A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MEGBÍZÁSA KERETÉBEN VÉGREHAJTOTT 2011. ÉVI TEVÉKENYSÉGEKRŐL /* COM/2012/0637 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MEGBÍZÁSA KERETÉBEN VÉGREHAJTOTT 2011. ÉVI TEVÉKENYSÉGEKRŐL TARTALOMJEGYZÉK 1........... BEVEZETÉS................................................................................................................. 3 2........... A LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK........................................................................ 4 3........... FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK.............................................................................. 5 3.1........ A határozatban foglalt régiókban nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése....... 5 3.2........ Hozzájárulás az EU politikai célkitűzéseihez..................................................................... 8 3.3........ Ágazatonkénti lebontás................................................................................................... 9 3.4........ Az EBB-műveletek hatása és hozzáadott értéke............................................................ 10 4........... EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL................................................................ 11 5........... EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL........... 12 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MEGBÍZÁSA KERETÉBEN VÉGREHAJTOTT 2011. ÉVI TEVÉKENYSÉGEKRŐL 1. BEVEZETÉS Az 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat[1] (a továbbiakban: „határozat” vagy „megbízás”) értelmében a Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Beruházási Bank (EBB) által uniós garancianyújtás mellett végrehajtott finanszírozási műveletekről. E jelentés az EBB éves jelentésein alapul és az EBB külső hitelezési megbízása keretében 2011-ben végrehajtott tevékenységeket öleli fel. Ezért e jelentés nem tér ki a 2012. évi fejleményekre és köztük az EBB tőkeemelésének 2012. júniusi, Európai Tanács általi jóváhagyására. Az EBB a megbízásban foglalt Európai Unión kívüli régiókban alapokmányának 16. cikke értelmében hiteleket és hitelgaranciákat nyújt uniós garancia fedezete mellett (megbízás szerinti műveletek) vagy saját kockázatára (saját kockázatú műveletek). E jelentés áttekintést nyújt az EBB 2011-ben végrehajtott, megbízás szerinti finanszírozási műveleteiről, valamint összefoglalja az EBB saját kockázatú műveleteit. Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS-országok) területén, valamint a tengeren túli országokban és területeken (TOT) végrehajtott EBB-műveletek összegzése külön éves jelentés tárgyát képezi. Megjegyzendő, hogy a határozat 11. cikke által bevezetett újabb jelentéstételi követelmények némelyike csak azokra az EBB általi finanszírozási műveletekre vonatkozik majd, amelyek esetében 2011. október 30-át követően került sor a finanszírozás iránti kérelem benyújtására, és amelyek aláírása 2012. január 1. után történt meg. Az említett tevékenységekre vonatkozó – projekt-, ágazati, országos és regionális szintű – részletes információkat és statisztikai táblázatokat a mellékelt szolgálati munkadokumentum[2] tartalmazza. Egy másik szolgálati munkadokumentumban található a Bizottság és az EBB által közösen – az Európai Külügyi Szolgálattal konzultálva – kidolgozott, a határozat 6. cikke szerinti regionális operatív technikai iránymutatás, amely meghatározza az EBB megbízás szerinti finanszírozási műveleteinek az Unió politikáihoz való hozzájárulását. A regionális operatív technikai iránymutatás célja e támogatás biztosítása, és érvényessége a jelenlegi megbízás lejártáig tart. Az 1080/2011/EU határozat értelmében a Bizottság az iránymutatást elkészültével továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Megjegyzendő, hogy e jelentés annak a jövőbeni hatásvizsgálatnak a mellékletét fogja képezni, amely az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az EBB-nek a következő többéves pénzügyi keretben nyújtott uniós garanciáról szóló határozatra vonatkozó jogalkotási javaslatot kíséri majd. 2. A LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK A határozat az általános megbízás felső összeghatárát 1 684 millió EUR-val növelte, és bevezetett egy további, 2 000 millió EUR összegű, éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást, és így az EBB számára a megbízás szerinti műveletekhez kapcsolódóan legfeljebb 29 484 millió EUR összegű garanciát biztosított. A 2011. év során, elsősorban az arab tavasz eseményeire adott válaszul több kulcsfontosságú, uniós szintű kezdeményezés is indult. Így például 1 milliárd EUR-val nőtt az EBB hitelnyújtási kerete a mediterrán térség számára biztosított uniós garancia keretén belül. A Bizottság és az EBB az érintett tagállamokkal együttműködve aktívan részt vett a G8-csoport által kezdeményezett deauville-i partnerség létrehozásában, valamint felállította a dél-mediterrán térség különböző országaival foglalkozó uniós munkacsoportot. 2011-ben az EBB a romló világgazdasági kilátások közepette folytatta a megbízás szerinti régiók gazdasági tevékenységének támogatását, valamint jelentősen megnövelte az éghajlatváltozással kapcsolatos projektek számára biztosított hitelnyújtást. Az Unión kívüli EBB-finanszírozás teljes összege 2011-ben 7,3 milliárd EUR volt, ami mintegy 17%-kal elmarad a 2010-ben nyújtott 8,7 milliárd EUR-tól, de átlagosan továbbra is meghaladja a válság előtti szintet. A megbízás által érintett régiókban az EBB tevékenysége 2011-ben 6,5 milliárd EUR-t tett ki a 2010-es 7,8 milliárd EUR-val szemben. Az EBB által 2011 végén elfogadott, a 2012–2014 közötti időszakra szóló legutóbbi ügyviteli terv szerint az Unión kívüli területeken biztosított EBB-hitelnyújtás volumene várhatóan tovább fog csökkenni, elérve a válság előtti szinteket: 2012-ben 6,5 millió EUR, 2013-ban 5,9 milliárd EUR és 2014-ben 5,2 milliárd EUR lesz. Az EBB saját forrásból biztosított külső hitelnyújtása (azaz az AKCS beruházási keret és a mediterrán országokban folytatott kockázatitőke-tevékenység figyelembevétele nélkül) 2012-ben 6 milliárd EUR, 2013-ban 5,3 milliárd EUR, míg 2014-ben 4,6 milliárd EUR lesz. A megbízás által érintett régiókat sem kímélte a globális válság. A csatlakozás előtt álló országokban, amelyek a megbízásba foglalt régiók számára nyújtott összes hitel mintegy 52%-át kapták, annak ellenére, hogy a gazdasági növekedés 2011-ben 7,5%-on stabilizálódott, a hitelállomány bővülése lényegesen a válság előtti szint alatt maradt. Az EBB – mint a régió kulcsfontosságú multilaterális hitelezője – továbbra is támogatta a gazdasági tevékenységet a kkv-k számára biztosított jelentős hitelnyújtás (a teljes volumen 31%-a), valamint a közlekedési és energiaágazat beruházásaira fordított számottevő források révén. Az éghajlatváltozással kapcsolatos projektekhez kapcsolódó EBB-hitelnyújtás ugyanakkor 500 millió EUR-val 2,1 milliárd EUR-ra nőtt 2011-ben, ami az összes aláírás 32%-át testesíti meg (a 2010-es 21%-hoz képest). A legkevésbé CO2-hatékony országok közül többen (pl. Oroszország, Dél-Afrika és India) szerepeltek a kedvezményezettek között. Kiemelt hangsúlyt kapott Ázsia és Latin-Amerika, amelyek esetében az e téren biztosított hitelnyújtás az összes aláírás 78%-át tette ki. 2011-ben az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenység ezenkívül a hitelnyújtás 29%-át képviselte a csatlakozás előtt álló országok, illetőleg 30%-át Dél-Afrika esetében. Noha a hitelnyújtás volumene nagyjából állandó volt a megbízás által fedett régiók többsége esetében, a mediterrán térségben jelentősen csökkent: a 2010-es, történelmi csúcspontnak számító 2,5 milliárd EUR-ról 965 millió EUR-ra esett vissza. Ennek okait az arab tavasz eseményeit követő projekt-előkészítési késedelmekre, valamint a rákövetkező bizonytalanságra és a kihívásokkal teli üzleti környezetre lehet visszavezetni. Az átmeneti kormányzatok közül több is a demokratikus választások utánra halasztotta a hosszú távú beruházási programokkal kapcsolatos döntéshozatalt. Ezenfelül a Szíriával szemben hozott uniós szankciók részeként felfüggesztésre került az EBB tevékenysége az országban. Ezzel összefüggésben a Bizottság 2012 áprilisában felhatalmazáson alapuló jogi aktust[3] fogadott el, törölve Szíriát a megbízás keretében jogosult országok köréből. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy a szíriai kormány nem teljesítette az EBB-vel szembeni kamatfizetési és hiteltörlesztési kötelezettségét, így 2012 májusában mintegy 15,4 millió EUR összegben, elsőként lehívásra került az uniós garancia. 3. FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK 3.1. A határozatban foglalt régiókban nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése A megbízás által érintett régiókban a teljes volumen 2011-ben 6,5 milliárd EUR-t tett ki a 2010-es 7,8 milliárd EUR-val szemben. 2011-ben az EBB saját kockázatú eszközei keretében aláírt összegek 18%-kal nőttek, míg a megbízás keretén belüli hitelnyújtás volumene 37%-kal csökkent. Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a megbízásban foglalt érintett régiókban 2011-ben, saját forrásból nyújtott EBB-finanszírozás volumenéről. 1. táblázat: EBB-finanszírozás 2011-ben a megbízás által érintett régiókban Érintett országok || Megbízás szerinti műveletek || Saját kockázatú EBB-műveletek || Összesen (millió EUR) || Átfogó garancia || Politikai kockázati garancia || Összesen Csatlakozás előtt álló országok || 998 || 26 || 1024 || 2 358 || 3 381 Mediterrán országok || 553 || 373 || 926 || 39 || 965 Keleti szomszédos országok, Oroszország || 625 || 50 || 675 || 101 || 776 Ázsia és Latin-Amerika || 61 || 249 || 310 || 861 || 1 171 Dél-Afrika || 115 || - || 115 || 50 || 165 Összesen || 2 352 || 698 || 3 050 || 3 409 || 6 459 2011-ben a megbízás keretében aláírt hitelek 77%-ára vonatkozott az állami és állami szint alatti hitelek esetében alkalmazható átfogó garancia, míg 23%-uk a magánszféra számára biztosított hitelek esetében nyújtható politikai kockázati garanciában részesült. Az említett garanciák mellett aláírt hitelek összesített volumene a 2011-re vonatkozó teljes finanszírozás 47%-át teszi ki a határozatban foglalt régiókban, a fennmaradó 53% pedig megegyezik az EBB 3,4 milliárd EUR összegű, rekordméretű saját kockázatú hitelnyújtásával, melyhez nem kapcsolódik uniós garancia. A megbízás keretében aláírt teljes összeg 2011 végén 19,4 milliárd EUR, vagyis a határozat szerinti általános felső összeghatár 66%-a volt, ami nagyjából összhangban van a hétéves megbízás első öt évének eltelte után elvárható mértékkel. Az EBB számára a megbízás keretében rendelkezésre álló mozgástér összesen 10,1 milliárd EUR-t tesz ki. Az EBB külső tevékenységének 2012-re és 2013-ra várt csökkenése, valamint az általános felső összeghatár határozat szerinti emelése ellenére az EBB egyes régiók (pl. a csatlakozás előtt álló országok) esetében 2013 végén várhatóan eléri a határozat szerinti regionális felső összeghatárokat, míg más régiók (pl. a mediterrán országok) esetében nagyobb a bizonytalanság e téren. Kiemelendő, hogy a határozat bevezeti a regionális felső összeghatárok közötti 10%-os rugalmasság lehetőségét. 2. táblázat: Az EBB által a megbízás keretében aláírt és kifizetett összegek összesen (2007–2011) millió EUR || Felső összeghatár || Aláírt nettó összeg || Aláírt nettó összeg a felső összeghatár %-ában megadva || Kifizetett összeg || Kifizetett nettó összeg az aláírt nettó összeg %-ában megadva Csatlakozás előtt álló országok || 9 048 || 7 622 || 84% || 3 899 || 51% Mediterrán országok || 9 700 || 6 559 || 68% || 2 079 || 32% Keleti szomszédos országok, Oroszország || 3 848 || 1 709 || 44% || 318 || 19% Ázsia és Latin-Amerika || 3 952 || 2 761 || 70% || 1 690 || 61% Dél-Afrika || 936 || 591 || 63% || 425 || 72% Általános megbízás összesen || 27 484 || 19 242 || 70% || 8 411 || 44% Éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás (2011–2013) || 2 000 || 150 || 8% || 150 || 100% Megbízás összesen || 29 484 || 19 392 || 66% || 8 561 || 44% A kifizetéseket tekintve az EBB 2011 végéig 8,5 milliárd EUR-t fizetett ki, ami a nettó aláírt összegek 44%-a. A csatlakozás előtt álló országok, Ázsia és Latin-Amerika, továbbá Dél-Afrika esetében a kifizetés aránya 50% és 75% között mozgott, ami a finanszírozási megállapodások aláírása és a projektmegvalósítás, valamint a kapcsolódó kifizetések közötti szokásos eltolódást tükrözi. A mediterrán országokban a kifizetések aránya alacsonyabb, az aláírt nettó összeg 32%-a volt, amit az arab tavasz, valamint a szíriai műveletek felfüggesztése eredményezett. A Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország esetében tapasztalt alacsony, az aláírt összeg 19%-át kitevő kifizetési arány a régió intézményi problémáinak megoldása terén jelentkező késedelemnek, valamint annak a ténynek tudható be, hogy az összegek több mint háromnegyede az elmúlt két évben került aláírásra. Az EBB tervei szerint a keleti szomszédos országok és Oroszország területén megvalósuló műveletek ütemét az EBB által a régióban folytatott tevékenységet meghatározó megbízásban, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD) és a Bizottsággal 2011 márciusában aláírt egyetértési megállapodásban foglalt átfogóbb célkitűzések fényében, valamint a kifejezetten a projekt-megvalósítás gyorsítását célzó technikai segítségnyújtás révén fel lehet majd gyorsítani. 3. táblázat: Éves hitelnyújtás a 2007–2013 közötti időszakra szóló jelenlegi megbízás keretében millió EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Teljes bruttó összeg || Törölt összeg || Teljes nettó összeg || Csatlakozás előtt álló országok || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 7 666 || 44 || 7 622 || Mediterrán országok || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 6 845 || 286 || 6 559 || Keleti szomszédos országok, Oroszország || - || 170 || 233 || 631 || 675 || 1 709 || - || 1 709 || Ázsia és Latin-Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 2 815 || 53 || 2 761 || Dél-Afrika || - || 203 || 280 || 50 || 115 || 648 || 56 || 591 || Általános megbízás összesen || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 868 || 2 900 || 19 681 || 449 || 19 242 || Éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás (2011–2013) (**) || || || || || 150 || 150 || - || 150 || Megbízás összesen || || || || || 3 050 || 19 831 || 449 || 19 392 || (*) 2007. július 31-ig a 2000–2007 közötti időszakra szóló előző megbízás keretében is sor került kifizetésre. (**) A 2011-ben az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében aláírt 150 millió EUR a csatlakozás előtt álló országokat érinti. || || || || A megbízás keretében 2011-ben 29 projekt részesült finanszírozásban (2010-ben 46 projekt). Az EBB csatlakozás előtt álló országokat érintő finanszírozási tevékenysége – ahogy 2010-ben is – stabil volt: 3,4 milliárd EUR-t tett ki, ami a megbízás által érintett régiókban folytatott tevékenység 52%-a. A megbízás keretében teljesített hitelnyújtás 1 milliárd EUR-ra csökkent, míg az előcsatlakozási eszközből saját kockázatra nyújtott hitel 18%-kal, 2,4 milliárd EUR-ra emelkedett. A megbízás szerinti hitelezés csökkentett mozgásterének kiegyenlítése érdekében, valamint a csatlakozás előtt álló országok továbbra is fennálló jelentős szükségleteire tekintettel az EBB Kormányzótanácsa 2011 elején jóváhagyta az előcsatlakozási eszközből nyújtott hitel felső összeghatárának 5,7 milliárd EUR-val történő megemelését 2013-ig. Míg a mediterrán térségben folytatott tevékenység jelentősen visszaesett, az EBB finanszírozási tevékenysége a keleti szomszédság országaiban 2011-ben 776 millió EUR-ra nőtt (a 2010-es 631 millió EUR-ról), amiből a megbízás alá tartozó 675 millió EUR rekordszintű összegnek számít a régióban. Ázsia és Latin-Amerika esetében a finanszírozás teljes összege (hasonlóan 2010-hez) 1,2 milliárd EUR volt: a megbízás keretében biztosított hitelnyújtás 310 millió EUR-ra csökkent, amit az EBB saját kockázatára (nevezetesen az energiaellátás fenntarthatóságára és biztonságára vonatkozó kereten belül) nyújtott hitel egyező mértékű növekedése ellensúlyozott. Dél-Afrikára vonatkozóan három, összesen 165 millió EUR-t kitevő új hitelmegállapodásra került sor 2011-ben, köztük az energiaellátás fenntarthatóságára és biztonságára vonatkozó kereten belüli első dél-afrikai szerződés aláírására 50 millió EUR összegben. 3.2. Hozzájárulás az EU politikai célkitűzéseihez A határozatban foglalt EBB-műveletek célja az Unió vonatkozó külpolitikai célkitűzéseinek támogatása. A határozat az uniós garancia mellett folytatott műveletek korábban meghatározott régióspecifikus céljait a következő, a megbízás által érintett valamennyi régióra kiterjedő magas szintű horizontális célokkal váltja fel: i. az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás; ii. a társadalmi és gazdasági infrastruktúra fejlesztése; iii. a helyi magánszektor, különösen a kkv-k támogatása. A műveleteket alátámasztó további célkitűzések között szerepel a külső tevékenységet vezérlő általános elvekhez való hozzájárulás az EUSZ 21. cikke szerint, valamint a partnerországok közötti regionális integráció, többek között a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédos országok és az EU közötti gazdasági integráció. Az EBB mérlegelheti az egészségügyet és oktatást támogató tevékenységének a fokozását, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent. A Bizottság és az EBB által közösen létrehozott, mellékelt regionális operatív technikai iránymutatás kapcsolatot létesít az uniós regionális politikai keret, a megbízás magas szintű horizontális célkitűzései és azok megvalósítása között. Az iránymutatás célja annak biztosítása, hogy az EBB általi finanszírozás kiegészítse a kapcsolódó, különböző régiókat érintő uniós politikákat, programokat és eszközöket. A 2012 utáni új műveletek esetében a fenti felülvizsgált célkitűzések képezik a jelentéstétel alapját. Ugyanakkor a 2011-ben végrehajtott tevékenységek alapján is levonható már némi következtetés. Az EBB által a szociális és gazdasági infrastruktúra fejlesztésére nyújtott támogatás a megbízás szerinti régiókban 2011-ben folytatott teljes EBB-tevékenység 64%-át tette ki (a megbízáson belüli műveletek 75%-a). A magánszektornak nyújtott támogatás a megbízás szerinti régiókban 2011-ben folytatott teljes EBB-tevékenység 55%-a (a megbízáson belüli műveletek 29%-a) volt, míg a kkv-knak a helyi pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújtott támogatás a megbízás szerinti régiókban 2011-ben folytatott teljes EBB-tevékenység 17%-át tette ki (a megbízáson belüli műveletek 6%-a volt). Az elmúlt évek során az EBB növelte az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvési tervhez kapcsolódó hitelezési tevékenységét, valamint – elsősorban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCC) résztvevőinek 2009-es koppenhágai csúcstalálkozója nyomán – megszilárdította elkötelezettségét az alacsonyabb széndioxid-kibocsátással járó, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes uniós és Unión kívüli növekedésre vonatkozó európai uniós célkitűzés mellett. 2011 során az éghajlatváltozással kapcsolatban aláírt hitelnyújtás összege 2,08 milliárd EUR-ra nőtt (az érintett régiókban nyújtott EBB általi összfinanszírozás 32%-a) – amelyből 0,89 milliárd EUR (a megbízás szerinti műveletek 29%-a) aláírására a megbízás keretein belül került sor – a 2010-es 1,6 milliárd EUR-hoz képest (az érintett régiókban nyújtott EBB általi összfinanszírozás 21%-a). Az EBB ágazatspecifikus támogathatósági feltételeket állapított meg a projektek számára az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésben való részvételhez. Például nem támogatható automatikusan minden, az energiafogyasztást javító projekt: csak azok, amelyek a kezdeti állapothoz képest legalább 20%-os energiahatékonyság-növekedést tudnak bizonyítani. Emellett a hitelnyújtásnak csak az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésre felelő része kerül figyelembevételre. Az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvési tervre vonatkozó hitelezési tevékenység nagyobb része a következő két átfogó terület projektjeire terjed ki: megújuló energia és energiahatékonyság, fenntartható közlekedés. A határozat által kijelölt uniós politikai célkitűzésekhez való EBB-hozzájárulás mértékének részletes bemutatását a szolgálati munkadokumentum tartalmazza. 3.3. Ágazatonkénti lebontás A 4. táblázat áttekintést nyújt a határozat szerinti, 2011-es EBB-műveletek regionális és ágazati megoszlásáról. 4. táblázat: A 2011-ben aláírt, megbízás szerinti műveletek ágazatonkénti lebontása (millió EUR) Régió || Összesen || Energia || Közlekedés || Szolgáltatások és ipar || Vízellátás, szennyvízelvezetés || Hitelkeret a kkv-k részére || Egészségügyi és oktatási infrastruktúra || Mezőgazdaság, halászat és erdőgazdálkodás (*) || Távközlés Csatlakozás előtt álló országok (PA) || 1,024 || - || - || 617 || 60% || 15 || 1% || 55 || 5% || 87 || 8% || 100 || 10% || 150 || 15% || - || - Mediterrán országok (MED) || 926 || 50 || 5% || 163 || 18% || 421 || 46% || 262 || 28% || 30 || 3% || - || - || - || - || - || - Keleti szomszédos országok és Oroszország (EAST) || 675 || 175 || 26% || 450 || 67% || - || - || - || - || 50 || 7% || - || - || - || - || - || - Ázsia és Latin-Amerika (ALA) || 310 || 61 || 20% || - || - || 149 || 48% || - || || - || - || - || || - || - || 100 || 32% Dél-Afrika (SA) || 115 || - || - || - || - || - || - || 115 || 100% || - || - || - || - || - || - || - || - Összesen || 3,050 || 286 || 9% || 1,230 || 40% || 585 || 20% || 432 || 14% || 167 || 6% || 100 || 3% || 150 || 5% || 100 || 3% *) Ezen a soron egy 150 millió EUR összegű törökországi művelet aláírására került sor az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében. 3.4. Az EBB-műveletek hatása és hozzáadott értéke A megbízásra és az EBB azon kötelezettségére válaszul, hogy műveletei eredményeinek és hatásainak értékelését, mérését és az azokra vonatkozó jelentéstételét tovább javítsa, az EBB 2011-ben új keretet hozott létre eredménymérési keret (Results Measurement Framework, REM) név alatt, amelynek az alkalmazása a megbízás által érintett összes régióra kiterjed. A REM végrehajtására 2012-ben, fokozatosan kerül sor. A korábbi keretekhez hasonlóan a REM is három pillérre épül: 1. pillér – összhang az EU politikai célkitűzéseivel és prioritásaival, valamint az azokhoz tett hozzájárulás; 2. pillér – a projekt minősége és megalapozottsága, valamint várt és tényleges eredményei; 3. pillér – az EBB által nyújtott pénzügyi és nem pénzügyi hozzájárulás. A REM révén javulni fog a projektek előzetes értékelése, valamint az EBB-nek a ténylegesen elért eredményekre vonatkozó beszámolási képessége. Ugyanakkor egyszerűsödnek az ügyfelek jelentéstételi követelményei, mivel a REM a lehető legnagyobb mértékben összhangban áll a többi nemzetközi pénzügyi intézmény által használt eredménymutatókkal. 2011 során az EBB-finanszírozás várható teljesítményének és hatásának értékelése továbbra is a korábbi két keret alapján történt: az EU-ra és a csatlakozás előtt álló országokra vonatkozó hozzáadottérték-keret alapján, valamint a megbízás által érintett további régiók esetében a gazdasági és szociális hatásvizsgálati keret alapján. Az értékelést az EBB előzetesen végzi el a projektértékelési szakasz során összegyűjtött tények és adatok alapján. Kialakítása révén a keret lehetőséget biztosít arra, hogy értékelhető információt és viszonyítási alapot szolgáltasson a projekt teljes időtartama alatt, különösen a nyomon követéshez és az utólagos értékeléshez. 5a. táblázat: A 2011-ben a csatlakozás előtt álló országokban jóváhagyott műveletek hozzáadott értékének minősítése (hozzáadottérték-keret) (legmagasabb érték = 200). Hatás minősítése || 1. pillér || 2. pillér || 3. pillér || Átlagérték || Jóváhagyott műveletek száma Megbízás || 146 || 120 || 158 || 141 || 8 Előcsatlakozási eszköz || 139 || 141 || 155 || 145 || 23 5b. táblázat: A 2011-ben a mediterrán térségben, a keleti szomszédság országaiban, valamint Oroszországban, Ázsiában, Latin-Amerikában és Dél-Afrikában jóváhagyott műveletek hozzáadott értékének minősítése (gazdasági és szociális hatásvizsgálati keret) Hatás minősítése || 1. pillér || 2. pillér || 3. pillér Beruházási hitel || Közvetített hitelek (kkv-k) Magas || 23 (72%) || 13 (41%) || 3 (9%) || 20 (63%) Közepes || 9 (28%) || 11 (34%) || 4 (13%) || 11 (34%) Mérsékelt || 0 || 1 (3%) || 0 || 1(3%) Alacsony || 0 || 0 || 0 || 0 Összesen || 32 (100%) || 25 (78%) || 7 (22%) || 32 (100%) A csatlakozás előtt álló országokban az 1. és 2. pillér vonatkozásában kisebb eltéréseket lehet megfigyelni az uniós garancia mellett, valamint a saját kockázatra nyújtott hitelek között, ami részben arra a tényre vezethető vissza, hogy a megbízásban foglalt célkitűzés főként viszonylag magas bizonytalanságot és kockázatot rejtő projektekre irányul, amelyek esetében az uniós garancia biztosítja a legmagasabb hozzáadott értéket. A megbízás más régióira vonatkozó műveletek közül kilenc „magas” átfogó hatásminősítést kapott mindhárom pillér esetében; ezek a műveletek legnagyobbrészt éghajlatváltozással kapcsolatos, megújuló és alternatív energiaforrásokra vonatkozó projektekre irányultak. 4. EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL A Bizottság és az EBB szorosan együttműködött az EBB külső hitelezési megbízásának félidős értékelése során. A határozat elfogadásához szükséges rendes jogalkotási eljárás 2011 októberében zárult le. A határozat a Bizottság és az EBB, valamint az Európai Külügyi Szolgálat közötti még intenzívebb együttműködésre és további szinergiák kihasználására szólít fel. 2011 novemberében, a határozat elfogadását követően a Bizottság és az EBB a határozatban foglalt változások kezelése érdekében és a határozat 14. és 13. cikkével összhangban új garanciamegállapodást és a tartozás beszedésére vonatkozó új megállapodást írtak alá, amelyek a korábbiak helyébe léptek. A Bizottság és az EBB közösen kidolgozta az e jelentés mellékletét képező regionális operatív technikai iránymutatást. A két intézmény 2012 során várhatóan aktualizálni fogja a megerősített együttműködés feltételeit rögzítő egyetértési megállapodást az Európai Külügyi Szolgálatra történő kiterjesztése, valamint a megbízásba bevezetett új elemek figyelembevétele érdekében. A helyszíni együttműködést is tovább szükséges erősíteni, méghozzá az EBB-irodák EU-delegációkkal közös helyen való létesítése révén. Ezzel párhuzamosan szoros az együttműködés az EBB következő, 2014–2020 közötti időszakra szóló külső hitelezési megbízására vonatkozó javaslat előkészítése terén. Mind a déli, mind a keleti szomszédság régió esetében az EBB bekapcsolódott az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatába. 2011 során fokozódott az EBB, az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság közötti együttműködés, különösen az arab tavaszra adott uniós válasz koordinálása, valamint a dél-mediterrán térséggel a demokráciáért és a közös jólétért létrehozandó partnerség kiépítése terén. Az EBB emellett aktívan részt vesz a Catherine Ashton főképviselő/alelnök által a régió egyes országaiban a koordináció további optimalizálása céljából létrehozott magas szintű munkacsoportokban; az első ülésre 2011 szeptemberében Tunéziában került sor. Az EBB továbbá hozzájárult a változtatási programmal[4], az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételére irányuló bizottsági közleménnyel kapcsolatos vitához, méghozzá a fenntartható gazdasági növekedés és a magánszféra fejlesztésének támogatása kapcsán. A következő években tovább folytatódnak a fenti tevékenységek, és az EBB támogatni fogja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot az új szomszédságpolitika, valamint a változtatási program megfelelő prioritásának megvalósítása terén. A közös munka a bővítési politikára is összpontosítani fog, támogatva Horvátország uniós csatlakozását, valamint az uniós integráció útján lévő tagjelölt országok és potenciális jelöltek további reformjait. Az EBB – a Bizottság támogatásával – a koszovói[5] műveletek újraindítására fog törekedni. Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy a határozat 10. cikkével összefüggésben, miszerint „Koszovót pedig az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója vagy a [...] regionális technikai operatív iránymutatásban kijelölt közigazgatási szerv képviseli” – a fenti iránymutatás azt irányozza elő, hogy ennek a közigazgatási szervnek a koszovói kormánynak kell lennie. Az ágazati kérdésekben folytatott együttműködés tovább fokozódik majd, különösen az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések és a „Fenntartható energia mindenkinek” elnevezésű kezdeményezés mentén. Ezzel összefüggésben a határozat 6. cikkével összhangban az EBB a Bizottsággal együttműködve 2012 végére stratégiát dolgoz ki arról, hogy megbízásának keretében hogyan lehet fokozatosan és tartósan növelni a CO2-kibocsátás csökkentését előmozdító projektek százalékos arányát, illetve megszüntetni az olyan finanszírozási projekteket, amelyek akadályozzák az Unió éghajlattal kapcsolatos céljainak elérését. 5. EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL Az egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel vagy európai bilaterális intézményekkel biztosított társfinanszírozás 2011-ben az EBB által a megbízás keretében aláírt összes hitel 56%-át tette ki. Noha ez az arány az elmúlt négy év során tapasztalt tartós növekedést (és a 2010. évi 64%-os csúcsot) követően csökkent, továbbra is a más pénzügyi intézményekkel nyújtott társfinanszírozás tartósan magas szintjét tükrözi. A megbízásban foglalt régiókban 2011-ben jóváhagyott, társfinanszírozásban megvalósult műveletek jegyzéke a szolgálati munkadokumentumban található. A Bizottság, az EBB-csoport és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank között 2011. márciusban került sor új egyetértési megállapodás aláírására. Ez az egyetértési megállapodás a korábbi, Kelet-Európát, Dél-Kaukázust, Oroszországot és Közép-Ázsiát érintő (2006 decemberében létrejött), valamint a Törökországot érintő (2009 januárjában létrejött) megállapodásokat egyesítve, ezek helyébe lép. Az egyetértési megállapodás lehetővé teszi majd a fokozott stratégiai és operatív együttműködést. Az EU-n kívüli együttműködésre vonatkozó új egyetértési megállapodás felülvizsgálatára 2012-ben fog sor kerülni abból a célból, hogy figyelembe vegyék az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank tevékenységének a mediterrán térségre történő kiterjesztését. A kölcsönös bizalomról szóló kezdeményezés tárgyában az EBB, az AFD[6] és a KfW által aláírt háromoldalú megállapodás kétéves kísérleti szakasza 2011 folyamán jelentős előrehaladást tett a déli szomszédos országokban és az AKCS-országokban. A kezdeményezés keretében a három intézmény arra törekszik, hogy egy adott, társfinanszírozásban megvalósuló projekt vezető szerepét vállaló intézmény által alkalmazott eljárások és szabályok kölcsönös elismerésével és alkalmazásával eredményesebbé és hatékonyabbá váljék hármójuk közös fellépése. 2012 folyamán egy közös operatív iránymutatás kidolgozása lesz a középpontban. Folytatódik az együttműködés a Világbank-csoporttal, amelynek keretén belül az EBB és a Nemzetközi Pénzügyi Társaság aláírt egy kétoldalú együttműködési megállapodást a déli szomszédos országok és az AKCS-országok magánszférabeli fejlesztési projektjeinek a finanszírozása terén megvalósuló együttműködés fokozására. Az EBB emellett multilaterális fejlesztési bankokkal közösen, a deauville-i partnerség keretein belül részt vesz a fenntartható és inkluzív növekedés támogatásában, amelyet a G8-vezetők a 2011. májusi csúcstalálkozón az arab tavaszra adott válaszként fogalmaztak meg. Az EBB továbbá folytatta részvételét a nemzetközi pénzügyi intézmények által a bevált módszerek megosztása vagy konkrét kérdések megvitatása céljából létrehozott különböző szakértői munkacsoportokban. Az EBB aktív részt vállalt a Bizottság által az elmúlt években az EBB-vel, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, az Európa Tanács Fejlesztési Bankjával és más európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel közösen létrehozott és a támogatások ötvözését szolgáló regionális eszközök[7] működésében. Az EBB ezenkívül vezető szerepet vállalt a Bizottság által egy „uniós együttműködési és fejlesztési platform” kialakítása céljából létrehozott szakértői csoportban. A Bizottság az EBB-vel és más európai multilaterális és bilaterális pénzügyi intézményekkel együttműködve hozzálátott a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben az Unió külpolitikáját támogató új finanszírozási eszközök létrehozásának mérlegeléséhez. Az innovatív finanszírozási eszközök alkalmazásának jelentős mértékű növekedése lehetővé teszi az uniós támogatások nagyobb részének hitelekkel való ötvözését, illetve tőke- vagy kockázatmegosztó eszközökben történő felhasználását. Ezáltal további – különösen a magánbefektetők oldaláról érkező – források mobilizálhatók a partnerországok beruházási igényeinek fedezésére. Az Unió külső finanszírozási tevékenységének eredményesebbé és hatékonyabbá tétele érdekében célszerű lenne az innovatív finanszírozási eszközök külpolitikai alkalmazását a jövőbeni platformon keresztül támogatni. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 1080/2011/EU határozata (2011. október 25.) az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2011.10.27., 1. o.). [2] SWD(2012) 358. [3] A Bizottság felhatalmazáson alapuló határozata (2012. február 8.) az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat III. mellékletének Szíria tekintetében történő módosításáról (HL L 110., 2012.4.24., 38. o.). [4] COM(2011) 637 final. [5] Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. [6] Agence Française de Développement (Francia Fejlesztési Ügynökség). [7] Pl. a nyugat-balkáni beruházási keret, a Szomszédsági Beruházási Keret, a közép-ázsiai beruházási keret, az ázsiai beruházási keret és az EU–Afrika Infrastruktúraalap.