2006 óta van érvényben. Az EU és Albánia közötti vízumkönnyítési megállapodás hatályba lépett és megkezdődött a vízumliberalizációról folytatott párbeszéd. Albániának az EU-szabványoknak megfelelő biometrikus útleveleket kell kiállítania. A vízumrendszer még nem felel meg az uniós előírásoknak.

Az új határigazgatási törvénynek, a jobb infrastruktúrának és a hivatalok közötti együttműködésnek köszönhetően javult a határellenőrzés . Megkezdődött az integrált határigazgatási stratégia végrehajtása. A határrendészet személyzeti szintjeit és képzését azonban meg kell erősíteni. Fokozni kell a határokon átnyúló együttműködést. Kevés fejlődésről lehet beszámolni a menekültügy terén. Még nem fejeződött be az EU-előírásokhoz történő közelítésre alkalmazott jogi keret felülvizsgálata. A végrehajtási kapacitás továbbra is gyenge, és a hivatalok közötti együttműködést meg kell erősíteni. A migráció területén történt némi előrelépés. A regionális visszafogadási központok felügyelete céljából központi visszatérési és visszafogadási egységet hoztak létre. Hatékonyabbá vált a migráció határokon történő ellenőrzése, de jelentős további erőfeszítésekre van szükség.

A pénzmosás megelőzése tekintetében korlátozott előrelépés történt. A pénzmosással kapcsolatos jogi keret, valamint a bankok és pénzintézetek közötti együttműködés fejlődött. Az eszközök elkobzására vonatkozó végrehajtási kapacitás azonban továbbra is alacsony. Tovább kell fejleszteni a vizsgálati erőforrásokat, a hivatalok közötti együttműködést, valamint a végrehajtási kapacitást.

Korlátozott előrelépésről lehet beszámolni a kábítószerek elleni küzdelem terén, a kábítószer-csempészet továbbra is súlyos problémát jelent. A kábítószerrel kapcsolatos vádemelések száma nőtt. Jobb infrastruktúrát építettek ki a lefoglalt kábítószerek bírósági eljárást megelőző tárolására. Erős eltökéltségre van azonban szükség ahhoz, hogy e téren Albánia kielégítő eredményeket tudjon felmutatni, valamint fejleszteni kell a felderítő intézkedéseket és a határokon alkalmazott felszerelést.

A rendőrségről szóló új törvény végrehajtásával folytatódott az előrelépés a rendőri tevékenység terén. Megkezdődött az Europol stratégiai megállapodás, valamint délkelet-európai rendőri együttműködésről szóló egyezmény végrehajtása. Meg kell viszont erősíteni a rendőrség irányítását, személyzetét, valamint képzési és belső ellenőrzési rendszerét. Több erőfeszítésre van szükség megbízható bűnügyi statisztikák kifejlesztéséhez.

Korlátozott előrelépésről lehet beszámolni a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, ami továbbra is súlyos probléma, valamint kihat a jogállamiságra és az üzleti környezetre. A szervezett bűnözés elleni küzdelem céljából nemzeti stratégiát fogadtak el. A jogi keret fejlődött. A Interpollal folytatott együttműködés javulása számos nemzetközi elfogatóparancs végrehajtását tette lehetővé. A szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket azonban aláássa a korrupció és a gyenge tanúvédelem. A rendőrség és az ügyészek közötti együttműködésben mutatkozó nehézségek továbbra is csökkentették a nyomozások hatékonyságát.

Az emberkereskedelem leküzdésére stratégiát fogadtak el. Sok még a tennivaló, különösen az áldozatok védelme terén. Az illegális kereskedelem elleni stratégia végrehajtásához – különös tekintettel az áldozatvédelemre – nagyobb politikai eltökéltségre és hatékonyabb koordinációra van szükség. Albánia továbbra is az emberkereskedelem jelentős forrásországa, mind a nők és lányok szexuális kizsákmányolása, mind a kényszermunka tekintetében. A nők és a gyerekek belső kereskedelme növekszik.

A személyes adatok védelme tekintetében érdemi előrelépésről lehet beszámolni. Kialakult a jogszabályi keret, és kijelöltek egy független felügyelő hatóságot. Megfelelő erőforrásokra van azonban szükség ahhoz, hogy ez utóbbi megfelelően elláthassa feladatát.

Bosznia-Hercegovina

Bosznia-Hercegovina az európai partnerséggel összhangban némi előrelépést tett a politikai kritériumok teljesítése terén. A Bizottság és a Tanács által 2005-ben kijelölt négy kulcsfontosságú területen[8] elért eredményeket követően 2008 júniusában aláírták a stabilizációs és társulási megállapodást. Ugyanakkor az államépítés fő jellemzőivel kapcsolatos konszenzus hiánya, a daytoni/párizsi békemegállapodást érő gyakori kihívások, valamint a lázító szónoklatok negatívan hatottak az intézmények működésére és lelassították a reformot. Az ország Európai Unió felé közelítése szempontjából elengedhetetlen, hogy a politikai vezetők közös képet alakítsanak ki az országuk által követendő irányról és a főbb EU-val kapcsolatos reformokról, valamint egységes álláspontot képviseljenek uniós és nemzetközi ügyekben. Bosznia-Hercegovinának ugyancsak tovább kell fejlesztenie igazgatási kapacitását – különösen állami szinten – és fokoznia kell korrupcióellenes erőfeszítéseit.

A demokrácia és a jogállamiság tekintetében korlátozott előrelépés történt a működőképesebb és hatékonyabb állami struktúrák kialakítása tekintetében, ugyanakkor nem jelenthető előrelépés az alkotmányreform terén. Bosznia-Hercegovina kormányzati rendszere továbbra is nemzetközi részvétel bevonásával működik. A főképviselő hivatalának bezárása attól függ, hogy Bosznia-Hercegovina milyen mértékű előrehaladást tesz az egyedi követelmények teljesítése terén[9].

A 2008. októberi helyhatósági választásokat a nemzetközi előírásokkal összhangban bonyolították le. A bosznia-hercegovinai országgyűlés hatékonyságának javítása terén történt némi előrelépés. Az országgyűlés 2008 első felében számos fontos jogszabályt fogadott el az európai partnerség alapján, de munkáját negatívan befolyásolta a politikai hangulat, a szisztematikusan etnikai alapon történő szavazás, valamint az igazgatási források elégtelensége. Az állami szintű kormány tekintetében az európai integrációval kapcsolatban kialakított konszenzus 2008 tavaszáig segített előrevinni a jogalkotási menetrendet. Az elmúlt hónapokban azonban stagnáltak a reformok. Az állami szintű kormány hatékony munkáját leginkább belső feszültségek, valamint az állam és az entitások közötti szétszakadozott és koordinálatlan politikaalakítás akadályozzák. A jogszabályok elfogadását továbbra is késlelteti a politikai akarat hiánya, valamint a kormányon és parlamenten belüli kapacitásproblémák. Az Európai Integrációs Igazgatóság továbbra is fontos szerepet játszik az európai integráció népszerűsítésében, de munkáját negatívan befolyásolta a korlátozott személyzeti erőforrás, valamint a kedvezőtlen politikai hangulat. A friss népszámlálási adatok hiánya Bosznia-Hercegovina egészét tekintve súlyosan nehezíti a politikatervezést.

Némi előrelépés történt a közigazgatás területén, de további erőfeszítésekre van szükség. A közigazgatási reformmal foglalkozó koordinátori hivatalt megerősítették. Folyamatban van a közigazgatási reformra vonatkozó stratégia végrehajtása, ami az európai partnerség egyik kulcsfontosságú prioritása. Működésbe lépett a közigazgatási reformalap. Az állami és entitásszintű közszolgálati hivatalok közötti koordináció javult, számos nagyszabású képzési programban közösen vesznek részt. Mindazonáltal továbbra is fenn kell tartani az erőfeszítéseket a politikai beavatkozások megelőzése, az etnikai identitás kinevezésekben játszott szerepének korlátozása, valamint egy professzionális és hatékony, érdemi alapon és verseny alapján működő közszolgálat létrehozása érdekében. Nagyon lassan halad az állami tulajdonról szóló törvény megszövegezésének folyamata, ami a főképviselői hivatal bezárásának feltétele. Késett a négy állami ombudsman kijelölése, valamint az ombudsmani kompetenciák állami szintre történő áthelyezése.

Bosznia-Hercegovina további előrelépéseket tett az igazságszolgáltatás fejlesztése terén. Elfogadták az igazságszolgáltatási szektor fejlesztését szolgáló nemzeti stratégiát, amelynek célja a függetlenség, elszámoltathatóság, hatékonyság, professzionalizmus további erősítése, valamint az igazságszolgáltatási rendszer harmonizálása. A Bírói és Ügyészi Főtanács folytatta az igazságszolgáltatás helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseit. Az igazságszolgáltatás működését ugyanakkor továbbra is akadályozza az igazságszolgáltatási rendszer széttagoltsága és a jogi keret összetettsége. A szervezett bűnözés és a háborús bűncselekmények perbefogása terén továbbra is problémák állnak fenn az entitások és a kantonok szintjén. Még függetlenebbé, még inkább elszámoltathatóvá és még hatékonyabbá kell tenni az igazságszolgáltatási rendszert. Komoly aggodalomra ad okot, hogy a Boszniai Szerb Köztársaság (Republika Srpska) kormánya megkérdőjelezte az állami szintű igazságszolgáltatási hatóságok területi illetékességét és hatáskörét a Boszniai Szerb Köztársaságban történő szabad működésük tekintetében.

A korrupció továbbra is általánosan elterjedt és súlyos problémát jelent, az ellene való küzdelem terén Bosznia-Hercegovina kevés eredményt tud felmutatni. A nemzeti korrupció elleni stratégia végrehajtása nem megfelelő. A korrupció miatt hozott büntetőítéletek továbbra is nagyon korlátozottak. A közigazgatási tevékenységek átláthatóságát akadályozza a külső ellenőrzéssel megbízott állami intézményekre, valamint a korrupciós felügyelőkre gyakorolt politikai nyomás. Bosznia-Hercegovinának meg kell erősíteni a korrupció leküzdésére irányuló kötelezettségvállalását és határozottabban kell fellépnie.

Az emberi jogok és a kisebbségvédelem területén korlátozott előrelépés történt. Bosznia-Hercegovina ratifikálta az összes főbb ENSZ és nemzetközi emberi jogi egyezményt, ideértve 2008 júliusában a felülvizsgált Európai Szociális Chartát is. A nemzetközi emberi jogi egyezmények általános végrehajtását azonban javítani kell. Számos esetben nem hajtották végre megfelelően a bosznia-hercegovinai alkotmánybíróság emberi jogi bizottságának határozatait.

Némi előrelépés történt a polgári és politikai jogok kezelése terén. Lépéseket tettek a civil társadalom fejlesztésének támogatására. A civiltársadalmi igazgatóság létrehozása pozitív fejlemény, még akkor is, ha a civil szervezetek továbbra is általánosságban tekintve gyenge lábakon állnak, politikaalakításban való részvételük további erősítésre szorul. Biztosították az állami börtön megépítéséhez szükséges finanszírozást. A büntetőszankciók tekintetében azonban továbbra sincs egységes gyakorlat az állam és az entitások között. A fogvatartottakkal és letartóztatottakkal való embertelen bánásmód továbbra is probléma. Az elkövetők perbe fogása továbbra is alacsony. Polgári és büntetőügyekben az igazságszolgáltatáshoz történő hozzáférés továbbra is aggodalomra ad okot, a törvény előtti egyenlőség nem mindig garantált.

Az állam és az entitások alkotmánya rendelkezik a véleménynyilvánítás és a média szabadságáról , a gyülekezési és egyesülési jogokról , valamint a vallásszabadságról . Kevés további előrelépés történt azonban e területeken, és továbbra is a meglévő jogszabályok hatékonyabb végrehajtására van szükség. A Föderáció elfogadta a közcélú műsorszolgáltatásról szóló törvényt, bár a vonatkozó állami-szintű törvénnyel való teljes harmonizáció még nem valósult meg. Valamennyi műsorszolgáltatásról szóló jogszabályt megfelelően végre kell hajtani, hogy eleget tegyenek az európai partnerség e kulcsfontosságú prioritásának. Megkíséreltek pénzügyi forrásokat visszatartani a közcélú műsorszolgáltató rendszerből. További testi támadásokat követtek el újságírók és kiadók ellen.

A gazdasági és szociális jogok területén korlátozott előrelépés történt. Fenn kell tartani az erőfeszítéseket a nők védelmezését illetően az erőszak valamennyi formájával szemben. Bár bevezettek egy gyermekekre vonatkozó cselekvési tervet, továbbra is problémákkal kell számolni az egészségügy, a szociális védelem, az oktatás, valamint a gyermekek ellen elkövetett családon belüli erőszak terén. A szociális jóléti rendszerekben mutatkozó hiányosságok negatívan hatottak a kiszolgáltatott helyzetű csoportok – ideértve a szellemi fogyatékkal élőket is – körülményeire. Pozitív fejleménynek tekinthető a felülvizsgált Európai Szociális Charta ratifikálása, de a kormány összetett rendszere, valamint a jogalkotás széttöredezettsége továbbra is országszerte akadályozza a szociális párbeszédet. Folytatódott az előrelépés a tulajdonjogok és a földügyi igazgatásra vonatkozó reform terén. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a menekültek ingatlanköveteléseivel foglalkozó bizottság megbízatását kiterjesztették a hátrahagyott ingatlanok visszaszolgáltatásával kapcsolatos esetekre. Noha Bosznia-Hercegovina jogi kerete rendelkezik a gazdasági és szociális jogok védelméről, a végrehajtás általánosságban tekintve továbbra is gyenge lábakon áll.

Némi haladás történt a kulturális jogokat és a kisebbségi jogokat illetően. Létrehozták az állami szintű Nemzeti Kisebbségek Tanácsát, és a Boszniai Szerb Köztársaságban is működik Nemzeti Kisebbségek Tanácsa. További lépéseket kell tenni a nemzeti kisebbségekkel kapcsolatos törvény végrehajtásának javítása érdekében, az állami szintű alkotmányt pedig úgy kell módosítani, hogy a kisebbségeknek valamennyi politikai funkcióhoz hozzáférést biztosítson. Továbbra is problémát jelent a gyermekek etnikai alapon történő iskolai elkülönítése. Bosznia-Hercegovina csatlakozott a Roma integráció évtizede – 2005–2015 elnevezésű programhoz. A romák lakhatására, egészségügyi ellátására és foglalkoztatására vonatkozóan cselekvési tervet fogadtak el, valamint koordinációs mechanizmust vezettek be. A roma kisebbség azonban továbbra is nagyon nehéz lakásfeltételekkel és diszkriminációval szembesül, különösen az oktatáshoz, a szociális védelemhez, az egészségügyi ellátásokhoz történő gyenge hozzáférés, valamint a lakhatás és a foglalkoztatás terén. A polgári nyilvántartás hiánya továbbra is akadályozza alapvető szociális és gazdasági jogaik gyakorlását.

A menekülteket és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek biztonsági helyzetét illetően további fejlemények mutatkoznak, de kevés további előrelépés történt a visszatérők társadalmi-gazdasági integrációjának javítása terén.

A regionális kérdések és nemzetközi kötelezettségek tekintetében Bosznia-Hercegovina továbbra is aktívan részt vesz a regionális együttműködési kezdeményezésekben, ideértve a Regionális Együttműködési Tanácsot – amelynek központját 2008 februárjában Szarajevóban hozták létre – és a CEFTA-t is. Bosznia-Hercegovina kielégítő együttműködést tartott fenn a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY), ami kulcsfontosságú európai partnerségi prioritás. A Nemzetközi Büntetőbíróság tekintetében az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodás nem felel meg az uniós közös álláspontnak és elveknek. Az Európa Tanácsban való tagsággal kapcsolatos kötelességek és kötelezettségvállalások tekintetében Bosznia-Hercegovina még mindig megfigyelési eljárás alatt áll.

Egészében tekintve Bosznia-Hercegovina szomszédaival való kapcsolata jó, de kevés előrelépés történt a megoldatlan kérdések – ideértve kereskedelmi és határral kapcsolatos kérdéseket Horvátországgal és Szerbiával – rendezése terén.

Bosznia-Hercegovina gazdasága továbbra is gyorsan növekszik. A külső államháztartási hiány növekedése, a magasabb infláció, valamint az expanziós költségvetési politika következtében megingott a makrogazdasági stabilitás. Az országot jellemző nagyon magas munkanélküliség és alacsony munkaerőpiaci részvétel, valamint az entitások közötti eltérő reformtervek továbbra is komoly aggodalomra adnak okot.

Ami a gazdasági kritériumokat illeti, Bosznia-Hercegovina némi egyenetlen előrelépést tett afelé, hogy működőképes piacgazdasággá váljon. Eltökélten további jelentős reformtörekvéseket kell folytatni annak érdekében, hogy az ország hosszú távon képes legyen megbirkózni az Unión belüli verseny okozta nyomással és piaci erőkkel.

Némi előrelépés történt a téren, hogy sikerüljön konszenzust kialakítani az alapvető gazdaságpolitikai kérdésekben, és a gazdaságpolitikai területeket illetően javult az entitások közötti együttműködés. A nemzeti költségvetési tanácsról szóló törvény elfogadásával, valamint az új törvény keretében a Költségvetési Tanács szeptember elejei létrehozásával teljesítették a költségvetési koordináció javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalást. Sikerült megállapodni a közvetett adók elosztásáról. A valutatanácsi megállapodás továbbra is zökkenőmentesen működik, a nemzetközi ingadozások és a hazai hitelezés magas növekedési rátái ellenére többnyire sikerült fenntartani a pénzügyi stabilitást. Egyes munkaerőpiaci mutatók javultak. Csökkentek a Föderációban alkalmazott magas társasági és jövedelemadó-kulcsok, országos szinten pedig jogalkotási intézkedéseket hoztak a kettős adózás elkerülésére.

Az üzleti környezet valamelyest kedvezőbbé vált a cégbejegyzés, a csődeljárások és a földügyi nyilvántartás terén. A KKV szektor könnyebben jut finanszírozás. 2007-ben – a Boszniai Szerb Köztársaság nagyszabású privatizációi következtében – megugrott a közvetlen külföldi beruházás, és teljes mértékben fedezte a folyó fizetési mérleg hiányát. Felgyorsult a fizikai tőke felfokozása, többek között a Boszniai Szerb Köztársaságban rohamosan növekvő állami beruházásból fakadóan.

2007-ben és 2008-ban folytatódott a 2006-ban kezdődött költségvetési elcsúszás. A Föderációban, a visszaeső költségvetési bevételek ellenére a szociális kiadásokkal kapcsolatban tett jelentős kötelezettségvállalásokból fakadóan emelkedtek a költségvetési kockázatok. Emellett – a költségvetés fenntarthatóságát és a magánszféra versenyképességét gyengítő béremelések és indexálási mechanizmusok következtében – valamennyi kormányszinten fellazult a közszférán belüli bérezési politika. Az állami tulajdonban lévő vállalatok szerkezetátalakítása és felszámolása lassan haladt. A Föderációban csupán csekély előrelépés történt a privatizáció terén. A munkanélküliség továbbra is nagyon magas.

A termelés szerkezetében a nagyobb hozzáadott értéket képviselő tevékenységekre történő átállás továbbra is nagyon lassú. A munkahelyteremtést a gyenge termelési kapacitás és olyan merev struktúrák akadályozzák, mint például a magas szociális járulékok, a torzult bérképző mechanizmusok, magas és rosszul célzott szociális transzferek, valamint az alacsony munkaerő-mobilitás. Az üzleti környezetre még mindig kihatnak az igazgatási hiányosságok. A szürke- és feketegazdaság kiterjedtségét tovább fokozza a gyenge szabályozási keret, a nem megfelelő adó- és kiadáspolitikák, valamint a jogérvényesítésben – ideértve a korrupciót és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet is – mutatkozó gyengeségek. A szürke- és feketegazdaság továbbra is fontos kihívás, mivel csökkenti az adóalapot és a gazdaságpolitika hatékonyságát.

Bosznia-Hercegovina némi előrelépést tett a jogszabályok és a szakpolitikák európai előírásokhoz való közelítésében. Az ideiglenes megállapodás 2008. július 1-jén történő hatályba lépését követően általánosságban tekintve kielégítő volt a vámügyekkel kapcsolatos rendelkezések végrehajtása. Bosznia-Hercegovina igazgatási kapacitását azonban tovább kell erősíteni, és az országnak nyomon kell követnie a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtását.

Bosznia-Hercegovina némi előrelépést ért el a belső piachoz kapcsolódó európai partnerségi prioritásokkal kapcsolatban. Az áruk szabad mozgása tekintetében korlátozott előrelépés történt a szabványosítás, a minősítés és a piacfelügyelet terén. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség továbbra is a jogi keret e területtel kapcsolatos EU-jogszabályokhoz történő közelítése, valamint a szükséges igazgatási kapacitás kifejlesztése érdekében. Elfogadták a gyógyszerekről és gyógyászati eszközökről szóló törvényt , ami hozzájárul ahhoz, hogy ebben az ágazatban egységes piac jöjjön létre Bosznia-Hercegovinában. A fogyasztóvédelmi tanács teljes mértékben működőképessé vált.

A szolgáltatások, a letelepedéshez való jog és a társasági jog terén kevés előrelépés történt. A cégbejegyzés terén előrelépés történt. Nem történt ugyanakkor előrelépés egy egységes állami szintű bankfelügyeleti hatóság, valamint a lízingekkel és kötelezettségekkel kapcsolatos állami szintű jogszabály elfogadása terén.

Nem történt új előrelépés a tőke szabad mozgása terén, de haladnak az e téren folytatott előkészületek. A jogszabályok közelítése és az igazgatási kapacitás tekintetében egyaránt előrelépés történt a vámügyek terén. Most a vámstratégiákat kell meghatározni, különös tekintettel a képzésre, információtechnológiára és egyéb területekre. Előrelépés történt továbbá az európai partnerségben szereplő adózással kapcsolatos prioritások teljesítése terén. A nemzeti költségvetési tanács 2008 szeptemberében kezdte meg működését. A növekvő gazdasági tevékenységnek és a regisztrált HÉA-fizetők növekvő számának köszönhetően javult a HÉA-beszedés.

A versenypolitika tekintetében megjegyzendő, hogy Bosznia-Hercegovina némi előrelépést ért el a trösztellenes ellenőrzések területén. A Versenypolitikai Tanács fokozta tevékenységeit, bár nem történt előrelépés a jogalkotás közösségi jogszabályokhoz történő kiigazítása terén. Nem történt előrelépés az állami támogatás területén, és továbbra is függőben van egy függetlenül működő állami támogatást felügyelő hatósággal létrehozása, illetve az azzal kapcsolatos jogszabályok kidolgozása. A közbeszerzést illetően csupán korlátozott előrelépés történt. A közbeszerzési eljárások megfelelő végrehajtása még nem biztosított az országban. A szellemi tulajdonjogok érvényesítésében kevés fejlődés történt. A jogalkotási keret még nem teljes, és a végrehajtási kapacitást meg kell erősíteni.

Korlátozott előrelépés történt a szociális és foglalkoztatási politikákkal kapcsolatban. A közegészségügy terén javult a koordináció és a stratégiai tervezés. Létrehozták az egészségügy-miniszterek konferenciáját, amely rendszeresen ülésezik. Lépéseket tettek a WHO keretegyezmény végrehajtása felé, bár a végrehajtást javítani kell. A szociális és foglalkoztatási jogszabályok és szakpolitikák azonban továbbra is rendkívül szétszabdaltak. Az ország intézményi struktúrája továbbra is nagymértékben megnehezíti a szükséges összehangolt megközelítések kialakítását.

Némi előrelépés történt az oktatással kapcsolatos európai előírások terén. A miniszterek konferenciája létrehozásának eredményeként valamelyest javult az ország 14 oktatási minisztériuma közötti koordináció. Állami szintű törvényt fogadtak el a szakképzésről. Bosznia-Hercegovina ugyancsak további lépéseket tett a bolognai reformok végrehajtása tekintetében. A jogszabályok entitás- és kantonszintű harmonizálása azonban még nem fejeződött be, és országszerte egyenetlen a végrehajtás. A kutatás tekintetében megkezdődött az ország hetedik kutatási keretprogramhoz (FP7) történő társítása, amely várhatóan megnöveli az uniós partnerekkel való kutatási együttműködés lehetőségeinek számát. Mindazonáltal továbbra is jelentős erőfeszítésekre van szükség az ország kutatási kapacitásának növelése érdekében.

Bosznia-Hercegovina viszonylag előrehaladott a WTO- hoz történő csatlakozási előkészületeket illetően, de fel kell gyorsítani erőfeszítéseit, hogy eleget tegyen a korai csatlakozásra vonatkozó saját célkitűzésének.

Az európai normák tekintetében Bosznia-Hercegovina némi előrelépést tett számos ágazati politikában . Az ipar és a kis- és középvállalkozások (KKV) területén korlátozott előrelépés történt. Nem fogadtak el országos szintű KKV-stratégiát. Továbbra is megoldatlan az iparpolitika kérdése is.

Némi előrelépés történt az EU-politikákhoz történő közelítés tekintetében a mezőgazdaság és a halászat területén. Elfogadták az állami szintű mezőgazdasági, élelmiszer- és vidékfejlesztési törvényt. Nem történt azonban előrelépés az állami szintű mezőgazdasági minisztérium létrehozása terén. Késett az átfogó mezőgazdasági stratégia kidolgozása. Szerény haladás mutatkozik az élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi politika terén. A nem megfelelő humán és pénzügyi erőforrások, valamint az állami és entitás-szintű szolgálatok közötti gyenge koordináció következtében továbbra is problémák állnak fenn. Bosznia-Hercegovinában továbbra is gyerekcipőben járnak a környezetvédelem területén tett előkészületek. Nem fogadtak el olyan állami szintű környezetvédelmi törvényt, amely az egész nemzetre kiterjedő, harmonizált környezetvédelmi keretet hoz létre, és nem állították fel az állami környezetvédelmi ügynökséget sem.

Bosznia-Hercegovina némi haladást ért el a közlekedési ágazatban, mind az intézményi struktúra megerősítése, mind a szabályozási keret kiigazítása tekintetében. Előrelépés történt a transzeurópai közlekedési hálózatok kifejlesztése terén, de továbbra is jelentős reformokra és közelítésre van szükség a vasutat illetően. Az ország továbbra is aktívan részt vesz a Délkelet-európai Közlekedési Megfigyelőközpontban. Az európai közös légtérről (ECAA) szóló megállapodás ratifikálását követően megnyílt a kereskedelmi légi fuvarozók piaca. A megállapodást azonban következetesen kell alkalmazni. További erőfeszítésekre van szükség az intézményi struktúra átalakításának befejezése, valamint valamennyi közlekedési mód vonatkozásában a piacnyitási feltételek biztosítása érdekében.

Az energiaügy területén csekély előrelépés történt. Az Energiaközösséget létrehozó szerződés szerződő feleként Bosznia-Hercegovinának végre kell hajtania a vonatkozó uniós energiaügyi jogszabályokat, de jelentős lemaradással kell számolnia számos energiával kapcsolatos területen. Különösen a gázágazat reformja késik. A villamosenergia-ágazatban szétválasztották az energiaszállítási tevékenységeket, és működik a független rendszerüzemeltető (ISO) és energiaszállító vállalat (Transco). A Transco-val kapcsolatos fejlemények – különösen a Boszniai Szerb Köztársaság által a vállalat entitás-alapon történő felosztására tett javaslat – azonban veszélybe sodorták a villamosenergiai ágazatban elért előrehaladást. Nem dolgoztak ki átfogó energiastratégiát.

Bosznia-Hercegovina némi haladást ért el az információs társadalom és a média területén. A közcélú műsorszolgáltatásról szóló föderációs törvény elfogadásával teljes mértékben létrejött a bosznia-hercegovinai közcélú műsorszolgáltatásra vonatkozó jogi keret, bár további közelítésre van szükség a vonatkozó állami szintű jogszabályokkal. A Hírközlési Szabályozó Hatóság függetlenségét tovább ingatták az új bérezési szabályok, valamint a főigazgató kinevezése körüli nehézségek. Az állami szintű Információs Hivatal felállítása területén nem történt semmilyen előrelépés. A pénzügyi ellenőrzést illetően korlátozott előrelépés történt.

Némi előrelépés történt a statisztika területén. Nem hajtották azonban megfelelően végre az ország állami, illetve entitás szintű statisztikai intézményei közötti együttműködési megállapodást. Az eltérő politikai nézetek miatt még mindig nem született döntés annak megerősítéséről, hogy 2011-ben népszámlálást végeznek. Jelentős erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovinában hatékony, az EU-normáknak megfelelő statisztikai rendszert hozzanak létre.

A jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén folytatódott az előrelépés a vízumkezelés , a határigazgatás , a menekültügy és a m