Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírásáról /* COM/2013/0230 final - 2013/0120 (NLE) */





INDOKOLÁS 2004 novemberében a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy egyéni partnerségi és együttműködési keretmegállapodásokról (a továbbiakban: megállapodás) tárgyaljon Thaifölddel, Indonéziával, Szingapúrral, a Fülöp-szigetekkel, Malajziával és Bruneijel. Indonéziával 2005-ben kezdődtek tárgyalások, amelyeket 2007 júniusában zártak le. A Bizottság 2007 júliusában, Indonézia pedig 2009 júliusában parafálta a megállapodást. A megállapodást 2009. november 9-én írták alá Jakartában. Ezen átfogó EU–Indonézia partnerségi és együttműködési megállapodás az első olyan megállapodás volt, amely az EU és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) országai között született. A megállapodás bizonyítja az EU és Indonézia közötti kapcsolatok egyre nagyobb fontosságát, és egy új korszakot nyit a közös alapelveken, azaz az egyenlőségen, a köcsönös tiszteleten, a kölcsönös előnyökön, a demokrácián, a jogállamiságon és az emberi jogokon alapuló kétoldali kapcsolatok számára. A megállapodás megerősíti a politikai, gazdasági és ágazati együttműködést számos szakpolitikai területen, köztük a kereskedelem, a környezetvédelem, az energia, a tudomány és technológia, a jó kormányzás, valamint az idegenforgalom és kultúra, a migráció, a terrorizmus, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. Tovább erősíti az olyan világszintű kihívásokra adott válaszok terén való együttműködést, amelyekben Indonézi és az EU egyaránt egyra nagyobb szerepet játszik, mint például a G20 keretében. A megállapodás lehetővé teszi az EU számára, hogy a régióban nagyobb felelősséget vállaljon és nagyobb befolyást gyakoroljon. A partnerségi és együttműködési keretmegállapodás révén az EU európai értékeket közvetít majd és gazdagítja a konkrét együttműködést a közös érdeklődésre számot tartó területek széles körében. A megállapodás pozitív példája lesz a kultúrák/vallások közötti párbeszédnek, mivel Indonézia Ázsia harmadik legnépesebb országa és a világ legnagyobb muszlim országa. A megállapodás megkötése összhangban áll azon uniós célkitűzéssel, amely az EU és az ASEAN-országok közötti kapcsolatok átfogó és koherens gazdasági és politikai keretrendszerének kialakítására irányul. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően a Bizottság azon az állásponton van, hogy a Liszaboni Szerződés hatályba lépése és a KKBP uniós szakpolitikákba való integrációja óta a Szerződések által az EU-ra ruházott hatáskörök teljes mértékben kiterjednek az Indonéziával kötött partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz hasonló megállapodásokra. A Bizottság véleménye szerint ezért ezek olyan kétoldalú megállapodások, amelyeket csak az EU köthet meg. Az a tény, hogy a Bizottság javaslatát az Unió és tagállamai, valamint Indonézia közötti megállapodás formájában nyújtotta be, kizárólagosan kapcsolódik e konkrét megállapodásnak a létrejöttéhez, amelyre a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése előtt a Szerződés szabályai szerint, valamint az ebből eredően az Unióra háruló nemeztközi kötelezettségek eredményeként került sor. A Bizottság megjegyzi, hogy a Záróokmány tartalmazza az Európai közösség egyoldalú nyilatkozatát: „A megállapodásnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés III. része IV. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot nem az Európai Közösség tagállamaiként, hanem különálló szerződő felekként kötelezik, amíg az Egyesült Királyság vagy Írország (adott esetben) nem értesíti az Indonéz Köztársaságot arról, hogy az Európai Közösség tagjaként kötelezett féllé vált az Európai Unióról szóló és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően.” Mivel az Indonéziával kötött partnerségi és együttműködési keretmegállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat jogalapja nem az EUMSZ harmadik részének V. címe szerinti jogalap, a Bizottság megítélése szerint a fenti egyoldalú nyilatkozat tárgytalanná vált. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat elfogadásának alkalmából a Tanácsnak és a Bizottságnak az alábbi együttes nyilatkozatot kell tennie: „A Tanács és a Bizottság tudomásul veszi, hogy az Indonéziával kötött partnerségi és együttműködési keretmegállapodás megkötéséről szóló határozatot nem „az EUMSZ harmadik részének V. címe szerint”, hanem az EUMSZ 207. és 209. cikke szerint fogadják el. Az Európai Közösség által a Záróokmány aláírásakor tett egyoldalú nyilatkozat ezért tárgytalanná vált.” 2013/0120 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben a 218. cikkének (6) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament egyetértésére, mivel: (1) A Tanács 2009. november 5-i határozatával[1] összhangban 2009. november 9-én aláírták az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodást, figyelemmel egy későbbi időpontban való megkötésére. (2) A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírása az Unió nevében jóváhagyásra kerül. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. 2. cikk Az Unió főképviselője/a Bizottság alelnöke, illetve az unió főképviselőjének/a Bizottság alelnökének képviselője tölti be a megállapodás 41. cikke szerinti vegyes bizottság elnöki tisztségét. 3. cikk A Tanács elnöke jelöli ki a megállapodás 48. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítésnek az Európai Unió nevében történő megtételére jogosult személyt. 4. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök ÁTFOGÓ PARTNERSÉGI KERETMEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, valamint A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, egyrészről, valamint AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA, másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek, FIGYELEMBE VÉVE az Indonéz Köztársaság és a Közösség közötti hagyományos baráti kötelékeket, valamint az őket egyesítő szoros történelmi, politikai és gazdasági kapcsolatokat, MIVEL a felek különös jelentőséget tulajdonítanak egymáshoz fűződő kapcsolatuk átfogó jellegének, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Feleknek az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartása iránti elkötelezettségét, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Feleknek a demokratikus alapelvek és az alapvető emberi jogok tisztelete, előmozdítása és védelme, a jogállamiság, a béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás iránti elkötelezettségét, amelyet többek között az Egyesült Nemzetek által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Római Statútum és egyéb, mindkét félre alkalmazandó nemzetközi emberi jogi eszközök állapítanak meg, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az Indonéz Köztársaság szuverenitásának, területi integritásának és nemzeti egységének tiszteletben tartását, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a jogállamiság és a felelős kormányzás elvének tiszteletben tartása iránt, valamint népeik gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására irányuló szándékukat, figyelembe véve a fenntartható fejlődés elvét és a környezetvédelemre vonatkozó előírásokat, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, az ilyen bűncselekményekkel vádolt személyeket bíróság elé kell állítani és bűnösségük bebizonyosodása esetén megfelelően meg kell őket büntetni, és tényleges bíróság elé állításukat nemzeti szintű intézkedések meghozatalával és a globális együttműködés fokozásával kell biztosítani, KIFEJEZVE teljes elkötelezettségüket a transznacionális szervezett bűnözés és a terrorizmus valamennyi formája elleni, a nemzetközi joggal – beleértve az emberi jogi jogszabályokat, a migrációs és menekültügyi kérdésekkel kapcsolatos humanitárius elveket és a nemzetközi humanitárius jogot – összhangban folytatott küzdelem mellett, és azok felszámolására szolgáló hatékony nemzetközi együttműködés és eszközök létrehozása mellett, MIVEL a Felek elismerik, hogy a vonatkozó nemzetközi egyezmények és más vonatkozó ENSZ BT-határozatok – beleértve az 1540. ENSZ BT-határozatot – elfogadása az egész nemzetközi közösségnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettsége alapjául szolgál, FELISMERVE, hogy meg kell erősíteni a leszereléssel és a fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségeket többek között annak érdekében, hogy megszűnjön a tömegpusztító fegyverek által jelentett veszély, FELISMERVE az Európai Gazdasági Közösség, valamint Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) tagországai – között létrejött 1980. március 7-i együttműködési megállapodás fontosságát, FELISMERVE a Felek közötti kapcsolatok erősítésének fontosságát az együttműködés fokozása tekintetében, valamint felismerve közös szándékukat aziránt, hogy a közös érdekű területeken fenntartott kapcsolataikat az egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség, a természeti környezet tiszteletben tartása és kölcsönös előnyök biztosítása alapján szilárdítsák meg, mélyítsék el és diverzifikálják, MEGERŐSÍTVE szándékukat, hogy a regionális keretek között vállalt tevékenységekkel teljes összhangban erősítsék az Európai Közösség és az Indonéz Köztársaság közötti, közös érdekeken és kölcsönös előnyökön alapuló együttműködést, ÖSSZHANGBAN saját törvényeikkel és rendeleteikkel, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. CÍM JELLEG ÉS HATÁLY 1. CIKK Általános elvek 1. A Felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, valamint a Felekre alkalmazandó egyéb nemzetközi emberi jogi eszközökben megállapított demokratikus alapelvek és alapvető emberi jogok tiszteletben tartása, amely ezen megállapodás fontos elemét képezi. 2. A Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott közös értékeiket. 3. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés támogatása, az éghajlatváltozás elleni küzdelemben folytatott együttműködés, valamint a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás iránt. 4. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a támogatás-hatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat mellett, és a fejlesztések nagyobb hatékonysága érdekében megállapodnak az együttműködés megerősítéséről. 5. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a felelős kormányzás és a jogállamiság – ezen belül a bíróságok függetlenségének – elve, valamint a korrupció elleni küzdelem mellett. 6. E partnerségi és együttműködési megállapodást az egyenlőség és a kölcsönös előnyök elve alapján kell végrehajtani. 2. CIKK Az együttműködés célkitűzései A Felek vállalják, hogy kétoldalú kapcsolatuk megerősítése érdekében valamennyi közös érdekű területen átfogó párbeszédet folytatnak egymással, és támogatják a további együttműködést. Erőfeszítéseik különösen a következőkre irányulnak: a) együttműködés kialakítása kétoldalú szinten és valamennyi érintett regionális és nemzetközi fórumon és szervezetben; b) a Felek közötti kereskedelem és beruházások kölcsönösen előnyös fejlesztése; c) együttműködés kialakítása a kereskedelemmel és a beruházásokkal kapcsolatos valamennyi közös érdekű területen a kereskedelmi forgalom és a beruházások megkönnyítése, valamint a kereskedelem és a beruházások akadályainak megelőzése és felszámolása érdekében. Az együttműködés körébe tartozhatnak adott esetben a jelenlegi és későbbi regionális EK–ASEAN kezdeményezések; d) együttműködés kialakítása a következő közös érdekű ágazatokban: idegenforgalom, pénzügyi szolgáltatások; vám- és adóügyek, makrogazdasági politika; iparpolitika és kis- és középvállalkozások; információs társadalom; tudomány és technológia; energiaügy; közlekedés és közlekedésbiztonság; oktatás és kultúra; emberi jogok; környezetvédelem és természeti erőforrások, beleértve a tengeri környezetet; erdészet mezőgazdaság és vidékfejlesztés; tengeri és halászati együttműködés; egészségügy; élelmiszer-biztonság; állategészségügy; statisztika; személyes adatok védelme; együttműködés az állam- és a közigazgatás korszerűsítése terén; és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok; e) együttműködés kialakítása a migrációs kérdések, ezen belül a jogszerű és jogellenes migráció, az embercsempészet és az emberkereskedelem terén, f) együttműködés kialakítása az emberi jogok és jogi kérdések terén; g) együttműködés kialakítása a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása terén; h) együttműködés kialakítása a terrorizmus és a több államot érintő bűncselekmények – tiltott drogok és prekurzoraik előállítása és kereskedelme, valamint pénzmosás – leküzdése terén; i) a Felek részvételének fokozása és további ösztönzése az érintett szubregionális és regionális együttműködési programokban; j) régiójukon belül a Felek egymásról alkotott képének javítása; k) a népek közötti megértés támogatása a különféle nem kormányzati szervezetek, például tanácsadó testületek, tudósok, a civil társadalom és a média közötti együttműködés révén szemináriumok, konferenciák, ifjúsági kapcsolatok és egyéb tevékenységek keretében. 3. CIKK A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem 1. A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése. 2. A Felek ezért megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással, és a többoldalú leszerelési és atomsorompó-szerződésekben/egyezményekben, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya alapján kidolgozott egyéb többoldalú megállapodásokban és nemzetközi kötelezettségekben előírt hatályos kötelezettségeik teljes mértékű betartásával és nemzeti szintű végrehajtásával hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a megállapodás lényegi elemét képezi. 3. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással, és lépéseket tesznek a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, mindkét félre alkalmazandó nemzetközi jogi eszközök végrehajtásának megerősítése érdekében, többek között az információk, a szakértelem és a tapasztalatok megosztásával. 4. A Felek ezenkívül megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással, és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához azáltal, hogy lépéseket tesznek valamennyi más érintett nemzetközi jogi eszköz aláírása, megerősítése, vagy adott esetben az azokhoz való csatlakozás és teljes végrehajtása érdekében. 5. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megelőzése érdekében együttműködnek egymással olyan hatékony nemzeti exportellenőrzések létrehozásán, amelyek kiterjednek a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportjának és tranzitjának ellenőrzésére, és magukban foglalják a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciók kilátásba helyezését az exportellenőrzés megsértése esetére. 6. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely ezeket az elemeket kíséri és egységes keretbe foglalja. E párbeszédre regionális szinten kerülhet sor. 4. CIKK Jogi együttműködés 1. A Felek együttműködnek egymással jogrendjük, törvényeik és jogi intézményeik továbbfejlesztésének kérdéseiben, beleértve azok hatékonyságát, különösen az eszmecsere és a szakismeretek cseréje, valamint a kapacitásépítés révén. A Felek törekszenek hatáskörükön és illetékességükön belül a kölcsönös bűnügyi és kiadatási jogsegély továbbfejlesztésére. 2. A Felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, az ilyen bűncselekményekkel vádolt személyeket bíróság elé kell állítani, és bűnösségük megállapítása esetén megfelelően meg kell őket büntetni. 3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással az emberi jogokkal kapcsolatos, 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó nemzeti cselekvési tervről szóló elnöki rendelet végrehajtása terén, beleértve olyan nemzetközi emberi jogi eszközök megerősítésének és végrehajtásának előkészítését, mint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezmény és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma. 4. A Felek megállapodnak abban, hogy e kérdésben előnyös lenne párbeszédet folytatniuk egymással. 5. CIKK Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben 1. A Felek, megerősítve a terrorizmus elleni küzdelem jelentőségét, összhangban az alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel – beleértve az emberi jogi eszközöket és a nemzetközi humanitárius jogot –, valamint saját jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel, és figyelembe véve az ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i 60/288 határozatában foglalt globális terrorellenes stratégiát és az EU és az ASEAN terrorizmus elleni küzdelemben folytatott együttműködésről szóló, 2003. január 28-i közös nyilatkozatát, megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással a terrorcselekmények megakadályozása és visszaszorítása érdekében. 2. A Felek együttműködnek egymással a terrorizmus elleni küzdelem terén az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1373. határozata és más ide vonatkozó, mindkét félre alkalmazandó ENSZ-határozatok, nemzetközi egyezmények és jogi eszközök végrehajtása keretében, többek között a következő fellépések révén: – a terrorcsoportokkal és azok támogató hálózataival kapcsolatos információk cseréje a nemzetközi és nemzeti joggal összhangban; – a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökkel és módszerekkel kapcsolatos vélemények cseréje, beleértve a technikai területeket, a képzést és a terrorizmus megelőzése tekintetében folytatott tapasztalatcserét; – együttműködés a bűnüldözés, a jogi keret megerősítése és a terrorizmus elterjedéséhez vezető feltételek felszámolása terén; – együttműködés a határellenőrzés és határigazgatás előmozdítása terén a következő eszközökkel: fokozott kapacitásépítés, hálózatépítési, képzési és oktatási programok kialakítása, magas rangú tisztviselők, tudósok, elemzők és helyi szereplők cserelátogatásai, valamint szemináriumok és konferenciák szervezése. II. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS A REGIONÁLIS ÉS NEMZETKÖZI SZERVEZETEKBEN 6. CIKK A Felek vállalják, hogy véleményt cserélnek és együttműködnek egymással a regionális és nemzetközi fórumokon és szervezetekben, például az Egyesült Nemzetek Szervezetében, az ASEAN és az EU párbeszédének keretében, az ASEAN regionális fórumon (ARF), valamint az Ázsia–Európa találkozó (ASEM), az ENSZ kereskedelmi és fejlesztési konferenciája (UNCTAD) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében. III. CÍM KÉTOLDALÚ ÉS REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS 7. CIKK 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a párbeszéd és együttműködés e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi területén a kapcsolódó tevékenységeket kétoldalú vagy regionális keretek között, illetve mindkét keret vegyes alkalmazása révén hajtják végre, miközben megfelelő hangsúlyt kapnak a kétoldalú együttműködésben érintett ügyek. A megfelelő keret kiválasztásakor a Felek törekedni fognak az érdekelt felekre gyakorolt lehető legnagyobb hatás elérésére és valamennyi érdekelt fél részvételének megerősítésére, miközben – a politikai és intézményi megvalósíthatóság figyelembevételével – a lehető legjobban kihasználják a rendelkezésre álló erőforrásokat, és adott esetben biztosítják a koherenciát a Közösség és ASEAN felei részvételével zajló egyéb tevékenységek tekintetében. 2. A Közösség és Indonézia adott esetben kiterjesztheti a pénzügyi támogatást a megállapodás hatálya alá tartozó vagy ahhoz kapcsolódó területeken folytatott együttműködési tevékenységekre, a saját pénzügyi eljárásaikkal és forrásaikkal összhangban. Ez az együttműködés többek között magában foglalhatja képzési programok, munkaértekezletek és szemináriumok megrendezését, szakértők cseréjét, tanulmányok készítését és a felek által megállapított egyéb tevékenységeket. IV. CÍM KERESKEDELMI ÉS BERUHÁZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 8. CIKK Általános elvek 1. A Felek párbeszédet folytatnak a kétoldalú és többoldalú kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekről a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok megerősítése és a multilaterális kereskedelmi rendszer fejlesztése céljából. 2. A Felek vállalják, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogatják a kölcsönös kereskedelmi csereforgalom fejlesztését és diverzifikációját, a kölcsönös előnyök biztosítása érdekében. Vállalják továbbá, hogy a kereskedelem akadályainak megszüntetésével, különösen a nem vámjellegű akadályok időben történő megszüntetésével és az átláthatóság növeléséhez szükséges intézkedésekkel javítják a piacra jutási feltételeket, figyelembe véve a nemzetközi szervezetek által e területen végzett munkát. 3. Felismerve a kereskedelemnek a fejlődésben játszott elengedhetetlenül fontos szerepét, valamint azt, hogy a kereskedelmi preferenciák rendszere formájában nyújtott támogatás előnyösnek bizonyult a fejlődő országok számára, a Felek a WTO előírásaival teljes összhangban az ilyen támogatásokról folytatott konzultációik erősítésére törekednek. 4. A Felek tájékoztatják egymást a kereskedelempolitika és a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikák – mezőgazdasági politika, élelmiszerbiztonsági politika, állategészségügyi politika, fogyasztóvédelmi politika, veszélyes vegyi anyagokkal és hulladékkezeléssel kapcsolatos politika – alakulásáról. 5. A Felek a 9–16. cikkben említett területeken ösztönzik a kereskedelmi és beruházási kapcsolataik továbbfejlesztésére irányuló párbeszédet és együttműködést, beleértve a problémák megoldását célzó technikai kapacitás kiépítését. 9. CIKK Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) kérdések A Felek az egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekről (SPS) szóló WTO-megállapodás, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC), a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) és a CODEX Alimentarius Bizottság (CAC) keretében megvitatják a jogalkotási, tanúsítási és ellenőrzési eljárásokat, és információcserét folytatnak azokkal kapcsolatban. 10. CIKK A kereskedelem technikai akadályai (TBT) A Felek támogatják a nemzetközi szabványok alkalmazását, együttműködnek és információkat cserélnek egymással a szabványokkal, megfelelőségértékelési eljárásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatban, különösen a kereskedelem technikai akadályairól (TBT) szóló WTO-megállapodás keretében. 11. CIKK A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme A Felek – a bevált gyakorlatok alapján – együttműködnek egymással a szellemi tulajdon védelmének és alkalmazásának javítása és végrehajtása terén, fokozva az azzal kapcsolatos ismeretterjesztést. Az együttműködés magában foglalhatja az információk és tapasztalatok cseréjét a következők tekintetében: a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok gyakorlata, előmozdítása, az ilyen jogokkal kapcsolatos információk terjesztése, az ilyen jogok korszerűsítése, kezelése, harmonizációja, védelme és hatékony alkalmazása, az ilyen jogok megsértésének megakadályozása, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem. 12. CIKK A kereskedelem megkönnyítése A Felek tapasztalatokat cserélnek egymással, és megvizsgálják a behozatal, a kivitel és az egyéb vámeljárások egyszerűsítésének lehetőségét, fokozzák a kereskedelmi szabályozások átláthatóságát, fejlesztik a vámegyüttműködést – beleértve a kölcsönös igazgatási segítségnyújtási rendszereket –, valamint a nemzetközi kezdeményezések értelmében törekednek a nézetek közelítésére és közös fellépés kidolgozására is. A Felek különös figyelmet fordítanak a nemzetközi kereskedelem biztonsági dimenziójának kiterjesztésére, többek között a fuvarozási szolgáltatások tekintetében, valamint a kereskedelem megkönnyítése és a csalások, illetve szabálytalanságok elleni küzdelem közötti egyensúly biztosítására. 13. CIKK Vámügyi együttműködés Az együttműködés e megállapodásban foglalt más formáinak sérelme nélkül a két fél érdeklődését fejezi ki annak megfontolása iránt, hogy a jövőben a kölcsönös jogsegélyre is kiterjedő vámügyi együttműködési jegyzőkönyvet írjanak alá az e megállapodásban meghatározott intézményi keretben. 14. CIKK Beruházás A Felek – a beruházásokkal kapcsolatos összhang és együttműködés fokozására, az igazgatási mechanizmusoknak a beruházások áramlásának elősegítése érdekében történő beható vizsgálatára, valamint a beruházók számára stabil, átlátható, nyitott és megkülönböztetésmentes szabályok kialakítására irányuló következetes párbeszéd révén – a kölcsönös beruházásokhoz szükséges vonzó és stabil környezet létrehozásával ösztönzik a beruházások áramlásának növekedését. 15. CIKK Versenypolitika A Felek támogatják a versenyszabályok hatékony meghatározását és alkalmazását, valamint az információk terjesztését annak érdekében, hogy az egymás piacain működő vállalkozások számára előmozdítsák az átláthatóságot és jogbiztonságot. 16. CIKK Szolgáltatások A Felek következetes párbeszédet alakítanak ki, amelynek célja, hogy információkat cseréljenek egymás szabályozási hátteréről, elősegítsék az egymás piacaira való bejutást, a tőkéhez és a technológiához való hozzájutást, támogassák a szolgáltatások kereskedelmét mind a régiók között, mind a harmadik országok piacain. V. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS TERÜLETEKEN 17. CIKK Turizmus 1. A Felek együttműködhetnek egymással az információcsere javítása terén, és követendő eljárásokat határozhatnak meg a turizmus kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése érdekében, a Turisztikai Világszervezet globális turisztikai etikai kódexével és a helyi Agenda 21 folyamat alapját képező fenntarthatósági elvekkel összhangban. 2. A Felek együttműködést alakíthatnak ki egymással a természeti és kulturális örökségben rejlő lehetőségek megőrzésére és maximális kihasználására, a turizmus kedvezőtlen hatásainak enyhítésére, és a turisztikai ágazatnak a helyi közösség fenntartható fejlődésére gyakorolt kedvező hozzájárulásának növelésére, többek között az ökoturizmus fejlesztésével, a helyi közösségek integritásának és érdekeinek tiszteletben tartásával és a turisztikai ágazaton belüli képzés fejlesztésével. 18. CIKK Pénzügyi szolgáltatások A felek megállapodhatnak abban, hogy igény szerint saját programjaik és jogszabályaik keretén belül elősegítik a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos együttműködést. 19. CIKK Gazdaságpolitikai párbeszéd 1. A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a gazdasági trendjeikkel és szakpolitikáikkal kapcsolatos információcserét és a tapasztalatok megosztását, valamint a gazdaságpolitikákkal kapcsolatos tapasztalatcserét, többek között a regionális gazdasági együttműködés és integráció tekintetében. 2. A Felek ezenkívül törekednek a hatóságaik közötti gazdasági párbeszéd elmélyítésére, amely a Felek megállapodása szerint magában foglalhatja a monetáris politikát, a fiskális (ezen belül adó-) politikát, az államháztartást, a makrogazdasági stabilizációt és a külső adósságot. 3. A Felek elismerik az átláthatóság és az információcsere javításának fontosságát annak érdekében, hogy a saját jogi keretükön belül megkönnyítsék az adókikerülés vagy adócsalás megakadályozását célzó intézkedések végrehajtását. Megállapodnak abban, hogy javítják az e területen folytatott együttműködést. 20. CIKK Együttműködés az iparpolitika és a kkv-k terén 1. A Felek – saját gazdaságpolitikájuk és célkitűzéseik figyelembevételével – megállapodnak az iparpolitikai együttműködés előmozdításában az általuk megfelelőnek tartott valamennyi területen, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének növelése céljából, többek között az alábbi eszközökkel: – a kkv-k versenyképességének növeléséhez szükséges keretfeltételek létrehozásával kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje; – a gazdasági szereplők közötti kapcsolatok támogatása, közös beruházások ösztönzése, valamint közös vállalatok és információs hálózatok létesítése elsősorban a meglévő közösségi horizontális programok segítségével, a kézzelfogható és immateriális technológiai tényezők átadásának ösztönzése a partnerek között; – a finanszírozáshoz jutás és a piacra jutás megkönnyítése, információk biztosítása és az innováció ösztönzése, a különösen a mikro- és kisvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutására vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje; – kiválasztott ipari területeken végzett közös kutatási projektek, valamint a szabványokkal, a megfelelés-értékelési eljárásokkal és a műszaki szabályozásokkal kapcsolatos együttműködés a kölcsönös megállapodások szerint. 2. A Felek mindkét oldalon megkönnyítik és támogatják a magánszektor által létrehozott ide vonatkozó tevékenységeket. 21. CIKK Információs társadalom A Felek elismerik, hogy az informatikai és kommunikációs technológiák a modern élet meghatározó tényezői, és elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából, ezért együttműködésre törekednek többek között a következő területeken: a) az információs társadalom különböző aspektusairól – az elektronikus hírközlési politikákról és szabályozásról, ezen belül az egyetemes szolgáltatásról, a használati engedélyezésről és az általános engedélyezésről, a magánélet és a személyes adatok védelméről, valamint a szabályozó hatóságok függetlenségéről és hatékonyságáról – folytatott átfogó párbeszéd megkönnyítése; b) a Közösség, Indonézia és Délkelet-Ázsia hálózatai és szolgáltatásai közötti összeköttetés és átjárhatóság; c) az új informatikai és kommunikációs technológiák szabványosítása és terjesztése; d) az informatikai és kommunikációs technológiai kutatási együttműködés támogatása a Közösség és Indonézia között; e) közös kutatási projektek az informatikai és kommunikációs technológiák (IKT) terén; f) az IKT biztonsági kérdései/szempontjai. 22. CIKK Tudomány és technológia 1. A Felek megállapodnak abban, hogy saját szakpolitikáik figyelembevételével együttműködnek egymással a tudomány és technológia közös érdekű területein, például az energiaügy, a közlekedés, a környezetvédelem, a természeti erőforrások, valamint az egészségügy terén. 2. Az együttműködés a következőkre irányul: a) a tudományos és technológiai információk és know-how cseréjének ösztönzése, főleg a politikák és a programok végrehajtásával kapcsolatban; b) a Felek tudományos körei, kutatóközpontjai, egyetemei és iparágai közötti tartós kapcsolatok kialakításának támogatása; c) a humánerőforrás-képzés támogatása; d) a kölcsönösen megállapított együttműködés egyéb formáinak támogatása. 3. Az együttműködés a nemzetközi mobilitási programok keretében közös kutatási projektek és cserék, találkozók és a tudósok képzésének formájában is megvalósulhat, ami a kutatási eredmények legnagyobb mértékű terjesztését biztosítja. 4. Ezen együttműködés keretében a Felek támogatják a felsőoktatási intézményeik, kutatóközpontjaik és termelőágazataik, és különösen kkv-k részvételét. 23. CIKK Energiaügy A Felek törekednek az energiaügyi együttműködés fokozására. Ennek érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy támogatják kölcsönösen előnyös kapcsolataikat a következő célból: a) az energiaellátás diverzifikációja az ellátás biztonságának javítása érdekében, az új és megújuló energiaformák kialakítása és a termelési lánc felsőbb és alsóbb szakaszában lévő ipari energiatevékenységekkel kapcsolatos együttműködés; b) az energiafelhasználás racionalizálása a kínálati és keresleti oldal bevonásával, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemben folytatott együttműködés fokozása, többek között a kiotói jegyzőkönyv tiszta fejlődési mechanizmusa révén; c) a fenntartható energiatermelést és -felhasználást célzó technológia átadásának elősegítése; d) a megfizethető energia és a fenntartható fejlődés összefüggéseinek kezelése. 24. CIKK Közlekedés 1. A Felek törekednek arra, hogy a közlekedéspolitika valamennyi fontos területén együttműködjenek egymással annak érdekében, hogy fejlesszék az áruk és a személyek mozgását, támogassák a biztonságot, a tengeri és repülésbiztonságot és ‑védelmet, az emberi erőforrások fejlesztését, a környezetvédelmet, valamint növeljék a közlekedési rendszereik hatékonyságát. 2. Az együttműködés többek között a következő formákban történhet: a) a Felek közlekedéspolitikájával és eljárásaival kapcsolatos információk cseréje, különös tekintettel a városi, vidéki, belvízi és tengeri közlekedésre, beleértve a logisztikát és a kombinált szállítási hálózatok közötti kapcsolatot és átjárhatóságot, valamint az úthálózat, vasutak, kikötők és repülőterek működtetését; b) az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo) lehetséges felhasználása, középpontba helyezve a közös érdekű kérdéseket; c) párbeszéd a légi közlekedési szolgáltatások területén, a Felek közötti kétoldalú kapcsolatok közös érdekű területeken történő továbbfejlesztése céljából; ezen belül az Indonézia és az egyes tagállamok között jelenleg hatályos kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások egyes elemeinek módosítása annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek a felek törvényeivel és rendelkezéseivel, és hogy a Felek megvizsgálják a légi közlekedési együttműködés továbbfejlesztésének lehetőségeit; d) párbeszéd a tengeri fuvarozási szolgáltatások terén, amelynek célja, hogy kereskedelmi alapon biztosítsák a nemzetközi tengeri piacokhoz és üzleti körökhöz való korlátlan hozzáférést, mellőzzék a rakománymegosztásra vonatkozó záradék, illetve a másik fél állampolgárai vagy vállalatai által üzemeltetett hajók esetében az állampolgárság szerinti bánásmódra és legnagyobb kedvezményes elbánásra vonatkozó záradék bevezetését, valamint tisztázzák a háztól házig történő szállítási szolgáltatás kérdéseit; e) a biztonsággal, védelemmel és a szennyezések megelőzésével kapcsolatos szabványok és előírások alkalmazása a tengeri és légi közlekedés tekintetében, a megfelelő nemzetközi egyezményekkel összhangban. 25. CIKK Oktatás és kultúra 1. A Felek megállapodnak abban, hogy egymás kultúráinak jobb megértése és ismerete érdekében támogatják az olyan oktatási és kulturális együttműködést, amely kellő mértékben figyelembe veszi a sokszínűséget. 2. A Felek törekednek arra, hogy megtegyék a kulturális cserék támogatásához szükséges intézkedéseket, és közös kezdeményezéseket tegyenek a kultúra különféle területein, ezen belül közös kulturális eseményeket szervezzenek. Ezzel kapcsolatosan a felek abban is megállapodnak, hogy továbbra is támogatják az Ázsia–Európa Alapítvány tevékenységeit. 3. A Felek megállapodnak abban, hogy nemzetközi fórumokon (például UNESCO) konzultációt folytatnak és együttműködnek egymással, továbbá véleményt cserélnek a kulturális sokféleségről, beleértve az olyan fejleményeket, mint a kulturális kifejezések sokszínűségek védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény ratifikálása és végrehajtása. 4. A Felek ezenkívül hangsúlyt helyeznek a szakmai képviseleteik közötti kapcsolatok létrehozására, valamint az információk, a kiadványok, a know-how, a hallgatók, a szakértők és a technikai források cseréjére irányuló intézkedésekre, az IKT oktatásbeli előmozdítása érdekben, kihasználva a közösségi oktatási és kulturális programok által Délkelet-Ázsiában biztosított lehetőségeket, valamint felhasználva a Felek által az oktatás és kultúra terén szerzett tapasztalatokat. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy támogatják az Erasmus Mundus program végrehajtását. 26. CIKK Emberi jogok 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak az emberi jogok előmozdítása és védelme terén. 2. Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki: a) az emberi jogokkal kapcsolatos indonéz nemzeti cselekvési terv végrehajtásának támogatása; b) az emberi jogok előmozdítása és oktatása; c) az emberi jogokkal kapcsolatos intézmények megerősítése; 3. A Felek megállapodnak abban, hogy e kérdésben előnyös lenne párbeszédet folytatniuk egymással. 27. CIKK Környezet és természeti erőforrások 1. A Felek megállapodnak a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható módon való igazgatásának szükségességéről, ami alapja a jelen és a jövő generációi fejlődésének. 2. A Felek által e megállapodás szerint vállalt tevékenységek elvégzése során figyelembe kell venni a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozó eredményeit, valamint a mindkét Félre alkalmazandó, érintett többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtását. 3. A felek további együttműködésre törekednek egymással a környezetvédelemmel kapcsolatos regionális programokban, különösen a következők tekintetében: a) környezeti tudatosság és bűnüldözési kapacitás; b) az éghajlatváltozással és az energiahatékonysággal kapcsolatos kapacitásépítés, amely elsősorban a következőkre irányul: kutatás-fejlesztés, az éghajlatváltozás és az üvegházhatás nyomon követése és vizsgálata, a hatásokat enyhítő és alkalmazkodási programok kialakítása; c) a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban való részvétellel és azok végrehajtásával kapcsolatos kapacitásépítés, amely kiterjed a biológiai sokféleségre, a biológiai biztonságra és a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre (CITES); d) a környezetvédelmi technológiák, termékek és szolgáltatások, ezen belül a környezetvédelmi vezetési rendszerekkel kapcsolatos kapacitásépítés és környezetvédelmi címkézés támogatása; e) a veszélyes anyagok, veszélyes hulladékok és más hulladékformák határokon átnyúló jogellenes mozgásának megakadályozása; f) partvidék és tengeri környezet megóvása, a szennyezések és a lebomlás ellenőrzése; g) helyi részvétel a környezetvédelemben és a fenntartható fejlődésben; h) talaj- és területgazdálkodás; i) a határokon átnyúló ködszennyezés elleni intézkedések. 4. A Felek ösztönzik az e területen folytatott programjaikhoz való kölcsönös hozzáférést e programok különös feltételeivel összhangban. 28. CIKK Erdőgazdálkodás 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a jelenlegi és jövő nemzedékek érdekében szükség van az erdei erőforrások és az erdő biológiai sokféleségének védelmére, megőrzésére, valamint az erőforrásokkal fenntartható módon való gazdálkodásra. 2. A Felek törekednek az erdő- és természeti tüzek kezelésének javítására irányuló együttműködésük folytatására, a jogellenes fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem, az erdészeti irányítás, valamint a fenntartható erdőgazdálkodás támogatásával. 3. A Felek együttműködési programokat dolgoznak ki többek között a következő területeken: a) együttműködés az érintett nemzetközi, regionális és kétoldalú fórumokon a jogi eszközök létrehozásának támogatása, a jogellenes fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem terén; b) kapacitásépítés, kutatás-fejlesztés; c) az erdészeti ágazat fenntartható fejlesztésének támogatása; d) az erdőtanúsítás fejlesztése. 29. CIKK Mezőgazdaság és vidékfejlesztés A Felek megállapodnak abban, hogy fejlesztik a mezőgazdasági és vidékfejlesztési együttműködést. Az együttműködést többek között a következő területeken lehet továbbfejleszteni: a) agrárpolitika és általános nemzetközi és mezőgazdasági perspektívák; b) a növények, állatok és ezekből készült termékek kereskedelme előtt álló akadályok felszámolásának lehetőségei; c) fejlesztéspolitika a vidéki térségekben; d) a növényekkel és állatokkal kapcsolatos minőségpolitika és oltalom alatt álló földrajzi jelzések; e) piacfejlesztés és a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok előmozdítása; f) a mezőgazdaság fenntartható fejlesztése. 30. CIKK Tenger és halászat A Felek ösztönzik a kétoldalú és többoldalú tengerészeti és halászati együttműködést, különös tekintettel a fenntartható és felelős tengeri és halászati fejlesztésre és gazdálkodásra. Az együttműködés kiterjedhet a következőkre: a) információcsere; b) a fenntartható és felelős hosszú távú tengeri és halászati politika támogatása, beleértve a partvidéki és tengeri források megőrzését és kezelését; c) a jogellenes, bejelentetlen és szabályozatlan halászat megakadályozására és leküzdésére irányuló erőfeszítések előmozdítása és d) piacfejlesztés és kapacitásépítés. 31. CIKK Egészségügy 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással az egészségügy közös érdekű területein a következő területekkel kapcsolatos tevékenységeik fokozása érdekében: kutatás, az egészségügyi rendszerek irányítása, táplálkozás, gyógyszerek, megelőző gyógyászat, komolyabb fertőző betegségek – madárinfluenza és járványos influenza, HIV/AIDS, SARS –, valamint a nem fertőző betegségek – rák és szívbetegségek –, közlekedési balesetből származó sérülések és egyéb egészségügyi veszélyek, beleértve a drogfüggőséget. 2. Az együttműködés főleg a következő eszközök révén valósul meg: a) információ- és tapasztalatcsere a fenti területeken; b) járványtani programok, decentralizáció, az egészségügy finanszírozása, a települések önálló felelősségvállalása és az egészségügyi szolgáltatások irányítása; c) kapacitásépítés technikai támogatással, a szakképzési programok kidolgozásával; d) az egészségügyi szolgáltatások javítását és a kapcsolódó tevékenységek támogatását célzó programok, amelyek kiterjednek többek között a csecsemőhalandóság és az anyák halálozási arányának csökkentésére. 32. CIKK Statisztikák A Felek megállapodnak abban, hogy a Közösség és az ASEAN jelenlegi statisztikai együttműködési tevékenységeinek megfelelően elősegítik a statisztikai módszerek és gyakorlatok – beleértve a statisztikai adatok összegyűjtését és terjesztését – összehangolását, ami lehetővé teszi számukra, hogy kölcsönösen elfogadható módon használják fel az áruk és a szolgáltatások kereskedelmével, illetve általánosabb értelemben a megállapodás hatálya alá tartozó, statisztikai adatfeldolgozásra (gyűjtés, elemzés és terjesztés) alkalmas más területekkel kapcsolatos statisztikai adatokat. 33. CIKK A személyes adatok védelme 1. A Felek megállapodnak e területen a személyes adatok fokozott védelmének kölcsönös céljával indítandó fellépésekben, amelynek során szem előtt tartják a legjobb nemzetközi gyakorlatot, például a számítógépesített személyes adatfájlok szabályozására vonatkozó ENSZ-iránymutatást (az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95 határozata). 2. A személyes adatok védelmére irányuló együttműködés többek között kiterjedhet az információk és a szaktudás cseréje formájában nyújtott technikai támogatásra, figyelembe véve a felek törvényeit és rendelkezéseit. 34. CIKK Migráció 1. A Felek megerősítik a területeik közötti migrációs áramlások igazgatására irányuló közös erőfeszítések jelentőségét, és az együttműködés megerősítése céljából átfogó párbeszédet hoznak létre valamennyi migrációval kapcsolatos kérdésben, beleértve a jogellenes migrációt, az embercsempészetet és emberkereskedelmet, valamint a nemzetközi védelemre szorulók védelmét. A felek nemzeti gazdasági és szociális fejlesztési stratégiáiba bele kell foglalni a migráció kérdéseit. A felek megállapodnak abban, hogy a migrációs kérdéseket a humanitárius elvek tiszteletben tartásával kezelik. 2. A Felek közötti együttműködést a Felek közös konzultációi alkalmával végzett egyedi helyzetértékelés alapján kell folytatni, és a végrehajtás során be kell tartani a Felek hatályos vonatkozó jogszabályait. Az együttműködés többek között a következőkre helyezi a hangsúlyt: a) a migráció mögött meghúzódó eredendő okok megoldása; b) a Felekre alkalmazandó vonatkozó nemzetközi jogszabályokkal összhangban álló nemzeti jogszabályok és eljárások kidolgozása és végrehajtása, különösen a visszaküldés tilalmának betartása érdekében; c) a vízumokkal, úti okmányokkal és a határellenőrzés igazgatásával kapcsolatban kijelölt közös érdekű kérdések; d) a befogadásra vonatkozó szabályok, valamint a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos bánásmód és azok beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések; e) technikai és személyzeti kapacitásépítés; f) a jogellenes migrációval, az embercsempészettel, az emberkereskedelemmel szembeni hatékony és megelőző politika kidolgozása, beleértve az embercsempészettel és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok elleni küzdelmet és az emberkereskedelem áldozatainak támogatását; g) valamely ország területén jogellenesen tartózkodó személyek emberséges és tisztességes körülmények között történő visszautaztatása – beleértve az önkéntes visszatérés támogatását –, továbbá az ilyen személyek visszafogadása a (3) bekezdésnek megfelelően; 3. A Felek továbbá a következőkben állapodnak meg a jogellenes bevándorlás megakadályozására és ellenőrzésére vonatkozó együttműködés keretében, az emberkereskedelem áldozatainak biztosított védelem szükségességének sérelme nélkül: a) azonosítják az állítólagos állampolgáraikat, és kérésre indokolatlan késedelem és további formalitások nélkül visszafogadják a tagállamok vagy Indonézia területén jogellenesen tartózkodó állampolgáraikat, amint megállapították azok állampolgárságát; b) visszafogadott állampolgáraiknak e célból megfelelő személyazonossági okmányokat biztosítanak; 4. A Felek megállapodnak abban, hogy kérésre tárgyalnak a Felek meghatározott visszafogadási kötelezettségeit szabályozó megállapodás megkötéséről, beleértve a másik fél állampolgáraira és más országok állampolgáraira vonatkozó visszafogadási kötelezettséget. Ebben a hontalan személyek kérdésére is kitérnének. 35. CIKK A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak és hozzájárulnak a szervezett, gazdasági és pénzügyi bűncselekmények és a korrupció elleni küzdelemhez azáltal, hogy teljes mértékben betartják az e területen hatályos kölcsönös nemzetközi kötelezettségeiket, többek között a korrupciós cselekményekből származó eszközök vagy pénzeszközök visszaszerzése terén folytatott hatékony együttműködéssel kapcsolatban. E rendelkezés e megállapodás alapvető elemét képezi. 36. CIKK Együttműködés a tiltott drogok elleni küzdelemben 1. A Felek jogi kereteiken belül együttműködnek egymással az e területen kialakítandó átfogó és kiegyensúlyozott megközelítés biztosítására: hatékony lépéseket tesznek, és összehangolják a hatáskörrel rendelkező hatóságok működését az egészségügy, az oktatás, a bűnüldözés (ezen belül vámhivatalok), a szociális kérdések, az igazságügy és a belügy területén, és jogi eszközökkel szabályozzák a piacokat annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkenjen a tiltott drogok kínálata, kereskedelme, kereslete, a drogfogyasztókra és a társadalom egészére gyakorolt hatása, és hatékonyabban megelőzzék a kémiai prekurzorok kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására történő felhasználását. 2. A Felek megállapodnak az együttműködés módjaiban, amelyekkel megvalósíthatók a célkitűzések. A fellépéseknek azokon a közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, azaz az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó különleges ülésén jóváhagyott, a drogfogyasztás csökkentésével kapcsolatos iránymutatásokra vonatkozó politikai nyilatkozatával és különleges nyilatkozatával. 3. A Felek közötti együttműködés magában foglalhatja a jogi keretekről és a követendő eljárásokról kialakított véleménycserét, valamint a következő területeken nyújtott technikai és igazgatási támogatást: a droghasználat megelőzése és kezelése több tekintetben, beleértve a droghasználat okozta károk csökkentését; információs és ellenőrző központok; személyzetképzés; kábítószerekkel kapcsolatos kutatás; igazságügyi és rendőrségi együttműködés, valamint a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására használt kémiai prekurzorok módosításának megakadályozása. A felek más területek bevonásában is megállapodhatnak. 4. A Felek együttműködhetnek egymással olyan alternatív fenntartható fejlesztési politikák támogatásában, amelyeknek célja a tiltott drogok, különösen a cannabis termesztésének lehető legnagyobb mértékű csökkentése. 37. CIKK Együttműködés a pénzmosás elleni küzdelemben 1. A Felek megállapodnak abban, hogy fel kell lépniük és együtt kell működniük annak érdekében, hogy ne lehessen pénzügyi rendszereiket bűncselekményekből – például a drogkereskedelemből és korrupcióból – származó bevételek tisztára mosására használni. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak egymással a technikai és igazgatási támogatás terén a szabályok kidolgozása és végrehajtása érdekében, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem mechanizmusainak hatékony működése érdekében, beleértve a bűncselekményből származó eszközök és pénzek visszaszerzését. 3. Az együttműködés a Felek jogszabályai keretében lehetővé teszi a vonatkozó információk cseréjét, valamint a Közösség és az e területen tevékenykedő nemzetközi szervezetek, például a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Cselekvési Munkacsoport (FATF) által elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő előírások elfogadását. 38. CIKK Civil társadalom 1. A Felek elismerik a szervezett civil társadalom, különösen a tudományos szakemberek szerepét és közreműködését az e megállapodás szerinti párbeszéd és együttműködés során, és támogatják a szervezett civil társadalommal való eredményes párbeszédet és a civil társadalom hatékony részvételét. 2. A Felek demokratikus elveire, valamint törvényeire és rendelkezéseire is figyelemmel, a szervezett civil társadalom: a) részt vehet a politika kialakításának nemzeti szintű folyamatában; b) információkat kaphat és részt vehet a fejlesztési és együttműködési stratégiákkal és ágazati politikákkal kapcsolatos konzultációkon, különösen az őket érintő területek tekintetében, beleértve a fejlesztési folyamat valamennyi szintjét; c) átláthatóan kezelheti a tevékenysége támogatására neki juttatott pénzügyi forrásokat; d) részt vehet az őt érintő területeken folyó együttműködési programok végrehajtásában, beleértve a kapacitásépítést. 39. CIKK Együttműködés az állam és a közigazgatás korszerűsítése területén A Felek megállapodnak abban, hogy a kölcsönös konzultáció során végzett egyedi szükségletfelmérés alapján együttműködnek közigazgatásuk modernizációja terén, többek között az alábbi területeken: a) a szervezeti hatékonyság növelése; b) az intézmények szolgáltatási hatékonyságának növelése, c) az elszámolási kötelezettség és a közforrások átlátható kezelésének biztosítása; d) a jogi és intézményi keret fejlesztése; e) a politikák kialakításához és végrehajtásához szükséges kapacitások (közszolgáltatások nyújtása, költségvetés összeállítása és végrehajtása, korrupció elleni küzdelem) kiépítése; f) az igazságszolgáltatási rendszerek megszilárdítása; g) a bűnüldözési mechanizmusok és szervek tökéletesítése. 40. CIKK Az együttműködés módjai 1. A Felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben saját forrásaik és előírásaik lehetővé teszik – az e megállapodásban kitűzött együttműködési célok elérése érdekében rendelkezésre bocsátják a szükséges forrásokat, a pénzügyi eszközöket is beleértve. 2. A Felek arra ösztönzik az Európai Beruházási Bankot, hogy eljárásainak és finanszírozási kritériumainak megfelelően folytassa tevékenységét Indonéziában, Indonézia törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban. VI. CÍM INTÉZMÉNYI KERET 41. CIKK Vegyes bizottság 1. A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás értelmében vegyes bizottságot hoznak létre a két fél lehető legmagasabb szintű képviselőiből, amelynek feladatai a következők: a) e megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása; b) a megállapodás céljaival kapcsolatos prioritások meghatározása; c) e megállapodás eltérő alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó problémák megoldása; d) ajánlások készítése a megállapodást aláíró Felek számára a megállapodás célkitűzéseinek előmozdítására, és szükség esetén a megállapodás eltérő alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó problémák megoldására. 2. A vegyes bizottság rendesen legalább kétévente, közösen meghatározott időpontban, felváltva Indonéziában és Brüsszelben tartja üléseit. A Felek egyetértésével rendkívüli üléseket lehet összehívni. A vegyes bizottság elnöki tisztjét a Felek felváltva töltik be. A vegyes bizottság üléseinek napirendjét a Felek egyetértésben határozzák meg. 3. A vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására. Ezek a munkacsoportok az üléseken részletes jelentést nyújtanak be tevékenységükről a vegyes bizottságnak. 4. A Felek abban is megállapodnak, hogy a vegyes bizottságot megbízzák azzal a feladattal, hogy biztosítsa a Közösség és Indonézia között létrejött, illetve a jövőben létrehozandó ágazati megállapodások vagy jegyzőkönyvek megfelelő működését. 5. A vegyes bizottság e megállapodás alkalmazásában elfogadja saját eljárási szabályait. VII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 42. CIKK Későbbi fejleményekre vonatkozó záradék 1. A Felek a megállapodást közös megegyezéssel módosíthatják, felülvizsgálhatják és bővíthetik az együttműködés fokozása érdekében, többek között úgy, hogy az egyes területekre vagy tevékenységekre vonatkozóan megállapodásokkal vagy jegyzőkönyvekkel egészítik ki. 2. E megállapodás végrehajtását illetően bármelyik fél javaslattal állhat elő az együttműködés körének bővítésére, figyelembe véve a megállapodás alkalmazásában szerzett tapasztalatokat. 43. CIKK Egyéb megállapodások 1. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül sem e megállapodás, sem az e megállapodás alapján hozott intézkedések nem érintik a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy kétoldalú együttműködési tevékenységeket folytassanak Indonéziával, vagy adott esetben új partnerségi és együttműködési megállapodást kössenek Indonéziával. 2. E megállapodás nem érinti a Felek által harmadik felekkel szemben vállalt kötelezettségek alkalmazását vagy végrehajtását. 44. CIKK Vitarendezési mechanizmusok 1. Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitás kérdéseket bármely fél a vegyes bizottság elé terjesztheti. 2. A vegyes bizottság a vitás kérdésekkel kapcsolatban a 41. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja szerint jár el. 3. Amennyiben bármelyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő lépéseket tehet. Mielőtt ezt megteszi, a különlegesen sürgős esetek kivételével a helyzet alapos kivizsgálásához szükséges valamennyi fontos információt benyújtja a vegyes bizottság számára, hogy mindkét fél számára elfogadható megoldást találjanak. 4. A Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás helyes értelmezése és gyakorlati alkalmazása érdekében a (3) bekezdésben szereplő „különlegesen sürgős esetek” kifejezés olyan esetekre vonatkozik, amikor valamelyik fél érdemben megsérti a megállapodást. A megállapodás érdemi megsértése a következő lehet: i. a megállapodás teljesítésének a nemzetközi jog általános szabályai által nem engedélyezett megtagadása, vagy ii. a megállapodás valamely, az 1. cikk (1) bekezdésében, a 3. cikk (2) bekezdésében és a 35. cikkben leírt lényegi elemének megsértése. 5. Az intézkedések megválasztásánál azokat kell előnyben részesíteni, amelyek a legkevésbé gátolják e megállapodás érvényesülését. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a másik felet, és amennyiben az kéri, az intézkedésekről konzultációkat pedig kell tartani a vegyes bizottságban. 45. CIKK Felszereltség Az e megállapodás keretében végzett együttműködés megkönnyítése érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy a Felek belső szabályaival és rendelkezéseivel összhangban az együttműködés végrehajtásában részt vevő, megfelelően meghatalmazott szakértőket és tisztviselőket felruházzák a működésük ellátásához szükséges eszközökkel. 46. CIKK Területi hatály Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területen kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az ott meghatározott feltételekkel, másrészről Indonéz Köztársaság területén. 47. CIKK A Felek meghatározása E megállapodás alkalmazásában a Felek egyrészről hatásköreiktől függően a Közösség vagy tagállamai, illetve a Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság. 48. CIKK Hatálybalépés és időtartam 1. A megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az utolsó fél értesíti a másikat az ehhez szükséges jogi eljárások befejezésről. 2. Ez a megállapodás ötéves időtartamra jön létre. A megállapodás automatikusan további egy-egy évvel meghosszabbodik, amennyiben az egyéves időszak lejárta előtt hat hónappal egyik fél sem jelenti be írásban a másik félnek, hogy nem kívánja meghosszabbítani a megállapodást. 3. A megállapodás módosítása a Felek megállapodásával történik. A módosítások csak akkor lépnek hatályba, ha az utóbbi fél bejelentette a másiknak, hogy valamennyi szükséges eljárás befejeződött. 4. Ez a megállapodás a valamely fél által a másik félnek benyújtott írásos felmondó nyilatkozattal mondható fel. A megállapodás az értesítés másik fél által történő kézhezvétele után 6 hónappal szűnik meg. 49. CIKK Bejelentés Az értesítést az Európai Unió Tanácsa Főtitkárának, illetve az Indonéz Köztársaság külügyminiszterének kell benyújtani. 50. CIKK Hiteles szöveg Ez a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és indonéz nyelven készült, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Kelt két példányban ………………..[hely]-ban/ben, kétezer... [hónap]…………….-án/én. ZÁRÓOKMÁNY Az alábbiak meghatalmazottjai: AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, valamint A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, FRANCIA KÖZTÁRSASÁG AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, egyrészről, valamint AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG, másrészről, (…)-ban/-ben (…)-án/-én találkozott az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírása céljából, és elfogadta az átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodást. A tagállamok meghatalmazottjai és az Indonéz Köztársaság meghatalmazottja tudomásul veszik az Európai Közösség következő egyoldalú nyilatkozatát: „A megállapodásnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés III. része IV. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot nem az Európai Közösség tagállamaiként, hanem különálló szerződő felekként kötelezik, amíg az Egyesült Királyság vagy Írország (adott esetben) nem értesíti az Indonéz Köztársaságot arról, hogy az Európai Közösség tagjaként kötelezett féllé vált az Európai Unióról szóló és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett Szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően.” Kelt…-ben,…-án/-én. Az Európai Közösség || Az Indonéz Köztársaság [1] A 2009. október 21-i ST 14028. számú, a 2009 október 21-i ST 14032 számú és az ST 14032 COR 1 számú dokumentumok.