[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.30.

COM(2010) 539 végleges

2010/0267 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat okai és céljai

A Bizottság 73/2009/EK tanácsi rendeletben[1] meghatározott végrehajtási hatásköreinek a kiigazítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 290. és 291. cikke által az átruházott és végrehajtási hatáskörök tekintetében bevezetett különbségtételnek megfelelően.

- Háttér-információk

Az EUMSz. 290. és 291. cikke két bizottsági jogi aktust különböztet meg:

- Az EUMSz. 290. cikke lehetővé teszi, hogy a jogalkotó felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusok – a Szerződés által bevezetett terminológia szerint – „felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” (a 290. cikk (3) bekezdése).

- Az EUMSz. 291. cikke lehetővé teszi, hogy a tagállamok nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Az ilyen jogi aktusok végrehajtási hatásköröket ruházhatnak a Bizottságra abban az esetben, ha végrehajtásuknak egységes végrehajtási feltételek szerint kell történnie. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusok – a Szerződés által bevezetett terminológia szerint – „végrehajtási aktusok” (a 291. cikk (4) bekezdése).

- Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. és 291. cikke.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Tárgytalan.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT

- Konzultáció az érdekeltekkel

- Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Az érdekelt felekkel folytatott konzultációra és külső szakvéleményre nem volt szükség, mivel a 73/2009/EK tanácsi rendelet és a Lisszaboni Szerződés összehangolására irányuló javaslat intézményközi kérdés, amely valamennyi tanácsi rendeletet érinteni fogja. Az egyszerűsítésre irányuló módosítások korlátozott hatáskörű, kizárólag technikai jellegű módosítások.

- Hatásvizsgálat

Hatásvizsgálatra nem volt szükség, mivel a 73/2009/EK tanácsi rendelet és a Lisszaboni Szerződés összehangolására irányuló javaslat intézményközi kérdés, amely valamennyi tanácsi rendeletet érinteni fogja. Az egyszerűsítésre irányuló módosítások korlátozott hatáskörű, kizárólag technikai jellegű módosítások.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javaslat összefoglalása

A Bizottság felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatásköreinek az azonosítása a 73/2009/EK tanácsi rendeletben, valamint az ezen hatásköröknek megfelelő jogi aktusok elfogadásához szükséges eljárás rögzítése.

Ezenkívül néhány egyszerűsítésre kerül sor a kölcsönös megfeleltetés területén. A tagállamok számára továbbá lehetőség nyílik arra, hogy az 1 hektárnál kisebb összterületű üzemmel rendelkező mezőgazdasági termelők esetében ne legyen kötelező az üzem teljes mezőgazdasági földterületének bejelentése.

- Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke.

- A szubszidiaritás elve

A mezőgazdasági politika az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik. Ez azt jelenti, hogy ameddig az EU nem hoz jogszabályt e területen, az tagállami hatáskörben marad. A közvetlen kifizetéseket illetően már van közösségi megközelítés, de annak jelenlegi szabályozását indokolt egyszerűsíteni.

- Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének.

- A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt aktus: európai parlamenti és a tanácsi rendelet.

Más jogi aktus nem felelne meg a következő miatt: rendelet csak rendelettel módosítható.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

Az intézkedés nem igényel újabb közösségi kiadásokat.

5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

- Egyszerűsítés

A kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos módosítások jelentős egyszerűsítést jelentenek, és hozzájárulnak a tagállamok adminisztratív terheinek csökkentéséhez.

A tagállamok részére javasolt azon lehetőség, hogy a területalapú támogatást nem kérelmező, és csak kis területet (kevesebb, mint 1 hektárt) bejelentő mezőgazdasági termelőket felmentsék a területbejelentési kötelezettség alól, feltehetően elsősorban a területalapú támogatásra jogosult földterülettel nem rendelkező állattartókat fogja érinteni. Nehéz előre meghatározni, hogy ez hány mezőgazdasági termelőt fog érinteni, de számuk feltehetően korlátozott szinten marad, ha figyelembe vesszük az állatállomány-alapú támogatás termeléstől való folyamatos függetlenítését és a területalapú támogatásra való átállást. Azt azonban kijelenthetjük, hogy a módosítás egyes tagállamok esetében az adminisztratív terhek csökkenésével jár.

2010/0267 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első albekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[2],

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],

a rendes jogalkotási eljárás keretében[4],

mivel:

1. A 73/2009/EK tanácsi rendelet[5] hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

2. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 73/2009/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével.

3. A Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a 73/2009/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei.

4. A 73/2009/EK rendeletnek az összes tagállamban történő egységes végrehajtása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Kifejezetten eltérő rendelkezések hiányában helyénvaló, hogy a Bizottság az említett végrehajtási aktusokat a …szóló, […]-i XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban fogadja el.

5. A közvetlen támogatási rendszerekre vonatkozó egyes olyan rendelkezéseket, amelyeket a Bizottság a 73/2009/EK rendelettel rá ruházott hatáskör alapján eddig elfogadott, fontosságuknál fogva indokolt belefoglalni az említett rendeletbe. E rendelkezések az 1120/2009/EU[6], az 1121/2009/EU[7] és az 1122/2009/EU[8] bizottsági rendeletben megállapított egyes részletes szabályokra vonatkoznak.

6. A 73/2009/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatok indokolttá teszik az említett rendelet egyes, különösen a kölcsönös megfeleltetési követelményekre vonatkozó rendelkezéseinek az egyszerűsítését.

7. A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében célszerű meghatározni a „szántóterület”, az „állandó kultúrák”, az „állandó legelő” és a „gyepterület” fogalmát.

8. Az állandó legelők kedvező hatással vannak a környezetre, intézkedéseket kell tehát elfogadni a jelenlegi állandó legelők fenntartásának ösztönzésére, nagyarányú szántóföldi művelésbe vonásuk megelőzése érdekében. Annak érdekében, hogy a tagállamok egységes módszerrel határozzák meg az állandó legelők és a mezőgazdasági földterületek elvárt arányát, a Bizottságnak célszerű végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia az említett arány megállapításához szükséges adatok meghatározásáról.

9. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a 73/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti mezőgazdasági tanácsadó rendszer hatékony alkalmazásának biztosítása céljából, hogy az teljes mértékben működőképessé váljon.

10. Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartása ellenőrizhető legyen, a mezőgazdasági termelőknek mezőgazdasági üzemük teljes mezőgazdasági földterületétbe kell jelenteniük. Ez az előírás azokra a mezőgazdasági termelőkre is vonatkozik, akik nem nyújtanak be területalapú közvetlen támogatás iránti kérelmet és csak kis földterülettel rendelkeznek. Ezekben az esetekben az egyszerűsítés érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok ne tegyék kötelezővé a szóban forgó területek bejelentését akkor, ha az érintett mezőgazdasági üzem teljes területe nem haladja meg az egy hektárt, és a támogatási kérelem hivatkozást tartalmaz e területekre.

11. A kölcsönös megfeleltetés rendszerének hatékony alkalmazásához szükség van arra, hogy a kötelezettségek betartását a mezőgazdasági termelők szintjén ellenőrizni lehessen. A Bizottságnak ezért indokolt végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat elfogadnia a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan annak biztosítására, hogy az említett ellenőrzések elvégzése egységes módon és megfelelően magas színvonalon történjen, különösen a mezőgazdasági üzemek kiválasztása, az ellenőrzések elvégzése és a jelentéstétel tekintetében. Ha a tagállam azon lehetőség alkalmazása mellett dönt, hogy egy adott előírás megsértését kisebb jelentőségűnek tekinti vagy a 100 EUR-nál kisebb érintett összegek esetében nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, indokolt előírni, hogy az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben ellenőriznie kell, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolta-e az előírások szóban forgó megsértését. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban célszerű mérlegelni a nyomonkövetési ellenőrzési rendszer egyszerűsítését.

12. A tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert kell létrehozniuk. Annak érdekében, hogy az említett rendszer egyes elemei technikai szempontból egységes és megfelelően magas szintű teljesítményt nyújtsanak, a Bizottságnak végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia a rendszerre és annak elemeire vonatkozó alapvető jellemzők, a kapcsolódó fogalommeghatározások és a minőségi követelmények tekintetében.

13. A támogatási kérelmek következetes és hatékony igazgatása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a támogatási kérelmek és a támogatási jogosultságok iránti kérelmek vonatkozásában. E jogi aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy a jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzéséhez elegendő idő és valamennyi szükséges információ rendelkezésre álljon. Kellően indokolt esetben célszerű bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítani a mezőgazdasági termelők számára. Helyénvaló továbbá előírni, hogy a jogosultsági szabályok, például az állatokra vonatkozó birtokon tartási időszakokkal kapcsolatos előírás, ne akadályozzák a mezőgazdasági termelőt abban, hogy egész gazdaságát a kérelem benyújtását követően, de még az érintett időszak alatt átruházza. Célszerű ezért meghatározni az említett átruházásra vonatkozó feltételeket.

14. A jogosultsági feltételek teljesülését az uniós pénzeszközök védelmét szem előtt tartva kell ellenőrizni. A kifizetésekhez kapcsolódó kötelezettségek mezőgazdasági termelők általi teljesítésének ellenőrzése és a forrásoknak a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan. Az említett jogi aktusokban adott esetben helyénvaló szabályokat meghatározni arra az esetre is, ha a kifizetések kezelésében az illetékes hatóságtól eltérő más szolgálat, szerv vagy szervezet is részt vesz.

15. A 73/2009/EK rendelet 28. cikke meghatározza a teljesítendő minimumkövetelményeket, de a 28. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontját nem megfelelő alkalmazni azoknak a mezőgazdasági termelőknek az esetében, akik egyes termeléshez kötött támogatási rendszerek keretében még részesülnek közvetlen kifizetésben, de nincs egy hektár földterületük sem. E mezőgazdasági termelők helyzete ugyanis azonos a különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőkével, és ezért őket a termeléshez kötött támogatási rendszerek teljes hatékonyságának biztosítása érdekében az említett rendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából helyénvaló ugyanolyan elbánásban részesíteni, mint a különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőket. Továbbá ha a tagállamok a 28. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően hektárban kifejezett küszöbértéket határoznak meg, a tagállamok által megszabott küszöbérték alatti hektárszámmal rendelkező, a III. cím V. fejezetében említett különleges támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők esetében indokolt a 28. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a tagállamok által megszabott, EUR-ban kifejezett küszöbértéket alkalmazni.

16. Célszerű meghatározni a mezőgazdasági üzemenkénti azon minimális méretre vonatkozó szabályokat, amelyre támogatási jogosultság megállapítása kérhető.

17. Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések rendszerének folyamatossága rendkívüli körülmények esetén is biztosítva legyen, a Bizottság számára indokolt lehetővé tenni, hogy a helyzet orvoslása érdekében meghozza a szükséges és indokolt intézkedéseket.

18. A 73/2009/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszer hatékony kezelése érdekében célszerű rendelkezni a mezőgazdasági földterületek nem mezőgazdasági célú hasznosításáról.

19. A tagállamok belső szervezeti felépítésének figyelembevétele érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok nemzeti tartalékukat regionális szinten igazgassák. Meg kell határozni a vonatkozó igazgatási szabályokat.

20. Indokolt meghatározni a fel nem használt támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszahelyezésére vonatkozó szabályokat.

21. A támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat az átruházás egyedi eseteinek figyelembevétele végett célszerű kiigazítani.

22. Annak érdekében, hogy a különleges jogosultságokkal kapcsolatos feltételek továbbra is teljesüljenek, célszerű kiigazítani a számosállat-egységek kiszámítására vonatkozó szabályokat.

23. A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a támogatási jogosultságoknak az egységes támogatási rendszer új tagállamokbeli, a 73/2009/EK rendelet 55. cikke szerinti bevezetése keretében történő első kiosztására vonatkozóan.

24. A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében kívánatos, hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a számosállat-egységek kiszámítására vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet 44. cikkének (2) bekezdésében említett különleges jogosultságok tekintetében.

25. A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a 73/2009/EK rendelet 68. cikkében említett, a további agrár-környezetvédelmi haszonnal járó konkrét mezőgazdasági tevékenységekkel, a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területekkel, valamint a termény-, állat- és növénybiztosítással kapcsolatos különleges támogatási intézkedések vonatkozásában. Az állat- és növénybetegségek, valamint környezetvédelmi események esetére létrehozott segélyalapok vonatkozásában kívánatos, hogy e szabályok tartalmazzák a pénzügyi hozzájárulásra jogosult piaci kölcsönök legrövidebb és leghosszabb futamidejét, valamint a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a 73/2009/EK rendelet 71. cikkének végrehajtásáról évente jelentést küldjenek a Bizottságnak.

26. A 73/2009/EK rendelet IV. címében említett támogatási rendszerek hatékony kezelése érdekében meg kell határozni az említett rendszerek pontos működésére vonatkozó szabályokat.

27. Kívánatos meghatározni a támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat a juh- és kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatások tekintetében.

28. Kívánatos meghatározni a különleges támogatás és az anyatehénre vonatkozó támogatás esetében bejelentendő minimális állatszámra vonatkozó szabályokat.

29. Kívánatos meghatározni az anyatehénre vonatkozó támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat.

30. A tagállamok által a termeléstől függő kifizetéseket illetően hozandó döntések megfelelő végrehajtása céljából kívánatos, hogy a Bizottság meghatározza az egységes támogatási rendszerre, a különleges támogatás keretébe tartozó, termeléstől függő intézkedésekre, az elkülönített cukortámogatásra, az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatásra, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatásra, valamint a tagállamok által a 69. cikk (6) bekezdésének a) pontja szerint bejelentendő pénzeszközökre vonatkozó felső határokat.

31. A 73/2009/EK rendelet 132. cikke lehetőséget biztosít arra, hogy az új tagállamok a Bizottság engedélyével kiegészítsék a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatást. Azokat a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetéseket, amelyeket nem a bizottsági engedélynek megfelelően teljesítenek, jogellenes állami támogatásnak kell minősíteni.

32. A pénzeszközök megfelelő kezelése szempontjából elengedhetetlen a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere. A Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusok útján egységes szabályokat elfogadnia az információcsere vonatkozásában. A szabályoknak célszerű kiterjedniük különösen a tagállami döntések belejelentésére, valamint a tagállamok által eljuttatandó statisztikákra és jelentésekre.

33. Ezért a 73/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 73/2009/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

34. A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„i) «szántóterület»: növénytermesztés céljából megművelt vagy a 6. cikkel összhangban jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartott földterület, amely lehet üvegház, illetve más rögzített vagy mobil fedél alatti földterület is;

j) «állandó kultúrák»: az állandó legelő kivételével minden olyan, nem vetésforgóban termesztett növénykultúra, amely legalább öt évig foglalja el a talajt, és több mint éven keresztül terem, ideértve a faiskolákat és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is;

k) «állandó legelő» gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt éve nem szereplő földterület, kivéve a 2078/92/EGK tanácsi rendelet* szerinti pihentetés alatt álló területeket, az 1257/1999/EK tanácsi rendelet** 22., 23. és 24. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket és az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket; ebben az összefüggésben «gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény alatt» a tagállamokban a természetes gyepekben hagyományosan található lágyszárú növények, illetve a gyepek vagy legelők magkeverékeiben rendes esetben megtalálható lágyszárú növények értendők (akár használják állatok legeltetésére, akár nem). A tagállamok a Bizottság fogalommeghatározása szerinti szántóföldi növényeket is idevehetik;

l) «gyepterület»: (ültetett vagy természetes) fű termesztésére használt szántóterület; a gyepterület magában foglalja az állandó legelőt is.

* HL L 215., 1992.7.30., 85. o.

** HL L 160., 1999.6.26., 80. o.”

35. A rendelet a következő 2a. cikkel egészül ki:

„2a. cikk

Az I. melléklet módosítása

Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján módosítja az I. mellékletet.”

36. A 6. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3) Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők szintjén végrehajtásra kerüljenek azok az intézkedések, amelyek célja, hogy az állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradjanak, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el, ezen belül a mezőgazdasági termelők szintjén betartandó egyedi kötelezettségeket ír elő azokra az esetekre, amikor megállapítást nyer, hogy az állandó legelőként használt földterület aránya csökken.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az állandó legelők és a mezőgazdasági földterületek elvárt arányának meghatározására szolgáló módszereket.”

37. A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján felülvizsgálja a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében:

a) az odaítélhető közvetlen kifizetések teljes maximális összegeit érintő változások,

b) a 378/2007/EK rendeletben meghatározott önkéntes modulációs rendszert érintő változások,

c) a gazdaságokat érintő strukturális változások,

d) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) javára az e rendelet 136. cikkének megfelelően történő átcsoportosítások.”

38. A 9. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés első albekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

„Egy százalékpontnak megfelelő összegeket azon tagállamoknak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. A 4 százalékpontos csökkentésnek megfelelő összegeket az érintett tagállamok között a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján osztja fel a következő kritériumok alapján:”

b) A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján módosítja az V. mellékletet.”

c) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4) A 7. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő fennmaradó összeget és a 7. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján annak a tagállamnak juttatja, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni.”

39. A 10. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3) A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján annak az új tagállamnak juttatja, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni.”

40. A II. cím 2. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„11a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1) A moduláció és a pénzügyi fegyelem összehangolt végrehajtása céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján részletes szabályokat fogadhat el a 9., 10., és 11. cikk szerinti moduláció és pénzügyi fegyelem következtében a tagállamok által a termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjáról.

(2) A 9. cikk (2) bekezdésében említett összegek felosztása céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti a moduláció alkalmazásából eredően felszabaduló összegek felosztására vonatkozó kritériumokat.”

41. A 12. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5) A mezőgazdasági tanácsadó rendszer megfelelő működtetésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rendelkezéseket fogadhat el, amelyek célja, hogy a rendszer teljes mértékben működőképessé váljon. E rendelkezések vonatkozhatnak többek között a mezőgazdasági tanácsadó rendszer hatályára és a mezőgazdasági termelők rendszerhez való hozzáférésének kritériumaira.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a mezőgazdasági tanácsadó rendszer egységes végrehajtása céljából.”

42. A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Minden egyes tagállam meghatározza a mezőgazdasági parcelláknak azt a minimális méretét, amelyre támogatási kérelem nyújtható be. Ez a minimális méret azonban nem haladhatja meg a 0,3 hektárt.

Az első albekezdés a) pontjától eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem nyújt be területalapú közvetlen támogatás iránti kérelmet, nem köteles nyilatkozni valamennyi parcellájáról, amennyiben a parcellák összterülete nem haladja meg az egy hektárt. A mezőgazdasági termelőnek azonban kérelmében jeleznie kell, hogy rendelkezik mezőgazdasági parcellákkal, és az illetékes hatóságok kérésére meg kell adnia az érintett parcellák elhelyezkedését.”

43. A 21. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A 23. cikkben előírt támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás lehetőségének sérelme nélkül, amennyiben megállapítást nyer, hogy egy mezőgazdasági termelő nem felel meg a támogatási jogosultságra vonatkozóan e rendeletben előírt feltételeknek, a számára odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének kifizetését, amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek teljesültek, csökkenteni kell, vagy ki kell zárni a támogatás köréből.”

44. A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az 1. fejezetben említett kötelezettségek betartásának felülvizsgálatára szolgáló ellenőrzések és vizsgálatok végrehajtására vonatkozóan.”

45. A 23. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2) Az (1) bekezdés ellenére és a 27a. cikk (5) bekezdésében említett szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege kedvezményezett termelőnként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR-t tenne ki.

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi az első albekezdésben foglalt lehetőséget, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolta-e az előírásokkal kapcsolatban megállapított jogsértést. A ténymegállapításról és az előírások megsértésének orvosolására vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”

46. A 24. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat.”

b) A (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem tette meg azonnal az előírások megállapított megsértését orvosló intézkedést, az illetékes hatóság meghozza az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedést – amely adott esetben igazgatási ellenőrzésre korlátozódhat –, hogy a termelő orvosolta-e az előírások megsértését. Az előírások kisebb jelentőségű megsértésével kapcsolatos ténymegállapításokról és az előírások megsértésének orvosolására vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”

47. A II. cím 4. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

„27a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1) A kifizetéseknek a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása érdekében, továbbá annak biztosítása céljából, hogy az e fejezetben előírt integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, valamint lehetővé tegye az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a) az integrált rendszer összehangolt végrehajtásának biztosításához szükséges külön fogalommeghatározások;

b) a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók;

c) a mezőgazdasági termelők jogainak a 31. cikkben említett vis maior és rendkívüli körülmények fennállása esetén történő védelmét célzó szabályok;

d) a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése esetén alkalmazott támogatáscsökkentés összehangolt módon történő kiszámítását biztosító szabályok, figyelembe véve a moduláció és a pénzügyi fegyelem következtében alkalmazott csökkentéseket is;

e) az e fejezet megfelelő alkalmazása érdekében a tagállamok által megvalósítandó egyéb intézkedésekre vonatkozó szabályok, valamint a tagállamok közötti esetleges kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó intézkedések.

(2) A 19. cikk szerinti támogatási kérelmek tekintetében a kifizetéseknek a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása, továbbá a kérelmekhez kapcsolódó kötelezettségek mezőgazdasági termelők általi teljesítésének ellenőrzése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a következőket:

a) a termelőkre és a hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentését célzó azon szabályok, amelyek rögzítik azt a legkisebb mezőgazdasági parcellaméretet, amelyet be kell jelenteni;

b) az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelettől* való azon eltérés, amelynek célja annak biztosítása, hogy a termelők akkor is hozzájussanak az őket megillető kifizetésekhez, amikor a kérelmek vagy módosítások benyújtására vonatkozó határidő munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap;

c) kifizetés iránti vagy jogosultság kiosztása iránti kérelem késedelmes benyújtása esetén a késedelem maximális időtartama és az ilyenkor alkalmazandó csökkentések.

(3) Annak érdekében, hogy a 20. cikkben rögzített jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, valamint lehetővé tegye az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogadhat el különösen azon eset kezelésére, amikor a mezőgazdasági termelő akadályozza az ellenőrzés végrehajtását.

(4) Annak érdekében, hogy a támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás kiszámítása és alkalmazása a 21. cikkben meghatározott elvekkel összhangban, valamint hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) a támogatási kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének hiánya (többek között a ténylegesnél nagyobb terület vagy állatszám bejelentése, illetve bizonyos területek be nem jelentése) miatt alkalmazott támogatáscsökkentésekkel, illetve a támogatás köréből való kizárásokkal kapcsolatos rendelkezések, továbbá a szándékos magatartás következtében előálló szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések, valamint a 68. cikk alapján végrehajtott intézkedések céljából elfogadott különös rendelkezések;

b) azon szabályok, amelyek bizonyos esetekben – a támogatáscsökkentéssel összefüggő arányosság biztosítása érdekében –lehetővé teszik, hogy ne kerüljön sor a támogatáscsökkentés alkalmazására.

(5) Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a 23. és 24. cikkben meghatározott elvekkel összhangban lévő támogatáscsökkentés kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan, és ezen belül azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nem alkalmazandó csökkentés.

27b. cikk

Végrehajtási szabályok

E fejezet egységes végrehajtása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) a 15. cikk szerinti, a támogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására szolgáló integrált rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

b) a 16. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

c) a 17. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

d) a 18. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

e) a 19. cikk szerinti támogatási kérelmekre és támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, és ezen belül a kérelmek benyújtásának határidejére és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiségre vonatkozó szabályok, a kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy nyilvánvaló hibák kiigazítását;

f) a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének felülvizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok. A kendert illetően ezen belül a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrocannabinol szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok, a gyapot tekintetében pedig az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszerére vonatkozó részletes szabályok;

g) a kendert illetően a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrocannabinol szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos szabályok;

h) a gyapot tekintetében az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere;

i) a jogosulatlanul kifizetett támogatási összegek és a tévesen kiosztott támogatási jogosultságok visszatérítésével kapcsolatos szabályok;

j) az e fejezet egységes végrehajtásához szükséges technikai fogalommeghatározások;

k) az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor gazdaság átruházásakor a támogatási jogosultsághoz kapcsolódóan olyan kötelezettség átruházására is sor kerül, amely még nem teljesült;

* HL L 124., 1971.6.8., 1. o.”

48. A 28. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában a tagállamok által megszabott küszöbérték alatti hektárszámmal rendelkező, a 44. cikk (1) bekezdésében említett különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelők, a IV. cím 1. fejezetének 10. szakaszában említett, a juh- és kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatásban, illetve a IV. cím 1. fejezetének 11. szakaszában említett, marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők, valamint a III. cím 5. fejezetében említett különleges támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők esetében az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett feltételt kell alkalmazni.”

49. A 29. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4. E cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján:

a) előlegfizetést írhat elő;

b) felhatalmazhatja a tagállamokat, hogy – a költségvetési helyzetre is figyelemmel – december 1-jét megelőzően előleget fizessenek az olyan régiókban, ahol rendkívüli körülmények következtében a mezőgazdasági termelők súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdenek:

i. a kifizetések 50%-ának erejéig;

vagy

ii. a kifizetések 80%-ának erejéig, ha korábban már rendelkeztek előlegfizetésről.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a szóban forgó előlegek kifizetésére vonatkozóan.”

50. A rendelet a következő 31a. cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Végrehajtási szabályok

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek szükséghelyzet esetén egyrészt szükségesek, másrészt kellően indokoltak egyes gyakorlati és egyedi problémák megoldásához; ezen intézkedések eltérhetnek e rendelet egyes részeitől, de csak olyan mértékben és annyi ideig, amely elengedhetetlenül szükséges.”

51. A 33. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy megállapítják azt a mezőgazdasági üzemenkénti, mezőgazdasági területben kifejezett minimális méretet, amelyre támogatási jogosultság megállapítása kérhető. Ez a minimális méret azonban nem lehet nagyobb, mint – a 28. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben – a 28. cikk első albekezdésének b) pontjában meghatározott mérethatár. A 60. és 65. cikkben említett különleges támogatási jogosultságok megállapítását illetően semmilyen minimális méret nem kerül meghatározásra.

(5) Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján módosítja a IX. mellékletet.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztásának évében benyújtott azon támogatási kérelmekre vonatkozóan, amelyek esetében még nem állapították meg véglegesen a támogatási jogosultságokat, illetve amelyek esetében a jogosultságok kiosztását sajátos körülmények befolyásolják, továbbá az e címben említett egységes támogatási rendszer felső korlátjára vonatkozóan.”

52. A 34. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ha egy mezőgazdasági üzem mezőgazdasági földterületét az első albekezdés a) pontja szerinti nem mezőgazdasági tevékenység céljára is használják, az adott terület elsősorban mezőgazdasági célra használt területnek minősül, feltéve, hogy a mezőgazdasági célú használatot a nem mezőgazdasági tevékenység intenzitása, jellege, időtartama és ütemezése nem akadályozza jelentős mértékben. Az ezen albekezdésben foglaltaknak az egyes tagállamok területén történő alkalmazására vonatkozó kritériumokat a tagállamok állapítják meg.”

53. A 36. cikk második bekezdését el kell hagyni.

54. A 38. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Késleltetett integráció esetén a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatható hektárszámon lehetővé teszik másodvetésű növénykultúrák termesztését egy minden év augusztus 15-én kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban. Az egyes tagállamok kérésére azonban ez az időpont végrehajtási jogi aktusok útján módosítható azon régiók esetében, amelyekben a gabonaféléket rendes körülmények között éghajlati okokból korábban takarítják be.”

55. A 39. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

56. A 40. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A bortermelők számára kiosztott támogatási jogosultságok esetében a Bizottság – figyelembe véve a tagállamok által az 1234/2007/EK rendelet 103o. cikkével és 188a. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban a rendelkezésére bocsátott legfrissebb adatokat –, végrehajtási jogi aktusok útján kiigazítja az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határokat. A nemzeti felső határok kiigazítását megelőző év december 1-jéig a tagállamok közlik a Bizottsággal az e rendelet IX. mellékletének B. pontjában említett jogosultságok értékének regionális átlagát.”

57. A 41. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot. Ez esetben a tagállamok – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, továbbá a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – a nemzeti szinten rendelkezésre álló összegeket teljesen vagy részben regionális szintre utalhatják.

Az egyes regionális szintekre kiosztott összegek csak az érintett régión belül tekinthetők kiosztásra hozzáférhetőnek, kivéve a (4) bekezdés, vagy – a tagállam választásától függően – a (2) bekezdés alkalmazása esetén.”

b) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4) A tagállamok arra használják fel a nemzeti tartalékot, hogy a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda.”

c) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztására vonatkozóan azokban az esetekben, amikor a mezőgazdasági termelő jogerős bírósági döntés vagy egy tagállam illetékes hatóságának jogerős közigazgatási jogi aktusa értelmében kifizetési jogosultságokra jogosult.”

58. A 42. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A mezőgazdasági termelők támogatási jogosultságaikról a nemzeti tartalék javára önkéntesen lemondhatnak.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el a fel nem használt támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszautalásáról.”

59. A 43. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A támogatási jogosultságok átruházásának a harmadik albekezdésben említett korlátozása nem alkalmazandó olyan támogatási jogosultságok tényleges, illetve várható öröklésére, amelyekhez nem kapcsolódik egyenértékű támogatható hektárszám.”

b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3) Támogatási jogosultság földterülettel együtt vagy anélkül történő eladása esetén a tagállamok – az uniós jog általános elveivel összhangban – dönthetnek úgy, hogy az eladott támogatási jogosultságok egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, vagy egységértékük – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó kritériumoknak megfelelően – csökkentésre kerül a nemzeti tartalék javára.

Támogatási jogosultságok földterülettel vagy anélkül olyan mezőgazdasági termelő részére történő eladása esetén, aki mezőgazdasági tevékenységbe kezd, valamint támogatási jogosultságok tényleges, illetve várható öröklése esetén a visszatartás nem alkalmazandó.”

c) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok átruházására vonatkozó különös feltételekkel és a tagállamok által ilyen esetekben követendő eljárással kapcsolatban, valamint – a 62. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában – a mezőgazdasági termelő által felhasznált támogatási jogosultságok százalékos arányának kiszámításával és a jogosultságok felhasználásával kapcsolatban. Ezek a szabályok vonatkozhatnak a jogosultságok átvitelének azon eseteire is, amikor a tagállamok igénybe veszik az (1) bekezdés harmadik albekezdésében szereplő lehetőséget, továbbá a támogatási jogosultságok értékének a támogatási jogosultságok eladása esetén való – a (3) bekezdés második albekezdése szerinti – visszatartására.”

60. A 44. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„4. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a SZÁE-nek a támogatási jogosultságok céljából való kiszámítására és a támogatási jogosultságok aktiválására vonatkozóan.”

61. A III. cím 1. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„45a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1) A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a következőket:

a) a mezőgazdasági termelőknek az egységes támogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok, ezen belül az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén irányadó szabályok;

b) a támogatási jogosultságok egységértékének kiszámításával és a támogatási jogosultságok módosításával kapcsolatos szabályok, különösen a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően;

c) a 41. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelőkre vonatkozó fogalommeghatározások;

d) a támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására, illetve a nemzeti tartalékból származó jogosultságok értékének növelésére vonatkozó szabályok;

e) a támogatási jogosultságoknak az 1782/2003/EK rendelet 43. és 59. cikkének megfelelően kiosztott támogatási jogosultságokhoz kapcsolódó hektárszámnál kisebb hektárszámot bejelentő mezőgazdasági termelők részére való kiosztásával kapcsolatos szabályok, abban az esetben, ha a tagállam él a 41. cikk (3) bekezdésében biztosított lehetőséggel;

f) a 41. cikk (4) bekezdésében említett különleges helyzetek meghatározására szolgáló szabályok, és a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokhoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok.

(2) A támogatási jogosultságok megfelelő kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok bejelentésével és felhasználásával kapcsolatban.

(3) Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során esetlegesen felmerülő sajátos helyzetek egyértelművé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) az „öröklés” és a „várható öröklés” nemzeti jogszabályokban szereplő meghatározására vonatkozó szabályok;

b) az e cím bármely rendelkezése alapján kiosztott támogatási jogosultságok értékének és számának, illetve növelésének kiszámítására vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetősége, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételek, valamint az olyan esetekre vonatkozó rendelkezések, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés érintheti a jogosultságok kiosztását.

(4) A gyümölcs- és zöldségágazatnak az egységes támogatási rendszerbe való késleltetett bevonását elősegítendő a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek az 51. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében szereplő lehetőségek valamelyikével élő tagállamok számára a támogatható hektárszámon lehetővé teszik másodvetésű növénykultúrák művelését;

(5) A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a támogatások odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 39. cikkben említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.”

62. Az 51. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján felső határt határoz meg az 52., 53. és 54. cikkben említett valamennyi közvetlen kifizetést illetően.”

63. A III. cím 2. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„54a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

Az érintett ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok meghatározásával és kiszámításával, valamint az e fejezetben szereplő lehetőségekkel kapcsolatban.”

64. Az 57. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2) „Az új tagállamok arra használják fel a nemzeti tartalékot, hogy a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat ítéljenek oda.”

65. Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők kijelölésének feltételeire, a hektárszámok ideiglenes megállapítására, valamint a támogatási kérelem feltételeinek előzetes vizsgálatára vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

66. A 60. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a 44. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenység kiszámításával és a 44. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti minimális mezőgazdasági tevékenység új tagállamok esetében történő ellenőrzésével kapcsolatban.”

67. A 62. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a mezőgazdasági termelő által felhasznált támogatási jogosultságok százalékos arányának kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

68. A III. cím 3. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„62a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1) A jogosultságok tagállamok általi hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok első kiosztására vonatkozóan az egységes támogatási rendszernek az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamokban történő bevezetése keretében.

(2) A mezőgazdasági ágazatban zajló változásokhoz való alkalmazkodás érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a reprezentatív időszakra vonatkozóan az 57. cikk (3) bekezdése és az 59. cikk (3) bekezdése alkalmazásában.

(3) A támogatási jogosultságok hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására, illetve a nemzeti tartalékból e fejezettel és a benne foglalt lehetőségekkel összhangban odaítélt jogosultságok értékének növelésére vonatkozóan.

(4) A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságoknak az 1782/2003/EK rendelet 43. és 59. cikkének megfelelően kiosztott támogatási jogosultságokhoz kapcsolódó hektárszámnál kisebb hektárszámot bejelentő mezőgazdasági termelők részére való kiosztására vonatkozó szabályok, abban az esetben, ha az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállam él az e rendelet 57. cikkének (5) bekezdésében biztosított lehetőséggel;

b) az 57. cikk (2) bekezdésében említett különleges helyzetek meghatározására szolgáló szabályok, és a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokhoz e fejezet szerinti hozzáférésére vonatkozó szabályok.”

69. A 67. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A tagállamok 2009. augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy a IV. cím 5. szakaszában említett vetőmag-támogatást és a XI. melléklet 1. pontjában említett rendszereket a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás kivételével 2010-ben vagy 2011-ben integrálják az egységes támogatási rendszerbe. Ebben az esetben a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a XII. mellékletben az érintett támogatási rendszerre vonatkozóan meghatározott összegek hozzáadásával kiigazítja az e rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határokat.”

70. A III. cím 4. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„67a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

A XI. mellékletben említett, termeléshez kötött támogatásoknak az egységes támogatási rendszerbe való integrálása, valamint a IX. mellékletben említett, a borászati ágazatban nyújtott támogatásoknak az egységes támogatási rendszerbe való átcsoportosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatáshoz való hozzáférésre, az odaítélendő támogatási jogosultságok összegének megállapítására, valamint számának és értékének növelésére vonatkozóan.”

71. A 68. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii. azt a Bizottság a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján jóváhagyta;”

b) A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7) Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint az egyéb hasonló támogatási eszközök keretében való kettős finanszírozás elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett jóváhagyásra és az e fejezetben említett támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket, továbbá az egyéb uniós intézkedésekkel való összhanggal, a támogatáshalmozással és az (1) bekezdésben említett egyes támogatási intézkedések meghatározásával kapcsolatos szabályokat.”

c) A (8) bekezdés második albekezdését el kell hagyni.

d) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) A támogatási jogosultsággal nem rendelkező, és az (1) bekezdés c) pontjában említett támogatás iránt kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére kiosztott valamennyi támogatási jogosultság értékének kiszámítására vonatkozó szabályok, ezen belül a 131. cikk (2) bekezdésében említett, egységes területalapú támogatási rendszer keretében nyújtott hektáronkénti összegek növekményének kiszámítására vonatkozó szabályok;

b) a 70. cikk (2) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelő szokásos éves termésén belül az elpusztult hányad kiszámítására alkalmazandó szabályok az e cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogatás céljából, ezen belül azon előírással kapcsolatos szabályok, amely szerint a mezőgazdasági termelő köteles az érintett tagállamot tájékoztatnia biztosítási kötvényének adatairól;

c) az (1) bekezdés a) pontja v. alpontjának megfelelően végrehajtott intézkedések értékelésére és jóváhagyására szolgáló eljárás.

(10) Az egyes tagállamok által a (8) bekezdés első albekezdése alapján hozott döntésnek megfelelően a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján meghatározza az adott támogatásnak megfelelő felső határt.”

72. A 69. cikk a következőképpen módosul:

a) A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó összegét illetően az (1) bekezdés alapján hozott döntésnek megfelelően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az adott támogatásnak megfelelő felső határt.”

b) A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e bekezdésben említett támogatás felső határát.”

c) A (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i. az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a) a 68. cikk (1) bekezdésében említett támogatások esetében a Bizottság által az e cikk (7) bekezdésével összhangban kiszámítandó és végrehajtási jogi aktus útján rögzítendő összeg alkalmazásával, és/vagy”

ii. a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az első albekezdés a) pontjában említett támogatás felső határát.”

d) A (7) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Valamely tagállam kérésére a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján és az ugyanazon típusú jogi aktussal meghatározandó szabályok alapján felülvizsgálja a megállapított összegeket.”

73. A 71. cikk a következőképpen módosul:

a) A (6) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a pénzügyi hozzájárulás szempontjából támogatható piaci kölcsönök legrövidebb és leghosszabb futamidejét, valamint forrását. A szóban forgó jogi aktusok tartalmazhatnak olyan előírásokat is, amelyek a mezőgazdasági termelői közösségek tájékoztatására vonatkoznak.”

b) A (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"(10) „E cikk végrehajtásáról a tagállamok évente jelentést küldenek a Bizottságnak. A jelentés formájára, tartalmára, illetve benyújtásának időzítésére és határidejére vonatkozó követelményeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.”

74. A 76. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban.”

75. A IV. cím 1. fejezetének 1. szakasza a következő cikkel egészül ki:

„76a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat fogadhat el.”

76. A 77. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a keményítőgyártásra szánt burgonyát termesztő mezőgazdasági termelőket célzó támogatás odaítélésének feltételeire vonatkozóan, ideértve a támogathatóságra, a minimális árszintre és a kifizetésre vonatkozó szabályokat.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatás kifizetésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

77. A 80. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az édes csillagfürt keserűmag-tartalmának kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

78. A 81. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2) Amennyiben az az összterület, amelyre a mezőgazdasági termelők fehérjenövényekre vonatkozó támogatást igényelnek, meghaladja a garantált legnagyobb területet, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján abban az évben mezőgazdasági termelőnként arányosan csökkenti azt a területet, amelyre fehérjenövényekre vonatkozó támogatást igényeltek.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban.

(3) Amennyiben a 67. cikknek megfelelően egy tagállam úgy dönt, hogy az e szakaszban említett fehérjenövény-támogatást integrálja az egységes támogatási rendszerbe, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikk (1) bekezdésében említett legnagyobb garantált területet a XII. mellékletben az adott tagállam tekintetében a fehérjenövényekre megállapított összeggel arányosan csökkenti.

Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) a minimális területnagyságokat illető szabályok, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályok;

b) a fehérjenövények után járó támogatás nyújtásának feltételeivel kapcsolatos szabályok, ideértve az édes csillagfürt definíciójával, valamint a gabonafélék és fehérjenövények keverékének támogathatóságával kapcsolatos szabályokat.”

79. A 84. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban szükséges intézkedéseket.”

80. A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4) Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat.

(5) A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek támogathatósági feltételeket rögzítenek a héjas gyümölcsű fákkal beültetett mezőgazdasági parcellák tekintetében, meghatározzák a minimális parcellaméretet és faállomány-sűrűséget, valamint rögzítik a 86. és 120. cikk szerinti, a héjasgyümölcsűekre vonatkozó nemzeti támogatásra való jogosultság szabályait.”

81. A 87. cikk a következőképpen módosul:

a) A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A vetőmagra vonatkozóan igényelt támogatás összege nem haladhatja meg a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határt, amely az e rendelet 40. cikkében említett, az 1782/2003/EK rendelet 64. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott nemzeti felső határban az érintett növényfaj vetőmagjára vonatkozó támogatásnak («vetőmagtámogatási felső határ») megfelelő összetevőnek felel meg. Az új tagállamok esetében azonban a vetőmagtámogatási felső határ az e rendelet XIV. mellékletében szereplő összegeknek felel meg.”

b) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4) A közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza a kender ( Cannabis sativa L.) azon fajtáit, amelyek az e cikkben előírt vetőmagra vonatkozó támogatásra jogosultak.”

c) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5) A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti az elit vetőmag, illetve a minősített vetőmag definícióját.

(6) A vetőmagra vonatkozó támogatásra szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a vetőmagok előállításával, területi jogosultságával és forgalmazásával kapcsolatos feltételeket.

(7) Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján egyedi szabályokat fogadhat el a minimális területnagyságokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illetően.

(8) A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a támogatások odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 87. cikk (4) bekezdésében említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.

(9) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a vetőmagüzemek és -nemesítők által a támogatási jogosultságok ellenőrzése céljából benyújtandó információkra vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

82. A 89. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett földterületet és fajtákat a (3) bekezdésében említett szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.”

b) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3) A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás tekintetében szabályokat és feltételeket fogad el a földterület és a fajták engedélyezésével kapcsolatban.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a jóváhagyási eljárást és a termelőknek a jóváhagyással kapcsolatban történő tájékoztatását illetően.”

83. A 90. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5) A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a gyapotra vonatkozó támogatás odaítélésének feltételeire, a jogosultsági követelményekre és a mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a (4) bekezdésében említett csökkentés kiszámítására vonatkozóan.”

84. A 91. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2) A gyapottisztító letelepedése szerinti tagállam elismeri az adott ágazati szervezetet, ha az megfelel a (3) bekezdésében említett kritériumoknak.”

b) A cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3) A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti az ágazati szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumokat és a termelők kötelezettségeit. A Bizottság továbbá szabályokat állapít meg arra az esetre, ha az ágazati szervezetek nem teljesítik a szóban forgó kritériumokat.”

85. A 97. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5) A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján e szakasz alkalmazásában egyedi fogalommeghatározásokat fogadhat el.

(6) Az átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásra szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a) a (3) bekezdésben említett, feldolgozásra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos követelmények;

b) az olyan esetekben alkalmazandó szankciók, amikor megállapítást nyer, hogy egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeket vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt kötelezettségeket, vagy ha egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teszi lehetővé vagy akadályozza, hogy az illetékes hatóságok ellenőrzést végezzenek.

(7) A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat fogadhat el.

(8) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az elsődleges feldolgozók és felvásárlók tagállamok általi engedélyezésével és ellenőrzésével, a tagállamok által nyilvánosságra hozandó, az engedélyezett felvásárlókat és elsődleges feldolgozókat tartalmazó listákkal, a tagállamok által rögzítendő, tájékoztató jellegű támogatási összegekkel és a támogatási összeg alapjával kapcsolatos intézkedéseket.”

86. A 98. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7) A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján e szakasz alkalmazásában egyedi fogalommeghatározásokat fogadhat el.

(8) A bogyós gyümölcsök átmeneti támogatására szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a) a (2) bekezdésben említett, feldolgozásra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos követelmények;

b) az olyan esetekben alkalmazandó szankciók, amikor megállapítást nyer, hogy egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeket vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt kötelezettségeket, vagy ha egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teszi lehetővé vagy akadályozza, hogy az illetékes hatóságok ellenőrzést végezzenek;

c) a minimális területnagyságokat illető szabályok, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályok.

(9) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az elsődleges feldolgozók és felvásárlók tagállamok általi engedélyezésével és ellenőrzésével, a tagállamok által nyilvánosságra hozandó, az engedélyezett felvásárlókat és elsődleges feldolgozókat tartalmazó listákkal, a tagállamok által rögzítendő, tájékoztató jellegű támogatási összegekkel és a támogatási összeg alapjával kapcsolatos intézkedéseket.”

87. A 101. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezen területek jegyzékét a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az első albekezdésben említett kritériumokat teljesítő területek ellenőrzésével és bejelentésével kapcsolatban.”

88. A 103. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A jövedelemtámogatást az arra jogosult mezőgazdasági termelőnek azon anyajuhok és/vagy anyakecskék száma alapján fizetik ki, amelyeket a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó minimális ideig a gazdaságában tartott.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által eljuttatandó kérelmekkel, bejelentésekkel és egyéb dokumentumokkal, továbbá a kifizetésekhez való hozzájutás érdekében az állatok esetében teljesítendő feltételekkel, valamint a juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítő termelők jegyzékének összeállítására vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatban.”

b) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3) A nemzeti tartalék megfelelő kezelése és a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) az 52. cikk szerinti juh- és a kecskehúságazatban nyújtott támogatási jogosultság használatára, átruházására és átmeneti bérbeadására vonatkozó szabályok;

b) az 52. cikkben említett, a juh- és a kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatásokhoz való hozzáférés szabályai a nem saját tulajdonukban lévő földterületen gazdálkodó mezőgazdasági termelők esetében.”

89. A 104. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az egyéni határértékek kiszámítására és a támogatási jogosultságok értékének kerekítésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

90. A 105. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy mezőgazdasági termelő térítésmentesen támogatási jogokat szerzett a nemzeti tartalékból, e jogait azok megszerzésének időpontjától számítva három évig – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem ruházhatja át, illetve nem adhatja átmenetileg bérbe.”

b) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a mezőgazdasági termelő által a támogatási jogok átruházásáról és/vagy bérbeadásáról a tagállam illetékes hatóságainak küldendő értesítéssel, az egyéni felső határ rögzítésével, a mezőgazdasági termelő részére a jövedelemtámogatási jogok átruházásáról vagy átmeneti bérbeadásáról adandó értesítéssel, és egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházásával és átmeneti bérbeadásával kapcsolatos intézkedéseket.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az e szakasz alapján megállapított, fel nem használt támogatási jogok visszavonására és újraelosztására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

91. A 110. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok adminisztratív okokból meghatározhatják azt a minimális állatszámot, amelyre vonatkozóan a különleges támogatás esetében a 19. cikkben említett közvetlen kifizetés iránti kérelmek benyújthatók, ám ez a szám nem lehet nagyobb mint három.”

b) A (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a) a mezőgazdasági termelőnek minden olyan állatot, amelyre támogatási igényt nyújtott be, a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó ideig kell hizlalás céljából tartania;”

c) A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket az abban az esetben folyósítandó támogatási összegre vonatkozóan, amikor az első albekezdésben említett arányos csökkentés elvének alkalmazása a támogatásra jogosult állatok esetében egész számnál kisebb számot eredményez.”

d) Az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által az első albekezdésben említett intézkedésekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz eljuttatandó értesítésekre vonatkozóan.”

e) A (6) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a vágáskor folyósított különleges támogatás nyújtásával kapcsolatos szükséges intézkedéseket, ezen belül a korcsoportokkal, a támogatási kérelmekkel és a hozzájuk csatolt dokumentumokkal, az ilyen esetekben elvárt birtokon tartási időszakkal és a hasított test tömegének meghatározásával kapcsolatos rendelkezéseket.”

f) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a kérelmekkel, a (4) bekezdésben előírt arányos csökkentés alkalmazása alapján különleges támogatásban nem részesülő állatok tekintetében nyújtandó jövedelemtámogatással, az 1760/2000/EK rendelet 6. cikkében említett marhalevéllel, és az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett nemzeti adminisztratív okmányokkal, továbbá a Bizottság abban az esetben történő értesítésével kapcsolatban, ha egy tagállam úgy dönt, hogy különböző, az e rendelet 109. cikkének a) pontja értelmében vett régiókat határoz meg, vagy módosítani akarja a területén lévő régiókat.”

92. A 111. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A tagállamok adminisztratív okokból meghatározhatják azt a minimális állatszámot, amelyre vonatkozóan az anyatehénre vonatkozó támogatás esetében a 19. cikkben említett, közvetlen kifizetés iránti kérelmek benyújthatók, ám ez a szám nem lehet nagyobb mint három.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatási kérelmekre vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

b) A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i. A bekezdés a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) a második albekezdésben említett hat hónapos birtokon tartási időszakkal, valamint a mennyiségi korlát megváltoztatásáról vagy megszüntetéséről a Bizottságnak kötelezően küldendő tagállami értesítéssel kapcsolatos szükséges intézkedések;

b) azon időpontra vonatkozó szabályok, amelyet az anyatehénre vonatkozó támogatással támogatható tej rendelkezésre álló egyéni kvótájának meghatározása céljából figyelembe kell venni.”

ii. A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az átlagos tejhozam kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

c) Az (5) bekezdés a következőképpen módosul:

i) A bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatás odaítélésének további feltételeiről a Bizottságnak küldendő értesítésre vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

ii. A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a következőkkel kapcsolatban:

a) az anyatehénre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatás odaítélésének további feltételeiről küldendő tagállami értesítés, és

b) a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján elfogadott bizottsági határozat a negyedik albekezdésben szereplő feltételeket teljesítő tagállamokról.

d) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7) A rendszer eredményes igazgatása és a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a) az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatásra való jogosultsággal kapcsolatos szabályok a húshasznú fajtákhoz tartozó tehenek esetében;

b) az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatási jogok használatára, átruházására és átmeneti bérbeadására vonatkozó szabályok;

c) az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatáshoz való hozzáférés szabályai a nem saját tulajdonukban lévő földön gazdálkodó mezőgazdasági termelők esetében;

d) az e cikk 5. bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatásra való jogosultság szabályai.

(8) A kötelezettségek kedvezményezettek általi teljesítésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó azon támogatási jogokhoz való hozzáférés tekintetében, amelyre a részjogosultságok jogosítanak.”

93. A 112. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az egyes termelők esetében érvényes egyéni felső határok megállapítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

b) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a részjogosultságok értékének kerekítésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”

94. A 113. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy mezőgazdasági termelő térítésmentesen támogatási jogokat szerzett a nemzeti tartalékból, e jogait a következő három naptári évben – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem ruházhatja át és/vagy nem adhatja átmenetileg bérbe.”

b) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:

a) a támogatási jogokat átruházó és/vagy átmenetileg bérbeadó mezőgazdasági termelő, illetve az ezen jogokat megkapó mezőgazdasági termelő által a támogatási jogok átruházásáról és/vagy átmeneti bérbeadásáról a tagállam illetékes hatóságainak küldendő értesítés,

b) a támogatási jogok átruházása vagy átmeneti bérbeadása esetén a tagállam által rögzített új egyéni felső határ, és a mezőgazdasági termelő arról való értesítése,

c) egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházása és/vagy átmeneti bérbeadása.”

95. A 115. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3) A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az (1) bekezdés szerinti speciális üszőtámogatási rendszerhez való hozzáféréssel kapcsolatban azon mezőgazdasági termelők esetében, akiknek az üszőállománya a tehénállomány pótlását szolgálja.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:

a) a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó értesítés az (1) bekezdésben említett lehetőség igénybevételéről, a szóban forgó bekezdésben rögzített feltételek teljesülésének megállapítását lehetővé tévő adatokról, a tagállam által meghatározott külön felső határról, e felső határ módosításáról, valamint azon kritériumokról, amelyek révén biztosítható, hogy a támogatást azok a mezőgazdasági termelők kapják, akiknek az üszőállománya a tehénállomány pótlását szolgálja;

b) a Bizottság azon tagállamokra vonatkozó határozata, amelyek teljesítik az (1) bekezdésben rögzített feltételeket;

c) az abban az esetben folyósítandó támogatási összeg, ha az (1) bekezdésben említett arányos csökkentés elvének alkalmazása a támogatásra jogosult állatok esetében egész számnál kisebb számot eredményez;

d) a termelő által tartandó állatok minimális száma;

e) az állatok számának kerekítése azon esetekben, amikor az üszők maximális számának a 111. cikk (2) bekezdésének második albekezdése szerinti százalékos értéke egész számnál kisebb számot eredményez;”

96. A 116. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i. Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A gazdaságában szarvasmarhákat tartó mezőgazdasági termelő – kérelem alapján – vágási támogatásban részesülhet. A támogatás a támogatásra jogosult állatok levágásakor vagy harmadik országba való exportálásakor, a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó nemzeti felső határokon belül jár.”

ii. A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A második albekezdés a) és b) pontjában felsorolt állatok jogosultak vágási támogatásra, feltéve hogy azokat a mezőgazdasági termelő a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó időtartamig tartotta.”

b) A (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdésben említett nemzeti felső határokat a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg. Ezek a felső határok tagállamonként, a szóban forgó bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott mindkét állatcsoportra külön-külön kerülnek megállapításra. Az egyes felső határok megegyeznek az adott tagállamban az egyes állatcsoportokban 1995-ben levágott állatok számával. Az egyes felső határokhoz hozzáadják a harmadik országokba exportált állatok számát, az arra az évre vonatkozó Eurostat-adatok vagy a Bizottság által elfogadott egyéb közzétett hivatalos statisztikai adatoknak megfelelően.”

c) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5) Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk szerinti vágási támogatáshoz való hozzáférés feltételét képező kötelező részvételi nyilatkozatra vonatkozóan.

(6) Az e cikk szerinti vágási támogatás folyósításának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a hasított testek támogatásra való jogosultságával kapcsolatban.

(7) A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk szerinti vágási támogatás összegével kapcsolatban azon esetek vonatkozásában, amikor a támogatható állatok száma egész számnál kisebb szám.”

97. A 117. cikk a következőképpen módosul:

a) A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Mindemellett az állatot a kifizetésre jogosultnak kell tekinteni akkor is, ha az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott információkat az állatra vonatkozó – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott – birtokon tartási időszak első napján jelentették az illetékes hatóságnak.”

b) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:

- a jövedelemtámogatási kérelmek, a mezőgazdasági termelők által benyújtandó dokumentumok, a birtokon tartási időszakok meghatározása, és az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló eljárások,

- azon ügyleti tény, amelynek időpontja az adott jövedelemtámogatás összegének megállapítása, a támogatási arány alkalmazása és az arányos csökkentés kiszámítása céljából az állatok tekintetében meghatározza a támogatásnyújtás évét,

- az e szakasz alapján megállapított, fel nem használt jövedelemtámogatási jogok visszavonása és újraelosztása.”

- A 119. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a kizárás időtartamára vonatkozóan.”

98. A 124. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9) Az e címben említett egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az (1) bekezdés szerinti, az egységes területalapú támogatási rendszer szempontjából mezőgazdasági területnek minősülő területeket, valamint a (2) bekezdés harmadik albekezdésének megfelelően – legalább 0,3 hektárban – rögzíti a gazdaságonkénti azon minimális területméretet, amelyre vonatkozóan kifizetés igényelhető.

(10) A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a kifizetések odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 39. cikkben említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.”

99. A 126. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4) A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”

100. A 127. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3) A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”

101. A 128. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ebben az esetben az érintett tagállam – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határon belül – évente kiegészítő támogatást fizet a mezőgazdasági termelőknek.”

b) A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ebben az esetben az érintett tagállam – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határon belül – évente kiegészítő támogatást fizet a mezőgazdasági termelőknek.”

102. A 129. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4) A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”

103. A 131. cikk (4) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdésben említett összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.”

104. A 132. cikk a következőképpen módosul:

a) A (2) bekezdés bevezető mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Az új tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy – a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján adott bizottsági engedéllyel – bármely közvetlen kifizetést kiegészítsenek:”

b) A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9) A kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések folyósításának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a (7) bekezdés b) pontja alkalmazásában a támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételekre vonatkozóan.

(10) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket:

- azon esetekre vonatkozóan, amikor a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések összege meghaladja a Bizottság által engedélyezett maximális szintet,

- az ellenőrzésekre vonatkozóan”.

- A 139. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Azonban azok a 132. cikk szerinti kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések, amelyeket nem a bizottsági engedélynek megfelelően teljesítenek, a 659/1999/EK tanácsi rendelet* értelmében jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

* HL L 83., 1999.3.27., 1. o.”

105. A 140. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó információkkal, dokumentumokkal, statisztikákkal és jelentésekkel, valamint ezen értesítések határidejével és módjával kapcsolatban.”

106. A 141. és 142. cikket el kell hagyni.

107. A VII. cím 1. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

„141a. cikk

Bizottsági hatáskörök

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a Bizottság a 141b. cikkben említett eljárással összhangban, végrehajtási jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a 141c. cikkben említett eljárással összhangban jár el, amennyiben e rendelet kifejezetten eltérően nem rendelkezik.

141b. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

(1) A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett felhatalmazást visszavonhatja.

A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.

A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A visszavonás nem érinti a felhatalmazáson alapuló, már hatályban lévő jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

(3) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik.

Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az aktus a rendelkezéseiben megállapított napon hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust a határidő letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az a határidő letelte előtt hatályba léphet.

Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

141c. cikk

Végrehajtási jogi aktusok - bizottság

[Kiegészítendő az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdése céljából a tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, jelenleg az EP és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után.]

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet [2012. január 1-jétől] alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS | AGRI/I.1-D/440787_rev 1(MB/tm) 6.15.2010.1 |

IDŐPONT: 2010.07.27. |

1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 03 Közvetlen támogatások | ELŐIRÁNYZATOK |

2. | CÍM: Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról |

3. | JOGALAP: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 43. cikke |

4. | CÉLKITŰZÉSEK: A Bizottság 73/2009/EK tanácsi rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköreinek a kiigazítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. és 291. cikke által az átruházott hatáskörök és a végrehajtási hatáskörök tekintetében bevezetett megkülönböztetésnek megfelelően. |

5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2010 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2011 (millió EUR) |

5.0 | KIADÁSOK – AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – MÁS | - | - | - |

5.1 | BEVÉTELEK – AZ EU SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | - | - | - |

2012 | 2013 | 2014 |

5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT |

5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – |

5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: – |

6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |

6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |

6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |

6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |

ÉSZREVÉTELEK: A javaslat célja a Bizottság 73/2009/EK tanácsi rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköreinek a kiigazítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. és 291. cikke által az átruházott hatáskörök és a végrehajtási hatáskörök tekintetében bevezetett megkülönböztetésnek megfelelően. A javaslat nem igényel újabb közösségi kiadásokat. A javaslat továbbá egyszerűsíti a kölcsönös megfeleltetés szabályait, ugyanis a tagállamok számára lehetőséget biztosít arra, hogy az 1 hektárnál kisebb összterületű üzemmel rendelkező mezőgazdasági termelők esetében ne legyen kötelező az üzem teljes területének bejelentése. A javaslat pénzügyi kihatásait nem lehet számszerűsíteni. |

[1] HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

[2] HL C […], […], […] o.

[3] HL C […], […], […] o.

[4] HL C […], […], […] o.

[5] HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

[6] HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

[7] HL L 316., 2009.12.2., 27. o.

[8] HL L 316., 2009.12.2., 65. o.