5. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2014. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság /* COM/2014/0564 final */





5. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2014. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság Tekintettel: – az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, – az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 41. cikkére, – a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 13. cikkére, – az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó, 2013. november 20-án elfogadott általános költségvetésére[3], – a 2014. április 16-án elfogadott 1/2014. számú költségvetés-módosításra[4], – a 2014. április 15-én elfogadott 2/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[5], – a 2014. május 28-án elfogadott 3/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[6], – a 2014. július 9-én elfogadott 4/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[7], az Európai Bizottság a költségvetési hatóság elé terjeszti a 2014. évi költségvetés 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetét. A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). E változások angol nyelvű változata tájékoztatásul költségvetési mellékletként csatolva található. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés. 3 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele.. 3 2.1 Olaszország – Árvíz Szardínián.. 3 2.2 Görögország – Földrengések Kefalónián.. 4 2.3 Szlovénia – Jégvihar.. 6 2.4 Horvátország – Jég és árvíz. 7 3. Finanszírozás. 8 4. Összefoglaló táblázat a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban 10 1. Bevezetés A 2014. évre vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 46 998 528 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában történő igénybevételére irányul. Az igénybevétel az olaszországi (Szardínia), 2013 novemberi árvizekhez, a görögországi földrengéshez (Kefalónia), a szlovéniai jégviharokhoz, valamint a Horvátországot sújtó ugyanezen jégviharokhoz és az azokat követő árvizekhez kapcsolódik, melyek 2014. január végétől február elejéig tartottak. 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele Különböző típusú természeti katasztrófák (árvizek, földrengések és jégviharok) jelentős károkat okoztak a kérelmet benyújtó uniós tagállamokban, nevezetesen Olaszországban, Görögországban, Szlovéniában és Horvátországban. Míg Olaszországot és Görögországot egymástól független, különböző típusú katasztrófák sújtották, addig Európa több országát az egyik legsúlyosabb hóvihar érintette, különösen súlyos károkat okozva Szlovéniában és Horvátországban. Jóllehet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 2014. június 28-án hatályba lépett, az anyagi jogi szabályok nem alkalmazhatók visszamenőleges hatállyal. A Bizottság szolgálatai ezért az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet eredeti rendelkezéseinek és különösen a rendelet 2., 3. és 4. cikkének megfelelően vizsgálták meg a kérelmeket. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban összegezzük. 2.1 Olaszország – Árvíz Szardínián (1) Szardíniát 2013. november 18-án és 19-én súlyos esőzések sújtották, melyek következtében a folyók kiléptek medrükből, és nagy területeken árvizeket okoztak. (2) Az Olaszországtól kapott kérelem 2014. január 24-én, a 2013. november 18-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. (3) Az árvíz természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4) Az olasz hatóságok a teljes közvetlen kár összegét 652 418 691 EUR-ra becsülték. Mivel ez az összeg nem éri el az Olaszországra 2014-ben alkalmazandó 3,8 milliárd EUR-s, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket (vagyis 2012-es árakon a 3 milliárd EUR-t), a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében nem minősül „jelentős természeti katasztrófának”. (5) Olaszország részletes bontásban ismertette a kárt, amelyből a legnagyobb rész a közúti és a szállítási infrastruktúra területéhez (156,5 millió EUR), a hidraulikus és vízhálózathoz (224,6 millió EUR) és a középületekhez (40,6 millió EUR) kapcsolódik. A magánháztartásokat ért kár 38,3 millió EUR-t tesz ki. (6) Mivel a teljes közvetlen kárösszeg nem haladja meg a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a kérelmet a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó – a Szolidaritási Alap „kivételes körülmények közötti” igénybevételének feltételeit meghatározó – albekezdésében megállapított, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján vizsgálták meg. E feltételek alapján egy régió kivételes esetben részesülhet az Alapból származó támogatásban, ha a régiót rendkívüli, elsősorban természeti, lakossága nagy részére ható, a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa éri. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók, mint például a Szerződés 349. cikkében meghatározott legkülső és szigeti régiók. Szardínia nem tartozik ebbe a kategóriába. A rendelet előírja, hogy a Bizottság a „rendkívüli regionális katasztrófa” alapján benyújtott kérelmet a „legszigorúbban” vizsgálja meg. (7) A Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben[9] a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a regionális katasztrófák specifikus kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális katasztrófák és a pusztán helyi jellegűek között. A szubszidiaritás elvével összhangban ez utóbbi a nemzeti hatóságok illetékességi körébe tartozik, míg az előbbi esetében megfontolható a Szolidaritási Alap igénybevétele. (8) A Szolidaritási Alap rendkívüli igénybevételének a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott egyik feltétele, hogy abban a régióban, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a lakosság nagy részének érintettnek kell lennie. Az olasz kérelem szerint a 310 érintett községben élő, összesen 1,288 millió személyből 1,031 millió személyt érintett közvetlenül a katasztrófa. Ezért levonható az a következtetés, hogy a katasztrófa közvetlenül érintette a lakosság nagy részét. (9) A régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa követelménye teljesülésének bemutatása tekintetében a kérelem ismerteti, hogy a katasztrófa Szardínia mintegy teljes területét érintette (kivéve a sziget keleti részének egyes kisebb területeit). A kérelem hangsúlyozza a fontos infrastruktúrák megsemmisülését és zavarait (pl. a közlekedés, a víz és a villamos energia területén), az árvizek természetes környezetre gyakorolt hatását, valamint a vállalkozásokra, a turizmusra és az otthonokra gyakorolt hatásokat. Várhatóan csökkenni fog a bányászati, kőfejtési és mezőgazdasági termékek exportja. Nuoro megyében a gátakat ért súlyos károkról számoltak be. A lakosság számára sok problémát okozott az úthálózat és a szállítási hálózat megszakadása és megsemmisülése, különösen azoknak, akik munkahelyükre kívántak eljutni. Olaszország becslése szerint az úthálózat és az ellátási hálózat helyreállítása legalább 2 évig fog tartani. A kérelemben beszámoltak a (gyakran családi kézben lévő) magánvállalkozásokat ért károkról, valamint a Szardínián fontos szerepet játszó mezőgazdasági ágazatot ért károkról. (10) Az olasz hatóságok a 2012/2012/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések költségét 20,9 millió EUR-ra becsülték, és intézkedéstípusok szerint bontották fel. A becslések szerint a legnagyobb költségek a megelőző infrastruktúrákhoz és a kulturális örökség azonnali védelméhez kapcsolódnak. (11) Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) értelmében „átmeneti régiónak” minősül. Az olasz hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból Szardínia számára a helyreállítási intézkedésekhez. (12) Az olasz hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.2 Görögország – Földrengések Kefalónián (1) Kefalóniát 2014. január 26-án a Richter-skála szerinti 5,8 erősségű súlyos földrengés rázta meg, melyet 2014. február 3-ig több súlyos utórengés követett; ezek epicentruma a szigettől északkeletre volt. E földrengések következtében 3000 ember hajléktalanná vált, és sokan megsérültek. Jelentős számú házat ért súlyos károsodás, az embereket több éjszakára sátrakban vagy a hadsereg hajóin kellett elszállásolni. (2) A Görögország által benyújtott kérelem 2014. március 28-án, a 2014. január 26-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. (3) A földrengés természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4) A görög hatóságok a teljes közvetlen kár összegét 147 332 790 EUR-ra becsülték. Mivel ez az összeg nem éri el a Görögországra 2014-ben alkalmazandó 1,2 milliárd EUR-s, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket (vagyis a 2012. évi adatokon alapuló GNI 0,6 %-át), a katasztrófa a 2012/2012/EK tanácsi rendelet értelmében nem minősül „jelentős természeti katasztrófának”. (5) Mivel a teljes közvetlen kárösszeg nem haladja meg a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a kérelmet a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó – a Szolidaritási Alap „kivételes körülmények közötti” igénybevételének feltételeit meghatározó – albekezdésében megállapított, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján vizsgálták meg. E feltételek alapján egy régió kivételes esetben részesülhet az Alapból származó támogatásban, ha a régiót rendkívüli, elsősorban természeti, lakossága nagy részére ható, a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa éri. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók, mint például a Szerződés 349. cikkében meghatározott legkülső és szigeti régiók. Az érintett görögországi régió nem tartozik ebbe a kategóriába. A rendelet előírja, hogy a Bizottság a „rendkívüli regionális katasztrófa” alapján benyújtott kérelmet a „legszigorúbban” vizsgálja meg. (6) A Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a regionális katasztrófák specifikus kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális katasztrófák és a pusztán helyi jellegűek között. A szubszidiaritás elvével összhangban ez utóbbi a nemzeti hatóságok illetékességi körébe tartozik, míg az előbbi esetében megfontolható a Szolidaritási Alap igénybevétele. (7) A Szolidaritási Alap rendkívüli igénybevételének a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott egyik feltétele, hogy abban a régióban, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a lakosság nagy részének érintettnek kell lennie. A görög kérelem szerint a földrengések a Jón-szigetek teljes lakosságát érintették, kb. 208000 személyt. A földrengések legsúlyosabban Kefalónia és Ithaka szigetét érintették, itt szükségállapotot hirdettek ki. A földrengés a Jón-szigetek más részeit kisebb mértékben érintette. Az első rengés után emberek ezreinek katonai sátrakban vagy hajókon kellett tölteniük az éjszakákat. Az áramellátás szünetelt. További erős rengésekre került sor február 3-án és 4-én, melyek következtében 3000 ember vált hajléktalanná. A földrengések márciusban is tartottak. A szigeten élők jelentős része sokáig nem tudott visszatérni otthonába az ismétlődő utórengések miatt. Továbbá, a középületeket jelentős kár érte. Február közepéig bezárták az iskolákat és az óvodákat. A lezuhanó sziklák és a földcsuszamlások utakat tettek járhatatlanná. A benyújtott, kézenfekvő bizonyítékok alapján levonható az a következtetés, hogy a régió lakosságának nagy részét közvetlenül érintette a katasztrófa. (8) A régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa követelménye teljesülésének bemutatása tekintetében a kérelem ismerteti a katasztrófa Jón-szigetek egész régiójára gyakorolt következményeit. A legkomolyabb hatások Kefalóniára és Ithakára összpontosultak, ahol lakóházak, középületek, infrastruktúrák és hálózatok, kikötői és repülőtéri létesítmények, valamint kulturális, oktatási és egészségügyi épületek szenvedtek komoly károkat. A kérelem ismerteti a lakosságot ért komoly hatásokat, részletesen bemutatja a gazdasági következményeket, különösen a turizmus és az állattenyésztési/halászati ágazat tekintetében, melyek tovább rontottak a sziget amúgy is lassú gazdasági fejlődésén. Ugyanakkor a gazdasági következmények ezen túlmutatnak, és komolyan érintik az egész régiót. Az infrastruktúrát és a kulturálisörökség-helyszíneket ért fizikai károk, valamint a lemondott turistautak különösen az idegenforgalmat érintik hátrányosan, mely az egyetlen legfontosabb gazdasági ágazat. Mivel nem lehet kielégítő közúti és tengeri összeköttetést működtetni, és a helyi lakosság gazdasági életét ért zavarok miatt számos vállalkozás nem tudja folytatni tevékenységét. Görögország továbbá arról számolt be, hogy a Kefalóniát sújtó első nagy földrengés miatt 100 házat le kell bontani, kb. 1100 házat ért jelentős, 1400 házat pedig kevésbé komoly kár – ezek átmenetileg lakhatatlanok. Az életkörülményeket tovább rontják a vízellátási és a szennyvízhálózatot ért problémák. (9) A görög hatóságok a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések költségét 76,8 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A legnagyobb rész, 50 millió EUR, az úthálózat azonnali helyreállításához kapcsolódik. (10) Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) értelmében „átmeneti régiónak” minősül. A görög hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani a strukturális alapok programjaiból a Jón-szigetek számára a helyreállítási intézkedésekhez. (11) A görög hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.3 Szlovénia – Jégvihar (1) Szlovéniát az évtizedek óta legsúlyosabb hóvihar sújtotta, mely Európa néhány részében több országot érintett, ideértve Horvátországot, Szerbiát, Romániát és Bulgáriát. A hóvihar legfőképpen 2014. január 30. és február 27. között érintette Szlovéniát. Ennek során a nemzeti erdőállomány majdnem felét tönkretette a jég, minden negyedik otthon áram nélkül maradt, a súlyos havazások miatt nem működött az áramszolgáltatás és távvezetékek rongálódtak meg. (2) A Szlovéniától kapott kérelem 2014. április 4-én, a 2014. január 30-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. (3) A jégvihar természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (4) A szlovén hatóságok a teljes közvetlen kárt 428 733 722 EUR-ra becsülték. Ez az összeg a szlovén GNI 1,23 %-át teszi ki, és meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén 2014-ben Szlovéniára alkalmazandó 209,6 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a 2012. évi adatok alapján számított GNI 0,6 %-át). Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül. A pénzügyi támogatás megállapításának alapja a teljes közvetlen kár. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedésekre fordítható. (5) A katasztrófa hatása és következményei tekintetében a szlovén hatóságok súlyos károkról számoltak be, melyek az erdőket, villamosenergia-létesítményeket, magán- és középületeket, valamint a szállítási és úthálózatot érték. Tizenkét szlovéniai régióban 212 községből 160 volt érintett. A jég, hó vagy árvíz 62 kulturálisörökség-helyszínben tett kárt. A rossz körülmények és az erősáramú vezetékeket ért kár miatt 120000 háztartást, vagyis Szlovénia lakosságának több mint 15 %-át érintette az áramellátás megszakadása. Az uniós polgári védelmi mechanizmus révén és kétoldalúan is 172 áramgenerátor, ebből 83 nagykapacitású generátor, érkezett Szlovéniába 11 országból. Szlovéniában összesen 1400 elektromos generátort helyeztek üzembe az érintett területeken az érintett lakosság sürgős igényeinek kielégítése, valamint az ivóvízpumpák működtetése érdekében. Az események tetőfokán az általános iskolák, a középiskolák és az óvodák 40%-át zárták be. Ezen kívül jelentős az erdészeti ágazatot ért kár. Szlovénia becslései szerint a teljes erdőállomány 50 %-át érte kár (214 millió EUR összegben). A tisztítási és a helyreállítási intézkedések várhatóan sok időt vesznek igénybe. A kérelemben ismertették, hogy a jégvihar jelentős kárt okozott. (6) A szlovén hatóságok a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések költségét 266,0 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 80 millió EUR) helyreállítási intézkedéseket érint az infrastruktúra és az energia terén. (7) Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint részben a „kevésbé fejlett régió”, részben a „fejlettebb régió” kategóriájába esnek. A szlovén hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból Szlovénia számára a helyreállítási intézkedésekhez. (8) A szlovén hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.4 Horvátország – Jég és árvíz (1) Horvátországot ugyanaz az időjárási jelenség sújtotta, mely miatt Szlovénia segélyért fordult az Európai Unió Szolidaritási Alapjához. A jelenség különösen az észak-nyugati régiókat és Észak-Adria egy részét érintette. Ezenkívül február 12-től az olvadó jég és hó miatt keletkezett árvizek további károsodást okoztak az alapvető infrastruktúrában, valamint a magán- és köztulajdonban. (2) A Horvátországtól kapott kérelem 2014. április 9-én, a 2014. január 31-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. (3) A jégvihar és az árvíz természeti eredetűek, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartoznak. (4) A horvát hatóságok a teljes közvetlen kárt 291 904 630 EUR-ra becsülték. Ez az összeg a horvát GNI 0,69 %-át teszi ki, és jóval meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén a 2014-ben Horvátországra alkalmazandó 254,2 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a 2012. évi adatok alapján számított GNI 0,6 %-át). Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül. A pénzügyi támogatás megállapításának alapja a teljes közvetlen kár. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedésekre fordítható. (5) A katasztrófa hatása és következményei tekintetében a horvát hatóságok 5 érintett régióról számoltak be: Primorje-Gorski Kotar, Karlovac, Sisak-Moslavina, Varasd és Zágráb. A fákra és az infrastruktúrára nehezedő jég miatt fák dőltek ki és fatörzsek roppantak ketté, a távvezetékek az azokat borító, akár 10 centiméternyi jég miatt leszakadtak, járhatatlanná téve az utakat. A helyzetet súlyosbította, hogy sok település áram nélkül maradt. Az áramkimaradás következményeként megszakadt a vízellátás a jégvihar egész idejére, ami súlyosan érintette a lakosság mindennapi életét, valamint a közintézmények és a vállalkozások működését. A kidőlt fák járhatatlanná tették az utakat, ezért az érintett lakosság nem tudott eljutni a munkahelyére, és néhányukat elvágták a külvilágtól. Az idős emberek és a külvilágtól elvágott területek megsegítésére kirendelték a különleges erőket. A kidőlt fák öt napig akadályozták a vasúti forgalmat az M202 Zágráb-Rijeka vonalon. A helyzet hasonlít a közúthálózatok helyzetéhez. Horvátország arról számolt be, hogy a katasztrófa a 35 kV-s hálózat egészét (93 km) érintette; összesen 503 km hosszúságú erősáramú vezetéket és 98 villanyoszlopot ért kár. A jégvihar több mint 56000 hektárnyi erdőt érintett, ebből közel 10000 hektár megsemmisült. Összesen 1180 lakóház és 1390 mezőgazdasági épület került víz alá, az árvizek összesen 3720 lakót érintettek. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága segítséget nyújtott a horvátországi Vöröskeresztnek a rekordárvíz sisaki áldozatai megsegítésére. Ezen kívül Horvátország számos földcsuszamlásról számolt be, melyek kárt tettek a szállítási infrastruktúrában. (6) A horvát hatóságok a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések költségét 135,2 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 105,4 millió EUR) a katasztrófa sújtotta területek és a természetes övezetek megtisztítása terén merült fel. (7) Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint a „kevésbé fejlett régiók” kategóriába esnek. A horvát hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból Horvátország számára a helyreállítási intézkedésekhez. (8) A horvát hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 3. Finanszírozás Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (azaz a 2002-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatási intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöb alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöb feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg; e módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta. Javasoljuk ezekben az esetekben is ugyanezen százalékok alkalmazását, valamint az alábbi támogatási összegek nyújtását: Katasztrófa || Közvetlen kár (EUR-ban) || Küszöbérték (millió EUR) || 2,5 %-on alapuló összeg (EUR-ban) || 6 %-on alapuló összeg (EUR-ban) || A javasolt támogatás teljes összege (EUR-ban) || Árvíz Olaszországban || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Földrengés Görögországban || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Jégvihar Szlovéniában || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Jég / árvíz Horvátországban || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || ÖSSZESEN || 46 998 528 Mivel 2014-ben ez az első igénybevételi határozat, a fent javasolt támogatás teljes összege megfelel a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott felső határnak, mely 530,6 millió EUR (2011-es árakon 500 millió EUR), és az is biztosított, hogy a kért összeg első negyede 2014. október 1-jén rendelkezésre fog állni az év végéig jelentkező igények fedezésére. Következésképp javasoljuk a Szolidaritási Alap igénybevételét az említett összes esetet illetően, és javasoljuk a megfelelő előirányzatok bevitelét a 2014. évi költségvetés 13 06 01 költségvetési sorába, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokként. Mivel a Szolidaritási Alap a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott különleges eszköz, a megfelelő előirányzatokat a többéves pénzügyi keret megfelelő felső határain kívül kell szerepeltetni a költségvetésben. 4. Összefoglaló táblázat a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban Fejezet || 2014. évi költségvetés (az 1. sz. költségvetés-módosítással és a 2–4/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetekkel) || 5/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezet || 2014. évi költségvetés (az 1. sz. költségvetés-módosítással és a 2–5/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetekkel) Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezett-ségvállalási előirány-zatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezett-ségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok 1. || Intelligens és inkluzív növekedés || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Felső határ || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Mozgástér || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1 a || Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Felső határ || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Mozgástér || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Gazdasági, társadalmi és területi kohézió || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Felső határ || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Mozgástér || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Rugalmassági eszköz || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Mozgástér || 0 || || || || 0 || 2. || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Felső határ || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Mozgástér || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || amelyből: Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Részleges felső határ || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Nettó átcsoportosítás az EMGA és az EMVA között || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Mozgástér || || || || || || 3. || Biztonság és uniós polgárság || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Felső határ || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Mozgástér || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globális Európa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Felső határ || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Mozgástér || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Igazgatás || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Felső határ || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Mozgástér || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || amelyből: Az intézmények igazgatási kiadásai || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Részleges felső határ || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Mozgástér || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Ellentételezések || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Felső határ || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Mozgástér || 400 000 || || || || 400 000 || Összesen || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Felső határ || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Rugalmassági eszköz || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rendkívüli tartalék || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Mozgástér || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Speciális eszközök || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Mindösszesen || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [2] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [3] HL L 51., 2014.2.20., 1. o. [4] HL L 204., 2014.7.11., 1. o. [5] COM(2014) 234, 2014.4.15. [6] COM(2014) 329, 2014.5.28. [7] COM(2014) 461, 2014.7.9. [8] Az Európai Parlament és a Tanács 661/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 189., 2014.6.27., 143. o.). [9] 2002–2003-as éves jelentés és Jelentés az új eszköz egy évnyi alkalmazása során szerzett tapasztalatokról (COM(2004) 397 végleges, 2004.5.26.).