A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról

(2021/C 501 I/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

1. az Európai Unió és annak tagállamai egyetértettek abban, hogy az ifjúságpolitika területén az EU szintjén folytatott együttműködés „segíti a fiatalok társadalmi és állampolgári szerepvállalását, és célja biztosítani, hogy minden fiatal rendelkezzen a megfelelő forrásokkal a társadalom életében való részvételhez” (1),

2. a fiatalok társadalmunk erősségei közé tartoznak, és egyben egyéni jogok birtokosai. Így jogukban áll érdemben részt venni az őket és a társadalom egészét érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában, figyelemmel kísérésében, értékelésében és nyomon követésében, (2)

3. „az egészséges demokrácia a polgárok szerepvállalásán és az aktív civil társadalmon múlik – nemcsak a választások idején, hanem mindig. A demokráciáink rezilienciájának – csakúgy mint a közjónak – legjobb garanciái az elkötelezett, tájékozott és öntudatos, saját érdekeikért szót emelő fiatal polgárok és szervezetek” (3),

4. az Európai Unió olyan értékeken alapul, mint a demokrácia, a pluralizmus, az egyenlőség és a jogállamiság. Az emberi jogok tiszteletben tartása, a szabadság, a megkülönböztetés tilalma, a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, valamint a kisebbségek védelme az európai eszme elidegeníthetetlen sarokkövei (4),

5. „a folyamatban lévő Covid19-világjárvány és annak társadalmi-gazdasági következményei egyre kedvezőtlenebb hatással vannak az emberi jogokra, a demokráciára és a jogállamiságra, a civil társadalom mozgásterét is beleértve” (5),

6. a fiatalok demokratikus folyamatokban való részvételének – a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről szóló tanácsi állásfoglalással (6), az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról szóló következtetésekkel (7) és a többszintű kormányzás megerősítése a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során tárgyú következtetésekkel (8) összhangban történő – továbbfejlesztése hozzá fog járulni a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér erősítéséhez és annak ösztönzéséhez, hogy a fiatalok vállaljanak szerepet azon belül;

ÚGY VÉLIK, HOGY:

7. a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér olyan tér, amely lehetővé teszi a társadalomban való érdemi részvételüket, és minden demokratikus társadalom döntő fontosságú részét képezi (9). Olyan (online és offline) politikai, nyilvános és társadalmi környezetet képez, amely megfelel azoknak a jogi, szakpolitikai, intézményi és gyakorlati feltételeknek, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy a társadalmak befolyásolása és alakítása céljából gyakorolják polgári szabadságaikat az információhoz való hozzáférés, a véleménynyilvánítás, valamint a közéletben való részvételhez szükséges egyesületek vagy szervezetek létrehozása tekintetében;

8. mivel a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér dinamikus és folyamatosan változik, az ifjúságpolitika terén tevékenykedő valamennyi demokratikus és független szervezet és a fiatalok minden nem formális csoportja kulcsfontosságú szereplőnek bizonyul a fiatalok részvételének előmozdításában, ezért támogatni és védeni kell őket;

9. a fiataloknak ingyenes, biztonságos, nyitott, hozzáférhető, inkluzív és reprezentatív civil társadalmi térre van szükségük, amely lehetővé teszi számukra, hogy egyesületeket hozzanak létre, hogy a témától függetlenül szerepet vállaljanak az igényeikhez és érdekeikhez kapcsolódó területeken, felszólaljanak közügyekben és részt vegyenek a nyilvános döntéshozatalban;

10. a fiatalok különböző csoportjainak – köztük a kiszolgáltatott vagy ritkán hallott fiataloknak, például a fiatal migránsoknak – a civil társadalmi tér széles körében való aktív részvétele segíti őket a polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciák fejlesztésében. Egyúttal előmozdítja személyes, szakmai és társadalmi fejlődésüket, hozzájárul az Európai Unió értékeihez (10), a társadalmi kohézióhoz, a nemzedékek közötti együttműködéshez – és biztosítja, hogy a demokrácia és a polgárság tükrözze a társadalomban létező nézőpontok sokféleségét és a pluralitást;

11. a fiataloknak a civil társadalmi térben való részvétele fontos katalizátora a különböző társadalmi innovációknak (11), ami azt mutatja, hogy ez a tér hozzájárul a demokratikusabb és megalapozottabb döntéshozatali folyamatok kialakulásához, ezáltal erősítve a demokrácia minőségét. Ugyanakkor a fiatalok különösen kiszolgáltatottak a hátrányos megkülönböztetés és a civil társadalmi tér korlátozása tekintetében (12);

12. a fiatalok szűkülő civil társadalmi tere, valamint az alapvető és a demokratikus jogok bejelentett megsértései olyan globális jelenségek, amelyek Európa-szerte veszélyeztethetik a demokráciákat, függetlenül a gazdasági fejlődéstől és a földrajzi elhelyezkedéstől. Tanulmányok bizonyítják, hogy az ifjúsági civil társadalmi szervezetek politikai folyamatokban való részvételi lehetőségei a beszámolók szerint szintén korlátozottak (13);

13. az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait be kell vonni többek között a 11 európai ifjúsági cél körébe tartozó valamennyi témára vonatkozó kulcsfontosságú projektek kidolgozásába. Ezen túlmenően ezek a szervezetek alapvető fontosságúak a fiatalokat célzó olyan szolgáltatások és támogatás nyújtása szempontjából, amelyek gyakran kiegészítik a hatóságok által nyújtott szolgáltatásokat;

14. a Covid19-világjárvány következtében sok országban tovább szűkül a fiatalok civil társadalmi tere, és gyakran annak online megfelelői jelentik az egyetlen életképes alternatívát. A levont tanulságok némelyike pozitív, például ott, ahol új funkciókat találtak a digitális terekben, a civil társadalmi élet online színtereire való átállás azonban problémákat vet fel a fiatalok hozzáférésével (infrastruktúra), képességével (kompetenciáival) és online biztonságával kapcsolatban;

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

15. egy egyenmegoldás nem megfelelő ahhoz, hogy kedvező környezet jöjjön létre az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteknek és a fiatalok nem formális csoportjainak a támogatásához. Figyelembe kell venni az egyetemes tervezést, a különböző kulturális és földrajzi hátteret, a strukturális egyenlőtlenségeket, a nemek közötti egyenlőtlenséget és más olyan tényezőket, amelyek megakadályozzák a fiatalokat és az ifjúsági civil társadalmi szervezeteket abban, hogy szabadon működjenek és érdemben részt vegyenek a társadalomban;

16. a képernyő előtt és online tevékenységekkel töltött túl sok idő negatív hatást gyakorol a fiatalok mentális, fizikai és szociális egészségére (14). Mindazonáltal a civil társadalmi élet online színterei számos fiatal számára fontos menedékhelyet jelentenek, ahol élni tudnak polgári jogaikkal, különösen a Covid19-világjárvány idején. Bár az egészséggel kapcsolatos kérdések képezik az egyik szem előtt tartandó szempontot, az online biztonsággal és a digitális szakadékkal (beleértve az infrastruktúrát és a kognitív akadályokat) is foglalkozni kell. Az online és offline szerepvállalás közötti megfelelő egyensúly megtalálását ezért valamennyi érdekelt félnek prioritásként kell kezelnie a fiatalok civil társadalmi terének támogatása tekintetében;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

17. minden fiatal, különösen a Covid19-világjárvány által leginkább érintett fiatalok számára megőrizzék és bővítsék a civil társadalmi teret, és hozzanak további intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hátrányos helyzetű és kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok – különösen a távoli és vidéki területekről származók, valamint a fogyatékossággal élők – hozzáférhessenek ehhez a térhez és abban részt vehessenek. Elő kell továbbá mozdítani e tér láthatóságát és hozzáférhetőségét a fiatalok számára;

18. foglalkozzanak az azon folyamatokkal és eszközökkel kapcsolatos aggályokkal, amelyek a szabad és hozzáférhető nyilvános terek hiányát okozzák vagy jelentős akadályokat gördítenek a civil társadalmi térhez hozzáférni kívánó és abban részt venni kívánó fiatalok útjába, ideértve nevezetesen az olyan kereskedelmi eszközöket, amelyek személyre szabott marketinget, dzsentrifikációt, vidéki migrációt, valamint a fizikai és online terek fokozott kereskedelmi hasznosítását eredményező algoritmusokat használnak (15);

19. foglalkozzanak a polgári jogaikat és szabadságaikat gyakorló fiatalok magánéletével kapcsolatos aggályokkal, hogy biztosítsák személyes biztonságukat és biztosítsák az egyének jogainak tiszteletben tartását, amit könnyen érthető nyelven kell népszerűsíteni, valamint hogy biztosítsák számukra, hogy rendelkezhessenek az adataik felett, mindenekelőtt a tulajdonukat képező vagy rájuk vonatkozó valamennyi adat biztonságos és jogszerű, az EU általános adatvédelmi rendeletében meghatározottak szerinti kezelése révén;

20. vegyék figyelembe a fiatalok online részvétele előtt álló akadályokat (többek között az internethez való hozzáférést, a digitális kompetenciákat, az infrastruktúra és a berendezések hiányát), és törekedjenek arra, hogy garantálják a fiatalok számára biztosított digitális civil társadalmi színterek biztonságát a digitális reziliencia elősegítése révén, különösen a fiatalok digitális és médiaműveltségének és -tudatosságának erősítésével, többek között olyan biztonsági intézkedésekkel, amelyek megvédik a fiatalokat a félretájékoztatástól, a dezinformációtól, a propagandától, a társadalmi polarizációtól, a gyűlöletbeszédtől, az internetes megfélemlítéstől, az online csábítástól stb.;

21. ismerjék el, hogy az oktatási szolgáltatók valamennyi (formális, nem formális és informális) tanulási színtéren alapvető szerepet töltenek be az állampolgári ismeretek olyan különböző formákban történő oktatásának előmozdításában, amelyek az aktív polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciákra összpontosítanak, ami viszont hozzájárul a társadalom demokratikusabbá válásához;

22. mozdítsák elő az ifjúsági szervezetek, illetve az oktatási és képzési intézmények közötti civil és politikai folyamatokat, valamint aktív együttműködést a közös projektek terén, többek között a meglévő civil társadalmi tér feltételeinek javítása vagy új civil társadalmi tér létrehozása érdekében, ezáltal a gyakorlatban is hozzájárulva a fenntartható fejlődési célok és az európai ifjúsági célok eléréséhez;

23. adott esetben kötelezzék el magukat a hatóságok és a fiatalok közötti, többek között az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezetek és a fiatalok nem formális csoportjai által támogatott és fenntartott civil társadalmi téren keresztül megvalósuló, közösen megtervezett és közösen irányított interakciók vagy kommunikációs csatornák mellett és támogassák ezeket, annak érdekében, hogy elősegítsék a fiatalok véleményének érdemi és változatos képviseletét, és kézzelfogható hatást gyakoroljanak a fiatalokat érintő szakpolitikák kidolgozására, végrehajtására és nyomon követésére;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VÉVE, SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

24. törekedjenek arra, hogy fenntartható strukturális finanszírozás révén minden szinten megóvják és kiterjesszék a fiatalok számára biztosított civil társadalmi teret, és adott esetben mérlegeljék az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteknek és a fiatalok nem formális csoportjainak a projektalapú finanszírozását. Hívják fel a fiatalok figyelmét a polgári és politikai szabadságaikra, valamint arra, hogy a civil társadalmi térben való részvételük milyen lehetőségeket nyújt e szabadságok gyakorlására;

25. támogassák az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait a gyűlöletbeszéd és a tevékenységeiket érő egyéb fenyegetések elleni küzdelemben, különös tekintettel a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságának gyakorlására;

26. folyamatosan kísérjék figyelemmel, értékeljék és támogassák a fiatalok számára biztosított civil társadalmi teret lehetővé tevő környezetet, egyúttal tárják fel és kezeljék az e teret fenyegető veszélyeket;

27. biztosítsanak könnyű hozzáférést az információkhoz, hozzáférhető formátumban és adott esetben ifjúságbarát nyelven, az „Európai Ifjúsági Információs Chartával” (16) összhangban, az átláthatóság fokozása és a fiatalok politikai intézményekbe vetett bizalmának erősítése érdekében, ugyanakkor vezessenek be megfelelő intézkedéseket – különösen a médiatudatosság előmozdításával – a félretájékoztatás, a dezinformáció, a propaganda, a társadalmi polarizáció, a gyűlöletbeszéd, az összeesküvés-elméletek, az internetes megfélemlítés, az online csábítás és hasonlók problémájának kezelésére;

28. fokozzák a fiatalok intézményes elérését (közvetlenül vagy az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteken és a fiatalok nem formális csoportjain keresztül), hatékony offline és online szerepvállalási eszközök felhasználásával; emellett alkalmazzanak a magukkal a fiatalokkal közösen kialakított, a döntéshozók által elismert és független kutatással támogatott mechanizmusokat annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fiatalok részvételét a civil társadalmi térben és a politikában;

29. adott esetben vizsgálják meg, hogy a személyre szabott marketinget eredményező algoritmusokat használó kereskedelmi eszközök milyen hatást gyakorolnak a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térre, és kezdjenek párbeszédet ezen eszközök szolgáltatóival a civil társadalmi térre gyakorolt esetleges hatások kezelése érdekében; vegyék fontolóra szükséges, megfelelő és arányos intézkedések elfogadását a kereskedelmi eszközök olyan negatív hatásainak kezelésére, amelyek párbeszéd útján nem enyhíthetők;

30. támogassák a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térrel kapcsolatos kutatást és kísérjék figyelemmel e tér állapotát az Európai Unió egészében, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten is, beleértve az előttük álló kihívásokat és fenyegetéseket, valamint értékeljék a fiataloknak a civil társadalmi térben való részvételét;

31. vegyék fontolóra, hogy az ifjúság európai évében, azaz 2022-ben különös figyelmet fordítanak a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térre és a fiatalok alapvető szabadságaira;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

32. a különböző európai programok – többek között a legfontosabb ifjúságpolitikai programok, mint az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület – révén, ágazatokon átívelően támogassa a fiatalok számára biztosított, nem üzleti jellegű, nyitott, inkluzív és biztonságos civil társadalmi teret;

33. erőteljesebben vonja be az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait az életükre hatást gyakorló európai kezdeményezések – például az új európai Bauhaus, az EU éghajlati paktuma és az Európa jövőjéről szóló konferencia – tervezésébe, végrehajtásába és nyomon követésébe, szem előtt tartva e kezdeményezéseknek a fiatalokat szolgáló civil társadalmi tér biztosításában betöltött szerepét.

(1) Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(2) Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(3) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről (COM (2020) 790, 2020.12.3., 3. o.).

(4) Ez a pont az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkén alapul.

(5) A Tanács következtetései a Covid19-világjárványt követő, emberi jogokon alapuló helyreállításról (6324/21, 2021. február 22.).

(6) A Tanács állásfoglalása a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről (HL C 417., 2015.12.15., 10. o.).

(7) A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról (HL C 415., 2020.12.1., 16. o.).

(8) A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241., 2021.6.21.,3. o.).

(9) A „fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér” e következtetésekben használt fogalma a nem kormányzati szereplők számára biztosított civil társadalmi tér OECD általi meghatározásán alapul.

(10) Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata (HL C 202., 2016.6.7., 1. o.).

(11) Safeguarding Civic Space for Young People in Europe (A fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér megőrzése Európában, Európai Ifjúsági Fórum, 8. o.).

(12) Ifjúsági partnerség: Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021 (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése, 2021).

(13) Ifjúsági partnerség: Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021 (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése, 2021).

(14) Az UNICEF nyilatkozata: Growing concern for well-being of children and young people amid soaring screen time (Növekvő aggályok a gyermekek és a fiatalok jóllétével kapcsolatban a képernyő előtt töltött idő rendkívüli növekedése miatt), 2021. február 8.

(15) Smith, Neil (1996) The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city. (Az új városi határvonal: dzsentrifikáció és a revansiszta város) (London, Routledge). Day, Kristen (1999) Introducing gender to the critique of privatized public space (A nemi szempont alkalmazása a privatizálódott nyilvános terek kritikájában). Journal of Urban Design, Vol.4, No. 2. Kohn, M., (2004) Brave new neighborhoods: The privatization of public space (Szép új környékek: A nyilvános terek privatizálódása). (New York, Routledge).

(16) Az Európai Ifjúsági Információs Charta a fiataloknak nyújtott tájékoztatásra és tanácsadásra vonatkozó szakmai elvek és iránymutatások gyűjteménye.