C 252/49

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 252/11)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT MÓDOSÍTÓ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Mosel”

PDO-DE-A1270-AM01

Az értesítés időpontja: 2022.4.5.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. A bor/borászati termékek leírása és az analitikai és/vagy érzékszeri jellemzők

Leírás:

A Dornfelder szőlőfajtából készülő minőségi borok minimális természetes alkoholtartalmának vagy minimális mustsűrűségének módosítása (eddig a termékleírás 5.1. pontjában, a jövőben a termékleírás 3.2. pontjában szerepel) a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években.

A Dornfelder szőlőfajtából készülő minőségi bor alapértelmezett értékei: 8,8 térfogatszázalék potenciális alkoholtartalom/68 Oechsle-fok

KIEGÉSZÍTÉS:

„A Dornfelder szőlőfajta minimális természetes alkoholtartalma/minimális mustsűrűsége a Mosel elismert védegylet elnökségének határozata alapján a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években az alkoholtartalom 8,3 térfogatszázalékában/65 Oechsle-fokban állapítható meg. Ez a rendelet minden esetben a meghatározott borászati évre korlátozódik. A védegylet határozatát megfelelő értesítésben kell közzétenni.”

A különböző termékeket név szerint megnevezik, és információkkal látják el a minimális természetes alkoholtartalomra/minimális mustsűrűségre vonatkozóan, valamint ismertetik az érzékszervi jellemzőit.

KIEGÉSZÍTÉS:

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

Indokolás:

A Dornfelder szőlőfajta minimális alkoholtartalmának/minimális mustsűrűségének kismértékű csökkentése azt a célt szolgálja, hogy az új károsító szervezetek által okozott negatív hatások minimalizálása érdekében a szüretet korábban lehessen befejezni. A 2014-es évben például a korai érésű vörös szőlőfajtákra veszélyt jelentett a pettyesszárnyú muslica. Ha az eddig érvényben lévő minimális mustsűrűség miatt várnak a betakarítással, az azzal a kockázattal jár, hogy ezekben az években jelentős minőségi és mennyiségi veszteséget szenvednek el a betakarítás során.

Az érzékszervi jellemzők ismertetéseit a különböző termékek jobb bemutatása érdekében differenciáltabban dolgozták ki.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított borok a leírást kiegészítették az összes alkoholtartalommal, és ezzel az uniós rendelet nyitó rendelkezését alkalmazzák.

2. A terület meghatározása

Leírás:

A Mosel OEM földrajzi területét újra meghatározzák.

KIEGÉSZÍTÉS:

Felsorolják a településeket, beleértve a településhatárokat és a településhatárok számait is.

A pontos meghatározás az említett települések parcellánként körülhatárolt szőlőültetvényeit tartalmazó térképeken található, amelyek a www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein oldalon tekinthetők meg.

Indokolás:

A tervezett területmeghatározás nem önkényes, hanem azért van rá szükség, hogy a történelmileg kialakult mezőgazdasági tájat figyelembe véve ne érjék jelentős hátrányok a szőlőtermesztést és a mezőgazdaságot, a lakosságot, a természeti egyensúlyt és Mosel régiót.

Az alábbiakban részletesen ismertetjük a területmeghatározás okait:

A szőlőtermesztésben alkalmazott növényvédelmi intézkedések nem mindig egyeztethetők össze más növénykultúrákkal, ezért a minőségbiztosításhoz zárt szőlőültetvényre van szükség.

A szőlészetben és borászatban szükség van növényvédelmi intézkedésekre, amelyek azonban nem mindig egyeztethetők össze más növénykultúrákkal. Az egymást váltogató szőlőültetvények és más területhasznosítások (pl. gyep, szántóföldi növénytermesztés, gyümölcs- vagy zöldségtermesztés) gyakran okoznak problémákat, amelyeket a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni:

— Minél zártabb egy szőlőültetvény, és minél kevesebb ponton érintkezik a szőlőtermesztés más területhasznosítási módokkal (szántóföldi művelés, gyümölcstermesztés, gyepterületek stb.), annál kevesebb negatív hatás éri a szőlőtermesztést és a borok minőségét.

Ennek okai a szőlőtermesztés sajátos gazdálkodási követelményei, különösen a növényvédelem területén. Ezenkívül Mosel régió számos történelmi meredek hegyoldalában a növényvédelmet helikopteres permetezéssel végzik, amelynek során – technikai és fizikai okokból – nagyobb a permetsodródás kockázata. A helikopteres permetezés megfelelő kivitelezhetősége érdekében előnyös, ha a permetezést hosszú, egyenes vonalakban végzik el a lejtő mentén. Ehhez egybefüggő szőlőültetvényre van szükség.

A gazdálkodók és a szőlősgazdák többek között a távolságok betartásával kötelesek megakadályozni, hogy a növényvédő szerek átsodródjanak más növényekre és a célterületeken kívüli területekre. Ezért a szőlőültetvény határának közelében nem lehet permetezni a szőlőt, ami lehetetlenné teszi a termesztést. Ugyanez vonatkozik a szőlőültetvényekkel határos szántóföldekre, legelőkre és gyümölcsösökre is. A széttagolt ültetvényeken folyó szőlőtermesztés valamennyi gazdálkodó számára gazdasági veszteségeket okoz. A probléma különösen a helikopteres permetezésnél jelentkezik, mivel a helikopternek a megnövekedett permetsodródási kockázat miatt különösen nagy távolságot kell tartania. Ha ezekről a területekről áttelepítik a szőlőtermesztést, akkor az egykori szőlőültetvények már nem lesznek célterületek, amelyektől ezután újra távolságot kell tartani. A megmaradt szőlőültetvények tehát az áttelepítés miatt gazdasági hátrányt szenvednek el.

— Ha a szakszerű alkalmazás ellenére a növényvédő szerek mégis átsodródnak a szomszédos, más hasznosítású parcellákra, ez a nem célterületeken nemkívánatos növényi károkhoz, minőségromláshoz vagy bizonyos növényvédőszer-maradványok miatt a termék forgalmazhatóságának elvesztéséhez vezethet. A szőlőtermesztésben, a szántóföldi gazdálkodásban, illetve a gyümölcstermesztésben alkalmazott növényvédő szerek egyes esetekben jelentősen eltérnek egymástól, különösen az alkalmazási területük, a növényi kultúrára vonatkozó jóváhagyásuk vagy a várakozási idejük tekintetében. Ha a helyes művelési gyakorlat ellenére a szomszédos növénykultúrára átsodródó növényvédő szerek használata e növények esetében nem megengedett, akkor a szermaradványra vonatkozó vizsgálatok során a pontos elemzés és az alacsony maximális maradékanyag-határértékek alapján megállapítást nyerhet, hogy az előállított termékek nem hozhatók forgalomba. Ilyen esetekkel újra és újra találkozhatunk a gyakorlatban. Bár a szennyező felelősségre vonható az ilyen károkért, a zárt szőlőtermő területek fenntartásával viszont minimálisra csökkenthetők a határterületek, és így elkerülhetők a problémák.

A lakosság és a természeti egyensúly védelme a gazdálkodás alá vont meredek lejtőkön keresztül

Napjainkban a meredek lejtők jelentős mértékben hozzájárulnak az erózió és a vízelfolyás elleni védelemhez. A teraszos szőlőművelés és a szőlőhegyek falai megakadályozzák, hogy a felszíni vizek lefolyjanak az esésvonalban. A szőlőtőkék és a zöld növényzet stabilizálják a talajt, folyamatos művelésnek köszönhetően pedig megmaradnak. A szakszerű talajművelés biztosítja a jó talajszerkezetet és a víz nagymértékű beszivárgását a talajba. Mindezek együttesen minimalizálják az eróziót, heves esőzések idején visszatartják a vizet, és megakadályozzák a tápanyagok (különösen a foszfát) elfolyását a felszíni vizekbe. Aktív gazdálkodás nélkül a teraszok és a falak összeomlanának. A talajon elindulna a cserjésedés, és elveszítené termékenységét és szerkezetét. Ennek következtében talajerózió lépne fel, a talaj és a tápanyagok kimosódnának, valamint heves esőzések esetén földcsuszamlásokra kerülne sor, veszélybe kerülne a lakosság és a közlekedés, és károk következnének be.

A szőlészetben és borászatban számos gazdálkodási és védelmi módszer csak akkor lehetséges és hatékony, ha tagosított szőlőültetvényen folyik.

— A minőségi, ökológiai és gazdasági előnyökkel járó kíméletes növényvédelmi stratégiák fontos szerepet játszanak a kiváló minőségű borok fenntartható előállításának biztosításában.

— A széles körben elterjedt és évek óta bevált módszerek, például a szőlőmoly elleni védekezés feromonokkal, csak nagy tagosított szőlőtermő területeken működnek. Ugyanis csak így lehet a feromoncsapda-technikákkal megakadályozni a károkozók szőlőhegyeken kívüli szaporodását és a szőlőtermő területekre történő berepülésüket. Csak így lehet elkerülni, hogy a széleken (más növényi kultúrák, hasznosítási módok vagy egyéb növényzettel borított területek határainál) duplán kelljen elhelyezni az adagolókat, ami többletköltségeket okoz. Ráadásul Rajna-vidék-Pfalz tartományban az „EULLE” (környezetvédelmi intézkedések, vidékfejlesztés, mezőgazdaság, élelmiszerek) fejlesztési program a szőlőtermesztésben alkalmazott biotechnikai növényvédelmi módszerek finanszírozását csak a 2 hektár feletti egybefüggő területek esetében biztosítja. Ha az egyes szőlőültetvények szántófölddé való átalakítása miatt ezek a területek 2 hektár alá csökkennének, a megmaradt szőlőültetvények nem lennének többé támogathatók, ami gazdasági hátrányba hozza a gazdálkodókat. Napjainkban pénzügyi támogatás nélkül a biotechnikai növényvédelem gazdaságilag nem életképes. Ennek következménye a rovarölő szerek intenzívebb használata, ami viszont negatív következményekkel jár a természeti egyensúlyra nézve.

— A zárt szőlőültetvényekre mind technikai, mind gazdasági szempontból a madarak elleni védelem érdekében is szükség van, hogy az érett szőlőt megvédjék a rágáskártól, mivel csak így biztosítható a hatékony védelem.

— A zárt szőlőültetvények a vadkárok elkerülését is segítik:

Az állománycsökkentésre a szőlészet és borászat szempontjából azért van szükség, mert Rajna-vidék-Pfalz szőlőhegyein a vadkárok után általában nem kell kártérítést fizetni. Ezenkívül ez csökkenti a bejelentési kötelezettség alá eső afrikai sertéspestis előfordulásának kockázatát, amely jelentős kockázatot jelent a németországi állattenyésztés számára. A vaddisznók elleni védekezés a zárt szőlőültetvényekben inkább kivitelezhető és kevésbé költséges, mint a váltakozó művelésű területeken, ahol szőlőültetvények, szántóföldek és gyümölcsösök váltják egymást, és ahol a vaddisznóknak helyük van a visszavonulásra, és táplálékot találnak.

— A szőlőültetvények csepegtetéses öntözésének növekvő jelentősége miatt, amelyet elsősorban a fiatal növények esetében alkalmaznak a szőlő növekedéséhez, a zárt szőlőtermő területek nagy előnyt jelentenek az ehhez szükséges infrastruktúra (kutak, csövek stb.) kiépítése és működtetése szempontjából. Hatékonyabbá és olcsóbbá teszi mind a víz közös beszerzését, mind pedig a szállító- és elosztóvezetékek közös használatát.

— A szőlőtermesztés gazdálkodási feltételei eltérnek például a szántóföldi gazdálkodásétól, különösen a moseli lejtőkön. Ha ezeket a területeket már nem használnák szőlőtermesztésre, fennállna a cserjésedés veszélye, mivel ezek a lejtők nem alkalmasak szántóföldi művelésre vagy gyepterületként való hasznosításra. Ezeken a nem művelt területeken megtelepedhetnek a nemkívánatos kártevők, például a pettyesszárnyú muslica gazdanövényei, pl. a szeder, ezek viszont veszélyeztetik a szomszédos ültetvényeken termő szőlő egészségét és minőségét.

A Mosel oltalom alatt álló eredetének és hírnevének meghatározó eleme a történelmileg kialakult mezőgazdasági táj és a tradicionális szőlőhegyeket felvonultató tájkép.

— A Mosel völgyének lejtőin a folyó mentén évszázadok óta elterülő és a domborzati viszonyokat követő egybefüggő szőlőültetvények a térség tájképi jellegzetességei, és a térség lakói, a régió borászati ágazatának képviselői, a szakma és a fogyasztók számára is meghatározó elemei a borvidék jellegének.

— A szőlőtermesztés hagyományos szántóföldi területekre való áttelepítése az évszázadok alatt kialakult tájkép és az így létrejött mezőgazdasági táj megváltozását eredményezné.

— Ez a mezőgazdasági táj a borok reklámozásának hátterét adja, és idegenforgalmi látványosságként is szolgál. Így számos idegenforgalmi tevékenységet folytató vállalkozás – például a gasztronómia és a szállodák – gazdasági alapjait biztosítja. Ha a termékleírásban nem határoznák meg a földrajzi területet, és ezzel lehetővé tennék a szőlőültetvények áthelyezését a szántóföldekre, akkor sok hagyományos szőlőhegyet – amint azt már fentebb kifejtettük – a nemkívánatos cserjésedés veszélye fenyegetne, mivel kis méretük, jellegük és gyakran rossz megközelíthetőségük miatt nem alkalmasak a szőlőtermesztésen kívüli más célokra. Az ökológiai következmények mellett a cserjésedésnek gazdasági következményei is lennének, mivel az ilyen táj látványa nem vonzó a turisták többsége számára.

— A Mosel mentén fekvő 13 történelmi szőlőhegy képezi a „Mosel-völgyi mezőgazdasági táj történelmi szőlőültetvényei” című pályázat magját, amelyet a Weltkulturerbe Moseltal e.V. (Mosel-völgyi kulturális világörökség bejegyzett egyesület) 2021-ben nyújtott be Rajna-vidék-Pfalz tartományhoz. A pályázat célja, hogy ezek a történelmi borvidékek felkerüljenek a Németországi Szövetségi Köztársaság előzetes jegyzékére, és ezáltal a régiók az UNESCO Világörökség részévé váljanak. Az UNESCO Világörökség részeként való elismerés szempontjából nagy jelentőséget tulajdonítanak annak, hogy a bejegyzett szőlőültetvényeken folyamatos gazdálkodás folyik. Az UNESCO értékelési eljárása során felmerülő hátrányok elkerülése céljából ezért minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az eddigi mezőgazdasági tájnak minden dimenziója érintetlen maradjon.

— A szakkiadványokban megjelenő és ezáltal a Mosel OEM nemzeti és nemzetközi megítélését és hírnevét nagymértékben meghatározó borok gyakran a tradicionális meredek lejtőkről származnak (pl. Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer, Winninger Uhlen stb.). A Mosel lejtőinek előnyös benapozottsága és az általában tápanyagban szegény talaj különleges termesztési feltételeket teremtenek, amelyek eredményeként a termelők magas borminőséget érnek el.

— E tényezőknek köszönhetően a kereskedők és a fogyasztók érzelmileg pozitívan viszonyulnak a Mosel OEM-hez. A Mosel térségéből származó borok vásárlásakor és fogyasztásakor mindenekelőtt a híres lejtők képe jelenik meg a fogyasztók fejében. Néhányan talán elgondolkodnak egy nyaraláson is, és a szép táj jelenik meg a szemeik előtt. Ez teszi a Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelölést összetéveszthetetlenné és egyedivé.

A fent említett okokból kifolyólag a szőlőhegyek tagosított területen történő művelése számos előnnyel jár a szőlőültetvények tulajdonosai és művelői, valamint a környezet és a lakosság számára. Ezért nem szabadna növelni a szórványos szőlőültetvények arányát, amelyek elszigetelten már most is léteznek – az itt ismertetett sokrétű hátrányokkal.

3. Borszőlőfajták

Leírás:

A termékleírás 7. pontjában (a jövőbeli 8. pontban) eddig a következő szőlőfajták szerepeltek:

Fehérbor

Arnsburger, Auxerrois, Bacchus, Bronner, Cabernet Blanc (csak a Saar-vidék), Ehrenbreitsteiner, Ehrenfelser, Faberrebe, Findling, sárga muskotály, arany rizling, szürkebarát, zöld veltelini, Huxelrebe, Johanniter, Juwel, Kerner, Kernling, Merzling, Morio muskotály, rizlingszilváni, Ottonel muskotály, Optima, Ortega, Perle, Phoenix, Prinzipal, Regner, Reichensteiner, rizlingszilváni, vörös elbling, vörös muskotály, vörös tramini, Saphira, Sauvignon Blanc, Scheurebe, Schönburger, Solaris, fehér burgundi, fehér elbling, fehér rizling.

Vörösbor- és rozéfajták

Accent, Acolon, korai kékburgundi, kékfrankos, kékoportó, kései kékburgundi, Bolero, Cabernet Cortis, Cabernet Cubin, Cabernet Dorio, Cabernet Dorsa, Cabernet Mitos, Cabernet Sauvignon, Dakapo, Domina, Dornfelder, Dunkelfelder, merlot, Müllerrebe, Prior, Regent, Rondo, Rubinet, Saint-Laurent, Syrah.

KIEGÉSZÍTÉS:

A jegyzék a következő fajtákkal egészül ki:

Fehérborfajták

Albalonga, kékszilváni, Calardis Blanc, Felicia, Freisamer, Korai Malingre, korai vörös malvázia, arany muskotály, Helios, Hibernal, Hölder, Kanzler, Muscaris, Nobling, Orion, Osteiner, Chardonnay Rosé, vörös saszla, vörös rizlingszilváni, vörös rizling, rulandi, Sauvignon Cita, Sauvignon Gryn, Sauvignon Sary, Sauvitage, Septimer, Siegerrebe, Silcher, szilváni, Sirius, Souvignier Gris, Staufer, Trebbiano di Soave, Villaris, fehér saszla, Würzer.

Vörösbor- és rozéfajták

Allegro, Baron, Blauburger, kék zweigelt, Cabernet Cantor, Cabernet Carbon, Cabernet Carol, Cabernet Franc, Cabertin, Calandro, Deckrot, Domina, Färbertraube, korai kékburgundi, Hegel, Helfensteiner, Heroldrebe, Monarch, Trollinger muskotály, Neronet, Palas, Pinotin, Piroso, Reberger, rozémuskotály, Rotberger, Tauberschwarz, Wildmuskat.

A szőlőfajták kiegészülnek a szinonimáikkal.

Indokolás:

A szőlőfajták eddigi felsorolása nem volt teljes körű. A felsorolást ki kell egészíteni, mivel meg kell nevezni az összes eddig osztályozott szőlőfajtát és azok szinonimáit.

4. Az uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján alkalmazandó követelmények

Leírás:

A termékleírás 10. pontja felsorolja a címkézésre vonatkozó további követelményeket.

Kisebb földrajzi egységek

KIEGÉSZÍTÉS:

Ezen túlmenően a szőlőkataszter tartalmazza a területek, az egybefüggő és különálló szőlőültetvények, valamint a dűlők neveit, amelyeket a kisebb földrajzi egységek használhatnak. A szőlőkataszterben a kataszteri elnevezéseknek megfelelően (településhatár, mező, dűlő, telek) fel kell tüntetni az ültetvények és területek határait. A katasztert Rajna-vidék-Pfalz agárkamarája vezeti. A Saar-vidéken a saar-vidéki borvidékek meghatározásáról szóló rendeletben vezetik a katasztert. A szőlőkataszter létrehozásának és vezetésének jogalapjai:

— a bortörvény 23.§-ának (3) és (4) bekezdése

— a borrendelet 29. §-a

— az ültetvények és területek meghatározásáról és a szőlőkataszterről szóló tartományi törvény (szőlőültetvényekről szóló törvény)

— a Saar-vidéki borvidékek meghatározásáról szóló, 2006. június 2-i rendelet

— a borászati jogi hatáskörökről szóló tartományi rendelet 2. §-ának 16. pontja

A kisebb földrajzi egységek körülhatárolása a bortörvény 22g. §-a szerint csak az illetékes szervezetek hozzájárulásával módosítható. A bortörvény 22g. §-a értelmében az illetékes szervezetnek minden változást be kell jelentenie a Szövetségi Mezőgazdasági és Élelmiszerügyi Hivatalnak.

Indokolás:

A címkézésre vonatkozó rendelkezéseket ki kell egészíteni a szűkebb földrajzi megnevezéssel, hogy azok megfeleljenek a hatályos jognak.

5. Ellenőrző hatóság

Leírás:

Az ellenőrző hatóságok kiegészítése és azok feladatai.

KIEGÉSZÍTÉS:

Az agrárkamarát az ellenőrzés során a következő szervezetek támogatják:

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Rajna-vidék-Pfalz Tartományi Vizsgálati Hivatala) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tel. 02 61/91 49-0

Telefax: 02 61/91 49 19-0

E-mail: poststelle@lua.rlp.de

A Saar-vidéken:

Landwirtschaftskammer für das Saarland (Saar-vidéki Agrárkamara): In der Kolling 310 66450 Bexbach

Tel. 06 82 6/82 89 5-0

Telefax: 06 82 6/82 89 5-60

E-mail: info@lwk-saarland.de

Az agrárkamarát az ellenőrzés során a következő szervezetek támogatják:

Landesamt für Verbraucherschutz (Tartományi Fogyasztóvédelmi Hivatal) Konrad-Zuse-Straße 11 66115 Saarbrücken

Tel. 06 81/99 78-0

Telefax: 06 81/99 78-45 49

E-mail: poststelle@lav.saarland.de

Indokolás:

Ellenőrző hatóságként meg kell adni Rajna-vidék-Pfalz Tartományi Vizsgálati Hivatalát és a Saar-vidéki Tartományi Fogyasztóvédelmi Hivatalt is, mivel ezen a területen ellenőrzési feladatokat látnak el. A Saar-vidék esetében az agrárkamara címe a saar-vidéki címre változott.

6. Egyéb

Leírás:

Szövegezési változtatások az uniós előírásoknak megfelelően.

Indokolás:

Az uniós előírások teljesítése érdekében szövegezési változtatásokra volt szükség.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. Elnevezés(ek)

Mosel

2. A földrajzi jelzés típusa

OEM – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A borászati termékek kategóriái

1. Bor

5. Minőségi pezsgőbor

8. Gyöngyözőbor

4. A bor(ok) leírása

1. Minőségi fehérbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A fehérborok alapvetően halványzöld vagy sötét aranyszínűek. Zamatuk többnyire friss-gyümölcsös, virágos és fűszeres tónusokkal. A fehérborok többsége egy fajtából készül, így általában a különböző szőlőfajták jellegzetességeit tükrözik. A fehérborok íze általában a finom és a testes ízvilág közötti tartományban mozog, amit selymes-friss savasság jellemez. A borkészítési eljárástól függően a borok pörkölt aromákkal, valamint a finom vagy akár hangsúlyos fenolos érettséggel rendelkezhetnek. Különösen a rizling szőlőfajta aromája és ásványossága tükrözi a Mosel különböző termőterületeit.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2. Minőségi vörösbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A vörösborok színe a szőlőfajtától függően elsősorban a vizes vörös és a mélykék vagy liláskék közötti tartományban van, az idősebb borok pedig enyhén barnásan is tükröződhetnek. Zamatuk többnyire a vörös és bogyós gyümölcsökre emlékeztető, de lehetnek fűszeres és földes jegyeik is. A borkészítési eljárástól függően pörkölt és csokoládés aromák is kiérezhetők. Ízük általában a finom és a testes ízvilág közötti tartományban mozog, amit selymes-friss savasság jellemez.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3. Minőségi rozé bor, Weißherbst, Blanc de Noir

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A rozé borok és a Weißherbst többnyire enyhén vagy erősen világosvörös színűek A Blanc de Noir a fehérborokra jellemző színeket vonultatja fel. Zamatukat a friss gyümölcsösség és az enyhe fűszeresség jellemzi, és a vörös bogyók és gyümölcsök tónusai egészítik ki. A Blanc de Noirban a finom magvas és csonthéjas gyümölcsök aromái is megjelenhetnek. Ízük általában a finom és a testes ízvilág közötti tartományban mozog, savszerkezetük finom vagy erőteljes.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

4. Rotling minőségi bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Rotling borok többnyire enyhén vagy erősen világosvörös színűek Zamatuk többnyire gyümölcsös és részben finoman fűszeres, a bogyós gyümölcsök, valamint a maggyümölcsök és a citrusfélék tónusai nyernek teret benne. Ízük rendszerint a finom és a testes ízvilág közötti tartományban mozog, amit friss savasság jellemez.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Kabinett különleges minőségű bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Mosel OEM Kabinett különleges minőségű borai jellemzően gyümölcsös, friss borok, amelyek élénk savszerkezettel és mérsékelt alkoholtartalommal rendelkeznek.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

6. Spätlese különleges minőségű bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Mosel OEM Spätlese különleges minőségű borait alapvetően az intenzív, érett gyümölcsös aroma és a harmonikus savszerkezet jellemzi.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

7. Auslese különleges minőségű bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Mosel OEM Auslese különleges minőségű borait elsősorban az erőteljes szín és az intenzív gyümölcsös, részben egzotikus aroma jellemzi. Enyhe mézízű és fűszeres jegyek is megjelenhetnek.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

8. Beerenauslese különleges minőségű bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Mosel OEM Beerenauslese különleges minőségű borai túlérett, szárított vagy aszúsított szemekből készülnek, ezért rendszerint intenzív aranysárga vagy borostyánsárga színűek, és enyhén olajos állagúak. Az ízében az intenzív édesség dominál, mérsékelt-erős savszerkezet mellett. Zamatuk általában gyümölcsös vagy fűszeres, és megjelennek benne az érett vagy túlérett gyümölcsök, aszalt gyümölcsök, a méz és a fűszerek.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

9. Eiswein különleges minőségű bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Mosel OEM Eiswein különleges minőségű borai természetes módon fagyasztott szőlőből préselik, így a szőlő összetevői nagymértékben koncentrálódnak. Az Eiswein különleges minőségű bort intenzív édes íz és erőteljes savak jellemzik, a Beerenauslese és a Trockenbeerenauslese borokhoz képest többnyire gyümölcsös és kevésbé aszús zamatú.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

10. Trockenbeerenauslese különleges minőségű bor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

A Mosel OEM Trockenbeerenauslese különleges minőségű borai túlérett, szárított vagy aszúsított szemekből készülnek, ezért rendszerint intenzív aranysárga vagy borostyánsárga színűek, és enyhén olajos állagúak. Az ízében az intenzív édesség dominál, mérsékelt-erős savszerkezet mellett. Zamatuk általában gyümölcsös vagy fűszeres, és megjelennek benne az érett vagy túlérett gyümölcsök, aszalt gyümölcsök, a méz és a fűszerek. A Trockenbeerenauslese bort alapvetően a magasabb aromakoncentráció és az aszú- és mazsolaszemek erőteljesebben érezhető íze különbözteti meg a Beerenauslese boroktól.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított, Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

11. Gyöngyözőbor, minőségi pezsgő

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Mosel termékei a különböző talajtani képződményeknek köszönhetően jellegzetes tulajdonságokkal rendelkeznek.

Gyöngyözőbor

A minőségi gyöngyözőborok a finomtól a jelentősig terjedő habzásúak, és gyümölcsös frissesség jellemzi őket. Zamatuk a bortípustól függően megegyezik a fehér-, a rozé, illetve a vörösboroknál leírtakkal.

Minőségi pezsgőbor

A minőségi pezsgőbornak kifejezett vagy erős habzása van, tónusa pedig a gyümölcsös-friss és az érett-élesztős között van. A zamatot az alapbor bortípusa, a felhasznált szőlőfajták és az élesztő tárolásának időtartama határozza meg.

A Crémant egy intenzív habzású és enyhe savszerkezetű pezsgőbor. A zamata a gyümölcsös-érett és az élesztős-fűszeres zamat között változik, amit az alapbor bortípusa, a felhasznált szőlőfajták és az élesztő tárolásának időtartama is befolyásolnak.

Az alkoholtartalom-növelés nélkül előállított Mosel oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor összes alkoholtartalma meghaladhatja az 15 térfogatszázalékot.

A nem számszerűsített analitikai jellemzőkre a hatályos jogszabályok alkalmazandók.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

5.1. Különleges borászati eljárások

1. Minden termék

Konkrét borászati eljárás

A hatályos jogszabályokat kell alkalmazni.

2. Minden termék

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozások

A hatályos jogszabályokat kell alkalmazni.

3. Minden termék

Művelési gyakorlat

A hatályos jogszabályokat kell alkalmazni.

5.2. Maximális hozamok

125 hektoliter hektáronként.

6. Körülhatárolt földrajzi terület

Rajna-vidék-Pfalz oltalom alatt álló eredetmegjelölése alá tartoznak a következő települések szőlőültetvényei: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl (2740), Biebelhausen (2741)), Bausendorf (Bausendorf (2476), Olkenbach (2477)), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel (2431), Bernkastel (2433), Kues (2432), Wehlen (2434)), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig (1506), Fankel (1507)), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (Bernkastel-Wittlich járás) (2425), Burgen (Mayen-Koblenz járás) (1371), Cochem (Cochem (1531), Cond (1533), Sehl (1532)), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (Bernkastel-Wittlich járás) (2540), Ediger-Eller (Ediger (1514), Eller (1515)), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (Bernkastel-Wittlich járás) (2562), Fell (Fastrau (2619), Fell (2622)), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel (2788), Liersberg (2789)), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf (2717), Meurich (2718)), Klausen (Krames-Klausen (2563), Pohlbach (2564)), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf (1364), Kobern (1363)), Koblenz (Güls (1405), Koblenz (1401), Lay (1403), Metternich (1407), Moselweiß (1402)), Köwerich (2607), Konz (Filzen (2428), Filzen (2770), Könen (2769), Kommlingen (2773), Konz (2771), Krettnach (2774), Niedermennig (2772), Oberemmel (2775)), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich (2793), Langsur (2790), Metzdorf (2794)), Lehmen (Lehmen (1366), Moselsürsch (1367)), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes (1368), Löf (1369)), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch (2617), Mehring (2621)), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron (2579), Neumagen (2580)), Niederfell (1377), Nittel (Köllig (2761), Nittel (2763), Rehlingen (2762)), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel (2566), Osann (2565)), Palzem (Esingen (2728), Helfant (2732), Kreuzweiler (2729), Palzem (2730), Wehr (2731)), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel (2578), Piesport (2577)), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen (2804), Godendorf (2803), Ralingen (2802), Wintersdorf (2799)), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel (2613), Schweich (2612)), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich (2766), Tawern (2759)), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben (2452), Trarbach (2453), Wolf (2451)), Treis-Karden (Karden (1555), Treis (1556)), Trier (Biewer (2857), Eitelsbach (2855), Filsch (2866), Kernscheid (2868), Kürenz (2864), Olewig (2863), Ruwer-Maximin (2853), Ruwer-Paulin (2854), St. Matthias (2861), Tarforst (2865), Trier (2856), Zewen (2860)), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen (2723), Söst (2734), Wincheringen (2733)), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem (2522), Neuerburg (2524), Wittlich (2521)), Zell (Mosel) (Kaimt (1594), Merl (1595), Zell (1593)), Zeltingen-Rachtig (2438).

A Saar-vidék oltalom alatt álló eredetmegjelölése alá tartoznak a következő települések/településrészek szőlőültetvényei: Perl (Hasenberg, St. Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg), Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

A pontos meghatározás a fent említett települések parcellánként körülhatárolt szőlőültetvényeit tartalmazó térképeken található, amelyek a www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein oldalon tekinthetők meg.

A Mosel oltalom alatt álló névvel ellátott minőségi bor, különleges minőségű bor, m. t. minőségi pezsgő vagy m. t. minőségi gyöngyözőbor előállítása más területen is történhet, mint a meghatározott termőterület, ahol a szőlőt leszüretelik, és amely a címkén jelölve van, feltéve, hogy az előállítás helye ugyanabban vagy egy szomszédos szövetségi tartományban található.

7. Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – Auxerrois blanc, Pinot Auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Korai kékburgundi – korai burgundi, Pinot Noir Precoce, Pinot Madeleine, Madeleine Noir

Kékfrankos – Limberger, Lemberger

Kékoportó – Portugieser

Kékszilváni

Kései kékburgundi – kései burgundi, Pinot Nero, Pinot Noir, Samtrot

Kék Trollinger – Trollinger, Vernatsch

Kék zweigelt – zweigelt, Rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet Blanc

Cabernet Carbon

Cabernet Carol

Cabernet Cortis

Cabernet Cubin – Cubin

Cabernet Dorio – Dorio

Cabernet Dorsa – Dorsa

Cabernet Franc

Cabernet Mitos – Mitos

Cabernet Sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay Rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – Faber

Findling

Freisamer

Korai Malingre – Malingre

Korai vörös malvázia – Malvoisie, korai malvázia

Färbertraube

Sárga muskotály – muskotály, Muscat Blanc, Muscat, Moscato

Arany rizling

Zöldszilváni – szilváni

Zöld veltelini – veltelini

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – Huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio muskotály

Muscaris

Ottonel muskotály

Rizlingszilváni – Rivaner

Müllerrebe – fekete rizling, Pinot Meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – Optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – Phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rizlingszilváni

Rondo

Rotberger

Vörös elbling – Elbling Rouge

Vörös saszla – Chasselas Rouge

Vörös muskotály

Vörös rizling

Vörös tramini – tramini, fűszeres tramini, Clevner

Rubinet

Rulandi – Pinot Gris, Pinot Grigio, szürke burgundi

Saint Laurent – St. Laurent, Sankt Laurent

Saphira

Sauvignon Blanc

Sauvignon Cita

Sauvignon Gryn

Sauvignon Sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – Sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier Gris

Staufer

Syrah – Shiraz

Tauberschwarz

Fehér burgundi – Pinot Blanc, Pinot Bianco, Weißburgunder

Fehér elbling – elbling

Fehér saszla – Chasselas, Chasselas Blanc, Fendant Blanc Saszla

Fehér rizling – rizling, Riesling renano, rajnai rizling, Klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. A kapcsolat(ok) leírása

A Mosel-borvidék, amelynek szőlőültetvényei túlnyomórészt a Mosel folyó és mellékfolyói, a Saar és a Ruwer mentén terülnek el, több természetes tájegységet ölelnek fel. Délnyugat-északkeleti irányban haladva a következő tájegységek különböztethetők meg: a Felső-Mosel (Perltől Konzig), a Trier-völgy (Konztól Schweichig), a Közép-Mosel (Schweichtől Moselkernig) és az Alsó-Moselle-völgy (Moselkerntől Koblenzig). Geomorfológiailag a Mosel-vidék két szakaszra bonható. A Felső-Mosel és a Trier-völgy vidékén a Mosel a Trier-öböl meglehetősen puha mezozoikumi kőzetében (vörös homokkő, tengeri állatok maradványaiból kialakult mészkő és keuper) kanyarog. Ezzel szemben a Közép- és Alsó-Mosel tájegységeiben a folyó a Rajnai-palahegység devonkori kőzetébe vájt szűk V-alakú völgyben kanyarog. A Mosel, a Saar és a Ruwer folyók mentén a szőlőtermő területek a tengerszint feletti 65–375 méteres magasságban terülnek el. A szőlőültetvények átlagosan 180 méteres tengerszint feletti magasságban helyezkednek el. A szőlőhegyek főként (50 %-ban) délkelet-dél-délnyugati fekvésűek, a teljes termőterületre vetítve a szőlőültetvények tájolása átlagosan 195 fok (dél-délnyugat). Földtan: A Mosel borvidékét túlnyomórészt a devonkori kőzetek jellemzik. A devonkorban a tengermedencében üledékes kőzetek rakódtak le. A part mentén ez homok, a parttól távolabb pedig iszap és agyag volt. A karbon időszakban ezek az időközben megszilárdult rétegek hegységgé (Rajnai-palahegység) gyűrődtek fel. Napjainkban azokon a területeken, ahol devonkori kőzetek jelennek meg, főként kvarcitos homokkövet, kvarcitokat és (agyag)palát találunk. A vörös homokkőbe a mai Trier-öböl területén folyó és a szél homokkő rétegeket rakott le. A következő időszakokban – a középső tirász és a keuper – mésztartalmú tengeri üledékréteg rakódott le a Trier-öböl területén. Csak a Közép-Mosel vidékén találunk a középső tirász és a keuper időszakából származó kőzeteket.

Természeti tényezők: Az időjárási adatok alapján éves átlagban a napi átlaghőmérséklet 9,7 °C, a vegetációs időszak alatt az átlaghőmérséklet 14,1 °C. Az éves átlagos csapadékmennyiség 760 mm, ennek 60 %-a vegetációs időszakban hullik. A vegetációs időszak alatt a szőlőültetvényeket átlagosan 652 000 Wh/m2 közvetlen napsugárzás éri. A legmagasabb napsugárzási értékeket a meredek lejtőkön mérik.

Emberi tényezők: A kis méretű ültetvényekből álló birtokszerkezet és a meredek lejtő korlátozza a szőlőültetvények gépesítését. Ezért a szőlőültetvényeket nagy munkaráfordítással művelik. Az intenzív gondozás állandó terméshozamokat biztosít. Nagyban hozzájárul a leszüretelt szőlő minőségéhez, ami a minimális természetes alkoholtartalomban, az ízek kibontakozásában és a bor savtartalmának harmóniájában nyilvánul meg. A borok tipológiáját a hosszú vegetációs időszak, a termőterület sajátos domborzata, a mikroklimatikus viszonyok, a talaj jellegzetes összetétele, valamint a magas fokú emberi beavatkozás határozza meg. Az emberi beavatkozás évszázados borászati hagyományokon alapul.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Bor, minőségi pezsgő, gyöngyözőbor

Jogi keret:

Nemzeti jog

További feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Ahhoz, hogy a tradicionális fogalmakat használni lehessen a címkén, a minőségi boroknak, a különleges minőségű boroknak, az m. t. minőségi gyöngyözőboroknak vagy az m. t. minőségű pezsgőknek előzetesen sikeresen át kell esniük egy hivatalos vizsgálaton. A címkén fel kell tüntetni az ebben az összefüggésben kiadott vizsgálati számot (ún. A.P.-szám). Ez helyettesíti a tételszámot.

A borokat és borászati termékeket a meglévő oltalom alatt álló bornéven túl kötelezően meg kell jelölni a termékleírás 5. pontjának a) alpontjában említett tradicionális fogalmak egyikével. A termékleírás 5. pontjának b) alpontjában említett tradicionális fogalmakat nem kötelező feltüntetni.

Ezen túlmenően a szőlőkataszter tartalmazza a területek, az egybefüggő és különálló szőlőültetvények, valamint a dűlők neveit, amelyeket a kisebb földrajzi egységek használhatnak. A szőlőkataszterben a kataszteri elnevezéseknek megfelelően (településhatár, mező, dűlő, telek) fel kell tüntetni az ültetvények és területek határait. A katasztert Rajna-vidék-Pfalz agárkamarája vezeti. A Saar-vidéken a saar-vidéki borvidékek meghatározásáról szóló rendeletben vezetik a katasztert. A szőlőkataszter létrehozásának és vezetésének jogalapjai:

— a bortörvény 23.§-ának (3) és (4) bekezdése

— a borrendelet 29. §-a

— az ültetvények és területek meghatározásáról és a szőlőkataszterről szóló tartományi törvény (szőlőültetvényekről szóló törvény)

— a Saar-vidéki borvidékek meghatározásáról szóló, 2006. június 2-i rendelet

— a borászati jogi hatáskörökről szóló tartományi rendelet 2. §-ának 16. pontja

A kisebb földrajzi egységek körülhatárolása a bortörvény 22g. §-a szerint csak az illetékes szervezetek hozzájárulásával módosítható. A bortörvény 22g. §-a értelmében az illetékes szervezetnek minden változást be kell jelentenie a Szövetségi Mezőgazdasági és Élelmiszerügyi Hivatalnak.

A termékleíráshoz vezető link

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.