EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.5.16. COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (átdolgozás)



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés elkészítésére és végrehajtására, valamint az EU pénzügyeinek ellenőrzésére vonatkozó elveket és általános pénzügyi szabályokat. A 2018. évi költségvetési rendelet egy jelentős felülvizsgálat eredménye, amely egységes szabálykönyvbe foglalja a korábbi alkalmazási szabályokat. A felülvizsgálat növelte a rugalmasságot, jelentősen egyszerűsítette a pénzügyi szabályokat, valamint előkészítette az utat a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (MFF) szerinti javaslatok számára. Ezeknek az egyszerűbb szabályoknak időre van szükségük ahhoz, hogy a 2021–2027-es programok és eszközök végrehajtása során teljes mértékben ki lehessen aknázni a bennük rejlő lehetőségeket, például az egységes ellenőrzési megközelítés, az ellenőrzések és értékelések eredményeinek átvétele, az egyszerűsített költségelszámolási módszerek, az adminisztratív terhek csökkentése és az eredményekre való összpontosítás tekintetében. A pénzügyi szabályok túl gyakori módosítása bizonytalanságot okoz az uniós források címzettjei számára. A Bizottság ezért most célzott módosítást javasol, amelynek célja, hogy a valóban szükséges változásokra összpontosítva megfelelő egyensúlyt teremtsen. E felülvizsgálat fő oka, hogy a költségvetési rendeletet hozzá kell igazítani az MFF-csomaghoz, valamint az Unió kiadásait szabályozó egységes szabálykönyvet kell fenntartani, ami azt jelenti, hogy valamennyi általános pénzügyi szabály bele van foglalva a költségvetési rendeletbe. Ez fokozza a jogbiztonságot az uniós intézmények és az uniós források címzettjei számára. A javaslat továbbá tükrözi az uniós intézmények által az MFF-fel összefüggésben tett nyilatkozatokat. Emellett a javaslat célzott javításokat és egyszerűsítéseket tartalmaz. Ezeket a 2018. évi költségvetési rendelet hatálybalépése óta azonosították, és néhányuk a közelmúlt eseményeire és tendenciáira reagál. A javítások a Covid19-világjárvány tanulságaira épülnek, és a válságkezelésre összpontosítanak. Céljuk továbbá, hogy fokozzák az EU pénzügyi érdekeinek védelmét (például a digitalizáció nagyobb mértékű kihasználásával), jobban hozzájáruljanak az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához, és további egyszerűsítést érjenek el az uniós források címzettjei számára. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez a javaslat az MFF-csomag elfogadását követően született, hogy tovább javítsa a 2021–2027-es programok és eszközök végrehajtása során és azon túl alkalmazandó szabályokat. A javaslat a jelenlegi költségvetési rendelettől való bizonyos eltéréseket tükröz, amelyekről az uniós jogalkotó az MFF-ről folytatott tárgyalások során határozott, különösen az ágazati jogszabályok tekintetében. Az uniós pénzügyi szabályok egyszerűsítésének és javításának emellett fokoznia kell a szakpolitikák hatását és azok gyakorlati eredményeit. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikkének (1) bekezdése. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Az EU általános pénzügyi szabályainak elfogadása az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik. •Arányosság Ez a javaslat összehangolja a költségvetési rendeletet a 2021–2027-es időszakra vonatkozó MFF-csomaggal, valamint célzott javításokat és egyszerűsítéseket tartalmaz. A javaslat nem tartalmaz olyan szabályokat, amelyek nem szükségesek a Szerződés célkitűzéseinek megvalósításához. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk 2021 júliusa és októbere között a költségvetési rendelet javasolt módosításáról szóló nyilvános konzultációra került sor, amellyel kapcsolatban 38 hozzászólás érkezett. A hozzászólások az érdekelt felek széles körétől – többek között a nagyközönségtől, tagállami hatóságoktól, nemzetközi szervezetektől, nem kormányzati szervezetektől és vállalkozói szövetségektől – érkeztek.

Az Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítését illetően a hozzászólók többsége további átláthatósági és védelmi intézkedéseket támogatna. Úgy vélték, hogy rugalmasságra és arányosságra van szükség, valamint fontosnak tartották a titoktartást, az adatvédelmet és a meglévő eszközök következetes alkalmazását. A résztvevők általánosságban üdvözölték a korai felismerési és kizárási rendszer lehetséges javításait. Általánosságban támogatták, hogy a Bizottság megfelelő átvilágítást végezzen annak biztosítása érdekében, hogy a megbízott szervezetek megfeleljenek az alkalmazandó uniós jognak, valamint az elfogadott nemzetközi és uniós normáknak. Végezetül az érdekelt felek meg akarták erősíteni a költségvetési rendelet szerepét a részvételre jelentkezők, illetve az ajánlattevők szakmai összeférhetetlenségeinek megelőzésében. Ebben ugyanakkor az uniós személyzetnek szóló belső iránymutatások is szerepet játszhatnak. A nyilvános konzultáció résztvevői egyetértettek abban, hogy az adminisztratív terhek csökkentése érdekében fontos a programvégrehajtásra vonatkozó egyes szabályok egyszerűsítése és pontosítása. Az érdekelt felek üdvözölték a következő témákkal kapcsolatos intézkedéseket: i. az EU biztonsága és stratégiai autonómiája; ii. pénzügyi eszközök, költségvetési biztosítékok és pénzügyi támogatás, amennyiben egyértelműen támogatják a jelentéstételi kötelezettségek egyszerűsítését; valamint iii. digitális kontrollok és ellenőrzések, amelyekkel kapcsolatban az érdekelt felek elismerték, hogy fenn kell tartani az emberi felügyeletet. Ami a válságkezelést illeti, a konzultáció résztvevői ösztönözték azt a megközelítést, hogy a közbeszerzési szabályok javítása érdekében a Covid19-válságból levont tanulságokat kell alapul venni. Az érdekelt felek kidolgozták a lehetséges változtatásokat, például a szerződésmódosítások megkötésére vonatkozó további rugalmasságot, az elektronikus dokumentumok elfogadását, valamint a globális kezdeményezések és programok támogatásának elősegítését. A Bizottság gondosan mérlegelte e visszajelzéseket, és legtöbbjüket belefoglalta a javaslattervezetbe. •Hatásvizsgálat A költségvetési rendelet jövőbeli felülvizsgálatáról szóló bizottsági nyilatkozattal összhangban nincs szükség hatásvizsgálatra. A költségvetési rendelet meghatározza az uniós kiadási programok és eszközök végrehajtásának általános szabályait és eszköztárát. A jogszabály felülvizsgálatának ezért nincs olyan közvetlen gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatása, amelyet hatásvizsgálat keretében hatékonyan lehetne elemezni. A hatásvizsgálatoknak akkor van hozzáadott értéke, amikor szakpolitikai döntéseket hoznak meghatározott kiadási programokra és eszközökre vonatkozóan, amelyeknek meg kell felelniük a költségvetési rendeletben előírt keretszabályozásnak. A Bizottság ehelyett nyilvános konzultációt folytatott erről a javaslatról, ami bevett gyakorlat. A Bizottság az operatív tapasztalatokra és a levont tanulságokra is támaszkodott, különösen annak érdekében, hogy azonosítsa és elemezze a kezelendő kérdéseket és az uniós részvétel hozzáadott értékét. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés A költségvetési rendelet felülvizsgálata nem tartozik a Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) hatálya alá. A felülvizsgálat azonban jelentős mértékben hozzájárul a minőségi jogalkotási programhoz azáltal, hogy reagál az uniós pénzügyi szabályok egyszerűsítésének, javításának és a 2021–2027-es időszakra vonatkozó MFF-csomaggal való összehangolásának igényére. A javasolt megközelítés teljes mértékben összhangban van a minőségi jogalkotás keretével és a Bizottság egyszerűsítésre irányuló munkájával. A javaslat például hivatkozást tartalmaz a digitális ellenőrzésekre és a kialakulóban lévő technológiákra annak érdekében, hogy a rugalmasság megőrzése mellett ösztönözze azok szélesebb körű használatát. A javaslat tartalmazza továbbá a közbeszerzéssel kapcsolatban a Covid19-világjárványból levont tanulságokat (pl. közös közbeszerzés, a tagállamok nevében történő közbeszerzés, központi beszerző szerv igénybevétele, ugyanolyan típusú áruk vagy szolgáltatások többforrásos közbeszerzése, elektronikus számlázás és a külső szakértőkre vonatkozó szabályok javítása). Emellett a támogatásokra vonatkozó egyszerűsítési intézkedéseket is tartalmaz (pl. egyszerűsített támogatási formák, egyszerűbb szabályok az önkéntesek igénybevételére, egyszerűbb számítás a nyereségszerzés tilalmának való megfelelés igazolására, valamint egyszerűbb eljárás a humanitárius segítségnyújtásra). Mindezen intézkedések végső célja az uniós források iránt pályázókra és azok címzettjeire háruló adminisztratív terhek csökkentése anélkül, hogy további kockázatokat teremtenének az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra nézve. A javaslat nem zárja ki hatálya alól a mikrovállalkozásokat. Ezek a vállalkozások uniós források kedvezményezettjei lehetnek, ezért az általános pénzügyi szabályok hatálya alá kell tartozniuk. A 2021–2027-es finanszírozási időszakra vonatkozó szabályok már most is megkönnyítik a mikrovállalkozások részvételét. A Bizottság például nemrégiben alkalmazta a költségvetési rendelet egyszerűsített finanszírozási formákra vonatkozó szabályait egy olyan határozat elfogadása érdekében, amely lehetővé teszi a mikrovállalkozások tulajdonosai számára, hogy bármely finanszírozási program keretében előre meghatározott egységköltségként jelentsék be személyzeti költségeiket, anélkül, hogy bizonyítaniuk kellene a bejelentett arányokat. Emellett a javaslat bizonyos területeken csökkenti a vállalkozások – gyakran mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) – költségeit. A javaslat célja, hogy megerősítse az arányosság elvének végrehajtását, többek között a költségvetést közvetett irányítás keretében végrehajtó partnerek átvilágítására támaszkodva. Ez rugalmasabb megközelítést tenne lehetővé az mkkv-k számára. Általánosabban fogalmazva a célzott egyszerűsítési intézkedések közül soknak valamennyi vállalkozás, és így a kis- és középvállalkozások javát is szolgálnia kell. •Alapjogok A javaslat összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartájával. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek költségvetési vonzatai. 5.EGYÉB ELEMEK •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata 1.1.Összehangolás az MFF-fel és egyszerűsítés ·Összehangolás az MFF-fel (általános): a költségvetési rendelet kiegészül néhány, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó alap-jogiaktusokra és más jogszabályokra való hivatkozással. Emellett az MFF-ről szóló rendelet zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság javasolja, hogy az egységes szabálykönyvvel kapcsolatos megközelítéssel összhangban a költségvetési rendelet tükrözze az ágazati alap-jogiaktusokban meghatározott költségvetési elvektől való bizonyos eltéréseket (a költségvetési rendelet 12., 14., 15. és 18. cikke, 32. cikkének (2) bekezdése, 41. cikkének (2) bekezdése, 44. cikkének (1) és (3) bekezdése, 48. cikkének (2) bekezdése, 54. cikke, 96. cikkének (1) és (2) bekezdése, 97. cikkének (3) bekezdése, 106. cikkének (1) bekezdése, 115. cikkének (3) bekezdése, 214. cikkének (3) bekezdése, 250. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 253. cikke (1) bekezdésének c) pontja). Ezen túlmenően az általános feltételrendszerről szóló rendelettartalmának lehetséges beillesztéséről szóló együttes nyilatkozat nyomon követése érdekében az e rendeletre való hivatkozással egészül ki az azon elvekre vonatkozó II. cím, amelyektől az ágazati jogszabályok nem térhetnek el (6. cikk). ·Hitelnyújtás és hitelfelvétel: a javaslat célja a 2020/C 444 I/06 együttes nyilatkozattal összhangban a jelentéstétel javítása az átláthatóság növelése és a költségvetési hatósággal való együttműködés elősegítése érdekében. A javasolt módosítás egyszerűsíti a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeket. Kodifikálja a jelenlegi gyakorlatot azáltal, hogy a költségvetésnek a Bizottságra vonatkozó szakaszához csatolt dokumentumba belefoglalja a Bizottság hitelnyújtási és hitelfelvételi műveleteinek átfogó áttekintését (az 52. cikk (1) bekezdése). ·Címzett bevételek: a javaslat célja a költségvetést kísérő dokumentumokban szereplő külső címzett bevételek átláthatóságának és láthatóságának fokozása az együttes nyilatkozattal összhangban (a 22. cikk (1) bekezdése, valamint a 41. cikk (3) és (8) bekezdése). Célja továbbá, hogy megkönnyítse a tagállamoktól származó további hozzájárulások (többek között az önkéntes hozzájárulások) kezelését (a 21. cikk (2) bekezdése), és így elkerülhető legyen, hogy a tényleges kifizetési igények felmerülése előtt a tagállamoknak befizetést kelljen teljesíteniük.

·Pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok: a javaslat célja a jogi egyértelműség fokozása a következők révén: i. a következetlenségek és felesleges ismétlődések kezelése a hatályos költségvetési rendeletben; ii. a tartalékfeltöltés és a költségvetési biztosítékok működésének jobb figyelembevétele; valamint iii. a vonatkozó szabályok naprakésszé tétele (a 2. cikk 9. pontja, a 2. cikk új 15. pontja, a 2. cikk új 33. pontja, a 212. cikk új (3) bekezdése, a 212. cikk (5) bekezdése, a 213. cikk (4) bekezdése, a 221. cikk, a 223. cikk (6) bekezdése, valamint a 213. cikk új (5) bekezdése). ·A javaslat emellett a párhuzamosságok és következetlenségek elkerülése érdekében egyszerűsíti a jelentéstételt. Megerősíti a költségvetési tervezethez és a 253. cikk (1) bekezdése szerinti integrált pénzügyi jelentéshez csatolt munkadokumentumban szereplő jelentéstételi kötelezettségeket. Ez az egyszerűsítés egyben azt jelenti, hogy a jelenlegi 250. cikket el kell hagyni. Végezetül a javaslat megerősíti a 218. cikket azáltal, hogy a korábbi 41. cikk (5) bekezdésének bizonyos rendelkezéseit áthelyezi a 218. cikkbe. Ez a lépés biztosítja, hogy ne kelljen két párhuzamos, hasonló tartalmú jelentést készíteni a közös tartalékalapról (a 41. cikk (5) bekezdésének új g) pontja, a 210. cikk (3) bekezdése és a 218. cikk). ·A javaslat továbbá egyértelművé teszi, hogy a tartalékfeltöltés és a költségvetési biztosítékok hogyan viszonyulnak a költségvetési kötelezettségvállalásokra, a jogi kötelezettségvállalásokra, a címzettekre, valamint a címzettekkel kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó fogalommeghatározásokhoz és szabályokhoz (a 2. cikk 38. és 58. pontja, a 7. cikk (4) bekezdése, a 10. cikk (3) bekezdése, a 38. cikk (3) bekezdésének c) pontja, a 112. cikk (2) bekezdése, a 113. cikk (1) bekezdésének a) pontja, a 113. cikk (4) bekezdése, a 115. cikk (2) bekezdése és a 163. cikk). 1.2.Válságkezelés, korszerűsítés és egyszerűsítés ·Az uniós intézmények nem pénzügyi adományai: a javaslat a jelenlegi gyakorlatot tükröző új eszközt tartalmaz. Keretet biztosít az uniós intézmények számára az áruk, szolgáltatások, árubeszerzések vagy építési beruházások adományozásához. Emellett stabil jogalapot biztosít különösen a jövőbeli vészhelyzetek esetére, valamint nagyobb átláthatóságot, elszámoltathatóságot és jogbiztonságot nyújt a címzettek számára (a 2. cikk 1., 2., 3., 38., 50. és 58. pontja, a 133. cikk, a 154. cikk (3) bekezdése és az új 244. cikk). ·Pénzdíjak: a nem pénzügyi adományok bevezetéséhez hasonlóan az uniós intézmények számára lehetővé kell tenni azt is, hogy nem pénzügyi díjakat – például utalványokat, jegyeket és utazásokat – ítéljenek oda. Ez például azért is fontos, hogy lehetővé tegyék az olyan fiatalok közötti versenyeket, akik nem rendelkeznek bankszámlával saját tagállamukban, de akik praktikus formában könnyen megkaphatják a jutalmakat. E lehetőség bevezetése kisebb módosításokat tesz szükségessé a 2. cikk 52. pontjában, a 210. cikk (4) bekezdésében és a 211. cikk (1) bekezdésében. ·Közbeszerzés és szakértők: a javaslat kiigazítja a válságkezelési helyzetekben alkalmazandó közbeszerzési szabályokat, hogy lehetővé tegye az uniós intézmények vagy szervek számára, hogy a tagállamok nevében közbeszerzéseket hajtsanak végre, vagy központi beszerző szervként járjanak el. Ez a központi beszerző szerv árukat és szolgáltatásokat adományozhatna vagy értékesíthetne tovább a tagállamok számára, valamint közös közbeszerzési eljárásokat indíthatna, jóllehet az uniós intézmények nem saját maguk számára szereznének be szolgáltatásokat és árukat (a 169. cikk (1) és (2) bekezdése, a 169. cikk új (3) bekezdése, valamint az I. melléklet 11.1. pontjának f) alpontja és 12.2. pontjának a) alpontja). A javaslat továbbá aktualizálja a válság fogalommeghatározását, hogy az magában foglalja a nép- és állategészségügyet, az élelmiszer-biztonsági vészhelyzeteket és az olyan globális egészségügyi veszélyeket, mint a világjárványok (a 2. cikk 22. pontja). Az egyéb egyszerűsítési intézkedések, valamint technikai korrekciók és frissítések lehetővé teszik a többforrásos közbeszerzéseket, a következetlenségek és a kihagyások javítását, és egyértelművé teszik a közbeszerzési eljárások digitalizálását (a 2. cikk új 46. pontja, a 2. cikk 76. pontja, a 164. cikk (5) bekezdése, a 168. cikk (3) bekezdése, a 171. cikk (1) bekezdése, a 173. cikk (1) bekezdése, a 174. cikk (2) és (3) bekezdése, a 175. cikk, valamint az I. melléklet 1.2. pontja, 6.2. pontja, 6.3. pontja, 6.4. pontja, 6.6. pontja, 9.3 pontja, 9.4. pontja, 9.5. pontja, 11.1. pontjának a) és c) alpontja, 11.1. pontja h) alpontjának iv. alpontja, 11.1 pontjának j) és m) alpontja, 11.2. pontja, 16.3. pontjának f) és g) alpontja, 18.1. pontja, 18.7. pontja, 19.2. pontja, 20.2. pontja, 21.1. pontja, 24.3. pontja, 27. pontja, 28.1. pontja, 28.2. pontja, új 29.4. pontja, 30.2. pontja, 31.1. pontja, új 34. pontja, 35.1. pontja és 39.3. pontja). A javaslat jobban összehangolja a költségvetési rendelet közbeszerzési szabályait a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelvvel és az elektronikus számlázásról szóló 2014/55/EU irányelvvel. A javaslat például egyértelművé teszi a dinamikus beszerzési rendszerekre alkalmazandó határidőket, és – odaítélési szempontként – lehetővé teszi a szerződés teljesítésével megbízott személyzet képesítéseinek és tapasztalatának értékelését (a 117. cikk (3) bekezdése, a 176. cikk (2) bekezdése, a 176. cikk új (4) és (5) bekezdése, valamint a 179. cikk (1) bekezdése). A javaslat emellett arra az igényre is reagál, hogy olyan rugalmasabb szabályokra van szükség a harmadik országokban működő uniós küldöttségek tekintetében, amelyek figyelembe veszik a tagállamok helyi piaci viszonyait és gyakorlatait. Ezért a piacra jutásra vonatkozó értékhatárokat és szabályokat összehangolja a külső tevékenységhez kapcsolódó közbeszerzésekre jelenleg alkalmazandó szabályokkal. Emellett azon uniós küldöttségek számára, amelyek saját felelősségükre ítélik oda a szerződéseket, lehetővé válna, hogy elfogadják például a pályázati dokumentumok személyes kézbesítéssel történő benyújtását (a 153. cikk (5) bekezdése). A Bizottság javasolja továbbá, hogy a nemzetközi közbeszerzési eszköz (még nem fogadták el) keretében hozott intézkedéseket alkalmazzák az uniós intézmények közbeszerzéseire. A nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló rendelet hatálybalépését, valamint a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések elfogadását és a Hivatalos Lapban való közzétételét követően az ajánlatkérő szerveknek a tagállamok ajánlatkérő szerveivel és ajánlatkérőivel azonos módon kell alkalmazniuk a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket (az egyes harmadik országokban székhellyel rendelkező gazdasági szereplőktől kapott ajánlatok pontszámának kiigazítása vagy az említett gazdasági szereplők kizárása formájában) – az uniós intézményeknek példát kell mutatniuk és ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazniuk (a 179. cikk új (1) bekezdése és az I. melléklet 14. pontja). A javaslat eleget tesz az épületekre vonatkozó közbeszerzési eljárások egyszerűsítése igényének. A javaslat továbbá kizárja e rendelet közbeszerzési szabályainak hatálya alól a közjegyzők által nyújtott hitelesítési szolgáltatásokat, belefoglalja a tagállami szervezetek által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó, hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás lehetőségét, és kiterjeszti a sikertelen tárgyalásos eljárást követő, hirdetmény előzetes közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazási körét (a 164. cikk és az I. melléklet 6. pontja). A jelenlegi ítélkezési gyakorlat szerint az ajánlattevőknek a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló döntés meghozatala előtt bizonyítékot kell szolgáltatniuk arról, hogy teljesítik a kiválasztási szempontokat és a kizárási kritériumokat. A javaslat biztosítja, hogy a költségvetési rendelet összhangban legyen az erre vonatkozó ítélkezési gyakorlattal (a 2. cikk 51. pontja és az I. melléklet 18.4. pontja). A preambulumbekezdések kiemelik a zöld közbeszerzésre vonatkozó hatályos szabályokat. Végezetül a javaslat a szakértőkre vonatkozóan átfogóbb szabályokat állapít meg, és összhangba hozza azokat a piaci valósággal. Ez lehetővé tenné az uniós intézmények számára, hogy versenyezzenek a más piaci szereplők által fizetett díjazással, amikor díjazás ellenében külső szakértőket vesznek igénybe. Az új szabályok azt is lehetővé tennék a Bizottság számára, hogy hosszabb ideig használja a szakértői listákat (242. cikk). ·Vissza nem térítendő támogatások: a javaslat technikai frissítéseket, egyszerűsítést, pontosításokat és korrekciókat tartalmaz. Tisztázza a vissza nem térítendő támogatások egyszerűsített formáira vonatkozó szabályokat (a 184. cikk (3) bekezdése és a 187. cikk), valamint megállapítja, hogy az önkéntesek költségeinek 50 %-os felső határa a tevékenység teljes finanszírozására alkalmazandó (a 194. cikk (2) bekezdése). A javaslat továbbá egyértelművé teszi, hogy a résztvevőknek az odaítélési eljárásból való kizárásához nincs szükség kontradiktórius eljárásra (135. cikk). A javaslat emellett egyszerűsíti a nyereségszerzés tilalmának elve szerinti számításokat (a 196. cikk (4) bekezdése) és a harmadik feleknek különleges esetekben nyújtott pénzügyi támogatást (a 208. cikk harmadik albekezdése). Az átláthatóság növelése érdekében a szöveg kiegészül a nem kormányzati szervezetek fogalommeghatározásával, a vissza nem térítendő támogatásra pályázóknak pedig nyilatkozniuk kell jogállásukról, és meg kell erősíteniük, hogy nem kormányzati szervezetek-e (a 2. cikk új 46. pontja és a 200. cikk (1) bekezdésének a) pontja). Végül a Bizottság helyesbíti a VIII. cím alá tartozó „közbeszerzési szerződések” fogalommeghatározását és használatát (a 2. cikk 16. pontja, valamint a 205. cikk (1) és (2) bekezdése).

·Adományok az uniós intézmények számára: a javaslat lehetővé teszi annak gyorsabb eldöntését, hogy kivételes körülmények között és megfelelő biztosítékok mellett elfogadják-e vagy elutasítsák-e az adományokat, amikor gyors reagálásra van szükség, amennyiben az adományokat humanitárius segítségnyújtás, szükséghelyzeti támogatás, polgári védelem vagy válságkezelési segély céljából nyújtják (a 25. cikk (3) bekezdése). ·Digitalizáció: a javaslat támogatja a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy eleve digitálissá váljon. Növeli a kontrollok és az ellenőrzések hatékonyságát és minőségét a digitalizáció és az olyan kialakulóban lévő technológiák segítségével, mint az adatbányászat, a gépi tanulás, a robotikai folyamatautomatizálás és a mesterséges intelligencia. E szempontok nagyobb láthatósága várhatóan a digitális ellenőrzések és kontrollok szélesebb körű és következetesebb alkalmazásához vezet majd. Ez cserében növeli a bizonyosság szintjét, miközben csökkenti az ellenőrzések és kontrollok költségeit (a 36. cikk, a 63. cikk (4) bekezdésének a) pontja, a 74. cikk (5) és (6) bekezdése, a 150. cikk (1) bekezdése). A javaslat célja továbbá, hogy a kontrollok és az ellenőrzések tekintetében javítsa az uniós finanszírozás címzettjeire vonatkozó adatok minőségét és interoperabilitását, többek között az adatbányászati és kockázatértékelési egységes integrált informatikai rendszer használata révén (további részletek az alábbi 3. pontban). A közbeszerzésre és a szakértőkre vonatkozó egyes szabályokat és eljárásokat módosítani kell, hogy tükrözzék a digitalizáció terén elért eredményeket. ·Zöld átállás: e javaslat célja továbbá a költségvetési rendelet kiigazítása annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetés végrehajtása hatékonyan segítse az európai zöld megállapodás megvalósítását. E célból a 33. cikk (2) bekezdésében kifejezetten hivatkozni kell a jelentős károkozás elkerülését célzó elvre, összhangban a Bizottságnak a fenntartható finanszírozásra és a zöld átállásra vonatkozó kötelezettségvállalásával. Ezen túlmenően az uniós épületek környezetbarátabbá tételének elősegítése érdekében a 271. cikk kiegészül azzal a lehetőséggel, hogy hiteleket használjanak fel épületkorszerűsítések finanszírozására. Végezetül adott esetben a közbeszerzési eljárások során kiírt ajánlati felhívásoknak zöld odaítélési vagy kiválasztási szempontokat kell tartalmazniuk, hogy a gazdasági szereplőket fenntarthatóbb lehetőségek kínálására ösztönözzék. A klímarendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a fenti javaslatok összhangban vannak a klímarendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel, valamint a 2030-ra és 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékekkel. E javaslatok továbbá összhangban vannak a klímarendelet 5. cikkében említett, az alkalmazkodás terén elért előrehaladás biztosításával, és igazodnak a klímarendelet célkitűzéseihez. 1.3.Az EU pénzügyi érdekeinek fokozott védelme és közvetett irányítás ·Korai felismerési és kizárási rendszer: a Bizottság javasolja a rendszer megerősítését, hogy a rendszer alkalmazása célzottabb legyen mind a megosztott, mind pedig a közvetlen irányítás alá tartozó források tekintetében, ahol a forrásokat pénzügyi hozzájárulásként folyósítják a tagállamoknak, például a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében. A cél annak megakadályozása, hogy a tagállami hatóságok csalárd gazdasági szereplőket válasszanak ki a projektek megvalósítására, valamint az uniós költségvetés hatékonyabb védelme a súlyos kötelességszegésekkel szemben anélkül, hogy meg kellene várni a nemzeti eljárások végeredményét. Ami a projektek megvalósításának több területre kiterjedő dimenzióját illeti, a Bizottság azt javasolja, hogy a szervezetek és személyek uniós szintű kizárása a projektek megvalósításához nyújtott valamennyi uniós finanszírozásra vonatkozzon valamennyi tagállamban. Az ilyen kizárásra számos korlátozás és biztosíték vonatkozna. Hatálya a következőkben talált kötelességszegés legsúlyosabb formáinak (pl. korrupció, csalás, pénzmosás és terrorizmus) kimerítő felsorolására korlátozódna: i. végleges uniós ellenőrzés, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jelentése vagy az Európai Ügyészség (EPPO) által végzett vizsgálat; vagy ii. nemzeti ellenőrzés, ítélet vagy közigazgatási határozat (a 138. cikk (2) bekezdése, a 139. cikk (1) bekezdése és a 145. cikk (5) bekezdése). A fentieken túlmenően a szöveg kiegészül az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF, az EPPO vagy a Számvevőszék által végzett vizsgálatokban, műveletellenőrzésekben vagy pénzügyi ellenőrzésekben való együttműködés megtagadásán, valamint a gyűlöletre uszításon vagy a megkülönböztetésen alapuló önálló kizáró okokkal (a 139. cikk (1) bekezdésének új i) pontja, illetve a 139. cikk (1) bekezdése c) pontjának új vi. alpontja). A Bizottság továbbá javasolja, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés fogalmán belül önálló kizáró okként kifejezetten említsék meg az összeférhetetlenség megsértését (a 139. cikk (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontja). A Bizottság gyorsított eljárást javasol azokban az esetekben, amelyek jellege vagy körülményei ezt szükségessé teszik (a 139. cikk új (6) bekezdése). A javaslat emellett magában foglalja a tényleges tulajdonosok és a kapcsolódó szervezetek kizárásának lehetőségét, amennyiben a felelősség megállapítására vonatkozó követelmények teljesítettnek minősülnek (a 138. cikk (2) bekezdésének új h) és i) pontja, a 139. cikk (2) bekezdése és a 139. cikk új (5) bekezdése). Az egyéb módosítások a rendszer jelenlegi hiányosságait orvosolják, például a kontradiktórius levelek és a közigazgatási határozatok tartalmáról szóló értesítés jogi vélelmének létrehozásával (a 138. cikk (2) bekezdésének új g) pontja, a 139. cikk (1) bekezdése, a 139. cikk (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja, a 139. cikk (1) bekezdésének e) pontja, a 139. cikk (7) bekezdése, a 140. cikk (1) bekezdése, a 143. cikk, a 145. cikk (5) bekezdése, a 146. cikk (2) bekezdése, az új 147. cikk, a 152. cikk új (3) bekezdése, a 152. cikk (2) bekezdésének h) pontja, a 153. cikk és a 156. cikk új (6) bekezdése). ·Adatbányászati és kockázatértékelési egységes integrált informatikai rendszer: a javaslat célja az uniós finanszírozás címzettjeire és a végső soron közvetlenül vagy közvetve uniós finanszírozásban részesülő kedvezményezettekre vonatkozó adatok minőségének és interoperabilitásának javítása. A csalások hatékony megelőzése, felderítése, kivizsgálása és korrekciója, illetve a szabálytalanságok orvoslása érdekében lehetővé kell tenni azon természetes személyek azonosítását, akik a címzettek tényleges tulajdonosai, és akik végső soron hasznot húznak az uniós finanszírozással való visszaélésből. Ez az uniós finanszírozás címzettjeire és azok tényleges tulajdonosaira vonatkozó adatok kontroll- és ellenőrzési célokból történő elektronikus rögzítésének és tárolásának szabványosításával érhető el. Ezen túlmenően kötelező lenne a Bizottság által biztosított adatbányászati és kockázatértékelési egységes integrált informatikai rendszer használata az uniós finanszírozás címzettjeire vonatkozó adatokhoz való hozzáférés és azok elemzése céljából. Ez a rendszer jelentősen megkönnyítené a csalás, a korrupció, a kettős finanszírozás, az összeférhetetlenség és egyéb szabálytalanságok kockázatának azonosítását. Az adatbányászati és kockázatértékelési egységes integrált informatikai rendszer fejlesztéséért, irányításáért és felügyeletéért a Bizottság felelne (36., 159. és 275. cikk). Az adatok rögzítésére, tárolására, továbbítására és kezelésére vonatkozó szabályoknak meg kell felelniük az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak. Végezetül a javaslat értelmében a 36. cikk alkalmazandó lenne azokra az esetekre, amikor a tagállamok közvetlen irányítás keretében uniós finanszírozást kapnak és használnak fel. A fenti kötelezettségek a 2027 utáni MFF keretében elfogadott és abból finanszírozott programokra vonatkoznának, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az elektronikus adatrendszerek kiigazítására, valamint iránymutatás és képzés nyújtására. Az átmeneti időszak alatt továbbra is lehetséges lesz az önkéntes alkalmazás, amelyet ösztönözni kell. Ez a javaslat kulcsszerepet játszik a fenti 2. pontban ismertetett digitalizációs intézkedésekben. ·Átláthatóság: a javaslat célja, hogy javítsa a nyilvánosság tájékoztatását az uniós költségvetés felhasználásáról és az uniós finanszírozás címzettjeiről. Ez úgy érhető el, hogy az uniós költségvetést megosztott irányítással végrehajtó tagállamoknak, az uniós költségvetést közvetett irányítással végrehajtó szervezeteknek, valamint más uniós intézményeknek és szerveknek évente legalább egyszer információt kell küldeniük a Bizottságnak az uniós finanszírozásban részesülő címzettjeikről. A Bizottság a fenti információkat kiegészítené a közvetlen irányításra vonatkozó adataival, és feladata lenne, hogy az információkat egyetlen weboldalon összegyűjtse, központosítsa és egy adatbázisban közzétegye az uniós költségvetés – többek között egyéb uniós intézmények és szervek általi – végrehajtásának valamennyi módjára kiterjedően. Az így létrejövő egyetlen weboldal a pénzügyi átláthatósági rendszernek a közvetlen irányításra jelenleg használt továbbfejlesztett változata lenne (38., 159. és 275. cikk). Végezetül a javaslat értelmében a 38. cikk alkalmazandó lenne azokra az esetekre, amikor a tagállamok közvetlen irányítás keretében uniós finanszírozást kapnak és használnak fel. A fenti kötelezettségek a 2027 utáni MFF keretében elfogadott és abból finanszírozott programokra vonatkoznának, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a zökkenőmentes átmenet biztosítására és az elektronikus adatrendszerek kiigazítására. ·Közvetett irányítás: a közvetett irányítás az uniós végrehajtó partnerek szabályaira, rendszereire és eljárásaira támaszkodik az EU pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme érdekében. A javaslat célja, hogy megerősítse az arányosság mint általános jogelv alkalmazását, különösen a partnerek értékelése és a szerződéses kötelezettségek előírása során. Ez javítaná az uniós végrehajtó partnerekkel folytatott együttműködést. Összhangban van továbbá a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretében nemrégiben elfogadott szabályokkal. El kell kerülni a szükségtelen adminisztratív terheket, különösen azon végső kedvezményezettek esetében, amelyek mkkv-k, illetve ezekhez hasonló, azonos árbevétellel vagy mérlegfőösszeggel rendelkező gazdasági szereplők. A vonatkozó rendelkezéseket ki kell igazítani, és a kereszthivatkozásokat aktualizálni kell. Egyszerűsítésként a javaslat lehetőséget biztosít arra, hogy a megosztott irányítás alá tartozó irányító hatóságok mentesüljenek a pilléralapú értékelés alól, mivel szabályaik a megosztott irányítás keretében már értékelésre kerülnek. Az a jelenlegi lehetőség, hogy a decentralizált ügynökségek mentesüljenek a pilléralapú értékelés alól, alapértelmezés szerint mentességgé válna, és kiterjedne a teljes mértékben önfinanszírozó ügynökségekre és KKBP-missziókra. Végezetül módosulnak az uniós finanszírozás címzettjeire vonatkozó átláthatósági szabályok, és a szöveg technikai pontosításokkal egészül ki (a 62. cikk (1) bekezdése, a 158. és 159. cikk, a 160. cikk (3) bekezdése, a 212. cikk (3) bekezdése és a 212. cikk (4) bekezdése). ·A biztonságot vagy a közrendet érintő uniós odaítélési eljárások: e javaslat célja, hogy meghatározza a harmadik országbeli szervezeteknek a biztonságot vagy a közrendet érintő uniós odaítélési eljárásokban való részvételére vonatkozó különös feltételeket. Célja továbbá, hogy ezeket a feltételeket az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban alkalmazzák, különösen a közbeszerzés területén. Ezek a szabályok a költségvetés-végrehajtási eszközök valamennyi típusára vonatkozó odaítélési eljárásokat érintik: vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak, közvetett irányítás stb. (az új 137. cikk). ·Összeférhetetlenség: e javaslat pontosítja az alkalmazandó jog fogalmát, amely magában foglalja az összeférhetetlenségre vonatkozó nemzeti jogot is (61. cikk). ·Szakmai összeférhetetlenség, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja valamely közbeszerzési szerződés teljesítését. Az európai ombudsman által a szerződések odaítélésével kapcsolatban végzett vizsgálat nyomán a Bizottság javasolja, hogy a szöveg egészüljön ki egy fogalommeghatározással és egy olyan kifejezett kritériummal, amely alapján a résztvevők ilyen okok miatt kizárhatók az odaítélési eljárásokból (144. cikk). Ezen túlmenően minden ajánlattevőnek nyilatkozatot kell benyújtania, amelyben megerősíti, hogy nem áll fenn szakmai összeférhetetlensége, és szükség esetén meg kell adnia a vonatkozó információkat (az I. melléklet 18.4. pontja). Végezetül a javaslat kiemeli az ajánlatkérő szerv annak értékelésére vonatkozó kötelezettségét, hogy fennállnak-e ilyen érdekek (az I. melléklet 20.1. pontja). ·A tagállamok által az uniós követelések behajtásához nyújtott segítséget az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 2010/24/EU irányelv alapján a tagállamok között már alkalmazott segítségnyújtási mechanizmusnak a Bizottságra való kiterjesztésével kell biztosítani. Az uniós követelések eredményesebb behajtása érdekében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének igénybe kell tudnia venni a tagállamok segítségét az adósok megfelelő értesítése és az adósok vagyonának azonosítása érdekében (az új 104. cikk). ·Külföldi támogatások: a külföldi támogatásokról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatról jelenleg folynak a tárgyalások. A javaslatok előrehaladásától függően a költségvetési rendeletet a tárgyalások során hozzá lehet igazítani az új rendelethez. 1.4.Egyéb egyszerűsítések és technikai frissítések

A Bizottság a költségvetési rendelet következő technikai módosításait és frissítéseit javasolja: ·kihagyások és téves kereszthivatkozások kezelése a 49. cikk (1) bekezdésében, a 71. cikkben, a 114. cikk (4) bekezdésében, a 154. cikk (3) bekezdésében, a 163. cikk (4) bekezdésében és a 253. cikk (1) bekezdésének d) és f) pontjában, ·a 41. cikk (3) bekezdésének e) pontjában szereplő munkadokumentumok listájának kiegészítése az ingatlanpolitikáról szóló dokumentummal, ·a 41. cikk (4) bekezdése j) pontjának módosítása a nemzetközi költségvetési számviteli standardok figyelembevétele érdekében, ·a 114. cikkben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra vonatkozó egyedi kötelezettségvállalási szabályok kiigazítása a standard számviteli eljárásokkal való jobb összehangolás elősegítése érdekében.Ez a technikai módosítás a 270. cikk szerinti előlegfizetésekre vonatkozó különös szabályokat is érinti, de nincs hatással a tagállamoknak vagy a kedvezményezetteknek történő kifizetésekre, ·technikai frissítések beillesztése a 252. cikkben az összevont (konszolidált) éves beszámolóra vonatkozó előzetes határidőkről, valamint a 271. cikkben a dokumentumok benyújtási határidejének módosítása, ·a hatályon kívül helyezett uniós jogszabályokra való hivatkozások aktualizálása. A Bizottság a költségvetési rendelet következő egyéb szükséges módosításait javasolja: ·megfelelő költségvetési eljárás biztosítása és az uniós költségvetés kiadási oldalára nehezedő indokolatlan pénzügyi nyomás elkerülése, lehetővé téve a kamatok és minden egyéb esedékes teher levonását pénzbírság, egyéb büntetés vagy szankció törlése vagy az összeg csökkentése esetén, beleértve az uniós költségvetés bevételi oldaláról származó ilyen pénzbírságokhoz, egyéb büntetésekhez vagy szankciókhoz kapcsolódó negatív hozamot (negatív bevételek), ugyanakkor megfelelő kompenzációt biztosítva az ideiglenesen megfizetett pénzbírságok visszatérítése esetén (a 48. cikk (1) bekezdése, a 48. cikk új (2) bekezdése, a 99. cikk (4) bekezdése, a 108. cikk (2) bekezdése, a 109. cikk (1) bekezdése, a 109. cikk (2) bekezdése és a 109. cikk (4) bekezdése). Ezek a módosítások magukban foglalják azokat a módosításokat, amelyeket a Bizottság az ügy sürgősségére tekintettel már javasolt a költségvetési rendeletnek a törölt vagy csökkentett versenyjogi bírságok kezelése tekintetében történő módosítására irányuló önálló bizottsági javaslatban, ·az előlegszámlákra vonatkozó szabályok egyszerűsítése az uniós küldöttségek által tapasztalt problémák kezelése érdekében (a 88. és 89. cikk), valamint a pénzgazdálkodásra vonatkozó szabályok egyszerűsítése, különös tekintettel a hitelkártyák használatára és a modern fizetési módokra (86. cikk). · 🡻 2018/1046 (kiigazított szöveg) 2022/0162 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésére, 164., 172., 175., 177. és 178. cikkére, 189. cikke (2) bekezdésére, 212. cikke (2) bekezdésére,322. cikke (1) bekezdésére és 349. cikkére, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezve, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel a Számvevőszék véleményére, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: ⇩ új szöveg (1)Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet számos tekintetben módosításra szorul. A rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni. 🡻 2018/1046 (1) preambulumbekezdés (2)Három év végrehajtást követően az Unió költségvetésére (a továbbiakban: a költségvetés) alkalmazandó pénzügyi szabályok további módosítására van szükség annak érdekében, hogy a rugalmasság növelésével megszűnjenek a szűk keresztmetszetek a végrehajtásban, egyszerűsödjön a végrehajtás az érdekelt felek és a szolgálatok számára, valamint fokozódjon az eredményközpontúság és javuljon a hozzáférhetőség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság, ezért hatályon kívül kell helyezni a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet, és helyébe e rendeletnek kell lépnie. 🡻 2018/1046 (2) preambulumbekezdés (3)A költségvetésre alkalmazandó pénzügyi szabályok összetettségének csökkentése, valamint a vonatkozó szabályok egyetlen rendeletbe való belefoglalása érdekében a Bizottságnak az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet hatályon kívül kell helyeznie. Az áttekinthetőség érdekében az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet főbb szabályait ebbe a rendeletbe, míg más szabályokat pedig a szolgálatoknak szóló iránymutatásokba kell belefoglalni. ⇩ új szöveg (4)E rendeletnek rendelkeznie kell az EUMSZ 322. cikke értelmében az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, és e rendelet nem szabályozza és nem érinti az EUMSZ és az EUSZ alapján elfogadott korlátozó intézkedések végrehajtását, többek között az uniós költségvetés végrehajtásának keretében. (5)Figyelembe véve az Unió általános költségvetésére (a továbbiakban: a költségvetés) alkalmazandó pénzügyi szabályok végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, valamint a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet elfogadását követően bizonyos célzott módosításokat kell végrehajtani annak érdekében, hogy az általános pénzügyi szabályokat összehangolják az új jogi kerettel, hozzáigazítsák a hatékony válságkezeléssel kapcsolatos szükségletekhez, és fokozzák az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. Emellett célzott egyszerűsítéseket, technikai frissítéseket és korrekciókat kell elvégezni. (6)A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret elfogadását követően az alap-jogiaktusokra, az (EU, Euratom) 2020/2053 határozatra, az (EU, Euratom) 2021/768 tanácsi rendeletre és a 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra való hivatkozásokat fel kell váltani, vagy az e rendeletben alkalmazott hivatkozásokat ki kell egészíteni ezekkel.

(7)Az egyértelműség érdekében a hatályon kívül helyezett 45/2001/EK rendeletre történő hivatkozások helyébe az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásoknak kell lépniük. (8)A jogbiztonság érdekében számos kereszthivatkozást javítani kell. (9)Megfelelőbben kell tükrözni a pénzügyi kötelezettségekre és a költségvetési biztosítékokra képzett céltartalékok sajátos jellegét és működését. Ezért a költségvetési biztosítékokhoz, a költségvetési kötelezettségvállalásokhoz, a jogi kötelezettségvállalásokhoz, a kifizetési előirányzatokhoz, a címzettekhez, valamint a címzettekre vonatkozó információk közzétételéhez kapcsolódó egyes fogalommeghatározásokat és szabályokat ki kell igazítani. A szöveget ki kell egészíteni a pénzügyi kötelezettségekre vonatkozó tartalékfeltöltés tartalékképzési szakaszának fogalommeghatározásával. Emellett fogalommeghatározásokat kell aktualizálni, hogy azok tükrözzék különösen a közbeszerzési szabályok módosításait és a nem pénzügyi adományokra vonatkozó szabályok bevezetését. (10)Az uniós források olyan címzettjeivel kapcsolatos átláthatóság növelése érdekében, amelyek nem kormányzati szervezetek, meg kell határozni a nem kormányzati szervezetek fogalmát, előírva az azonosításukra vonatkozó kritériumokat, és a vissza nem térítendő támogatásra pályázóknak nyilatkozniuk kell jogállásukról, beleértve azt is, hogy nem kormányzati szervezetek-e. (11)E rendeletbe be kell illeszteni az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerre való hivatkozást. Az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet az uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó jogi keret sarokköve. 🡻 2018/1046 (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (12)Az alapvető költségvetési alapelveket fenn kell tartani. Az említett elvektől való meglévő eltéréseket lehetőség szerint felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell az olyan meghatározott területeken, mint például a kutatás, a külső ⌦ tevékenység ⌫ fellépések és a strukturális alapok, figyelembe véve, hogy azok továbbra is relevánsak-e, mekkora hozzáadott értéket jelentenek a költségvetés számára, és mekkora terhet rónak az érdekelt felekre. 🡻 2018/1046 (4) preambulumbekezdés (13)Az előirányzatok átvitelére vonatkozó szabályokat egyértelműbben kell bemutatni és különbséget kell tenni az automatikus és a nem automatikus átvitel között. Az érintett uniós intézményeknek mind az automatikus, mind a nem automatikus átvitelről tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 🡻 2018/1046 (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (14)A külső címzett bevételek átvitelét és a következő programra vagy fellépésre való felhasználását engedélyezni kell az ilyen ⌦ források ⌫ alapok hatékony felhasználása érdekében. Lehetővé kell tenni, hogy a belső címzett bevételeket csak a következő pénzügyi évre lehessen átvinni, kivéve, ha ez a rendelet másként rendelkezik. ⇩ új szöveg (15)A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és az ahhoz kapcsolódó alap-jogiaktusok elfogadását követően e rendeletbe bele kell foglalni a költségvetési elvekkel kapcsolatban az (EU, Euratom) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az (EU, Euratom) 2020/2093 európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az (EU) 2021/836 európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az (EU) 2021/1529 európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az (EU) 2021/1764 tanácsi határozatban, az (Euratom) 2021/948 tanácsi rendeletben és az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott bizonyos szabályokat, különösen a kötelezettségvállalások megszüntetése, átvitele és visszavonása, valamint a visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátása tekintetében. 🡻 2018/1046 (6) preambulumbekezdés (16)A belső címzett bevételeket illetően engedélyezni kell, hogy az új ingatlanprojekteket bérleti jogviszonyból, valamint épületek értékesítéséből származó bevételekből finanszírozzák. Ennek érdekében az ilyen bevételeket belső címzett bevételnek kell tekinteni, amely a teljes körű teljeskörű felhasználásáig átvihető.

⇩ új szöveg (17)Az egyszerűsítés érdekében, valamint annak érdekében, hogy a tagállami hozzájárulások időzítése jobban igazodjon a megfelelő kifizetési igényekhez, a tagállamok által az uniós fellépésekhez és programokhoz nyújtott minden kiegészítő pénzügyi hozzájárulást – beleértve az önkéntes hozzájárulásokat is – azonos módon kell kezelni, és azokat külső címzett bevételnek kell tekinteni. (18)A címzett bevételek bemutatásának átláthatóbbá tétele érdekében egy, a költségvetés szerves részét képező mellékletben részletes tájékoztatást kell nyújtani a befolyó külső címzett bevételek becsült összegéről és az érintett költségvetési sorokra előirányzott allokációról. (19)Az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet alapján létrehozott szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék figyelembevétele érdekében a különös rendelkezések hatálya alá tartozó átcsoportosításokra vonatkozó szabályokat naprakésszé kell tenni. Ezenkívül kiigazításokat kell végezni annak tükrözése érdekében, hogy a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék igénybevételéhez már nincs szükség költségvetés-módosítási tervezetre. 🡻 2018/1046 (7) preambulumbekezdés (20)Az uniós intézmények számára lehetővé kell tenni, hogy az Uniónak felajánlott bármilyen adományt elfogadjanak. ⇩ új szöveg (21)A kivételes körülmények közötti gyors reagálás elősegítése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy természetbeni adományokat fogadjon el, függetlenül azok értékétől, amennyiben az adományokat humanitárius segítségnyújtás, szükséghelyzeti támogatás, polgári védelem vagy válságkezelési segély céljából nyújtják. A megfelelő biztosítékok biztosítása érdekében a Bizottság csak akkor fogadhat el ilyen adományokat, ha az elfogadás összhangban van a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az átláthatóság elvével, nem eredményez összeférhetetlenséget, és nem árt az Unió tekintélyének. Az adományozó az elfogadás időpontjában nem lehet a korai felismerési és kizárási rendszer szerinti, kizárást indokoló helyzetek egyikében, és nem lehet nyilvántartva a megfelelő adatbázisban kizártként. 🡻 2018/1046 (8) preambulumbekezdés (22)Rendelkezést kell bevezetni, amely engedélyezi, hogy jogi személyek promóciós vagy vállalati társadalmi felelősségvállalási célból természetbeni szponzorálást nyújtsanak egy eseményhez vagy tevékenységhez. 🡻 2018/1046 (9) preambulumbekezdés (23)Egyértelművé kell tenni a teljesítmény fogalmát a költségvetés tekintetében. A teljesítményt a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének közvetlen alkalmazásához kell kapcsolni. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét szintén meg kell határozni, és össze kell kapcsolni a kitűzött célokat és a teljesítménymutatókat, az eredményeket, valamint a gazdaságosságot, az eredményességet és a hatékonyságot az előirányzatok felhasználásában. A jogbiztonság érdekében el kell kerülni a különböző programok meglévő teljesítménykereteivel való összeütközést, és meg kell határozni a teljesítményre – különös tekintettel a kimenetekre és az eredményekre – vonatkozó terminológiát. ⇩ új szöveg (24)Figyelembe véve az éghajlati és környezeti kihívások kezelésének fontosságát, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetés végrehajtása hozzájáruljon az európai zöld megállapodás megvalósításához, a költségvetés tekintetében a teljesítmény koncepcióját ki kell terjeszteni a programok és tevékenységek fenntartható módon történő végrehajtására, amely nem akadályozza az éghajlatváltozás mérséklésével, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a víz és a tengeri erőforrások fenntartható használatával és védelmével, a körforgásos gazdaságra való átállással, a szennyezés megelőzésével és csökkentésével, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák megóvásával és helyreállításával kapcsolatos környezetvédelmi célkitűzések elérését.

🡻 2018/1046 (10) preambulumbekezdés (25)A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással összhangban az uniós jogszabályoknak magas színvonalúaknak kell lenniük, azokra a területekre kell összpontosítaniuk, amelyeken a legnagyobb hozzáadott értékkel bírnak a polgárok számára, és a lehető legeredményesebbek és leghatékonyabbak az uniós szakpolitikák közös célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából. E célkitűzések megvalósításában segíthet, hogy a jelentős kiadásokkal járó meglévő és új kiadási programokat és tevékenységeket értékelés alá vetik. ⇩ új szöveg (26)A Bizottság azon kötelezettségvállalásának teljesítése érdekében, hogy eleve digitálissá váljon, valamint hogy a bizonyosság szintjének emelésével és a költségek csökkentésével előmozdítsa a hatékonyabb és minőségibb kontrollokat és ellenőrzéseket, helyénvaló kifejezett hivatkozást bevezetni a digitális eszközök és az olyan kialakulóban lévő technológiák használatára, mint a gépi tanulás, a robotikai folyamatautomatizálás, az adatbányászat és a mesterséges intelligencia. (27)Az uniós költségvetés csalással, korrupcióval, összeférhetetlenséggel, kettős finanszírozással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmének fokozása érdekében szabványosított intézkedéseket kell bevezetni az uniós finanszírozás címzettjeire vonatkozó információk gyűjtésére, összehasonlítására és összesítésére. A csalások hatékony megelőzése, felderítése, kivizsgálása és korrekciója, illetve a szabálytalanságok orvoslása érdekében különösen lehetővé kell tenni azon természetes személyek azonosítását, akik közvetlenül vagy közvetve végső soron részesülnek az uniós finanszírozásból, és akik végső soron hasznot húznak az uniós finanszírozással való visszaélésből. Az uniós finanszírozás címzettjeire – köztük az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének 6. pontjában meghatározottak szerinti tényleges tulajdonosaikra – vonatkozó adatok elektronikus rögzítése és tárolása, valamint ezen adatoknak a Bizottság által biztosított, adatbányászati és kockázatértékelési egységes integrált informatikai rendszerben való rendszeres rendelkezésre bocsátása elősegíti a kiválasztás, az odaítélés, a pénzügyi irányítás, a nyomon követés, a vizsgálat, a kontroll és az ellenőrzés céljából végzett kockázatértékelést, valamint hozzájárul a csalás, a korrupció, az összeférhetetlenség, a kettős finanszírozás és egyéb szabálytalanságok hatékony megelőzéséhez, felderítéséhez, korrekciójához és nyomon követéséhez. Az adatbányászati és kockázatértékelési egységes integrált informatikai rendszer fejlesztéséért, irányításáért és felügyeletéért a Bizottságnak kell felelnie. A Bizottságnak, a tagállamoknak, a költségvetést végrehajtó személyeknek vagy szervezeteknek, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) és más uniós vizsgálati és kontrollszerveknek rendelkezniük kell az említett adatokhoz való, hatáskörükön belüli szükséges hozzáféréssel. Az adatok rögzítéséhez, tárolásához, továbbításához és kezeléséhez kapcsolódó szabályoknak meg kell felelniük az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak. 🡻 2018/1046 (11) preambulumbekezdés (28)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. cikkében foglalt átláthatóság elvével összhangban, az uniós intézmények munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el. Ami a költségvetés végrehajtását illeti, ezen elv alkalmazása magában foglalja, hogy a polgárok tudomást szerezhessenek arról, hogy az Unió hol és milyen célokra fordítja a forrásokat. Az ilyen információk előmozdítják a demokratikus vitát, hozzájárulnak a polgároknak az uniós döntéshozatali eljárásban való részvételéhez, megerősítik az uniós kiadásokkal kapcsolatos intézményi kontrollt és alapos vizsgálatot, valamint hozzájárulnak az Unió hitelességének fokozásához. A kommunikációnak célirányosabbnak kell lennie és fokoznia kell az uniós hozzájárulás láthatóságát a polgárok számára. Az ilyen célokat a költségvetésből finanszírozott források valamennyi címzettjével kapcsolatos információk – lehetőség szerint korszerű kommunikációs eszközök segítségével történő – közzététele révén kell megvalósítani, aminek során figyelembe kell venni ezen címzetteknek a bizalmassághoz és a biztonsághoz fűződő jogos érdekeit, természetes személyek esetében pedig a magánélethez való jogot és a személyes adatok védelmét. Ezért az uniós intézményeknek az arányosság elvével összhangban szelektív megközelítést kell alkalmazniuk az információk közzététele terén. Használható információk nyújtása érdekében a közzétételre vonatkozó döntéseknek megfelelő szempontokon kell alapulniuk. 🡻 2018/1046 (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨ új szöveg (29)A személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok sérelme nélkül, minden esetben törekedni kell a maximális átláthatóság biztosítására a címzettekre vonatkozó információk tekintetében. Az közvetlen irányítás keretében végrehajtott uniós források címzettjeire vonatkozó információkat az uniós intézmények e célra létrehozott weboldalán – így például a pénzügyi átláthatósági rendszerben – kell közzétenni,. és ⇨ A közzétételi követelményeknek ki kell terjedniük a költségvetés végrehajtásának valamennyi módszerére, beleértve a más uniós intézmények és szervek általi végrehajtást is. E célból a tagállamoknak, a költségvetést végrehajtó személyeknek és szervezeteknek, valamint más uniós intézményeknek és szerveknek legalább évente továbbítaniuk kell a Bizottság számára az uniós finanszírozásban részesülő címzettjeikre vonatkozó információkat. Az információknak ⇦ ⌦ tartalmazniuk kell ⌫ meg kell adni legalább a címzett nevét ⇨ , egyedi azonosítóját ⇦ és földrajzi helyét, az összeget, amelyre jogi kötelezettséget vállaltak, valamint az intézkedés célját. ⌦ Az információknak tartalmazniuk kell ⌫ A tájékoztatás során figyelembe kell venni az olyan releváns kritériumokat, mint például ⌦ az intézkedés ⌫ a gyakorisága, az intézkedés típusa és jelentősége. 🡻 2018/1046 (13) preambulumbekezdés (30)A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a költségvetést közvetett módon, a tagállami szervezetek révén hajtsa végre. A jogbiztonság érdekében ezért indokolt a tagállami szervezetet vagy valamely tagállamban létrejött közjogi szervként, vagy olyan, a magánjog alapján működő szervként meghatározni, amely közfeladatot lát el, és amelynek a tagállam megfelelő pénzügyi biztosítékokat nyújt. Egy tagállam által, a hatályos uniós jog előírásaival összhangban, az ilyen magánjogi szerveknek a tagállam által meghatározott és bankgaranciát nem szükségszerűen igénylő formában nyújtott pénzügyi támogatást megfelelő pénzügyi garanciának kell tekinteni. 🡻 2018/1046 (14) preambulumbekezdés A nyilvános versenyeljárást követően odaítélt pénzdíjak, vissza nem térítendő támogatások és szerződések esetében és különösen versenypályázatok, pályázati felhívások és/vagy ajánlati felhívások esetében az EUMSZ elveinek és különösen az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartása érdekében az uniós források címzettjeinek nevét és a településük nevét közzé kell tenni. Az ilyen közzétételnek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a versenyben sikertelen pályázók ellenőrizhessék az odaítélési eljárásokat.

🡻 2018/1046 (15) preambulumbekezdés (31)A természetes személyekre vonatkozó személyes adatokhoz való nyilvános hozzáférés nem lehet hosszabb annál az időtartamnál, amely alatt a címzett a forrásokat felhasználja, így ezeket az adatokat két év után el kell távolítani. Ugyanez alkalmazandó az olyan jogi személyekre vonatkozó személyes adatokra, amelyek hivatalos megnevezésében természetes személy vagy személyek neve szerepel. 🡻 2018/1046 (16) preambulumbekezdés (32)Az e rendeletben tárgyalt esetek többségében a közzététel jogi személyeket érint. Természetes személyek érintettsége esetén, a személyes adatok közzétételének tiszteletben kell tartania az odaítélt összeg nagysága és a források legmegfelelőbb felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó igény közötti arányosság elvét. Ilyen esetekben az érintett régió statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS) 2. szintje szerinti közzététele összhangban áll a címzettekre vonatkozó információ közzétételének céljával és biztosítja a különböző méretű tagállamok közötti egyenlő bánásmódot, egyúttal tiszteletben tartja a címzettek magánélethez való jogát és különösen személyes adataik védelmét. 🡻 2018/1046 (17) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨ új szöveg (33)A jogbiztonság érdekében és az arányosság elvével összhangban, meg kell határozni, hogy melyek azok a helyzetek, amelyekben a közzétételre nem kerülhet sor. Például, nem lehet közzétenni azokat az információkat, amelyek az ösztöndíjakra vagy a leginkább rászoruló természetes személyeknek kifizetett közvetlen támogatások egyéb formáira, a bizonyos nagyon alacsony értékű szerződésekre vagy a pénzügyi eszközök ⇨ vagy költségvetési biztosítékok ⇦ révén ⇨ nyújtott, ⇦ meghatározott ⌦ értékhatár ⌫ értékküszöb alatti pénzügyi támogatásokra vonatkoznak, vagy azokban az esetekben, amikor a közzététel veszélyeztetheti az érintett személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája által védett jogait és szabadságait vagy sértheti a címzettek üzleti érdekeit. Ugyanakkor, a vissza nem térítendő támogatások esetében a jelenlegi gyakorlat fenntartása és az átláthatóság érdekében nem indokolt, hogy meghatározott ⌦ értékhatár ⌫ értékküszöb alapján különös mentességet biztosítsanak a közzétételi kötelezettség alól. 🡻 2018/1046 (18) preambulumbekezdés (34)Ha a címzettek személyes adatait az uniós források felhasználásának átláthatósága és az odaítélési eljárások ellenőrzése céljából közzéteszik, az ilyen közzétételről, valamint jogaikról, és az e jogok gyakorlására alkalmazandó eljárásokról tájékoztatni kell e címzetteket az (EU) 2018/1725 a 45/2001/EK és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban. 🡻 2018/1046 (19) preambulumbekezdés (35)Annak biztosítása érdekében, hogy az egyenlő bánásmód elvét valamennyi címzett esetében tiszteletben tartsák, a természetes személyekkel kapcsolatos információk közzétételét a tagállamok azon kötelezettségével összhangban is biztosítani kell, hogy magas fokú átláthatóságot garantáljanak azon szerződések esetében, amelyek meghaladják a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott értékhatárt. 🡻 2018/1046 (20) preambulumbekezdés ⇨ új szöveg (36)Közvetett és megosztott irányítás esetében az uniós forrásokat kezelő személyeknek, szervezeteknek vagy kijelölt szerveknek kell rendelkezésre bocsátaniuk a címzettekre és a végső kedvezményezettekre vonatkozó információkat. Megosztott irányítás esetében az információkat az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban kell közzétenni. ⇨ Azoknak a tagállamoknak, amelyek közvetlen irányítás keretében uniós forrásokat kapnak és kezelnek, e rendelettel összhangban rendelkezésre kell bocsátaniuk a címzettjeikre vonatkozó információkat. ⇦ A Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania az arra az egységes weboldalra vonatkozó információt – ideértve a honlap címére vonatkozó hivatkozást is –, ahol a címzettekre és a végső kedvezményezettekre vonatkozó információk megtalálhatóak.

🡻 2018/1046 (21) preambulumbekezdés (37)A közvetlen és közvetett irányítás keretében kezelt pénzügyi eszközök adatainak jobb olvashatósága és átláthatósága érdekében valamennyi jelentéstételi követelményt a költségvetési tervezethez csatolandó egyetlen munkadokumentumba kell belefoglalni. ⇩ új szöveg (38)Az átláthatóság biztosítása, a párhuzamosságok elkerülése és a jelentéstétel időzítésének a vonatkozó adatok rendelkezésre állásával való összehangolása érdekében a költségvetési biztosítékokra, a közös tartalékalapra és a függő kötelezettségekre vonatkozó információkat e három kategóriába kell csoportosítani, és azokat átfogóan ismertetni kell a vonatkozó beszámolókban. (39)A jelentéstétel átláthatóbbá és pontosabbá tétele érdekében a költségvetési tervezethez csatolt munkadokumentumban szereplő, a pénzügyi eszközökre vonatkozó információknak tartalmazniuk kell az eszközökből származó realizált veszteségekre vonatkozó információkat. (40)A tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatás elfogadásának ütemtervével való összhang biztosítása érdekében a Bizottság ingatlanpolitikájáról szóló munkadokumentumot csatolni kell a költségvetési tervezethez. 🡻 2018/1046 (22) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (41)Annak érdekében, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (EFRA), az Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), az Európai Tengerügyi, és Halászati ⌦ és Akvakultúra-alap ⌫ Alap (ETHA ⌦ ETHAA ⌫) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) végrehajtása során ösztönözze a bevált gyakorlatok elterjesztését, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy tájékoztatási céllal az irányításért és kontrollért felelős szervek rendelkezésére bocsásson egy, a saját kontrollstratégiáját és megközelítését, ideértve az ellenőrző listákat és a bevált gyakorlat példáit is tartalmazó, nem kötelező erejű módszertani útmutatót. Az útmutatót szükség esetén naprakésszé kell tenni. ⇩ új szöveg (42)Lehetővé kell tenni, hogy az Unió általános költségvetéséből származó bevételekből levonják a törölt vagy csökkentett pénzbírságok, egyéb büntetések vagy szankciók összege után esedékes kamatot vagy egyéb díjat, beleértve az ezen összegekhez kapcsolódó negatív hozamokat is. Az uniós intézmények által kiszabott és a Bíróság által később törölt vagy csökkentett pénzbírságokra, egyéb büntetésekre vagy szankciókra alkalmazandó, az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó általános elvnek (restitutio in integrum) való megfelelés érdekében rendelkezni kell arról, hogy az ilyen pénzbírságok, egyéb büntetések vagy szankciók ideiglenesen beszedett összeg utáni negatív hozamot nem szabad levonni a visszafizetendő összegből. Annak megfelelő kompenzációjaként, hogy a vállalkozás a pénzbírságnak a Bizottság részére történő ideiglenes megfizetésétől a visszafizetés napjáig elesett a pénzösszegekből származó előnyöktől, az ilyen helyzetben lévő vállalkozás számára visszafizetett összeget kamattal kell megnövelni, mégpedig az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott kamatlábat másfél százalékponttal meghaladó mértékben, vagyis ezen összegre más kamatlábat már nem kell alkalmazni. Ez a kamatláb továbbá megfelel az adóssal szemben abban az esetben alkalmazandó kamatlábnak, amikor az adós úgy dönt, hogy elhalasztja a pénzbírság, egyéb büntetés vagy szankció megfizetését, és fizetés helyett pénzügyi biztosítékot nyújt. A 109. cikk (4) bekezdésében említett esetekben az érintett harmadik feleknek a pénzösszegekből származó előnyök elvesztéséért nyújtott kompenzációhoz elegendő likviditás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a pénzbírságok, egyéb büntetések vagy szankciók formájában kapott összegeket, valamint a felhalmozott kamatokat vagy az általuk generált egyéb bevételeket a következő pénzügyi év végéig lehessen beállítani a költségvetésbe. (43)Tekintettel a Bizottság által az Unió nevében a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás finanszírozása céljából végrehajtott hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek megnövekedett volumenére, e műveletek átláthatóságát tovább kell fokozni. E műveletek fokozott összetettségének kezelése és tartalmuk jobb láthatóságának biztosítása érdekében a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakaszához csatolt dokumentumot ki kell egészíteni a Bizottság által végrehajtott hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek átfogó áttekintésével. 🡻 2018/1046 (23) preambulumbekezdés (44)Helyénvaló rendelkezni arról, hogy az előirányzataik végrehajtásának elősegítése érdekében az uniós intézmények szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat köthessenek egymással, valamint arról, hogy ilyen megállapodásokat köthessenek egymással az uniós intézmények szervezeti egységei, az uniós szervek, az európai hivatalok, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címének értelmében a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) területén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott szervek vagy személyek és az Európai Iskolák Igazgatótanácsának főtitkári hivatala is szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre, építési beruházásra vagy ingatlanszerződésekre vonatkozóan. ⇩ új szöveg

(45)A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az alkalmazandó jog, amelynek alapján az összeférhetetlenség tekintetében megfelelő intézkedéseket kell hozni, magában foglalja az összeférhetetlenségre vonatkozó uniós és nemzeti jogot. (46)Az inkluzivitás fokozása érdekében a 62. cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában szereplő szervezetek jegyzékébe fel kell venni a valamely tagállamban létrehozott és az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban uniós források vagy költségvetési biztosítékok kezelésével megbízható magánjogi vagy uniós jogi szerveket, amennyiben azok közfeladatot ellátó, közvetett irányítás keretében támogatható közjogi szervek vagy magánjogi szervek ellenőrzése alá tartoznak, és megfelelő pénzügyi biztosítékokkal rendelkeznek. Amennyiben az ilyen magánjogi vagy uniós jogi szervek nem részesülnek valamely tagállam által nyújtott pénzügyi támogatásban, a megfelelő pénzügyi biztosítékoknak az ellenőrző szervek egyetemleges felelősségének vagy azzal egyenértékű pénzügyi biztosítékoknak a formáját kell ölteniük. 🡻 2018/1046 (24) preambulumbekezdés (47)Helyénvaló meghatározni új európai hivatalok felállításának eljárását, és különbséget kell tenni az ilyen hivatalok kötelező és nem kötelező feladatai között. Be kell vezetni azt a lehetőséget az uniós intézmények, az uniós szervek és egyéb európai hivatalok számára, hogy átruházzák az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört az európai hivatal igazgatójára. Az európai hivataloknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel is, hogy szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat kössenek szolgáltatásnyújtásra, vagy árubeszerzésre, vagy építési beruházásra, vagy ingatlanszerződésekre vonatkozóan. Helyénvaló meghatározni a számviteli nyilvántartás vezetésére vonatkozó konkrét szabályokat, azokat a rendelkezéseket, amelyek felhatalmazzák a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét, hogy feladatai egy részét átruházza az említett hivatalok személyzetére, valamint a működési eljárásokat azon bankszámlák tekintetében, amelyeket a Bizottság megnyithat az európai hivatal nevében. 🡻 2018/1046 (25) preambulumbekezdés (48)A végrehajtó ügynökségek költséghatékonyságának javítása érdekében és az egyéb uniós szervekkel kapcsolatban szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét megbízzák az érintett végrehajtó ügynökség számvitelért felelős tisztviselője feladatainak egészével vagy egy részével. 🡻 2018/1046 (26) preambulumbekezdés (49)A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a végrehajtó ügynökségek igazgatói megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, amikor az ügynökségeikre átruházott programok operatív előirányzatait kezelik. Az egyes támogató szolgáltatások globális központosításából származó hatékonyságnövelés maradéktalan érvényesítése érdekében kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a végrehajtó ügynökségek kezelhetnek igazgatási kiadásokat. 🡻 2018/1046 (27) preambulumbekezdés (50)Meg kell állapítani a pénzügyi szereplők – különösen az engedélyezésre jogosult tisztviselők és a számvitelért felelős tisztviselők – hatásköreire és feladataira vonatkozó szabályokat. 🡻 2018/1046 (28) preambulumbekezdés (51)Az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Számvevőszéket és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét két héten belül tájékoztatni kell a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő, a belső ellenőr és a számvitelért felelős tisztviselő kinevezéséről, illetőleg megbízatásának megszűnéséről. 🡻 2018/1046 (29) preambulumbekezdés (52)Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek teljes körű teljeskörű felelősséggel kell tartozniuk a hatáskörükbe tartozó valamennyi bevételi és kiadási műveletért és a belső kontrollrendszerért, és elszámoltathatónak kell lenniük az intézkedéseikért, adott esetben fegyelmi eljárás keretében is.

🡻 2018/1046 (30) preambulumbekezdés (53)Meg kell állapítani az engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatait, felelősségi köreit, valamint az általuk betartandó eljárási elveket is. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek biztosítaniuk kell, hogy a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők és azok személyzete megkapják a kontrollokra vonatkozó standardokkal és a kapcsolódó módszerekkel és technikákkal kapcsolatos információkat és képzést, valamint hogy intézkedéseket hoznak a kontrollrendszer működésének biztosítása érdekében. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőnek be kell számolnia az ellátott feladatokról az uniós intézmény részére készített éves jelentésben. Ennek a jelentésnek tartalmaznia kell azokat a pénzügyi és irányítási információkat, amelyek az adott tisztviselő feladatainak ellátásáról szóló megbízhatósági nyilatkozat alátámasztásához szükségesek, beleértve az elvégzett műveletek átfogó teljesítményére vonatkozó információkat is. Az elvégzett műveletekhez kapcsolódó bizonylatokat legalább öt évig meg kell őrizni. A közbeszerzési szerződések tárgyalásos eljárás útján történő odaítélésének valamennyi formájáról a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőnek külön jelentést kell készítenie az érintett uniós intézmény részére, valamint ennek az uniós intézménynek az Európai Parlament és a Tanács részére, mivel ezek az eljárások eltérést jelentenek a szokásos odaítélési eljárásoktól. 🡻 2018/1046 (31) preambulumbekezdés (54)Figyelembe kell venni az uniós küldöttségek vezetői vagy távollétük esetén helyetteseik közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként betöltött kettős szerepét, egyrészt az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) vonatkozásában, másrészt – az operatív előirányzatok tekintetében – a Bizottság vonatkozásában. 🡻 2018/1046 (32) preambulumbekezdés (55)A Bizottság csak azokban a helyzetekben ruházhatja át a saját költségvetési szakaszának operatív előirányzatait érintő költségvetés-végrehajtási hatásköröket az uniós küldöttségvezető-helyettesekre, amelyekben e feladatoknak az uniós küldöttségvezető-helyettesek általi ellátása szigorúan az üzletmenet-folytonosság biztosításához szükséges az uniós küldöttségvezetők távollétében. Az uniós küldöttségvezető-helyettesek számára nem engedhető meg, hogy e hatásköröket rendszeresen vagy belső munkamegosztási okok miatt gyakorolják. 🡻 2018/1046 (33) preambulumbekezdés (56)A számvitelért felelős tisztviselő felelős a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a követelések beszedéséért. A számvitelért felelős tisztviselő kezeli a pénztárat, a bankszámlákat és harmadik felek állományait, ő vezeti az elszámolásokat, és felelős az uniós intézmények pénzügyi kimutatásainak összeállításáért. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az egyetlen személy, aki jogosult a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör meghatározására, míg az összes többi uniós intézmény számvitelért felelős tisztviselői saját intézményük számviteli eljárásait határozzák meg. 🡻 2018/1046 (34) preambulumbekezdés (57)Meg kell határozni továbbá a számvitelért felelős tisztviselő kinevezésével és megbízatásának megszűnésével kapcsolatos szabályokat. 🡻 2018/1046 (35) preambulumbekezdés (58)A számvitelért felelős tisztviselőnek eljárásokat kell kialakítania annak biztosítására, hogy a likviditáskezeléssel kapcsolatos igények kielégítésére nyitott számlák és az előlegszámlák ne mutassanak passzívumot. ⇩ új szöveg

(59)Helyénvaló összehangolni a likviditáskezelésre engedélyezett fizetési módokat a modern fizetési módokkal, beleértve a hitelkártyákat és az elektronikus pénztárcákat. (60)Tekintettel arra, hogy az uniós küldöttségek által a költségvetési, pénztári és számviteli műveletekre vonatkozó általános szabályok (a továbbiakban: költségvetési eljárások) keretében teljesített kifizetéseket egyre inkább a központi pénztáron keresztül hajtják végre, és ennek következtében a tranzakciók száma és az előlegszámlákon keresztül kifizetett összegek csökkennek, helyénvaló egyszerűsíteni az előlegszámlák létrehozására, kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. 🡻 2018/1046 (36) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (61)Továbbá meg kell állapítani a rendes költségvetési eljárás alól kivételt jelentő és csak korlátozott összegeket érintő irányítási rendszer részét képező előlegszámlák alkalmazásának feltételeit, az előlegszámla-kezelők, továbbá az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő előlegszámlák ellenőrzésével kapcsolatos feladataival és felelősségi körével együtt. A Számvevőszéket tájékoztatni kell az előlegszámla-kezelő kinevezéséről. A hatékonyság érdekében a ⌦ z uniós ⌫ küldöttségeken előlegszámlákat kell létrehozni mind a Bizottság, mind az EKSZ költségvetési szakaszaiból származó előirányzatokra. Helyénvaló meghatározott feltételek mellett lehetővé tenni továbbá, hogy az uniós küldöttségeken előlegszámlákat alkalmazzanak korlátozott összegek költségvetési eljárás keretében történő kifizetésére. Az előlegszámla-kezelők kinevezése tekintetében lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság által, a válságkezelési segély és a humanitárius segítségnyújtási műveletek területén alkalmazott személyek közül is kiválaszthassák őket, amennyiben nincs az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekről szóló, 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) hatálya alá tartozó, rendelkezésre álló bizottsági alkalmazott. 🡻 2018/1046 (37) preambulumbekezdés (62)Azon helyzet figyelembevétele érdekében, amikor a válságkezelési segély és a humanitárius segítségnyújtási műveletek területén nincs a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó, rendelkezésre álló bizottsági alkalmazott, valamint az azzal kapcsolatos technikai nehézségek figyelembevétele érdekében, hogy az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselő minden jogi kötelezettségvállalást megtegyen, az említett területen lehetővé kell tenni a Bizottság alkalmazottjai számára, hogy legfeljebb 2500 EUR összegig olyan, nagyon alacsony értékű jogi kötelezettségeket vállaljanak, amelyek az előlegszámláról végrehajtott kifizetésekhez kapcsolódnak, valamint lehetővé kell tenni az uniós küldöttségek vezetői és azok helyettesei számára, hogy a Bizottság illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőjének utasítására jogi kötelezettségeket vállaljanak. 🡻 2018/1046 (38) preambulumbekezdés (63)Feladataik és felelősségi körük meghatározását követően a pénzügyi szereplők csak a személyzeti szabályzatban megállapított feltételek szerint vonhatók felelősségre. Pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló szakosított testületeket hoztak létre az uniós intézményeknél a 966/2012/EU, Euratom rendelet értelmében. Ugyanakkor a hozzájuk benyújtott ügyek korlátozott száma miatt és hatékonysági okokból helyénvaló feladataikat átadni az e rendelet értelmében alapított intézményközi testületnek (a továbbiakban: a testület). A testületet azért kell létrehozni, hogy a Bizottság vagy egyéb uniós intézmény és szerv által – a saját személyzetük tagjai tekintetében meglévő igazgatási autonómiájuk sérelme nélkül – a hozzá továbbított, a kizárásra és a pénzügyi szankcióra vonatkozó döntések szükségességére vonatkozó kéréseket megvizsgálja, és ajánlásokat tegyen. Az említett átadás célja továbbá a párhuzamosságok elkerülése és az egymásnak ellentmondó ajánlások vagy vélemények kockázatának enyhítése olyan ügyekben, amelyben egy gazdasági szereplő és uniós intézmény vagy uniós szerv tisztviselője egyaránt érintett. Szükséges fenntartani azt az eljárást, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő számára lehetséges megerősítést kérni olyan utasításokkal kapcsolatban, amelyeket az említett tisztviselő szabálytalannak vagy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével ellentétesnek talál, és így mentesülhet minden felelősség alól. A testület összetételét módosítani kell, amikor ezt a szerepet tölti be. A testület nem rendelkezhet vizsgálati hatáskörrel. 🡻 2018/1046 (39) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨ új szöveg (64)A bevételek tekintetében kezelni kell a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, ⇨ az (EU, Euratom) 2021/770 tanácsi rendelet, továbbá a kibocsátáskereskedelmi rendszeren, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmuson és a visszajuttatott nyereségen alapuló saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló (EU, Euratom) [XXX] tanácsi rendelet ⇦ által szabályozott saját források negatív kiigazításait. A saját források esetének kivételével szükséges fenntartani az eljárás különböző szakaszaiban az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó meglévő feladatokat és kontrollokat, amelyek a következők: a követelések ⌦ becsült ⌫ tervezett összegének megállapítása, beszedési megbízás kibocsátása, a terhelési értesítés feladása a kötelezett részére, amelyben tájékoztatják a követelés megállapításáról, és szükség esetén, a bevételek hatékony beszedése érdekében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartását garantáló követelményeknek megfelelően a jogos követelések elengedése. 🡻 2018/1046 (40) preambulumbekezdés (65)Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy teljesen vagy részben elálljon egy megállapított követelés beszedésétől, amennyiben a kötelezett az (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott fizetésképtelenségi eljárások valamelyikében vesz részt, különösen bíróság által jóváhagyott megállapodások, kényszeregyezségek és hasonló eljárások esetében. 🡻 2018/1046 (41) preambulumbekezdés

(66)Különös rendelkezéseket kell meghatározni a követelés becsült összegének kiigazítására vagy nullára csökkentésére vonatkozó eljárásokra. 🡻 2018/1046 (42) preambulumbekezdés (67)Egyértelműen meg kell határozni, hogy mikor kell bevezetni a költségvetésbe a pénzbírságok, egyéb büntetések és szankciók útján befolyt összegeket, a felhalmozódott kamatot vagy az ezek által generált egyéb bevételeket. 🡻 2018/1046 (43) preambulumbekezdés (68)A pénzügyi piacok legutóbbi fejleményei és az Európai Központi Bank (EKB) által az irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott kamatláb miatt felül kell vizsgálni a pénzbírságokra és egyéb büntetésekre vonatkozó kamatlábat érintő rendelkezéseket, valamint rendelkezni kell a negatív kamatláb esetén alkalmazandó szabályokról. 🡻 2018/1046 (44) preambulumbekezdés (69)Az uniós intézmények által az EUMSZ vagy az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) értelmében kiszabott pénzbírságokból vagy egyéb büntetésekből álló követelések sajátos jellegének figyelembevétele érdekében különös rendelkezéseket kell alkotni az esedékes, de még nem befizetett összegekre alkalmazandó kamatlábakra vonatkozóan, azokban az esetekben, ha az ilyen összegeket az Európai Unió Bírósága megemeli. 🡻 2018/1046 (45) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (70)Pontosítani kell, és meg is kell erősíteni a beszedés szabályait. Különösen meg kell határozni, hogy a számvitelért felelős tisztviselő olyan összegek esetében is beszámítással szedi be az összegeket, amelyekkel a kötelezett egy végrehajtó ügynökségnek tartozik, amikor a végrehajtó ügynökség a költségvetést hajtja végre ⌦ a költségvetést ⌫. 🡻 2018/1046 (46) preambulumbekezdés (71)A jogbiztonság és az átláthatóság biztosítása érdekében meg kell határozni az azokra a határidőkre vonatkozó szabályokat, amelyeken belül a terhelési értesítést ki kell küldeni. ⇩ új szöveg (72)A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása és az uniós követelések hatékony behajtásának biztosítása érdekében szükséges, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az uniós követelésekről történő értesítés és azok behajtása tekintetében a tagállamok segítségnyújtására támaszkodhasson. Az ilyen segítségnyújtást a 2010/24/EU tanácsi irányelv szerint a követelésekről történő értesítésre és azok behajtására irányuló, tagállamok közötti segítségnyújtáshoz hasonló módon kell végezni. A segítségnyújtás célja nemcsak az kell hogy legyen, hogy lehetővé tegye a behajtást minden olyan esetben, amikor az adós jelentős vagyonnal rendelkezik, hanem az is, hogy az adós fizetésképtelensége esetén elegendő és megbízható információt nyújtson a számvitelért felelős tisztviselőnek annak érdekében, hogy lemondó határozatot lehessen elfogadni olyan esetekben, amikor az adós fizetésképtelen vagy nem fellelhető. Az adós tagállam általi értesítésével kapcsolatos segítségnyújtást az alkalmazandó nemzeti eljárásokkal összhangban kell végezni. Ennek nemcsak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 299. cikke szerinti végrehajtható határozatokra, hanem az ilyen határozatok elfogadását megelőző előkészítő jogi aktusokra is ki kell terjednie, beleértve a terhelési értesítésekről, emlékeztetőkről és felszólító levelekről szóló értesítést, valamint az Unió jogainak védelmét szolgáló óvintézkedéseket azokban az esetekben, amikor végrehajtható határozatokat fogadtak el, de azokat még nem közölték, vagy az EUMSZ 299. cikke szerinti végrehajtási záradék csatolására várnak. Az ilyen segítségnyújtás részleteit a Bizottság és a tagállamok közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodásban kell meghatározni. Mindazonáltal az ilyen segítségnyújtási kötelezettség akkor is fennáll, ha nem kerül sor ilyen megállapodás aláírására.

🡻 2018/1046 (47) preambulumbekezdés (73)Az eszközkezelés biztosítása érdekében, valamint pozitív hozam elérésére törekedve, az EUMSZ és az Euratom-Szerződés értelmében kiszabott pénzbírságokra, egyéb büntetésekre és szankciókra vonatkozó ideiglenesen beszedett összegeket, például a versenypolitikával kapcsolatos vitatott pénzbírságokat pénzügyi instrumentumokba kell befektetni, és meg kell határozni, hogy az ilyen befektetésekből keletkező hozamokat mely célhoz kötik. Mivel a Bizottság nem az egyetlen olyan uniós intézmény, amely pénzbírságok, egyéb büntetések vagy szankciók kiszabására jogosult, szükséges meghatározni az egyéb uniós intézmények által kiszabott pénzbírságokat, egyéb büntetéseket vagy szankciókat érintő rendelkezéseket, valamint meg kell határozni az ezek beszedésére vonatkozó szabályokat, amelyeknek egyenértékűnek kell lenniük azokkal, amelyek a Bizottságra alkalmazandóak. 🡻 2018/1046 (48) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (74)Annak biztosításához, hogy a Bizottság a finanszírozási határozatok elfogadásához szükséges valamennyi információval rendelkezzen, meg kell állapítani a vissza nem térítendő támogatásokról, közbeszerzésekről, a külső ⌦ tevékenységekre ⌫ fellépésekre képzett uniós vagyonkezelői alapokról (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alap), pénzdíjakról, pénzügyi eszközökről, vegyes finanszírozási vegyesfinanszírozási eszközökről vagy platformokról és költségvetési biztosítékokról szóló finanszírozási határozatok tartalmára vonatkozó minimumkövetelményeket. Ugyanakkor annak érdekében, hogy hosszabb távú perspektívát nyújtsanak a potenciális címzetteknek, lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatokat több mint egy pénzügyi évre fogadják el, előírva ugyanakkor, hogy a végrehajtást az adott év költségvetési előirányzatainak rendelkezésére állásától tegyék függővé. Csökkenteni kell továbbá a finanszírozási határozathoz szükséges elemek számát. Az egyszerűsítés céljával összhangban, a finanszírozási határozatnak ugyanakkor éves vagy többéves munkaprogramnak kell minősülnie. Mivel a 70. és 71. cikkben említett uniós szerveknek nyújtott hozzájárulást a költségvetés már megállapította, e tekintetben nem szükséges külön finanszírozási határozat elfogadását előírni. 🡻 2018/1046 (49) preambulumbekezdés (75)Ami a kiadásokat illeti, a költségvetés-végrehajtás különböző szakaszaira vonatkozó egyértelmű keret megállapítása érdekében pontosítani kell a finanszírozási határozatok, a globális költségvetési kötelezettségvállalások és az egyedi költségvetési kötelezettségvállalások közötti kapcsolatot, valamint a költségvetési és a jogi kötelezettség fogalmát. 🡻 2018/1046 (50) preambulumbekezdés (76)Különösen az uniós küldöttségek és uniós képviseletek által vállalt jogi kötelezettségek számának és az általuk tapasztalt árfolyam-ingadozásoknak a figyelembevétele érdekében az ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásokat olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amelyekben a végső fizetési kedvezményezett és az összeg ismertek. ⇩ új szöveg (77)Annak érdekében, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – amint technikailag lehetséges – igazodhasson az általános számviteli és költségvetési eljárásokhoz, a kifizetések teljesítése érdekében lehetővé kell tenni egyedi költségvetési kötelezettségvállalások megtételét anélkül, hogy a kifizetések teljesítése érdekében előzetesen globális ideiglenes kötelezettségvállalást kellene tenni, amelyet egyedi kötelezettségvállalások követnek egy legfeljebb két hónapos, vagy bizonyos feltételek mellett hosszabb időszakon belül. Továbbá annak érdekében, hogy a pénzügyi év első hónapjára vonatkozó egyedi költségvetési kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket el lehessen indítani decemberben, az EMGA rendszeres irányítási kiadásait hozzá kell adni azokhoz a kiadástípusokhoz, amelyek esetében az előlegfizetés engedélyezett. 🡻 2018/1046 (51) preambulumbekezdés (78)Az engedélyezésre jogosult tisztviselők által teljesíthető kifizetések tipológiája tekintetében pontosítani kell a kifizetések különböző típusait a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban. Tovább kell pontosítani az előfinanszírozási kifizetések elszámolására vonatkozó szabályokat, különösen olyan helyzetekre vonatkozóan, amikor az időközi elszámolás nem lehetséges. Ennek érdekében a tett jogi kötelezettségvállalásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk. 🡻 2018/1046 (52) preambulumbekezdés (79)E rendeletnek elő kell írnia, hogy a kifizetéseket meghatározott határidőkön belül teljesíteni kell, valamint hogy e határidők elmulasztása esetén a hitelezők a költségvetésre terhelendő késedelmi kamatra jogosultak, a tagállamok, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) kivételével.

⇩ új szöveg (80)A közbeszerzésben alkalmazott elektronikus számlák alapvető elemeinek a 2014/55/EU irányelvben meghatározott szabályokon kell alapulniuk. (81)Az egyértelműség érdekében felül kell vizsgálni a közbeszerzésben a nem megfelelő ajánlatok fogalommeghatározását, hogy az magában foglalja azokat az ajánlatokat is, amelyek esetében a gazdasági szereplő nem fér hozzá a 180., 181. és 183. cikkben említett közbeszerzéshez. (82)Egyértelművé kell tenni, hogy az egyetlen gazdasági szereplővel kötött keretszerződések szerinti egyedi szerződések a keretszerződésben előirányzott feltételek keretein belül ítélhetők oda és módosíthatók. (83)Az ingatlanpiac sajátosságainak figyelembevétele és az épületekre vonatkozó közbeszerzési eljárások egyszerűsítése érdekében el kell törölni azt a követelményt, hogy minimális számú részvételre jelentkezőre legyen szükség. (84)Tekintettel arra, hogy az előzetes közzétételi intézkedések azonosak a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárások esetében, bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni a hirdetmény előzetes közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását sikertelen tárgyalásos versenyeljárást követően. (85)E rendelet közbeszerzési szabályainak hatálya alól ki kell zárni a közjegyzők által nyújtott irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatásokat, feltéve, hogy az érintett tagállamban az e szolgáltatásokra irányadó eljárások nincsenek megnyitva a verseny előtt. (86)A versenyeljárásokban részt venni nem tudó tagállami szervezetek által nyújtott szolgáltatások esetében helyénvaló előírni a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lehetőségét. (87)A Bíróság ítélkezési gyakorlatának (a Törvényszék T-661/18. sz. Securitec kontra Bizottság ügyben hozott ítélete) való megfelelés biztosítása érdekében az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az eljárást lezáró döntés meghozatala előtt kérnie kell a kizárási kritériumokra és a kiválasztási szempontokra vonatkozó bizonyítékok benyújtását. 🡻 2018/1046 (53) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (88)Helyénvaló a kiadások jóváhagyását és engedélyezését érintő rendelkezéseket egy cikkben kell egységesíteni, valamint meg kell határozni a kötelezettségvállalások visszavonásának fogalmát. Mivel a tranzakciókat számítógépes rendszerekben végzik, a „kifizethető” jelzéssel ellátott utalvány aláírását a jóváhagyási döntés kinyilvánítása érdekében – korlátozott számú eset kivételével –, biztonságos elektronikus aláírással kell felváltani. Pontosítani kell továbbá azt, hogy a kiadások jóváhagyása valamennyi ⌦ elszámolható ⌫ támogatható költségre vonatkozik – ideértve azokat a költségeket is, amelyek nem kapcsolódnak kifizetési kérelemhez –, mint például előfinanszírozás elszámolása esetén. 🡻 2018/1046 (54) preambulumbekezdés (89)Az összetettség csökkentése, a meglévő szabályok észszerűsítése és e rendelet olvashatóságának javítása érdekében több költségvetés-végrehajtási eszközre vonatkozó közös szabályokat kell megállapítani. Ezen okokból egyes rendelkezéseket össze kell vonni, más rendelkezések szövegét és hatályát össze kell hangolni, valamint el kell hagyni a szükségtelen ismétléseket és kereszthivatkozásokat. 🡻 2018/1046 (55) preambulumbekezdés (90)Minden uniós intézménynek belsőellenőrzés-felügyeleti bizottságot kell létrehoznia, amelynek feladata a belső ellenőr függetlenségének garantálása, a belső ellenőrzési munka színvonalának nyomon követése és annak biztosítása, hogy szolgálatai megfelelően figyelembe vegyék a belső és külső ellenőrzések alapján megfogalmazott ajánlásokat, és azok alapján megtegyék a szükséges lépéseket. A belsőellenőrzés-felügyeleti bizottság összetételéről minden uniós intézménynek a saját szervezeti autonómiájának és a független szakértői tanácsadás fontosságának figyelembevétele alapján kell határoznia.

🡻 2018/1046 (56) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (91)Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a költségvetésből finanszírozott projektek teljesítményére és eredményeire. Ezért a már jól bevált uniós hozzájárulási formák (a ténylegesen felmerült ⌦ elszámolható ⌫ támogatható költségek visszatérítése, egységköltség, egyösszegű átalány és átalányfinanszírozás) mellett meg kell határozni egy további, a releváns műveletek költségeihez nem kapcsolódó finanszírozási formát. Ezt a további finanszírozási formát bizonyos feltételek előzetes teljesítésére, vagy a korábban megállapított mérföldkövekre való hivatkozás, illetve teljesítménymutatók révén mért eredmények megvalósítására kell alapozni. 🡻 2018/1046 (57) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (92)Lehetővé kell tenni, hogy amikor a Bizottság az uniós források címzettjeinek ⌦ operatív ⌫ működési és pénzügyi kapacitását, illetve azok rendszereit és eljárásait értékeli, akkor alapul vegye a saját maga, illetve más szervezetek vagy donorok – például nemzeti ügynökségek és nemzetközi szervezetek – által végzett értékeléseket ugyanazon címzett kétszeri értékelésének elkerülése érdekében. A más szervezetek által elvégzett értékelések átvételének lehetőségével akkor kell élni, ha az ilyen értékeléseket az alkalmazandó végrehajtási módszerre vonatkozóan e rendeletben megállapított feltételekkel egyenértékű feltételekkel összhangban végezték el. Ezért annak elősegítése érdekében, hogy a donorok átvegyék egymás értékeléseit, a Bizottságnak ösztönöznie kell a nemzetközileg elfogadott standardok, illetve a nemzetközi bevált módszerek elismerését. 🡻 2018/1046 (58) preambulumbekezdés (93)Fontos továbbá elkerülni azokat a helyzeteket, amelyekben az uniós források címzettjeinél különböző szervezetek több alkalommal is ellenőrzést végeznek e források felhasználására vonatkozóan. Ezért lehetővé kell tenni, hogy támaszkodni lehessen független ellenőrök által már elvégzett ellenőrzésekre, feltéve, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre alkalmasságukra és függetlenségükre vonatkozóan, és az ellenőrzés nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokon alapul, megalapozott bizonyosságot nyújt, valamint az ellenőrzéseket az uniós hozzájárulás felhasználását ismertető pénzügyi kimutatásokra és jelentésekre vonatkozóan elvégezték. Ezt követően ezen ellenőrzéseknek kell az uniós források felhasználására vonatkozó átfogó bizonyosság alapjául szolgálniuk. Ezért fontos annak biztosítása, hogy a független ellenőr jelentését és a hozzá kapcsolódó ellenőrzési dokumentációt kérésre az Európai Parlament, a Bizottság, a Számvevőszék és a tagállami ellenőrző hatóságok rendelkezésére lehessen bocsátani. 🡻 2018/1046 (59) preambulumbekezdés (94)Ahhoz, hogy fel lehessen használni a vizsgálatokat és ellenőrzéseket, valamint az uniós forrásokból támogatásban részesülő személyekre és szervezetekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében, fontos biztosítani az uniós intézményeknél, az irányító hatóságoknál, valamint az egyéb, uniós forrásokkal gazdálkodó szerveknél és szervezeteknél már rendelkezésre álló minden információ újbóli felhasználását és ezáltal ugyanazon adatoknak a címzettektől vagy kedvezményezettektől való újbóli bekérésének az elkerülését. 🡻 2018/1046 (60) preambulumbekezdés (95)A címzettekkel való hosszú távú együttműködési mechanizmus kialakítása érdekében lehetővé kell tenni pénzügyikeret-partnerségi megállapodások aláírását. A pénzügyikeret-partnerségi megállapodásokat vissza nem térítendő támogatások vagy az uniós forrásokkal gazdálkodó személyekkel és szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodások révén kell végrehajtani. Ennek érdekében rendelkezni kell az ilyen hozzájárulási megállapodások minimális tartalmi követelményeiről. A pénzügyikeret-partnerségi megállapodások nem korlátozhatják indokolatlanul az uniós forrásokhoz való hozzájutást. 🡻 2018/1046 (61) preambulumbekezdés (96)A különböző költségvetés-végrehajtási eszközök, mint például vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, közvetett irányítás, pénzdíjak stb. között össze kell hangolni az uniós hozzájárulás felfüggesztésére, megszüntetésére vagy csökkentésére vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Meg kell továbbá határozni, hogy mely indokok alapján kerülhet sor felfüggesztésre, megszüntetésre vagy csökkentésre. 🡻 2018/1046 (62) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (97)E rendeletben meg kell állapítani azokat az egységesen alkalmazandó időtartamokat, ameddig az uniós hozzájárulásokkal kapcsolatos dokumentumokat a címzetteknek meg kell őrizniük annak elkerülése érdekében, hogy eltérő vagy aránytalan szerződési feltételek rögzítésére kerüljön sor, ugyanakkor biztosítva, hogy elegendő idő álljon a Bizottság, a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) rendelkezésére az ilyen adatokhoz való hozzájutásra és az utólagos ⌦ műveletellenőrzések ⌫ programellenőrzések és pénzügyi ellenőrzések elvégzésére. Ezenfelül bármely, uniós forrásban részesülő személyt vagy szervezetet kötelezni kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából történő együttműködésre.

🡻 2018/1046 (63) preambulumbekezdés (98)Annak érdekében, hogy megfelelő tájékoztatás álljon a résztvevők és a címzettek rendelkezésére, valamint annak biztosítására, hogy gyakorolhassák a védelemhez való jogukat, a résztvevők és a címzettek számára lehetővé kell tenni, hogy a jogaikat hátrányosan befolyásoló bármely intézkedés elfogadását megelőzően benyújtsák észrevételeiket, és tájékoztatni kell őket az intézkedés megtámadására rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről. ⇩ új szöveg (99)Az odaítélési eljárás keretében nem szükséges, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosítson valamely résztvevőnek észrevételei benyújtására, amennyiben a résztvevőt elutasították az odaítélési eljárás keretében. A jogbiztonság szavatolása érdekében ezt a kontradiktórius eljárásokról és a jogorvoslati eszközökről szóló rendelkezésben is meg kell határozni. (100)Tekintettel a gyorsan változó hibrid és kiberfenyegetések által jellemzett, egyre nagyobb kihívást jelentő geopolitikai környezetre, valamint a digitális átalakulás szükségességére és a technikai sebezhetőségeknek való eredendő kitettségére, az Uniónak biztosítania kell az Unió vagy tagállamai biztonságának és közrendjének védelmét, amint az a közpolitikában és a jogban tükröződik. Ez a társadalom olyan alapvető érdekeinek védelmét érinti, mint az energiaellátás biztonságának biztosítása, valamint a szervezett bűnözés