14.

hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás csak akkor mozdíthatja elő igazán az EU érdekeinek érvényesítését, ha a tárgyalási irányelvekbe bekerülnek az alábbi célkitűzések: i. egyenlő versenyfeltételeket kell szavatolni a versenyre és az állami támogatásra, a releváns adóügyi vonatkozásokra (többek között az adókijátszásra, az adókikerülésre és a pénzmosás elleni küzdelemre), a szociális és munkaügyi normák teljes körű tiszteletben tartására (többek között a szociális dömping elleni azonos szintű védelemre és biztosítékokra), a környezetvédelemre és az éghajlatváltozással kapcsolatos normákra, az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak előmozdítására, a fogyasztók magas szintű védelmére és a fenntartható fejlődésre vonatkozó szilárd kötelezettségvállalások és végrehajtható rendelkezések révén; a rendelkezéseknek biztosítaniuk kell a normák szinten tartását, ugyanakkor mindkét félnek módot kell adni arra, hogy – még szigorúbb normák előírása vagy további területek bevonása céljából – idővel módosítsák kötelezettségvállalásaikat; a dinamikus összehangolás érdekében a kötelezettségvállalásoknak és a rendelkezéseknek önálló ideiglenes intézkedések, szilárd vitarendezési mechanizmus és jogorvoslat révén érvényesíthetőnek kell lenniük; ii. viszonossági megállapodásra van szükség az áruk és a szolgáltatások, valamint a közbeszerzések piacához történő, kölcsönösen előnyös hozzáférésről, a szakmai képesítések elismeréséről és adott esetben a közvetlen külföldi befektetésről, amelyet a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival maradéktalanul összhangban kell megtárgyalni; iii. kötelezettségvállalás minkét fél részéről arra, hogy a hatékony multilateralizmus megvalósítása érdekében továbbra is együttműködnek a nemzetközi fórumokon a szigorú szabályokon alapuló szabad és tisztességes kereskedelem érdekében; iv. a lehető legszéleskörűbb árukereskedelemre irányuló törekvés mellett a Bizottságnak a legérzékenyebb ágazatok tekintetében értékelnie kell kvóták és vámtarifák bevezetésének lehetőségét, valamint az uniós egységes piac integritásának védelmét szolgáló védzáradékok szükségességét; megismétli továbbá, hogy például az élelmiszerek és a mezőgazdasági termékek tekintetében az egységes piachoz való hozzáférés feltétele az összes uniós jogszabály és előírás szigorú betartása, különösen az élelmiszer-biztonság, a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k), a növényvédő szerek, a földrajzi jelzések, az állatjólét, a címkézés és nyomonkövethetőség, az állat- és növény-egészségügyi (SPS) előírások, valamint az emberek, állatok és növények egészsége terén; v. a származási szabályoknak a legújabb uniós szabadkereskedelmi megállapodásokat kell tükrözniük, és az uniós termelők érdekein kell alapulniuk; a megállapodásnak meg kell óvnia az EU és a harmadik országok között meglévő kereskedelmi kapcsolatok keretét, és el kell kerülnie a potyázást azáltal, hogy biztosítja a harmonizált vám- és kvótarendszer, valamint a termékek harmadik országokkal szembeni származási szabályainak egységességét; vi. a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások adott esetben meghaladhatják a WTO e területre vonatkozó szabályait; vii. a szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokra van szükség annak érdekében, hogy a szolgáltatások kereskedelmének liberalizációja – a közelmúltbeli uniós szabadkereskedelmi megállapodásokra építve – jóval meghaladja a felek WTO-kötelezettségvállalásait, ugyanakkor az EUMSZ-szel és különösen az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvvel összhangban megőrizve az uniós közszolgáltatások magas színvonalát; emellett az audiovizuális szolgáltatásokat ki kell zárni a liberalizációval kapcsolatos rendelkezések hatálya alól; ismételten hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások piacra jutása korlátozott, és e szolgáltatásokra mindig vonatkoznak kizárások, fenntartások és kivételek; a megállapodásnak ki kell terjednie a szolgáltatások nyújtásának valamennyi módjára, többek között a természetes személyek határokon átnyúló mozgására vonatkozó kötelezettségekre (4. mód), valamint az uniós szabályokhoz, a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmód tiszteletben tartásához és a szakmai képesítések elismeréséhez kapcsolódó rendelkezésekre; a megállapodásoknak tartalmazniuk kell a fogadó állam szabályai szerinti piacra jutásra és nemzeti elbánásra vonatkozó rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szolgáltatók megkülönböztetésmentes bánásmódban részesüljenek, többek között a letelepedés tekintetében is; lehetővé kell tenni a természetes személyek szolgáltatásnyújtás céljából történő üzleti célú ideiglenes beutazását és tartózkodását; viii. a WTO kormányzati közbeszerzésről szóló megállapodásában (GPA) foglalt kötelezettségvállalásokon túl is lehetőséget kell biztosítani a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésre, garantálva az uniós vállalatok piacra jutását a stratégiai ágazatokban, valamint az uniós közbeszerzési piacokkal egyenlő mértékű nyitottságot; ix. a jelenlegi és jövőbeli uniós jogi kereten alapuló erős és érvényesíthető intézkedések a szellemitulajdon-jogok – többek között a földrajzi jelzések, például a szerzői és szomszédos jogok, védjegyek – elismerésére és védelmére; x. a megállapodásnak meg kell erősítenie a meglévő földrajzi jelzéseknek a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt védelmét, és létre kell hoznia a kilépésről rendelkező megállapodásban előírtakkal azonos szintű védelmet biztosító mechanizmust a jövőbeli földrajzi jelzések védelmére; xi. a megállapodásba be kell építeni egy ambiciózus fejezetet a kereskedelemről és a nemek közötti egyenlőségről; figyelembe kell venni az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos következményeit, többek között a nők gazdasági szerepét védő és előmozdító uniós fellépések számára biztosított egyenlő versenyfeltételek révén, például a nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem terén; xii. olyan átfogó fejezet, amely a mikrovállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) érdekeivel foglalkozik a piacra jutás megkönnyítésével kapcsolatos kérdésekkel, ezen belül többek között a műszaki szabványok összeegyeztethetőségével és az egyszerűsített vámeljárásokkal összefüggésben, konkrét üzleti lehetőségek megőrzése és megteremtése, valamint e vállalkozások nemzetközivé válásának elősegítése céljából; xiii. ahhoz, hogy a kereskedelmi megállapodás átfogó legyen, olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják az Egyesült Királyság és az EU szabályozásának folyamatos összehangolását a jövőben; a kereskedelem megkönnyítése érdekében meg kell tárgyalni a szabályozási koherenciára és a nem vámjellegű akadályokra vonatkozó átfogó szabályokat, szem előtt tartva a szabályozási együttműködés önkéntes jellegét és a közérdekből történő szabályozáshoz való jogot, megőrizve ugyanakkor a szabályozási autonómiát és a parlamenti jogokat, emlékeztetve arra, hogy a kereskedelmi megállapodásokba foglalt, szabályozási együttműködésre vonatkozó rendelkezések nem képesek teljes mértékben ugyanazt a zavartalan kereskedelmet garantálni, mint amit az egységes piaci tagság biztosít; xiv. a pénzügyi stabilitás megőrzése és az uniós szabályozási rendszer és standardok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása, valamint azok alkalmazása érdekében a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó prudenciális kivételek és korlátozások az EU kereskedelmi megállapodásainak szokásos velejárói, amelyeket bele kell foglalni ebbe a megállapodásba; xv. ambiciózus rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a digitális kereskedelem fejlődését, kezelik az elektronikus úton folytatott kereskedelem indokolatlan akadályait, és nyitott, biztonságos és megbízható online környezetet biztosítanak a vállalkozások és a fogyasztók számára, valamint szabályozzák a határokon átnyúló adatáramlást, beleértve az olyan elveket, mint a tisztességes verseny és a határokon átnyúló adattovábbításra vonatkozó ambiciózus szabályok, teljes mértékben tiszteletben tartva és nem sértve az EU adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó jelenlegi és jövőbeli szabályait; xvi. a szabadkereskedelmi megállapodás az árukon végzett vámellenőrzésekhez és vámvizsgálatokhoz vezetne, amint azok belépnek az egységes piacra, ami hatással lenne a globális ellátási láncokra és gyártási folyamatokra; meg kell erősíteni a vámhatóságokat mind a személyzet, mind a műszaki eszközök tekintetében, hogy meg tudjanak birkózni többletfeladataikkal; a jövőbeli megállapodás alapján alkalmazandó működési eljárásoknak az egységes uniós árupiac és a vámunió szabályainak megőrzését kell célozniuk; ezért rendkívül fontos annak biztosítása, hogy az áruk megfeleljenek az egységes piaci szabályoknak; xvii. az uniós vállalkozások egyenlő versenyfeltételei és az uniós fogyasztók megfelelő védelme biztosítása érdekében a termékekre vonatkozó piacfelügyelet és a szigorú termékszabványok szabályozási harmonizációjának az Egyesült Királysággal kötött jövőbeli megállapodás alapvető és pótolhatatlan részét kell képeznie; xviii. meg kell őrizni a vámunió, annak szabályai és eljárásai integritását; időszerű és hatékony munkamegállapodást kell kialakítani az EU és az Egyesült Királyság között ezen a területen;