HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 13.10.2005 
COM(2005) 494 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeres ési szakasz munkájához, és azon túl: 
D-terv a Demokrácia, Dialógu s és Diszkusszió érdekében
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
Az Európai Tanács 2005. június 18-i ül ése eredményeként az állam- és kormányf ők 
nyilatkozatot fogadtak el „ az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerz ődés 
megerősítéséről”. A nyilatkozat a francia és holland választók alkotmánnyal szembeni 
nemleges szavazatát követ ően megfogalmazta az „útkeresés elméleti szakasza” iránti 
igényt. 
Az állam- és kormányf ők iránymutatást adtak a tagállamokn ak arra vonatkozóan, milyen 
jellegű vitákat lenne érdemes szervezni: „az útkeresés elméleti id őszakát arra fogjuk 
fordítani, hogy széles kör ű vita szervezését tegyük lehet ővé minden egyes tagállamban a 
polgárok, a civil társadalom, a szociális partne rek, a nemzeti parlamentek és a politikai 
pártok bevonásával” . A dokumentum azt is jelezte, hogy az európai intézményeknek „ és 
különösen a Bizottságnak, hozzá kell járulnia” e vitához. E közlemény célja, hogy 
választ adjon az állam- és kormányf ők által megfogalmazott kérésre. 
Az Európai Bizottság nagy er őkkel támogatta az Alkotmány meger ősítését, és 
tájékoztató kampányuk során támogatta a tagá llamokat. Az egyes biztosok aktív szerepet 
vállaltak a nemzeti szinten kialakult vitákb an. A Bizottság továbbra is úgy gondolja, 
hogy az Alkotmány fontos lépés azon az úton, melyen járva az Európai Uniót 
demokratikusabbá, átlátható bbá, hatékonyabbá lehetne tenn i. Az Alkotmány gyanakkor 
meg is er ősítené az uniót a külvilág szemében. Éppen ezért a Bizottság sajnálatosnak 
tartja a tényt, hogy a jelen körül mények között az Alkotmány meger ősítése a belátható 
jövőben igen valószín űtlen. Mindaddig, amíg a ratifikációs folyamat le nem zárul, a 
Bizottság úgy gondolja, hogy az Alkotmány kiegyensúlyozott jellegének megtartása 
érdekében kerülend ő a szöveg egyes részeinek végreh ajtása. Úgy véli továbbá, hogy az 
útkeresés elméleti id őszakát els ő lépésben arra érdemes használni, hogy széleskör ű, 
élénk vitát kezdeményezzenek az európai politikákra vonatkozóan. Bármely, az Európa 
jövőjét érintő elképzelést a polgárok szükségleteinek és elvárásainak világos ismeretére 
kell alapozni. Ez a D-terv  célja. 
2. A  D-TERV  CÉLKIT ŰZÉSEI  
A Bizottság a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió D-tervét  nem az Alkotmánnyal 
kapcsolatos ment őakcióként, hanem az Európai Unió demokratikus intézményei és 
polgárai közti szélesebb vita ösztönzé se céljából javasolta. A már létez ő vagy korábban 
javasolt kezdeményezések és programok kiegészítésér ől van szó, legyen szó az oktatás, 
a fiatalság, a kultúra és az aktív európai polgárság kérdésér ől.  
A D-terv  összeköttetést biztosít a Bizottság tevékenységeit a külvilágnak bemutató 
kommunikáció javítására irányuló eu rópai kommunikációs cselekvési terv1, illetve a 
kommunikációs stratégia és a demokrácia témakörében a közeljöv őben megjelen ő fehér 
                                                 
1 Cselekvési terv az Európára irányuló kommunikáció javításáért, Bizottság, SEC(2005) 985 − 2005.7.20. 
 
HU 3   HU könyv között. Utóbbi az Európai Uniós kommunikációs politika mögött meghúzódó 
elveket, valamint az európai intézmények és testületek közti lehetséges együttm űködés 
területeit érint ő konzultációs folyamat beindítását célozza meg. E két kezdeményezés és 
a D-terv  együttesen egy olyan hosszú távú tervet vázol fel, amely célja felpezsdíteni az 
európai demokratikus m űködést, illetve segíteni egyfajta európai közös tér kialakulását, 
amelyben a polgároknak rendelkezésükre állnak azok az információk és eszközök, 
amelyek szükségesek a döntéshozatali folyamatban való aktív részvételhez, illetve amelyeknek köszönhet ően az európai projektet a magukénak érezhetik. 
A közvélemény Európa Unióba vetett bizalmának helyreállítás 
Bár a politikai rendszerekbe vetett hit egyre csökken, a Bizottság hisz annak 
fontosságában, hogy biztosítani kell, hogy a képviseleti demokrácia továbbra is élvezze 
Európa polgárainak bizalmát és fenntartsa aktív érdekl ődését. A legfrissebb 
Eurobarométer felmérés
2 szerint az Európai Unió elfogadottsága a közvélemény körében 
folyamatosan csökkent az elmúlt hónapok sorá n. Akár a bizalomról, az Unió imázsáról 
vagy az EU-tagság értékelésér ől van szó, minden mutató romlott. Hasonló csökkenés 
tapasztalható a nemzeti politikai folyamatok megítélésében, illetve az azzal kapcsolatos bizalom esetében. Míg az Európai Uniós tags ágot az uniós polgárok 54 %-a támogatja, 
az Európai Unióról alkotott kép folyamatosan romlott a polgárok szemében, s csak a 
válaszadók 47 %-a adot t pozitív kicsengés ű választ. Az Európai Unióba vetett bizalom 
2004 ősze óta, amikor az unióban bízó polgárok aránya 50 % volt, 2005 tavaszára 44 %-
ra csökkent. 
Az embereknek szükségük van a rra, hogy érezzék, Európa ho zzáadott értéket képvisel, 
és hogy képesek a döntéshozatal folyamatát  befolyásolni. Az európai polgárok 53 
százaléka jelenleg úgy gondolja, hogy az ő szava nem számít az Európai Unión belül. 
Ugyanakkor arra a kérdésre, vajon milyen szer epben látná szívesen az Európai Uniót öt 
év múlva, 49 százalékuk azt válaszolta, hogy szeretné, ha az unió több szerepet kapna, 
és csak 14 százalékuk kívánta, hogy csökkenj en a jelenléte a kulcsfontosságú politikai 
területeken. Ez is arra utal, hogy a polgárokra jobban odafigyel ő, és ily módon 
elvárásaiknak jobban megfelel ő Európára van szükség. 
Ez alapvet ően fontos, amikor azt látjuk, hogy az európai intézményeket túlságosan 
gyakran tartják a népszer űtlen intézkedésekért felel ős bűnbaknak, illetve gyakran a 
valóságtól távolinak és bürokratikusnak látják őket. Az útkeresés elméleti id őszakának 
egyik fontos célja az, hogy el ősegítse az Európai Unió tevékenységeire vonatkozó 
hatékonyabb kommunikációt. Az egymás ra mutogatásnak véget vetve mind a 
tagállamok, mind pedig az európai intézmények részér ől, nagyon nagy jelent őségű 
változtatásokat kell véghez vinni. 
Célközönség és modern média 
A Bizottság hiszi, hogy a vitát nem szabad kizárólag a politikai vezet ők és a 
hagyományos érintettek körére korlátozni. A Bizottság osztja az állam- és kormányf ők 
                                                
 
2 http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/eb63/eb63_en.htm  
 
HU 4   HU azon véleményét, miszerint e vitáknak érinteniük kellene „a civil társadalmat, a 
szociális partnereket, a nemzeti parlamenteket és a politikai pártokat” , de ugyanakkor 
hiszi azt is, hogy többletértéket jelentene, ha olyan meghatározott célcsoportok 
véleményét is meghallgatnák, amelyeket a népszavazással kapcsolatos kampányok nem 
értek el, mint például a fiatalok vagy a kise bbségi csoportok. Vége zetül pedig, a viták 
csak akkor lehetnek sikeresek, ha a tömegmédia, els ősorban a televízió is részt vesz a 
folyamatban. Ugyanígy az internet is els ődleges fontosságot élvez a vita élénkítésében. 
Hosszú távú kötelezettségvállalás 
A D-terv nem korlátozódik az útkeresés elméleti  szakaszára. E feladatot a jelenlegi 
Bizottság teljes hivatali ideje alatt, s őt azon túl is folytatni ke ll. A jelenlegi válságon 
csak úgy lehet felülkerekedni, hogy olyan új konszenzust alakítunk ki az európai 
projektre vonatkozóan, amely a polgárok elvárásaira épül.  
A meghallgatás szakaszától a további részvétel felé 
Végezetül a demokrácia, a dialógus és a diszkusszió D-terve  nem más, mint a másik 
meghallgatásának tényleges gyakorlata, amely lehet ővé teszi, hogy az Európai Unió a 
polgárai véleménye szerint őket érintő területekkel foglalkozzon. A Bizottság célja, 
hogy ezt a vitát ösztönözze, és kivívja anna k a hozzáadott értéknek az elismerését, 
amelyet az Európai Unió nyújtani képes. A demokratikus megújulás folyamata azt 
jelenti, hogy az EU polgárainak meg kell ad ni a jogot, hogy hallassák a szavukat.  
3. R ÉSZVÉTEL A NEMZETI SZINTEN ZAJLÓ VITÁKON  
3.1. Viták szervezése nemzeti szinten 
Az útkeresés elméleti id őszakára vonatkozó felhívás megválaszolásának els ődleges 
felelőssége a tagállamokat terheli. Valamennyi tagállam vállalta, hogy széleskör ű 
nemzeti vitát kezdem ényez Európa jöv őjéről. 
Bár a Bizottság elismeri, néhány tagállamba n az élénk vita már folyamatban van, más 
tagállamokban még el sem kezd ődött, vagy ha mégis, szükséges tovább élénkíteni és 
szélesíteni. A Bizottság kész azonnali se gítséget nyújtani azáltal, hogy közös 
megközelítést kínál, valamint bemutatja saját elképzeléseit arról, hogyan tudna 
intézményként részt venni a vitában. 
A Bizottság szerint saját szerepe az, hogy segítse, nem pedig, hogy helyettesítse a 
tagállamokat a nemzeti szint ű viták szervezése során. A Bizottság együtt fog m űködni a 
nemzeti kormányokkal a bban, hogy a vitát el ősegítő lépéseket megszervezzék és 
finanszírozzák. E lépések a politikai nézetek te ljes skáláját le kellene fedjék. Az Európai 
Unió Képviseletei a tagállamokban (képvi seletek) valamint az Európai Parlament 
Tájékoztatási Irodája kulcsfontosságú szerepet  kap abban, hogy az elméleti szakaszban 
segítséget nyújtson.- Az Európai Parlamen t szintén kulcsszerepet játszhat a nemzeti 
vitákban, mind a nemzeti intézményekkel megvalósítandó együttm űködés, mind az 
Európai Parlament tagjainak e gyéni részvéte le által.  
 
HU 5   HU A tagállamokban megszervezend ő vitákhoz nincs szabván yosított modell. Bizonyos 
tagállamokban állandó szerve zetek, fórumok vagy platform ok feladata, hogy rendszeres 
vitákat szervezzenek európai kérdésekr ől. Másokban kevésbé szer vezett rendszer keretei 
közt zajlik a párbeszéd és a vita. Az olyan példaérték ű kezdeményezések, mint a 
Nemzeti Fórum Írországban, vagy a spanyolország i Platform Európáért, ihletet adhatnak 
más tagállamoknak is.  
A nemzeti, regionális és helyi parlamen tek különleges szerepet kapnak a viták 
megszervezésében és ösztönzé sében. A nemzeti parlamentek jelentik azt az összeköt ő 
kapcsot, amely biztosítja a tényleges ellen őrzést a nemzeti kormányok európai ügyekben 
hozott döntései felett. Bár számos nemzeti parlament példázza a helyes gyakorlatot, 
ennél még jóval többet lehe t tenni az említett ellen őrző szerep meger ősítése érdekében. 
Éppen ezért a Bizottság azon van, hogy fejlessze együttm űködését a nemzeti 
parlamentekkel, túl a 2005 elején meghatározott, a nemzeti parlamentekkel kialakítandó 
kapcsolatokra irányuló célkit űzésen is. E célkit űzések alapvet ően három f ő témakör köré 
csoportosulnak. Ezek: a kölcsönös segítségnyújtás, tényleges hálózatépítés; 
kapcsolattartás a polgárok kal és választott képvisel őikkel − hiszen azáltal, hogy több 
beleszólást biztosítunk a tagállami parlamenteknek, Európai polgárai hangját er ősítjük. 
A célkitűzés tartalmaz egy sor konk rét lépést is, mint például az Európai Ügyekkel 
Foglalkozó Bizottságok Konferenciája (COSAC) és magas szint ű részvétel az európai 
nemzeti parlamentek elnökeinek konferenciája munkájában, valamint a nemzeti parlamentek adott információtípusra és együttm űködési lehet őségekre vonatkozó 
igényeinek megfelel ő eljárások bevezetése, amely megkönnyíti az EU-val kapcsolatos 
elektromos információcserét a nemzeti parlamentek között. 
Mihelyt erre lehet ősége nyílik, a Bizottság, szoros együttm űködéssel az Európai 
Parlamenttel, illetve az európai nemzeti parlamentek elnökeinek konferenciája soros 
elnökségével és a COSAC háromtagú elnö kségével folytatott tanácskozás után, 
meghívja a nemzeti parlamenteket egy Brüsszelben tartandó fórumra, hogy megtárgyalják a nemzeti parlamentek hozzájárulását az útkeresés elméleti szakaszához, 
eszmét cseréljenek a nemzeti tapasztalatok és a helyes gyakorlat tárgyában, és 
megvizsgálják az együttm űködés, illetve a közös akciók lehet őségeit az EU intézmények 
támogatásával az adott id őszak folyamán. 
3.2. Tartalom 
A demokrácia, a dialógus és a diszkusszió D-terv e olyan eljárásrendszert alakít ki, 
amelynek célja az Európai Unió jöv őjére vonatkozó nyilvános vita ösztönzése. A 
nyilvános vita politikákra vonatkozó része alapként kellene szolgáljon az útkeresés 
elméleti szakasza végén meghatározott megközelítéshez .  
Bár közös kereteket igyekszik biztosítani, a Bizottság elismeri, hogy minden vita saját 
helyi, regionális és nemzeti jellemz őkkel bír. Az éppen érintett ország és politikai 
tartalom függvényében változ ik az Európai Unió jelent ősége, és ennek megfelel ően 
különböző témaköröket emelnek ki.  
 
HU 6   HU Az egyedi nemzeti sajátossá gok ellenére a nemzeti viták feladata az lenne, hogy a 
polgárok figyelmét Európa jöv őjére irányítsa, megvizsgálja elvárásaikat, és megvitassa, 
milyen hozzáadott értékkel, illetve konkrét el őnyökkel jár a közösségi szint ű cselekvés. 
E szempontból a vita túl kellene mutasson az intézményi kérdések és az Alkotmány 
körén. Arra kellene irányulnia, hogyan kezel Európa olyan kérdéseket, mint a 
foglalkoztatás, a gazdaság, a terrorizmus elleni küzdelem, a környezetvédelem, az 
olajárak, a természeti csapások vagy a szegénység visszaszorítása Afrikában vagy más területeken. E viták eredménye segítené az európai intézményeket, els ősorban a 
Bizottságot abban, hogy prioritásait pontosabban meg tudja fogalmazni.  
E folyamat kétirányú kellene legyen, fela data egyrészt tájékoztatni a lakosságot a 
ténylegesen elvégzett fela datokon, illetve terveken keresztül Európa szerepér ől, másrészt 
pedig odafigyelni az emberek elvárásaira,  arra vonatkozóan, mi valósuljon meg a 
jövőben. A vita a következ ő témákat tartalmazhatná: 
• Európa gazdasági és társadalmi fejl ődése:  Európa azon képessége, hogy 
növekedést érjen el és munkahelyeket te remtsen, ) fokozvva ezzel a lisszaboni 
stragégia hatásait; azok a közös értékek, am elyekre az európai gazdasági és szociális 
modellek épülnek; a szükséges reformok, melyek lehet ővé teszik, hogy Európa 
szembe tudjon nézni a globális verseny és a fenntartható fejl ődés kihívásaival. 
• Az Európához és az unió feladataihoz f űződő elképzelések:  A korábban elért 
eredményekb ől, valamint a polgárok mindennapi  életére pozitív hatást gyakorló 
konkrét uniós intézkedésekb ől (pl. élelmiszerbiztonság, Erasmus, egységes valuta, 
fogyasztóvédelem, bels ő piac) kiindulva a vita felszínre hozhatná, mit gondolnak az 
emberek arról, mit lenne érdemes a helyi szinten megoldani, és mit tekintenek az 
Unió jövőbeni szerepének, például az igazság, a szabadság és a biztonság területének 
fejlesztése, vagy az éghajlatváltozás és a természeti csapások kérdésében. 
• Európa határai és szerepe a világban:  a további b ővítések kilátásai, az Unió 
képessége arra, hogy új tagokat vegyen fel,  a kontinens egészének biztonsága, Európa 
kapcsolata szomszédaival, vagy befolyása a világ többi nagy politikai egységére. Mit várnak az emberek Európától a globalizált világban a kereskedelem (pl. 
textilkereskedelem), a környezetvédelem (p l. éghajlatváltozás), a mobilitás (pl. 
transzeurópai hálózatok), a biztonság (p l. békefenntartó tevékenység) és a fejl ődés 
(fejlődő országok támogatása, a harmadik világ országai esetében adósság-elengedés) 
területén? 
Szükségtelen pontosítani, hogy a D-terv  nem korlátozza az érinthet ő témák számát. 
Értelemszer űen a hallgatóságtól és a körülményekt ől függően a legérdekesebb és 
élénkebb érdekl ődésre számot tartó témát kell kiválasztani és megvitatni. A Bizottság 
kész arra, hogy e témaköröket a tagállamok kérésére kidolgozza. 
3.3. Visszajelzés 
A nemzeti vitákat szervezett keretek között kell megrendezni, hogy biztosítsák, a 
visszajelzés közvetlen hatást  gyakorolhat az Európai Unió politikai programtervezetére. 
 
HU 7   HU A vélemények meghallgatásának célja − és eszerint kell a folyamatot irányítani −, hogy 
világos eredményekhez vezessen, amelyeket az elméleti útkeresési szakasz végén 
figyelembe lehet venni. Minden egyes tagáll amnak be kellene nyújtania a Bizottságnak 
és a Tanács elnökségének a nemzeti vita els ő eredményeit összegz ő jelentést. Ezt a 
jelentést érdemes lenne  nyilvánosságra hozni. 
Az első visszajelzésekre 2006 áprilisában kerü lne sor, és ekkor vonhatnák le az els ő 
következtetéseket. Els ő lépésként a Bizottság 2006. május 9-én, vagyis az Európa 
Napon, Európai Konferenciát szervez, Európa jöv őjéről, amelybe a civil társadalmat, a 
tagállamok képvisel őit, az európai nemzeti parlamentek, illetve az Európai Parlament 
képviselőit, más EU-intézményeket és testületeket , valamint a polgáro kat is bevonja. E 
konferencia célja, hogy a vitákból származó f őbb következtetéseket levonja, illetve a 
határokon átível ő vitákból származó tevékenységeket megfogalmazza, és európai szintre 
emelje. Ezen kívül 2006 májusában a Bizo ttság elkészíti a tagállami látogatások 
eredményeit és az Unió egész területén szervezett viták összefoglalását tartalmazó 
dokumentumot. 
Ez azt is lehet ővé teszi az osztrák soros elnöksé gnek, hogy a 2006 júniusára tervezett 
Európai Tanács alkalmából tervezett, az állam- és kormányf ők nyilatkozatában 
előirányzott összegzés el őkészítését irányítani tudja. 
4. K ÖZÖSSÉGI SZINT Ű KEZDEMÉNYEZÉSEK  
Az Európai Bizottság készen áll arra, hogy jelent ős szerepet játsszon az Európa jöv őjéről 
folytatandó széles kör ű vitában. Bár a Bizott ság nem központi szerepl ője a vitának, részt 
vállal annak biztosításában, hogy a határokon átível ő kezdeményezéseket ösztönözzék 
és támogassák. Számos jól szervezett, határokon átível ő esemény segíthet abban is, hogy 
a folyamatot ismertebbé tegye, és ösztönözheti új szerepl ők részvételét az európai 
döntéshozatali folyamatban.  
Partneri együttm űködés az európai intézményekkel és testületekkel 
A Bizottság a jelenlegi és a jöv őbeni elnökséggel, Európai Parlamenttel egyaránt együtt 
fog működni, csakúgy, mint a Régiók Bizottságával és az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottsággal annak érdekében, ho gy európai szinten élénkítsék a vitát. A 
kezdeményezések túlnyomó többségét az Európai Parlamenttel, valamint más 
intézményekkel és testületekkel együttes en indíthatják be. A Bizottság felkéri 
valamennyi európai intézményt és testületet , hogy tegyenek javaslat ot és vegyenek részt 
az együttm űködés és az együttes fellépés lehetséges területeinek megvitatásában.  
A Bizottság kezdeménye zésének célja az, hogy az EU-polgárokat politikai téren aktív 
magatartásra ösztönözze az Európa jöv őjéről szóló vita során; nyilvánosságra hozza, 
milyen hozzáadott értéket jelent az Európa i Unió tevékenysége; végül pedig hogy arra 
bátorítsa a kormányokat, politikai pártokat és a közvéleményt alakító szerepl őket, hogy a 
köztudatban kiemelt helyet biztosítsanak az Európával kapcso latos kérdéseknek. 
 
HU 8   HU A következ ő kezdeményezéseket kell köz össégi szinten beindítani az útkeresés elméleti 
szakasza folyamán. 
4.1. Széles kör ű nyilvános vita ösztönzése 
4.1.1. A biztosok látogatásai a tagállamokban 
A Bizottság a polgárokkal közvetlenebb ka pcsolatot kíván kialakítani, szándéka 
meghallgatni gondjaikat és fokozni kívánja jele nlétét a nemzeti és regionális vitákban.  
A Bizottság elnöke és/vagy az in tézményközi kapcso latokért felel ős alelnök 
látogatásokat kezdeményez,  amelyek során a lehet ő legtöbb tagállamot fel kívánja 
keresni. Az elkövetkez ő hónapok során kifejezett er őfeszítéseket tesznek ez ügyben. Az 
elnököt/alelnököt az adott ta gállamból küldött biztos, illetve adott esetben más biztosok 
is kísérik. A Bizottság javasolja, hogy az Európai Parlament tagjai is vegyenek részt a 
kezdeményezésben. Céljuk, hogy talá lkozzanak a kormányokkal, nemzeti 
parlamentekkel, üzleti és szakszervezeti vezet őkkel, valamint a civil társadalom, a 
diákság, a regionális és helyi hatóságok képvisel őivel. Minden egyes hivatalos látogatás 
fontos részét képezik a médiát és a civil társadalmat érint ő események.  
4.1.2. A biztosok és a nemzeti parlamentek viszonya 
A nemzeti parlamentek jelentik azt az összeköt ő kapcsot, amely biztosítja a tényleges 
ellenőrzést a nemzeti parlamentek európai ügyekben hozott döntései felett. Ahogy arról 
fentebb már szó esett, a Bizottság szándéka  aktív szerepet játszani abban, hogy 
elősegítse az európai kérdésekre irányuló v itát, és hogy minden politikai fórumon 
fokozza az európai politikákat érint ő döntéshozatali mechanizmus átláthatóságát.  
Túl azon a tényen, hogy a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartásnak az alelnök 
személyében van felel őse, az egyes biztosok igyekeznek majd a nemzeti parlamentek 
rendelkezésére állni, és fe lkészülni arra, hogy a bizottsági politikákat ismertessék, 
valamint, hogy a közelmúlt európai uniós fejleményeir ől összefoglaló tájékoztatást 
adjanak. A nemzeti parlamen tekkel megtörtént a kapcsola tfelvétel annak érdekében, 
hogy megkezdjék a szervezés gyakorlati részét.  
4.1.3. A közönség el őtt megnyitott Képviseletek 
A Bizottság képviseletei a Bizottság külv ilág felé mutatott arcának tekinthet ő, 
ugyanakkor a polgárok többsége nem ismeri azokat kell őképpen, és úgy érzik, a 
Bizottság egy t őlük távol álló intézmény. A Bizottság meger ősíti a Képviseletek 
szerepét, és szándéka, hogy a közönségnek úgy mutassa be azokat, mint az európai 
vonatkozású kérdésekre adott tájé koztatás és visszajelzések gy űjtőpontját.  
A Képviseletek épületei állandóan nyitva állnak a közönség el őtt. Ezen túlmen ően a 
képviseletvezet ők (illetve, ahol megoldható, a biztosok) rendszeresen a polgárok 
rendelkezésére állnak, hogy kérdéseikre vála szoljanak. E találkozók helyszíne nem 
korlátozódhat a f ővárosra. Az Európai Parlamentet felkérték arra, hogy hasonlóképp 
járjon el, valamint, hogy a talá lkozókat hangolják össze. 
 
HU 9   HU 4.1.4. A Europe Direct központok szer epe a regionális események szervezésében 
Az EU helyi információs pontjainak decentrali zált hálózatát a Bizottság a regionális és a 
helyi befogadó struktúrákkal közösen alakít otta ki. E hálózat valamennyi EU-intézmény 
és testület kezében hasznos eszköz a helyi polgárok felé irányuló, Európára vonatkozó 
kommunikáció területén, valamint a Bi zottság kommunikációs tevékenységekre 
vonatkozó álláspontjának gya korlati megvalósításához. 
A Képviseletek a legteljesebb mértékben ki használják a Europe Direct központok új 
generációs hálózatát a D-terv  támogatása során. Ez utóbbiak a regionális szint ű 
tevékenységek gyújtópontjaiként m űködhetnek. 
4.1.5. Európai Kerekasztal a Demokráciáért 
A Bizottság el kívánja érni a polgárokat, els ősorban azokat a fiatalokat, akik 
érdeklődnek az európai ügyek iránt. A cél a határokon átível ő, elmélyített vita 
lehetőségeinek feltérképezése, az aktív polgári magatartás el őmozdítása, valamint az 
európai integrációs folyamat tudatosabbá tétele. 
A Bizottság a civil társadalom szerepl őivel együtt munkálkodva dolgozza ki az Európai 
Kerekasztal a Demokráciáért elnevezés ű kezdeményezést. A kerekasztal különböz ő 
nézőpontot képvisel ő polgárokat hív össze, akik együtt cs elekszenek vagy együtt vitatják 
meg a közös európai kérdéseket. Az Euró pai Kerekasztal eredményeire alapozva 
célszerű lenne további találkozókat sz ervezni az egyes tagállamokban. 
4.1.6. Európai Jószolgálati Nagykövetek 
Létfontosságúak a hatékony tájékoztatási és kommunik ációs tevékenységek arra 
vonatkozóan, hogy mit csinálunk. A megfelel ő politikákat megfelel ő és kreatív 
kezdeményezésekkel szüksé ges kiegészíteni, amelyek kapcsolatokat építenek a 
közönséggel és a médiával.  
A Bizottság keresni fogja az alkalmat, hogy a tagállamokkal együttm űködve egy sor 
regionális szint ű programot szervezzen az „Eur ópai Jószolgálati Nagykövetek” 
testületével. Ez utóbbit korábbi minták, mint  például az ENSZ hasonló kezdeményezése, 
illetve az új tagállamokban a csatlakozás kérdésében megrendezett népszavazás tapasztalatai alapján alakítaná ki. E „nagyköve tek” az érintett ta gállamban végeznének 
aktív munkát, az egyes európai térségekre vagy a programokra vonatkozó, a 
nagyközönség el őtt nyitott találkozók, m űhelymunka, illetve általánosabb jelleg ű 
beszélgetések során, amelyek olyan kérdésekke l foglalkoznak, mint például az oktatás, a 
szegénység elleni küzdelem, a választópolgárok részvétele, a kut atás és a fejlesztés, stb. 
4.2. A polgárok részvételének el őmozdítása a demokratikus folyamatban 
4.2.1. A hatékonyabb eszmecsere ösztönzése. 
A közelmúlt során a Bizottság javításokat eszközölt azzal kapcsolatban, ahogy a f őbb 
politikai kezdeményezéseit konzultációr a bocsátja. A zöld és fehér könyvek 
 
HU 10   HU segítségével, valamint az interneten keresztü l az érintettekkel folytatott konzultációk 
száma ugrásszer űen megnövekedett. A vélemények meghallgatására irányuló folyamat 
részeként a Bizottság tervezi, hogy a polgároktól, a fogyasztóktól és az üzleti élet 
szereplőitől közvetlenül, a már létez ő eszközök segítségével visszajelzéseket gy űjt, 
illetve a szóban forgó eszközöket javítj a, az Európai Parlamenttel és más 
intézményekkel együttm űködésben.  
A Bizottság még hatékonyabban fogja ösztönöz ni a jelenlegi konzultációs eljárások 
alkalmazását annak érdekében, hogy jobba n bevonja a nemzeti és regionális szint 
érdekeltjeit, ahogy azt a kommunikáció javítását célzó cselekvési terv el őirányozza. 
4.2.2. Európa polgáraitól származó projektek támogatása 
A politikai rendszerben tapasztalt demokrác iadeficit, valamint az európai polgárok 
csekély mérték ű részvétele jelentette probléma kezelése érdekében szükséges minden 
szinten meger ősíteni a polgárok felel ős részvételét és az európai eszme iránti 
érdeklődését. A közelmúltban javasolt , „Polgárok Európáért” elnvezés ű, az aktív európai 
polgári magatartás ösztönzése érdekében meghirdetett program f ő célkitűzéseként éppen 
ezt fogalmazta meg. 
Ezen túlmen ően néhány tagállamban a helyi szinten számos fórumot alakítottak ki 
azokra a szerepl őkre támaszkodva, akiket gyakran bevonnak a regionális szint ű 
döntéshozatali folyamatba. A Bi zottság keresi annak lehet őségét, hogy támogassa az 
Európai Polgári Fórum arra irányuló kezdeményezéseit, hogy amikor lehet, a különböz ő 
európai régiókból származó polgárok reprez entatív csoportját összehívja, hogy az 
bizonyos politikai területekr ől vitát folytasson. Ez a tagállamokban már létez ő mintákat 
követve egyben az európai vitákra vonatkozó visszajelzést is biztosítana.  
4.2.3. Nyitottabb m űködés 
Az európai polgár jogában áll, hogy hatékony, nyílt és szolgáltatás-orientált 
közintézményeket várjon el. Éppen ezért a Bizottság támogatja, hogy az európai 
intézmények minden egyes szin tje minél átláthatóbb módon m űködjön, beleértve saját 
Kezdeményezés az átlátható Európáért cím ű programját. Ami a Tanácsot illeti, a sevillai 
Európai Tanács határozott a Tanács üléseinek megnyitásáról a nyilvánosság el őtt 
azokban az esetekben, amikor a Tanács tá rs-törvényhozóként jár el. E szabályok a 
Tanács eljárási szabályzatában nyerték el  formájukat. Ez a lépés biztosítja, hogy a 
fontosabb javaslatokat bemutatják, a sz avazáskor a közönség jelen lehet, és a 
szavazatokat megindokolják. E vállalásokat a mai napig nem ültették át a gyakorlatba. A 
brit elnökség jele nleg annak lehet őségét vizsgálja, milyen lé pések segíthetnék, hogy a 
tanácsi eljárásokat nyíltabbá tegyék. 
A Bizottság teljes mértékben támogatja az elnökség ilyen irányú kezdeményezéseit, 
amely kapcsolódik a Kezdeményezés az európai nyíltságért cím ű programhoz. 
 
HU 11   HU 4.2.4. A szavazók nagyobb mérték ű részvétele 
A nemzeti és helyi választások alkalmával megfigyelt alacsonyabb részvételi arány 
tovább súlyosbította a politikai folyamatra vonatkozó demokráciadefi citet. Különösen a 
legutóbbi európai parlamenti választások fordulói alkalmával volt rendkívül alacsony a 
megjelentek száma. 
A Bizottság javasolni fogja a többi európa i intézménynek, hogy együttesen keressék 
annak lehet őségét, hogyan növelhetnék a szavazók részvételét az európai választások, 
valamint az európai kérdésekre vonatkozóan megrendezett népszavazások alkalmával. A 
fiatalok, illetve a kisebbségi csoportok részvétele különös figyelmet kell kapjon, 
csakúgy, mint az új technológiák alkalma zása a részvétel növelése érdekében. Annak 
érdekében, hogy összehangolj ák az e kérdésben tett er őfeszítéseket, közös 
intézményközi munkacsoportot lehetne kialakítani. 
4.3. Az európai politikákkal kapcsolatos párbeszéd eszközei 
4.3.1. Külön Eurobarométer Európa jöv ője kérdésében 
A D-terv  a vélemények meghallgatásának és a párbeszédfolytatás gyakorlata. A 
Bizottság végs ő célja az, hogy levonhassa a polgárok által megfogalmazott kérdések 
tanulságát. Ez segítséget nyújt a tagállamokna k is az útkeresés elméleti szakasza során 
abban, hogy megértsék a polgáraik at foglalkoztató kérdéseket. 
A Bizottság be fogja mutatni az Eurobarométer különkiadásaként megjelen ő, Európa 
jövőjére vonatkozó felmérést, értékelve a pol gárok véleményét az európai projekt 
jövőjére vonatkozóan, valamint azt, hogy milyen  támogatást és eredményeket várnak a 
polgárok az európai politikáktól és tevékenységekt ől. 
4.3.2. Internet 
Egyre nagyobb számú tapasztalat bizonyítja, hogy az internet fontos fórummá vált a 
politikai viták során. Amennyibe n a Bizottság aktív szerepet kíván játszani az Európa 
jövőjével kapcsolatos vita levezetése során, fel kell tárnia az egyes interaktív 
kommunikációs eszközök használatában rejl ő lehetőségeket, amelyek el ősegítetik a 
vitát.  
A Bizottság a legkorszer űbb internetes technológiát alkalmazza annak érdekében, hogy 
politikáiról a virtuális térben aktív vita alakuljon ki, és ezek folyamán megvédje 
álláspontját, mivel az internet fontos közv éleményalakító vitafórummá vált az elmúlt 
időszakban. 
4.3.3. Célzott fókuszcsoportok 
A vélemények meghallgatásának egyik alapvet ően fontos részeként a Bizottság 
támaszkodhatna a már kialakult helyes gyakorlatra, azaz a fókuszcsoportok 
alkalmazására, mint a nyílt politika-kidolgozási folyamat els ő részére. A fiatalok 
 
HU 12   HU véleményére különleges hangsúlyt kell fektet ni. Ez segítheti a ta gállamokat abban, hogy 
megerősítsék a visszajelzési folyamatot a nemzeti szinten zajló viták során. 
A Bizottság kész arra, hogy segítse a ta gállamokat a bizonyos európai témákhoz 
kapcsolódó fókuszcsoportos vi zsgálatok megindításában.  
5. F INANSZÍROZÁS  
Az Európa jöv őjéről folytatandó széles kör ű vitát megfelel ő pénzügyi eszközökkel kell 
támogatni. A Bizottság töreke dni fog arra, hogy az  egyéni kezdeménye zések támogatása 
által segítse a tagállamokat és a civil társadalmat.  
2005 kezdetén a Prince költségve tési tétel alatt kilenc millió  eurót juttattak az Európa 
jövőjéről szóló vitának (250302 költségvetési té tel). Minden egyes tagállam részesült 
bizonyos összeg ű pénzügyi támogatásban a már a ratifikációs folyamat során kiosztott 
alig kevesebb, mint hatmillió eurós keretb ől. A Bizottság úgy gondolja, hogy a 
megmaradó forrásokat a tagállami és a civil társadalom részér ől érkező 
kezdeményezések támogatá sára kell fordítani.  
Éppen ezért a Bizottság támogatja az Európa i Parlament azon elképzelését, hogy további 
hatmillió eurót utaljanak ki 2006-ban a Prince költségvetési tétel alatt.  
6. K ÖVETKEZTETÉS  
Az Európai Alkotmány meger ősítésére vonatkozó nemzeti viták megmutatták, hogy az 
európai uniós tagságot támogatják, ugyanakkor er ősödik az érintettekben az az érzés, 
hogy az Uniót a demokratikus folyamatoktól távolinak tartják.  
Az Európai Unió állam- és kormányf ői nyilatkozatot bocsátottak ki, amelyben 
hangsúlyozták annak szükségét, hogy a polgárokat foglalkoztató kérdéseket meghallgassák, és hagyjanak tág teret az arra vonatkozó vitának. 
Most jött el annak az ideje, hogy ezt a gy akorlatban is megval ósítsuk. E közlemény a 
demokrácia, dialógus és diszkusszió D-terv e körébe tartozó elemeket és kérdéseket 
vázolta fel. A terv hangsúlyozza a vita nemz eti jellegét, ugyanakkor javaslatot tesz a 
rendszerezett visszajelzési folyamatra, valami nt egy sor lehetséges bizottsági szint ű 
kezdeményezésre.  
A D-terv nek törekednie kell arra, hogy új konszenzust tisztázzon Európa 
vonatkozásában, elmélyítse és legitimálja azt , valamint arra, hogy kritikával is illesse, 
illetve, hogy megoldásokat találjon azokba n az esetekben, amikor a várakozásoknak 
nem felel meg. A fentiek fé nyében az Európai Bizottság javasolja a tagállamoknak, 
hogy: 
– Tegyék meg a szükséges lépéseket a nemzeti szint ű vita szervezett 
megrendezéséhez olyan hamar, amilyen hamar lehetséges; 
 
HU 13   HU – Működjenek együtt a Bizottsággal és más intézményekkel vagy testületekkel 
annak érdekében, hogy a nemzeti szint ű vitát a lehet ő leghatékonyabban 
támogassák és járuljanak hozzá a szerve zéshez, beleértve az országokban tett 
látogatásokat is; 
– A legközelebbi Európai Tanács alkalmával döntsenek a visszajelzési folyamatról 
annak biztosítása érdekében, hogy a polgár ok problémáit és elvárásait szélesebb 
körben nyilvánosságra hozzák, és az osztrák elnökség idejére ütemezett 
összegzéskor azokat figyelembe vegyék. 
 
HU 14   HU JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS  
1. A JAVASLAT MEGNEVEZÉSE: 
A Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeresési szakasz munkájához, és azon túl:  D-
terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében  
2. ABM/ABB KERET (tevékenység alapú költségvetés / irányítás): 
Érintett politikai terület: 16 − SAJTÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ 
Kapcsolódó tevékenységek (a z APB 2006 kódok szerint): 
16 03 Közvélemény-kutatás és a polgárok ál talános tájékoztatásához  szükséges eszközök 
kidolgozása 
3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK 
3.1. Költségvetési tétel és megnevezése 
16 03 04 − „Prince” − Vita az Európai Unió jöv őjéről 
3.2. A cselekvés és a pénzügyi hatás id őtartama: 
Az e közlemény tárgyát képez ő D-terv célja, hogy folytatólagos  jelleggel alkalmazzák, illetve 
költségvetési szempontból a többéves pé nzügyi tervezés foglalja keretbe.  
3.3. Költségvetési jellemz ők (szükség esetén kiegészítend ő): 
Költségvetési 
tétel A kiadás 
típusa  Új EFTA 
hozzájárulás  A csatlakozni 
kívánó országok 
hozzájárulása  Tétel a 
pénzügyi 
tervezetben  
 
16 03 04 tétel  DNO  
CD NEM NEM NEM 3. 
 
 
HU 15   HU 4. FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA 
4.1. Pénzügyi források 
4.1.1.  A kötelezettségvállalási el őirányzatok és a kifizetési el őirányzatok összefoglalása 
millió euro (három tizedesjegyig)  
 
A költség típusa  Szakas
z    
2006 Következ
ő évek3  
Összesen  
Működési kiadások4     
Kötelezettségvállalási 
előirányzatok  8.1 a  6,000 --- 6,000 
Kifizetési el őirányzatok   b 6,000 --- 6,000 
TTEELLJJEESS  RREEFFEERREENNCCIIAAÖÖSSSSZZEEGG       
 
Kötelezettségvállalási 
előirányzatok   
a  
6,000  
---  
6,000 
 
Kifizetési el őirányzatok   
b  
6,000  
---  
6,000 
A referenciaösszegben nem  szereplő egyéb igazgatási kiadások5 
Humán er őforrások és 
kapcsolódó kiadások 
(NDE)  8.2.3 d  
0,810  
---  
0.810 
A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége 
TELJES 
KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI 
ELŐIRÁNYZAT, 
beleértve a humán 
erőforrások költségét
  
a+d  
6,810 
  
---  
6,810 
TELJES KIFIZETÉSI 
ELŐIRÁNYZAT, 
beleértve a humán 
erőforrások költségét   
b+d  
6,810 
  
---  
6,810 
 
                                                 
3 A D-terv  végrehajtása 2007 és 2008 folyamán is folytatódik, de a szükséges el őirányzatokat pontosan csak a 
visszajelzési folyamat eredményei fényében azonosítják majd be. 
4 A 16 cím 16 01 alcímébe nem tartozó kiadások. 
5 A 16 01 alcímbe tartozó kiadások, kivéve a 16 01 04 és a 16 01 05 jogcímcsoporton kívüli kiadások. 
 
HU 16   HU 4.1.2.  A pénzügyi programozással való összeegyeztethet őség 
A 2005. évi költségvetés esetében e javaslat összeegyeztethet ő a meglév ő 
pénzügyi programozással. 
A 2005. D-terv gyakorlati megvalósításá t fedezi a Sajtó- és Tájékoztatási 
Főigazgatóság már létez ő belső forrásainak átcsopo rtosítása a PRINCE 
költségvetési tétel alatt. 
2006-ra a szükségleteket a PRINCE költségvetési tételb ől fedezik, amennyiben a 
költségvetési hatóság hozzájárulását adja a szükséges el őirányzatokhoz. Szükséges 
megjegyezni, hogy az Európai Parlament különböz ő, a 2006-os el őzetes 
költségvetési tervezetet növel ő módosításokat nyújtott be a kérdéses költségvetési 
tétel előirányzatainak biztosítása érdekében. 
2007 és 2008 folyamán folytatódik a D-terv  megvalósítása. Ezekre az évekre 
vonatkozóan az el őirányzatok az els ő visszajelzési folyamat eredményeit ől 
függnek. E pénzügyi kimu tatásban tehát nem szer epelnek. A kérdéses 
előirányzatok a 2007-2013-as pénzügyi terv  jóváhagyásától, valamint az abból 
következő többéves tervezést ől függnek. 
4.1.3.  Bevételekre gyakorolt pénzügyi hatás 
A javaslatnak nincsenek pénzügyi hatásai. 
4.2. Teljes munkaid ős egyenértékben kifejezett humán er őforrás (beleértve a 
tisztviselőket, az ideiglenes alkalmazottakat és a küls ő személyzetet) - a részleteket 
lásd a 8.2.1. pontban 
  
 
Éves szükségletek   
2006  
Következ
ő évek  
A humán er őforrás 
teljes létszáma 7,5 --- 
 
5. JELLEMZ ŐK ÉS CÉLKIT ŰZÉSEK 
5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó  
2005. június 18-án a Bizottság elfogadta azt a nyilatkozatot, amely a franciaországi és hollandiai, 
az Alkotmányt elutasító szavazást követ ően indítványozta az útkeresés elméleti szakaszát. A 
Bizottság javaslatot tett a Demokrácia, a Dialógus és a Diszkusszió D-tervére, melynek célja 
széleskörű vita kezdeményezése az EU demokrati kus intézményei és a polgárok viszonyára 
vonatkozóan. E közlemény a nemzeti és az európai szint ű, széles kör ű, nyílt vita ösztönzését 
szolgáló kezdeményezésekre te sz javaslatot. E kezdeményezések célja egyúttal a közönség 
bizonyos csoportjai (a n ők, a fiatalok, a kisebbségi csoport ok, a munkanélküli dolgozók, stb.) 
 
HU 17   HU bevonása, a megfelel ő média-lefedettséggel. A gyakorlati megvalósításnak a Bizottság teljes 
hivatali ideje alatt, s őt, azon túl is folytatódnia kell. 
A tagállamok képviseletei kulcsfontosságú szerepet kapnak e folyamatban. 
5.2. A közösségi részvétel által képvis elt hozzáadott érték, a javaslat 
összeegyeztethet ősége más pénzügyi eszközökkel, és esetleges szinergiája 
A javasolt intézkedések által képviselt hozz áadott érték abban áll, hogy a vitára vonatkozó 
visszajelzés közvetlen hatást tud gyakorolni az Eu rópai Unió politikai napirendjére. A Bizottság 
azt javasolja, hogy részt vesz a vitát ösztönz ő programok szervezésében és finanszírozásában. 
Amennyiben lehetséges, a kezdeményezéseket az EU más intézményeivel és szervezeteivel 
együttműködve kell megrendezni.  
A D-tervet egyúttal a Bizottság az Európára  vonatkozó kommunikáció javítására irányuló 
cselekvési tervvel szinergiában kívánja megvalósítani, amelyet a testület 2005. július 20-án fogadott el.  
5.3. A javaslat célkit űzései, várt eredményei és kapcso lódó mutatószámai a tevékenység 
alapú irányítás keretén belül 
Általában elmondható, hogy a D-terv célkit űzései illeszkednek a Bizottság általános célkit űzései 
keretei közé, valamint a Sa jtó- és Tájékoztatási F őigazgatóság m űködési célkit űzéseibe, ahogy az 
a tevékenység alapú irányításban és a te vékenység alapú költségvetésben szerepel. 
A pénzügyi kimutatás jelen része azokat a D-tervben szerepl ő célkitűzéseket írja le, amelyek a 
Sajtó- és Tájékoztatási F őigazgatóságra nézve köl tségvetési hatással és/vagy a személyzeti 
erőforrásokat érint ő hatással járnak.  
A Bizottság képviseleteit a tagállamokban nagy mé rtékben érinti az alább leírt valamennyi cél és 
tevékenység megvalósítása. 
1. Első működési célkit űzés: A nemzeti viták támogatása
 
• Hozzájárulás a Sajtó- és Tájékoztatási F őigazgatóság tevékenység alapú 
irányításban szerepl ő célkitűzéseihez, illetve a Bizottság általános célkit űzéseihez  
A célkitűzés végrehajtása a következ ő módon történik, a Sajtó- és Tájékoztatási 
Főigazgatóság általános célkit űzéseibe, illetve a létez ő tevékenység alapú 
költségvetésben szerepl ő költségvetési tételbe illeszked ő lépések által: 
1.1. Nemzeti viták szervezése: a Bizottság részér ől a tagállamoknak nyújtott 
támogatással a vitát ösztönz ő programok szervezése által kerül végrehajtásra. 
1.2. Visszajelzési folyamat:  többek közt a 2006. május 9-i Európai Konferencia 
szervezése által kerül végrehajtásra. 
 
HU 18   HU • Megvalósítás/várt eredmények/várható hatás/mutatószámok  
Működési cél / 
tevékenységek D-terv vonatkozó 
pontja  Megvalósított intézkedés Várt eredmények/hatások Mutatószámok  
1.1 Nemzeti viták 
szervezése:  3.1. Támogatás a vitát 
ösztönző programok 
szervezéséhez  Tagállamonként egy 
nemzeti vita szervezése 
Regionális 
kezdeményezések előmozdítása és a 
nemzeti parlamentek 
bevonása Megszervezett viták 
száma  
Tagállami jelentések  
1.2 Visszajelzési folyamat 3.3. Európai Konferencia 
megszervezése 2006 
májusában / 
összefoglaló dokumentum A vita els ő 
következtetéseinek 
megosztása és a 2006 
júniusi Európai Tanács előkészítéséhez 
iránymutatás A konferencián részt vevők száma 
Ex-ante és ex-post 
értékelés 
 
2. Második m űködési célkit űzés: Széleskör ű nyilvános vita ösztönzése  
• Hozzájárulás a Sajtó- és Tájékoztatási F őigazgatóság tevékenység alapú 
irányításban szerepl ő célkitűzéseihez, illetve a Bizottság általános célkit űzéseihez  
A célkitűzés végrehajtása a következ ő módon történik, a Sajtó- és Tájékoztatási 
Főigazgatóság általános célkit űzéseibe, illetve a létez ő tevékenység alapú 
költségvetésben szerepl ő költségvetési tételbe illeszked ő lépések által: 
2.1. A biztosok látogatásai a tagállamokban:  
2.2. A Bizottság képviseleteinek megnyitása a közönség el őtt: ezt a célkit űzést 
a Bizottság képviseletei valósítják meg, gyakori tájékoztató ülések és nyilvános 
vita szervezése által. 
2.3. A Europe Direct hálózat alkalmazása a regionális szint ű eseményeknél e 
célkitűzést a Bizottság az Európára vonatkoz ó kommunikáció jav ítására irányuló 
cselekvési terv keretében valósítja meg. 
2.4. Európai Kerekasztal a Demokráciáért  megvalósítására többek közt egy 
európai kerekasztal-konferencia, valamint nemzeti ülések szervezése által kerül 
sor. 
2.5. Az EU jószolgálati nagykövetei:  e célkitűzést a Bizottság az Európára 
vonatkozó kommunikáció javítására irányuló  cselekvési terv keretében valósítja 
meg. 
 
HU 19   HU • Megvalósítás/várt eredmények/várható hatás/mutatószámok  
Működési cél / 
tevékenységek D-terv vonatkozó 
pontja  Megvalósított intézkedés Várt eredmények/hatások Mutatószámok  
2.1. A biztosok látogatásai 
a tagállamokban:  4.1.1. A biztosok 
látogatásai a 
tagállamokban, 
gyakoribb kapcsolat a helyi és regionális médiával, 
tájékoztatási lépésekAz európai biztosok 
ismertségének és a 
róluk alkotott kép 
javulása, jobb minőségű információ, 
pontosabb 
célmeghatározás, 
közeledés a polgárokhoz. 
 Médialefedettség, a polgárok EU-val 
kapcsolatos ismeretei 
2.2. A Képviseletek 
megnyitása a közönség 
előtt 4.1.3. Havi tájékoztató 
programok és a célcsoportokat érintő viták 
szervezése nemzeti 
szinten
 A polgárok közeledése a közösségi intézményekhez. A vélemények 
meghallgatásának 
javítása a nemzeti szinten. 
 Tagállamonként a megszervezett viták/ülések száma 
A résztvev ők száma
 
2.3. A Europe Direct 
hálózat alkalmazása a 
regionális szint ű 
eseményeknél  4.1.4. A „Europe Direct” 
hálózat 
megismertetése  A különböz ő helyi 
szintű 
célközönségekt ől 
érkező visszajelzés 
összegyűjtése 
Közeledés a polgárokhoz és a 
tájékoztatás javítása A megszervezett események és a 
lefedett témakörök 
száma / A résztvev ők 
száma / Ex-ante és ex-post értékelés
 
2.4. Kerekasztal az 
európai demokráciáról  4.1.5. Európai kerekasztal-
konferencia 
megszervezése 
Nemzeti kerekasztal-beszélgetések 
szervezése
 A Bizottság és a többi 
intézmény politikai 
dialógusa a 
polgárokkal  A megszervezett kerekasztal-
beszélgetések száma 
Az elért hallgatóság és 
a résztvev ők száma 
Ex-ante és ex-post 
értékelés 
2.5. Az EU jószolgálati nagykövetei 4.1.6. Nagyszámú 
célközönséget 
vonzó programok 
szervezése 
Médialefedettség  Az EU megítélésének 
javítása és politikái 
megismertetése 
Közeledés a 
polgárokhoz  A szervezett 
programok száma 
A résztvev ők száma 
A médialefedettség 
minősége 
 
HU 20   HU 3. Harmadik m űködési célkit űzés: Elősegíteni a polgárok részvételét a demokratikus 
folyamatban  
• Hozzájárulás a Sajtó- és Tájékoztatási F őigazgatóság tevékenység alapú 
irányításban szerepl ő célkitűzéseihez, illetve a Bizottság általános célkit űzéseihez  
A célkitűzés végrehajtása a következ ő módon történik, a Sajtó- és Tájékoztatási 
Főigazgatóság általános célkit űzéseibe, illetve a létez ő tevékenység alapú 
költségvetésben szerepl ő költségvetési tételbe illeszked ő lépések által: 
3.1. A hatékonyabb konzultáció el őmozdítása: e célkitűzést a Bizottság az 
Európára vonatkozó kommunikáció javításá ra irányuló cselekvé si terv keretében 
valósítja meg. 
3.2. Az „Európai Polgári Fórumok” támogatása: e célkitűzés a transzregionális 
szintű fórumok szervezése által valósul meg. 
3.3. Nyitás és átláthatóság: e célkitűzés a Tanács és az EU elnöksége 
kezdeményezései által valósul meg. 
3.4. Az új technológiák alkalmazása a szavazók részvételének fokozása 
érdekében e célkitűzés az európai intézmények és a tagállamok együttes 
kommunikációs lépései által valósul meg.   
• Megvalósítás/várt eredmények/várható hatás/mutatószámok  
Működési cél / 
tevékenységek D-terv vonatkozó 
pontja  Megvalósított intézkedés
 Várt eredmények/hatások
 Mutatószámok  
3.1. A hatékonyabb 
konzultáció előmozdítása
 4.2.1. A létez ő 
eszközök optimális 
felhasználása a 
közönségt ől 
érkező 
visszajelzések 
vétele érdekében
 Az EU politikáinak kidolgozásához 
bemeneti 
információ és visszajelzés
 A lefolytatott konzultációk száma és min ősége 
Elért célközönség  
Ex-ante és ex-post 
értékelés 
3.2. Az „uniós 
polgárságot érint ő 
projektek” támogatása
 4.2.2. Transzregionális 
szintű fórumok 
szervezése Ajánlások/jelenté
sek a regionális 
és nemzeti 
kormányoknak
 A politikai rendszerek 
demokratikus deficitjéb ől 
származó 
válság 
csökkentése A 
polgári szerepvállalás 
értelmének 
megerősítése
 Képviselt régiók száma 
/fórumok száma 
/résztvevők száma /ex-ante 
és ex-post értékelés  
3.3. Nyitás és 4.2.3. A Tanács és az A közönség Az átláthatóságot fokozó, 
 
HU 21   HU átláthatóság:  intézmények 
munkájának 
átláthatósága A szavazás 
megnyitása a 
közönség el őtt
 azonosulása a 
Tanács 
döntéseivel Jogalkotói 
szerepének, 
valamint az intézmények 
szerepének megértése 
 elfogadott intézkedések / 
Módosított bels ő 
szabályzat  
A szavazók részvételének 
fokozása
 4.2.4. Intézményközi 
elemző csoport 
felállítása  A demokratikus 
intézmények 
legitimitásának 
megerősítése Hatékonyabb elektronikus 
szavazórendszerek / A 
szavazati részvétel 
mértéke  
 
4. Negyedik m űködési célkit űzés: Párbeszéd kezdeményezése az európai politikákról  
• Hozzájárulás a Sajtó- és Tájékoztatási F őigazgatóság tevékenység alapú 
irányításban szerepl ő célkitűzéseihez, illetve a Bizottság általános célkit űzéseihez  
A célkitűzés végrehajtása a következ ő módon történik, a Sajtó- és Tájékoztatási 
Főigazgatóság általános célkit űzéseibe, illetve a létez ő tevékenység alapú 
költségvetésben szerepl ő költségvetési tételbe illeszked ő lépések által: 
4.1. A biztosok a nemzeti parlamentek rendelkezésére állnak e célkitűzést a 
Bizottság az Európára vonatkozó kommunikáció javítására irányuló cselekvési 
terv keretében valósítja meg. 
4.2. Az Eurobarométer kü lönkiadása Európa jöv őjéről: e célkitűzés új, Európa 
jövőjére vonatkozó Eurobarométer ki alakítása által valósul meg. 
4.3. Internet: e célkitűzést a Bizottság az Európára vonatkozó kommunikáció 
javítására irányuló cselekvési terv keretében valósítja meg.  
4.4. Célzott fókuszcsoportok: e célkitűzést a Bizottság az Európára vonatkozó 
kommunikáció javítására irányuló csele kvési terv keretében valósítja meg. 
• Megvalósítás/várt eredmények/várható hatás/mutatószámok  
Működési cél / 
tevékenységek D-terv vonatkozó 
pontja  Megvalósított intézkedés Várt eredmények/hatások Mutatószámok  
4.1. A biztosok a nemzeti 
parlamentek 
rendelkezésére állnak  4.1.2. A biztosok az 
uniós politikákra vonatkozó 
magyarázatot 
nyújtanak a nemzeti parlamentek el őtt
 Az unióra vonatkozó 
vita elősegítése, az 
uniós intézmények 
átláthatóságának 
fokozása  Parlamenti ülések száma / Viták száma 
4.2. Az Eurobarométer 
különkiadása Európa 4.3.1. Az Eurobarométer 
Európa jöv őjéről A polgárok 
szempontjainak és az A vizsgálati 
eredmények 
 
HU 22   HU jövőjéről: szóló különkiadása 
bemutatása  európai projektre vonatkozó 
elvárásainak elemzése használatára 
vonatkozó mutatók / 
Közönség profiljai  
4.3. Internet  4.3.2. Új, a vitának 
fenntartott külön 
honlap kialakítása  A vitát el ősegítő 
interaktív 
kommunikáció, vonzó 
honlap, egységes 
megjelenés, a 
keresőeszközök 
hatékonysága  A honlap 
látogatottságának / a 
rendszer 
kapacitásának 
növekedése  
4.4. Célzott 
fókuszcsoportok:  4.3.3. A tagállamok 
fókuszcsoportokat alkalmaznak A konzultáció mechanizmusának erősödése
 Fókuszcsoportok 
száma Válaszok száma Az eredmények 
integrálása
 
 
5.4. Az alkalmazás módjai 
Központosított irányítás: 
- közvetlenül a Bizottság által. 
6. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 
6.1. Az ellen őrzés rendszere 
A folyamatban lév ő tevékenységek esetében létez ő belső működési reporting-rendszereit 
kiterjesztik az új tevékenységekre is.  
6.2. Értékelés 
6.2.1. El őzetes (ex-ante) értékelés 
A testület kifejezetten a D-tervnek szente lt, 2005. szeptember 20-i szemináriuma 
keretében a biztosok meger ősítették azokat az általáno s iránymutatásokat, amelyek a 
terv kereteit biztosítják, és amelyekre vonatkozóan a Sajtó-  és Tájékoztatási 
Főigazgatóságot érint ő további szükséges források a jelen közleményben fogalmazódnak 
meg. 
A közlemény értelmében megvalósítandó opera tív lépésekkel kapcsolatban a Sajtó- és 
Tájékoztatási F őigazgatóság értékelésekért felel ős részlege közli az elemzések 
eredményeit. 
6.2.2. A köztes / utólagos (ex-post) értékelést követ ő intézkedések 
2006 áprilisában kerülne sor a kezd eti visszajelzésre, amely lehet ővé teheti az el őzetes 
következtetések levonását. A Bizottság 2006.  május 9-ére, az Európa Napra Európai 
Konferenciát szervez Európa jöv őjéről, amely a civil társadalom, a választott képvisel ők, 
 
HU 23   HU a polgárok, valamint az unió többi intézményét és szervezetét hívja össze. E konferencia 
során törekedni kell arra, hogy az európai szinten zajló vita els ő következtetéseit 
közösen megfogalmazzák. 2006 májusában a nemzeti vitákból kiindulva a Bizottság 
elkészít egy összefoglaló dokumentumot. 
Ez lehetővé teszi az osztrák soros elnökségnek, ho gy a 2006 júniusára tervezett Európai 
Tanács alkalmából tervezett, az állam- és kormányf ők nyilatkozatában el őirányzott 
összegzés el őkészítését irányítani tudja. 
6.2.3. A jöv őbeni értékelések feltételei és gyakorisága 
A 2006 júniusában megrendezend ő Európai Tanács eredményeib ől kiindulva 2007 
elején megindulhat a második visszajelzési folyamat, amely lehet ővé teheti a Bizottság 
számára, hogy stratégiai és  politikai munkatervét félid őben módosítsa.  
7. C SALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEK  
A költségvetés végrehajtására vona tkozó pénzügyi rendelkezés által el őirányzott 
intézkedéseket, els ősorban az ellen őrzésre vonatkozó intézkedéseket, végrehajtják.  
8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE 
8.1. A javaslat célkit űzései a költségek fényében (Kötelezettségvállalási el őirányzat, 
euróban) 
Az itt következ ő táblázatban szerepl ő költségek megjelenítik a D- tervbe átvett intézkedések 
végrehajtásának szükségleteit. 
Mivel a D-tervben leírt néhány intézkedés esetéb en a Bizottság kommunikáció javítására irányuló 
cselekvési tervével szinergiákra lehet számítani, meg kell jegyezni, hogy itt csak a cselekvési 
tervet kiegészít ő költségek szerepelnek.  
 
HU 24   HU (Euróban) 
2006 ÖSSZESEN  Célkitűzések, 
intézkedések és a kimeneti 
megvalósított 
lépések 
megnevezése  Megvalósított 
lépés / output 
típusa  Átlago
s 
költség  
Megvalósított 
lépések/outputok 
száma  Összes 
költség  sz. Összes költség 
1. Nemzeti 
szintű viták 
támogatása              
1.1. Nemzeti 
szintű viták 
szervezése              
A vitát el ősegítő 
programok 
szervezésének 
támogatása  Támogatás  8.000 25 200.000 25 200.000 
1.2. 
Visszajelzés              
Európai 
Konferencia  Európai programok 700.000 1 700.000 1 700.000 
1. célkit űzés 
összesen         
900.000    
900.000 
 
HU 25   HU 2. Széles kör ű 
nyilvános vita ösztönzése 
 
             
2.4. Európai 
Kerekasztal a 
Demokráciáért              
Európai 
Kerekasztal-
beszélgetések  Ülések  96.000 25 2.400.000 25 2.400.000 
2. célkit űzés 
összesen         
2.400.000    
2.400.000 
3. Előmozdítani a 
polgárok 
részvételét a 
demokratikus 
folyamatban             
3.2. Európa 
polgáraitól 
származó 
fórumok 
támogatása              
Fórumok  Fórumok  84000 25 2.100.000 25 2.100.000 
3. célkit űzés 
összesen  
       
2.100.000 
   2.100.000 
 
Az európai 
politikákról 
tényleges vita 
beindítása              
4.2. 
Eurobarométer              
 Az 
Eurobarométer 
különkiadása 
Európa jöv ője 
kérdésében  Eurobarométer 
felmérés − 
szolgáltatások 
és adatok 
beszerzése  600.000 1 600.000 1 600.000 
4. célkit űzés 
összesen  
       
600.000 
   600.000 
 
 ÖSSZES KÖLTSÉG       6.000.000   6.000.000 
 
 
HU 26   HU 8.2. Igazgatási kiadások 
8.2.1. Emberi er őforrás létszáma és típusa   
Állások típusa    A cselekvés irányítására 
kijelölend ő személyzet a 
meglévő és/vagy 
kiegészít ő források 
alkalmazásával (állások 
száma/teljes munkaid ős 
egyenérték) des 
ressources existantes 
(nombre de postes/FTE)  
Sajtó- és tájékoztatási F őigazgatóság (székhely)  
    
2006 Következ ő évek 
A*/AD  3 --- Fonctionna Tisztvisel ők 
vagy ideiglenes 
alkalmazottak6 (16 01 
01) 
 B*, 
C*/AST  4,5 --- 
ÖSSZESEN  7,5   
A programot 2005-ben az „Unió jöv ője” munkacsoporthoz tartozó emberi er őforrásokkal 
valósítják meg, valamint az állandó emberi er őforrásokkal, illetve a bels ő személyzet 
átcsoportosításával. 
8.2.2. Az emberi er őforrások eredete (szabályzat szerint) 
A jelenleg meghosszabbítandó program irán yítására rendelt állások. Minden állás 
meghosszabbítandó. 
                                                 
 
 
6 Amelyek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg. 
 
HU 27   HU 8.2.3. Az emberi er őforrások költsége és a referenciaösszegben nem  szereplő kapcsolódó 
költségek 
millió euro (három tizedesjegyig) 
Emberi er őforrás típusa  2006 Következ ő 
évek 
Tisztvisel ők vagy ideiglenes 
alkalmazottak (16 01 01)   
0,810  
--- 
 
Az emberi er őforrások költsége és a 
kapcsolódó költségek (melyek a 
referenciaösszegben NEM 
szerepelnek)   
0,810 
  
 
Számítás − Tisztvisel ők vagy ideiglenes alkalmazottak (16 01 01. cikk)  
EUR 108 000/év x 7,5 tisztvisel ő = 810 000 évente  
(vö. Útmutató a pénzügyi kimutatások kitöltéséhez, Költségvetési honlap)